RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA  
z dne 10. maja 2012  
s pripombami, ki so sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna 
Evropske unije za prora čunsko leto 2010, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije  
EVROPSKI PARLAMENT,  
— ob upoštevanju splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (  1 ), 
— ob upoštevanju zaklju čnega ra čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7- 
0256/2011) (  2 ), 
— ob upoštevanju letnega poro čila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 
2009 (COM(2011) 736) in dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu poro čilu (SEC(2011) 
1350 in SEC(2011) 1351),  
— ob upoštevanju sporo čila Komisije z dne 1. junija 2011 z naslovom „Zbirno poro čilo o dosežkih 
Komisije pri upravljanju v letu 2010“ (COM(2011) 323),  
— ob upoštevanju letnega poro čila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 
2010 (COM(2011) 643), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poro čilu 
(SEC(2011) 1189),  
— ob upoštevanju letnega poro čila glede izvrševanja prora čuna za prora čunsko leto 2010 z odgovori 
institucij (  3 ) in posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča, 
— ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (  4 ) poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogod ­
kov, ki jo je Ra čunsko sodiš če predložilo za prora čunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije,  
— ob upoštevanju priporo čila Sveta z dne 21. februarja 2012 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrše ­
vanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (06081/1/2012 – C7-0053/2012) 
in ob upoštevanju dejstva, da Združeno kraljestvo, Nizozemska in Švedska prvi č niso priporo čili pode ­
litve razrešnice,  
— ob upoštevanju priporo čila Sveta z dne 21. februarja 2012 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam 
glede izvrševanja prora čuna za prora čunsko leto 2010 (06084/2012 – C7-0052/2012) in ob upošte ­
vanju dejstva, da Združeno kraljestvo, Nizozemska in Švedska prvi č niso priporo čili podelitve razrešnice,  
— ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člena 106a 
Pogodbe Euratom,  
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se 
uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti (  5 ), zlasti členov 55, 145, 146 in 147 Uredbe,SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/31  
( 1 ) UL L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) UL C 332, 14.11.2011, str. 1.  
( 3 ) UL C 326, 10.11.2011, str. 1.  
( 4 ) UL C 332, 14.11.2011, str. 134.  
( 5 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, 
pooblaš čenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (  6 ), in zlasti člena 14(2) 
in (3) Uredbe,  
— ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,  
— ob upoštevanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A7- 
0098/2012),  
A. ker se Evropa soo ča s hudo prora čunsko in finan čno krizo, ki lahko privede do krize zaupanja v Unijo, 
in ker je zelo pomembno, da je Komisija prek upravljanja prora čuna Unije vodilni zgled za dobro javno 
upravljanje, ker je dobro upravljanje javnih financ potrebno, če želi Unija ohraniti bonitetno oceno 
AAA, ki je pomembna, zlasti že želi uresni čiti obvezo, da bo zagotovila 60 000 000 000 EUR jamstva 
za evropski mehanizem za stabilizacijo,  
B. meni, da je leto 2010 prvo celotno prora čunsko leto, ko se je prora čun v celoti izvajal v skladu z 
dolo čbami Lizbonske pogodbe, skupaj z novimi prora čunskimi postopki in vzpostavitvijo Evropske 
službe za zunanje delovanje (ESZD) kot tudi službe Evropskega sveta poleg rotacijskega predsedovanja 
Svetu; meni, da je tudi prvo leto nove strategije Evropa 2020,  
C. ker dobro vodenje zahteva, da se politi čni cilji opredelijo pred sprejetjem pravnih instrumentov za 
doseganje teh ciljev, in ker je treba obstoje če pravne instrumente, ki niso povsem v skladu s politi čnimi 
cilji, spremeniti,  
D. ker je treba predvideti ustrezno ureditev za preglednost, javno odgovornost in javno revizijo v vseh 
primerih, kjer se uporabljajo javna sredstva, in ker Ra čunsko sodiš če v zvezi s prora čunom Unije že 
sedemnajsto leto zapored ni moglo izdati pozitivne izjave o zanesljivosti,  
E. ker drugi pododstavek člena 287(1) PDEU zahteva, da Ra čunsko sodiš če Parlamentu in Svetu posreduje 
izjavo o zanesljivosti ra čunovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, 
in tudi dolo ča, da je mogo če to izjavo dopolniti s specifi čnimi ocenami za vsa glavna podro čja 
dejavnosti Unije,  
F. ker je ve č kot 90 % vseh napak odkritih na ravni organov držav članic in na ravni kon čnih upravi ­ 
čencev, ne v Komisiji (letno poro čilo, to čka 1.22),  
G. ker so imeli organi držav članic v ve čini primerov na podro čju kohezije, kjer so bile odkrite napake, na 
voljo dovolj informacij, da bi lahko pred potrditvijo odhodkov Komisiji te napake odkrili in popravili 
(letno poro čilo, to čka 4.25),  
H. ker je treba razlikovati med nacionalnimi organi, ki so vzpostavili dobro delujo če sisteme nadzora in 
kontrole, in nacionalnimi organi, ki imajo samo delno u činkovite sisteme, da se prepre či dodatno breme 
za vse države članice,  
I. ker je nezanimanje držav članic za postopek razrešnice morda posledica dejstva, da se Komisija ni 
dovolj potrudila, da bi javno, jasno, nedvoumno in utemeljeno navedla, katere države članice, regije in 
programi niso dovolj uspešni pri upravljanju sredstev Unije,  
J. ker so obvezne nacionalne izjave o upravljanju, ki se izdajo in podpišejo na ravni ministrstev, njihovo 
revizijo pa ustrezno opravi neodvisen revizor, potreben ukrep proti premajhni odgovornosti nekaterih 
nacionalnih organov pri uporabi in upravljanju denarja Unije,SL L 286/32 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 6 ) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
K. ker ima vse obsežnejša uporaba vnaprejšnjega financiranja v Komisiji posledice za revizijski pristop 
Ra čunskega sodiš ča in ker bi lahko slednje svojo metodologijo prilagodilo novim okoliš činam, da bodo 
informacije, ki jih posreduje organu za podelitev razrešnice, koristne,  
L. ker Unija bolj kot kdaj prej potrebuje vpliven, neodvisen, u činkovit in v resnici zunanji revizorski organ, 
kar dejansko in iz spoštovanja do davkopla čevalcev pomeni, da se člani Ra čunskega sodiš ča nikoli ne 
imenujejo na politi čni, ampak zgolj na profesionalni osnovi,  
M. ker je treba uporabo inovativnih in kompleksnih finan čnih instrumentov uravnotežiti s popolno 
preglednostjo, vklju čno z objavo iz črpnih podatkov o vseh kon čnih upravi čencih in jasnimi pravili o 
poro čanju, da se prepre či morebitna tveganja za prora čun in ugled Unije,  
N. ker morajo države članice sodelovati s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih prora čunskih 
sredstev v skladu z na čelom dobrega finan čnega poslovodenja,  
O. ker države članice, četudi imajo zvezno strukturo, odgovarjajo zunanjemu svetu in Uniji,  
P. ker je treba vprašanji skladnosti in uspešnosti obravnavati ustrezneje, da se pove ča legitimnost Unije,  
Q. ker je bil dolgoletni razvoj izjave o zanesljivosti Ra čunskega sodiš ča uporaben pri opredelitvi podro čij, 
kjer je treba upravljanje v državah članicah in Komisiji še izboljšati,  
R. ker Ra čunsko sodiš če znova ni moglo dati pozitivne izjave o zanesljivosti glede zakonitosti in pravil ­
nosti pla čil, kar je obžalovanja vredno,  
Prednostni ukrepi za Komisijo  
1. poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi akcijski na črt za izvedbo naslednjih prednostnih ukrepov:  
— pozorno spremljanje uporabe instrumentov finan čnega inženiringa, kot je opisano v to čki 21 te 
resolucije,  
— izboljšave in pove čanje zanesljivosti verige odgovornosti, kot je opisano v to čki 36 te resolucije,  
— ponovni premislek o uporabi vnaprejšnjega financiranja, kot je opisano v to čki 56 te resolucije,  
— uvedba u činkovitega mehanizma sankcij na podro čju kohezijske politike, kot je opisano v to čki 
124 te resolucije;  
Izjava Ra čunskega sodiš ča o zanesljivosti  
Ra čunovodski izkazi – pozitivno mnenje  
2. ugotavlja, da letni ra čunovodski izkazi Unije za prora čunsko leto 2010 v vseh pomembnih vidikih 
prikazujejo dejanski finan čni položaj Unije na dan 31. decembra 2010 ter rezultate poslovnih 
dogodkov in denarnih tokov v prora čunskem letu, ki se je kon čalo na ta dan;  
3. je seznanjen z opozorilom v zvezi s spremembo ra čunovodske politike Komisije glede instrumentov 
finan čnega inženiringa, ki kaže, da tveganje pomembno napa čnih navedb še vedno ostaja, čeprav se 
mnenje o ra čunovodskih izkazih od leta 2007 ni spreminjalo; poziva Komisijo, naj vsako leto preveri, 
ali novi pristop ustrezno odraža dejansko stanje;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/33
Zakonitost in pravilnost prihodkov – pozitivno mnenje  
4. z zadovoljstvom ugotavlja, da so prihodki, povezani z izkazi za prora čunsko leto, ki se je kon čalo 
31. decembra 2010, v vseh pomembnih vidikih zakoniti in pravilni;  
Zakonitost in pravilnost obveznosti – pozitivno mnenje  
5. z zadovoljstvom ugotavlja, da so obveznosti, povezane z izkazi za prora čunsko leto, ki se je kon čalo 
31. decembra 2010, v vseh pomembnih vidikih zakonite in pravilne;  
Zakonitost in pravilnost pla čil – negativno mnenje  
6. globoko obžaluje, da se pri pla čilih še vedno pojavljajo pomembne napake;  
7. je seznanjen s tem, da je negativno mnenje Ra čunskega sodiš ča utemeljeno na ugotovitvi, da so sistemi 
nadzora in kontrole le delno u činkoviti in da so se zaradi tega pri pla čilih pojavljale napake z 
najverjetnejšo stopnjo, ocenjeno na 3,7 %;  
8. opominja, da je bila najverjetnejša stopnja napake pri pla čilih v prora čunskem letu 2009 ocenjena na 
3,3 %;  
9. je zaskrbljen zaradi tega pove čanja, saj pomeni, da se je pozitivni trend iz zadnjih let obrnil; poziva 
Komisijo, naj poskrbi, da se bo stopnja napak stalno zmanjševala, kot je bilo zahtevano v prejšnjih 
poro čilih o razrešnici;  
10. ocenjuje, da je posledica tega obrata pove čanje najverjetnejše stopnje napak na podro čju kohezije, 
energetike in prometa za poštenih 7,7 %;  
Horizontalna vprašanja  
Instrumenti finan čnega inženiringa  
11. opominja, da Komisija spodbuja pove čano uporabo instrumentov finan čnega inženiringa v naslednjem 
ve čletnem finan čnem okviru (  7 ) kljub dejstvu, da sama ocenjuje, da so zelo tvegani (  8 ); se zaveda, da 
instrumenti finan čnega inženiringa obstoje če financiranje s subvencijami bolj dopolnjujejo, kot nado ­
meš čajo, njihova morebitna prednost pa je ta, da jih je mogo če uporabiti ve č kot enkrat;  
12. je resno zaskrbljen zaradi nepopolnih informacij o izvajanju obstoje čih instrumentov finan čnega 
inženiringa na vseh podro čjih politik (letno poro čilo, to čki 1.31 in 1.33);  
13. obžaluje dejstvo, da niso bile postavljene uradne zahteve za poro čanje, in se zaveda prizadevanj 
Komisije, da bi od držav članic pridobila podatke o uporabi instrumentov finan čnega inženiringa v 
okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj; pozdravlja zbirno poro čilo o podatkih, ki jih je zbrala 
Komisija, z naslovom „Instrumenti finan čnega inženiringa, ki jih države članice uporabljajo s prispevki 
v Evropski sklad za regionalni razvoj – stanje na dan 31. decembra 2010“ (v nadaljevanju: zbirno 
poro čilo o instrumentih finan čnega inženiringa), kot je bilo predloženo parlamentarnemu Odboru za 
prora čunski nadzor; ugotavlja, da so bili do konca leta 2010 ustvarjeni instrumenti finan čnega 
inženiringa, za katere so bile prevzete obveznosti v približnem znesku 8 100 000 000 EUR in pred ­
videna pla čila v približnem znesku 5 200 000 000 EUR iz sredstev za operativne programe 
2007–2013 (letno poro čilo, to čka 4.32);  
14. obžaluje dejstvo, da je Komisija prejela informacije samo o približno 75 % vseh prispevkov, name ­
njenih za instrumente finan čnega inženiringa za podjetja (  9 ); je zaskrbljen, ker podatki, prejeti od držav 
članic, niso enako popolni in to čni in ker omejeno število držav članic oziroma regij ni posredovalo 
povratnih informacij ali ni izpolnilo poro čil o spremljanju; se zaveda, da Komisija tako ni mogla 
upoštevati vseh instrumentov finan čnega inženiringa na dan 31. decembra 2010;SL L 286/34 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 7 ) COM(2011) 662.  
( 8 ) SEC(2011) 1179, str. 24.  
( 9 ) Zbirno poro čilo o instrumentih finan čnega inženiringa, str. 6.
15. poudarja, da so:  
— to čno število in velikost posameznih ustanovljenih skladov  
(Komisija ocenjuje, da se je v Franciji in Italiji poleg skoraj 300 posebnih skladov, o katerih je 
prejela informacije, izvajalo še približno 92 posebnih skladov, za katere ni prejela poro čil o 
spremljanju oziroma ima samo pomanjkljive informacije (  10 )), 
— kazalniki uspešnosti instrumentov finan čnega inženiringa s ciljno stopnjo  
(na primer število naložb v mala in srednje velika podjetja, število ustvarjenih ali ohranjenih 
delovnih mest, dodatna sredstva, uporabljena na ravni podjetja ali ravni posebnega sklada (  11 )) in  
— kazalniki u činkovitosti in gospodarnosti instrumentov finan čnega inženiringa  
(na primer stroški upravljanja, podatki, ali spodbujajo optimalno porabo denarja, podatki o vložkih 
in rezultatih skladov, podatki o usodi skladov po koncu programskega obdobja (  12 )) 
pomembni in nepogrešljivi elementi za oceno uporabe instrumentov finan čnega inženiringa, in 
globoko obžaluje, da te informacije še niso povsem na voljo;  
16. je seznanjen z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča, ki se nanašajo na podro čje kohezije, in jih obžaluje, 
na primer previsoke subvencije za instrumente finan čnega inženiringa, ki so posledica neupoštevanja 
pravila n + 2 (letno poro čilo, primer 4.4(a)), zamude in po časno izvrševanje instrumentov finan čnega 
inženiringa (letno poro čilo, primer 4.4(b)), nepravilna dolo čba o likvidaciji (letno poro čilo, primer 
4.4(c)), finan čni prispevki pla čani vnaprej, takoj ko je bila vzpostavljena pravna struktura instrumenta 
finan čnega inženiringa (letno poro čilo, to čka 4.34) in težave pri izvajanju ustreznih revizij instru ­
mentov finan čnega inženiringa (letno poro čilo, to čki 4.35 in 4.36);  
17. je prepri čan, da te ugotovitve temeljijo na pomanjkljivi pravni podlagi instrumentov finan čnega 
inženiringa; je zaskrbljen, da pravila, ki veljajo za instrumente finan čnega inženiringa, ne dajejo 
ustreznih spodbud za u činkovito uporabo teh instrumentov; prav tako je zaskrbljen, ker dopuš čajo 
preve č manevrskega prostora za države članice; pozdravlja pa nedaven razvoj dogodkov pri vzposta ­
vljanju pravne podlage za instrumente finan čnega inženiringa; opozarja na naslednje najve čje pomanj ­
kljivosti pravne podlage, ki je bila v tem obdobju uredba Sveta (  13 ): 
— neustrezne dolo čbe, ki ne spodbujajo hitrega izvajanja instrumentov finan čnega inženiringa,  
— neustrezne dolo čbe o zahtevah za vzvode in obnavljanje instrumentov finan čnega inženiringa,  
— neustrezne dolo čbe o prepre čevanju prevelikih subvencij,  
— neustrezne dolo čbe o uvedbi struktur za upravljavske provizije, ki bi lahko spodbudile u činkovi ­
tejšo uporabo instrumentov finan čnega inženiringa,  
— neustrezne dolo čbe o usodi skladov po izteku programskega obdobja,  
— nejasni pogoji glede upravi čenosti za obratna sredstva,  
— možnost neupravi čenega zatekanja k preferencialni obravnavi zasebnega sektorja;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/35  
( 10 ) Zbirno poro čilo o instrumentih finan čnega inženiringa, str. 10.  
( 11 ) Zbirno poro čilo o instrumentih finan čnega inženiringa, str. 9.  
( 12 ) Zbirno poro čilo o instrumentih finan čnega inženiringa, str. 21 in 26.  
( 13 ) Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).
18. se strinja z mnenjem Ra čunskega sodiš ča, da sredstva, vrnjena v finan čne instrumente, in njihovi 
zasluženi prihodki ne bi smeli biti preusmerjeni drugam pred zaklju čkom operativnega programa, 
temve č bi se morala takšna sredstva vrniti v zadevne finan čne instrumente (Ra čunsko sodiš če, mnenje 
št. 7/2011 (  14 ), str. 11); pri čakuje, da bo to priporo čilo resno upoštevano v zakonodajnem postopku o 
predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih dolo čbah o strukturnih instrumentih 
(COM(2011) 615 – 2011/0276(COD));  
19. je zadovoljen, da bosta člena 130 in 131 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finan čnih 
pravilih, ki se uporabljajo za letni prora čun Unije (COM(2010) 815 – 2010/0395(COD)), omogo čila, 
da se opredeli trajanje finan čnih instrumentov; poziva Komisijo, naj posreduje povzetek ukrepov, s 
katerimi bi lahko prepre čili tveganja, povezana z instrumenti finan čnega inženiringa, za prora čun 
Unije;  
20. ugotavlja, da se instrumenti finan čnega inženiringa uporabljajo tudi na drugih podro čjih politik; meni, 
da brez ustreznega usklajevanja obstaja tveganje prekrivanja in nedoslednega izvajanja teh instrumen ­
tov; zato poziva Ra čunsko sodiš če, naj instrumente finan čnega inženiringa revidira horizontalno, na 
vseh podro čjih politik;  
21. poziva Komisijo, naj pozorno spremljanje uporabe instrumentov finan čnega inženiringa obravnava kot 
prednostni ukrep, med drugim z:  
— objektivnim in kriti čnim ocenjevanjem dosedanjih odhodkov v okviru teh instrumentov za kohe ­
zijsko politiko v programskem obdobju 2007–2013, zlasti v povezavi z ugotovitvami Ra čunskega 
sodiš ča, vklju čno s pridobljenimi izkušnjami in sklepi ter poro čanjem Parlamentu o rezultatih 
ocenjevanja,  
— zagotovitvijo ocene tveganja ob lo čeni obravnavi razli čnih instrumentov finan čnega inženiringa ter 
z upoštevanjem strukture tveganja upravi čencev do teh instrumentov,  
— dokon čanjem procesa zbiranja informacij držav članic o vprašanjih, ki še niso povsem obdelana, 
na primer to čnem številu in velikosti posebnih skladov ter relevantnih kazalnikih uspešnosti, 
učinkovitosti in gospodarnosti teh instrumentov; razvojem mehanizmov za uresni čevanje obvez ­
nosti poro čanja držav članic,  
— letnim poro čanjem Parlamentu v okviru postopka razrešnice o uporabi instrumentov finan čnega 
inženiringa v državah članicah, vklju čno s kazalniki njihove uspešnosti, u činkovitosti in gospo ­
darnosti ter na čini, kako Komisija usklajuje, zagotavlja doslednost in blaži tveganje prekrivanja na 
podro čjih politik;  
Odgovornost Komisije in njene poslovodske predstavitve  
22. spominja, da Komisija v skladu s členom 317 PDEU izvršuje prora čun „na lastno odgovornost“; 
poudarja, da se v primerih, ko Komisija prora čun izvaja z deljenim upravljanjem, naloge izvrševanja 
prenesejo na države članice v skladu s členom 53b finan čne uredbe;  
23. znova poudarja (  15 ), da ima torej Komisija  primarno  odgovornost za upravljanje zadevnih sredstev 
Unije in da je zato dolžna sprejemati ukrepe, ki so namenjeni zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti, 
pa tudi dobrega finan čnega poslovodenja;  
24. poudarja, da Komisija finan čne odgovornosti ne more prenesti na države članice, niti v primerih, ko so 
bile na ravni države članice ugotovljene pomanjkljivosti pri upravljanju ali nepravilnosti;SL L 286/36 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 14 ) UL C 47, 17.2.2012, str. 1.  
