EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.9.2016 COM(2016) 636 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Šesto poročilo o premestitvi in preselitvi



1Uvod Svet je septembra 2015 glede na stalne in izjemne tokove migrantov v EU sprejel dva pravno zavezujoča sklepa o vzpostavitvi začasnega in izrednega mehanizma za premestitev 106 000 oseb iz Grčije in Italije, torej držav članic pod največjim pritiskom. Ta sklepa sta bila izraz načela solidarnosti, ki ima osrednje mesto v evropskem projektu. Hkrati so se države članice s pridruženimi državami dublinske uredbe 20. julija 2015 dogovorile, da bodo preselile 22 504 osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito, z Bližnjega vzhoda in Afriškega roga ter iz Severne Afrike, da bi celovito obravnavale svetovno migracijsko krizo in izkazale solidarnost s tretjimi državami, ki jih je migracijska kriza prav tako prizadela. Zaradi novosti in zahtevnosti mehanizma za premestitev je bilo potrebnega nekaj časa, preden je začel delovati s polno paro. Italija, Grčija in države članice premestitve so morale vzpostaviti nove strukture, postopke in zmogljivosti, doseči vzajemno zaupanje in izboljšati sprejemne pogoje za namestitev znatnega števila prosilcev za azil, ki bi lahko bili upravičeni do premestitve. Zdaj, eno leto po začetku veljavnosti drugega sklepa Sveta, so temelji za uspešno izvajanje premestitve postavljeni, na številnih področjih pa je bil dosežen pomemben napredek. Žariščne točke so vzpostavljene, pristop žariščnih točk pa se izvaja tudi zunaj območij, ki so bila formalno določena kot žariščne točke. Države članice, agencije EU in mednarodne organizacije si skupaj z Italijo in Grčijo prizadevajo za upravljanje meja EU in migracijskih tokov, postopki za olajšanje premestitve pa so vzpostavljeni tako v Grčiji kot tudi v Italiji. Rezultat teh prizadevanj so ustanovitev resnično evropskih operativnih enot, odvzem prstnih odtisov v skoraj 100 % primerov, okrepljena varnost in bistveno povečanje števila prosilcev, ki bi lahko bili upravičeni do premestitve. Zaradi teh prizadevanj so se premestitve tudi močno pospešile, v zadnjih mesecih zlasti v Grčiji. V obdobju poročanja je znatno število držav članic dejavneje sodelovalo pri programu za premestitev, zato se je število premeščenih oseb močno zvišalo. Od zadnjega obdobja poročanja je bilo premeščenih 2 595 oseb (od tega 2 242 iz Grčije), pri čemer sta bili 1 202 osebi (od tega 1 026 oseb iz Grčije) premeščeni od začetka septembra, medtem ko je bilo v prejšnjem obdobju poročanja premeščenih 776 oseb. Pripravljenost za dejavnejše sodelovanje je izrazilo še nekaj držav članic. Doslej, torej do sredine obdobja izvajanja sklepov Sveta, je bilo premeščenih 5 651 oseb (4 455 iz Grčije in 1 196 iz Italije).Zaradi stalnih prihodov migrantov v Italijo in še vedno težavnih humanitarnih razmer v Grčiji ostaja premestitev ključnega pomena za ublažitev pritiska na ti državi. Evropski svet je na zasedanju 28. junija 2016 znova pozval k nadaljnji pospešitvi izvajanja programov za premestitev in preselitev. V načrtu iz Bratislave z dne 16. septembra 2016 je bilo ponovno potrjeno, da bo treba v okviru prihodnje migracijske politike uporabljati načeli odgovornosti in solidarnosti. Predsednik Juncker in prvi podpredsednik Timmermans sta v pismu o nameri predsedniku Martinu Schulzu in predsedniku vlade Robertu Ficu znova poudarila, da bo pospešitev premestitve beguncev iz Grčije in Italije prednostna naloga Komisije v letih 2016 in 2017. Zdaj ko so strukture in postopki vzpostavljeni, lahko države članice premestitve v tem drugem letu izvajanja sklepov Sveta nadgradijo dosedanje dosežke, tako da se v celoti odzovejo na te pozive in bolj podprejo Grčijo in Italijo ter s tem izpolnijo svoje pravne obveznosti in v praksi izkažejo svojo solidarnost. Izvajanje preselitve poteka po načrtih. Od 22 504 oseb, ki naj bi bile preseljene na podlagi programa iz julija 2015, jih je bilo doslej preseljenih 10 695, od tega 2 426 od objave prejšnjega poročila, in sicer predvsem iz Turčije, Jordanije in Libanona. Ker so se dogovorjeni ukrepi iz izjave EU in Turčije začeli izvajati šele 4. aprila, je bilo iz Turčije v EU na podlagi mehanizma 1 : 1 preseljenih 1 614 oseb, od tega 812 od objave prejšnjega poročila.

