Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani /* COM/2012/0688 final - 2012/0323 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. Ozadje predloga || · Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija je Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Države Izrael na drugi strani dosegla s pogajanji na podlagi pooblastila Sveta iz aprila 2008. Zračni promet med EU in Državo Izrael zdaj deluje na podlagi dvostranskih sporazumov med posameznimi državami članicami in Državo Izrael. Del zunanje letalske politike EU je s pogajanji doseči celovite sporazume o zračnem prometu s sosednjimi državami, kadar se dokažejo dodana vrednost in gospodarske koristi takih sporazumov. Cilji Sporazuma so: – postopno odpiranje trgov v smislu dostopa do prog in zmogljivosti na temelju vzajemnosti; – spodbujanje regulativnega sodelovanja ter usklajevanja predpisov in pristopov na podlagi zakonodaje EU na področju letalstva; – spodbujanje storitev zračnega prometa, ki temeljijo na konkurenci med letalskimi prevozniki s čim manjšim vplivom držav in njihovih predpisov; – nediskriminatornost in enaki pogoji delovanja za gospodarske subjekte. || · Splošno ozadje V pogajalskih smernicah je določen splošni cilj, da se na podlagi pogajanj doseže celovit sporazum o zračnem prometu za postopno in vzajemno odpiranje trga ter zagotavljanje regulativnega zbliževanja in učinkovitega izvajanja standardov EU. V skladu s pogajalskimi smernicami je bil 30. julija 2012 z obeh strani parafiran osnutek sporazuma z Vlado Države Izrael. || · Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Določbe Sporazuma prevladajo nad ustreznimi določbami iz obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnem prometu med državami članicami in Državo Izrael. Vendar se lahko obstoječe prometne pravice, ki izhajajo iz dvostranskih sporazumov in niso zajete v tem sporazumu, še naprej uveljavljajo, če ni diskriminacije med državami članicami in njihovimi državljani. || · Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Sklenitev celovitega sporazuma o zračnem prometu z Vlado Države Izrael je pomemben element v razvoju zunanje letalske politike EU, zlasti širšega evropskega skupnega letalskega prostora, kot je opredeljeno v sporočilu Komisije COM(2005) 79 final „Razvijanje agende zunanje letalske politike Skupnosti“. 2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka V skladu s členom 218(4) PDEU se je Komisija pogajala ob posvetovanju s posebnim odborom. Poleg tega se je med postopkom posvetovala z zainteresiranimi stranmi. || · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi || Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Komisija se je posvetovala z zainteresiranimi stranmi, zlasti prek posvetovalnega foruma, ki vključuje predstavnike letalskih prevoznikov, letališč in delavskih organizacij. || Povzetek in upoštevanje odgovorov Pripombe zainteresiranih strani, od katerih so bile mnoge podane ustno v okviru pogajanj, ki so potekala tri leta in obsegala osem krogov, in več pripravljalnih sestankov EU, so zlasti zadevale čim hitrejše odpiranje trga na področju letalstva med EU in Izraelom (leti iz EU in v njo ter leti v Izrael in iz njega) in regulativno zbliževanje. Poleg tega so zainteresirane strani izrazile željo, da se v Sporazumu spoštujejo pravila EU o slotih. Vse pripombe zainteresiranih strani so se ustrezno upoštevale pri pripravi pogajalskega izhodišča Unije. Zainteresirane strani so po zaključku pogajanj izrazile željo, da se Sporazum podpiše in izvaja. || · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj || Strokovno mnenje ni bilo potrebno. || · Ocena učinka V poročilu, ki so ga leta 2007 za Komisijo pripravili svetovalci glede gospodarskega vpliva Sporazuma, je ocenjeno, da bi gospodarske koristi Sporazuma v smislu presežkov za uporabnike zaradi nižjih prevoznin skupaj znašale do 96 milijonov EUR na leto. Analiza je pokazala tudi pozitiven vpliv na ustvarjanje delovnih mest. Povzetek poročila je bil vključen v sporočilu, ki ga je Komisija objavila 9. novembra 2007 (COM(2007) 691 final). S Sporazumom je ustanovljen skupni odbor, ki bo odgovoren za pregledovanje izvajanja Sporazuma in njegovih učinkov. 3. Pravni elementi predloga || · Povzetek predlaganih ukrepov Sporazum sestavljajo osrednje besedilo, ki vključuje glavna načela, in šest prilog: Priloga I o dogovorjenih storitvah in določenih progah, Priloga II o prehodnih določbah, Priloga III o seznamu držav iz členov 3, 4 in 8 Sporazuma, Priloga IV o predpisih na področju civilnega letalstva, Priloga V o dogovorjeni osnovni pogostosti letov na nekaterih progah ter Priloga VI o zakonskih zahtevah in standardih. || · Pravna podlaga Člen 100(2) v povezavi s členom 218(5) in prvim odstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije. || · Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če ta predlog ne spada v izključno pristojnost Unije. || Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov. || Določbe Sporazuma bodo prevladale nad ustreznimi določbami obstoječih dogovorov, ki so jih sklenile posamezne države članice. Sporazum sočasno za vse letalske prevoznike Unije določa enake in enotne pogoje za dostop do trga ter vzpostavlja nove ureditve za regulativno sodelovanje in približevanje med Evropsko unijo in Državo Izrael na področjih, ki so bistvena za varno in učinkovito opravljanje storitev zračnega prometa. Take ureditve se lahko dosežejo le na ravni Unije, saj vključujejo več področij, ki so v izključni pristojnosti Unije. || Unija bo lažje dosegla cilje predloga iz naslednjih razlogov. || Sporazum omogoča hkratno razširitev svojih pogojev na 27 držav članic, pri čemer se uporabljajo ista pravila brez diskriminacije, koristi pa imajo vsi letalski prevozniki Unije ne glede na njihovo državljanstvo. Ti prevozniki bodo lahko prosto opravljali storitve letalskega prometa iz katerega koli kraja v Evropski uniji v kateri koli kraj v Državi Izrael, česar trenutno ne morejo. || Postopna odprava vseh omejitev dostopa do trga med EU in Državo Izrael ne bo le privabila novih udeležencev na trgu in ustvarila priložnosti za opravljanje storitev letalskega prometa na manj prometna letališča, temveč bo tudi omogočila združevanje med letalskimi prevozniki EU. || Sporazum vsem letalskim prevoznikom EU zagotavlja dostop do poslovnih priložnosti, kot je možnost prostega določanja cen. Dodatni cilj pooblastila je oblikovanje enotnih pogojev delovanja za vse letalske prevoznike EU in Države Izraela, za kar pa je potrebno tesno regulativno sodelovanje, ki ga je mogoče uresničiti le na ravni Unije. || Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti. Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ne spada v izključno pristojnost Unije. || · Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. || Ustanovljen bo skupni odbor za razpravo o vprašanjih, povezanih z izvajanjem Sporazuma. Skupni odbor bo spodbujal izmenjave na strokovni ravni o novih zakonodajnih ali regulativnih pobudah ali razvoju dogodkov ter proučil možna področja za nadaljnji razvoj Sporazuma. Skupni odbor bodo sestavljali predstavniki Komisije in držav članic. || Poleg tega bodo države članice še naprej opravljale običajne upravne naloge, ki jih izvajajo v okviru mednarodnega zračnega prometa, vendar po skupnih predpisih, ki se bodo uporabljali enotno. || · Izbira instrumentov || Predlagani instrumenti: mednarodni sporazum. || Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjih razlogov. || Zunanji odnosi na področju letalstva se lahko uveljavljajo le z mednarodnimi sporazumi. 4. Proračunske posledice || Predlog ne vpliva na proračun Unije. || 2012/0323 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) in prvim odstavkom člena 218(8) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Komisija je v imenu Unije in držav članic s pogajanji dosegla Evro‑sredozemski letalski sporazum med Vlado Države Izrael ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu s Sklepom Sveta z dne 8. aprila 2008, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj. Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma 30. julija 2012. (2) Sporazum bi bilo treba s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisati in začasno uporabljati – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis 1. Podpis Evro‑sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Vlado Države Izrael na drugi strani se odobri v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve. Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu. 2. Generalni sekretariat Sveta pooblasti osebe, ki jih določi pogajalec Sporazuma, da podpišejo Sporazum s pridržkom njegove sklenitve. Člen 2 Začasna uporaba Do začetka veljavnosti se Sporazum uporablja začasno od datuma podpisa Sporazuma. Člen 3 Skupni odbor Evropsko unijo v Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 22 Sporazuma, zastopa Komisija. Člen 4 Reševanje sporov 1. Komisija zastopa Unijo v postopkih za reševanje sporov iz člena 23 Sporazuma. 2. O morebitnih ustreznih ukrepih glede zadev v pristojnosti Unije, ki se sprejmejo v skladu s členom 23 Sporazuma, odloči Komisija ob posvetovanju s posebnim odborom predstavnikov držav članic, ki ga imenuje Svet. Člen 5 Začetek veljavnosti Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Svet Predsednik […] PRILOGA EVRO-SREDOZEMSKI LETALSKI SPORAZUM MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI na eni strani TER Vlado Države Izrael na drugi strani KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, IRSKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, MADŽARSKA, MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA, pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice) in EVROPSKA UNIJA na eni strani ter VLADA DRŽAVE IZRAEL (v nadaljnjem besedilu: Izrael) na drugi strani, v želji, da bi spodbujale mednarodni letalski sistem na podlagi poštene konkurence med letalskimi prevozniki na trgu s čim manjšim vplivom držav in njihovih predpisov; v želji, da bi omogočile širitev možnosti za mednarodni zračni promet, tudi z razvojem omrežij zračnega prometa za izpolnjevanje potreb potnikov in vkrcevalcev po primernih storitvah zračnega prometa; OB PRIZNAVANJU pomena zračnega prometa za spodbujanje trgovine, turizma in naložb; v želji, da bi letalskim prevoznikom omogočile, da potujoči javnosti in naročnikom prevozov ponudijo konkurenčne cene in storitve na odprtih trgih; OB PRIZNAVANJU potencialnih koristi regulativnega zbliževanja ter uskladitve predpisov, kolikor je ta izvedljiva; v želji, da bi imeli vsi sektorji letalske industrije, vključno z delavci letalskih prevoznikov, koristi od liberaliziranega okolja; v želji, da bi zagotovile najvišjo stopnjo varnosti in varovanja v mednarodnem zračnem prometu, ter s potrditvijo zaskrbljenosti nad dejanji ali grožnjami, usmerjenimi proti varnosti zrakoplovov, ki ogrožajo varnost oseb ali premoženja, škodljivo vplivajo na delovanje zračnega prometa in spodkopavajo zaupanje javnosti v varnost civilnega letalstva; OB PRIZNAVANJU varnostnih potreb v zvezi z odnosi na področju letalstva med Evropsko unijo in Izraelom zaradi trenutnega geopolitičnega položaja; ob upoštevanju Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis 7. decembra 1944 v Čikagu; OB PRIZNAVANJU, da ta evro-sredozemski letalski sporazum spada na področje uporabe evro‑sredozemskega partnerstva, predvidenega v Barcelonski deklaraciji z dne 28. novembra 1995; OB UPOŠTEVANJU skupne želje, da bi spodbujale evro-sredozemski zračni prostor, ki temelji na načelih regulativnega zbliževanja, regulativnega sodelovanja in liberalizacije dostopa do trga; v želji, da bi zagotovile enake konkurenčne pogoje, ki bi letalskim prevoznikom omogočili poštene in enake možnosti za opravljanje zračnega prevoza; ob priznavanju, da lahko subvencije škodljivo vplivajo na konkurenco med letalskimi prevozniki in ogrozijo osnovne cilje tega sporazuma; ob potrditvi