( 15 ) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. aprila 2004 o podelitvi razrešnice Komisiji za prora čunsko leto 2002 
(UL L 330, 4.11.2004, str. 14).
25. meni, da mora smiselna uporaba izraza „deljeno upravljanje“ sloneti na temeljnem na čelu, da Unija 
nekatera pooblastila prenese na države članice in da so te dolžne opraviti svoj delež nalog v skladu s 
pravnimi akti Unije; poziva k polnemu izvajanju to čke 44 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 
17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o prora čunski disciplini in dobrem 
finan čnem poslovodenju (  16 ); meni, da morajo biti letni povzetki razpoložljivih revizij in izjav javni, da 
bo mogo če prispevati k izboljšanju upravljanja prora čuna Unije;  
26. ugotavlja, da obstaja tesna povezava med kon čno odgovornostjo Komisije za izvrševanje prora čuna in 
pomenom postopka razrešnice; poudarja, da kon čna odgovornost Komisije za izvrševanje prora čuna 
zajema tudi pomanjkljivosti pri upravljanju in nadzornih sistemih v državah članicah;  
27. poudarja, da finan čna odgovornost je in bo ostala nedeljiva, in spominja na člen 53b(4) finan čne 
uredbe, ki navaja, da Komisija, „da bi zagotovila uporabo sredstev v skladu z veljavnimi pravili, […] 
uporablja postopek za potrditev obra čuna ali mehanizem finan čnih popravkov, ki ji  omogo ča, da 
prevzame kon čno odgovornost za izvrševanje prora čuna“ (poudarek dodal avtor);  
28. v zvezi s tem opozarja na pomen poslovodskih predstavitev Komisije; kljub vsemu na podlagi splošnih 
pripomb Ra čunskega sodiš ča o letnih poro čilih o delu (v nadaljnjem besedilu: LPD) Komisije ugotavlja, 
da smernice za izra čun stopnje preostalih napak oziroma preostalega tveganja niso bile na voljo; prav 
tako ugotavlja, da so ti elementi vse bolj pomembni pri odlo čitvi, ali je pridržek potreben (letno 
poro čilo, to čki 1.19 in 1.20); je zaskrbljen, saj je to povzro čilo neskladje med uporabo v posameznih 
generalnih direktoratih;  
29. prav tako se je seznanil z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča o naslednjih posameznih LPD:  
— pridržek glede ukrepov za razvoj podeželja iz osi 2 ne bi smel biti umaknjen (letno poro čilo, to čka 
3.53), pri izra čunu stopnje preostalih napak za sheme pomo či je prišlo do ve č pomanjkljivosti 
(letno poro čilo, to čka 3.54),  
— znesek, pri katerem obstaja tveganje, predstavljen v LPD Generalnega direktorata za regionalno 
politiko (GD REGIO) in Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne zadeve in vklju čenost 
(GD EMPL), je bil morda podcenjen (letno poro čilo, Priloga 4.3),  
— izra čun stopnje preostalih napak v LPD Generalnega direktorata za širitev je bil omejen na 30 % 
vseh izvedenih pla čil (letno poro čilo, to čka 5.33),  
— LPD Urada EuropeAid vsebuje samo delno pošteno oceno pravilnosti finan čnega poslovodenja 
(letno poro čilo, to čka 5.34),  
— pridržek glede šestega okvirnega programa v LPD Generalnega direktorata za informacijsko družbo 
in medije bi bilo treba ohraniti (letno poro čilo, to čka 6.47);  
30. opominja Komisijo, da so vsi pridržki v obliki priloge vklju čeni v njeno zbirno poro čilo, in poudarja, 
da Komisija s tem, ko zbirno poro čilo potrdi, „prevzema splošno politi čno odgovornost za upravljalne 
ukrepe svojih generalnih direktorjev in vodij služb, pri čemer se opira na zagotovila in pridržke, ki so 
jih ti izrazili v letnih poro čilih o delu“ (  17 ); 
31. poudarja, da s tem kolegij in komisarji prevzemajo kon čno odgovornost za zanesljivost in popolnost 
pridržkov, ki jih izrazijo generalni direktorji in vodje služb v svoji vlogi „odredbodajalcev na podlagi 
prenosa“, in poudarja, da ta prenos nikakor ne zmanjšuje kon čne odgovornosti kolegija in komisarjev;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/37  
( 16 ) UL C 139, 14.6.2006, str. 1.  
( 17 ) Zbirno poro čilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2010 (COM(2011) 323), str. 2.
32. je seznanjen z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča v zvezi s splošnim mnenjem notranjega revizorja; 
meni, da bodo brez temeljite preu čitve pomislekov Ra čunskega sodiš ča koristi splošnega mnenja ostale 
omejene;  
33. je zaskrbljen zaradi ugotovitev Ra čunskega sodiš ča o LPD in zbirnem poro čilu (letno poro čilo, to čke 
1.17 do 1.25); meni, da je treba te ugotovitve upoštevati nemudoma, da se zavaruje vrednost teh 
dokumentov kot instrumentov odgovornosti; priznava pa, da je izra čun stopnje preostalih napak le 
ena od metod, s katerimi Komisija ocenjuje znesek tveganja; poziva Komisijo, naj pripravi dosledne 
smernice, ki bi jih izvajali vsi generalni direktorati;  
34. je seznanjen z zeleno knjigo Komisije o okviru EU za upravljanje podjetij (  18 ) za zasebni sektor; 
ugotavlja še, da je Komisija po dogodkih, ki so privedli do odstopa Santerjeve ekipe leta 1999, dosegla 
velik napredek na poti k ustreznemu vodenju;  
35. je seznanjen z izjavo o upravljanju, ki jo je Komisija sprejela 30. maja 2007 in ki vsebuje ponazoritev 
notranjega delovanja Komisije, razlago na čina, kako poteka vodenje Komisije in nadzor nad njo, ter 
na čina, kako se povezuje z zainteresiranimi stranmi; spodbuja Komisijo, naj še naprej izboljšuje 
vodenje in obveš ča organ za podelitev razrešnice o ukrepih, uvedenih z:  
— vklju čitvijo elementov vodenja podjetij, ki jih zahteva ali priporo ča zakonodaja Unije na podro čju 
gospodarskih družb in ki zadevajo institucije Unije,  
— sprejetjem ukrepov, ki bi predsedniku omogo čili, da podpiše ra čunovodske izkaze in skupaj z 
njimi predloži naslednje:  
(i) opis tveganj in negotovosti, ki bi lahko vplivale na uresni čitev ciljev politik, ter izjavo, v kateri 
predsednik skupaj s kolegijem komisarjev sprejema odgovornost za upravljanje tveganj, ter  
(ii) uradno izjavo o vodenju z jasno navedbo, katere mednarodne standarde vodenja podjetij je 
Komisija spoštovala, pa tudi s cilji in iz črpno razlago v primerih, ko se je bilo treba oddaljiti od 
priporo čil kodeksa o vodenju podjetij (na čelo „spoštuj ali pojasni“);  
36. poziva Komisijo, naj izboljšanje in okrepitev verige odgovornosti obravnava kot prednostni ukrep, 
med drugim z:  
— omogo čitvijo popolnega vpogleda Odboru za prora čunski nadzor v letne povzetke držav članic; 
obžaluje, da Komisija doslej še ni posredovala nikakršnih podatkov o letnih povzetkih, saj jih brez 
poznavanja njihove vsebine ni mogo če obravnavati kot nacionalne izjave o upravljanju,  
— objavo politi čne izjave, v kateri sprejema kon čno in splošno odgovornost za izvrševanje prora ­ 
čuna, tudi tistega dela, ki se izvršuje z deljenim upravljanjem,  
— vklju čitvijo podpisa odgovornega komisarja v LPD,  
— pripravo LPD v skladu z na čelom nepristranskosti, brez preve č optimisti čnih ocen,SL L 286/38 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 18 ) COM(2011) 164.
— zagotavljanjem obveznega, popolnega in primernega svetovanja za generalne direktorate, zlasti o 
tem, kako se oceni stopnjo preostalih napak in preostala tveganja v skladu z na čelom previdnosti,  
— vklju čitvijo popolne in zanesljive razlage razmerja med preostalim tveganjem ali stopnjo preostalih 
napak in stopnjo napake, ki jo izra čuna Ra čunsko sodiš če, v vsa LPD; poziva Komisijo, naj v 
tesnem sodelovanju z Ra čunskim sodiš čem preu či možnosti uskladitve metodologije izra čuna 
stopnje preostalih napak z metodologijo najverjetnejše stopnje napake, ki jo uporablja Ra čunsko 
sodiš če, 
— ponovno preu čitvijo metodologije za splošno revizijsko mnenje notranjega revizorja in odpravlja ­
njem pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Ra čunsko sodiš če, 
— preu čitvijo, ali bi bilo mogo če mehanizme Komisije za vodenje podjetij še izboljšati ob upošte ­
vanju omenjene zelene knjige o okviru EU za vodenje podjetij za zasebni sektor;  
Evropske šole  
37. obžaluje, da evropske šole, čeprav so zanje namenjena precejšnja prora čunska sredstva, še vedno ne 
uresni čujejo svojih glavnih nalog, ki so predvsem zagotoviti dovolj mest v zahtevanih jezikih in v 
bližini krajev dela in bivanja uradnikov, temve č so namesto tega razširile svoje dejavnosti na druga 
podro čja izobraževanja;  
38. priznava, da je osrednja težava v strukturi sprejemanja odlo čitev in financiranja konvencije o evropskih 
šolah; zato poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami preu či možnost revizije te konvencije in 
do 31. decembra 2012 poro ča o doseženem napredku; poziva Komisijo, naj se v vmesnem času 
zavzema za okrepitev prizadevanj za uresni čitev zgoraj navedenih ciljev, in sicer z ustreznejšo uporabo 
zagotovljenih prora čunskih sredstev;  
Upravna služba Komisije  
39. od Komisije zahteva, naj pojasni svoje na črte za selitev in s tem povezane stroške, koliko pisarniških 
prostorov se bo izpraznilo in koliko novih pisarniških prostorov bo na voljo, pa tudi število zapo ­
slenih, ki jih selitev zadeva, za vsak generalni direktorat;  
40. zahteva, naj Komisija nemudoma kon ča prerazporejanje vseh za časnih uslužbencev Evropskega urada 
za boj proti goljufijam s pogodbami za nedolo čen čas, kot je sporo čil komisar Šef čovi č v vprašalniku 
za sedanjo razrešnico (  19 ); 
41. opozarja, da je Komisija leta 2010 med postopkom uvedbe prožnega delovnega časa in kompenzacij ­
skega dopusta na prostovoljni osnovi odobrila približno 90 000 dodatnih dni dopusta za svoje 
uslužbence, kar ustreza približno 445 delovnim mestom – čeprav člen 56 kadrovskih predpisov pravi, 
da se nadure, ki jih opravijo uslužbenci razredov od AD5/AST5 naprej, ne kompenzirajo; prosi za 
pojasnilo skupnih stroškov, ki so jih davkopla čevalci imeli zaradi kompenzacijskega dopusta;  
Odgovornost držav članic  
42. spominja, da Komisija v skladu s členom 317 PDEU izvršuje prora čun „na lastno odgovornost“, 
vendar tudi v sodelovanju z državami članicami;  
43. poudarja, da se politike na dveh podro čjih, kjer so stopnje napake ponavadi najvišje (kohezija, 
energetika in promet ter kmetijstvo in naravni viri), izvajajo z deljenim upravljanjem, in obžaluje 
dejstvo, da najverjetnejša stopnja napake za ti podro čji znaša 7,7 % oziroma 2,3 %;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/39  
( 19 ) Odgovor komisarja Šef čovi ča na vprašanje za pisni odgovor št. 12 za predstavitev dne 8. decembra 2011 v Odboru 
za prora čunski nadzor Evropskega parlamenta.
44. v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je Komisija analizirala napake, ki jih je Ra čunsko sodiš če 
ugotovilo v prora čunskih letih od 2006 do 2009, in v tej analizi prvi č opozorila na dejstvo, da so 
pri Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu tri države članice (Španija, Italija in 
Združeno kraljestvo) odgovorne za 59 % vseh koli činsko opredeljivih napak, odkritih v tem obdobju, 
in da so pri Evropskem socialnem skladu štiri države članice (Španija, Portugalska, Združeno kraljestvo 
in Nem čija) odgovorne kar za 68 % vseh koli činsko opredeljivih napak, v tem obdobju odkritih na 
podro čju kohezijske politike (  20 ); ugotavlja, da je bilo pri Evropskem skladu za regionalni razvoj in 
Kohezijskem skladu najve č napak v Italiji narejenih v deželah Kalabrija, Kampanja in Apulija, v Španiji 
pa je majhno število operativnih programov v pokrajinah Andaluzija, Valencia in Kastilja-La Mancha 
prispevalo kar 75 % odstotkov vseh napak, odkritih v tej državi (  21 ); prav tako ugotavlja, da sta Španija 
in Italija pomembno prispevali k stopnji napake v prora čunskem letu 2010;  
45. je seznanjen z dejstvom, da se težave z Evropskim skladom za regionalni razvoj v Italiji „nanašajo na 
ugotovljene sistemske pomanjkljivosti na ravni revizijskih in upravljavskih organov“ in na „uporabo 
pravil za javno naro čanje in izbor projektov, vklju čno z upravi čenostjo retrospektivnih projektov“ (  22 ); 
ugotavlja tudi, da je v Španiji vir težav zelo zapleteni sistem upravljanja in nadzora, ki „lahko vodi k 
nejasni delitvi odgovornosti, pa tudi k neu činkovitemu nadzoru s strani upravljavskega organa“ (  23 ); 
46. opominja, da so bili finan čni ministri Gr čije, Italije in Španije povabljeni na izmenjavo mnenj v 
parlamentarnem Odboru za prora čunski nadzor; obžaluje, da se nobeden od povabljenih ministrov 
na povabilo ni odzval, da bi s poslanci iz tega odbora razpravljal o ugotovitvah Ra čunskega sodiš ča z 
namenom izboljšanja upravljanja strukturnih skladov in morebitnega popravka pravne podlage; poziva 
svojega predsednika, naj na prihodnjem sre čanju voditeljev držav obravnava nepripravljenost finan čnih 
ministrov, da bi razpravljali o teh pomembnih zadevah javno v pristojnem odboru Parlamenta;  
47. opozarja, da je Komisijo ve čkrat pozval, naj predstavi predlog o uvedbi obvezne priprave in objave 
nacionalnih izjav o upravljanju ter njihove revizije s strani pristojnega revizijskega organa, in sicer v 
okviru kon čne in skupne odgovornosti Komisije za izvrševanje prora čuna Unije; meni, da bi morale 
nacionalne izjave o upravljanju vsebovati vse potrebne informacije o porabi sredstev Unije;  
48. predlaga, da mora biti vsebina nacionalnih izjav, podpisanih na ravni generalnih direktoratov, v skladu 
z mednarodnimi revizijskimi standardi in mora koristiti poteku revizije Ra čunskega sodiš ča, pri čemer 
naj sledi predvsem izjavam organom, ki so upravi čeni do prenosa upravljanja;  
49. poudarja, da so med upravnim delovanjem držav članic na podro čju prihodkov in odhodkov v okviru 
deljenega upravljanja precejšnje razlike, predvsem v zvezi z odkrivanjem nepravilnosti, goljufij in 
napak ter z nadaljnjim finan čnim spremljanjem na podro čju carine in porabe sredstev Unije; meni, 
da bi bilo mogo če v prora čunu Unije zgolj na podro čju carin predvideti dodatne (neto) prihodke v 
znesku vsaj 100 000 000 EUR, če bi vse države članice pravilno izvajale svoje naloge; ugotavlja, da je 
Komisija upravno delovanje doslej spremljala tako, da se je odzivala na spremembe v vsakem primeru 
posebej, zato ni v zadostni meri analizirala trendov, da bi lahko opredelila podro čja tveganja; poziva 
Komisijo, naj uveljavi metodo analize trendov, da bi opredelila finan čna tveganja, ter sprejme ukrepe 
za izboljšanje upravnega delovanja držav članic;  
Bolgarija in Romunija  
50. se z veliko zaskrbljenostjo seznanja z vmesnim poro čilom Komisije o napredku Bolgarije v okviru 
mehanizma za sodelovanje in preverjanje; je zaskrbljen zaradi tega, ker je bolgarsko pravosodje tako 
kot prej v žalostnem stanju; ugotavlja, da proti 28 sodnikom poteka 27 kazenskih postopkov; zahteva 
pojasnilo glede ve č primerov domnevnih goljufij v povezavi s sredstvi Unije v Bolgariji, zaradi česar so 
bila pla čila v letu 2008 odložena, saj je državni tožilec takrat ustavil preiskavo, čeprav so se v drugi 
državi članici preiskave podobnih primerov na osnovi enakih dejstev nadaljevale; je za čuden, da so v 
vseh primerih goljufije v povezavi s sredstvi Unije, ki so prišli pred sodiš če, kazenski pregonSL L 286/40 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 20 ) SEC(2011) 1179, str. 13.  
( 21 ) Odgovor komisarja Johannesa Hahna na vprašanje za pisni odgovor št. 4 za zaslišanje dne 19. decembra 2011 v 
Odboru za prora čunski nadzor Evropskega parlamenta.  
( 22 ) SEC(2011) 1179, str. 20.  
