SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 28.6.2013  
COM(2013) 475 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Prvo poro čilo o napredku izvajanja delovnega dokumenta služb Komisije 
„Zmanjševanje emisij onesnaževal  iz pomorskega prometa in zb irka orodij za trajnostni 
promet po vodnih poteh“ 
(Besedilo velja za EGP) 
 
 
SL 2   SL POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Prvo poro čilo o napredku izvajanja delovnega dokumenta služb Komisije 
„Zmanjševanje emisij onesnaževal iz pomorske ga prometa in zbirka orodij za trajnostni 
promet po vodnih poteh“ 
(Besedilo velja za EGP) 
KAZALO 
1. UVOD ........................................................................................................................ .. 4 
1.1. Namen prvega poro čila o napredku in obdobje poro čanja........................................... 4 
1.2. Povzetek in struktura prvega poro čila o napredku....................................................... 4 
2. KRATKORO ČNI UKREPI – TRENUTNO STAN JE IZVAJANJA IN NADALJNJI 
KORAKI ...................................................................................................................... 5 
2.1. Instrumenti za financiranje prometa EU ...................................................................... 5 2.2. Evropska investicijska banka (EIB)............................................................................. 7 2.3. Financiranje na nacionalni ravni .................................................................................. 8 2.3.1. Ukrepi državne pomo či................................................................................................ 8 
2.3.2. Nacionalne in regionalne sheme za podpiranj e trajnostnega pomorskega prometa .... 9 
2.4. Mednarodni dialog in tehni čno sodelovanje ................................................................ 9 
3. SREDNJERO ČNI IN DOLGORO ČNI UKREPI – ZBIRKE ORODIJ ZA 
TRAJNOSTNI PROMET PO VODNIH POTEH – STANJE IN NASLEDNJI KORAKI .................................................................................................................... 10 
3.1. Sodelovanje z zainteresiranimi stranmi in državami članicami................................. 10 
3.1.1. Smernice o izvajanju Direktive 2012/33/EU ............................................................. 10 3.2. Regulativni ukrepi...................................................................................................... 11  
3.2.1. Okvirni pogoji za uporabo UZ P kot ladijsko gorivo.................................................. 11 
3.2.1.1. Dejavnosti MPO........................................................................................................ . 11 
3.2.1.2. Dejavnosti ISO........................................................................................................ ... 11 
3.2.1.3. Dejavnosti na ravni EU .............................................................................................. 12  
3.2.2. Tehnologija čiščenja................................................................................................... 13 
3.2.2.1. Odobritev čistilnih sistemov za pline na ladjah ......................................................... 13 
3.2.2.2. Zahteve v zvezi z odpadki, ki nastanejo zaradi pralnikov ......................................... 14 
3.2.3. Elektri čna energija z obale......................................................................................... 15 
3.3. Razvoj infrastrukture.................................................................................................. 15 3.4. Raziskave, tehnološki razvoj in inovacije.................................................................. 16 
4. SKLEPNA UGOTOVITEV....................................................................................... 17 
 
SL 3   SL PRILOGA 1...................................................................................................................... ........ 18 
PRILOGA 2...................................................................................................................... ........ 22 
 
SL 4   SL 1. UVOD 
Komisija je septembra 2011 predstavila de lovni dokument služb Komisije z naslovom 
„Zmanjševanje emisij onesnaževal iz pomorskega prometa in zbirka orodij za trajnostni promet po vodnih poteh“
1. Ta dokument, ki se imenuje tudi  „Zbirka orodij“, je spremljal 
predlog za spremembo Direktive 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999, ki je prenesla standarde 
Mednarodne pomorske organizacije (MPO) iz leta 2008 o najvišji dovoljeni vsebnosti žvepla 
v gorivih, ki se uporabljaj o v ladijskem sektorju. 
V Zbirki orodij so bili pr edlagani številni kratkoro čni spremljevalni ukrepi v okviru 
trenutnega finan čnega načrta za zmanjšanje stroškov sklad nosti v zvezi z novimi standardi 
nizke vsebnosti žvepla. Predlagan je bil tudi sveženj srednjero čnih in dolgoro čnih 
spremljevalnih ukrepov, ki bi širše in na bolj vklju čujoč način obravnavali okoljske izzive, s 
katerimi se sre čuje ladijski sektor EU. 
1.1. Namen prvega poro čila o napredku in obdobje poro čanja 
Evropski parlament in Svet sta 21. novemb ra 2012 sprejela Direktivo 2012/33/EU o 
spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES gled e vsebnosti žvepla v gorivih za plovila2. 
Direktiva spodbuja uporabo alte rnativnih metod za doseganje skladnosti (v primerjavi z 
metodo, ki temelji na gorivu), se pravi met od, ki temeljijo na tehnologiji, npr. uporabo 
sistemov čiščenja izpušnih plinov na ladji, alternativnih goriv, kot je uteko činjen zemeljski 
plin (v nadaljnjem besedilu: UZP), in elektri čne energije z obale. 
Drugi pododstavek člena 1(10)(c) Direktive 2012/33/EU zah teva, da Komisija v sodelovanju 
z državami članicami in zainteresiranimi stranmi razvije ustrezne ukrepe, vklju čno s tistimi, ki 
so navedeni v delovnem dokumentu služb Komisije iz septem bra 2011, za spodbuditev 
skladnosti z okoljskimi standardi iz te direkt ive in minimiziranje morebitnih negativnih 
vplivov. 
To prvo poro čilo o napredku zajema obdobje od septembra 2011 do januarja 2013 in 
predstavi trenutno stanje  izvajanja ukrepov, dolo čenih v Zbirki orodij, ter navaja predloge za 
tesnejše sodelovanje med Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi iz 
sektorja, namenjeno upravljanj u izvajanja ukrepov in po potreb i sredstev za razvoj dodatnih 
ukrepov. 
1.2. Povzetek in struktura prvega poro čila o napredku 
Za izvajanje tehnologij z namenom doseganja sk ladnosti z Direktivo je potrebna kapitalska 
naložba zasebnega sektorja, ki ga  po potrebi podpira javni sekt or. V poglavju 2 je na kratko 
opisan dosedanji napredek, povezan s kratkoro čnimi spremljevalnimi ukrepi, katerih cilj je 
zagotavljanje, da trenutni finan čni instrumenti EU in nacionalne sheme financiranja nadalje 
zagotavljajo posebno podporo pomorskim  projektom, ki so osredoto čeni na spodbujanje 
rešitev, skladnih z novim standardom nizke vse bnosti žvepla. V njem so opisani dosežki in 
izzivi, ki ovirajo njihovo iz vajanje, ter predlagani ukr epi za reševanje teh izzivov. 
Oblikovanje srednjero čnih in dolgoro čnih spremljevalnih ukrepov se je že za čelo s svežnjem 
ukrepov, ki so osredoto čeni na ugotavljanje in odpravljanj e regulativnih vrzel i, ki ovirajo 
varno izvajanje čistih ladijskih tehnologij in upor abo alternativnih goriv, zlasti 
morskega UZP, poleg tega pa se je za čel tudi razvoj potrebnih  standardov in zelene 
infrastrukture. V poglavju 3 je na kratko povzeto trenutno stanje tega postopka in opisana pot 
naprej za Komisijo, države članice in zainteresirane strani iz sektorja za skupni napredek pri 
                                                 