pomena varstva okolja pri razvoju in izvajanju mednarodne letalske politike ter ob priznavanju pravic suverenih držav za sprejetje ustreznih ukrepov v ta namen; ob upoštevanju pomena varstva potrošnikov, vključno z varstvom, ki ga zagotavlja Konvencija o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski promet, sklenjena 28. maja 1999 v Montrealu, če sta obe pogodbenici tudi pogodbenici navedene konvencije; OB UPOŠTEVANJU, da ta sporazum vključuje izmenjavo osebnih podatkov, za katero bosta veljala zakonodaja o varstvu podatkov pogodbenic in sklep Komisije z dne 31. januarja 2011 v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES o ustreznem varstvu osebnih podatkov s strani Države Izrael glede samodejne obdelave (2011/61/EU); z namenom razširiti okvir obstoječih sporazumov o zračnem prometu s ciljem odprtja dostopa do trgov in doseganja čim večjih koristi za potrošnike, letalske prevoznike, delovno silo in skupnosti obeh pogodbenic; ob upoštevanju, da se bo ta sporazum izvajal postopno, a celovito in da se lahko z ustreznim mehanizmom zagotovi vzpostavitev enakovrednih zakonodajnih zahtev in standardov za civilno letalstvo na podlagi najvišjih standardov, ki jih uporabljata pogodbenici; so se dogovorile o naslednjem: ČLEN 1 Opredelitev pojmov Če ni drugače opredeljeno, v tem sporazumu: (1) „dogovorjene storitve“ in „določene proge“ pomenijo mednarodni zračni promet v skladu s členom 2 (Prometne pravice) in Prilogo I k temu sporazumu; (2) „Sporazum“ pomeni ta sporazum, njegove priloge in vse spremembe Sporazuma; (3) „letalski prevoznik“ pomeni podjetje z veljavno operativno licenco; (4) „zračni promet“ pomeni prevoz potnikov, prtljage, tovora in pošte z zrakoplovom, ločeno ali skupaj, ki je na voljo javnosti za plačilo ali najem ter v izogib dvomom vključuje redni in izredni (čarterski) zračni promet ter zračni prevoz tovora; (5) „Pridružitveni sporazum“ pomeni Evro-sredozemski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, sklenjen 20. novembra 1995 v Bruslju; (6) „pristojni organi“ pomenijo vladne agencije ali subjekte, ki so pristojni za upravne naloge na podlagi tega sporazuma; (7) „pogodbenici“ pomenita na eni strani Evropsko unijo ali njene države članice ali Evropsko unijo in njene države članice v skladu z njihovimi zadevnimi pristojnostmi ter na drugi strani Izrael; (8) „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, ki je bila na voljo za podpis 7. decembra 1944 v Čikagu in vključuje: (a) vsako spremembo, ki je začela veljati v skladu s členom 94(a) Konvencije in sta jo ratificirali tako Izrael kot tudi država članica ali države članice Evropske unije, ter (b) vsako prilogo ali spremembo priloge, sprejeto v skladu s členom 90 Konvencije, če se taka priloga ali sprememba kadar koli uporabi tako za Izrael kot tudi za državo članico ali države članice Evropske unije, kot je ustrezno v posameznem primeru; (9) „Pogodbi EU“ pomenita Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o delovanju Evropske unije; (10) „pravica pete svoboščine“ pomeni pravico ali privilegij, ki jo ena država (v nadaljnjem besedilu: država podeljevalka) podeli letalskim prevoznikom druge države (v nadaljnjem besedilu: država prejemnica) za zagotavljanje storitev v mednarodnem zračnem prometu med ozemljem države podeljevalke in ozemljem tretje države, pod pogojem, da takšne storitve izvirajo ali se končajo na ozemlju države prejemnice; (11) „sposobnost“ pomeni, ali je letalski prevoznik sposoben opravljati mednarodni letalski promet, tj. ali ima zadostne finančne zmožnosti in ustrezno strokovno znanje ter je pripravljen ravnati v skladu z zakoni, predpisi in zahtevami, ki urejajo delovanje teh storitev; (12) „celotni stroški“ pomenijo stroške zagotavljanja storitev in razumne upravne režijske stroške ter, če je to ustrezno, vse pristojbine, ki so odraz okoljskih stroškov in se uporabljajo brez razlikovanja glede na državljanstvo; (13) „mednarodni zračni promet“ pomeni zračni promet, ki poteka čez zračni prostor nad ozemljem vsaj dveh držav; (14) „IATA“ pomeni Mednarodno združenje letalskih prevoznikov; (15) „ICAO“ pomeni Mednarodno organizacijo civilnega letalstva; (16) „državljan“ pomeni: (a) vsako osebo z izraelskim državljanstvom v primeru Izraela ali državljanstvom države članice v primeru Evropske unije in njenih držav članic ali (b) vsak pravni subjekt, (i) ki je v neposredni ali večinski lasti in ga vedno dejansko nadzirajo osebe ali subjekti z izraelskim državljanstvom v primeru Izraela ali osebe ali subjekti z državljanstvom države članice ali ene od držav, ki so navedene v Prilogi III, v primeru Evropske unije in njenih držav članic ter (ii) katerega glavni kraj poslovanja je v Izraelu v primeru Izraela ali v državi članici v primeru Evropske unije in njenih držav članic; (17) „državljanstvo“, kadar se nanaša na letalskega prevoznika, pomeni, ali letalski prevoznik izpolnjuje zahteve glede vprašanj, kot so lastništvo, dejanski nadzor in glavni kraj poslovanja; (18) „posebni zračni prevoz“ pomeni vsak komercialni zračni prevoz razen rednega zračnega prevoza; (19) „operativna licenca“ pomeni (i) v primeru Evropske unije in njenih držav članic operativno licenco in vse druge ustrezne dokumente ali spričevala, podeljene na podlagi Uredbe (ES) št. 1008/2008 in vsakega nadaljnjega instrumenta, ter (ii) v primeru Izraela letalsko operativno licenco in vse druge ustrezne dokumente ali spričevala, podeljene na podlagi člena 18 izraelskega zakona o zračni plovbi iz leta 2011 in vsakega nadaljnjega instrumenta; (20) „cena“ pomeni: (a) „letalske prevoznine“, ki se plačajo letalskim prevoznikom ali njihovim zastopnikom ali drugim prodajalcem kart za letalski prevoz potnikov in prtljage, ter kakršne koli pogoje, pod katerimi te cene veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki so ponujeni agenciji in drugim pomožnim službam, ter (b) „tarife zračnega prevoza“, ki se plačajo za prevoz tovora, in pogoje, pod katerimi te tarife veljajo, vključno s plačili in pogoji, ki so ponujeni agenciji in drugim pomožnim službam. Ta opredelitev zajema, če je to ustrezno, kopenski in vodni prevoz v povezavi z mednarodnim zračnim prevozom ter veljavne pogoje; (21) „glavni kraj poslovanja“ pomeni glavno upravo ali registrirani sedež letalskega prevoznika v državi pogodbenici, v kateri se izvajajo glavne finančne naloge in operativni nadzor letalskega prevoznika, vključno z upravljanjem stalne plovnosti, kot je navedeno v njegovi operativni licenci; (22) „obveznost javne službe“ pomeni vse obveznosti, ki jih imajo letalski prevozniki, da na določeni progi zagotovijo minimalno opravljanje rednih letalskih prevozov, ki izpolnjujejo ustaljene standarde neprekinjenosti, rednosti, določanja cen in minimalne zmogljivosti, ki jih letalski prevozniki ne bi prevzeli, če bi upoštevali samo svoje poslovne interese. Zadevna pogodbenica lahko letalskim prevoznikom izplača nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javne službe; (23) „redni zračni prevoz“ pomeni serijo letov z naslednjimi značilnostmi: (a) na vsakem letu so sedeži in/ali zmogljivost prevoza tovora in/ali pošte javnosti na voljo za individualen nakup (bodisi neposredno od letalskega prevoznika bodisi od njegovih pooblaščenih zastopnikov); (b) opravlja se tako, da zagotavlja prevoz med istima dvema ali več letališči: – v skladu z objavljenim voznim redom ali – z leti, ki so tako redni ali pogosti, da tvorijo prepoznavno sistematično serijo; (24) „SESAR“ (raziskave ATM enotnega evropskega neba) pomeni tehnično izvedbo enotnega evropskega neba, ki predvideva usklajene in sinhronizirane raziskave, razvoj in uvedbo novih generacij sistemov upravljanja zračnega prometa; (25) „subvencija“ pomeni vsak finančni prispevek, ki ga zagotovijo pristojni organi, vlada, regionalna organizacija ali druga javna organizacija, če na primer: (a) praksa pristojnih organov, vlade, regionalnega organa ali druge javne organizacije vključuje neposreden prenos sredstev, kot so nepovratna sredstva, posojila ali infuzije lastniškega kapitala, potencialen neposreden prenos sredstev na podjetje, prevzem obveznosti podjetja, kot so garancije za posojila, kapitalski vložki, lastništvo, zaščita pred bankrotom ali zavarovanje; (b) se pristojni organi, vlada, regionalni organ ali druga javna organizacija odrečejo prihodkom, do katerih so drugače upravičeni, ali pa teh prihodkov ne poberejo; (c) pristojni organi, vlada, regionalni organ ali druga javna organizacija zagotovijo blago ali storitve, ki niso splošna infrastruktura, ali kupijo blago ali storitve ali (d) pristojni organi, vlada, regionalni organ ali druga javna organizacija izvršijo plačila v mehanizem za financiranje ali za izvedbo ene ali več nalog take vrste, kot so prikazane v točkah (a), (b) in (c), ki so običajno v pristojnosti vlade, pooblastijo zasebni organ ali mu odredijo tako izvedbo, pri čemer se ta v praksi ne razlikuje od dejavnosti, ki jo sicer opravljajo vlade, in če je s tem dodeljena ugodnost; (26) „ozemlje“ za Izrael pomeni ozemlje Države Izrael, za Evropsko unijo pa kopenska območja (celino in otoke), notranje vode in teritorialno morje, v katerem veljata Pogodbi EU in pogoji, določeni v Pogodbah EU in vseh naslednjih instrumentih. Uporaba tega sporazuma za gibraltarsko letališče ne posega v pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva v zvezi s sporom glede suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče, in ne posega v nadaljnje začasno izvzetje gibraltarskega letališča iz ukrepov EU na področju letalstva, ki veljajo od 18. decembra 2006 med državami članicami v skladu z Ministrsko izjavo o gibraltarskem letališču, dogovorjeno 18. septembra 2006 v Cordobi. Uporaba tega sporazuma ne posega v status ozemelj, ki so prišla pod upravo Izraela po juniju 1967; (27) „pristojbina za uporabnike“ pomeni pristojbino, zaračunano letalskim prevoznikom za zagotovitev letališča, letaliških okoljskih, navigacijskih ali varnostnih objektov ali storitev, vključno s sorodnimi storitvami in objekti. Naslov I Gospodarske določbe Člen 2 Prometne pravice 1. Vsaka pogodbenica v skladu s Prilogo I in Prilogo II drugi pogodbenici podeli naslednje pravice pri opravljanju mednarodnega zračnega prometa s strani letalskih prevoznikov druge pogodbenice: (a) pravico do preleta njenega ozemlja brez pristanka; (b) pravico do pristankov na njenem ozemlju za vse namene, ki niso vkrcanje ali izkrcanje potnikov, prtljage, tovora in/ali pošte v zračnem prometu (za nekomercialne namene); (c) med opravljanjem dogovorjene storitve na določeni progi pravico do pristankov na njenem ozemlju za namene vkrcanja in izkrcanja potnikov, tovora in/ali pošte v mednarodnem prometu, ločeno ali skupaj, ter (d) pravice, ki so drugače določene v tem sporazumu. 