( 23 ) SEC(2011) 1179, str. 21.
nadomestile upravne kazni in da se je v enem pomembnem primeru goljufije v povezavi s sredstvi 
Unije prizivni postopek zavlekel za ve č kot 18 mesecev; poleg tega obžaluje, da priporo čilo Komisije 
ni bilo upoštevano, s tem ko nacionalna Komisija za odkrivanje in zaplembo premoženjskih koristi, 
pridobljenih s kaznivimi dejanji (CEPACA), ni bila pooblaš čena za izvedbo proaktivnega preverjanja 
premoženja višjih uradnikov in politikov; je zaskrbljen, ker v Bolgariji enotno, pravo časno in siste ­
mati čno objavljanje utemeljenih sodb ni pravilo; poziva Komisijo, naj pritisne na pravosodne organe, 
da bi jih spodbudila k čimprejšnji reformi in uresni čevanju priporo čil Komisije; v zvezi s tem od 
Komisije zahteva, naj razkrije, kolikšna so bila denarna sredstva v podporo bolgarskih reformnih 
prizadevanj in v kakšnem obsegu so se z izpla čili dosegli obljubljeni rezultati; pri čakuje precejšnje 
izboljšanje v prihodnjem letu, z nadaljnjim premislekom in ukrepi za ponovno vzpostavitev integritete 
bolgarskega pravnega sistema, ki jih bo Komisija pripravila v sodelovanju z bolgarsko vlado;  
51. se z veliko zaskrbljenostjo seznanja z vmesnim poro čilom o napredku Romunije v okviru mehanizma 
za sodelovanje in preverjanje; kljub temu pozdravlja pozitiven trend navzgor v bilanci nacionalne 
službe za integriteto pri pregonu neupravi čenega bogatenja in opredeljevanju navzkrižja interesov; 
opaža, da so se sredstva nacionalne službe za integriteto pove čala s pomo čjo denarja Unije; kljub temu 
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v zvezi s primeri nacionalne službe za integriteto ni enotnih sprem ­
ljevalnih ukrepov in da se z njimi pogosto odlaša; pozdravlja dejstvo, da je nacionalni direktorat za boj 
proti korupciji še naprej deloval kot u činkovita tožilska služba v primerih korupcije na visoki ravni; je 
seznanjen s pove čanjem števila primerov obtožnic, sodb in obsodb v letu 2011, pa tudi s pospešenim 
reševanjem zadev na vrhovnem kasacijskem sodiš ču, kar se kaže v 85-odstotnem pove čanju pravno ­
mo čnih sodb v zadevah nacionalnega direktorata za boj proti korupciji v letu 2011 (  24 ); je poleg tega 
zaskrbljen zaradi rezultatov analize sodb sodiš ča v primerih korupcije na visoki ravni, iz katerih je 
razvidno, da se sodbe v 60 % primerih omejijo na pogojne kazni ali pa se dosodijo najmanjše kazni, ki 
jih predvideva zakon; je prav tako za čuden nad nezadovoljivo prakso glede pravo časne objave uteme ­
ljenih sodb sodiš ča, ki v nekaterih primerih korupcije na visoki ravni pove čuje nevarnost zastaranja 
zaradi dolgotrajnega dokazovanja, ki je posledica dolgega zavla čevanja pri vložitvi pravnega sredstva; 
poziva Komisijo, naj razkrije, koliko sredstev je bilo dodeljenih Romuniji za reformo pravosodnega 
sistema; v naslednjem letu pri čakuje nadaljnje izboljšave; zahteva od Komisije, da pove ča pritisk na 
romunsko vlado, da bi slednja uresni čila priporo čila Komisije; od Komisije pri čakuje, da bo od 
romunske vlade nepopustljivo zahtevala, naj okrepi svoja prizadevanja za oblikovanje dosledne 
sodne prakse v procesih, povezanih z javnimi naro čili; poziva Komisijo, naj od romunske vlade 
odlo čno in vztrajno zahteva, da uresni či priporo čila Komisije ter oblikuje bolj jasen in celovit na črt 
za priprave na izvajanje dolo čb kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku; pri čakuje, 
da se bodo okrepila prizadevanja za napredek glede zasega premoženjskih koristi na podlagi kaznivih 
dejanj; poleg tega pri čakuje, da bo Komisija v sodelovanju z romunsko vlado pripravila katalog 
ukrepov, namenjenih pove čanju integritete romunskega sodnega sistema;  
Vnaprejšnje financiranje  
52. ugotavlja, da vnaprejšnje financiranje velja za potrebno, da lahko upravi čenci za čnejo izvajati dogo ­
vorjene ukrepe;  
53. je seznanjen z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča, da je Komisija med letoma 2005 in 2010 ob čutno 
pove čala obseg vnaprejšnjega financiranja (letno poro čilo, to čka 1.28); je zaskrbljen, da je obra čuna ­
vanje vnaprejšnjega financiranja pomanjkljivo (letno poro čilo, to čka 1.29, in to čka 86 mnenja Ra čun ­
skega sodiš ča št. 6/2010);  
54. je zaskrbljen zaradi vpliva, ki ga je imelo vnaprejšnje financiranje, zlasti na podro čjih zunanje pomo či, 
razvoja in širitve ter raziskav in drugih notranjih politik; ugotavlja, da se je uporaba vnaprejšnjega 
financiranja pove čala in da je skupna stopnja napake na teh dveh podro čjih politik manj kot 2- 
odstotna; je prav tako seznanjen z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča, da pri vnaprejšnjem financiranju 
ni bilo ve čjih napak, da pa je za vmesna in kon čna pla čila še naprej zna čilna pomembna stopnja 
napake (letno poro čilo, to čki 5.35 in 6.48);SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/41  
( 24 ) Poro čilo Komisije o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje (COM(2012) 56), str. 4.
55. meni, da Komisija z obsežnim vnaprejšnjim financiranjem prevzema ve čje finan čno tveganje, denimo 
v primerih pla čilne nesposobnosti upravi čencev, pa tudi ve čje tveganje za zakonitost in pravilnost, saj 
je odobritev stroškov, ki jih prijavijo upravi čenci, preložena na poznejši datum;  
56. meni, da je veliko bolj u činkovito, da se nepravilnosti prepre čijo, kot pa da se neupravi čeno izpla čani 
zneski izterjajo naknadno; zato poziva Komisijo, naj kot prednostni ukrep zastavi ponovno preteh ­
tanje ve čje uporabe vnaprejšnjega financiranja, kot tudi mehanizmov za kontrolo in revizijo, in sicer 
tako da:  
— Parlament obvesti o razlogih, zakaj je v obdobju 2005–2010 pove čala obseg vnaprejšnjega finan ­
ciranja,  
— raven vnaprejšnjega financiranja v posameznih programih prilagodi tako, da bodo zadostovala za 
za četek izvajanja projekta, hkrati pa zavaruje finan čne interese Unije in o tem ustrezno obvesti 
Parlament;  
Neporavnane prora čunske obveznosti  
57. spominja, da so neporavnane obveznosti prora čunska sredstva za prevzete obveznosti, ki niso bila 
porabljena (tj. izpla čana), in da nastanejo ve činoma v ve čletnih programih (npr. za kohezijo), ker so 
obveznosti sprejete v za četnih letih programskega obdobja, ustrezajo ča pla čila pa se izvajajo posto ­
poma skozi celotno programsko obdobje;  
58. ugotavlja, da visoka raven neporavnanih obveznosti lahko kaže na težave držav članic pri črpanju 
dodeljenih sredstev;  
59. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če v letu 2010 ugotovilo, da so se neporavnane obveznosti pove čale za 
skoraj 10 % na približno 194 000 000 000 EUR (letno poro čilo, to čka 1.43 in grafikon 1.2), kar 
ustreza skoraj trem letom porabe pri trenutni stopnji izvrševanja;  
60. v zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 izraža bojazen, da obstaja tveganje glede naslednjega:  
— sredstva, za katera so bile prevzete obveznosti, bo treba porabiti hitreje kot ponavadi, zaradi česar 
se bo pove čalo tveganje napak,  
— ob koncu programskega obdobja 2007–2013 bodo skušale države članice iz črpati vsa sredstva, za 
katera so bile prevzete obveznosti, zato bodo sofinancirale projekte, ki so bili že dokon čani z 
nacionalnimi sredstvi (tako imenovane retrospektivne projekte, ki niso šli skozi sistem upravljanja 
in nadzora Unije, zato so bolj nagnjeni k napakam);  
61. poziva Komisijo, naj posreduje podatke o koli čini neporavnanih obveznosti, razvrš čene po državah 
članicah, ter o sodelovanju z državami članicami pri odkrivanju in obravnavanju podro čij tveganja 
glede na črpanje in pravilnost;  
Prora čunski prispevek decentraliziranim agencijam in skupnim podjetjem  
62. ugotavlja, da je prispevek Unije v letu 2010 znašal ve č kot 620 000 000 EUR za decentralizirane 
agencije in ve č kot 500 000 000 EUR za skupna podjetja; je naletel na nekatere težave pri iskanju 
informacij o prispevku Unije za agencije; poziva Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice vsako 
leto zagotovi konsolidirane podatke o skupnem letnem financiranju posamezne agencije/skupnega 
podjetja iz splošnega prora čuna Unije, na primer:  
— o prvotnem prispevku Unije, ki je bil vnesen v prora čun agencije/skupnega podjetja,  
— o znesku sredstev, pridobljenim z izterjavo presežka,SL L 286/42 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
— o skupnem prispevku Unije za agencijo/skupno podjetje,  
— o znesku prispevka Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), če je to ustrezno;  
63. pri čakuje, da Komisija v času finan čne krize ne bo pove čevala prora čunov agencij ter bo na podlagi 
ocene prednostnih nalog razmislila celo o zmanjšanju prispevka Unije zanje;  
64. poziva Komisijo, naj oblikuje smernice za predloge, s katerimi bi lahko vse agencije in skupna podjetja 
pripravila letne delovne programe in letna poro čila o dejavnostih, da bi zagotovili smiselno primerjavo 
rezultatov z na črtovanimi cilji;  
65. poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi podroben pregled meril in mehanizmov preverjanja, ki se 
uporabljajo, da bi v agencijah/skupnih podjetjih prepre čili navzkrižje interesov in primere „vrtljivih 
vrat“;  
Prora čun Unije ter finan čna in prora čunska kriza  
66. je zaskrbljen zaradi nadaljnje finan čne in prora čunske krize v državah članicah; meni, da ta kriza 
prinaša dodatne oblike tveganja za prora čun Unije na naslednji na čin: 
— finan čna tveganja v povezavi s posojili, odobrenimi državam članicam,  
— finan čna tveganja v povezavi s prihodki;  
67. opominja, da za šest držav članic (Gr čija, Madžarska, Irska, Latvija, Portugalska in Romunija) trenutno 
velja, da so „v težavah“, saj prejemajo pomo č v obliki pla čilnobilan čnih posojil iz evropskega mehan ­
izma za finan čno stabilizacijo (EFSM) ali pomo č iz posojilnega sklada za Gr čijo; 
68. ugotavlja, da prora čun Unije jam či za pla čilnobilan čna posojila (izpla čana posojila so na dan 
31. decembra 2010 znašala približno 12 000 000 000 EUR) in pomo č iz evropskega mehanizma 
za stabilizacijo (na dan 31. decembra 2010 še ni bilo izpla čil) (  25 ); prav tako ugotavlja, da so terjatve 
iz pla čilnobilan čnih posojil oziroma pomo či iz evropskega mehanizma za stabilizacijo, ki se lahko 
odobrijo, na čeloma omejene na 50 000 000 000 EUR (drugi pododstavek člena 1(1) Uredbe Sveta (ES) 
št. 332/2002 (  26 )) oziroma 60 000 000 000 EUR (  27 ); poudarja, da je ta vsota (110 000 000 000 EUR) 
skoraj enaka letnemu prora čunu Unije, saj so v letu 2010 vsa pla čila iz prora čuna Unije znašala 
približno 122 000 000 000 EUR (  28 ); 
69. je zaskrbljen zaradi dejstva, da Ra čunsko sodiš če v letnem poro čilu 2010 ni bilo dovolj pozorno na 
nove izzive v Uniji; zlasti obžaluje, da ni dovolj opozorilo na tveganja za prora čun Unije; poudarja, da 
mora Ra čunsko sodiš če evropskemu mehanizmu za stabilnost pri delu v prihodnje pripisati ve čji 
pomen;  
70. opozarja, da ne obstaja jamstveni sklad, ki bi prora čun varoval v primeru, da se hkrati uveljavljajo vsa 
omenjena jamstva; zato poziva Komisijo, naj oceni, ali je morda treba ustanoviti jamstveni sklad za 
kritje morebitnih izgub, podoben jamstvenemu skladu za zunanje ukrepe, da se zavaruje prora čun 
Unije;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/43  
( 25 ) Zaklju čni ra čun Evropske unije (COM(2011) 473), str. 32 in 90.  
( 26 ) Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjero čne 
finan čne pomo či za pla čilne bilance držav članic (UL L 53, 23.2.2002, str. 1), kot je bila nazadnje spremenjena z 
Uredbo (ES) št. 431/2009 (UL L 128, 27.5.2009, str. 1).  
( 27 ) Člen 2(2) Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finan čno 
stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1) dolo ča mejo 1,23 %, za katero Komisija ocenjuje, da bi omogo čila 
aktiviranje celotnega zneska 60 000 000 000 EUR (COM(2010) 713, str. 4).  
( 28 ) Vir: diagram IV iz Priloge k letnemu poro čilu Ra čunskega sodiš ča za leto 2010.
71. poudarja, da je bilo v okviru evropskega mehanizma za finan čno stabilizacijo do 30. septembra 2011 
podpisanih za 48 500 000 000 od skupaj 60 000 000 000 EUR posojil; spodbuja Ra čunsko sodiš če, 
naj do konca leta 2012 pripravi poro čilo o delovanju evropskega mehanizma za finan čno stabilizacijo, 
zlasti o nadzornih mehanizmih, ki jih je vzpostavila Komisija;  
72. opozarja, da se prihodki prora čuna Unije stekajo iz razli čnih virov; poudarja, da bi se moral brez 
vpliva na druge prihodke prora čun v celoti financirati iz lastnih sredstev; ugotavlja, da zlasti bruto 
nacionalni dohodek (BND), ki predstavlja 73 % vseh prora čunskih prihodkov, izvira iz nacionalnih 
prora čunov držav članic (  29 ); 
73. je prepri čan, da slabša ko bo finan čna situacija v dolo čenih državah članicah, težje bodo te države 
članice prispevale v prora čun Unije; meni, da bodo tako ogroženi prihodki prora čuna Unije iz držav 
članic „v težavah“, ki se utegnejo še dodatno zadolžiti, da bi lahko prispevale v prora čun Unije ali 
sofinancirale dolo čene programe pomo či; 
74. ugotavlja, da so prihodki iz BND držav članic v težavah v prora čunskem letu 2010 v grobem 
predstavljali 6 % vseh prihodkov iz BND (  30 ); 
75. prav tako ugotavlja, da so se stopnje sofinanciranja držav članic v težavah pove čale za Evropski 
kmetijski sklad za razvoj podeželja, strukturne sklade, Kohezijski sklad in Evropski sklad za ribištvo; 
pri čakuje višje stopnje sofinanciranja, ki bodo omogo čile višje naložbe, predvsem v državah, ki so se 
znašle v težavah; v zvezi s tem poudarja ve čje pristojnosti Komisije na podro čju kontrole in nadzora;  
Evropski instrument za finan čno stabilnost (EFSF) in evropski mehanizem za stabilnost (ESM)  
76. graja dejstvo, da je Svet leta 2010 uporabil člen 122 PDEU za vzpostavitev evropskega instrumenta za 
finan čno stabilnost (EFSF), saj se ta člen uporablja samo za naravne, ne pa tudi za gospodarske 
katastrofe; je zaskrbljen, ker EFSF ne predvideva demokrati čnega nadzora Parlamenta, pa tudi Ra čun ­
skemu sodiš ču ne daje revizijske pravice; je ogor čen nad tem, da EFSF ne vsebuje niti dolo čbe o javni 
zunanji reviziji;  
77. je seznanjen s tem, da so države članice pred kratkim podpisale sporazum o evropskem mehanizmu 
za stabilnost (ESM); poudarja svojo resolucijo z dne 23. marca 2011 (  31 ), v kateri je opozoril na 
ustanovitev stalnega ESM zunaj institucionalnega okvira Unije, saj ta odlo čitev pomeni težave za 
kontrolni mehanizem institucij Unije; deli pomisleke nekaterih vrhovnih revizijskih institucij, da 
omenjena pogodba ne vsebuje ustreznih dolo čb za zagotavljanje u činkovite zunanje revizije;  
78. znova vabi Svet in države članice, naj temeljito premislijo o naslednjih vprašanjih glede uvedbe ESM:  
— zagotoviti ustrezno ureditev v dodatnih predpisih ESM za javno zunanjo revizijo zakonitosti, 
pravilnosti, pa tudi uspešnosti v skladu z mednarodno sprejetimi ra čunovodskimi standardi, ki 
bo upoštevala naslednje dokumente:  
(i) resolucijo odbora za stike vrhovnih revizijskih institucij Evropske unije z dne 14. oktobra 
2011 o izjavi vrhovnih revizijskih institucij evroobmo čja o zunanji reviziji evropskega mehan ­
izma za stabilnost (CC-R-2011-01) (  32 );SL L 286/44 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 29 ) Vir: diagram I iz Priloge k letnemu poro čilu Ra čunskega sodiš ča za leto 2010.  
( 30 ) Vir: diagram V iz Priloge k letnemu poro čilu Ra čunskega sodiš ča za leto 2010.  
( 31 ) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2011 o osnutku sklepa Evropskega sveta o spremembi člena 136 
Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro 
(P7_TA(2011)0103).  