1 SEC(2011) 1052 final. 
2 UL L 327, 27.11.2012, str. 1. 
 
SL 5   SL izvajanju Zbirke orodij. V tem okviru Komisija  predlaga, da se usta novi posebna skupina 
strokovnjakov, in sicer evropski fo rum za trajnostni pomorski prom et (v nadaljnjem besedilu: 
ESSF). V poglavju 4 je predstavljena skle pna ugotovitev in pov zeti nadaljnji koraki. 
V Prilogi 1 k temu poro čilu je predstavljen Program napr edka izvajanja Zbirke orodij za 
trajnostni promet po vodnih poteh, v Prilogi 2 pa so navedeni projekti pomorskih avtocest in 
pristanišč, ki jih sofinancira TEN-T  in ki podpirajo politi čno prednostno nalogo zmanjšanja 
vsebnosti žvepla. 
2. KRATKORO ČNI UKREPI  – TRENUTNO  STANJE  IZVAJANJA  IN 
NADALJNJI  KORAKI 
2.1. Instrumenti za financiranje prometa EU 
V letih 2011 in 2012 sta vseevropsko prometno omrežje (v nadaljnjem besedilu: TEN-T) in 
drugi program Marco Polo zagotovila posebno finan čno podporo za pomorske projekte, 
osredotočene na rešitve, ki spodbuja jo skladnost z novim standardom nizke vsebnosti žvepla 
ter omogo čajo uporabo čistilnih sistemov za pline na ladjah , alternativnih goriv, kot je UZP, 
in električne energije z obale. 
(a) Progam TEN-T 
Program TEN-T je sofinanciral številne proj ekte, ki so prispevali k doseganju cilja 
pospeševanja uporabe goriv z nizko vsebnostjo žvepla, vklju čno s študijami izvedljivosti, 
študijami zasnove, pilotnimi ukrepi in dejavnostmi, ki omogo čajo razvoj zelene infrastrukture, 
kot je infrastruktura za os krbovanje z morskim UZP z obale, oskrba z elektri čno energijo z 
obale in tehnologija čiščenja. Skupna vrednost navedenih pr ojektov pomorskih avtocest in 
pristanišč, ki jih je sofinanciral TEN-T, znaša 123,3 milijona EUR, od tega je 
56,9 milijona EUR prispevala EU. 
Razvoj infrastrukture za oskrbovanje z UZP je potekal ne le na obmo čju nadzora nad 
emisijami žvepla (SECA) temve č tudi v Sredozemskem morju in  Atlantiku, in sicer predvsem 
zaradi prostovoljnih pobud južnih držav članic EU, to pa bo prispevalo k namestitvi objektov 
za oskrbovanje z UZP povsod v EU. 
Podpiranje bolj zelenega ladijskega sektor ja in s tem povezanega razvoja pristaniške 
infrastrukture, vklju čno s tovornimi čolni za oskrbovanje z UZP, bo ostalo prednostna naloga 
tudi v naslednjih letnih in ve čletnih razpisih za zbiranje predlogov TEN-T. Treba se je 
osredotočiti tudi na druge ukrepe, kot so pot rjevanje in preskušanje inovativnih čistih 
tehnologij, podpora altern ativnim gorivom, vklju čno UZP, in možnost posebnih prilagoditev 
ladij, da bodo izpolnjevale okol jske standarde. Pomembno bo t udi, da se obravnavajo novi 
ukrepi ter nadgradijo obstoje če in načrtovane povezave pomorskih avtocest. V zvezi s 
projekti TEN-T se bodo po potrebi u poštevala pravila o državni pomo či. 
(b) Program Marco Polo II 
Program Marco Polo3 je leta 2011 uvedel posebno politi čno prednostno nalogo, ki podpira 
projekte prevoza po morju na kratkih razd aljah, katerih namen je uvedba inovativnih 
tehnologij za zmanjšanje emisij in u činkovitih operativnih praks. 
Kljub razpisu za zbiranje predlogov leta 2011 je  bil odziv sektorja slab, kar je predvsem 
posledica težkih gospodarskih in finan čnih razmer. Zato ni bil iz bran noben projekt prevoza 
po morju na kratkih razdaljah, ki bi obravnaval posebno pre dnostno nalogo. Poleg tega se 
vprašanja, povezana s konkuren čnostjo in prijaznostjo okolju, vklju čno z verjetnim 
                                                 
3 C(2011) 7317, 19.10.2011. 
 
SL 6   SL izkrivljanjem v logisti čni verigi in ponovnim prehodom z mors kega na kopenski promet, ki bo 
posledica uvedbe strožjih standardov nizke vsebnosti žvepla leta 2015 na obmo čju nadzora 
nad emisijami žvepla ( Sulphur Emission Control Area  [SECA]), dolo čenem na evropski 
ravni, obravnavajo v okviru spremljevalnega ukrepa „ Prispevek k evropskemu programu za 
podporo prevozu po morju na kratkih razdaljah “. Evropska mreža za pomorski prevoz na 
kratkih razdaljah (ESN), ki jo sestavljajo centri za spodbuj anje pomorskega prevoza na 
kratkih razdaljah, ta  ukrep zdaj izvaja4. ESN bo najprej do ko nca leta 2013 razvila 
metodologijo za zbiranje podatkov in  ocenjevanje takšnih možnih u činkov na sektor 
pomorskega prevoza na kr atkih razdaljah na obmo čju SECA. 
Razpis Marco Polo leta 2012 (s prora čunom v višini 64,6 milijona EUR) je za svojo 
prednostno nalogo ohranil čist in okolju prijazen prevoz po morju na kr atkih razdaljah. Prvi 
znaki kažejo, da naj bi razpis  leta 2012 pritegnil bistveno ve č projektov za pr evoz po morju na 
kratkih razdaljah kot leta 2011, rezultati ocen e projektov pa bodo znani v prvi polovici 
leta 2013. 
Za zagotovitev nadaljnjega izvajanja vseh teh pobud v sklopu naslednjega ve čletnega 
finančnega okvira 2014–2020 bo treba zagotoviti, da  se bodo dejavnosti za podporo ukrepom, 
ki so ugodni za zelen pomorski promet, nadaljeva le, in sicer s spremljanjem programa Marco 
Polo znotraj revidiranega vseevrops kega prometnega omrežja (TEN-T)5 in instrumenta za 
povezovanje Evrope (IPE)6. Zdaj v zakonodajnem postopku potekajo razprave med 
Evropskim parlamentom in Svetom o pr edlogih Komisije za TEN-T in IPE. 
                                                 
4 V skladu s členom 12 Uredbe Marco Polo (ES) št. 1692/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
24. oktobra 2006 o uvedbi drugega programa Marco Polo za dodelitev finan čne pomoči Skupnosti za 
večjo okoljsko u činkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II), UL L 328, 24.11.2006, str. 1. 
Delovni program za leto 2011 je zajemal štiri dodatne spremljevalne ukrepe. „ Prispevek k evropskemu 
programu za podporo prevozu po morju na kratkih razdaljah “ se uresni čuje s pomo čjo nepovratnih 
sredstev v smislu člena 168(1)(f) izvedbenih pravil uredbe o finan čnih pravilih, ki se uporabljajo za 
splošni prora čun Unije. Na črtovani prora čun znaša 350 000 EUR. 
5 Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sv eta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega 
prometnega omrežja, COM(2011) 0650 final. 
6 Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope, 
COM(2011) 0665 final. 
 