V tem šestem poročilu o premestitvi in preselitvi je prikazano posodobljeno stanje od zadnjega poročila z dne 13. julija. Prav tako so ocenjeni ukrepi, ki so jih od 12. julija do 27. septembra 2016 (obdobje poročanja) sprejeli vsi zadevni deležniki za izpolnitev priporočil glede pospešitve izvajanja programov za premestitev in preselitev. 2Premestitev 2.1Glavni dogodki v obdobju poročanja Od 12. julija 2016 je v Grčijo prispelo 7 300 oseb. V primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja se je število migrantov v Grčiji povečalo, tako da jih je bilo 27. septembra približno 60 500, od tega približno 13 800 na otokih in približno 46 700 v celinski Grčiji. V obdobju poročanja se je na splošno pozitiven trend glede števila premestitev ohranil, septembra pa se je to število znatno povečalo (premeščenih je bilo 1 134 oseb, od tega 577 v enem tednu). Poleg tega je grška azilna služba v tesnem sodelovanju z visokim komisarjem Združenih narodov za begunce (UNHCR) in Evropskim azilnim podpornim uradom (EASO) ter s finančno podporo Komisije 30. julija uspešno zaključila množični predregistracijski postopek. Pri tem je bilo predhodno registriranih skupaj 27 592 oseb, od katerih jih 67 % izvira iz ene od držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve. Termini z organi zaradi vložitve popolnih prošenj za azil so se začeli 1. septembra, prednost pa imajo mladoletniki brez spremstva ter starejše in hudo bolne osebe. Grška azilna služba je okrepila svojo zmogljivost za obravnavo prošenj za premestitev, zato je lahko avgusta poslala več prošenj, kot je bilo razpoložljivih zavez. Zdaj je ključnega pomena, da vzporedno s povečanjem zmogljivosti grške azilne službe za obravnavo prošenj za premestitev druge države članice povečajo svoje zmogljivosti za razpis in zapolnitev mest za premestitev. V Italijo je od 12. julija prispelo 52 656 oseb. Število prispelih Eritrejcev, tj. državljanov ene od držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve, je prav tako ostalo visoko (v obdobju poročanja je v Italijo prispelo več kot 2 000 Eritrejcev, ki so drugi najštevilčnejši po številu prihodov). Po podatkih italijanskega ministrstva za notranje zadeve v Italiji na premestitev trenutno čaka 5 000 Eritrejcev. Predaje v okviru premestitve iz Italije so sledile podobnemu trendu kot v prejšnjem obdobju poročanja. Vendar je bil na ad hoc srečanju nacionalnih kontaktnih točk za premestitev 15. septembra v Rimu, ki so mu sopredsedovali Komisija in italijanski organi, dosežen precejšen napredek pri reševanju glavnih opredeljenih ozkih grl, povezanih zlasti z varnostnimi vprašanji. Poleg držav članic so se srečanja udeležili še UNHCR, EASO, Mednarodna organizacija za migracije (IOM), Europol in Frontex. To bi moralo precej pospešiti tudi izvajanje programa za premestitev iz Italije. Število mladoletnikov brez spremstva, ki so prispeli v Italijo, se je še naprej povečevalo (od začetka januarja jih je prispelo več kot 20 500, od tega več kot 2 800 Eritrejcev in več kot 115 Iračanov). V množičnem predregistracijskem postopku v Grčiji je bilo evidentiranih 1 225 mladoletnikov brez spremstva, od katerih jih 48 % prihaja iz držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve (36 % Sircev in 12 % Iračanov). Premestitev mladoletnikov brez spremstva še naprej poteka počasi, saj jih je bilo v obdobju poročanja premeščenih 46, in sicer le iz Grčije. Vendar se pričakuje, da se bo število premeščenih mladoletnikov brez spremstva zaradi napredka, ki je bil dosežen na tem področju, kmalu povečalo. Grčija je zlasti naznanila, da se bodo mladoletniki brez spremstva po zaključitvi predregistracijskega postopka obravnavali prednostno, Italija pa namerava izvesti prvo pilotno predajo v okviru premestitve. Poleg tega zdaj več držav članic (poleg Finske, Luksemburga in Portugalske še Belgija, Nizozemska, Nemčija in Španija) zagotavlja mesta za premestitev mladoletnikov brez spremstva, pričakuje pa se, da se bodo v premestitev te kategorije ranljivih prosilcev dejavno vključile še druge države članice. 