2. Nobena določba tega sporazuma ne podeljuje letalskim prevoznikom: (a) Izraela pravice, da za plačilo na ozemlju katere koli države članice vkrcajo potnike, prtljago, tovor in/ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju zadevne države članice; (b) Evropske unije pravice, da za plačilo na ozemlju Izraela vkrcajo potnike, prtljago, tovor in/ali pošto za prevoz do drugega kraja na ozemlju Izraela. ČLEN 3 Dovoljenja 1. Ko pristojni organi ene pogodbenice od letalskega prevoznika druge pogodbenice prejmejo zahtevek za izdajo dovoljenja za opravljanje prevozov, po najkrajšem postopku podelijo ustrezna dovoljenja, pod pogojem, da: (a) v primeru izraelskega letalskega prevoznika: – ima letalski prevoznik svoj glavni kraj poslovanja v Izraelu in je svojo operativno licenco prejel v skladu z zakonodajo Izraela ter – Izrael izvaja in vzdržuje dejanski predpisani nadzor letalskega prevoznika ter – je letalski prevoznik neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod dejanskim nadzorom Izraela in/ali njegovih državljanov; (b) v primeru letalskega prevoznika Evropske unije: – ima letalski prevoznik glavni kraj poslovanja na ozemlju države članice Evropske unije na podlagi Pogodb EU in je svojo operativno licenco prejel v skladu z zakonodajo Evropske unije ter – država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje dejanski predpisani nadzor letalskega prevoznika in je pristojni organ jasno opredeljen ter – je letalski prevoznik neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod dejanskim nadzorom držav članic Evropske unije in/ali državljanov držav članic Evropske unije ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav; (c) letalski prevoznik izpolnjuje pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih običajno uporablja organ, pristojen za delovanje mednarodnega zračnega prometa, ter (d) se ohranjajo in uporabljajo določbe iz člena 13 (Varnost v letalstvu) in člena 14 (Varovanje v letalstvu). ČLEN 3a Vzajemno priznavanje zakonskih določitev v zvezi s sposobnostjo in državljanstvom letalskega prevoznika Ko pristojni organi ene pogodbenice od letalskega prevoznika druge pogodbenice prejmejo zahtevek za izdajo dovoljenja, ti priznajo vsako določitev o sposobnosti in/ali državljanstvu, ki jo sprejmejo pristojni organi prve pogodbenice v zvezi z zadevnim letalskim prevoznikom, kot če bi takšno določitev sprejeli njeni lastni pristojni organi, in takih zadev ne obravnavajo dalje, razen kot je določeno v pododstavku a) spodaj. (a) Če imajo pristojni organi pogodbenice prejemnice, potem ko od letalskega prevoznika prejmejo zahtevek za izdajo dovoljenja ali potem ko takšno dovoljenje dodelijo, kljub ugotovitvi pristojnih organov druge pogodbenice, pomisleke na podlagi upravičenega dvoma in če pogoji iz člena 3 (Dovoljenja) tega sporazuma za dodelitev ustreznih pooblastil ali dovoljenj niso izpolnjeni, navedene organe takoj obvestijo in navedejo bistvene razloge za svoje pomisleke. V navedenem primeru lahko katera koli od obeh pogodbenic zaprosi za posvetovanje, ki lahko vključuje predstavnike pristojnih organov obeh pogodbenic, in/ali dodatne informacije, pomembne v zvezi z navedenimi pomisleki; takšne zahteve je treba obravnavati takoj, ko je to mogoče. Če zadeva ostane nerešena, lahko katera koli od obeh pogodbenic zadevo predloži Skupnemu odboru, ustanovljenemu v skladu s členom 22 (Skupni odbor) tega sporazuma, in lahko v skladu z odstavkoma 7 in 9 člena 22 (Skupni odbor) sprejme ustrezne zaščitne ukrepe v skladu s členom 24 (Zaščitni ukrepi). (b) Ti postopki ne zajemajo priznanja ugotovitev v zvezi z: (i) varnostnimi spričevali ali licencami, (ii) ureditvami varovanja ali (iii) zavarovalnim kritjem. ČLEN 4 Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev ali omejitev dovoljenj 1. Pristojni organi obeh pogodbenic lahko zavrnejo, prekličejo, začasno ukinejo ali omejijo dovoljenja za opravljanje prevozov ali na drug način začasno ukinejo ali omejijo opravljanje prevozov letalskega prevoznika druge pogodbenice, če: (a) v primeru izraelskega letalskega prevoznika: – letalski prevoznik nima glavnega kraja poslovanja v Izraelu ali svoje operativne licence ni prejel v skladu z veljavno zakonodajo Izraela ali – Izrael ne izvaja in vzdržuje dejanskega predpisanega nadzora letalskega prevoznika ali – letalski prevoznik ni neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti in pod dejanskim nadzorom Izraela in/ali državljanov Izraela; (b) v primeru letalskega prevoznika Evropske unije: – letalski prevoznik nima glavnega kraja poslovanja na ozemlju države članice Evropske unije na podlagi Pogodb EU ali svoje operativne licence ni prejel v skladu z zakonodajo Evropske unije ali – država članica Evropske unije, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja in vzdržuje dejanskega predpisanega nadzora letalskega prevoznika ali pristojni organ ni jasno opredeljen ali – letalski prevoznik ni neposredno ali z večinsko udeležbo v lasti ali pod dejanskim nadzorom držav članic Evropske unije in/ali državljanov držav članice Evropske unije ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav; (c) letalski prevoznik ne ravna v skladu z zakoni in drugimi predpisi iz člena 6 (Skladnost z zakoni in drugimi predpisi) tega sporazuma; (d) se določbe iz člena 13 (Varnost v letalstvu) in člena 14 (Varovanje v letalstvu) ne ohranjajo ali uporabljajo ali (e) je pogodbenica v skladu s členom 7 (Konkurenčno okolje) sprejela ugotovitev, da pogoji za konkurenčno okolje niso izpolnjeni. 2. Razen če je nuno takojšnje ukrepanje, da bi preprečili nadaljnjo neskladnost s točko (c) ali (d) odstavka 1, se pravice, določene s tem členom, uresničujejo le po posvetovanju s pristojnimi organi druge pogodbenice. ČLEN 5 Naložbe 1. Ne glede na člen 3 (Dovoljenja) in člen 4 (Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev ali omejitev dovoljenj) tega sporazuma in po preveritvi Skupnega odbora v skladu s členom 22(10) (Skupni odbor), da so vzajemne ureditve na voljo, lahko pogodbenici omogočita večinsko lastništvo letalskih prevoznikov Izraela in/ali dejanski nadzor nad njimi s strani držav članic Evropske unije ali njenih državljanov ali večinsko lastništvo letalskih prevoznikov Evropske unije in/ali dejanski nadzor nad njimi s strani Izraela ali njenih državljanov v skladu s pogoji iz odstavka 2 tega člena. 2. V zvezi z odstavkom 1 tega člena se posebne naložbe v skladu z interesi pogodbenic posebej dovolijo na podlagi predhodne odločitve Skupnega odbora v skladu s členom 22(2) (Skupni odbor) tega sporazuma. S to odločitvijo se opredelijo pogoji v zvezi z opravljanjem dogovorjenih storitev na podlagi tega sporazuma ter v zvezi s storitvami med tretjimi državami in pogodbenicama. Določbe člena 22(9) (Skupni odbor) tega sporazuma se za tovrstne odločitve ne uporabljajo. ČLEN 6 Skladnost z zakoni in drugimi predpisi 1. Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se na njenem ozemlju uporabljajo za prihod zrakoplova, ki opravlja mednarodni zračni promet, na njeno ozemlje in odhod z njega ali za upravljanje in navigacijo zrakoplova, veljajo tudi za letalske prevoznike druge pogodbenice, ki vstopajo na ozemlje prve pogodbenice, so na njem ali odhajajo z njega. 2. Zakoni in drugi predpisi ene pogodbenice, ki se na njenem ozemlju uporabljajo za prihod potnikov, posadk ali tovora na zrakoplovu na njeno ozemlje in odhod z njega (vključno s predpisi v zvezi z vstopom, mejno kontrolo, imigracijo, potnimi listinami, carino in karanteno ali za pošto s poštnimi predpisi), veljajo tudi za potnike, posadke ali tovor letalskih prevoznikov druge pogodbenice, ki vstopajo na ozemlje prve pogodbenice, so na njem ali odhajajo z njega. ČLEN 7 Konkurenčno okolje 1. Pogodbenici potrjujeta uporabo določb iz poglavja 3 (Konkurenca) naslova IV Pridružitvenega sporazuma k temu sporazumu. 2. Pogodbenici potrjujeta, da je njun skupni cilj pošteno in konkurenčno okolje za opravljanje storitev zračnega prometa. Pogodbenici priznavata, da poštena konkurenčna ravnanja letalskih prevoznikov najpogosteje obstajajo, če ti letalski prevozniki delujejo na izključno komercialni podlagi in niso subvencionirani ter če je zagotovljen nevtralen in nediskriminatoren dostop do letaliških objektov, storitev in dodeljevanja slotov. 3. Če ena pogodbenica ugotovi, da na ozemlju druge pogodbenice obstajajo pogoji, zlasti zaradi subvencije, ki bi škodljivo vplivali na poštene in enake možnosti za konkuriranje njenih letalskih prevoznikov, lahko svoja opažanja predloži drugi pogodbenici. Poleg tega lahko zahteva sestanek Skupnega odbora, kot je določeno v členu 22 (Skupni odbor) tega sporazuma. Posvetovanja se začnejo v 30 dneh po prejemu takega zahtevka. Če se zadovoljiv sporazum ne sprejme v 30 dneh po začetku posvetovanj, je to razlog za pogodbenico, ki je zahtevala posvetovanja, da zavrne, zadrži, prekliče, začasno ukine ali določi primerne pogoje za dovoljenja zadevnih letalskih prevoznikov v skladu s členom 4 (Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev ali omejitev dovoljenj). 4. Ukrepi iz odstavka 3 so ustrezni, sorazmerni ter glede obsega uporabe in trajanja omejeni na najnujnejše. Usmerjeni so izključno proti letalskim prevoznikom, ki imajo koristi od okoliščin iz odstavka 3, ter ne posegajo v pravico katere koli pogodbenice do ukrepanja na podlagi člena 23 (Reševanje sporov in arbitraža). 5. Pogodbenici soglašata, da udeležba izraelske vlade pri kritju dodatnih stroškov varovanja, ki jih imajo izraelski letalski prevozniki zaradi navodil izraelske vlade, ni nepravično konkurenčno ravnanje in ne velja za subvencijo za namene tega člena, pod pogojem, da: (a) takšna podpora krije izključno stroške, ki jih izraelski letalski prevozniki neizogibno imajo pri izvajanju dodatnih varnostnih ukrepov, ki jih zahtevajo izraelski organi, in niso naloženi letalskim prevoznikom Evropske unije ali jih ti nimajo, ter (b) Izrael takšne stroške varovanja jasno opredeli in količinsko določi ter (c) Skupni odbor enkrat letno prejme poročilo z opisom skupne vsote stroškov varovanja in stopnje udeležbe izraelske vlade v prejšnjem letu. 6. Vsaka pogodbenica lahko zaradi obravnavanja zadeve, povezane s tem členom, po obvestilu druge pogodbenice stopi v stik s pristojnimi vladnimi organi na ozemlju druge pogodbenice, vključno z organi na državni, regionalni ali lokalni ravni. 7. Določbe tega člena se uporabljajo brez poseganja v zakone in druge predpise pogodbenic glede obveznosti javne službe na ozemljih pogodbenic. ČLEN 8 Poslovne priložnosti Predstavniki letalskih prevoznikov 1. Letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo pravico ustanoviti urade in objekte na ozemlju druge pogodbenice, potrebne za opravljanje zračnega prometa ter njegovo promocijo in prodajo, vključno z dodatnimi ali dopolnilnimi storitvami. 2. Letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi druge pogodbenice v zvezi z vstopom, prebivanjem in zaposlovanjem pravico, da na ozemlje druge pogodbenice pripeljejo in tam obdržijo upravno, prodajno, tehnično, operativno in drugo strokovno osebje, katerega naloga je podpirati zagotavljanje zračnega prometa. Zemeljska oskrba 3. (a) Brez poseganja v točko (b) spodaj ima vsak letalski prevoznik v povezavi z zemeljsko oskrbo na ozemlju druge pogodbenice: (i) pravico opravljati lastno zemeljsko oskrbo (samooskrba) ali, po svoji izbiri, (ii) pravico izbrati med konkurenčnimi izvajalci, ki oskrbujejo zrakoplove na letališču v celoti ali delno, če je takim izvajalcem dovoljen dostop do trga na podlagi zakonov in drugih predpisov obeh pogodbenic ter če so taki izvajalci prisotni na trgu. (b) Za naslednje kategorije storitev zemeljske oskrbe, to so postopki v zvezi s prtljago, postopki na ploščadi, postopki v zvezi z gorivom in oljem, postopki v zvezi s tovorom in pošto, kar zadeva fizične postopke v zvezi s tovorom in pošto med letališkim terminalom in zrakoplovom, so pravice pod točko (a)(i) in (ii) zgoraj zgolj predmet fizičnih in operativnih omejitev v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se uporabljajo na ozemlju druge pogodbenice. Če take omejitve izključujejo samooskrbo in če ni učinkovite konkurence med izvajalci, ki opravljajo storitve zemeljske oskrbe, so vse take storitve vsem letalskim prevoznikom na voljo na enakovredni in nediskriminatorni osnovi; cene takih storitev ne presegajo njihovih celotnih stroškov, vključno s primerno donosnostjo po amortizaciji. Prodaja, lokalni stroški in prenos sredstev 4. Vsak letalski prevoznik vsake pogodbenice lahko prodaja zračni promet na ozemlju druge pogodbenice neposredno in/ali, po presoji letalskega prevoznika, prek prodajnih zastopnikov, drugih posrednikov, ki jih imenuje letalski prevoznik, interneta ali drugih razpoložljivih kanalov. Vsak letalski prevoznik ima pravico do prodaje takega prevoza in vsaka oseba lahko neovirano kupi tak prevoz v lokalni ali kateri koli prosto zamenljivi valuti. 