SL 7   SL Naslednji koraki  
EK – Evropska komisija 
2.2. Evropska investicijska banka (EIB) 
EIB je še naprej zagotavljala financiranje za projekte pomorskega prometa, ki se v skladu z 
zakonodajo EU osredoto čajo na razvoj čiste ladijske tehnologije in pove čanje učinkovitosti 
goriv. Posojila EIB bi lahko na  primer krila do polovico st roškov za nove ladje (zlasti če 
uporabljajo novo tehnologijo) ali projekte za op timizacijo ladjevja, kot so naprave za čiščenje 
plinov in prilagoditev motorjev za uporabo UZP, če bi najmanjši znesek posojila znašal 
50 milijonov EUR. Toda do zdaj je bilo EIB predloženih malo vlog za financiranje. 
Ena možnost za pove čanje odziva ladijskega se ktorja je širjenje ozaveš čenosti o pogojih 
dodeljevanja posojil EIB za pomorski promet. Poleg tega bi se lahko rešitve našle s pomo čjo 
medsektorskih partnerstev7, v okviru katerih bi ve č zainteresiranih strani sodelovalo pri 
razvijanju in izvajanju pomorski h projektov ter zagotavljanju finan čnih sredstev zanje. Cilji 
projektov bi bili med drugim lahko pr eskušanje, potrjevanje in uvajanje čistih ladijskih 
tehnologij. Sektor bi lahko prou čil tudi možnost povezovanja št evilnih projektov nadgradnje, 
da se zagotovi kriti čna masa zahtevane naložbe (tj. nad 50 milijonov EUR). Poleg tega bi bilo 
treba prou čiti uporabo inovativnih finan čnih instrumentov, ki jih izvaja EIB, kot sta jamstvo 
za posojila za TEN-T ali p ilotna faza pobude za projektne obveznice Evropa 20208, da se 
                                                 
7 Npr. zveza organizacij iz dveh ali ve č sektorjev, kot na primer poslovnih, vladnih in medvladnih 
organizacij, ki delujejo  v pomorskem sektorju. 
8 Uredba (EU) št. 670/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o spremembi Sklepa 
št. 1639/2006/ES o ustanovitvi okvirnega programa za konkuren čnost in inovativnost (2007–2013) ter 
Uredbe (ES) št. 680/2007 o dolo čitvi splošnih pravil za dodelitev finan čne pomo či Skupnosti na 
področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij.  Ukrep  Odgovorni akterji  Časovni 
razpored 
1. Vloga za financiranje v okviru ve čletnih 
in letnih razpisov za zbiranje predlogov 
TEN-T 2012. države članice/sektor rok 28. 2. 2013 
2. Izkoriščanje priložnosti, ki jih je 
zagotovil razpis Marco Polo za leto 2013. sektor 1. polovica 
leta 2013 
3. Analiza možnih na činov prilagoditve 
meril programa Marco Polo II, da bi ta 
merila bolje upoštevala razmere na trgu 
in omogo čila financiranje zelenih 
projektov pomorskega prometa.  EK/države članice začetek leta 2013 
4. Zagotavljanje boljše uporabe 
instrumentov za financiranje 
prometa EU in usklajevanje z drugimi 
instrumenti EU, tj. strukturnimi skladi, posojili EIB itn. EK/države članice/sektor za četek leta 2013 
5. Zagotavljanje nadaljnjega dela 
Evropske mreže za pomorski prevoz na 
kratkih razdaljah v povezavi z možnimi 
učinki (npr. ponovni prehod) na sektor 
pomorskega prevoza na kratkih 
razdaljah na obmo čju SECA.  EK/ 
Evropska mreža za pomorski prevoz 
na kratkih razdaljah/centri za 
spodbujanje pomorskega prevoza na 
kratkih razdaljah 2013–2014 
 
SL 8   SL financirajo veliki evropski projekti pomorske infrastrukture, ali Sklad za financiranje na 
osnovi delitve tveganja, da se financirajo pilotn e dejavnosti in predstavit ve. Upoštevati bi bilo 
treba tudi nedavno zeleno knjigo9 o dolgoro čnem financiranju evropskega gospodarstva. 
Naslednji koraki  
EIB – Evropska investicijska banka, ESSF – evropski forum za trajnostni pomorski promet  
2.3. Financiranje na nacionalni ravni 
2.3.1. Ukrepi državne pomo či iz Smernic Skupnosti o državni pomo či za varstvo okolja 
Dodatno so bili pojasnjeni pogoji za uporabo dolo čb o državni pomo či za pred časno 
prilagajanje na nove okoljske st andarde, ki so predvideni v oddelkih 3.1.1. in 3.1.2. Smernic 
Skupnosti o državni pomo či za varstvo okolja10. V skladu z njimi lahko države članice, ki 
želijo zagotoviti podporo gospodarskim subjektom,  prizadetim zaradi uvedbe standardov 
nizke vsebnosti žvepla z Direktivo 2012/33/EU, dodelijo državno pomo č za: 
• pridobitev novih ladij, ki so skladn e z novimi omejitvami vsebnosti žvepla, če 
pridobitev poteka v obdobju do enega leta pred za četkom veljavnosti novega 
standarda, tj. do 31. decembra 2013. Najve čja intenzivnost pomo či znaša 10 %, 
15 % oziroma 20 % za velika, srednja in mala podjetja; 
• posodobitev obstoje čih plovil, da bodo skladna z novimi omejitvami vsebnosti 
žvepla (npr. namestitev pralnikov) pred za četkom veljavnosti novega standarda, tj. 
do 31. decembra 2014. Najve čja intenzivnost pomo či znaša 50 %, 60 % oziroma 
70 % za velika, srednja in mala podjetja. 
Zaradi trenutnih prora čunskih primanjkljajev in var čevalnih ukrepov, ki jih je sprejela ve čina 
držav članic, je bila uporaba te možnosti omej ena. Finska je do zdaj edina država članica, ki je 
zagotovila tako podporo za pred časno prilagajanje nedavno spre jeti direktivi o vsebnosti 
                                                 
9 COM(2013) 150 final. 
10 UL C 82, 1.4.2008, str. 1.  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
6. Povečanje ozaveš čenosti o okvirnih pogojih 
za dodeljevanje posojil EIB za pomorski 
promet.   EIB/EK/sektor  2013–
2014 
7. Proučitev možnosti za morebitna 
medsektorska partnerstva, ki bi lahko zagotovila finan čna sredstva EIB za 
pomorske projekte.  EK/ESSF  2013–
2014 
8. Proučitev uporabe jamstev za posojila za 
TEN-T ali pilotno fazo pobude za projektne 
obveznice Evropa 2020 za financiranje 
projektov infrastrukture pomorskega prometa 
z dolgimi odpla čilnimi obdobji.  EK/države 
članice/sektor 
 ESSF   2013–
2014 
9. Proučitev finan čnega povezovanja projektov 
nadgradnje z namenom vložitve zahtevka za splošna posojila EIB.  ESSF   2013–
2014 
 
SL 9   SL žvepla. Komisija je 7. decembra 2011 odobrila shemo pomo či Finske11, 23. januarja 2013 pa 
je odobrila nekatere spremembe prvotne sheme12. Poleg tega so fi nski organi dodelili 
individualno pomo č na podlagi te sheme v korist novega  trajekta s pogonom na UZP med 
mestoma Turku in Stockholm13. 
2.3.2. Druge nacionalne in regionalne sheme za podpiranje trajnostnega pomorskega 
prometa 
Poleg uvedbe ukrepov za podpiranje pred časnega prilagajanja na nove okoljske standarde je 
treba prou čiti vprašanje posebnega sodelovanja javnih organov na nacionalni in/ali regionalni 
ravni, da se omogo či trajnostni pomorski promet v skladu s pravili o državni pomo či. To bi 
lahko bile spodbude za zelene ladje, ki pristanejo v nacionalnih pristaniš čih, npr. zelene 
pristaniške pristojbine in tarife, oprostitev da vkov ali druge nacionalne sheme, ki bi lahko 
nagrajevale vlagatelje v čisto ladijsko tehnologijo in promot orje trajnostnega pomorskega 
prometa. 
Naslednji koraki  
2.4. Mednarodni dialog in tehni čno sodelovanje 
Komisija je Zbirko orodij vklju čila na dnevni red dvostranskih in ve čstranskih sre čanj o 
pomorskem prometu s klju čnimi partnerji, vklju čno z Združenimi državami Amerike, 
Kitajsko, Japonsko, Norveško in Brazilijo. Namen teh izmenjav  mnenj je, da se zagotovi 
obveščenost glavnih partnerjev o predlogih EU, poizve o njihovih prizadevanjih na tem 
področju, opredeli priložnosti za skupno ukre panje ter zagotovi gl obalna združljivost 
tehničnih in operativnih ukrepov. Usklajev anje s pobudami Mednarodne pomorske 
organizacije, Mednarodne organi zacije za standardizacijo (ISO)  in drugih zadevnih organov 
bo bistveno, da se zagotovi globaln a interoperabilnost možnih tehni čnih in operativnih 
standardov, ki se lahko sprejmejo na  ravni EU ali mednarodni ravni. 
Naslednji koraki  
                                                 