2.2Ukrepi držav članic premestitve Od 12. julija do 27. septembra je bilo premeščenih še 2 595 oseb, in sicer 2 242 iz Grčije in 353 iz Italije. Francija je z letalskim prevozom še naprej premeščala znatno število oseb, Nemčija in Belgija pa sta izrazili pripravljenost za okrepitev prizadevanj. Finska, Francija, Nizozemska in Portugalska so nadaljevale redne tedenske in mesečne predaje, Estonija, Latvija, Litva, Luksemburg in Malta pa so povečali pogostost predaj (mesečno ali vsaka dva meseca). Največ prosilcev je premestila Francija (1 952), sledita ji Finska (690) in Nizozemska (726). Do konca septembra se načrtuje še 81 predaj v okviru premestitve iz Grčije in vsaj 67 iz Italije, za začetek oktobra pa so načrtovane dodatne predaje 134 oseb. Ukrepi za obravnavanje omejenega števila zavez: Nemčija je v obdobju poročanja naznanila, da bo vsak mesec predložila obvestilo o pripravljenosti za hitro premestitev prosilcev za mednarodno zaščito („formalne zaveze“). Ta formalna zaveza bi zajemala 500 oseb iz Italije in 500 iz Grčije. Tudi Belgija je napovedala zavezo za 100 oseb iz Italije in 200 iz Grčije. Estonija, Latvija, Litva in Luksemburg so povečali pogostost svojih zavez, saj formalne zaveze zdaj sporočajo vsak mesec. Te zaveze je treba dodati mesečnim formalnim zavezam Finske, Francije, Nizozemske in Romunije ter rednim formalnim zavezam Portugalske, Slovenije in Švice. Poleg tega zdaj v programu za premestitev sodeluje tudi Lihtenštajn, ki je predložil formalne zaveze za 10 oseb iz Grčije, Norveška pa je predložila svoj načrt za premestitev iz Grčije s formalnimi zavezami za 20 oseb.

16 držav članic (Belgija, Bolgarija, Hrvaška, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Romunija, Slovaška in Slovenija) ter Lihtenštajn, Norveška in Švica so v obdobju poročanja skupaj predložili 4 466 formalnih zavez (1 381 formalnih zavez je bilo predloženih za Italijo, 3 085 pa za Grčijo). Skupno število formalnih zavez držav članic premestitve znaša 13 585 (3 809 iz Italije in 9 776 iz Grčije). Kljub temu je potreben nadaljnji napredek za zagotovitev, da vse države članice predložijo zaveze za ustrezno število mest, saj bi Komisija po polovici obdobja izvajanja pričakovala, da bodo predložene zaveze za vsaj 50 % mest, ki so bila dodeljena državam članicam. Avstrija in Madžarska sta še vedno edini državi, ki nista predložili nobene zaveze, Poljska pa od aprila svojih zavez nadalje ne izvaja ter ni predložila zavez niti ni premestila nobenega prosilca. Ukrepi za skrajšanje odzivnega časa na prošnje za premestitev: večina držav članic in pridruženih držav, ki sodelujejo v programu za premestitev, si prizadeva za skrajšanje odzivnega časa na prošnje za premestitev in izpolnjuje cilj glede odgovora v desetih delovnih dneh, določenega v protokolih o premestitvi. Na splošno večina držav odobri prošnje za premestitev. Ne glede na to bi bilo mogoče v nekaterih primerih število odobritev bistveno zvišati, v drugih pa izboljšati utemeljitve zavrnitev. Dobrim praksam Nizozemske v zvezi z ustreznim utemeljevanjem razlogov za zavrnitev prošenj za premestitev bi morale slediti tudi druge države. Zlasti Slovaška in Češka imata v primerjavi z drugimi