( 32 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9406723.PDF
(ii) izjavo odbora za stike vrhovnih revizijskih institucij Evropske unije, naslovljeno na Evropski 
parlament, Evropski svet, Evropsko komisijo ter parlamente in vlade držav članic EU, z dne 
14. oktobra 2011 o vplivu evropskega semestra in drugih najnovejših razvojnih tokov v 
ekonomskem upravljanju EU na vrhovne revizijske institucije držav članic Evropske unije in 
Evropsko ra čunsko sodiš če ( 33 ); 
(iii) pismo predsednika nizozemskega ra čunskega sodiš ča ( 34 ) o vprašanjih, ki jih je treba obrav ­
navati v dodatnih predpisih ESM v zvezi s členom 30 pogodbe o ESM,  
— vzpostaviti ustrezno ureditev za odgovornost in popolno preglednost ESM,  
— poskrbeti za zanesljivost informacij in statisti čnih podatkov,  
— pojasniti odgovornost in mehanizme za poro čanje vseh akterjev, katerih obveznosti bodo upora ­
bljene za vzpostavitev mehanizma,  
— pozvati Komisijo, naj Parlamentu in Svetu dvakrat letno poro ča o tveganjih za prora čun Unije 
zaradi jamstva za EFSM ter pojasni, kako bo v primeru ste čaja ta denar prenesen v prora čun Unije 
in nato v EFSM;  
79. poziva Svet in države članice, naj opredelijo politi čni nadzor Evropskega parlamenta nad izdajo vseh 
euroobveznic nasploh, še zlasti pa v zvezi s stalnim kriznim mehanizmom; se strinja, da bi moral 
Parlament v tem mehanizmu sodelovati na enakopravni osnovi;  
Preglednost  
80. poudarja bistveno vlogo preglednosti pri zagotavljanju odgovornosti za porabo javnih sredstev in 
opominja, da je med glavnimi instrumenti za doseganje zakonitih in pravilnih odhodkov; ponovno 
poziva, naj se vse donacije iz sredstev Unije vnesejo v uporabnikom prijazno spletno zbirko podatkov, 
ob ustreznem upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov; meni, da bi se morala sredstva Unije 
izpla čati samo pod pogojem, da se upravi čenci strinjajo s tem, da se osnovni podatki, vklju čno z 
zneskom, imenom prejemnika in namenom, javno objavijo;  
81. ugotavlja, da trenutni sistem na podro čju kohezije ne omogo ča popolne preglednosti upravi čencev iz 
Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada; ugotavlja, da v sedanjem okviru 
Komisija zagotavlja portal z dostopom do seznama upravi čencev, ki je na voljo na nacionalnih 
spletnih mestih, vendar samo v jeziku zadevnih držav in brez upoštevanja skupnih meril; pri čakuje, 
da bo nova uredba o splošnih dolo čbah o strukturnih instrumentih (COM(2011) 615 – 2011/0276 
(COD)) zagotavljala, da bodo države članice posredovale podatke o kon čnih upravi čencih do sredstev 
iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, ki bodo objavljeni na uradnem 
spletnem mestu Komisije v enem od treh delovnih jezikov, in da bodo ti podatki temeljili na sklopu 
skupnih meril ter tako omogo čali primerjavo in odkrivanje napak; znova poziva Komisijo, naj se 
zgleduje po ameriški službi za odgovornost in preglednost pri obnovi gospodarstva ter po njenem 
spletnem mestu (www.recovery.gov);  
82. znova opozarja na sodbo Sodiš ča Evropske unije z dne 9. novembra 2010 v združenih zadevah  Volker 
in Markus Schecke GbR  (C-92/09) ter  Hartmut Eifert  (C-93/09), ki zadeva podro čje kmetijstva in 
naravnih virov; poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predlog nove uredbe, ki bo državam članicam 
nalagala, naj objavijo informacije o pravnih in fizi čnih osebah, ki prejemajo evropska sredstva za 
kmetijstvo, pri tem pa upošteva omenjeno sodbo; meni, da bi morale biti informacije o upravi čencih 
na voljo na uradnem spletnem mestu Komisije v enem od treh delovnih jezikov in da bi ti podatki 
morali temeljiti na sklopu skupnih meril ter tako omogo čati primerjavo in odkrivanje napak;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/45  
( 33 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9504723.PDF  
( 34 ) Na voljo na spletnem mestu nizozemskega ra čunskega sodiš ča na naslovu http://www.courtofaudit.com/english/News/ 
2012/02/Letter_of_president_Netherlands_Court_of_Audit_on_ESM_Board_of_Auditors.
Metodologija izjave o zanesljivosti  
83. se zaveda, da namerava Ra čunsko sodiš če Parlamentu posredovati ve č informacij o podro čjih kmetij ­
stva in naravnih virov ter kohezije, energetike in prometa; pozdravlja to namero, saj bo vodila k ve čji 
preglednosti in natan čnejši opredelitvi problemati čnih prora čunskih podro čij; meni, da bo to Komisiji, 
Ra čunskemu sodiš ču, Parlamentu in drugim interesnim skupinam omogo čilo, da svojo pozornost 
bolje usmerijo in da dajo priporo čila glede podro čij, kjer je treba izboljšati upravljanje; kljub temu 
želi poudariti, da je treba zagotoviti primerljivost med posameznimi leti;  
84. pozdravlja bolj poglobljeno oceno zanesljivosti poslovodskih predstavitev Komisije, ki jo je Ra čunsko 
sodiš če vklju čilo v poglavje 1, pa tudi v druga posamezna poglavja letnega poro čila za leto 2010; 
opominja, da poslovodske predstavitve potrebujejo odlo čno drugo mnenje Ra čunskega sodiš ča; spod ­
buja Ra čunsko sodiš če, naj še najprej poglablja svojo analizo poslovodskih predstavitev Komisije in naj 
poro ča o njej na opisni na čin; 
85. je seznanjen z ve čjim obsegom vnaprejšnjega financiranja; je prepri čan, da je vnaprejšnje financiranje 
izpostavljeno manjšemu tveganju za zakonitost in pravilnost kot vmesna in kon čna pla čila, saj zanj ni 
potrebna utemeljitev stroškov; poziva Ra čunsko sodiš če, naj razmisli o prilagoditvi svojega pristopa k 
reviziji, da bi upoštevalo obsežnejšo uporabo predpla čil in tako Parlamentu posredovalo še ve č 
koristnih informacij o transakcijah, kjer je bilo tveganje najve čje; 
86. je seznanjen z dejstvom, da Ra čunsko sodiš če uporablja skupno metodologijo za koli činsko oprede ­
litev napak pri javnih naro čilih za dve podro čji politike, in sicer kmetijstvo in naravni viri ter kohezija, 
energetika in promet; obžaluje dejstvo, da Komisija za ti dve podro čji uporablja razli čni metodologiji, 
ki poleg tega nista v skladu z metodologijo Ra čunskega sodiš ča; je zaskrbljen, ker bi lahko razli čni 
pristopi k tema podro čjema spodkopali verodostojnost kontrole in revizije odhodkov na podro čju 
deljenega upravljanja; zato poziva Komisijo in Ra čunsko sodiš če, naj nujno uskladita obravnavo napak 
pri javnih naro čilih na vseh podro čjih politik, kjer se uporablja deljeno upravljanje, in naj do konca 
leta 2012 o doseženem napredku poro čata pristojnemu parlamentarnemu odboru;  
Posebna vprašanja  
Vloga komisarja, pristojnega za vprašanja prora čunskega nadzora  
87. ugotavlja, da je v sestavi Komisije v obdobju 2004–2009 eden od komisarjev skrbel izklju čno za 
prora čunski nadzor, kot je to že prej zahteval Parlament; obžaluje, da so bila v sedanji sestavi Komisije 
vprašanja prora čunskega nadzora združena z drugimi nalogami (obdav čenje in carinska unija); pred ­
laga, da se v obdobju 2014–2019 ponovno uvede vloga komisarja za prora čunski nadzor, ki bo 
odgovoren izklju čno za zadeve, med drugim povezane s podro čji: 
— notranje revizije,  
— boja proti goljufijam,  
— stikov z Ra čunskim sodiš čem in pristojnim parlamentarnim odborom,  
— stikov s pristojnimi prora čunskimi in revizorskimi organi v državah članicah in oblikovanja 
celostnega okvira notranjega nadzora,  
— izboljšanja uporabnosti letnega zbirnega poro čila in nadzora nad njim, vklju čno s pregledom 
upravljavskih in nadzornih sistemov držav članic,  
— naro čanja in vrednotenja neodvisnih ocen programov in razvoja ocenjevalnega poro čila, ki ga 
predvideva člen 318 PDEU, v koristno orodje za ve čjo uspešnost;SL L 286/46 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
Uspešnost: doseganje rezultatov s prora čunom Unije  
88. pozdravlja novo poglavje 8 z naslovom „Doseganje rezultatov prora čuna EU“ v letnem poro čilu, ki 
vsebuje ugotovitve Ra čunskega sodiš ča o lastni oceni uspešnosti, ki jo je Komisija predstavila v LPD;  
89. ugotavlja, da ugotovitve Ra čunskega sodiš ča zadevajo kakovost poro čanja Komisije o uspešnosti, na 
primer:  
— „Zaenkrat v na črtu upravljanja niso predvideni cilji in kazalniki za merjenje gospodarnosti in 
učinkovitosti“ (letno poro čilo, naslov pred to čko 8.17),  
— „Na nekaterih podro čjih ožji cilji niso dovolj koli činsko opredeljeni ali specifi čni“ (letno poro čilo, 
naslov pred to čko 8.18),  
— „Na nekaterih podro čjih niso bili opredeljeni vmesni mejniki pri ve čletnih ožjih ciljih“ (letno 
poro čilo, naslov pred to čko 8.20),  
— „Opis dosežkov politike je vseboval omejene informacije o rezultatih in u činkih“ (letno poro čilo, 
naslov pred to čko 8.22);  
90. meni, da te pomembne ugotovitve kažejo, da se Parlament ne more povsem zanesti na poro čanje 
Komisije o uspešnosti; je prepri čan, da so zanesljivi podatki osnova za dobro upravljanje, razvoj 
politik in parlamentarni nadzor; bi bil zelo hvaležen, če bi Ra čunsko sodiš če še nadalje razvilo 
svoje dejavnosti na tem podro čju in za čelo redno „certificirati“ podatke o uspešnosti, o katerih poro ča 
Komisija;  
91. je prepri čan, da je uspešnost prav tako pomembna kot zakonitost in pravilnost, in poziva Ra čunsko 
sodiš če, naj razmisli o tem, ali bi bilo mogo če nove poglede na uspešnost v posameznih skupinah 
politik vklju čiti v ustrezna poglavja letnega poro čila; 
92. ugotavlja, da so cilji, kazalniki in ožji cilji, predstavljeni v na črtih upravljanja, osredoto čeni predvsem 
na uspešnost (letno poro čilo, to čka 8.15); poziva Komisijo, naj izboljša poro čanje o uspešnosti, 
vklju čno s kazalniki za gospodarnost in u činkovitost, ter opredeli ustrezne ožje cilje za ocenjevanje 
napredka pri doseganju ve čletnih ciljev;  
93. Komisijo še poziva, naj na podro čjih deljenega upravljanja skupaj z državami članicami opredeli 
ustrezne kazalnike uspešnosti, ki se bodo uporabljali dosledno, in zagotovi, da bo poro čanje držav 
članic o doseženih rezultatih obvezno, popolno, to čno in javno;  
94. je seznanjen z ve čkrat izraženim mnenjem Ra čunskega sodiš ča in Komisije, da se kakovost sistemov 
upravljanja in nadzora med državami članicami in posameznimi programi zelo razlikuje;  
95. poziva Komisijo, naj te razlike sistemati čno upošteva pri uspešnosti sistemov kontrole in poskrbi za 
jasne ocene prizadevanj – oziroma nezadostnih prizadevanj – držav članic pri odkrivanju in odpra ­
vljanju nepravilnosti, da se zagotovi, da države članice z dobro delujo čimi sistemi nadzora in kontrole 
ne bodo o črnjene;  
96. poziva Komisijo, naj ocenjevalno poro čilo, predvideno v členu 318 PDEU, predloži pristojnemu 
odboru in na plenarnem zasedanju ob istem času, kot je predstavljeno letno poro čilo Ra čunskega 
sodiš ča, Ra čunsko sodiš če pa vabi, naj ob teh priložnostih predloži svoje pripombe o ocenjevalnem 
poro čilu; poudarja, da je treba ocenjevalno poro čilo objaviti takrat, ko ga lahko ustrezno ocenita tako 
Ra čunsko sodiš če kot Parlament;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/47
97. spominja, da člen 318 PDEU od Komisije zahteva, da predloži „finan čno poro čilo Unije glede na 
dosežene rezultate“; ugotavlja, da je Komisija 17. februarja 2012 sprejela prvo ocenjevalno poro čilo, ki 
ga predvideva člen 318 PDEU, ki se nanaša na prora čunsko leto 2010;  
98. poleg tega opozarja, da je Parlament v resoluciji o podelitvi razrešnice Komisiji za prora čunsko leto 
2009 (  35 ) predlagal naslednje:  
— Komisija naj imenuje ocenjevalca uspešnosti, da bi vzpostavili jasno lastništvo poro čila (to čka 
199),  
— vzpostaviti je treba jasno in pregledno razmerje med kazalniki uspešnosti, pravno/politi čno 
podlago, odhodki in doseženimi rezultati (to čka 200),  
— služba za notranjo revizijo mora revidirati metodologijo, uporabljeno pri pripravi poro čila, prav 
tako pa oceniti opravljeno delo (to čka 200),  
— klju čni kazalniki uspešnosti, ki jih uporabljajo službe Komisije, morajo biti javno dostopni 
(to čka 200);  
99. obžaluje, da Komisija v prvem ocenjevalnem poro čilu po členu 318 PDEU teh predlogov ni mogla v 
celoti upoštevati; poleg tega ugotavlja, da je prvo ocenjevalno poro čilo za dve podro čji politike 
(izobraževanje in kultura ter raziskave) povzetek obstoje čih ocenjevalnih poro čil; meni, da obseg in 
vsebina prvega ocenjevalnega poro čila ne izpolnjujeta pri čakovanj, ki bi jih lahko imeli od ocenjeval ­
nega poro čila, predvidenega v PDEU;  
100. poziva Komisijo, naj nadgradi vsebino ocenjevalnega poro čila po členu 318 PDEU, pri čemer naj zlasti 
opredeli dodano vrednost tega poro čila v primerjavi z „obi čajnimi“ ocenami, ki se izvajajo v skladu s 
finan čno uredbo ( člen 27) in njenimi izvedbenimi pravili (Uredba Komisije (ES, Euratom) 
št. 2342/2002 (  36 ), člen 21);  
101. v celoti podpira namero Komisije, da „si bo prizadevala za zagotovitev ve čje usklajenosti, izmenjave 
informacij ter doslednosti pri na črtovanju, organizaciji in uporabi spremljanja in ocenjevanja v nasled ­
njem finan čnem okviru, in sicer tako znotraj Komisije kot tudi pri delu z državami članicami“ (  37 ); 
102. pozdravlja dejstvo, da namerava Ra čunsko sodiš če predložiti pripombe o prvem ocenjevalnem poro ­ 
čilu, pripravljenem po členu 318 PDEU (  38 ); 
103. ponovno poziva Komisijo, naj pregleda informacije in usposabljanje za uslužbence glede naslova II 
(Pravice in obveznosti uradnikov) kadrovskih predpisov in tako poskrbi za to, da bodo vsi zaposleni v 
celoti seznanjeni s pogoji, zlasti pa z obveznostjo iz člena 22a kadrovskih predpisov; zahteva, naj 
Komisija do septembra 2012 pristojnemu odboru Parlamenta predloži poro čilo o svojih dejavnostih 
na tem podro čju; 
104. zahteva, naj Komisija pristojnemu odboru Parlamenta do septembra 2012 predloži poro čilo o svojih 
dejavnostih, s katerimi spodbuja širšo javnost k prijavljanju nepravilnosti;  
Kohezija, energetika in promet – negativne ugotovitve  
105. obžaluje pove čanje stopnje napake na 7,7 % na podro čju kohezije, energetike in prometa kljub 
številnejšim prekinitvam rokov pla čil; je globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da bi bilo mogo če pri 
58 % transakcij, kjer so se pojavile napake, nekatere napake odkriti in odpraviti (letno poro čilo, to čka 
4.25); je zaskrbljen, da govorjenje o „stabilnih“ razmerah glede stopenj napak razkriva vse ve čje 
samozadovoljstvo;  
106. poziva Ra čunsko sodiš če, naj stopnjo napake za Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad, 
Evropski socialni sklad, energetiko in promet predstavi lo čeno, ne skupaj;SL L 286/48 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 35 ) UL L 250, 27.9.2011, str. 33.  
( 36 ) UL L 357, 31.12.2002, str. 1.  
( 37 ) COM(2012) 40, str. 16.  
( 38 ) Delovni program Ra čunskega sodiš ča za leto 2012, str. 6.
107. obžaluje dejstvo, da je nespoštovanje pravil javnega naro čanja leto za letom vzrok za velik delež 
napak; se zaveda širših posledic tega dejstva in meni, da bi utegnilo biti to znamenje, da je ogroženo 
delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj nadaljuje potekajo čo reformo javnega naro čanja in pri 
tem ustrezno upošteva te skrb zbujajo če rezultate ter se odlo čno odziva na kršitve, saj je Ra čunsko 
sodiš če odkrilo tudi primere, ko direktive Unije niso bile pravilno prenesene v nacionalno zakonodajo 
o javnih naro čilih (letno poro čilo, to čka 4.27);  
108. je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve, da so revizijski organi le delno u činkoviti; prav tako je resno 
zaskrbljen zaradi dejstva, da se revizijski pristopi revizijskih organov razlikujejo tako zelo, da njihovih 
ugotovitev ni mogo če združiti v splošno mnenje za posamezen sklad na nacionalni ravni (letno 
poro čilo, to čka 4.41); poziva Komisijo, naj razkrije, kako združuje informacije, ki jih prejme od 
revizijskih organov, in kako zagotavlja doslednost, da bi v svojih LPD posredovala zanesljive infor ­
macije Parlamentu;  
109. poziva Ra čunsko sodiš če, naj v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU pripravi poro čilo o 
neodvisnosti nacionalnih revizijskih organov, kar zadeva deljeno upravljanje;  
110. poziva Komisijo, naj Parlament obvesti, kadar se namerava opreti na izbrane revizijske organe v skladu 
s členom 73 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (  39 ) in tako omejiti lastne revizije na kraju samem; 
poziva Ra čunsko sodiš če, naj to dogajanje pozorno spremlja in ga tudi revidira;  
111. poziva Ra čunsko sodiš če, naj preu či možnost, da bi se odzvalo na trajni problem ve čletnosti pri 
izvrševanju sredstev in enoletnosti revizij sodiš ča; poudarja, da je v obdobju izvrševanja stopnja napak 
obi čajno višja kot ob zaklju čku, ko je poraba že šla skozi vse ravni nadzora;  
Nadzorna vloga Komisije na podro čju kohezijske politike  
112. se zaveda, da ima Komisija možnost (vendar ne obveznosti), da države članice, ki ne spoštujejo pravil, 
kaznuje z razli čnimi sredstvi:  
Prekinitev  Odložitev  Finan čni popravki, ki jih 
države članice sprejmejo  Finan čni popravki, ki jih 
države članice zavrnejo  
Učinek  Odredbodajalec na 
podlagi prenosa 
prekine rok pla čila za 
najve č šest mesecev  Kolegij komisarjev 
pla čilo odloži za 
nedolo čen čas Države članice lahko 
znova uporabijo 
„sproš čena“ sredstva, 
če to ne povzro či 
finan čne izgube za 
državo članico  Celoten prispevek ali 
del prispevka Unije je 
preklican (neto 
zmanjšanje)  
Pogoji  Obstajajo dokazi o 
pomembnih 
pomanjkljivostih pri 
delovanju sistemov 
upravljanja in 
nadzora  Resna pomanjkljivost 
v sistemu upravljanja 
in nadzora ali resna 
nepravilnost 
prijavljenega 
odhodka  Država članica 
upošteva finan čne 
popravke na podlagi 
revizij Komisije, 
Ra čunskega sodiš ča 
ali drugega revizorja 
Unije  Država članica se ne 
strinja s finan čnimi 
popravki na podlagi 
revizij Komisije, 
Ra čunskega sodiš ča ali 
drugega revizorja 
Unije  
Pravna podlaga 
(Uredba (ES) 
št. 1083/2006)  Člen 91  Člen 92  Člen 98  Člen 99SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/49  
( 39 ) UL L 210, 31.7.2006, str. 25.