5. Vsak letalski prevoznik ima pravico, da kadar koli kakor koli na zahtevo prosto zamenja in prenese lokalne prihodke brez omejitev ali obdavčenja v kateri koli prosto zamenljivi valuti in po veljavnem uradnem menjalnem tečaju z ozemlja druge pogodbenice na svoje ozemlje in, razen če to ni skladno s splošno veljavno zakonodajo ali predpisi, v državo ali države po lastni izbiri. 6. Letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko na ozemlju druge pogodbenice poravnajo lokalne stroške, ki vključujejo nakup goriva, v lokalni valuti. Letalski prevozniki vsake pogodbenice lahko na ozemlju druge pogodbenice po lastni presoji poravnajo take stroške v prosto zamenljivih valutah v skladu z lokalnimi predpisi o valutah. Ureditve o sodelovanju 7. Pri opravljanju ali zagotavljanju storitev v skladu s tem sporazumom lahko vsak letalski prevoznik pogodbenice sodeluje pri ureditvah o sodelovanju na področju trženja, kot so sporazumi o skupinski prodaji ali skupnih letih, z: (a) letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki pogodbenic in (b) letalskim prevoznikom ali letalskimi prevozniki tretje države ter (c) kopenskimi prevozniki ali prevozniki po morju ali celinskih vodnih poteh; pod pogojem, (i) da ima letalski prevoznik, ki izvaja let, ustrezne prometne pravice in (ii) letalski prevozniki, ki tržijo let, ustrezne pravice do določene proge v okviru zadevnih dvostranskih določb ter (iii) da dogovori izpolnjujejo zahteve v zvezi z varnostjo in konkurenco, ki običajno veljajo za takšne dogovore. Pri prodaji potniškega prevoza, ki vključuje skupne lete, je kupec na prodajni točki ali v vsakem primeru ob prijavi ali vkrcanju na letalo, kadar prijava za povezovalni let ni potrebna, obveščen o tem, kateri ponudniki prevoza bodo opravljali prevoz v posameznih sektorjih storitve. Kopenski in vodni prevoz 8. (a) Kar zadeva prevoz potnikov, za ponudnike kopenskega in vodnega prevoza ne veljajo zakoni in drugi predpisi, ki urejajo zračni promet, izključno zato, ker take prevoze zagotavlja letalski prevoznik pod svojim imenom. Ponudniki kopenskega in vodnega prevoza se lahko po lastni presoji odločijo, ali želijo skleniti ureditve o sodelovanju. Pri odločanju glede posamezne ureditve lahko ponudniki kopenskega in vodnega prevoza med drugim upoštevajo interese potrošnika ter tehnične, ekonomske, prostorske in zmogljivostne omejitve. (b) Poleg tega in ne glede na ostale določbe tega sporazuma je letalskim prevoznikom in posrednim ponudnikom tovornega prevoza pogodbenic v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi brez omejitev dovoljeno, da v povezavi z mednarodnim zračnim prometom uporabijo katero koli obliko kopenskega in vodnega prevoza tovora v kateri koli kraj v Izraelu in Evropski uniji ali iz njega ali v tretjih državah, vključno s prevozom na vsa letališča s carinskimi objekti ali z njih in vključno, če je to ustrezno, s pravicami do prevoza tovora pod carinskim nadzorom. Tak tovor ima, če se prevaža po površini ali po zraku, dostop do letaliških carinskih postopkov in objektov. Letalski prevozniki se lahko odločijo, da sami opravljajo svoj kopenski in vodni prevoz ali ga zagotovijo z ureditvami z drugimi kopenskimi prevozniki in prevozniki po morju in celinskih vodnih poteh, vključno s kopenskim in vodnim prevozom, ki ga opravljajo drugi letalski prevozniki in posredni izvajalci tovornega zračnega prevoza. Taki večnamenski prevozi tovora se lahko zagotovijo po eni, direktni ceni za kombinirani zračni in kopenski/vodni prevoz, pod pogojem, da se vkrcevalcev ne zavaja glede dejstev o takem prevozu. Zakup 9. a) Letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo pravico, da opravljajo dogovorjene storitve z zrakoplovom, zakupljenim s posadko ali brez nje od katerega koli letalskega prevoznika, vključno iz tretjih držav, če vsi udeleženci v teh ureditvah izpolnjujejo pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih pogodbenici običajno uporabljata pri takšnih ureditvah. b) Nobena od pogodbenic ne zahteva, da bi letalski prevozniki oddajali svojo opremo v zakup, da bi imeli prometne pravice v skladu s tem sporazumom. c) Zakup zrakoplova s posadko (wet-leasing) letalskega prevoznika tretje države, razen tistih, ki so navedene v Prilogi III, s strani izraelskega letalskega prevoznika ali letalskega prevoznika Evropske unije, da bi izkoristil pravice, predvidene v tem sporazumu, mora ostati izjema ali izpolnjevati začasne potrebe. Predloži se (i) licenčnemu organu letalskega prevoznika, ki želi zakupiti letalo s posadko, v predhodno odobritev in (ii) pristojnemu organu druge pogodbenice, kamor naj bi zrakoplov, zakupljen s posadko, letel, v informativne namene. Za namene tega pododstavka izraz „zrakoplov“ pomeni zrakoplov letalskega prevoznika tretje države, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov v Evropski uniji in/ali Izraelu. Franšizing in trženje blagovne znamke 10. Letalski prevozniki obeh pogodbenic imajo pravico, da sodelujejo pri ureditvah o franšizingu ali trženju blagovne znamke z družbami, vključno z letalskimi prevozniki obeh pogodbenic ali tretjih držav, če imajo letalski prevozniki ustrezno pooblastilo in izpolnjujejo pogoje, predpisane v zakonih in drugih predpisih, ki jih pogodbenici običajno uporabljata pri takšnih ureditvah, zlasti pogoje, ki zahtevajo razkritje identitete letalskega prevoznika, ki opravlja storitev. Dodeljevanje slotov na letališčih 11. Pogodbenici zagotovita, da se njuni postopki, smernice in predpisi za upravljanje slotov, ki ustrezajo letališčem na njunih ozemljih, izvajajo pregledno, učinkovito in na nediskriminatoren način. Posvetovanja v Skupnem odboru 12. Če pogodbenica meni, da druga pogodbenica krši ta člen, lahko drugo pogodbenico obvesti o svojih ugotovitvah in zahteva posvetovanja v skladu z odstavkom 4 člena 22 (Skupni odbor). ČLEN 9 Carinske dajatve in takse 1. Zrakoplovi ob prispetju na ozemlje ene pogodbenice, ki jih v mednarodnem zračnem prometu upravljajo letalski prevozniki druge pogodbenice, njihova običajna oprema, gorivo, maziva, potrošne tehnične zaloge, oprema na letališču, nadomestni deli (vključno z motorji), zaloge na zrakoplovu (ki med drugim vključujejo hrano, pijačo, alkohol, tobak in druge izdelke, namenjene za prodajo ali uporabo potnikov v omejenih količinah med letom) ter druge stvari, ki so namenjene za upravljanje ali servisiranje zrakoplova v mednarodnem zračnem prometu ali se uporabljajo izključno v zvezi s tem, so po prihodu na ozemlje ene pogodbenice na podlagi vzajemnosti oproščeni vseh uvoznih omejitev, davkov na premoženje in dajatev na kapital, carin, trošarin in podobnih pristojbin in bremenitev, ki (a) jih določajo nacionalni ali lokalni organi ali Evropska unija in (b) ne temeljijo na stroških opravljenih storitev, če taka oprema in zaloge ostanejo na zrakoplovu. 2. Oprostitev, na podlagi vzajemnosti, davkov, dajatev, davščin, pristojbin in taks iz odstavka 1 tega člena, razen plačila stroškov za opravljene storitve, velja tudi za: (a) zaloge na zrakoplovu, vnesene na ozemlje pogodbenice ali tam dobavljene in natovorjene v razumnih količinah in namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodni zračni promet, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje; (b) opremo na letališču in nadomestne dele (vključno z motorji), ki so vneseni na ozemlje ene pogodbenice za servisiranje, vzdrževanje ali popravilo zrakoplova letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki se uporablja v mednarodnem zračnem prometu; (c) gorivo, maziva in potrošne tehnične zaloge, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in namenjene za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodni zračni promet, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje; (d) tiskovine, kot določa carinska zakonodaja vsake pogodbenice, vnesene na ozemlje ene pogodbenice ali tam dobavljene in namenjene za uporabo na čezmejnem letu letalskega prevoznika druge pogodbenice, ki opravlja mednarodni zračni promet, tudi če se te zaloge uporabljajo na delu poti čez omenjeno ozemlje, in (e) varnostna in varovalna oprema za uporabo na letališčih ali tovornih terminalih. 3. Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje pogodbenicama, da na nediskriminatorni podlagi ne bi zaračunali davkov, dajatev, davščin, pristojbin ali taks za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju, za uporabo na zrakoplovu letalskega prevoznika, ki opravlja prevoze med dvema krajema na njenem ozemlju. Ko vstopajo na ozemlje ene pogodbenice, se na njem zadržujejo ali ga zapuščajo, letalski prevozniki druge pogodbenice ravnajo v skladu z zakoni in predpisi v zvezi s prodajo, oskrbo in uporabo letalskega goriva, ki veljajo na navedenem ozemlju. 4. Običajna oprema na zrakoplovu ter material, zaloge in rezervni deli iz odstavkov 1 in 2 tega člena, ki so običajno na zrakoplovu letalskega prevoznika ene od pogodbenic, se lahko raztovorijo na ozemlju druge pogodbenice le, če to odobrijo carinski organi te pogodbenice. Zahteva se lahko, da so pod nadzorom zadevnih organov, dokler se ponovno ne izvozijo ali drugače odstranijo v skladu s carinskimi predpisi. 5. Izjeme, določene v tem členu, so na voljo tudi, kadar imajo letalski prevozniki ene pogodbenice sklenjene pogodbe z drugim letalskim prevoznikom, ki podobno uživa take izjeme druge pogodbenice, za posojilo ali prenos predmetov, določenih v odstavkih 1 in 2, na ozemlje druge pogodbenice. 6. Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje pogodbenicama, da ne bi zaračunali davkov, dajatev, davščin, pristojbin in bremenitev za blago, ki se potnikom ne prodaja za porabo na zrakoplovu na delu zračnega prevoza med dvema krajema na njunem ozemlju, kjer je dovoljeno vkrcanje ali izkrcanje. 7. Določbe tega sporazuma ne vplivajo na področje DDV, razen na davek na uvoz. Ta sporazum ne vpliva na določbe zadevnih konvencij, ki veljajo med državo članico Evropske unije in Izraelom ter preprečujejo dvojno obdavčitev dohodkov in kapitala. ČLEN 10 Pristojbine za uporabnike letališč ter letaliških objektov in storitev 1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pristojbine za uporabnike, ki jih lahko njeni pristojni organi ali telesa zaračunajo letalskim prevoznikom druge pogodbenice za uporabo navigacijskih služb zračnega prometa in kontrolo zračnega prometa, vezane na stroške in nediskriminatorne. V vsakem primeru se take pristojbine za uporabnike proučijo pri letalskih prevoznikih druge pogodbenice po pogojih, ki niso manj ugodni od najugodnejših pogojev, ki so na voljo kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku. 2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da pristojbine za uporabnike, ki jih lahko njeni pristojni organi ali telesa zaračunajo letalskim prevoznikom druge pogodbenice za uporabo letališča, varovanja v letalstvu ter s tem povezanih objektov in storitev, niso nepravično diskriminatorne ter so pravično razdeljene med kategorije uporabnikov. Te pristojbine lahko izražajo celotne stroške pristojnih organov ali teles pri zagotavljanju ustreznega letališča, letaliških varnostnih objektov in storitev na zadevnem letališču ali znotraj sistema zadevnega letališča, vendar jih ne smejo presegati. Te pristojbine lahko vključujejo primerno donosnost po amortizaciji. Objekti in storitve, za katere so zaračunane pristojbine za uporabnike, se zagotavljajo učinkovito in ekonomično. V vsakem primeru se te pristojbine proučijo pri letalskih prevoznikih druge pogodbenice po pogojih, ki niso manj ugodni od najugodnejših pogojev, ki so na voljo kateremu koli drugemu letalskemu prevozniku v trenutku, ko se pristojbine proučujejo. 3. Vsaka pogodbenica spodbuja posvetovanja med pristojnimi organi ali telesi na njenem ozemlju in letalskimi prevozniki ali njihovimi predstavniškimi telesi, ki uporabljajo storitve in infrastrukturo, ter spodbuja pristojne organe ali telesa, da vsakemu uporabniku letališča ali zastopnikom ali združenjem uporabnikov letališč zagotovijo informacije o elementih, ki so podlaga za določanje sistema ali ravni vseh pristojbin, ki jih na vsakem letališču zaračunavajo organi za upravljanje letališča, če so te informacije potrebne za omogočanje natančnega pregleda sprejemljivosti taks v skladu z načeli iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Pogodbenici spodbujata pristojne organe, da uporabnike dovolj zgodaj obvestijo o vseh predlaganih spremembah taks za uporabnike, da lahko zadevni organi obravnavajo izražena stališča uporabnikov, preden se spremembe uveljavijo. 