državami članicami še vedno visok delež zavrnjenih prošenj (več kot 50 %), naveden razlog za zavrnitev pa je običajno to, da prosilci nimajo osebnih dokumentov ali potnih listin, kar naj bi bila ovira za ustrezne varnostne preglede. Medtem ko Italija in Grčija že izvajata temeljite sekundarne varnostne preglede pred pošiljanjem prošenj za premestitev, bi lahko države članice po potrebi izkoristile dodatne načine varnostnega preverjanja prosilcev brez potnih listin, kot je izmenjava prstnih odtisov. Ukrepi za reševanje težav, povezanih s premestitvijo ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva: med 1. julijem in 31. avgustom je v Italijo prispelo 7 036 mladoletnikov brez spremstva, od katerih jih 1 296 izvira iz držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve (1 211 Eritrejcev, 44 Iračanov, 40 Sircev in 1 Srednjeafričan). Čeprav ni mogoče ugotoviti, koliko jih je v tem istem obdobju prispelo v Grčijo, je grški nacionalni center za socialno solidarnost (EKKA) poročal, da je bilo od začetka leta 2016 zaradi iskanja namestitve k njemu napotenih 3 779 mladoletnikov brez spremstva. Grčija je 19. septembra 2016 Komisijo obvestila, da je za mladoletnike brez spremstva na voljo 860 sprejemnih mest. Te zmogljivosti so trenutno zasedene, na čakalnem seznamu pa je 1 487 mladoletnikov brez spremstva, ki jih je treba nastaniti v primerne objekte. Glede na podatke iz predregistracijskega postopka je bilo do 19. septembra evidentiranih 1 225 mladoletnikov brez spremstva.Po ocenah je bilo 19. septembra v Grčiji 2 477 mladoletnikov brez spremstva. Premestitev mladoletnikov brez spremstva še vedno poteka počasi. Od 12. julija jih je bilo iz Grčije premeščenih 46 (na Finsko, Nizozemsko in Portugalsko ter v Luksemburg, Nemčijo in Španijo), s čimer se je skupno število premeščenih mladoletnikov brez spremstva zvišalo na le 75. Ukrepi za povečanje zmogljivosti urada EASO za podporo Italiji in Grčiji: kar zadeva Grčijo, je urad EASO 28. julija 2016 državam članicam poslal opomnik glede petega razpisa za strokovnjake, ki bi podprli program za premestitev, saj je treba zaradi izteka napotitev vedno znova napotiti nove strokovnjake. Poleg tega je Komisija avgusta poslala dopis državam članicam in jih pozvala, naj napotijo več izkušenih strokovnjakov in za daljše obdobje. Države članice so po tem opomniku uradu EASO predložile predloge za 28 kandidatov. Skupaj je bilo 27. septembra v Grčiji med napotenimi strokovnjaki 27 strokovnjakov za azil in 27 tolmačev, kar je še vedno premalo za obvladovanje večjega števila zadev po zaključitvi množičnega predregistracijskega postopka. Kar zadeva Italijo, je bil zadnji razpis urada EASO za strokovnjake objavljen 28. maja 2016. Razpisana so bila mesta za 35 dodatnih strokovnjakov, da bi jih bilo skupaj 74, kakor je bilo predvideno v kontingentnem načrtu, dogovorjenem z italijanskimi organi. Do 27. septembra 2016 je prispelo 76 ponudb. 27. septembra 2016 je bilo v Italiji med napotenimi strokovnjaki skupaj 33 strokovnjakov za azil in 35 kulturnih posrednikov, kar ne zadostuje glede na še vedno visoko število prihodov oseb, upravičenih do premestitve, in je manj od števila strokovnjakov, predvidenega v kontingentnem načrtu. Kratke napotitve v Italiji in Grčiji izjemno motijo splošen potek dela pri postopku premestitve. Ko se napotitve končajo, se do prihoda nadomestnega osebja registracije upočasnijo. Kratke napotitve vplivajo tudi na kakovost spisov o premestitvi, saj strokovnjaki potrebujejo nekaj časa, da se seznanijo z vzpostavljenimi postopki. Za zagotovitev ustrezne navzočnosti urada EASO na terenu in zmogljivosti skupin za obravnavo prošenj v Italiji in Grčiji je nujno potrebnih več napotitev, in sicer za daljše obdobje. 2.3Ukrepi Grčije in Italije, vključno z najpomembnejšimi točkami iz časovnih načrtov Grčija