113. pozdravlja pojasnilo Komisije (  40 ) glede razlike med pomembno pomanjkljivostjo in resno pomanj ­
kljivostjo; ugotavlja, da ocena, ki vodi do take oznake, temelji na smernicah COCOF 08/0019/01-EN 
in uporabi klju čnih zahtev iz tega dokumenta;  
114. obžaluje, da Komisija nima pooblastil za kaznovanje držav članic ali regij, ki znova in znova nepra ­
vilno izvajajo strukturne sklade in kohezijski sklad;  
U č i n k o v i t o s t p r e k i n i t e v i n o d l o g o v  
115. opominja, da je Parlament pozval k sistemati čni uporabi prekinitev in odlogov, ne glede na politi čne 
pomisleke (resolucija o razrešnici za leto 2009 (  41 ), to čke 194–196);  
116. ugotavlja, da je Komisija v letu 2010 prekinitve uporabljala pogosteje, saj je GD REGIO prekinil 49 
rokov pla čil (gl. LPD GD REGIO, str. 42–44), GD EMPL pa 14 rokov pla čil (gl. LPD GD EMPL, str. 50); 
ugotavlja tudi, da Komisija v letu 2010 ni prekinila nobenega roka pla čil iz Evropskega sklada za 
regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, odložila pa je šest pla čil iz Evropskega socialnega sklada;  
117. obžaluje dejstvo, da se je stopnja napake pri kohezijski politiki, zlasti regionalni, pove čala kljub 
pogostejši uporabi prekinitev rokov in kljub dejstvu, da je Komisija poimenovala države članice in 
regije, ki najve č prispevajo k stopnji napake; Komisijo opozarja na njen akcijski na črt za okrepitev 
svoje nadzorne vloge pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov (  42 ); poziva Komisijo, naj analizira 
pomanjkljivosti v državah članicah in regijah, ki jih visoka stopnja napak najbolj zadeva, in naj 
izpolnjuje svojo nadzorno vlogo z uveljavljanjem ukrepov, kot predvideva akcijski na črt; 
118. poziva Komisijo, naj pla čila obnovi samo, če zadostni in ustrezni revizijski dokazi, zbrani na kraju 
samem, pri čajo, da so bile pomanjkljivosti odpravljene, saj bo tako ta kazen u činkovitejša, hkrati pa ne 
bo nevarnosti, da bi se pla čila prehitro obnovila;  
119. ugotavlja, da je GD REGIO decembra 2010 obnovil 24 % prekinjenih pla čil (12 izmed 49 pla čil, za 
katera je bil rok prekinjen v letu 2010, in sicer oktobra 2010 (  43 )); meni, da je obnovitev pla čil v 
decembru še poslabšala neravnovesje pla čil skozi vse leto, zaradi česar se je pove čalo tveganje napak 
pri upravljanju pla čil in skrajšal čas, ki ga ima Ra čunsko sodiš če na voljo za revizijo teh pla čil; poziva 
Komisijo, naj Parlament obvesti, za katere od teh 12 primerov bi bilo financiranje izgubljeno skladno s 
pravilom n + 2/n + 3, če bi se pla čila v letu 2011 obnovila;  
U č i n k o v i t o s t f i n a n č n i h p o p r a v k o v  
120. želi opozoriti na pomembno razliko med finan čnimi popravki, ki jih izvedejo države članice in ki ne 
vodijo k neto zmanjšanju, in finan čnimi popravki, ki jih izvede Komisija z nalogi za izterjavo in ki 
vodijo k neto zmanjšanju; meni, da so finan čni popravki, ki jih izvedejo države članice, bolj „navide ­
zni“, njihov sankcijski u činek pa je majhen; pozdravlja izboljšave pojasnila št. 6 k ra čunovodskim 
izkazom Evropske unije in poziva Komisijo, naj še naprej izboljšuje predložene informacije, denimo s 
primerjavo finan čnih popravkov in izterjav z ustrezajo čimi zneski pla čil;SL L 286/50 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 40 ) Odgovor na vprašanje 21, dokument „Priloga k vprašanjem za komisarja Šemeta“, ki ga je zagotovil sekretariat za 
prora čunski nadzor 16. decembra 2011 po predstavitvi komisarja Šemeta 8. decembra 2011 v Odboru za prora ­ 
čunski nadzor.  
( 41 ) Glej opombo 35.  
( 42 ) COM(2008) 97.  
( 43 ) Priloga k odgovorom na vprašanja za pisni odgovor, naslovljena na komisarja Johannesa Hahna za predstavitev dne 
19. decembra 2011 v Odboru za prora čunski nadzor Evropskega parlamenta.
121. je resno zaskrbljen zaradi naslednjih dejstev:  
— finan čni popravki v letu 2010 so privedli do neto zmanjšanja samo v približno 20 % vseh 
primerov (gl. zaklju čni ra čun Evropske unije, str. 68), saj je bilo mogo če projekte, ki so bili 
opredeljeni kot neupravi čeni, nadomestiti z drugimi projekti, morda tudi „retrospektivnimi“, čeprav 
ti pomenijo ve čje tveganje za zakonitost in pravilnost in nimajo dodane vrednosti za Unijo,  
— v ve čini primerov se finan čni popravki nanašajo na pomanjkljivosti v nadzornih sistemih držav 
članic, ne v posameznih projektih, kar pomeni, da finan čne posledice slabosti v sistemu ponavadi 
čutijo davkopla čevalci, ki so že prispevali v prora čun Unije,  
— stopnja izvrševanja finan čnih popravkov za programsko obdobje 2000–2006 se je zmanjšala z 
62 % na 58 % (gl. zaklju čni ra čun Evropske unije, str. 71), v glavnem zaradi nizkih stopenj 
izvrševanja Evropskega sklada za regionalni razvoj in kohezijskega sklada;  
122. meni, da ta dejstva resno ogrožajo u činkovitost finan čnih popravkov; izraža bojazen, da možnost 
nadomeš čanja neupravi čenih odhodkov pomeni pritisk na države članice, naj predstavijo druge, po 
možnosti retrospektivne projekte, ki bi utegnili imeti škodljive posledice, namre č ve čje tveganje za 
zakonitost in pravilnost prora čuna Unije;  
U g o t o v i t v e o n a d z o r n i v l o g i K o m i s i j e  
123. poziva Komisijo, zlasti GD REGIO, naj v polni meri uporablja obstoje ča sredstva za sankcioniranje; 
kljub temu meni, da zakonodajni okvir 2007–2013 ne ponuja zadostnih spodbud za države članice, 
naj spoštujejo pravila, prav tako pa Komisiji ne ponuja dovolj u činkovitih sredstev, da bi nagradila 
tiste, ki pravila spoštujejo, in kaznovala kršitelje;  
124. poziva Komisijo, naj razmisli o prednostnem ukrepu, da bi podprla prizadevanja Parlamenta v rednem 
zakonodajnem postopku v zvezi s predlogom o skupnih dolo čbah o strukturnih instrumentih 
(COM(2011) 615, 2011/0276(COD)), da se vzpostavi u činkovite mehanizme sankcij in da bo 
lahko Komisija kon čno prevzela dokon čno in splošno odgovornost za izvrševanje prora čuna, ki bi 
morala mimogrede zajemati naslednje elemente:  
— neto zmanjšanje bi moralo postati bolj pravilo za finan čne popravke, ki jih naredi Komisija, 
možnost prijave retrospektivnih projektov pa bi bilo treba odpraviti,  
— državam članicam bi bilo treba naložiti obveznost, naj od kon čnih upravi čencev izterjajo čim ve č 
neupravi čenih odhodkov, tako da bodo posledice nosili kon čni upravi čenci, ne davkopla čevalci 
zadevne države, Komisija pa bi morala informacije o teh izterjavah po možnosti posredovati 
Parlamentu,  
— Komisiji bi bilo treba omogo čiti, da državam članicam daje spodbude ne samo za spoštovanje 
pravil, temve č tudi za uspešno, u činkovito in gospodarno izvajanje kohezijske politike,  
— zagotoviti bi bilo treba razpoložljivost celotnega spektra sankcij (prekinitve, odložitve pla čil, 
finan čni popravki in kazni) za vsa finan čna sredstva z minimalnim dopuš čanjem diskrecijske 
pravice, če se odkrijejo kršitve pravil,  
— Komisiji bi morali omogo čiti, da kaznuje države članice ali ustavi operativne programe v državah 
članicah ali regijah, ki znova in znova nepravilno izvajajo strukturne sklade in kohezijski sklad,  
— če države članice vztrajno ne spoštujejo obveznosti iz člena 258 PDEU, bi bilo treba sprožiti 
pravni postopek,  
— Komisiji bi bilo treba posredovati vse koristne podatke in informacije, ki jih potrebuje pri opra ­
vljanju nadzorne vloge glede izvrševanja skladov v državah članicah;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/51
Kmetijstvo in naravni viri – ugotovitve s pridržkom  
125. pozdravlja dejstvo, da pri neposrednih pla čilih, zajetih v integriranem administrativnem in kontrolnem 
sistemu (IACS) – ta so v letu 2010 predstavljala 77 % vseh odhodkov za skupno kmetijsko politiko – 
ni bilo pomembnih napak (letno poro čilo, to čka 3.55 in odgovor Komisije na to to čko); 
126. pozdravlja dejstvo, da je Komisiji uspelo obdržati najverjetnejšo stopnjo napake pri vrednosti 2,3 % 
(letno poro čilo, Priloga 3.1), in jo spodbuja, naj si še naprej prizadeva, da bi stopnjo napake zmanjšala;  
127. opozarja, da mora IACS kmetom zagotavljati pravilna in sledljiva pla čila; vendar ugotavlja, da na 
uspešnost IACS negativno vplivajo neto čni podatki v podatkovnih zbirkah, nepopolno navzkrižno 
preverjanje ali nepravilno ali nepopolno nadaljnje ukrepanje pri odstopanjih (letno poro čilo Ra čun ­
skega sodiš ča, to čka 3.29); poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bodo vse podatkovne zbirke 
posodobljene in da se bodo vse nepravilnosti ustrezno spremljale;  
128. je seznanjen s primerom napake v zvezi z upravi čenostjo do sredstev Evropskega kmetijskega jamstve ­
nega sklada (  44 ), ki ga je Ra čunsko sodiš če navedlo v povezavi z mehanizmom blagovne menjave, pri 
katerem se uporabljajo intervencijske zaloge; nadalje ugotavlja, da je skupni znesek, ki je bremenil 
prora čun Unije za transport 9 894 ton masla v okviru tega mehanizma, približno 900 000 EUR (  45 ); 
izraža velik dvom o dobrem finan čnem poslovodenju pri takšnih operacijah; poziva Komisijo, naj 
sprejme potrebne ukrepe, da bodo mehanizmi blagovne menjave pregledni in stroškovno u činkoviti, 
če se bodo sploh še uporabljali;  
129. ugotavlja, da so odhodki za razvoj podeželja (približno 11 483 000 000 EUR (  46 )) še posebej nagnjeni 
k napakam, saj so bile te odkrite pri 40 (50 %) izmed 80 vzor čnih transakcij, medtem ko so bile pri 
21 (52 %) izmed teh transakcij odkrite koli činsko opredeljive napake (letno poro čilo, to čka 3.19);  
130. ugotavlja, da se je postopek potrditve obra čunov v splošnem izkazal za u činkovitega pri zaš čiti 
finan čnih interesov prora čuna Unije, saj so tako izklju čeni odhodki, ki niso bili izvedeni v skladu s 
pravili Unije;  
131. spodbuja Komisijo, naj še skrajša postopek potrditve skladnosti obra čunov, ob tem pa zagotovi, da bo 
ohranjena pravica držav članic do obrambe; poziva Komisijo, naj izboljša povezave med naloženimi 
finan čnimi popravki in dejanskim zneskom nepravilnih pla čil; poziva države članice, naj sodelujejo s 
Komisijo in pravo časno posredujejo vse potrebne informacije;  
132. pozdravlja ugotovitve Ra čunskega sodiš ča v posebnem poro čilu št. 8/2011 z naslovom „Izterjave 
neupravi čenih pla čil v okviru skupne kmetijske politike“, da so se sistemi za izterjave in finan čne 
popravke v zadnjih letih izboljšali; znova izraža prepri čanje, da je treba neupravi čeno izpla čana 
sredstva za kmetijstvo v čim ve čji meri izterjati od kon čnih upravi čencev, da ne bodo davkopla čevalci 
dvakrat na udaru; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe, da se zmanjša manevrski prostor za 
interpretacijo in razli čne prakse v državah članicah, in naj strogo nadzira sisteme izterjave v državah 
članicah;  
133. je trdno prepri čan, da bi bilo treba tristranska sre čanja med Ra čunskim sodiš čem, Komisijo in nacio ­
nalnimi organi razširiti tudi na podro čje kmetijstva in naravnih virov, da se omogo či usklajena razlaga 
in uporaba pravil glede upravljanja in nadzora odhodkov ter da se v čim ve čji meri izogne nespora ­
zumom;SL L 286/52 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 44 ) Letno poro čilo, primer 3.1, str. 79.  
( 45 ) Letno poro čilo, opomba 23, str. 79.  
( 46 ) Letno poro čilo, tabela 3.1, str. 72.
Zunanja pomo č, razvoj in širitev – ugotovitve s pridržkom  
134. je seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi na podro čju 
zunanje pomo či, razvoja in širitve samo delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti pla čil (letno 
poro čilo, to čka 5.36);  
135. ugotavlja, da po oceni Ra čunskega sodiš ča najverjetnejša skupna stopnja napake znaša 1,7 % (letno 
poro čilo, to čka 5.13); kljub temu obžaluje, da je bila pri vmesnih in kon čnih pla čilih ugotovljena 
pomembna stopnja napake, ki po navedbah komisarja Andrisa Piebalgsa znaša približno 5 % (  47 ) in bi 
bila še višja, če bi bila prora čunska podpora izklju čena iz izra čuna; prav tako ugotavlja, da so bile vse 
koli činsko opredeljive napake najdene pri vmesnih in kon čnih pla čilih (letno poro čilo, št. 5.13); 
obžaluje dejstvo, da sta se dve tretjini napak, odkritih pri kon čnih pla čilih, izmuznili kontrolam 
Komisije (letno poro čilo, to čka 5.16);  
136. verjame, da najverjetnejša skupna stopnja napake ni dosegla praga pomembnosti v višini 2 % zaradi 
velikega deleža vnaprejšnjega financiranja in prora čunske podpore v skupnih odhodkih za poslovanje; 
ugotavlja, da se je ta delež pove čal s 66 % v prora čunskem letu 2008 na 75 % v prora čunskem letu 
2010 (  48 ); 
137. opozarja, da ima vnaprejšnje financiranje druga čen profil tveganja, ki ni prikazan v reviziji za izjavo o 
zanesljivosti; meni, da je veliko bolj u činkovito, da se nepravilnosti prepre čijo, kot pa da se neupra ­
vičeno izpla čani zneski izterjajo naknadno;  
138. spominja, da v reviziji za izjavo o zanesljivosti ni prikazanih glavnih tveganj, povezanih s prora čunsko 
podporo (tveganje za uspešnost pomo či, tveganje goljufij in korupcije); poziva Komisijo, naj ta 
tveganja pozorno spremlja; vendar meni, da je sektorska prora čunska podpora u činkovit ukrep za 
dolgoro čno izgradnjo zmogljivosti; poziva Komisijo, naj prora čunsko podporo uvede samo pod 
strogimi in dobro opredeljenimi pogoji;  
139. pozdravlja navedbo Ra čunskega sodiš ča, da je „EuropeAid vzpostavil celovito strategijo za kontrolo in 
še naprej uvajal pomembne izboljšave v zasnovi in uporabi svojih nadzornih in kontrolnih sistemov“ 
(letno poro čilo, Priloga 5.3);  
140. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če ocenilo, da „izjava generalnega direktorja in letno poro čilo o 
dejavnostih vsebujeta le  delno pošteno  oceno pravilnosti finan čnega poslovodenja za ERS in splošni 
prora čun Evropske unije“ (letno poro čilo, to čka 5.34, poudarek dodal avtor);  
141. poziva Komisijo, naj spodbudi urad EuropeAid, da bo čim prej dokon čal metodologijo za izra čun 
stopnje „preostalih napak“, ki lahko ostanejo tudi po izvedbi vseh kontrol, in naj rezultate posreduje še 
drugim generalnim direktoratom za zunanje odnose, da bo mogo če dose či potrebne izboljšave poslo ­
vodskih predstavitev Komisije za zunanjo pomo č, razvoj in širitev;  
142. poziva Komisijo, naj namestniku vodje delegacije, če obstaja in ki obi čajno prihaja iz države članice, 
omogo či, da v svoji odsotnosti vodjo delegacije nadomeš ča za vse zadeve, razen za izvrševanje 
operativnih izdatkov, ki jih upravlja delegacija Unije, saj se ta pooblastila lahko nadalje prenesejo 
samo na uslužbence Komisije;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/53  
( 47 ) Odgovor komisarja Andrisa Piebalgsa na vprašanje za ustni odgovor na zaslišanju dne 12. januarja 2012 v Odboru 
za prora čunski nadzor Evropskega parlamenta.  
( 48 ) Izra čun na podlagi odgovora na vprašanje za pisni odgovor št. 2, naslovljenega na komisarja Andrisa Piebalgsa za 
zaslišanje dne 12. januarja 2012.