4. Nobena od pogodbenic pri postopkih reševanja sporov v skladu s členom 23 (Reševanje sporov in arbitraža) ne krši določbe tega člena, razen če (a) v razumnem roku ne opravi pregleda pristojbine ali ravnanja, ki je predmet pritožbe druge pogodbenice, ali (b) če po takem pregledu ne sprejme vseh ukrepov v svoji pristojnosti, da bi popravila pristojbino ali ravnanje, ki ni v skladu s tem členom. ČLEN 11 Določanje cen 1. Pogodbenici letalskim prevoznikom dovolita prosto določanje cen na podlagi svobodne in poštene konkurence. 2. Pogodbenici ne zahtevata, da se cene sporočajo. 3. Pristojni organi lahko medsebojno razpravljajo o zadevah, ki vključujejo, vendar niso omejene na cene, ki so lahko nepravične, nerazumne ali diskriminatorne. ČLEN 12 Statistika 1. Obe pogodbenici druga drugi zagotovita statistiko, ki je potrebna v skladu z domačimi zakoni in drugimi predpisi, ter na zahtevo tudi druge razpoložljive statistične podatke, ki so upravičeno potrebni za pregledovanje opravljanja letalskega prevoza v skladu s tem sporazumom. 2. Pogodbenici sodelujeta v okviru Skupnega odbora v skladu s členom 22 (Skupni odbor), da se omogoči izmenjava statističnih podatkov med njima za spremljanje razvoja letalskega prevoza v skladu s tem sporazumom. NASLOV II REGULATIVNO Sodelovanje ČLEN 13 Varnost v letalstvu 1. Pogodbenici brez poseganja v diskrecijo zakonodajnih organov pogodbenic tesno sodelujeta na področju varnosti v letalstvu s ciljem vzpostavitve, kolikor je to izvedljivo, usklajenih predpisov ali vzajemnega priznavanja varnostnih standardov. Skupni odbor ob pomoči Evropske agencije za varnost v letalstvu nadzoruje ta proces sodelovanja. 2. Pogodbenici zagotovita, da njuna ustrezna zakonodaja, pravila ali postopki zagotavljajo najmanj raven regulativnih zahtev in standardov v zvezi z zračnim prometom, opredeljeno v delu A Priloge IV, kot je podrobno opisano v Prilogi VI. 3. Pristojni organi pogodbenic za namen opravljanja zračnega prevoza, ki ga določa ta sporazum, priznajo veljavnost spričeval o plovnosti, spričeval o usposobljenosti in dovoljenj, ki jih izda ali potrdi ena ali druga pogodbenica in so še veljavna, pod pogojem, da so bile zahteve za taka spričevala ali dovoljenja vsaj enake minimalnim standardom, ki se lahko določijo po Konvenciji. Pristojni organi lahko za lete nad svojim ozemljem ne priznajo veljavnosti spričeval o usposobljenosti in dovoljenj, ki so jih njenim državljanom izdali ali potrdili ti drugi pristojni organi. 4. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva posvetovanja o varnostnih standardih, ki jih ohranja druga pogodbenica na področjih v zvezi z letalskimi objekti, letalskimi posadkami, zrakoplovi in delovanjem zrakoplovov. Taka posvetovanja se opravijo v tridesetih (30) dneh po predložitvi zahteve. 5. Če po takem posvetovanju ena pogodbenica ugotovi, da druga pogodbenica dejansko ne ohranja in uporablja varnostnih standardov na področjih iz odstavka 4, ki izpolnjujejo standarde, določene ob tem času v skladu s Konvencijo, drugo pogodbenico obvesti o teh ugotovitvah in ukrepih, ki so po njenem mnenju potrebni, da bi bili strandardi skladni s standardi ICAO. Druga pogodbenica nato v dogovorjenem časovnem obdobju sprejme ustrezne popravne ukrepe. 6. Pogodbenici zagotovita, da zrakoplov, ki je registriran v eni pogodbenici in za katerega obstaja sum o neskladnosti z mednarodnimi letalskimi varnostnimi standardi, določenimi v skladu s Konvencijo, ter ki pristaja na letališčih, odprtih za mednarodni zračni promet, na ozemlju druge pogodbenice, na ploščadi pregledajo pristojni organi navedene druge pogodbenice, znotraj in zunaj, da bi preverili veljavnost dokumentov zrakoplova in njegove posadke ter vidno stanje zrakoplova in njegove opreme. 7. Pristojni organi obeh pogodbenic lahko sprejmejo vse ustrezne in takojšnje ukrepe, kadar ugotovijo, da obstaja možnost, da zrakoplov, njegova komponenta ali delovanje: (a) ne izpolnjuje minimalnih standardov, določenih v skladu s Konvencijo, ali (b) vzbuja resne pomisleke – na podlagi inšpekcije iz odstavka 6 v skladu s členom 16 Konvencije – o tem, da zrakoplov ali njegovo delovanje ne izpolnjuje minimalnih standardov, določenih v skladu s Konvencijo, ali (c) vzbuja resne pomisleke o premalo učinkovitem ohranjanju in uporabi minimalnih standardov, določenih v skladu s Konvencijo. 8. Če pristojni organi ene pogodbenice ukrepajo v skladu z odstavkom 7, o tem ukrepu nemudoma obvestijo pristojne organe druge pogodbenice ter navedejo razloge zanj. 9. Kadar je hitro ukrepanje bistveno za zagotovitev varnega delovanja letalskega prevoznika, si vsaka pogodbenica pridržuje pravico, da nemudoma začasno prekliče ali spremeni dovoljenje letalskega prevoznika ali letalskih prevoznikov druge pogodbenice. 10. Če se izvajanje ukrepov, sprejetih na podlagi odstavka 7 ali 9, ne preneha, čeprav zanje ni več razloga, lahko katera koli pogodbenica zadevo predloži Skupnemu odboru. Člen 14 Varovanje v letalstvu 1. Pogodbenici potrjujeta medsebojne obveznosti, da zagotavljata varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, zlasti svoje obveznosti na podlagi Konvencije, Konvencije o kaznivih dejanjih in nekaterih drugih dejanjih, storjenih na krovu letal, podpisane 14. septembra 1963 v Tokiu, Konvencije o zatiranju nezakonite ugrabitve zrakoplovov, podpisane 16. decembra 1970 v Haagu, Konvencije o zatiranju nezakonitih dejanj zoper varnost civilnega zrakoplovstva, podpisane 23. septembra 1971 v Montrealu, in Protokola o zatiranju nezakonitih dejanj na letališčih za mednarodno civilno zrakoplovstvo, podpisanega 24. februarja 1988 v Montrealu, če sta obe pogodbenici podpisnici teh konvencij, ter na podlagi vseh drugih konvencij in protokolov o varovanju civilnega letalstva, katerih podpisnici sta obe pogodbenici. 2. Pogodbenici na zahtevo druga drugi zagotovita vso potrebno pomoč, da bi preprečili nezakonite ugrabitve civilnih zrakoplovov in druga nezakonita dejanja zoper varnost takih zrakoplovov, njihovih potnikov in posadke, letališč, navigacijskih naprav ter vsako drugo ogrožanje varnosti civilnega letalstva. 3. Pogodbenici v medsebojnih odnosih ravnata v skladu s standardi varovanja v letalstvu in, če jih uporabljata, v skladu s priporočenimi praksami, ki jih je ICAO določila v prilogah h Konvenciji, če te določbe o varovanju veljajo za pogodbenici. Pogodbenici zahtevata od letalskih družb, ki so vpisane v njunih registrih ali imajo glavni kraj poslovanja ali stalni naslov na njunih ozemljih, ter od upravljavcev letališč na svojih ozemljih, da delujejo najmanj v skladu s takimi predpisi o varovanju v letalstvu. 4. Vsaka pogodbenica zagotavlja, da se na njenem ozemlju učinkovito izvajajo ukrepi za varovanje zrakoplovov, za varnostno pregledovanje potnikov in ročne prtljage ter primerni pregledi posadke, tovora (vključno z oddano prtljago) in zalog na zrakoplovu pred in med vkrcavanjem ali natovarjanjem in da se ti ukrepi prilagajajo glede na povečano grožnjo. Pogodbenici soglašata, da se lahko od njunih letalskih prevoznikov zahteva spoštovanje predpisov o varovanju v letalstvu iz odstavka 3, ki jih zahteva druga pogodbenica za vstop na ozemlje, izstop z njega ali dokler so zrakoplovi na ozemlju te druge pogodbenice. Kadar je pogodbenica obveščena o posebni grožnji za določen let ali določeno serijo letov na ozemlje ali z ozemlja druge pogodbenice, o tem obvesti drugo pogodbenico ter lahko v skladu z odstavkom 6 odloči o posebnih varnostnih ukrepih, da bi posebno grožnjo upoštevala. 5. Pogodbenici se strinjata, da si bosta prizadevali za dosego vzajemnega priznavanja varnostnih standardov druge pogodbenice. V ta namen vzpostavita upravne ureditve, ki omogočajo posvetovanja o obstoječih ali načrtovanih ukrepih za varovanje v letalstvu ter sodelovanje in izmenjavo informacij o ukrepih za nadzor kakovosti, ki jih izvajata pogodbenici. Pogodbenica lahko tudi zaprosi za sodelovanje druge pogodbenice pri ocenjevanju, ali določeni varnostni ukrepi te druge pogodbenice izpolnjujejo zahteve pogodbenice, ki da zahtevo. Ob upoštevanju rezultatov ocen lahko pogodbenica, ki da zahtevo, odloči, da se na ozemlju druge pogodbenice uporabljajo varnostni ukrepi enakovrednega standarda, tako da so tranzitni potniki, tranzitna prtljaga in/ali tranzitni tovor lahko oproščeni ponovnega varnostnega pregledovanja ozemlju pogodbenice, ki da zahtevo. Taka odločitev se sporoči drugi pogodbenici. 6. Pogodbenici z naklonjenostjo obravnavata vsako zahtevo druge pogodbenice za uvedbo dodatnih varnostnih ukrepov zaradi določene grožnje. Razen v izrednih razmerah ena pogodbenica drugo pogodbenico vnaprej obvesti o nameravani uvedbi posebnih varnostnih ukrepov, ki bi lahko imeli znatni finančni ali operativni učinek na storitve zračnega prometa, zagotovljene na podlagi tega sporazuma. Vsaka od pogodbenic lahko zahteva sestanek Skupnega odbora zaradi razpravljanja o teh varnostnih ukrepih, kot je določeno v členu 22 (Skupni odbor) tega sporazuma. 7. Ob nezakoniti ugrabitvi ali grožnji ugrabitve civilnega zrakoplova ali drugih nezakonitih dejanjih proti varnosti takega zrakoplova, njegovih potnikov in posadke, letališč ali letalskih navigacijskih naprav, pogodbenici pomagata druga drugi, s tem da poskrbita za komuniciranje in druge ustrezne ukrepe, da bi se tak dogodek ali grožnja čim hitreje in varneje končala. 8. Vsaka pogodbenica sprejme vse ukrepe, za katere meni, da so izvedljivi za zagotovitev, da se zrakoplov, ki je ugrabljen ali izpostavljen dejanjem nezakonitega vmešavanja in je na tleh njenega ozemlja, tam zadrži, razen če je njegov odhod nujen zaradi prevladujoče dolžnosti varovanja človeških življenj. Kadar je to možno, se takšni ukrepi sprejmejo na podlagi skupnih posvetovanj. 9. Ko ima ena pogodbenica razlog za utemeljen sum, da je druga pogodbenica kršila določbe o varovanju v letalstvu iz tega člena, lahko ta pogodbenica zahteva takojšnja posvetovanja z drugo pogodbenico. 10. Brez poseganja v člen 4 (Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev ali omejitev dovoljenj) je neuspela sklenitev zadovoljivega sporazuma v petnajstih (15) dneh od datuma take zahteve razlog za zadržanje, preklic, omejitev ali določitev pogojev glede dovoljenja za opravljanje prometa enega ali več letalskih prevoznikov takšne druge pogodbenice. 11. Če to zahteva neposredna in izjemna grožnja, lahko pogodbenica sprejme začasen ukrep pred iztekom petnajstih (15) dni. 12. Brez poseganja v potrebo po takojšnjem ukrepanju za varovanje prevoza pogodbenici potrjujeta, da bo pri obravnavanju varnostnih ukrepov vsaka pogodbenica ovrednotila morebitne škodljive gospodarske in operativne učinke na opravljanje letalskega prevoza v skladu s tem sporazumom in bo, razen če jo omejuje zakon, pri določanju, kateri ukrepi so potrebni in ustrezni za reševanje navedenih varnostnih zadev, take dejavnike upoštevala. 13. Izvajanje ukrepa, sprejetega v skladu z odstavkom 10 ali 11, se preneha, ko druga pogodbenica ravna v skladu z določbami tega člena. 14. Ne glede na ta člen, se pogodbenici strinjata, da nobena ne bo zavezana razkriti informacij, ki bi lahko škodovale nacionalni varnosti pogodbenic. ČLEN 15 Upravljanje zračnega prometa 1. Pogodbenici se strinjata, da bosta tesno sodelovali na področju upravljanja zračnega prometa z namenom razširitve enotnega evropskega neba na Izrael, da se izboljšata varnost in splošna učinkovitost splošnega zračnega prometa ter dosežejo največje kapacitete in najmanjše zamude. V ta namen Izrael sodeluje v Odboru za enotno evropsko nebo kot opazovalec. Proces sodelovanja spremlja Skupni odbor. 