Ukrepi za pospešitev registracije in obravnave migrantov: grška azilna služba je množični predregistracijski postopek končala 30. julija. Skupaj je bilo predhodno registriranih 27 592 oseb, od katerih jih 67 % (približno 18 000) izvira iz ene od držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve (54 % Sircev in 13 % Iračanov). Na podlagi te obsežne dejavnosti je na tisoče oseb dobilo izkaznico prosilca za azil, ki jim omogoča zakonito prebivanje v Grčiji ter dostop do zdravstvenih storitev in izobraževanja. Termini z organi zaradi vložitve popolnih prošenj za azil so se začeli 1. septembra, prednost pa imajo mladoletniki brez spremstva ter starejše in hudo bolne osebe. K predhodno registriranim osebam je treba prišteti tiste, ki so bile že registrirane in sprejete v program za premestitev. Zato je postala pospešitev premestitve prednostna naloga, da bi se izognili nevzdržnemu kopičenju zadev, kar bi lahko tudi škodilo verodostojnosti programa. Ukrepi za povečanje zmogljivosti grške azilne službe za registracijo oseb: da bi grška azilna služba povečala svoje zmogljivosti za vložitev in obravnavo prošenj, je začela postopek zaposlitve 177 novih uslužbencev, ki bodo zaposleni postopoma do sredine novembra 2016. Od teh novih uslužbencev jih bo 56 registriralo prosilce, upravičene do premestitve. Cilj grške azilne službe je v štirih do petih mesecih, najpozneje pa do marca 2017, zaključiti vložitev popolnih prošenj tistih oseb, ki so bile predhodno registrirane. Grški organi so v dopisu z dne 14. julija 2016 navedli, da hitrejše zaposlovanje novega kadra ni izvedljivo zaradi pomanjkanja izkušenega osebja, ki bi nove uslužbence usposabljalo in nadzorovalo ter jim zagotavljalo mentorstvo. Od 26. septembra 2016 bo enota za premestitev v Atenah delovala v novih prostorih (Alimos), ki zagotavljajo nujno potreben dodaten prostor za povečanje zmogljivosti za obravnavo prošenj za premestitev (registracija in obveščanje). Mešane registracijske skupine azilne službe/urada EASO je 27. septembra sestavljalo sedem strokovnjakov v Atenah, šest v Solunu in štirje v Aleksandropolisu. Ker grška azilna služba potrebuje dodatno izkušeno in specializirano osebje (zaradi novih uslužbencev), bo urad EASO zagotovil raznovrstnejšo podporo. Grška azilna služba s podporo urada EASO dnevno vloži v povprečju 113 prošenj prosilcev, upravičenih do premestitve. To dnevno povprečje naj bi se še zvišalo, ko bo novo osebje postalo operativno in bo urad EASO zagotovil raznovrstnejšo podporo. Medtem ko se je razlika med številom prošenj za premestitev, ki jih je predložila Grčija, in številom odobritev držav članic v obdobju poročanja zmanjšala, se je razlika med številom registracij, ki jih je opravila grška azilna služba, in skupnim številom zavez močno povečala. Ta razlika je postala resno ozko grlo zadnji teden avgusta, ko grška azilna služba ni mogla več pošiljati prošenj za premestitev, ker ni bilo razpoložljivih zavez, v času po množičnem predregistracijskem postopku pa bi to lahko postalo še večja težava. Ukrepi za izboljšanje sprejemne zmogljivosti v Grčiji: 14. septembra je skupna sprejemna zmogljivost v Grčiji znašala več kot 62 987 mest, kar zajema mesta v začasnih objektih in stalna sprejemna mesta na celini. Ta mesta so bila na voljo tako migrantom brez urejenega statusa kot tudi osebam, ki morda potrebujejo mednarodno zaščito in so izrazile željo, da bi zaprosile za azil, ali