143. je seznanjen z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča v primeru 5.3 v letnem poro čilu; je zelo zaskrbljen 
zaradi „prilagodljive razlage upravi čenosti pri sofinanciranih ukrepih“ in „hipoteti čnega pristopa“ z 
organizacijami Združenih narodov, ki prinaša tveganje dvojnega financiranja istih stroškov; meni, da je 
zaradi tega stopnja napake, ki jo izra čuna Ra čunsko sodiš če, manjša; je mo čno zaskrbljen tudi zaradi 
„manj strogih meril za upravi čenost“, ki se uporabljajo po okvirnem finan čnem in upravnem spora ­
zumu z agencijami Združenih narodov (FAFA) in okvirnem partnerskem sporazumu z izvajalskimi 
partnerji Komisije, kar prav tako prinaša tveganje dvojnega financiranja istih stroškov; odlo čno poziva 
Komisijo, naj obe praksi opusti; od agencij Združenih narodov pri čakuje, da bodo medvladnim 
donatorskim organizacijam zagotovile podobne pravice dostopa do poro čil notranje revizije, kot se 
zagotavljajo državam članicam ZN; v zvezi s tem ugotavlja, da je potreben dodaten napredek za 
izboljšanje poro čanja o uporabi sredstev Unije z zagotavljanjem podatkov o rezultatih namesto o 
ukrepih;  
144. pozdravlja prenovljeni mandat za prora čunsko jamstvo EIB za izgube pri posojilih in jamstvih za 
projekte zunaj Unije, ki ga je podelila Komisija; poudarja dejstvo, da jamstvo, ki ga je Unija podelila 
EIB, nedvomno sodi v nadzor Ra čunskega sodiš ča; 
145. ugotavlja, da podatki o pogodbah, ki jih sklepata EuropeAid (  49 ) in GD ECHO (  50 ), ne sledijo enaki 
predlogi; poziva Komisijo, naj uporablja skupno predlogo za zbirke podatkov o pogodbah, ki jih 
dodeljujeta ta dva generalna direktorata, in da mora ta predloga vsebovati vsaj naslednje podatke: 
številka pogodbe/sklic, naslov, tema/sektor posredovanja, ime in državljanstvo pogodbenika, država 
posredovanja, znesek, vrsta pogodbe in trajanje (z navedbo datuma za četka in izteka);  
146. poziva k podrobnemu poro čilu Komisije o skupnih stroških oglaševanja širitve EU z videospoti v 
kinematografih, na televiziji, internetu in preostalih medijih, z raz členitvijo stroškov po posameznih 
medijih in državah, kjer so bili prikazani videospoti, ter podrobnimi podatki o izvajalskih družbah, od 
proizvodnje do predvajanja; poleg tega pri čakuje poro čilo o vseh preostalih oglaševalskih dejavnostih 
Komisije, povezanih s širitvijo EU, skupaj z ustrezno podrobnim poro čilom in raz členitvijo stroškov;  
Pomo č Unije za Haiti  
147. spominja na potres na Haitiju in na njegove uni čujo če posledice; obžaluje nezadostno stopnjo uskla ­
jevanja humanitarne in razvojne pomo či (povezovanje pomo či, sanacije in razvoja); meni, da mora 
nudenje humanitarne pomo či temeljiti na izhodni strategiji; meni, da bi morala Komisija prizadevanja 
in finan čna sredstva usmeriti v sanacijo in razvoj;  
148. obžaluje, da je usklajevanje med delegacijo Unije in predstavništvom ECHO nezadostno; podpira 
okrepljeno sodelovanje med vsemi akterji Unije v državi; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da 
bosta humanitarna in razvojna pomo č bolje povezani in da se bosta bolj dopolnjevali tako na 
ravni politike kot v praksi;  
149. obžaluje pomanjkanje trajnostnosti nekaterih projektov in poudarja, da bi morali biti usmerjeni pred ­
vsem v ustvarjanje delovnih mest in trajnostne rasti, s čimer bi Haiti lahko pove čal lastne prihodke in 
zmanjšal odvisnost od tuje pomo či; zato od Komisije zahteva, naj Parlamentu predloži seznam 
projektov, ki so se na Haitiju izvajali v zadnjih 15 letih, s podrobno oceno njihovega trenutnega 
stanja, kar bo omogo čilo vpogled v njihovo trajnostnost od takrat pa do danes;  
150. opozarja na premajhno prepoznavnost pomo či Unije na Haitiju; meni, da bi morali biti dokumenti 
službe za stike z javnostmi opremljeni ne le z zastavo, temve č tudi z imenom Evropske unije, da se 
pove ča prepoznavnost, in ne zgolj z imenom Komisije ali GD ECHO, ki sta za povpre čnega državljana 
Haitija veliko manj prepoznavna;SL L 286/54 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 49 ) http://ec.europa.eu/europeaid/work/funding/ben eficiaries/index.cfm?lang=en&mode= SM&type = contract  
( 50 ) http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agre ements/agreements_2010.pdf
Raziskave in druge notranje politike – ugotovitve s pridržkom  
151. je seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi na podro čju 
raziskav in drugih notranjih politik samo delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti pla čil (letno 
poro čilo, to čka 6.49);  
152. ugotavlja, da je posebna zna čilnost te skupine politik ta, da se ve čina odhodkov za poslovanje (72 %, 
letno poro čilo, tabela 6.1) izvršuje z vnaprejšnjim financiranjem – to zahteva skladnost samo z 
omejenim številom pogojev, v nasprotju z vmesnimi in kon čnimi pla čili – in da je ta posebnost 
ugodno vplivala na skupno stopnjo napake;  
153. je še posebej zaskrbljen zaradi obsega vnaprejšnjega financiranja za program vseživljenjskega u čenja, ki 
omogo ča predpla čila za 100 % vseh v prora čunu predvidenih stroškov projekta (letno poro čilo, to čka 
6.9) in za katerega je bilo 93 % vseh pla čil v letu 2010 predpla čil (letno poro čilo, to čka 6.1);  
154. ugotavlja, da je bila pri vmesnih in kon čnih pla čilih upravi čencem odkrita pomembna stopnja napake 
in da najverjetnejša stopnja napake po oceni Ra čunskega sodiš ča zaradi vpliva predpla čil znaša samo 
1,4 % (letno poro čilo, to čka 6.12); prav tako ugotavlja, da Ra čunsko sodiš če ne objavlja lo čene stopnje 
za vmesna in kon čna pla čila; 
155. se zaveda, da je Komisija (  51 ) ocenila, da reprezentativna stopnja napake brez vnaprejšnjega financi ­
ranja na ve čletni osnovi znaša 3,4 % za šesti okvirni program, za časna reprezentativna stopnja napake 
za sedmi okvirni program na ve čletni osnovi pa je nekoliko presegla 4 %; prav tako ugotavlja, da 
stopnja preostalih napak na ve čletni osnovi – to je stopnja napak, ki ostanejo po popravkih in 
izterjavah služb Komisije na podlagi revizij, ki jih opravijo – znaša približno 2,4 % za šesti okvirni 
program, za sedmi okvirni program pa Komisija še ni imela dovolj časa, da bi lahko ocenila vse u činke 
izterjav in popravkov na ve čletni ravni;  
156. ob upoštevanju trenutne finan čne krize poudarja pomembno vlogo sklada za financiranje na osnovi 
delitve tveganja; poziva Komisijo, naj pove ča podporo, ki jo ta sklad ponuja univerzam in razisko ­
valnim organizacijam za njihove naložbe v javno-zasebna partnerstva in raziskovalne infrastrukturne 
projekte, ki so v interesu Evrope, v povezavi z uresni čevanjem ciljev pametne javne politike iz 
strategije Evropa 2020;  
157. ugotavlja, da je Komisija poenostavila postopke predhodnih kontrol, kolikor je bilo mogo če, da bi 
olajšala potek izpla čil, zaradi česar je mogo če opraviti samo preverjanje upravnih zahtev in aritmeti čne 
kontrole; je zaskrbljen, da je bilo celo v primerih dvoma o upravi čenosti prijavljenih stroškov opra ­
vljeno samo omejeno predhodno preverjanje (letno poro čilo, to čka 6.17 in primer 6.2); vztraja, da se 
izvedejo ukrepi za odpravo teh pomanjkljivosti;  
158. meni, da je treba vzpostaviti ravnovesje med omogo čanjem pla čil in nadzorom upravi čenosti prija ­
vljenih stroškov; poziva Komisijo, naj spremeni svojo strategijo predhodnega preverjanja in uporabi 
pristop, ki temelji na tveganju, da bo bolje reševala posebna tveganja pri izkazu stroškov in v primeru 
velikega tveganja v postopek predhodne kontrole vklju čila tudi preverjanje na kraju samem;  
159. je resno zaskrbljen zaradi dejstva, da so revizijska potrdila še vedno le delno uspešna (letno poro čilo, 
to čka 6.22); opozarja, da so revizijska potrdila eden od najpomembnejših elementov predhodne 
kontrole Komisije; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo uradno komuniciranje z zunanjimi revizorji 
postalo splošna praksa, s posredovanjem povratnih informacij in zahtevanjem razlage v primerih 
nezanesljivih revizijskih potrdil;  
160. pozdravlja dejstvo, da se je strategija Komisije za naknadne revizije izkazala za u činkovito pri odkri ­
vanju in odpravljanju napak (letno poro čilo, to čka 6.30); pozdravlja tudi dejstvo, da so postopki 
Komisije za izterjavo neupravi čeno porabljenih zneskov ustrezni in da je Komisija pogosteje upora ­
bljala korektivne ukrepe, kot so pred časna prekinitev pogodbe in kazni;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/55  
( 51 ) Naknadni odgovori na vprašanje za komisarko Máire Geoghegan-Quinn za zaslišanje dne 23. januarja 2012 v 
Odboru za prora čunski nadzor Evropskega parlamenta.
161. je zelo zaskrbljen, ker izra čun stopnje preostalih napak temelji na domnevah, ki se ne izkažejo vedno 
za resni čne, kot je na primer ekstrapolacija napak, najdenih v enem izkazu stroškov, v druge izkaze 
stroškov istega upravi čenca; se strinja z Ra čunskim sodiš čem, da je stopnja preostalih napak le delno 
zanesljiva (letno poro čilo, to čka 6.32); je prepri čan, da to postavlja pod vprašaj zanesljivost pridržkov 
generalnih direktorjev, saj je eden glavnih kazalnikov za to, ali bo pridržek izražen ali ne, prav stopnja 
preostalih napak;  
Pogled iz zornega kota posameznih politik  
Pogled iz zornega kota razvojne politike  
162. meni, da sedanja prora čunska in gospodarska kriza, s katero se soo čajo številne države članice, 
zahteva, da Unija bolj kot kdaj prej pove ča u činkovitost in vpliv svoje pomo či; je v zvezi s tem 
zaskrbljen zaradi ugotovitve Ra čunskega sodiš ča v svojem letnem poro čilu o izvrševanju prora čuna za 
leto 2010, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi Komisije za zunanjo pomo č in razvoj v letu 2010 
znova le delno u činkoviti pri zagotavljanju pravilnosti pla čil in da je bilo mogo če dve tretjini oprede ­
ljivih napak najti pri kon čnih pla čilih, nadzorni sistemi Komisije pa teh napak niso odkrili;  
163. kljub temu ceni nenehna prizadevanja Komisije, da bi izboljšala zasnovo in izvajanje nadzornih in 
kontrolnih sistemov ter pove čala kakovost podatkov, vnesenih v poslovni informacijski sistem CRIS; 
pozdravlja dejstvo, da v splošnem pla čila za zunanjo pomo č in razvoj v letu 2010 niso vsebovala 
bistvenih napak, ocenjena stopnja napak pa je bila nižja kot leta 2009; poziva Komisijo, naj razvije 
skladno metodologijo, s katero bi direktorati za zunanje odnose izra čunavali stopnjo preostalih napak, 
da bi dodatno izboljšali okvir zunanjih revizij ter ohranili najvišje mogo če standarde kontrole;  
164. predvsem spodbuja Komisijo, naj izboljša kakovost predhodnega preverjanja, spremljanja in poro čanja, 
nadzora ter funkcij, s katerimi delegacije Unije opravljajo revizijo na podlagi tveganja, kjer je bilo 
odkritih najve č napak, naj okrepi zmogljivost operativnih in finan čnih oddelkov delegacij, naj pove ča 
sredstva, ki so delegacijam na voljo za osrednje dejavnosti spremljanja, ter naj sistematizira okvir za 
spremljanje, kar zajema tudi uvedbo ve čletnih na črtov za spremljanje in ocenjevanje ter izboljšanje 
smernic za spremljanje;  
165. poziva Komisijo, naj poiš če izvedljive rešitve za organizacijske izzive, ki jih je povzro čila združitev GD 
DEV in GD AIDCO konec leta 2010; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, 
ustanovljeno decembra 2010, naj brez odlašanja dokon čno oblikujeta delovni dogovor, tako da bo 
natan čno opredelil njuni vlogi in njune pristojnosti v programskem in izvedbenem ciklu zunanje 
pomo či, ki zajema tudi delegacije;  
166. meni, da morajo novi instrumenti za financiranje v sklopu naslednjega ve čletnega finan čnega okvira 
2014–2020 v celoti odražati pove čane zakonodajne in nadzorne pravice Parlamenta, ki mu jih daje 
Lizbonska pogodba, in da mora biti pri postopku na črtovanja programov Parlament udeležen v enaki 
meri kot Svet;  
167. spodbuja Komisijo, naj še izboljša u činkovitost pomo či Unije za osnovno izobraževanje v podsaharski 
Afriki in južni Aziji (  52 ), zlasti tako, da dolo či realisti čne kazalnike in cilje za u činkovito spremljanje 
rezultatov, zagotovi, da delegacije dolo čijo uslužbence z zadovoljivim strokovnim znanjem in delov ­
nimi izkušnjami za ohranjanje dialoga o sektorski politiki s partnerskimi vladami ter drugimi dona ­
torji, in da se bolj osredoto či na kakovost izobraževanja in sposobnost vlad držav upravi čenk za 
obvladovanje pove čanega vpisa v šole;SL L 286/56 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 52 ) Razvojna pomo č EU za osnovno izobraževanje v podsaharski Afriki in južni Aziji (posebno poro čilo št. 12/2010).
168. je osupel zaradi obsežnih goljufij, ki jih je konec leta 2010 odkril Svetovni sklad za boj proti HIV/aids, 
tuberkulozi in malariji v Maliju, Mavretaniji, Džibutiju in Zambiji, ter je zaskrbljen zaradi morebitnih 
odtujitev znatnih denarnih zneskov, denimo od prispevka EU v svetovni sklad za leto 2010; spodbuja 
Komisijo, naj tesneje sodeluje s svetovnim skladom, da bi podpirala in spremljala njegove ukrepe na 
ravni držav, da bi se izognili ponavljanju primerov korupcije ter da bi se izboljšala odgovornost in 
učinkovitost svetovnega sklada;  
169. znova poziva k ve čji vklju čitvi parlamentov in tesnejšemu posvetovanju s civilno družbo ter lokalnimi 
oblastmi v partnerskih državah pri oblikovanju in pregledu državnih strateških na črtov in ve čletnih 
okvirnih programov instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja.  