11 SA. 32118 – Finska – Shema o splošnih smernicah glede pomo či za naložbe za plovila, namenjene 
izboljšanju varstva okolja; UL C 22, 27.1.2012, str. 4. 
12 SA.35686 (2012/N) – Finska – „Spremembe k shemi o splošnih smernicah glede pomo či za naložbe za 
plovila, namenjene izboljšanju varnosti okolja“; objavljene 23. januarja 2013. 
13 SA.33382 – Finska – Državna pomo č, povezana z varstvom okolja, za  Viking Line Ltd., sprejeta 
25. aprila 2012, UL C 160, 6.6.2012, str. 9.  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
10. Proučitev uvedba nacionalnih shem 
financiranja za podpiranje pred časne 
skladnosti nacionalnih l adijskih prevoznikov s 
standardi nizke vsebnosti žvepla.  države 
članice   2013–
2014 
11. Opredelitev možnih spodbud, ki bi se 
uporabljale na lokalni, na cionalni in regionalni 
ravni, kot so zelene pristaniške pristojbine in tarife za zelene ladj e (v skladu s pravili o 
državni pomo či).  države 
članice, 
sektor  2013–
2014 
 
SL 10   SL  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
12. Nadaljevanje mednarodnega dialoga na 
področju pomorskih zadev z glavnimi 
mednarodnimi partnerji in usklajevanje z 
MPO/ISO pri zadevah s podro čja trajnosti 
pomorskega prevoza.  EK, ki ji 
pomaga EM
SA  se 
izvaja  
 
SL 11   SL 3. SREDNJERO ČNI IN DOLGORO ČNI UKREPI  – STANJE  IN NASLEDNJI  
KORAKI 
Trajnostna Zbirka orodij je predlagala srednjero čne in dolgoro čne spremljevalne ukrepe poleg 
naslednjega: regulativnih ukrepov EU, čiste ladijske tehnologije, alternativnih goriv, zelene 
infrastrukture, možnih priložnosti financiranja, raziskovalnih in razvoj nih dejavnosti, inovacij 
in mednarodnega sodelovanja. 
3.1. Sodelovanje z zainteresir animi stranmi in državami članicami 
Zaradi številnih možnih pris topov in rešitev ter potrebe po bolj strukturirani izmenjavi 
informacij in usklajevanju prizadevanj za nadaljnje izvajanje Zbirke orodij, ki so jo izrazile mnoge zainteresirane strani  iz sektorja in države članice, bo Komisija ustanovila posebno 
skupino strokovnjakov, in sicer evropski forum za trajnostni pomorski promet (ESSF). 
ESSF bo združil predstavnike držav članic ter zasebnih in javnih organizacij, da se omogo čijo 
strukturirani dialog, izmenjava najboljših praks in tehni čnega znanja, sodelovanje in 
usklajevanje med zadevnimi javnimi in zasebni mi zainteresiranimi stranmi iz pomorskega 
sektorja ter ustreznimi službami Komisije na podro čjih, ki jih skupaj opredelijo. ESSF bo 
zagotovil tudi priložnos t za razpravo o prakti čnih vprašanjih, ki lahko nastanejo med 
postopkom izvajanja, zlas ti v prehodnem obdobju pred za četkom veljavnosti novih 
standardov. Forum bo tako zagot ovil tudi platformo, kjer se  bo razpravljalo o kratkoro čnih 
ukrepih, kot je opisano v poglavju 2. Poleg tega bo po potrebi upošteval regionalne 
posebnosti. 
Predvideno je, da bo ESSF imel  naslednjo strukturo: plenar na zasedanja, sekretariat in 
začasne tehni čne delovne skupine, ki bodo nadaljevale  delo ESSF glede posebnih vprašanj. 
ESSF bo predsedovala Komisija in bo odobrila nj egov mandat na podlagi predloga Komisije. 
Predvideno je, da bo ESSF ustanovlje n z ustreznim sklepom Komisije. 
3.1.1. Smernice o izvajanju Direktive 2012/33/EU 
Direktiva 2012/33/EU je bila v Uradnem listu Evropske unije  objavljena 27. novembra 2012. 
Države članice morajo do 18. junija 2014 Direkti vo prenesti v svojo nacionalno zakonodajo. 
V Direktivi so predvideni štev ilni izvedbeni in delegirani akti, katerih cilj je med drugim 
pomagati državam članicam pri spremljanju, izvajanju in iz vrševanju Direktive. V Direktivi je 
predvideno tudi, da bosta Ko misiji pri pripravi teh ak tov pomagala odbor in skupina 
strokovnjakov držav članic. 
Za ta postopek je predvideno, da bo skupina  strokovnjakov, ki bo obr avnavala izvajanje 
Direktive 2012/33/EU, vzpos tavljena v okviru ESSF. 
 
SL 12   SL  
Naslednji koraki  
3.2. Regulativni ukrepi 
3.2.1. Okvirni pogoji za uporabo UZP kot ladijsko gorivo 
Da se v celoti izkoristi potencial UZP kot  ladijskega goriva so  potrebna vsa možna 
prizadevanja, da se zajam či pravočasna vzpostavitev vseh potreb nih varnostnih predpisov, s 
čimer se izogne pravni  negotovosti. Za uresni čitev navedenega poteka delo na mednarodni 
ravni ter na ravni MPO, ISO in EU. 
3.2.1.1. Dejavnosti MPO IMO Subcommittee on Bulk Liquids and Gases (BLG) (Pododbor MPO za teko čine in pline v 
razsutem stanju) zdaj pripravlja mednarodni kodeks o p linih kot gorivo (IGF), ki bo nasledil 
začasne smernice MPO za plin  kot ladijsko gorivo (MSC . 285(86)). Pomembna tehni čna 
vprašanja, kot so na primer lokacija rezervoarja UZP, zaš čitni ukrepi pro ti škodi zaradi tr čenj 
in nasedanj, uporaba prenosnih rezervoarjev ali pravila za dejavnosti oskrbovanja z gorivom, 
se še prou čujejo. Ta tehni čna vprašanja so klju čnega pomena tudi za potni ške ladje. Prav tako 
bo treba prou čiti vidike v zvezi z usposabljanjem pomorš čakov. Kodeks IGF bo po 
pričakovanjih kon čan leta 2014. 
3.2.1.2. Dejavnosti ISO V okviru ISO zadevni tehni čni odbor (ISO TC 67 WG 10) zdaj razvija smernice za sisteme in 
naprave za oskrbovanje z UZP kot gorivom za ladje, vklju čno z zahtevami glede varnosti, 
sestavnih delov, sistemov in usposab ljanja. Prvi osnutek smernic bo kon čan leta 2013. Te 
smernice bodo dopolnjevale glavne dejavnosti ISO, povezane z morskim UZP.  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
13. Ustanovitev evropskega foruma za trajnostni 
pomorski promet (ESSF). 
 EK skupaj z 
vsemi zadevnimi 
zainteresiranimi 
stranmi  1. polovica 
leta 2013 
14. Organizacija prvega plenarnega 
zasedanja ESSF in za četek dela tehni čnih 
delovnih skupin ESSF. 
 EK, ESSF 2. polovica 
leta 2013 
15. Razprava o izvajanju Direktive 2012/33/EU. EK, države 
članice, ESSF, 
sektor 2. polovica 
obdobja 201
3–2015 
 