2. Da bi olajšali izvajanje zakonodaje glede enotnega evropskega neba na svojih ozemljih: (a) Izrael sprejme potrebne ukrepe za prilagoditev svoje institucionalne strukture upravljanja zračnega prometa enotnemu evropskemu nebu, zlasti z zagotovitvijo, da so primerni nacionalni nadzorni organi vsaj funkcijsko neodvisni od ponudnikov navigacijskih služb zračnega prometa, in (b) Evropska unija Izrael pridruži ustreznim operativnim pobudam na področju navigacijskih služb zračnega prometa, zračnega prostora in interoperabilnosti, ki izhajajo iz enotnega evropskega neba, zlasti z ustrezno uskladitvijo v okviru SESAR. 3. (a) Pogodbenici zagotovita, da njuna ustrezna zakonodaja, pravila ali postopki zagotavljajo najmanj regulativne zahteve in standarde v zvezi z zračnim prometom, opredeljene v oddelku A dela B Priloge IV, kot je podrobno opisano v Prilogi VI. (b) Pogodbenici si prizadevata, da ravnata v skladu z regulativnimi zahtevami in standardi v zvezi z zračnim prometom, opredeljenimi v oddelku B dela B Priloge IV, kot je podrobno opisano v Prilogi VI. ČLEN 16 Okolje 1. Pogodbenici priznavata pomen varstva okolja pri razvoju in izvajanju mednarodne letalske politike. 2. Pogodbenici potrjujeta, da je potrebno učinkovito globalno, regionalno, nacionalno in/ali lokalno ukrepanje za zmanjšanje vpliva civilnega letalstva na okolje. 3. Pogodbenici priznavata pomen sodelovanja in v okviru večstranskih razprav pomen proučevanja in zmanjševanja vplivov letalstva na okolje in gospodarstvo ter zagotavljanja popolne skladnosti ukrepov za omilitev vplivov s cilji tega sporazuma. 4. Nobena določba tega sporazuma ne omejuje pristojnosti pristojnih organov pogodbenice za sprejetje vseh ustreznih ukrepov, da bi preprečili ali drugače obravnavali vplive zračnega prometa na okolje, če se taki ukrepi uporabljajo brez razlikovanja glede državljanstva. 5. Pogodbenici zagotovita, da njuna ustrezna zakonodaja, pravila ali postopki zagotavljajo najmanj regulativne zahteve in standarde v zvezi z zračnim prometom, opredeljene v delu C Priloge IV, kot je podrobno opisano v Prilogi VI. ČLEN 17 Odgovornost letalskega prevoznika 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije o poenotenju nekaterih pravil za mednarodni letalski prevoz, sklenjene 28. maja 1999 v Montrealu (Montrealska konvencija). 2. Pogodbenici zagotovita, da njuna ustrezna zakonodaja, pravila ali postopki zagotavljajo najmanj regulativne zahteve in standarde v zvezi z zračnim prometom, opredeljene v delu D Priloge IV, kot je podrobno opisano v Prilogi VI. ČLEN 18 Pravice potrošnikov in varstvo osebnih podatkov Pogodbenici zagotovita, da njuna ustrezna zakonodaja, pravila ali postopki zagotavljajo najmanj regulativne zahteve in standarde v zvezi z zračnim prometom, opredeljene v delu E Priloge IV, kot je podrobno opisano v Prilogi VI. ČLEN 19 Računalniški sistemi rezervacij Pogodbenici uporabljata svoje zakone in druge predpise, vključno s predpisi o konkurenci, za delovanje računalniških sistemov rezervacij na pravičen in nediskriminatoren način. Računalniški sistemi rezervacij, letalski prevozniki in potovalne agencije ene pogodbenice se obravnavajo enako kot računalniški sistemi rezervacij, letalski prevozniki in potovalne agencije, ki delujejo na ozemlju druge pogodbenice. ČLEN 20 Socialni vidiki Pogodbenici zagotovita, da njuna ustrezna zakonodaja, pravila ali postopki zagotavljajo najmanj regulativne zahteve in standarde v zvezi z zračnim prometom, opredeljene v delu F Priloge IV, kot je podrobno opisano v Prilogi VI. NASLOV III Institucionalne določbe ČLEN 21 Razlaga in izvajanje 1. Pogodbenici sprejmeta vse ustrezne ukrepe, splošne ali posebne, za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma, in se vzdržita vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev tega sporazuma. 2. Vsaka pogodbenica je na svojem ozemlju odgovorna za pravilno izvrševanje tega sporazuma ter zlasti regulativnih zahtev in standardov v zvezi z zračnim prometom, opredeljenih v Prilogi IV, kakor je podrobno opisano v Prilogi VI. 3. Vsaka pogodbenica drugi pogodbenici zagotovi vse potrebne informacije in pomoč v skladu z veljavno zakonodajo zadevne pogodbenice v primeru preiskav o morebitnih kršitvah, ki jih druga pogodbenica opravlja v okviru svojih pristojnosti na podlagi tega sporazuma. 4. Kadar ena pogodbenica v skladu s pooblastili, ki so ji dana s tem sporazumom, ukrepa glede zadev, ki zanimajo drugo pogodbenico in zadevajo organe ali podjetja druge pogodbenice, o tem v celoti obvesti pristojne organe druge pogodbenice in jim da pred sprejetjem končne odločitve priložnost za pripombe. ČLEN 22 Skupni odbor 1. Ustanovi se odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor) ter je pristojen za upravljanje tega sporazuma in zagotavljanje njegovega pravilnega izvajanja. V ta namen daje priporočila in sprejema odločitve v primerih, določenih v tem sporazumu. 2. Odločitve Skupnega odbora se sprejemajo s soglasjem in so za pogodbenici zavezujoče. Pogodbenici te odločitve izvajata v skladu z lastnimi pravili. 3. Skupni odbor sprejme poslovnik. 4. Skupni odbor se sestaja po potrebi in najmanj enkrat na leto. Vsaka pogodbenica lahko zahteva sklic sestanka. 5. Pogodbenica lahko sestanek Skupnega odbora zahteva tudi, kadar skuša rešiti morebitna vprašanja v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma. Tak sestanek se prične v najkrajšem možnem času, vendar najpozneje dva meseca po prejemu zahteve, če pogodbenici ne odločita drugače. 6. Pogodbenici si zaradi pravilnega izvajanja tega sporazuma izmenjujeta informacije in se na zahtevo katere koli od njiju posvetujeta v Skupnem odboru. 7. Če ena od pogodbenic meni, da druga pogodbenica odločitve Skupnega odbora ne izvaja pravilno, lahko zahteva, da o tem vprašanju razpravlja Skupni odbor. Če Skupni odbor vprašanja ne more rešiti v dveh mesecih od datuma, ko mu je bilo predloženo, lahko pogodbenica, ki je razpravo zahtevala, sprejme ustrezne zaščitne ukrepe na podlagi člena 24 (Zaščitni ukrepi). 8. V odločitvah Skupnega odbora so navedeni datum začetka izvajanja v pogodbenicah in vse druge informacije, za katere obstaja verjetnost, da bodo zadevale gospodarske subjekte. 9. Če Skupni odbor odločitve o vprašanju, ki mu je bilo predloženo, ne sprejme v šestih mesecih od datuma, ko mu je bilo predloženo, lahko pogodbenici brez poseganja v odstavek 2 sprejmeta ustrezne začasne zaščitne ukrepe na podlagi člena 24 (Zaščitni ukrepi). 10. Skupni odbor prouči vprašanja v zvezi z medsebojnimi naložbami z večinsko udeležbo ali spremembami v dejanskem nadzoru letalskih prevoznikov pogodbenic. 11. Poleg tega Skupni odbor razvija sodelovanje z: (a) izvajanjem posebnih nalog v zvezi s postopkom regulativnega sodelovanja, kot je določeno v naslovu II tega sporazuma; (b) spodbujanjem strokovne izmenjave o novih zakonodajnih ali regulativnih pobudah in razvoju, tudi na področju varovanja, varnosti, okolja, letalske infrastrukture (vključno s sloti), konkurenčnega okolja in varstva potrošnikov; (c) rednim preverjanjem socialnih vplivov Sporazuma med njegovim izvajanjem, zlasti na področju zaposlovanja, in oblikovanjem ustreznih odzivov na pomisleke, ki so spoznani za utemeljene; (d) strinjanjem, na podlagi soglasja, o predlogih, pristopih ali dokumentih postopkovne narave, ki so neposredno povezani z delovanjem tega sporazuma, in (e) proučevanjem možnih področij za nadaljnji razvoj tega sporazuma, vključno s priporočilom za njegove spremembe; (f) obravnavo uporabe oddelka A.1 Priloge IV (seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov). 12. Skupni cilj pogodbenic je čim bolj povečati koristi za uporabnike, letalske prevoznike, delovno silo in skupnosti na obeh straneh z razširitvijo tega sporazuma na tretje države. V ta namen si bo Skupni odbor prizadeval oblikovati predlog v zvezi s pogoji in postopki, vključno z vsemi potrebnimi spremembami tega sporazuma, ki bi bili nujni za pristop tretjih držav k temu sporazumu. ČLEN 23 Reševanje sporov in arbitraža 1. Vsaka pogodbenica lahko po diplomatski poti Pridružitvenemu svetu, ustanovljenemu s Pridružitvenim sporazumom, predloži vsak spor v zvezi z uporabo ali razlago tega sporazuma, ki ni bil rešen v skladu s členom 22 (Skupni odbor). V tem členu kot Skupni odbor nastopa Pridružitveni svet, ustanovljen s Pridružitvenim sporazumom. 2. Pridružitveni svet lahko spor reši s sklepom. 3. Pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe za izvedbo sklepa iz odstavka 2. 4. Če pogodbenici spora ne moreta rešiti v skladu z odstavkom 2, se spor na zahtevo katere koli pogodbenice predloži arbitražnemu sodišču treh arbitrov v skladu s postopkom, določenim v nadaljevanju: (a) vsaka pogodbenica imenuje arbitra v šestdesetih (60) dneh od datuma, ko od druge pogodbenice po diplomatski poti prejme uradno obvestilo z zahtevo po reševanju spora pred arbitražnim sodiščem; tretjega arbitra imenujeta pogodbenici v nadaljnjih šestdesetih (60) dneh; če ena od pogodbenic v dogovorjenem času ne imenuje svojega arbitra ali če tretji arbiter v dogovorjenem obdobju ni imenovan, lahko katera koli pogodbenica od predsednika sveta ICAO zahteva, da imenuje arbitra ali arbitre, kakor je ustrezno; (b) tretji arbiter, imenovan v skladu s pogoji iz odstavka (a) zgoraj, je državljan tretje države, ki ima ob imenovanju diplomatske odnose z vsako od pogodbenic in nastopa kot predsednik arbitražnega sodišča; (c) arbitražno sodišče sprejme svoj poslovnik in (d) skladno s končno odločitvijo arbitražnega sodišča se stroški arbitraže enakomerno razdelijo med pogodbenici. 5. Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražno sodišče od druge pogodbenice zahteva, da do končne odločitve arbitražnega sodišča izvaja začasne zaščitne ukrepe. 6. Arbitražno sodišče si prizadeva sprejeti vse začasne ali končne odločitve s soglasjem. Če soglasje ni možno, arbitražno sodišče sprejme odločitev z večino glasov. 7. Če ena od pogodbenic ne ravna v skladu z odločitvijo arbitražnega sodišča, sprejeto v skladu s pogoji iz tega člena, v tridesetih (30) dneh od uradnega obvestila o navedeni odločitvi, lahko druga pogodbenica za toliko časa, kolikor ta kršitev traja, pogodbenici v kršitvi omeji, začasno odvzame ali prekliče pravice ali privilegije, ki ji jih je priznala v skladu s pogoji tega sporazuma. ČLEN 24 Zaščitni ukrepi 1. Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma. Poskrbita, da se uresničijo cilji, določeni s tem sporazumom. 2. Če katera od pogodbenic meni, da druga ni izpolnila kakšne obveznosti na podlagi tega sporazuma, lahko sprejme ustrezne ukrepe. Zaščitni ukrepi po obsegu in trajanju ne smejo preseči okvira, ki je nujno potreben za odpravo takega stanja ali ohranitev ravnovesja tega sporazuma. Prednost imajo ukrepi, ki najmanj ovirajo delovanje tega sporazuma. 3. Pogodbenica, ki načrtuje sprejetje zaščitnih ukrepov, o tem uradno obvesti drugo pogodbenico prek Skupnega odbora in zagotovi vse ustrezne informacije. 4. Pogodbenici takoj začneta posvetovanja v Skupnem odboru, da bi našli vsestransko sprejemljivo rešitev. 5. Brez poseganja v člen 3(1)(d) (Dovoljenja) in člen 4(1)(d) (Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev ali omejitev dovoljenj) ter člena 13 (Varnost v letalstvu) in 14 (Varovanje v letalstvu) tega sporazuma sme zadevna pogodbenica sprejeti zaščitne ukrepe šele po izteku enega meseca od datuma uradnega obvestila iz odstavka 3, razen če se je postopek posvetovanja iz odstavka 4 končal pred iztekom navedenega roka. 6. Zadevna pogodbenica nemudoma uradno obvesti Skupni odbor o sprejetih ukrepih in zagotovi vse ustrezne informacije. 