Pogled iz zornega kota politike zaposlovanja in socialnih zadev  
170. opozarja, da se 18 % odhodkov za kohezijsko politiko Unije porabi za zaposlovanje in socialne 
zadeve, pri čemer se ve čji del odhodkov za to politi čno podro čje (94 %) pokrije iz Evropskega 
socialnega sklada;  
171. zato z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila za sredstva, dodeljena Evropskemu socialnemu skladu, 
stopnja uporabe za obveznosti 100 % (10,8 milijarde EUR), za pla čila pa 87,9 % (7,1 milijarde 
EUR); priznava, da je bila stopnja pri pla čilih nižja zato, ker so bile nekatere obveznosti prevzete 
šele v zadnjem četrtletju; je seznanjen s prizadevanji Komisije za boljše finan čno poslovodenje;  
172. je seznanjen z oceno Ra čunskega sodiš ča, da je stopnja napake za odhodke na podro čju kohezije, 
energetike in prometa v letu 2010 znašala 7,7 %; je za čuden nad ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da 
direktive Unije niso bile pravilno prenesene v nacionalno zakonodajo o javnih naro čilih; zato pri ča­
kuje, da bo Komisija poostrila nadzor nad prenosom v nacionalno zakonodajo in preverjala dopust ­
nost subvencioniranih projektov; ocenjuje, da se javna naro čila pri Evropskem socialnem skladu ne 
uporabljajo tako pogosto;  
173. priznava prizadevanja Komisije, ki želi z dvostranskimi in ve čstranskimi te čaji zagotoviti, da bodo 
države članice upravi čence in izvajalske organe stalno usposabljale, obveš čale in vodile ter jim sveto ­
vale, da bi se zmanjšala stopnja napake; obžaluje, da države članice o čitno tega niso sposobne izvesti 
same;  
174. ponovno zahteva, da se države članice zaveže k poro čanju o izvajanju instrumentov financiranja, ter 
se pridružuje zahtevi Ra čunskega sodiš ča, da bi morala Komisija redno preverjati uporabo Evropskega 
socialnega sklada;  
175. znova opozarja, da je treba zagotoviti pravilno uporabo sredstev v državah članicah ter da so 
prekinitve rokov pla čil in odlogi pla čil u činkovito sredstvo za to;  
176. je zaskrbljen zaradi velikega števila napak, ki jih je Ra čunsko sodiš če odkrilo v povezavi z instrumenti 
finan čnega inženiringa;  
177. obžaluje, da je Komisija doslej le delno uresni čila priporo čila Ra čunskega sodiš ča o prispevku Evrop ­
skega socialnega sklada k prepre čevanju zgodnje opustitve šolanja;  
178. spominja, da bi moral Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vklju čevanje, ki upra ­
vlja sredstva, sprejeti ustrezne ukrepe za prepre čevanje goljufij in korupcije; pozdravlja tesno sodelo ­
vanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF); zahteva zagotovilo, da bodo primere 
goljufij v zvezi z Evropskim socialnim skladom preganjali in kaznovali tudi nacionalni pravosodni 
organi;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/57
179. pozdravlja prizadevanja Komisije, ki želi z letnimi poro čili o kontrolah revizijskih organov in povzetki 
letnih poro čil zagotoviti polno odgovornost vseh držav članic, in meni, da bi morala svoje nadzorne 
dejavnosti razširiti ter Parlamentu poro čati o dodani vrednosti, ki jo prinaša financiranje Unije;  
180. opozarja na posebne potrebe ciljnih skupin in organizatorjev projektov v okviru Evropskega social ­
nega sklada; predlaga, da se med sofinancirane projekte vklju čijo tudi nepla čane dejavnosti v nepri ­
dobitnih organizacijah in prispevki v naravi; poziva organizatorje projektov, naj posredujejo novejše 
podatke o stroških upravljanja Evropskega socialnega sklada, razvrš čene po državah članicah in 
projektih;  
181. poudarja, da je sklad za prilagoditev globalizaciji doslej financiral 21 projektov v skupnem znesku 105 
milijonov EUR, s prerazporeditvami pa bi bilo mogo če zbrati do 500 milijonov EUR; pozdravlja 
dejstvo, da države članice vse bolj in bolj razvijajo ustrezne projekte v tem smislu in vlagajo zahtevke 
zanje; spodbuja Komisijo, naj države članice u činkovito podpre pri razvoju projektov in vlaganju 
prošenj za sredstva globalizacijskega sklada, da bi delavcem, ki so izgubili službo zaradi spreminjajo čih 
se svetovnih trgovinskih tokov ali svetovne gospodarske in finan čne krize, pomagale poiskati novo 
zaposlitev in pridobiti nove veš čine; 
182. poziva Ra čunsko sodiš če, naj preveri tudi druge prora čunske postavke na podro čju socialne politike in 
politike zaposlovanja in ugotovi, zakaj razpoložljiva sredstva niso bila v celoti uporabljena;  
183. poziva Ra čunsko sodiš če, naj stopnjo napake za Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski 
socialni sklad predstavi lo čeno, ne skupaj;  
184. pri čakuje, da bo Komisija pripravila iz črpna poro čila o pilotnih projektih;  
Pogled iz zornega kota politike notranjega trga in varstva potrošnikov  
185. z zadovoljstvom ugotavlja, da se je stopnja izvrševanja pla čil v naslovu 12 pove čala; opozarja pa na 
nizko stopnjo izvrševanja v prora čunski vrstici 17 02 04, kar je negativno vplivalo na povpre čno 
stopnjo izvrševanja na podro čju potrošniške politike; poudarja, da se mora Komisija opreti na u čin ­
kovitejše mehanizme za napovedovanje potreb po pla čilih, da bi izboljšala izvrševanje prora čuna; 
pozdravlja napredek, ki ga je v letu 2011 na tem podro čju dosegla Komisija;  
186. poudarja, da je treba spodbujati izobraževanje potrošnikov o financah, da bi jih ustrezno seznanili s 
podro čjem finan čnih storitev; zato kljub predhodno ugotovljenim pomanjkljivostim pri izvrševanju in 
glede na v zadnjem času pozitiven razvoj na tem podro čju ponovno izraža podporo pilotnemu 
projektu o preglednosti in stabilnosti finan čnih trgov, ki je bil oblikovan leta 2010; spodbuja Komi ­
sijo, naj se zavzema za opredelitev najboljših na činov porabe dodeljenih sredstev;  
187. pozdravlja pobudo Komisije za organizacijo delavnic v državah članicah, da bi odpravili težave, s 
katerimi se državne uprave sre čujejo pri uveljavljanju in izvajanju zakonodaje o notranjem trgu; je 
prepri čan, da bo imelo to pozitiven vpliv na stopnjo izvrševanja;  
188. znova poziva Komisijo, naj analizira u činkovitost sedanjih programov financiranja malih in srednjih 
podjetij ter preu či razvoj novih skupnih finan čnih instrumentov;  
189. pozdravlja pomen, ki ga Komisija pripisuje promociji sistema SOLVIT in pobude EU Pilot kot alter ­
nativnih mehanizmov za reševanje težav, in Komisijo poziva, naj okrepi prizadevanja v zvezi s tem; 
poudarja, da se je SOLVIT izkazal za u činkovitega pri odpravljanju težav, ki pestijo državljane, na 
primer priznavanju poklicnih kvalifikacij in pravic iz delovnega razmerja; znova izraža podporo 
uvedbi lo čene prora čunske vrstice in ustreznih finan čnih sredstev za SOLVIT, portal „Tvoja Evropa“ 
in vsa druga orodja, s katerimi se na kraju samem zagotavlja delovanje notranjega trga; pozdravlja 
prenovljeni portal „Tvoja Evropa“, spletno mesto, kjer je mogo če z eno samo prijavo dostopati do 
informacij o pravicah v razli čnih sektorjih in tudi do pomo či; meni, da je treba okrepiti zagotavljanje 
javnih informacij v portalu „Tvoja Evropa“ in da bi ga bilo treba bolj promovirati med državljani in 
podjetji Unije;SL L 286/58 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
190. pozdravlja nadaljnjo finan čno pomo č za mrežo evropskih centrov za varstvo potrošnikov (ECC-Net), 
kot tudi naro čeno študijo za oceno njene u činkovitosti; poziva Komisijo, naj upošteva ugotovitve iz te 
študije in naj ukrepa, da bi izboljšala kakovost ponujenih storitev in zagotovila stabilno financiranje 
mreže ECC-Net; poudarja pomen boljše obveš čenosti potrošnikov o storitvah, ki jih ponuja ta mreža; 
toplo pozdravlja ukrepe Komisije na tem podro čju, na primer medijske kampanje in ukrepe za 
optimizacijo iskalnikov;  
191. poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za to, da bi države članice oddajale bolj to čne ra čunovodske 
izkaze za namene tradicionalnih lastnih sredstev in da bi izboljšale nacionalni carinski nadzor, s čimer 
bi prepre čile napake pri izra čunu zneskov tradicionalnih lastnih sredstev v skladu s priporo čilom 
Ra čunskega sodiš ča (to čka 2.21); zato dodatno spodbuja Komisijo, naj si še odlo čneje prizadeva za 
poenostavitev pravnega okvira, predvsem da bi odpravili preostale težave v nekaterih kontrolnih 
sistemih;  
192. poudarja, da je zapletenost pravil glavni razlog za napake v poglavju „Raziskave in druge politike“; 
poziva Komisijo, naj preu či razli čne možnosti za izboljšanje ravnovesja med poenostavitvijo in 
nadzorom, da bi zmanjšali upravno obremenitev malih in srednjih podjetij; poudarja, da so pravila 
o javnih naro čilih zapletena, zato priporo ča, da se poenostavijo, s čimer bi zmanjšali splošno pogo ­
stost napak;  
193. je zaskrbljen, ker so nadzorni in kontrolni sistemi Komisije le delno u činkoviti; poudarja, da Komisija 
ni odkrila nekaterih napak, ki jih je ugotovilo Ra čunsko sodiš če, zato poudarja, da si je treba 
prizadevati za izboljšanje trenutnih kontrolnih sistemov;  
194. priznava prizadevanja Komisije za izvajanje posodobljenega carinskega zakonika; je seznanjen z 
zamudami v procesu in poziva Komisijo, naj dolo či bolj realisti čen rok;  
195. ponavlja zahtevo, da bi morala Komisija Parlamentu in Svetu vsako leto posredovati podrobnejši opis 
odhodkov za vsako prora čunsko vrstico skupaj z opombami, ki so bile podane za to vrstico;  
196. kljub upravi čeni kritiki Ra čunskega sodiš ča ( 53 ) meni, da je program garancijske sheme za mala in 
srednja podjetja osrednji finan čni instrument za nadaljnje pove čevanje potenciala obrtnikov in 
trgovcev na drobno; poziva Komisijo, naj čim bolj pove ča dodano vrednost tega programa, na 
svetovnem prizoriš ču pa naj se še bolj zavzema za inovacije in podjetništvo iz Unije;  
197. je seznanjen s posebnim poro čilom Ra čunskega sodiš ča št. 13/2011 o tem, ali se s kontrolo carin ­
skega postopka 42 prepre čujejo in ugotovijo utaje DDV; da bi v nacionalnih prora čunih prepre čili 
velike izgube zaradi utaje DDV, poziva Komisijo, naj dodatno spremeni regulativni okvir Unije; prav 
tako poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje in si u činkoviteje izmenjujejo informacije, da bi 
lahko carinske službe enotno upravljale oprostitev pla čila DDV;  
198. opozarja na odgovornost držav članic v skladu s členom 317 PDEU in na njihovo dolžnost okrepitve 
kontrolnih sistemov za preverjanje upravljanja pred potrditvijo odhodkov Komisiji ter smernice za 
letne povzetke, ki so dragocen vir zagotovil;  
199. ob upoštevanju poro čila „Prora čun za strategijo Evropa 2020“ poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje 
s Parlamentom in Svetom ter naj zagotovi, da bodo prihodnje dejavnosti na črtovanja v Uniji upošte ­
vale na čela poenostavitve, dobrega finan čnega poslovodenja in odgovornosti; poziva države članice in 
Komisijo, naj se pri na črtovanju programov porabe Unije osredoto čijo na cilje, ki so specifi čni, 
merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno dolo čeni, obenem pa upoštevajo morebitna tveganja pri 
izvajanju;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/59  
( 53 ) Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 4/2011: „Revizija garancijske sheme za MSP“.
Pogled iz zornega kota politike prometa in turizma  
200. ugotavlja, da je bilo v prora čunu za leto 2010, kakor je bil dokon čno sprejet in spremenjen med 
letom, posebej za politike, ki sodijo na podro čje dejavnosti Odbora za promet in turizem, predvidenih 
2 640 819 360 EUR za prevzem obveznosti in 1 895 014 386 EUR za pla čila; ugotavlja tudi, da je 
bilo od tega:  
— za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) na voljo 1 012 440 000 EUR za prevzem obveznosti 
in 890 594 000 EUR za pla čila, 
— za varnost v prometu na voljo 16 876 000 EUR za prevzem obveznosti in 15 375 000 EUR za 
pla čila, 
— za program Marco Polo na voljo 63 940 000 EUR za prevzem obveznosti in 30 257 000 EUR za 
pla čila, 
— za prometne agencije na voljo 165 788 360 EUR za prevzem obveznosti in 128 447 410 EUR za 
pla čila, 
— za program Galileo na voljo 896 035 000 EUR za prevzem obveznosti in 455 135 000 EUR za 
pla čila, 
— za promet na voljo 427 740 000 EUR za prevzem obveznosti in 346 880 476 EUR za pla čila, 
vklju čno s prednostnim podro čjem, namenjenim trajnostni mobilnosti v mestih, ki je del sedmega 
okvirnega programa za raziskave in razvoj,  
— za turizem na voljo 4 600 000 EUR za prevzem obveznosti in 3 520 000 EUR za pla čila; 
201. ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če pri obravnavi izvrševanja prora čuna za leto 2010 sklenilo, da se bo 
namesto na prometno osredoto čilo na kohezijsko in energetsko politiko;  
202. pozdravlja visoko stopnjo uporabe sredstev za prevzem obveznosti za projekte TEN-T; poziva države 
članice, naj zagotovijo, da bodo iz državnih prora čunov na voljo ustrezna finan čna sredstva, ki bodo 
dopolnjevala ta sredstva Unije; opozarja, da je Parlament podprl višjo stopnjo financiranja Unije; v 
okviru čezmejnih projektov osrednjega omrežja spodbuja države članice, naj si čim bolj prizadevajo za 
iskanje uravnoteženih finan čnih sporazumov, ki bodo kos visoko zastavljenim ciljem Unije;  
203. poziva Komisijo, naj vsako leto predstavi seznam projektov na podro čju turizma in prometne infra ­
strukture, ki se sofinancirajo iz Kohezijskega sklada in regionalnih skladov, kot po čne že v primeru 
sredstev za TEN-T, in posledi čno olajša dostop ter pove ča preglednost informacij o sofinanciranju 
Unije za druge institucije in davkopla čevalce;  
204. pozdravlja vmesni pregled prednostnih projektov ve čletnega programa TEN-T 2007–2013, ki ga je 
leta 2010 izvedel GD za mobilnost in promet (MOVE), da bi ocenil napredek, dosežen pri vzposta ­
vljanju mreže; meni, da se je ta pregled posvetil na čelu pogojevanja programiranega financiranja 
dejanskemu napredku pri projektih, da se optimizira uporaba razpoložljivih finan čnih sredstev; poziva 
Komisijo, naj to prakso pregleda, ki je odvisna od rezultatov, razširi tudi na druge generalne direk ­
torate in politike Unije, ter poziva preostale odbore Parlamenta, da zahtevajo isto;  
205. pozdravlja predloge Komisije za TEN-T in sorodni finan čni instrument, imenovan „instrument za 
povezovanje Evrope“, poudarja evropsko dodano vrednost ene najboljših uporab sredstev ter podpira 
prora čunske obveznosti, ki so skladne z ambicijami tega novega predloga; podpira razvoj inovativnih 
virov financiranja, ki imajo za namen čimprejšnje dokon čanje evropskih projektov za prometno 
infrastrukturo, ki so neizbežno dolgi in dragi;SL L 286/60 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
206. pozdravlja pobudo za „projektne obveznice“ in poziva Komisijo, naj spremlja u činkovitost tega novega 
instrumenta in njegovih multiplikativnih u činkov; pozdravlja predlog, da bi 10 000 000 000 EUR iz 
Kohezijskega sklada namenili za prometno infrastrukturo v okviru instrumenta za povezovanje 
Evrope, da bi pove čali u činkovitost ter dodano vrednost strukturne in kohezijske politike; zahteva 
izboljšanje sistemov za upravljanje in nadzor uporabe sredstev Kohezijskega sklada, da se zagotovi 
pravilno in u činkovito črpanje teh sredstev;  
207. obžaluje nizko stopnjo izkoriš čenosti pla čil za varnost v prometu (65 %); ugotavlja, da je bil znesek v 
prora čunu za leto 2010 tak, kot ga je Komisija predlagala v predhodnem predlogu prora čuna; poziva 
Komisijo, naj natan čno pojasni nezadostno porabo teh odobrenih sredstev in ukrepe, ki jih bo sprejela, 
da se to v prihodnje ne bi ponovilo;  
208. pozdravlja pove čanje stopnje uporabe pla čil za varnost v prometu in pravice potnikov ter za program 
Marco Polo II; kljub temu ugotavlja, da je bilo 14 % sredstev iz tega naslova prenesenih v druge 
prora čunske vrstice; ugotavlja, da je bil del prora čunske vrstice programa SESAR tudi prerazporejen, in 
želi spomniti na izreden pomen, ki ga ima ta program za krepitev evropske industrijske politike;  
209. pozdravlja stopnjo uporabe pla čil za programa EGNOS in Galileo, ki sta utrdila napredek iz leta 2009; 
poudarja pomen naložb v ta sektor, ki vplivajo na vse politike Unije in zlasti na sektorje logistike, 
trajnostnega prometa in varnosti v prometu; pozdravlja uspešno izstrelitev prvih dveh operativnih 
satelitov Galileo 21. oktobra 2011, saj je to bistvena faza za uspeh obeh programov; poziva k 
zagotovitvi primernega financiranja, razvoja, uporabe in trajnosti inovativnih aplikacij in storitev, ki 
jih podpirajo ti programi na podro čju prometa, da se čim bolje izkoristi potencial teh programov;  
210. je seznanjen s posebnim poro čilom „Ali so bili turisti čni projekti, sofinancirani iz ESRR, uspešni?“, ki 
navaja, da je turizem najpomembnejša storitvena panoga v Uniji; pozdravlja sklep Ra čunskega sodiš ča, 
da je ve čina projektov ustvarila rezultate na ve č ravneh, najsi gre za ustvarjanje ali ohranjanje delovnih 
mest, vzpostavitev novih turisti čnih zmogljivosti ali dejavnosti; poziva Komisijo k spremljanju pripo ­
ro čil Ra čunskega sodiš ča, saj gre za upravljanje in nadzor sredstev Evropskega sklada za regionalni 
razvoj, ki so namenjena za turisti čne projekte, in k uporabi dolo čb Lizbonske pogodbe ter predlaganju 
ve čletnega programa za turizem z ustrezno financiranimi prora čunskimi vrsticami;  
211. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če ocenilo, da so letni ra čunovodski izkazi Izvajalske 
agencije za vseevropska prometna omrežja z vseh pomembnih vidikov zakoniti in pravilni; je zaskr ­
bljen zaradi zneska prenesenih sredstev za prevzem obveznosti (14,5 %); poziva Komisijo, naj 
podrobno pojasni, zakaj so bila ta sredstva prenesena v naslednje leto;  
212. zahteva, da se k letnim prora čunom doda posebno poro čilo o neporabljenih sredstvih, prenesenih iz 
prejšnjih let, s pojasnilom, zakaj ta sredstva niso bila uporabljena ter kako in kdaj bodo uporabljena;  
Pogled iz zornega kota politike državljanskih svoboš čin, pravosodja in notranjih zadev  
213. obžaluje upad stopnje izvrševanja odobrenih prora čunskih sredstev za obmo čje svobode, varnosti in 
pravice (94,8 % v letu 2010 v primerjavi s 97,7 % v letu 2009) in rahel upad stopnje izvrševanja pla čil 
(88,7 % v letu 2010 v primerjavi z 89,6 % v letu 2009);  
214. pozdravlja dejstvo, da je prišlo do velikega napredka pri zmanjšanju stopnje razveljavitev pla čil (z 
8,5 % v letu 2009 na 2,8 % v letu 2010); obžaluje pove čanje stopnje prenosov (z 1,9 % v letu 2009 
na 8,5 % v letu 2010), zlasti zaradi prenosov v Skladu za zunanje meje, Evropskem skladu za vra čanje 
in SIS II; spodbuja Komisijo, naj zmanjša stopnjo prenosa pla čil v prora čunu za obmo čje svobode, 
varnosti in pravice;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/61
215. pozdravlja visoko stopnjo izvrševanja treh od štirih skladov za solidarnost in upravljanje migracijskih 
tokov; je seznanjen z utemeljitvijo Komisije glede nižje stopnje izvrševanja v Skladu za zunanje meje, 
ki pravi, da leta 2010 za pet držav, ki so v letu 2010 prvi č sodelovale v tem skladu, letni programi 
niso bili sprejeti;  
Pogled iz zornega kota kulturne in izobraževalne politike  
216. pozdravlja prizadevanja za nadaljnjo poenostavitev postopkov in boljšo dostopnost izobraževalnih in 
kulturnih programov ter ugotavlja, da je Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno podro čje 