pa so prošnjo za azil že vložile. V skladu z informacijami grških organov se skupna načrtovana zmogljivost 39 stalnih sprejemnih lokacij na celini ocenjuje na približno 32 700 mest. Grčija je v dopisu z dne 19. septembra potrdila, da so bile te nove lokacije, ki zagotavljajo dostojne življenjske razmere v skladu s standardi EU, določene in da bodo popolnoma prenovljene. Te načrte je treba čim prej učinkovito izvesti. Glede na to, da se bodo nekateri začasni objekti preuredili v stalne, je treba ohraniti tudi zadostno zmogljivost v obliki začasnih objektov, ki omogočajo odziv na morebitno pomanjkanje zmogljivosti zaradi nepričakovanega pritoka oseb. Od 20 000 mest, ki jih je prosilcem, upravičenim do premestitve, UNHCR namenil v okviru programa subvencij za najem, jih je bilo 19. septembra na voljo 12 045, vključno s 3 404 mesti v hotelih/stavbah, 6 559 mesti v stanovanjih, 385 mesti pri gostiteljskih družinah in 507 mesti v namenskih objektih za mladoletnike brez spremstva. Poleg tega je bil do 20. septembra od treh centrov za premestitev, h katerim so se zavezali grški organi, vzpostavljen le eden (Lagadikija). V njem je bilo 19. septembra na voljo 1 190 mest. Za preostala dva grški organi še niso določili primerne lokacije. Med UNHCR in grškimi organi še potekajo razprave o zagotovitvi več lokacij za izgradnjo namenskih centrov za premestitev, zlasti v regiji Atika. Zmogljivost treh centrov za premestitev bi morala znašati 6 000 mest. Kot je navedeno v petem poročilu, bi bilo treba te lokacije nujno določiti, da se preprečijo ozka grla pri zadnjih fazah postopka premestitve po množičnem predregistracijskem postopku. Italija Ukrepi za povečanje števila žariščnih točk in zagotovitev njihove popolne operativnosti: v zadnjih mesecih so vrhunci v številu prihodov pokazali, da trenutna zmogljivost 1 600 mest na štirih delujočih žariščnih točkah (Pozzallo, Lampedusa, Trapani in Taranto), ne zadostuje. Poleg tega večina izkrcanj (približno 70 %) še vedno poteka zunaj žariščnih točk. Čeprav so bili prvi pripravljalni ukrepi že sprejeti, bi morala Italija pospešiti odprtje dodatnih žariščnih točk, ki so bile že napovedane. Poleg tega bi bilo treba v drugih pristaniščih za izkrcavanje v najširšem možnem obsegu sistematično izvajati pristop žariščnih točk in upoštevati standardne operativne postopke za žariščne točke. To vključuje zagotavljanje zadostnega števila osebja agencij EU (Frontex, Europol, EASO). Poleg tega bi bilo treba povsod, kjer je to mogoče, nujno predvideti ustrezne sprejemne strukture, in sicer tudi v tistih pristaniščih, ki ne bodo postala prave žariščne točke. Glede na vse večji delež mladoletnikov brez spremstva, ki prihajajo v Italijo, bi jim bilo treba na vseh žariščnih točkah zagotoviti namenska območja in posebno pomoč ter čim hitrejši prevoz do sprejemnih objektov prve ali druge stopnje. Čeprav rok za izvedbo tega ni zakonsko določen, bi se morali migranti praviloma obravnavati čim prej, najpozneje pa v 72 urah. Ukrepi za izboljšanje usklajevanja: skupina, ki je pripravila osnutek standardnih operativnih postopkov za žariščne točke, bo po junijskem sprejetju in objavi teh standardnih operativnih postopkov ter po prvem sklopu usposabljanj zdaj spremljala njihovo izvajanje, da bi lahko pripravila ustrezne kazalnike. Prvo srečanje te skupine bo potekalo 26. septembra. Nove in podaljšane pogodbe med prefekturami in subjekti, ki upravljajo žariščne točke, bodo morale biti skladne s standardnimi operativnimi postopki za žariščne točke. Delovanje žariščnih točk še naprej ovira to, da vsaka žariščna točka nima svojega italijanskega koordinatorja.