7. Vsak ukrep, sprejet v skladu s pogoji iz tega člena, se začasno prekine, takoj ko pogodbenica v kršitvi ravna v skladu z določbami tega sporazuma. ČLEN 25 Geografska širitev Sporazuma Pogodbenici se zavežeta, da bosta s stalnim dialogom zagotovili skladnost tega sporazuma z barcelonskim procesom in si bosta prizadevali za dosego končnega cilja, ki je vzpostavitev skupnega evro-sredozemskega zračnega prostora. Zato se bo v Skupnem odboru v skladu s členom 22(11) (Skupni odbor) razpravljalo o možnostih za skupno dogovorjene spremembe z namenom upoštevanja podobnih evro-sredozemskih letalskih sporazumov. ČLEN 26 Razmerje do drugih sporazumov 1. Določbe tega sporazuma prevladajo nad ustreznimi določbami obstoječih dvostranskih sporazumov med Izraelom in državami članicami. Vendar pa se ne glede na določila tega sporazuma obstoječe prometne pravice in varnostne ureditve, ki izhajajo iz teh dvostranskih sporazumov ali drugih ureditev, ki niso zajete v tem sporazumu ali so bolj ugodne, še naprej uveljavljajo oziroma izvajajo. Kar zadeva letalske prevoznike, lahko takšne pravice in ureditve še naprej uveljavljajo oziroma izvajajo: (a) letalski prevozniki Evropske unije, pod pogojem, da ni diskriminacije pri uveljavljanju teh obstoječih pravic in izvajanju drugih dogovorov med letalskimi prevozniki Evropske unije na podlagi državljanstva; (b) letalski prevozniki Države Izrael. 2. Če pogodbenici postaneta pogodbenici večstranskega sporazuma ali potrdita sklep, ki ga sprejme ICAO ali druga mednarodna organizacija in obravnava zadeve iz tega sporazuma, se v Skupnem odboru posvetujeta, da bi ugotovili, ali je treba ta sporazum zaradi takega razvoja dogodkov spremeniti. 3. Ta sporazum ne posega v odločitve obeh pogodbenic za izvedbo prihodnjih priporočil, ki jih lahko pripravi ICAO. Pogodbenici ne navedeta tega sporazuma ali dela tega sporazuma kot podlage za nasprotovanje proučitvi alternativnih politik v ICAO o zadevah, zajetih v tem sporazumu. 4. Pogodbenici se strinjata, da se lahko v prihodnosti brez omejitev ali preprečevanja sklenejo varnostne ureditve med Vlado Države Izrael in posamezno vlado države članice Evropske unije na področjih varovanja, ki ne spadajo v izključno pristojnost EU. Vendar se pogodbenici strinjata, (i) da, kadar je to mogoče in v skladu z odstavkom 5 člena 14, data prednost sklenitvi varnostne ureditve na ravni EU in (ii) Skupnemu odboru predložita ustrezne informacije o navedenih dvostranskih varnostnih ureditvah v skladu z odstavkom 14 člena 14 (Varovanje v letalstvu). ČLEN 27 Spremembe 1. Če želi ena od pogodbenic revidirati določbe tega sporazuma, o tem ustrezno obvesti Skupni odbor. Sprememba tega sporazuma začne veljati v skladu s členom 30. 2. Skupni odbor se lahko na predlog ene od pogodbenic in v skladu s tem členom odloči, da spremeni priloge k temu sporazumu. 3. Ta sporazum ne posega v pravico pogodbenic, da ob spoštovanju načela nediskriminacije in v skladu z določbami tega sporazuma enostransko sprejemata novo zakonodajo ali spreminjata obstoječo zakonodajo na področju zračnega prometa iz Priloge IV. 4. Če ena od pogodbenic proučuje možnost sprejetja nove zakonodaje ali spremembe obstoječe zakonodaje na področju zračnega prometa, iz Priloge IV, o tem obvesti drugo pogodbenico, če je to primerno in možno. Če zadevna pogodbenica drugi zagotovi ustrezne informacije in če tako zahteva ena od pogodbenic, lahko pogodbenici predhodno izmenjata mnenja v Skupnem odboru. 5. Vsaka pogodbenica redno in takoj, ko je mogoče, ustrezno obvešča drugo pogodbenico o novo sprejeti zakonodaji ali spremembi obstoječe zakonodaje na področju zračnega prometa iz Priloge IV. Tako obveščanje lahko poteka v Skupnem odboru. Na zahtevo katere koli od pogodbenic se v Skupnem odboru v šestdesetih dneh po zahtevi izmenjajo mnenja o posledicah takšne nove zakonodaje ali spremembe za pravilno delovanje tega sporazuma. 6. Da se zagotovi pravilno delovanje tega sporazuma Skupni odbor: (a) sprejme odločitev o spremembi Priloge IV in/ali VI k temu sporazumu, tako da se vanjo, če je to potrebno na osnovi vzajemnosti, vključi zadevna nova zakonodaja ali sprememba, ali (b) sprejme odločitev, s katero potrdi, da je zadevna nova zakonodaja ali sprememba v skladu s tem sporazumom, ali (c) odloči o drugih ukrepih, ki jih je treba v razumnem roku sprejeti glede zadevne nove zakonodaje ali spremembe. Člen 28 Odpoved 1. Ta sporazum je sklenjen za nedoločen čas. 2. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli po diplomatski poti pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji odločitvi, da odpove ta sporazum. Takšno obvestilo se hkrati pošlje tudi ICAO. Ta sporazum preneha veljati ob polnoči po greenwiškem srednjem času na koncu prometne sezone IATA eno leto po datumu pisnega obvestila o odpovedi, razen če pogodbenici obvestila sporazumno ne umakneta pred iztekom tega obdobja. ČLEN 29 Registracija pri Mednarodni organizaciji civilnega letalstva in sekretariatu Združenih narodov Ta sporazum in vse spremembe sporazuma se registrirajo pri ICAO in sekretariatu ZN. ČLEN 30 Uporaba in začetek veljavnosti 1. Ta sporazum se začasno uporablja v skladu z nacionalno zakonodajo pogodbenic od datuma podpisa Sporazuma s strani pogodbenic. 2. Ta sporazum začne veljati en mesec po datumu zadnje note v izmenjavi diplomatskih not med pogodbenicama, ki potrjuje, da so zaključeni vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma. V namen te izmenjave Izrael izroči Generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije svojo diplomatsko noto Evropski uniji in njenim državam članicam, Generalni sekretariat Sveta Evropske unije pa izroči Izraelu diplomatsko noto Evropske unije in njenih držav članic. Diplomatska nota Evropske unije in njenih držav članic vsebuje sporočila vseh držav članic, ki potrjujejo, da so končani njihovi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega sporazuma. V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum. V ……… dne ….….. leta ……, ki ustreza dnevu_____________ 577_ hebrejskega koledarja, v dveh izvodih, v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in hebrejskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno. PRILOGA I DOGOVORJENE STORITVE IN DOLOČENE PROGE 1. Ta priloga je v skladu s prehodnimi določbami iz Priloge II k temu sporazumu. 2. Vsaka pogodbenica prizna letalskim prevoznikom druge pogodbenice pravico do opravljanja storitev zračnega prometa na progah, določenih v nadaljevanju: (a) v primeru letalskih prevoznikov Evropske unije: kraji v Evropski uniji–eden ali več krajev vmesnega pristanka v državah Euromed[1], državah ECAA[2] ali državah, naštetih v Prilogi III,–eden ali več krajev v Izraelu; (b) v primeru letalskih prevoznikov Izraela: kraji v Izraelu–eden ali več krajev vmesnega pristanka v državah Euromed, državah ECAA ali državah, naštetih v Prilogi III,–eden ali več krajev v Evropski uniji. 3. Prevozi, ki se opravljajo v skladu z odstavkom 2 te priloge, se za letalske prevoznike Izraela začnejo ali končajo na ozemlju Izraela, za letalske prevoznike Evropske unije pa na ozemlju Evropske unije. 4. Letalski prevozniki obeh pogodbenic lahko na katerem koli letu ali na vseh letih in po svoji izbiri: (a) opravljajo lete v eni ali obeh smereh; (b) kombinirajo različne številke letov v okviru ene operacije zrakoplova; (c) opravljajo prevoze med kraji vmesnega pristanka, kot je določeno v odstavku 2 te priloge, in med kraji na ozemljih pogodbenic v kateri koli kombinaciji in katerem koli vrstnem redu; (d) izpustijo pristanke v katerem koli kraju ali krajih; (e) kadar koli preusmerijo promet s katerega koli svojega zrakoplova na kateri koli drug svoj zrakoplov; (f) pristajajo v katerem koli kraju, ne glede na to, ali so znotraj ali zunaj ozemlja ene ali druge pogodbenice, brez poseganja v člen 2(2) (Prometne pravice) tega sporazuma; (g) izvajajo tranzitni promet čez ozemlje druge pogodbenice in (h) kombinirajo promet na istem zrakoplovu, ne glede na to, od kod se tak promet začne. 5. Vsaka pogodbenica vsem letalskim prevoznikom dovoli, da na podlagi poslovnih premislekov na trgu določijo pogostost in zmogljivost mednarodnega zračnega prometa, ki ga zagotavljajo. V skladu s to pravico nobena pogodbenica enostransko ne omejuje obsega prometa, pogostosti ali rednosti prevozov ali tipa oziroma tipov zrakoplovov, ki jih uporabljajo letalski prevozniki druge pogodbenice, razen zaradi carinjenja, iz tehničnih, operativnih ali okoljskih razlogov ali zaradi varovanja zdravja ali uporabe člena 7 (Konkurenčno okolje) tega sporazuma. 6. Letalski prevozniki obeh pogodbenic lahko opravljajo prevoze, vključno v okviru ureditev o skupni uporabi oznak letov, v kateri koli kraj v tretji državi, ki ni vključen na določenih progah, če ne uveljavljajo pravic pete svoboščine. 7. Ne glede na druge določbe te priloge ta sporazum ne podeljuje pravic, ki omogočajo opravljanje mednarodnega zračnega prometa na ozemlje, z ozemlja in čez ozemlje tretje države, ki nima diplomatskih odnosov z vsemi pogodbenicami. _________________ PRILOGA II PREHODNE DOLOČBE 1. Ne glede na odstavka 2 in 3 te priloge se vse pravice, vključno s prometnimi, in ugodnejša obravnava, ki so bile že odobrene v okviru dvostranskih sporazumov ali ureditev med Izraelom in državami članicami Evropske unije, ki obstajajo od datuma podpisa tega sporazuma, še naprej uveljavljajo oziroma izvajajo v skladu z določbami člena 3 (Dovoljenje) tega sporazuma. Kar zadeva letalske prevoznike, lahko takšne pravice in ureditve še naprej uveljavljajo oziroma izvajajo: (a) letalski prevozniki Evropske unije, pod pogojem, da ni diskriminacije pri uveljavljanju teh obstoječih pravic in izvajanju drugih ureditev med letalskimi prevozniki Evropske unije na podlagi državljanstva; (b) letalski prevozniki Države Izrael. 2. Za prevoz potnikov, tovora in/ali pošte, ločeno ali v kombinaciji, so letalski prevozniki Izraela in držav članic Evropske unije upravičeni do uveljavljanja pravic tretje in četrte svoboščine na določenih progah, kjer veljajo naslednje prehodne določbe: (a) od datuma podpisa tega sporazuma in samo za redni zračni promet: i. za vsako progo, razen tistih, ki so določene v Prilogi V, so pooblaščeni letalski prevozniki upravičeni, da opravljajo število tedenskih letov, ki je na voljo na podlagi veljavnih dvostranskih sporazumov ali ureditev, ali sedem (7) tedenskih letov, kar koli je višje, in ii. za proge, določene v Prilogi V, so pooblaščeni letalski prevozniki upravičeni, da opravljajo število tedenskih letov, kot je določeno v Prilogi V. Od datuma podpisa tega sporazuma ne bo nobenih omejitev glede števila pooblaščenih letalskih prevoznikov na pot vsake pogodbenice. (b) Od prvega dne prve poletne sezone IATA po datumu podpisa tega sporazuma in samo za redni zračni promet so pooblaščeni letalski prevozniki upravičeni, da opravljajo: i. za proge, ki so določene v delu A Priloge V k temu sporazumu, tri (3) dodatne tedenske lete v zvezi s številom tedenskih letov, določenim v delu A Priloge V, in ii. za vse druge proge, vključno za proge, ki so določene v delu B Priloge V, sedem (7) dodatnih tedenskih letov v zvezi s številom tedenskih letov na podlagi uporabe odstavka a)i. in a)ii. zgoraj. (c) Od prvega dne druge poletne sezone IATA po datumu podpisa tega sporazuma in samo za redni zračni promet so pooblaščeni letalski prevozniki upravičeni, da opravljajo: i. za proge, ki so določene v delu A Priloge V k temu sporazumu, tri (3) dodatne tedenske lete v zvezi s številom tedenskih letov na podlagi uporabe odstavka b)i. zgoraj in ii. za vse druge proge, vključno za proge, ki so določene v delu B Priloge V, sedem (7) dodatnih tedenskih letov v zvezi s številom tedenskih letov na podlagi uporabe odstavka b)ii. zgoraj. (d) Ob upoštevanju odstavka 4 spodaj so od prvega dneva tretje poletne sezone IATA po datumu podpisa tega sporazuma in samo za redni zračni promet pooblaščeni letalski prevozniki upravičeni, da opravljajo: i. za proge, ki so določene v delu A Priloge V k temu sporazumu, štiri (4) dodatne tedenske lete v zvezi s številom tedenskih letov na podlagi uporabe odstavka c)i. zgoraj in ii. za vse druge proge, vključno za proge, ki so določene v delu B Priloge V, sedem (7) dodatnih tedenskih letov v zvezi s številom tedenskih letov na podlagi uporabe odstavka c)ii. zgoraj. (e) Od prvega dne četrte poletne sezone IATA po datumu podpisa tega sporazuma in samo za redni zračni promet so pooblaščeni letalski prevozniki upravičeni, da opravljajo: i. za proge, ki so določene v delu A Priloge V k temu sporazumu, štiri (4) dodatne tedenske lete v zvezi s številom tedenskih letov na podlagi uporabe odstavka d)i. zgoraj in ii. za vse druge proge, vključno za proge, ki so določene v delu B Priloge V, sedem (7) dodatnih tedenskih letov v zvezi s številom tedenskih letov na podlagi uporabe odstavka d)ii. zgoraj. (f) Od prvega dne pete poletne sezone IATA po datumu podpisa tega sporazuma se uporabljajo določbe Priloge I in letalski prevozniki obeh pogodbenic so upravičeni, da svobodno uveljavljajo pravice tretje in četrte svoboščine na določenih progah brez omejitev glede zmogljivosti, tedenske pogostosti letov ali rednosti storitev. 