in kulturo (EACEA) v letu 2010 ponudila elektronske obrazce za ve čino ukrepov in programov, zlasti 
za program vseživljenjskega u čenja, program „Kultura“ in program „Evropa za državljane“; je zadovo ­
ljen z obsežnejšo uporabo pavšalnih zneskov in donacij; poudarja, da je pomembno vzpostaviti pravo 
ravnovesje med prilagodljivimi postopki in potrebnimi kontrolami;  
217. obžaluje, da nacionalne agencije niso v celoti uvedle primarnih kontrol za program vseživljenjskega 
učenja, kar je privedlo do nezadostnega črpanja programskih sredstev zaradi neskladnih podatkov v 
poro čilih in zamud pri izvedbi minimalnega števila kontrol; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva 
za to, da bodo nacionalne agencije izpolnjevale svoje obveznosti;  
218. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija izboljšala svoje sisteme kontrol in da na podro čju politik za 
kulturo in izobraževanje, ki sodijo v skupino „Raziskave in druge notranje politike“, ni prihajalo do 
bistvenih napak;  
219. izraža zadovoljstvo z ob čutnimi izboljšavami, kar zadeva zamude pri pla čilih, in z dejstvom, da je 
EACEA 94 % pla čil izvršila v roku; opozarja, da zamude pri pla čilih neposredno vplivajo na pravice 
upravi čencev, zlasti malih in srednje velikih podjetij, posledi čno pa tudi na uspeh programov; kljub 
vsemu opozarja, da je treba levji delež subvencij izpla čati takoj, ko je mogo če, v vsakem primeru pa še 
v obdobju subvencioniranja, da ne bodo organizacije postale še bolj odvisne od ban čnih posojil, saj 
EACEA obresti ne obravnava kot „upravi čene stroške“;  
220. ugotavlja, da je Komisija izvedla javni razpis za vseevropsko televizijsko mrežo, kot je bilo predvideno 
v prora čunih za leti 2009 in 2010; je zato zelo zaskrbljen, ker se je Komisija leta 2010 odlo čila 
projekt ustaviti in denar preusmeriti drugam, brez soglasja Parlamenta in Sveta; zahteva razkritje vseh 
pogodb in priporo čil v zvezi s televizijsko mrežo ter ocen, ki jih je opravila izbirna komisija;  
Pogled iz zornega kota politike varstva okolja, javnega zdravje in varnosti hrane  
221. meni, da so splošne stopnje izvrševanja prora čunskih postavk za okolje, javno zdravje in varnost 
hrane zadovoljive; v zvezi s tem opozarja, da je samo 0,76 % prora čuna Unije namenjenega za tiste 
politi čne instrumente, za katere je pristojen Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane;  
Okolje in podnebni ukrepi  
222. poudarja, da je splošna stopnja izvrševanja pri ukrepih na podro čju okolja in podnebnih sprememb 
dosegla 99,26 %; ugotavlja še, da je stopnja izvrševanja pla čil znašala 84,1 %;  
223. pozdravlja dejstvo, da je bila dosežena 99,4-odstotna stopnja izvrševanja operativnega prora čuna 
programa LIFE+; ugotavlja, da je bilo leta 2010 240 000 000 EUR namenjenih subvencijam za 
projekte, 9 300 000 EUR operativnim dejavnostim nevladnih organizacij, 42 500 000 EUR ukrepom 
za podporo vlogi Komisije pri zagonu in spremljanju oblikovanja politik in zakonodaje ter 
14 500 000 EUR upravni podpori;SL L 286/62 Uradni list Evropske unije 17.10.2012
224. opozarja na spremembe okvirnih nacionalnih in kon čnih dodeljenih zneskov po državah članicah za 
sredstva LIFE+, pa tudi na razlike v številu predlogov, ki jih pošljejo razli čne države članice; spodbuja 
nadaljnja prizadevanja Komisije za vsakoletno usposabljanje za nacionalne organe in organizacijo 
seminarjev v državah članicah z namenom posredovanja splošnih informacij o ciljih programa 
LIFE + in o tem, kako pripraviti uspešne predloge;  
225. priznava, da ne obstaja pravna podlaga za izvajanje akcijskega programa EU za boj proti podnebnim 
spremembam; pozdravlja prerazporeditev celotnega zneska 15 000 000 EUR za finan čni instrument v 
okviru pobude za financiranje trajnostne energije, in sicer za razvoj primernih finan čnih instrumentov, 
ki bi lahko spodbudili energetsko u činkovite projekte in projekte za izkoriš čanje obnovljivih virov 
energije;  
226. je seznanjen z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča glede naknadnih revizij, ki jih je od leta 2006 izvedla 
Komisija na podlagi meril, ki upoštevajo tveganja; pozdravlja dejstvo, da je GD ENVI leta 2011 sklenil 
spremeniti metodologijo vzor čenja, da bi imel rezultate tudi na podlagi naklju čnih vzorcev, ki jih je 
mogo če bolje posplošiti za celoten projekt;  
227. pozdravlja akcijski na črt GD CLIMA za izboljšanje nacionalnih varnostnih ukrepov, ki se je izkazal za 
potrebnega, potem ko so bile odkrite precejšnje varnostne pomanjkljivosti v nacionalnih registrih 
sistema EU za trgovanje z emisijami;  
228. ugotavlja, da je bilo v okviru prora čuna za leto 2010 izvedenih sedem pilotnih projektov in en 
pripravljalni ukrep;  
229. poudarja dejstvo, da se stopnja izvrševanja prispevkov za mednarodne okoljske dejavnosti, s katerimi 
naj bi bili pokriti obvezni in prostovoljni prispevki po mednarodnih konvencijah, protokolih in 
sporazumih, spreminja zaradi te čajnih nihanj, saj se ve čina prispevkov pla čuje v ameriških dolarjih;  
Javno zdravje in varnost hrane  
230. pozdravlja 99,7-odstotno stopnjo izvrševanja sredstev za obveznosti na podro čju javnega zdravja (brez 
sredstev, predvidenih za Evropsko agencijo za varnost hrane, Evropski center za prepre čevanje in 
obvladovanje bolezni ter Evropsko agencijo za zdravila); je seznanjen s 95,3-odstotno stopnjo izvrše ­
vanja obveznosti na podro čju varnosti hrane, zdravja in dobrega po čutja živali ter zdravja rastlin;  
231. poudarja pomen programa za javno zdravje; zato pozdravlja zadovoljivo stopnjo izvrševanja obvez ­
nosti, ki je dosegla skoraj 100 %; se zaveda nižje stopnje izvrševanja pla čil (95,1 %) zaradi zamud 
upravi čencev do subvencij pri oddajanju zahtevkov za izpla čila ali zaradi podaljšanih pogodb;  
232. poudarja, da je treba še naprej ozaveš čati javnost o škodljivih u činkih uživanja tobaka; ocenjuje, da je 
poraba celotnega zneska, ki je bil na voljo v letu 2010, uspeh za kampanjo HELP;  
233. je seznanjen z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča o Izvajalski agenciji za zdravje in potrošnike, 
upravnem subjektu Komisije; poziva izvajalsko agencijo, naj ob čutno zmanjša zneske, ki se prenašajo 
v naslednje prora čunsko leto, tako da revidira prora čunsko na črtovanje in instrumente poro čanja, da 
bo lahko spoštovala na čelo enoletnosti prora čuna Unije; je seznanjen z letnim poro čilom Komisije o 
internih revizijah, izvedenih v letu 2010, in spodbuja izvajalsko agencijo, naj v sodelovanju s partner ­
skim generalnim direktoratom reši ugotovljene težave, kot sta na primer vodenje in sestava IT;  
234. je seznanjen s 95,3-odstotno stopnjo izvrševanja v prora čunskem poglavju 17 04 – Varnost hrane in 
krme, zdravje in dobro po čutje živali ter zdravstveno varstvo rastlin; se zaveda, da polno izvrševanje ni 
bilo mogo če zaradi manjšega števila epidemij živalskih bolezni, zato sredstva za nujne primere niso 
bila porabljena v celoti, kot je bilo predvideno, prav tako pa ni bilo potrebe po nakupu cepiva za 
izredne razmere;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/63
235. v zvezi z ukrepi za izkoreninjenje bolezni ugotavlja, da so bili kon čni stroški, ki so jih predložile 
države članice za povra čilo, pogosto nižji kot prvotna predvidevanja; prav tako ugotavlja, da so bile 
zaradi visoke stopnje napak v preteklosti potrebne številnejše revizije, kar je prav tako upo časnilo 
izvrševanje pla čil na tem podro čju; 
236. obžaluje slabše izvrševanje pla čil za ukrepe za zdravje rastlin, ker so države članice zahtevano doku ­
mentacijo posredovale z zamudo ali ker ta ni bila popolna; poziva države članice, naj izboljšajo 
postopke v zvezi s tem;  
Pogled iz zornega kota politike za zunanje zadeve  
237. poleg tega ugotavlja, da je ve čina koli činsko neopredeljivih napak, ki jih je ugotovilo Ra čunsko 
sodiš če, povezanih z napakami v postopkih javnih naro čil in podaljšanja pogodb; podobno kot v 
prejšnjih postopkih podelitve razrešnice izraža zaskrbljenost nad tem, da sta ti dve podro čji zelo 
podvrženi goljufijam in nepravilnemu upravljanju;  
238. je seznanjen z dejstvom, da nadzorni in kontrolni sistemi za politi čna podro čja, povezana z zunanjim 
delovanjem, razvojem in širitvijo, veljajo le za delno u činkovite, ter poziva Komisijo in Evropsko 
službo za zunanje delovanje, naj sprejmeta in izvedeta vse potrebne ukrepe za izboljšanje rednosti 
pla čil; 
239. spominja, da v reviziji izjave o zanesljivosti ni omenjenih glavnih tveganj, povezanih s prora čunsko 
podporo (namre č tveganje, povezano s tem, kako u činkovita je pomo č, in tveganje goljufij in korup ­
cije); poziva Komisijo, naj strogo spremlja ta tveganja;  
240. meni, da bi morala Komisija poleg prizadevanj, potrebnih za izboljšanje rednosti pla čil, za vse 
intervencije izvesti sistemati čne analize stroškov in koristi, kot je priporo čilo Ra čunsko sodiš če v 
posebnem poro čilu (  54 ); vztraja, da se Parlament kot eno od vej prora čunskega organa obvesti o 
ugotovitvah teh analiz, vklju čno s tistimi, ki se nanašajo na dejavnosti skupne zunanje in varnostne 
politike;  
241. vendar poudarja, da razmerje med stroški in koristmi samo po sebi ne more vedno veljati kot 
zadostno merilo za ocenjevanje ustreznosti pomo či Unije v tretji državi; je pravzaprav prepri čan, 
da bi bilo treba sistemati čno oceniti u činkovitost pomo či glede na zunanjepoliti čne cilje Unije in 
vklju čiti tudi dodatna merila, kot so na primer strateški interesi Unije, potreba po navzo čnosti Unije 
na terenu ali izvedba projektov in dejavnosti, ki spodbujajo vrednote in temeljna na čela Unije;  
242. se strinja z mnenjem Ra čunskega sodiš ča, da bi lahko razli čna podro čja pomo či Unije v nekaterih 
primerih bolje izkoristili in pove čali u činek pomo či z boljšim usklajevanjem z državami članicami, 
katerih zunanje delovanje ne bi smelo šteti za tekmovanje, temve č kot dopolnjevanje; zato poziva k 
ve čjim prizadevanjem pri usklajevanju donatorskih držav znotraj Unije, s tretjimi državami in 
mednarodnimi organizacijami;  
Pogled iz zornega kota politike razvoja podeželja  
243. ugotavlja, da je bilo izvrševanje prora čuna za regionalno politiko dobro, saj je bilo izpla čanih 
30 557 000 000 EUR, in da je bila ve čina izpla čil v letu 2010 prvi č namenjena izvajanju programov 
za obdobje 2007–2013 (25 550 000 000 EUR vmesnih pla čil v primerjavi z 9 420 000 000 EUR v 
letu 2009);SL L 286/64 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 54 ) Posebno poro čilo št. 1/2011 Ra čunskega sodiš ča: „Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomo či s sedeža 
Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomo či?“
244. obžaluje, da je bila regionalna politika del skupine, v kateri je prihajalo do napak, pri odhodkih Unije 
za politi čna podro čja, pri čemer so bile napake ugotovljene pri 49 % od 243 pla čil, ki jih je revidiralo 
Ra čunsko sodiš če; ugotavlja pa, da bodo imele le nekatere napake finan čne posledice in da je 49- 
odstotni delež manjši kot v obdobju 2000–2006; poudarja, da se stopnja napak v primerjavi s 
stopnjo, ugotovljeno za programsko obdobje 2000–2006, zmanjšuje; poziva Komisijo in države 
članice, naj z deljenim upravljanjem zagotovijo, da se bo stopnja napak še naprej dosledno zmanjše ­
vala;  
245. opominja, da do napake pride, kadar transakcija ni izvedena v skladu z zakonskimi dolo čbami in 
predpisi, zaradi česar so prijavljeni (in povrnjeni) odhodki nepravilni; ugotavlja tudi, da napaka ne 
pomeni nujno, da so sredstva „poniknila“, bila izgubljena ali zapravljena oziroma da je prišlo do 
goljufije;  
246. ugotavlja, da je velik del ocenjene stopnje napak posledica neupoštevanja pravil javnih naro čil in pravil 
glede upravi čenosti (31 % oziroma 43 %); v povezavi s tem ugotavlja, da je Ra čunsko sodiš če pripo ­
ro čilo, naj se opredelijo podro čja, ki bi jih lahko še bolj poenostavili; zato poziva k preu čitvi, ali je 
treba okrepiti vidike tehni čne pomo či oziroma ali je treba v vsakem primeru ohraniti polno opera ­
tivno zmogljivost elementov finan čne kontrole; poudarja, da mora Komisija poenostaviti pravila, da bo 
zagotovila uporabniku prijaznejše postopke in da ne bo morebitnih upravi čencev odvrnila od sode ­
lovanja v projektih; poziva države članice, naj poenostavijo nacionalne dolo čbe, saj zelo pogosto 
nalagajo upravno breme, ki ga pravila Unije sploh ne zahtevajo; zato meni, da si je treba nenehno 
prizadevati za dodatno zmanjšanje te stopnje napake;  
247. obžaluje pomanjkljivosti pri izvajanju instrumentov finan čnega inženiringa, namre č glede neupošte ­
vanja predpisanih zahtev, v skladu s katerimi je treba iz operativnih programov prispevati k sredstvom 
za izvajanje teh instrumentov, in glede pomanjkljivih veljavnih zahtev v zvezi s poro čanjem in 
preverjanjem; ugotavlja, da je treba dodatno razviti potencial instrumentov finan čnega inženiringa, 
da se omogo či razvoj kvalitativnih strateških projektov, udeležba zasebnih akterjev, zlasti malih in 
srednjih podjetij, ter uporaba kapitala v evropskih projektih; poziva Komisijo, naj poenostavi pravila za 
te instrumente, saj njihova zapletenost omejuje njihovo uporabo; priporo ča izvedbo podrobnejših 
analiz, ki bodo ocenile dejanski u činek teh instrumentov in smernic za izboljšavo na njihovo izvajanje; 
poziva države članice, naj izpolnjujejo obveznosti poro čanja;  
248. ugotavlja, da so pri številnih transakcijah z napakami organi držav članic imeli dovolj informacij, da bi 
te napake pred potrditvijo lahko odkrili in izvedli korektivne ukrepe; poziva Komisijo, naj glede na to, 
da do ve čine napak pride na prvi nadzorni ravni, pove ča pomo č organom upravljanja, in sicer s ciljno 
usmerjenimi delavnicami, smernicami, izmenjavo prakti čnih zgledov in usposabljanjem uradnikov, 
odgovornih za upravljanje; ugotavlja, da je treba nenehno spremljati izvajanje ukrepov usposabljanja 
za organe upravljanja, da se preveri, ali se znanje dejansko posreduje, pri tem pa biti posebej pozoren 
na dogajanje na lokalni ravni; poziva k vzpostavitvi korektivnih mehanizmov, vklju čno z izvajanjem 
kazenskih ukrepov v primerih o čitne malomarnosti;  
249. pozdravlja pojasnilo Komisije, ki je prvi č navedla, da je ve čina napak nastala samo v treh državah 
članicah in samo v nekaterih operativnih programih;  
Pogled iz zornega kota politike pravic žensk in enakosti spolov  
250. opozarja Ra čunsko sodiš če in Komisijo, da je v skladu s členom 8 PDEU spodbujanje enakosti med 
moškimi in ženskami temeljno na čelo Evropske unije pri vseh njenih dejavnostih; zato poziva 
Ra čunsko sodiš če, naj izvrševanje prora čuna, kjer je ustrezno, oceni z vidika enakosti spolov;  
251. obžaluje, da letno poro čilo ne vsebuje niti ugotovitev Ra čunskega sodiš ča niti odgovorov Komisije 
glede porabe sredstev v zvezi z enakostjo spolov;SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/65
252. poudarja, da je revizija prora čuna, ki vklju čuje vidik spola, pogoj za pripravo prora čuna ob upošte ­
vanju enakosti spolov, saj lahko razkrije u činke porabe na doseganje enakosti spolov, zlasti pa to, ali 
imajo moški in ženske sorazmerne koristi od izdatkov in ali je treba prilagoditi prora čun, da bi bolje 
izpolnjeval razli čne potrebe moških in žensk;  
Pogled iz zornega kota politike mednarodne trgovine  
253. opozarja, da je zagotavljanje u činkovite zaš čite finan čnih interesov Unije povezano z makrofinan čno 
pomo čjo; meni, da bi morala Komisija zagotoviti primerne kontrole, Ra čunsko sodiš če pa ustrezne 
revizije v zvezi s tem instrumentom;  
254. poudarja, da je treba sredstva Unije v povezavi s strategijo pomo či za trgovino uporabljati u činkovito 
in v skladu z veljavnimi pravili in predpisi, z namenom boljšega vklju čevanja prejemnikov v svetovni 
trgovinski sistem, temelje č na pravilih, in boja za izkoreninjenje revš čine; 
255. poudarja, da bi bilo treba podpreti poslovna središ ča Unije na Kitajskem, Tajskem in v Indiji; hkrati 
meni, da je treba uvesti zadostne kontrole, da bi zagotovili dobro in u činkovito delovanje teh središ č; 
Pogled iz zornega kota ribiške politike  
256. je seznanjen s sporo čilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Ra čunskemu sodiš ču o zaklju č­
nem ra čunu Evropske unije za prora čunsko leto 2010 (  55 ), kot tudi z letnim poro čilom Ra čunskega 
sodiš ča o izvrševanju prora čuna (  56 ) za prora čunsko leto 2010; poudarja, da ti poro čili vsebujeta malo 
pripomb glede podro čja pomorskih zadev in ribištva;  
257. se zahvaljuje GD MARE za posredovanje dodatnih dokumentov in meni, da ja splošna stopnja 
izvrševanja prora čunskih postavk za pomorske zadeve in ribištvo za leto 2010 zadovoljiva;  
258. poudarja, da je splošna stopnja izvrševanja prora čunskih sredstev za prevzem obveznosti 97,20 %, 
splošna stopnja izvrševanja pla čil pa 79,23 %; vendar ugotavlja, da je stopnja izvrševanja v poglavju 
11 02 (Trg z ribiškimi proizvodi) zelo nizka, in je seznanjen s pojasnili Komisije, ki zadevajo pred ­
vsem izvajanje programov za ribištvo za najbolj oddaljene regije;  
259. z zadovoljstvom ugotavlja, da namerava GD MARE izboljšati izvrševanje obveznosti za ukrepe, ki jih 
sofinancirajo države članice, in spodbuja zadevne službe Komisije, naj nadaljujejo po tej poti;  
260. je seznanjen s prizadevanji GD MARE na podro čju notranje revizije in zahteva, naj Komisija še naprej 
čim bolj u činkovito in hitro upravlja vse projekte in dosjeje;  
261. ugotavlja, da je bila rezerva GD MARE za sisteme upravljanja in nadzora za operativne programe 
finan čnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR) v Nem čiji – pakirnica ohranjena; ugotavlja, da 
gre za star in zapleten program, ki se je za čel izvajati leta 2001, in poziva Komisijo, naj ga čim prej 
zaklju či, pri tem pa zaš čiti interese Unije;  
262. pozdravlja dejstvo, da je GD MARE okrepil u činkovitost nadzora na podro čju mednarodnih spora ­
zumov in se dogovoril o lo čevanju pla čil, ki zadevajo zgolj trgovinski vidik (104 017 795 EUR 
oziroma 72 % celote), od pla čil, ki zadevajo sektorsko podporo (40 211 849 EUR oziroma 28 % 
celote);SL L 286/66 Uradni list Evropske unije 17.10.2012  
( 55 ) UL C 332, 14.11.2011, str. 1.  
( 56 ) UL C 326, 10.11.2011, str. 3.
263. poudarja, da je treba uspešno spremljati ukrepe, ki jih financira Unija, za sektorsko podporo 
mednarodnim sporazumom prek matri čnih tabel, dolo čenih čim bolj podrobno, in da je treba spod ­
buditi razvoj na strani sektorske podpore; je prepri čan, da bo trgovinski del sporazumov prej ali slej 
pogojevan z u činkovito sektorsko podporo, ki bo redno spremljana in obsežna;  
264. zahteva, da se ga bolj vklju či v ribiško politiko zaradi njegove zakonodajne in prora čunske vloge, 
zlasti glede mednarodnih sporazumov o ribolovu in z njimi povezanih razli čnih sre čanj (na primer 
skupni odbori ali dvostranska pogajanja s tretjimi državami);  
265. prosi Ra čunsko sodiš če, naj pripravi posebna poro čila glede prednostnih podro čij skupne ribiške 
politike po razli čnih zakonodajnih predlogih in sporo čilih, ki so zajeti v svežnju reform te politike, 
vklju čno z njeno zunanjo razsežnostjo.SL 17.10.2012 Uradni list Evropske unije L 286/67