SL 13   SL  
3.2.1.3. Dejavnosti na ravni EU 
(a) Obvezni tehni čni standardi o vzpostavitvi infras trukture za alternativna goriva 
Komisija je 24. januarja 2013 predstavila sveženj Čista energija za promet, vklju čno s 
predlogom za Direktivo Evropskega parlamenta  in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za 
alternativna goriva14. Predlagana direktiva zahteva od držav članic, da so vsa pomorska 
pristanišča osrednjega omrežja TEN-T opremljena s črpalnimi postajami UZP za vodna 
plovila do 31. decembra 2020 ( člen 6(2)). Predlagana direktiva dolo ča tudi, da morajo biti vse 
črpalne postaje do 31. decembra 2015 usklajene z nekaterimi tehni čnimi specifikacijami 
(člen 6(4)). 
Črpalne postaje UZP za vodna plovila bodo skladna z evropskimi standardi, ki jih je še treba 
opredeliti in ki bodo temeljili na sv etovnem standardu ISO ISO/TC67/WG10. 
(b) Postopki in pravila za distribucijo  UZP in oskrbovanje z gorivom 
Pomanjkanje skupnih postopkov in usklajenih prav il za distribucijo UZP in oskrbovanje ladij 
z njim na ravni EU zdaj obravnava Komisija  v sodelovanju z Evrops ko agencijo za pomorsko 
varnost (EMSA). Pri tem ju je podprla ad-h oc skupina strokovnjakov za morski UZP na 
svojih sre čanjih, ki sta jih aprila, junija in decem bra 2012 organizirali Komisija in EMSA. 
Strokovna skupina se je osredoto čila zlasti na upoštevanje tre nutno veljavnih pravil in 
standardov o UZP in na ugotav ljanje možnih ovir, ki onemogo čajo razširjeno uporabo UZP 
kot ladijskega goriva v EU. 
Poleg tega Komisija, ki ji pomaga EMSA, nadaljuje s svojimi dejavnostmi in jih usklajuje z 
regulativnim razvojem na mednarodni ravni na podro čju oskrbovanja z morskim UZP v 
okviru MPO, ISO, mednarodne zveze pristaniš č („International Asso ciation of Ports and 
Harbours – IAPH“) in Mednarodnega združenja upra vljavcev plinskih tank erjev in terminalov 
(„Society of International Gas Tanker and Terminal Operators – SIGTTO“). 
Poleg tega je EMSA najela zunanje stro kovnjake za izvedbo an alize pomanjkljivosti 
standardov in pravil za oskrbova nje ladij s plinskim gorivom. 
Evropska komisija bo nadaljevala z razpravami  in dejavnostmi za sprejetje okvirnih pogojev 
za oskrbovanje z UZP za vso EU, ki bodo skla dni na mednarodni ravn i. Delovni dokument 
služb Komisije z naslovom „Ukrepi za celov it okvir EU o UZP za pomorski promet“, ki 
spremlja Sporo čilo o zeleni energiji za promet: evrops ka strategija za alternativna goriva15, 
opredeljuje dosedanje rezult ate in nadaljnje korake do konca leta 2014 za oblikovanje 
obsežnega svežnja pravil, standardov in smernic. 
(c) Podporni ukrepi 
Evropski parlament je predlagal t udi pripravljalni ukrep (s prora čunom v višini 
1 milijon EUR), katerega cilj je podpiranje vz postavitve ustreznih okvirnih pogojev za UZP 
za pomorski promet, na primer s ciljnimi študijami. Podro čje uporabe ukrepa je še treba 
določiti, pri tem pa se bodo upoštevali rezultati an alize pomanjkljivosti, ki so jo leta 2012 
izvedle Komisija, EMSA in zadevne zaintere sirane strani. Ukrep bo morda po razpravah 
z ESSF podpiral tudi prihodnje ukrepe za na daljnji razvoj okvirnih  pogojev za uporabo 
morskega UZP. 
                                                 
14 COM(2013) 018 final. 
15 COM(2013) 17 final, 24. januar 2013. 
 
SL 14   SL  
Naslednji koraki v zvezi z morskim UZP  
Zaradi zapletenosti te teme bi bilo treba podro čje uporabe in sodelovanje razširiti na druge 
zainteresirane strani v oskrbovalni verigi z morskim UZP in vklju čiti tudi organe držav članic. 
Zato se v okviru ESSF na črtuje vzpostavitev delovne skupine za morski UZP. Dejavnosti 
delovne skupine bodo med drugim temeljile na rezultatih ad-hoc skupine strokovnjakov 
za UZP, priporo čilih študije EMSA o za konodajnih pomanjkljivosti  in dodatnih študijah 
izvedljivosti, ki jih podpir a program TEN-T, tj. proj ekt UZP severne EU itn. 
Ta delovna skupina bo ESSF svetovala glede tehni čnih in pravnih vidikov, ki so povezani z 
razvojem okvirnih pogojev (standardov, smerni c in/ali pravil), namenjenih spodbujanju 
uporabe UZP kot morskega goriva na ravni EU, poleg tega pa bo lahko izvajala naslednje 
ukrepe: 
 
SL 15   SL 3.2.2. Tehnologija čiščenja 
3.2.2.1. Odobritev čistilnih sistemov za pline na ladjah 
Usklajene zahteve za odobritev sistemov čiščenja izpušnih plinov na ladji (tehnologija 
čiščenja) za ladje, ki pluj ejo pod zastavo države članice EU, so bile vklju čene v Direktivo 
Komisije 2011/75/EU z dne 2. septembra 201116 o spremembi Direktive Sveta 96/98/ES o 
pomorski opremi17. Glede na te nove dolo čbe z dne 5. oktobra 2012 morajo biti pralniki na 
ladjah EU skladni s standardi iz Priloge A.118 Direktive. 
3.2.2.2. Zahteve v zvezi z odpadki, ki  nastanejo zaradi pralnikov 
Nekatere vrste pralnikov ustvarjajo odpadke, ki jih ni mogo če odvajati v morje, temve č jih je 
treba ustrezno obdelati. Zato bodo službe Ko misije med trenutnim postopkom revizije 
Direktive 2000/59/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o 
                                                 
16 UL L 239, 15.9.2011, str. 1. 
17 UL L 46, 17.2.1997, str. 25. 
18 Priloga A.1 – Oprema, za katero v mednarodnih instrumentih že obstajajo podrobni standardi 
preskušanja.  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
16. Razvoj skupnih, usklajenih 
smernic/standardov/pravil za morski UZP 
kot ladijsko gorivo, ki zajemajo tehni čne, 
operativne, varnostne vidike in vidike 
usposabljanja za: 
(a) prevoz, hrambo in distribucijo; 
(b) oskrbovanje z gorivom; 
(c) uporabo na ladji.  EK/EMSA/ESSF 
   2013–
2014 
17. Analiza nekaterih možnih ovir za 
uvajanje UZP na trgu, tj. organizacijskih in operativnih ovir, ovir, povezanih s stroški, in pomanjkanje informacij.  EK/ 
EMSA/ESSF  2013–
2014 
18. Ohranjanje povezav in zagotavljanje 
usklajevanja s trenutnim regulativnim 
razvojem na mednarodni ravni na podro čju 
uporabe morskega UZP, tj. v MPO, ISO, 
mednarodni zvezi pristaniš č (IAPH), 
Mednarodnem združenju upravljavcev 
plinskih tankerjev in terminalov (SIGTTO) 
itn.  EK/ 
EMSA/ESSF  2013–
2014 
19. Zagotavljanje smernic in podpore pri 
oblikovanju in oceni konkretnih poslovnih 
primerov (pristop, ki temelji na verigi oskrbovanja z UZP).  EK/ 
EMSA/ESSF  2013–
2014 
20. Izboljšanje ozaveš čenosti javnosti o 
koristih morskega UZP.  EK/ 
EMSA/ESSF  2013–
2014 
 