3. Glede posebnih zračnih prevozov: (a) od datuma podpisa tega sporazuma opravljanje posebnih zračnih prevozov še vedno odobrijo pristojni organi pogodbenic, ki z naklonjenostjo obravnavajo takšen zahtevek, in (b) od datuma iz odstavka 2(f) zgoraj se uporabljajo določbe Priloge I in letalski prevozniki obeh pogodbenic so upravičeni, da svobodno uveljavljajo pravice tretje in četrte svoboščine na določenih progah brez omejitev glede zmogljivosti, tedenske pogostosti letov, števila pooblaščenih letalskih prevoznikov ali rednosti storitev. 4. Skupni odbor se sestane pred datumom iz odstavka 2(d) te priloge, da bi pregledal izvajanje tega sporazuma in ocenil tržni vpliv prvih dveh faz prehodnega obdobja, opisanega v tej prilogi. Na podlagi takšne ocene in brez poseganja v svoje pristojnosti v skladu s členom 22 tega sporazuma se lahko skupni odbor soglasno odloči: (a) da za skupno dogovorjeno obdobje, ki ne presega dveh let, odloži izvajanje odstavkov 2(d), 2(e) in 2(f) na določenih progah, če je iz zgoraj navedene ocene ugotovljeno izogibanje omejitev, uvedenih za redne zračne prevoze, z opravljanjem posebnih zračnih prevozov ali obstoj znatnega neravnotežja v obsegu prometa, ki ga izvajajo letalski prevozniki pogodbenic, ki bi lahko ogrozil ohranitev zračnih prevozov, ali (b) da poveča število dodatnih letov iz odstavkov 2(d)i. in 2(e)i. Če Skupni odbor ne more doseči dogovora, lahko pogodbenica sprejme ustrezne zaščitne ukrepe v skladu s členom 24 tega sporazuma (Zaščitni ukrepi). 5. Skupni odbor na podlagi ocene Evropske unije s sklepom potrdi izvajanje in uporabo regulativnih zahtev in standardov iz zakonodaje Evropske unije v zvezi z zračnim prometom iz Priloge IV s strani Izraela. Takšna ocena se opravi najprej: (i) na datum, na katerega Izrael Skupni odbor uradno obvesti o dokončanju uskladitvenega postopka na podlagi Priloge IV tega sporazuma, ali (ii) tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma. 6. Ne glede na določbe Priloge I ter brez poseganja v člen 26(1) tega sporazuma in odstavek 1 te priloge letalski prevozniki pogodbenic do sprejetja sklepa iz odstavka 5 te priloge niso upravičeni do uveljavljanja pravic pete svoboščine, vključno med točkama na ozemlju Evropske unije, pri opravljanju dogovorjenih storitev na določenih progah. PRILOGA III SEZNAM DRUGIH DRŽAV IZ ČLENOV 3, 4 in 8 SPORAZUMA IN PRILOGE I 1. Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru) 2. Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru) 3. Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru) 4. Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo) ________________ PRILOGA IV PREDPISI NA PODROČJU CIVILNEGA LETALSTVA Enakovredne regulativne zahteve in standardi iz zakonodaje Evropske unije, navedene v tem sporazumu, se izvajajo na podlagi naslednjih aktov. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve. Enakovredne regulativne zahteve in standardi se uporabljajo v skladu s Prilogo VI, razen če je drugače določeno v tej prilogi ali Prilogi II o prehodnih določbah. A. VARNOST V LETALSTVU A.1 Seznam letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov Izrael takoj, ko je to mogoče, sprejme ukrepe, ki ustrezajo ukrepom, ki jih izvajajo države članice EU na podlagi seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov iz varnostnih razlogov. Ukrepi se sprejmejo v skladu z ustreznimi pravili o vzpostavitvi in objavi seznama letalskih prevoznikov, za katere velja prepoved opravljanja letov, in zahtevami glede informacij za letalske potnike o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja lete, s katerimi potujejo, določenimi v naslednji zakonodaji EU: št. 2111/2005 Uredba (ES) št. 2111/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES Zadevne določbe: členi od 1 do 13, Priloga. št. 473/2006 Uredba Komisije (ES) št. 473/2006 z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 Zadevne določbe: členi od 1 do 6, priloge od A do C. št. 474/2006 Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005, kakor je bila redno spremenjena z uredbami Komisije. Zadevne določbe: členi od 1 do 3, prilogi A in B. Če ukrep Izraelu vzbuja resne pomisleke, lahko Izrael odloži njegovo uporabo in brez odlašanja zadevo posreduje Skupnemu odboru v skladu s členom 22(11)(f) tega sporazuma. A.2 Preiskave nesreč/incidentov in poročanje o dogodkih A.2.1: št. 996/2010 Uredba (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES Zadevne določbe: členi od 1 do 5, od člena 8 do člena 18(2), členi 20, 21 in 23, Priloga. A.2.2: št. 2003/42 Direktiva 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2003 o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu Zadevne določbe: členi od 1 do 6, 8 in 9. B. UPRAVLJANJE ZRAČNEGA PROMETA OSNOVNE UREDBE Oddelek A: B.1: št. 549/2004 Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) Zadevne določbe: člen 1(1)–(3), člen 2, člen 4(1)–(4), člena 9 in 10, člen 11(1) in (2), člen 11(3)(b), člen 11(3)(d), člen 11(4)–(6), člen 13. B.2: št. 550/2004 Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) Zadevne določbe: člen 2(1) in (2), člen 2(4)–(6), člen 4, člen 7(1) in (2), člen 7(4) in (5), člen 7(7), člen 8(1), člen 8(3) in (4), členi 9, 10 in 11, člen 12(1)–(4), člen 18(1) in (2), Priloga II. B.3: št. 551/2004 Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) Zadevne določbe: členi 1, 3a in 4, člen 6(1)–(5), člen 6(7), člen 7(1), člen 7(3), člen 8. B.4: št. 552/2004 Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (Uredba o interoperabilnosti) Zadevne določbe: členi od 1 do 3, člen 4(2), členi od 5 do 6a, člen 7(1), člen 8, Priloge od I do V. Uredbe (ES) od št. 549/2004 do št. 552/2004, spremenjene z Uredbo (ES) št. 1070/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema B.5: Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1108/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z aerodromi, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive 2006/23/ES. Zadevne določbe: člen 3, člen 8b(1)–(3), člen 8b(5) in (6), člen 8c(1)–(10), Priloga Vb. Oddelek B: B.2: št. 550/2004 Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) Zadevne določbe: člen 2(3), člen 7(6) in (8), člen 8(2) in (5), členi od 9a(1) do 9a(5), člen 13. B.3: št. 551/2004 Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) Zadevne določbe: člen 3 in člen 6(6). Uredbe (ES) od št. 549/2004 do št. 552/2004, spremenjene z Uredbo (ES) št. 1070/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema B.5: Uredba (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1108/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 216/2008 v zvezi z aerodromi, upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa ter o razveljavitvi Direktive 2006/23/ES. Zadevne določbe: člen 8b(4) in člen 8c(10), Priloga Vb(4) Izvedbena pravila Naslednji akti bodo veljavni in relevantni, razen če je v Prilogi VI drugače določeno glede enakovrednih regulativnih zahtev in standardov v zvezi z „osnovnimi uredbami“: okvirna uredba (Uredba (ES) št. 549/2004) · Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa zagotavljanje storitev (Uredba (ES) št. 550/2004) · Uredba Komisije (ES) št. 482/2008 z dne 30. maja 2008 o vzpostavitvi sistema za zagotavljanje varnosti programske opreme, ki ga morajo uvesti izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, in spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 2096/2005 zračni prostor (Uredba (ES) št. 551/2004) · Uredba Komisije (EU) št. 255/2010 z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa · Uredba Komisije (ES) št. 730/2006 z dne 11. maja 2006 o razvrstitvi zračnega prostora in dostopu letov, upravljanih v skladu s pravili vizualnega letenja, nad nivo letenja 195 · Uredba Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora interoperabilnost (Uredba (ES) št. 552/2004) · Uredba Komisije (EU) št. 677/2011 z dne 7. julija 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa (ATM) in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 · Uredba Komisije (EU) št. 929/2010 z dne 18. oktobra 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1033/2006 glede določb ICAO iz člena 3(1) · Uredba Komisije (EU) št. 73/2010 z dne 26. januarja 2010 o zahtevah glede kakovosti letalskih podatkov in letalskih informacij za enotno evropsko nebo · Uredba Komisije (ES) št. 262/2009 z dne 30. marca 2009 o določitvi zahtev za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S za enotno evropsko nebo · Uredba Komisije (ES) št.°633/2007 z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja · Uredba Komisije (ES) št. 1033/2006 z dne 4. julija 2006 o določitvi zahtev glede postopkov za načrte leta v fazi pred letom za enotno evropsko nebo · Uredba Komisije (ES) št. 1032/2006 z dne 6. julija 2006 o zahtevah za avtomatske sisteme za izmenjavo podatkov o letih za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja zahteve v zvezi z upravljanjem zračnega prometa in navigacijskimi službami zračnega prometa (ATM/ANS), ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 216/2008, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1108/2009 · Uredba Komisije (EU) št. 805/2011 z dne 10. avgusta 2011 o določitvi podrobnih pravil za licence kontrolorjev zračnega prometa in nekatere certifikate v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta · Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1034/2011 z dne 17. oktobra 2011 o nadzoru varnosti pri upravljanju letalskega prometa in službah letalske navigacije in spremembi Uredbe (EU) št. 691/2010 · Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1035/2011 z dne 17. oktobra 2011 o skupnih zahtevah za izvajanje služb navigacijskih služb v zračnem prometu ter o spremembi uredb (ES) št. 482/2008 in (EU) št. 691/2010 C. OKOLJE C.1: št. 2002/30 Direktiva 2002/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti, kakor je bila spremenjena ali prilagojena z Aktom o pristopu iz leta 2003 in Aktom o pristopu iz leta 2005. Zadevne določbe: členi od 3 do 5, členi 7, 9 in 10, člen 11(2), člen 12, Priloga II(1)–(3). C.2: št. 2006/93 Direktiva 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988) Zadevne določbe: členi od 1 do 3 in člen 5. D. ODGOVORNOST LETALSKEGA PREVOZNIKA D.1: št. 2027/97 Uredba Sveta (ES) št. 2027/97 z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč, kakor je bila spremenjena z: – Uredbo (ES) št. 889/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. maja 2002 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2027/97. Zadevne določbe: člen 2(1)(a) in člen 2(1)(c)–(g) ter členi od 3 do 6. E. PRAVICE POTROŠNIKOV IN VARSTVO OSEBNIH PODATKOV E.1: št. 90/314 Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih Zadevne določbe: od člena 1 do člena 4(2), člen 4(4)–(7) ter člena 5 in 6. E.2: št. 95/46 Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov Zadevne določbe: členi od 1 do 34. E.3: št. 261/2004 Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi