1.Uvod

Ob 60. obletnici Rimskih pogodb so voditelji 27 držav članic in institucij EU izrazili željo po Uniji, v kateri bodo imeli državljani nove priložnosti za kulturni in socialni razvoj ter ekonomsko rast. [..] Unij[i], ki bo ohranjala našo kulturno dediščino in spodbujala kulturno raznolikost . To je bilo potrjeno na vrhu voditeljev v Göteborgu novembra 2017 in na zasedanju Evropskega sveta decembra 2017 , kjer je bilo evropsko leto kulturne dediščine 2018 poudarjeno kot ključna priložnost za boljšo ozaveščenost o družbenem in gospodarskem pomenu kulture in kulturne dediščine.

Komisija je v sporočilu „Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture“ navedla, da je v skupnem interesu vseh držav članic, da se v celoti izkoristijo možnosti izobraževanja in kulture kot gonilne sile za ustvarjanje delovnih mest, socialno pravičnost, aktivno državljanstvo, pa tudi kot sredstvo za izražanje identitete Evrope v vsej njeni raznolikosti.

Bogata evropska kulturna dediščina ter dinamični kulturni in ustvarjalni sektorji krepijo evropsko identiteto in ustvarjajo občutek pripadnosti. Kultura spodbuja aktivno državljanstvo, skupne vrednote, vključenost in medkulturni dialog v Evropi in po vsem svetu. Združuje ljudi, vključno z novo prispelimi begunci in drugimi migranti, in nam pomaga, da se počutimo kot del skupnosti. Kultura in ustvarjalne industrije lahko izboljšajo življenje, preoblikujejo skupnosti, ustvarjajo delovna mesta in spodbujajo rast ter ustvarjajo učinke prelivanja na druge gospodarske sektorje.

Nova evropska agenda za kulturo (v nadaljnjem besedilu: nova agenda) se odziva na poziv evropskih voditeljev, naj se s kulturo in izobraževanjem stori več za ustvarjanje bolj povezane družbe in ponudi vizij[a] privlačne EU . Njen cilj je izkoristiti celotni potencial kulture za pomoč pri vzpostavitvi bolj vključujoče in pravične Unije, ki podpira inovacije, ustvarjalnost ter trajnostna delovna mesta in rast.

2.Izzivi in ambicije

Evropa se po hudi finančni krizi spopada z naraščajočimi socialnimi neenakostmi, raznolikimi populacijami, populizmom, radikalizacijo in terorističnimi grožnjami. Nove tehnologije in digitalna komunikacija preoblikujejo družbo s spreminjanjem življenjskih slogov, vzorcev porabe in razmerij moči v gospodarskih vrednostnih verigah. V teh spreminjajočih se razmerah je vloga kulture pomembnejša kot kdaj koli prej. V raziskavi Eurobarometra iz leta 2017 je 53 % sodelujočih menilo, da imajo države članice podobne skupne vrednote, 40 % pa jih je menilo, da to ne drži. Kultura lahko pomaga premostiti ta razkorak, saj je na vrhu seznama dejavnikov, za katere je najverjetneje, da ustvarijo občutek skupnosti . Vendar pa podatki Eurostata kažejo, da več kot tretjina Evropejcev sploh ne sodeluje v kulturnih dejavnostih . Zato je treba povečati kulturno udejstvovanje in združiti Evropejce, da bi doživeli tisto, kar nas povezuje, in ne tistega, kar nas razdvaja. Vendar razdrobljenost trga, nezadosten dostop do finančnih sredstev in negotovi pogodbeni pogoji še vedno ovirajo kulturne in ustvarjalne sektorje ter zmanjšujejo dohodek zaposlenih v teh sektorjih.

Nova agenda, podprta z ustreznim financiranjem, bo izkoristila sinergije med kulturo in izobraževanjem ter okrepila povezave med kulturo in drugimi področji politike. Kulturnim in ustvarjalnim sektorjem bo tudi pomagala premagati izzive in izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija.

3.Pravna podlaga in prvi koraki

Pravna podlaga za ukrepanje na področju kulture na ravni EU sta člen 3 Pogodbe o Evropski uniji in člen 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Države članice imajo izključno pristojnost za kulturno politiko, vloga Unije pa je spodbujati sodelovanje ter podpirati in dopolniti ukrepe držav članic. Močna spodbuda sodelovanju na področju politike EU je bilo Sporočilo Komisije „Sporočilo o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije“ iz leta 2007, ki ga je potrdil Svet . Tudi Evropski parlament je podprl to agendo prek političnih resolucij in pilotnih projektov.

Od takrat so države članice sprejele znatno število ukrepov, ki jih je spodbudilo sodelovanje na področju politike EU, in sicer v okviru zaporednih delovnih načrtov Sveta za področje kulture, projektov, financiranih iz programov EU, in makroregionalnih strategij.

Evropski svet je zdaj EU pozval, naj aktivneje ukrepa na tem področju in dodatno prouči morebitne ukrepe, med drugim v zvezi s pravnimi in finančnimi okvirnimi pogoji za razvoj kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter mobilnosti delavcev s področja kulture2.

4.Strateški cilji in ukrepi

Nova agenda ima tri strateške cilje s socialno, gospodarsko in zunanjo razsežnostjo.

4.1Socialna razsežnost – izkoriščanje moči kulture in kulturne raznolikosti za socialno kohezijo in blaginjo

·Spodbujanje kulturne zmožnosti vseh Evropejcev z dajanjem na voljo širokega razpona kulturnih dejavnosti in omogočanjem aktivnega sodelovanja

·Spodbujanje mobilnosti zaposlenih v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter odprava ovir za njihovo mobilnost

·Zaščita in promocija evropske kulturne dediščine kot skupnega vira, povečanje ozaveščenosti o naši skupni zgodovini in vrednotah ter krepitev občutka skupne evropske identitete

Kulturno udejstvovanje združuje ljudi. Kultura je popolno sredstvo komunikacije, ki presega jezikovne ovire, krepi vlogo ljudi in olajša socialno kohezijo, tudi med begunci, drugimi migranti in gostiteljskim prebivalstvom. Oblikovalci politik in strokovnjaki so se v okviru evropske agende iz leta 2007 dogovorili, kako se bo udeležbena umetnost uporabila za spodbujanje razumevanja, krepitev vloge ljudi in povečanje samozaupanja .