Ukrepi za skrajšanje odzivnega časa na prošnje za premestitev: na ad hoc srečanju nacionalnih kontaktnih točk za premestitev je bil dosežen dogovor glede pristopa, ki ga je treba uporabiti pri zadevah, povezanih z varnostjo. Udeleženci so se glede na številna priporočila Komisije iz četrtega poročila o premestitvi in preselitvi zlasti strinjali z večjo vključenostjo Europola, da bi se pospešili izmenjava prstnih odtisov in dodatni varnostni razgovori, ter urada EASO, da bi se izvajali dodatni izključitveni razgovori. To pomeni, da bi se morale premestitve iz Italije zdaj kmalu pospešiti. Ukrepi za reševanje težav, povezanih s premestitvijo ranljivih prosilcev in mladoletnikov brez spremstva: iz Italije ni bil premeščen še noben mladoletnik brez spremstva. Izvajanje tega postopka je ključna prednostna naloga, saj se je v Italiji letos izkrcalo skoraj 3 000 mladoletnikov brez spremstva, ki so morda upravičeni do premestitve (večina iz Eritreje). Potem ko je Italija napovedala začetek izvajanja pilotnega projekta za premestitev mladoletnikov brez spremstva, so zanimanje pokazale številne države članice.Za hitro izvajanje tega pilotnega projekta in premestitve mladoletnikov brez spremstva na splošno bi morala Italija določiti enega ali več namenskih centrov za kandidate, ki so morda upravičeni do premestitve, kjer bi lahko zagotavljali pomoč uslužbenci urada EASO. Ukrepi za omejitev sekundarnih gibanj: eden od ukrepov za omejitev sekundarnih gibanj, ki so jih sprejeli italijanski organi, je to, da italijanska policija migrante, ki so neregularno prešli z juga na sever države, redno vrača v sprejemne objekte na jugu države. Za boljše obveščanje morebitnih prosilcev o programu za premestitev trenutno potekajo razprave o možnosti napotitve dodatnih skupin urada EASO na območja, kjer je prisotnih veliko prosilcev, ki bi lahko bili upravičeni do premestitve, zlasti Eritrejcev. Navzočnost in gibanje migrantov brez urejenega statusa na italijanskem ozemlju bi bilo treba natančno spremljati, neregularna sekundarna gibanja pa preprečiti. 2.4Ukrepi Komisije in agencij EU Evropska komisija Komisija Italiji in Grčiji še naprej dnevno zagotavlja podporo na terenu, jima pomaga pri usklajevanju različnih deležnikov ter grškim in italijanskim organom pomaga pri odpravljanju težav, hitrem reševanju problemov in razvijanju postopkov. V okviru tega je bilo 13. septembra v Atenah organizirano srečanje uradnikov za zvezo, ki so razpravljali o rezultatih predregistracijskega postopka ter z grškimi organi in državami članicami premestitve načrtovali nadaljnje ukrepe, vključno z opredelitvijo tistih držav članic, ki bi bile pripravljene sprejeti mladoletnike brez spremstva. Ad hoc srečanje nacionalnih kontaktnih točk za premestitev, ki je 15. septembra potekalo v Italiji in so mu sopredsedovali italijanski organi, je bilo namenjeno iskanju rešitev za glavna ozka grla, ki upočasnjujejo premestitve v Italiji, zlasti vprašanja, povezana z varnostjo. Poleg tega je Komisija v stalnem stiku z državami članicami premestitve, da bi skupaj z njimi opredelila morebitne ovire v postopku premestitve in predlagala rešitve. Komisija Grčiji še naprej zagotavlja znatna finančna sredstva in tako državo podpira pri prizadevanjih, da bi azilni sistem in sistem upravljanja migracij uskladila s standardi EU. V obdobju poročanja je bilo grškim organom neposredno dodeljenih približno 90 milijonov EUR za okrepitev zmogljivosti Grčije, da bi se izboljšale življenjske razmere in zagotavljale osnovne zdravstvene storitve v namestitvenih centrih za begunce ter da bi se migrantom zagotovile sprejemne in zdravstvene storitve. Komisija je vključno s temi nedavno dodeljenimi finančnimi sredstvi Grčiji od začetka leta 2015 namenila skupaj 352 milijonov EUR nujne pomoči v okviru skladov na področju notranjih zadev (Sklad za azil, migracije in vključevanje (v nadaljnjem besedilu: sklad AMIF) in Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad ISF)), in sicer bodisi neposredno grškim organom bodisi prek agencij EU in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji. Ta nujna pomoč dopolnjuje 509 milijonov EUR, ki so bili Grčiji že dodeljeni na podlagi nacionalnih programov za obdobje 2014–2020 (294,5 milijona EUR iz sklada AMIF in 214,7 milijona EUR iz sklada ISF). Znatna sredstva (približno 198 milijonov EUR), namenjena osnovnim humanitarnim potrebam migrantov in beguncev, se zagotavljajo tudi partnerskim humanitarnim organizacijam prek nedavno ustanovljenega instrumenta nujne pomoči. Finančna sredstva so bila zagotovljena tudi italijanskim organom, da bi podprli njihova prizadevanja za upravljanje povečanega števila migrantov/prosilcev za azil, ki prihajajo v Italijo. Komisija je v obdobju poročanja italijanski obalni straži in italijanski mornarici dodelila skupaj 3,2 milijona EUR v okviru nujne pomoči iz sklada ISF. Doslej je Komisija Italiji odobrila skupaj 23,5 milijona EUR nujne pomoči iz skladov AMIF in ISF. Ta znesek dopolnjuje 592,6 milijona EUR finančnih sredstev, ki so bila Italiji dodeljena na podlagi nacionalnih programov v okviru skladov AMIF (347,7 milijona EUR) in ISF (244,9 milijona EUR).