SL 16   SL pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora prou čile zahteve 
za odpadke, ki nastanejo zaradi pralnikov. 
Naslednji koraki v zvezi s tehnologijo čiščenja 
Zaradi tehni čnih, operativnih in gospodarskih izzi vov, ki so povezani z namestitvijo, 
delovanjem in vzdrževanjem sistemov čiščenja izpušnih plinov (pralnikov), je na črtovana 
vzpostavitev delovne skupine za tehnologijo čiščenja v okviru ESSF. Delovna skupina bo 
med drugim prou čila, ali zna čilnosti pralnikov omogo čajo njihovo namestitev na vse vrste 
motorjev ter kategorije in ve likosti plovil, obravnavala pa  bo tudi vprašanja v zvezi z 
začetnimi stroški, razpoložlji vostjo, zapadlost jo izdelkov, časom odpla čila, odlaganjem 
ostankov (blata) in usposablj anjem posadk. Ta delovna s kupina bo ESSF svetovala o 
tehničnih, gospodarskih in operativnih  vidikih uporabe tehnologije čiščenja v pomorskem 
prometu. 
3.2.3. Elektri čna energija z obale 
Prizadevanja za standardizacijo, namenjeno spodbuj anju uvajanja te teh nologije, ki lahko zelo 
zmanjša lokalno onesnaženje v pristaniš čih in ki bi jo v prihodnos ti lahko napajala zelena 
vetrna energija z obale, že potekajo. V sk ladu s predlogom Direktive o vzpostavitvi 
infrastrukture za alternativna goriva19 bodo morale države članice zagotoviti, da je oskrba z 
električno energijo z obale za vodna plovila nameš čena v pristaniš čih, pod pogojem, da je 
stroškovno u činkovita in da nudi okoljske  koristi. Poleg tega bo tr eba v skladu s predlogom 
Direktive elektri čno energijo z obale do 31. decembra 2015 uskladiti z zadevnim 
                                                 
19 COM(2013) 18 final.  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
21. Predlog za vklju čitev ostankov iz 
sistemov čiščenja izpušnih plinov v 
revidirano Direktivo 2000/59/ES o 
pristaniških zmogljivosti za sprejem. 
  EK  2. četrtina 
leta 2013 
22. Ocena potrebe po smernicah in/ali 
standardih za tehnologijo čiščenja, ki bi 
zajemali tehni čne, operativne in 
varnostne vidike, vklju čno z 
usposabljanjem posadke, ter vidike onesnaževanja morja.  EK/EMSA/ESSF 
   2013–
2014 
23. Ugotavljanje in analiza možnih ovir na 
trgu, ki ovirajo uvedbo tehnologije 
čiščenja.  EK/ESSF  2013–
2014 
24. Zagotavljanje usklajevanja z 
regulativnimi pobudami na mednarodni ravni, ki se izvajajo, tj. dejavnostmi MPO v zvezi z merili za izpiralno vodo iz sistemov čiščenja izpušnih plinov.  EK, ki ji 
pomaga EMSA  2013–
2014 
25. Izmenjava informacij o projektih, ki se 
izvajajo, ter na črtovanih projektih in 
preskusih, povezanih z namestitvijo 
čistilne tehnologije na plovilih.   EK/EMSA/ESSF  2013–
2014 
 
SL 17   SL standardom EN in tehni čnimi specifikacijami nedavno sp rejetega svetovnega standarda 
IEC/ISO/IEEE 80005-1. 
Nadaljnje pobude so predlagane v okviru tr enutne revizije Di rektive 2003/96/ES z 
dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdav čitev energentov in 
električne energije. Predlog Komisije dolo ča obvezno za časno oprostitev davkov za elektri čno 
energijo z obale, ki jo ladje dobivajo, ko so v privezu. Po sprejetju te direktive bo spodbuda 
veljala za obdobje osmih let. Vendar razprave o sprejetju predlagane zakonodaje še potekajo. 
Naslednji koraki  
3.3. Razvoj infrastrukture 
Predlog za novo uredbo o TEN-T dolo ča zahteve glede infrastrukture, katerih cilj je 
omogočanje varnih, u činkovitih, pametnih, energetsko var čnih in trajnostnih prevoznih 
storitev. Posebno pozornost name nja uvedbi novih tehnologij in inovacij, zlasti zagotavljanju 
naprav za oskrbo z alternativnimi gorivi, ki morajo uporabljati čiste ladijske tehnologije. 
Podpora TEN-T bo omogo čala prehod na bolj zelen pomorski promet na glavnih prometnih 
oseh vzdolž obal EU in na ravni njihovih povezav z zaledjem. 
3.4. Raziskave, tehnološki razvoj in inovacije 
Sedmi okvirni program EU (7. OP) za prevoz  je podpiral številne raziskovalne projekte20, ki 
so posebej obravnavali razvoj in ovativnih pomorskih konceptov, vklju čno s čisto ladijsko 
tehnologijo, alternativnimi gorivi in strategi jami za bolj zelen pomorski promet. Ti ukrepi 
upoštevajo tudi prednostne naloge pomorskega strateškega raziskovalnega programa, ki so 
opredeljene v „WATERBORNE Technology Pl atform“ (tehnološka platforma za vodni 
promet), ki jo upravljajo akterj i iz sektorja in ki združuje zadevne zainteresirane strani s 
področja raziskav in razvoja vodnega prometa21. Tehnološka platforma za vodni promet 
WATERBORNE zdaj posodablja svoj stratešk i raziskovalni program,  da bo tako izrazila 
stališča glede prednostnih nalog za  naslednji delovni program,  ki se bo izvajal v okviru 
pobude „Obzorje 2020“, tj. programa financiran ja EU za raziskave in inovacije za obdobje 
2014–2020. 
Za reševanje okoljskih in podnebni h izzivov, s katerimi se sre čuje ladijski sektor, so potrebne 
nadaljnje naložbe v raziskave in razvoj ter bolj usklajen in dosleden pristop pomorske 
skupnosti v EU. V beli knjigi iz leta 2011 z naslovom „Na črt za enotni evropski prometni 
                                                 
20 STREAMLINE („Strategic Research  for Innovative Marine Propulsion Concepts“ (Strateške raziskave 
za inovativne koncepte morskih pogonov)), TEFLES („Technologies and Scenarios for Low Emissions Shipping“ (Tehnologije in scenariji za pomorski promet z nizkimi emisijami)), DEECON („Innovative 
After-treatment System for Marine Diesel Engine Emission Control“ (Inovativen sistem za naknadno 
obdelavo za nadzor emisij morskih dizelskih motorjev)) in HELIOS („High Pressure Electronically 
Controlled Gas Injection for Marine Two-stroke Diesel Engines“ (Elektronski vbrizg plina pod visokim 
tlakom za morske dvotaktne dizelske motorje)) so primeri takih raziskovalnih projektov, ki jih financira EU. Informacije o njih so dostopne na spletni strani Službe Skupnosti za informacije o 
raziskavah in razvoju (CORDIS) http://c ordis.europa.eu/projects/home_en.html. 
21 http://www.water borne-tp.org/.  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
26. Države članice in sektor naj čim bolje 
izrabijo spodbude za elektri čno energijo z 
obale.   države 
članice/sekto
r  31. 12. 2020
 
SL 18   SL prostor – na poti h konkuren čnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu22“ so 
zastavljeni ambiciozni cilji za zmanjšanje emisij CO 2, ki so posledica pomorskega prometa. 
Podatki zainteresiranih strani kažejo, da sekt or razvija inovativne pristope za ladje brez 
emisij23. Povečana energetska u činkovitost plovil na splošn o vodi k zmanjšanju splošne 
porabe goriv in tako neposredno k zmanjšanju emisij onesnaževal in CO 2. Taki inovativni 
pristopi zahtevajo vklju čevanje ve č novih tehnologij, obsežnejše  študije in projekte 
potrjevanja. 
Raziskovalne in razvojne možnosti za izvajanj e Zbirke orodij za trajnostni promet po vodnih 
poteh so navedene v okviru družbenega izzi va z naslovom „Pameten, okolju prijazen in 
integriran promet“ v pobudi Obzorje 2020. Da se zagotovijo najve čje koristi, ki se lahko 
dosežejo s programom Obzorje 2020, se v okviru ESSF na črtuje ustanovitev delovne skupine 
za raziskave, inovacije in tehnologije. Delovna skupina bo za ESSF izdelala raziskovalne in 
razvojne smernice, zahteve in odlo čitve, ki podpirajo Zbirko orodij s posebnim programom 
Obzorje 2020. Po potrebi se bodo up oštevale regionalne posebnosti. 
                                                 
22 COM(2011)0144 final. 
23 Nedavno poro čilo LeaderSHIP, objavljeno 20. februarja 2013, tudi prou čuje morebiten pristop, ki bi 
temeljil na javno–zasebnih partnerstvih, kar se ti če plovil brez emisij/plovil brez tehni čnih nesre č 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/). 
 
SL 19   SL  
Naslednji koraki  
4. SKLEPNA  UGOTOVITEV 
Komisija bo še naprej tesno sodelovala z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pri 
izvajanju ukrepov, opredeljenih v del ovnem dokumentu služb Komisije z dne 
16. septembra 2011, ter pri razvoju dodatnih uk repov, ki bi spodbujali nadaljnjo skladnost s 
standardi nizke vsebnosti žvepla  ter podpirali traj nostni in konkuren čni pomorski promet 
v EU. V ta namen se bo izvajal sveženj ukrepov,  ki so opredeljeni v predhodnih poglavjih in 
povzeti v Prilogi 1 k temu poro čilu. 
Za napredovanje in usklajevanje tega pos topka bo Komisija ustanovila širši forum 
zainteresiranih strani, in sicer evropski foru m za trajnostni pomorski pr omet (ESSF). ESSF bo 
zagotovil platformo za strukturirani dial og, izmenjavo najboljših praks in tehni čnega znanja, 
sodelovanje in usklajevanje med zadevnimi javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi iz pomorskega sektorja ter ustreznim i službami Komisije na podro čjih, ki jih skupaj opredelijo. 
ESSF bodo pomagale tehni čne delovne skupine, ki se bodo najprej osredoto čile na tehnologije 
čiščenja in uvajanje morskega UZP, usklajevan je raziskovalnih in razvojnih dejavnosti in 
inovacije (dejavnosti na podlagi ši rših raziskovalnih in razvojni h smernic, ki jih zagotavlja 
tehnološka platforma za vodni promet „W ATERBORNE Technology Platform“), finan čne 
vidike ter izmenjavo najboljših pr aks za izvajanje Direktive 2012/33/EU. 
Komisija bo o napredku izvajanja teh ukrepov poro čala sredi leta 2015.  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
27. Prispevek k opredelitv i delovnega programa 
za razpise za zbiranje predlogov v okviru 
pobude OBZORJE 2020:  
(a) predlaganje primernih tem in vrst 
ukrepov;  
(b) obveščanje in usmerjanje zainteresiranih 
organizacij, da se finan čna sredstva pobude 
Obzorje 2020 za izvajanje Zbirke orodij kar 
najbolje porabijo.  
EK/WATERBORNE 
Technology 
Platform/ESSF leta 2013 in 
pozneje 
28. Prispevek k strateškemu programu za 
raziskave in inovacije za sektor pomorskega prometa v okviru pobude Obzorje 2020: 
– (a) spremljanje napredka in 
posodobitev zahtev s podro čja 
raziskav in razvoja za Zbirko orodij; 
– (b) pomo č pri usklajevanju 
ukrepov v zvezi z raziskavami in inovacijami EU z izvajanjem politik.  
EK/WATERBORNE 
Technology 
Platform/ESSF 
  
EK/WATERBORNE 
Technology 
Platform/ESSF 
    leta 2013 in 
pozneje  
 
SL 20   SL PRILOGA 1 : Program napredka izvajanja Zbirke orodij za trajnostni promet po 
vodnih poteh 
  Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
1 Vloga za financiranje v okviru ve čletnih 
in letnih razpisov za  zbiranje predlogov 
TEN-T 2012. države članice/sektor rok 28. 2. 2013 
2 Izkoriščanje priložnosti, ki jih je 
zagotovil razpis Marc o Polo za leto 2013. sektor 1. polovica 
leta 2013 
3 Analiza možnih na činov prilagoditve 
meril programa Marco Po lo II, da bi ta 
merila bolje upoštevala razmere na trgu in 
omogočila financiranje zelenih projektov 
pomorskega prometa. EK/države članice začetek 
leta 2013 
4 Zagotavljanje boljše uporabe 
instrumentov za financiranje prometa EU in usklajevanje z drugimi instrumenti EU, tj. strukturnimi skladi, posojili EIB itn. EK/države članice/sektor začetek 
leta 2013 
5 Zagotavljanje nadaljnjega dela Evropske 
mreže za pomorski prevoz na kratkih 
razdaljah v povezavi z oceno možnih 
učinkov (npr. ponovni prehod) na sektor 
pomorskega prevoza na  kratkih razdaljah 
na območju SECA. EK/Evropska mreža za 
pomorski prevoz na 
kratkih razdaljah/centri 
za spodbujanje 
pomorskega prevoza 2013–2014 
6 Povečanje ozaveš čenosti o okvirnih 
pogojih za dodeljevanje posojil EIB za 
pomorski promet. EIB/EK 2013–2014 
7 Proučitev možnosti za morebitna 
medsektorska partnerstva, ki bi lahko 
zagotovila finan čna sredstva EIB za 
pomorske projekte. EK/države članice/sektor 
ESSF 2013–2014 
8 Proučitev uporabe jamstev za posojila za 
TEN-T ali pilotno fazo pobude za projektne obveznice Evropa 2020 za financiranje projek tov infrastrukture 
pomorskega prometa z dolgimi odplačilnimi obdobji. EK/države članice/sektor 
ESSF 2013–2014 
9 Proučitev finan čnega povezovanja 
projektov nadgradnje z namenom vložitve 
zahtevka za splošna posojila EIB. države članice/sektor/ 
ESSF 2013–2014 
 
SL 21   SL   Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
 
10 Proučitev uvedbe nacionalnih shem 
financiranja za podpiranje pred časne 
skladnosti nacionalnih ladijskih prevoznikov s standardi nizke vsebnosti žvepla. države članice  2013–2014 
11 Opredeljevanje možnih spodbud, ki bi se 
uporabljale na lokalni, nacionalni in 
regionalni ravni, kot so zelene pristaniške 
pristojbine in tarife za zelene ladje (v 
skladu s pravili o državni pomo či). države članice/sektor 2013–2014 
12 Nadaljevanje mednarodnega dialoga na 
področju pomorskih zadev z glavnimi 
mednarodnimi partnerji in usklajevanje z MPO/ISO pri zadevah s podro čja trajnosti 
pomorskega prevoza. EK, ki ji pomaga EMSA ponovitve 
13 Ustanovitev evropskega foruma za 
trajnostni pomorski promet (ESSF). EK skupaj z vsemi 
zadevnimi 
zainteresiranimi stranmi 1. polovica 
leta 2013 
14 Organizacija prvega plenarnega 
zasedanja ESSF in za četek dela tehni čnih 
delovnih skupin ESSF. EK/ESSF 2. polovica 
leta 2013 
15 Razprava o izvajanju 
Direktive 2012/33/EU. EK/države 
članice/ESSF/sektor 2. polovica 
obdobja 2013–
2015 
16 Razvoj skupnih, usklajenih 
smernic/standardov/pravil za morski UZP kot ladijsko gorivo, ki zajemajo tehni čne, 
operativne, varnostne vidike, in vidike 
usposabljanja za: 
(a) prevoz, hrambo in 
distribucijo; 
(b) oskrbovanje z gorivom; 
(c) uporabo na ladjah.  EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
17 Analiza nekaterih potencialnih ovir na 
trgu, ki ovirajo uvajanje UZP, tj. 
organizacijskih in ope rativnih ovir, ovir, 
povezanih s stroški, in pomanjkanje EK/EMSA/ESSF  2013–2014 
 
SL 22   SL   Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
informacij. 
18 Ohranjevanje povezav in zagotavljanje 
usklajevanja s trenutnim regulativnim razvojem na mednarodni ravni na področju uporabe morskega UZP, tj. v 
MPO, ISO, mednarodni zvezi pristaniš č 
(IAPH), Mednarodnem združenju upravljavcev plinskih tankerjev in terminalov (SIGTTO) itn. EK/EMSA/ESSF  2013–2014 
19 Zagotavljanje smernic in podpore pri 
oblikovanju in oceni konkretnih 
poslovnih primerov (pristop, ki temelji na 
verigi oskrbovanja z UZP). EK/EMSA/ESSF  2013–2014 
20 Izboljšanje ozaveš čenosti javnosti o 
koristih morskega UZP. EK/EMSA/ESSF  2013–2014 
21 Predlog za vklju čitev ostankov iz 
sistemov čiščenja izpušnih plinov v 
revidirano Direktivo 2000/59/ES o 
pristaniških zmogljivosti za sprejem. EK 2. četrtina 
leta 2013 
22 Ocena potrebe po smernicah in/ali 
standardih za tehnologijo čiščenja, ki bi 
zajemali tehni čne, operativne in 
varnostne vidike, vklju čno z 
usposabljanjem posadke, ter vidike 
onesnaževanja morja. EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
23 Ugotavljanje in analiza potencialnih ovir 
na trgu, ki ovirajo uvedbo tehnologije 
čiščenja. EK/ESSF 2013–2014 
24 Zagotavljanje usklajevanja z 
regulativnimi pobudami na mednarodni ravni, ki se izvajajo, tj. dejavnostmi MPO v zvezi z merili za izpiralno vodo iz sistemov čiščenja izpušnih plinov. EK/ESSF 2013–2014 
25 Izmenjava informacij o projektih, ki se 
izvajajo, ter na črtovanih projektih in 
preskusih, povezanih z namestitvijo 
čistilne tehnologije na plovilih. EK/EMSA/ESSF 2013–2014 
26 Države članice in sektor naj čim bolje 
izrabijo spodbude za elektri čno energijo z države članice/sektor 31. 12. 2020 
 
SL 23   SL   Ukrep  Odgovorni 
akterji  Časovni 
razpored 
obale. 
27 Prispevek k opredelitvi delovnega 
programa za razpise za zbiranje 
predlogov v okviru pobude Obzorje 2020. 
Predlog primernih tem in vrst ukrepov. 
Obveščanje in usmerjanje zainteresiranih 
organizacij, da se finan čna sredstva 
pobude Obzorje 2020 za izvajanje 
trajnostne Zbirke orodij kar najbolje 
porabijo. EK/WATERBORNE 
Technology 
Platform/ESSF leto 2013 in 
pozneje 
28 Prispevek k strateškemu programu za 
raziskave in inovacije za sektor pomorskega prometa v okviru pobude Obzorje 2020. Spremljanje napredka in posodobitev zahtev s podro čja raziskav in 
razvoja za Zbirko orodij za trajnostni promet po vodnih poteh. Pomo č pri 
usklajevanju ukrepov v zvezi z raziskavami in inovacijami EU z izvajanjem politik. EK/WATERBORNE 
Technology 
Platform/ESSF leto 2013 in 
pozneje 
 
SL 24   SL  
PRILOGA 2: Projekti pomorskih avtocest in pristaniš č s posebnimi okoljskimi 
razsežnostmi, ki jih podpira TEN-T 
Dostopni na: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects/te n-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Več informacij o projektih, ki jih financira TEN-T, je objavljenih na spletiš ču Izvajalske agencije TEN-T 
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
Portfelj projektov pomorskih avtocest, 
ki se izvajajo:        
        
Šifra projekta Ime Vrsta 
ukrepa Načrtovano 
obdobje 
izvajanja 
(leta)  Prvotni 
datum 
zaključka Predvideni 
datum 
zaključka Prvotni  
skupni stroški
(v 
milijonih EUR) Podpora TEN-
T (v 
milijonih EUR) 
2010-EU-21112-S LNG infrastructure of filling 
stations and deployment in ships 
(Infrastruktura črpalk UZP in 
njeno uvajanje na ladjah) študije 3,2 31. 3. 2013 31. 12. 2013 26,8 9,6 
2009-EU-21010-P Baltic Link Gdynia-Karlskrona 
(Baltska povezava Gdynia–
Karlskrona) 
(del projekta, ki zadeva 
električno energijo z obale v 
enem pristaniš ču in za dve 
plovili) dela 4,8 31. 10. 2013 31. 10. 2013 85,5 17,1 
2011-EU-21002-P On Shore Power Supply - an 
integrated North Sea network 
(Oskrba z energijo z obale – 
integrirano omrežje Severnega 
morja) dela 3,3 31. 12. 2014 31. 12. 2014 5,0 1,0 
2011-EU-21005-S LNG in Baltic Sea Ports (UZP v 
pristaniščih Baltskega morja) študije 3,0 31. 12. 2014 31. 12. 2014 4,8 2,4 
2011-EU-21007-S COSTA študije 2,8 31. 12. 2013 31. 12. 2013 3,0 1,5 
2011-EU-21010-M Green Bridge on Nordic Corridor 
(Zeleni most v severnem 
koridorju – del projekta, ki 
zadeva namestitev pralnikov na 
dveh plovilih in oskrbo z 
električno energijo z obale v 
dveh pristaniš čih) mešano 
(študije in 
dela) 4,0 31. 12. 2014 31. 12. 2014 84,6 19,8 
Skupaj           111,4 51,4 
Portfelj projektov pristaniš č, ki se 
izvajajo:        
        
Šifra projekta Ime Vrsta 
ukrepa Načrtovano 
obdobje 
izvajanja 
(leta)  Prvotni 
datum 
zaključka Predvideni 
datum 
zaključka Prvotni  
skupni stroški
(v 
milijonih EUR) Podpora TEN-
T (v 
milijonih EUR) 
2011-ES-92138-S Blue Corridors enHance through 
the Application of Natural Gas 
Energy (Izboljšava modrih 
koridorjev z uporabo energije 
zemeljskega plina) študija 1,3 31. 12. 2013 31. 12. 2013 2,2 1,1 
2011-EU-92151-S Green technologies and eco-
efficient alternatives for cranes 
& operations at port container 
terminals (GREENCRANES) 
(Zelene tehnologije in ekološko 
učinkovite alternative za žerjave 
in dejavnosti na pristaniških 
terminalih z zabojniki) študija 1,9 31. 5. 2014 31. 5.2014 3,6 1,8 
 
SL 25   SL 2011-EU-92079-S Make a Difference (Za boljši svet) študija 1,2 31. 12. 2014 31. 12.2014 2,5 1,2 
2011-FR-92026-S Technical and design studies 
concerning the implementation 
of a LNG bunkering station at the 
port of Dunkirk (Tehni čne študije 
in študije zasnove v zvezi z 
izvajanjem oskrbovanja z UZP v 
pristanišču Dunkirk) študija 2,4 31. 12. 2014 31. 12. 2014 2,3 1,1 
2011-SE-92148-P Projekt Fjalir dela 1,2 31. 12. 2013 31. 12. 2013 1,3 0,3 
Skupaj           11,9 5,5