Komisija je v okviru spremljanja izvajanja sklepov Sveta o premestitvi izrazila zaskrbljenost v zvezi z državami članicami, ki zaostajajo pri izvajanju teh sklepov, in bo to počela tudi v prihodnje. Evropski azilni podporni urad Ukrepi za pospešitev postopka premestitve in povečanje zmogljivosti za registracijo oseb v Grčiji in Italiji: strokovnjaki so napoteni na različna delovna mesta. V Grčiji trenutno 20 strokovnjakov pomaga pri postopku registracije neposredno prek skupne obravnave prošenj. Sedem drugih strokovnjakov sodeluje pri zagotavljanju informacij, tako da vodijo dežurni telefonski številki ter zagotavljajo informacije o registraciji, premestitvi in dublinskem postopku.Urad EASO je na podlagi priporočil o tem, kako okrepiti postopek iskanja najustreznejše države, katerega cilj je prosilce dodeliti določenim državam članicam, pripravil akcijski načrt, ki se bo začel izvajati oktobra. Grška azilna služba si po predregistracijskem postopku prizadeva za okrepitev svojih zmogljivosti za registracijo oseb. Urad EASO bo zagotovil raznovrstnejšo podporo pri postopku premestitve in vključil več strokovnjakov za oceno ranljivosti, ugotavljanje največje koristi otroka, kazalnike izključenosti, dublinsko uredbo, enotnost družine in ponarejanje dokumentov. Ti strokovnjaki bodo pomagali v zahtevnejših primerih, kar bo prispevalo k razbremenitvi rednega postopka registracije oseb in ohranitvi kakovosti spisov o premestitvi. Še naprej je potrebna okrepljena podpora v različnih fazah postopka premestitve – od zagotavljanja informacij do registracije in postopka iskanja najustreznejše države. Urad EASO pripravlja nabavo prenosne pisarne za Solun, da bi dodatno povečal zmogljivost za registracijo oseb. Delegacija, ki je zastopala upravni odbor urada EASO, je med 11. in 15. julijem opravila misijo za analizo pri premestitvi iz Grčije. Ugotovila je, da premestitev dobro deluje, in predložila številna priporočila, ki so v skladu s priporočili iz tega in prejšnjih poročil. Urad EASO bo spremljal nadaljnje ukrepe na podlagi drugih priporočil, ki so podrobnejša ter bolj kratkoročne in praktične narave. Urad EASO je v Italijo napotil 33 od 74 zahtevanih strokovnjakov iz držav članic in pridruženih držav: deset strokovnjakov na žariščne točke, osem v mobilni skupini (v Rimu in Catanii), enajst v centre za registracijo in štiri v dublinsko enoto v Rimu. Napotil bo tudi do 48 kulturnih posrednikov (za arabski, tigrinjski in kurdski jezik) za pomoč pri postopku premestitve (27. septembra je bilo na terenu 35 kulturnih posrednikov). 3Preselitev Na podlagi informacij sodelujočih držav je bilo do 26. septembra 2016 v okviru programa za preselitev z dne 20. julija 2015 preseljenih 10 695 oseb, in sicer v 21 držav preselitve (Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Irska, Islandija, Italija, Latvija, Lihtenštajn, Litva, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Portugalska, Španija, Švedska, Švica in Združeno kraljestvo). Malo več kot eno leto po začetku programa sta Švedska in Združeno kraljestvo prvi državi članici, ki sta izpolnili svoje zaveze in sprejeli 491 oziroma 2 200 preseljenih oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Že prej sta svoje zaveze izpolnili dve pridruženi državi, in sicer Švica in Lihtenštajn. Večina držav, ki sodelujejo v programu, je navedla, da so bila njihova prizadevanja pri preselitvi osredotočena predvsem na Sirce v Jordaniji, Libanonu in Turčiji, vendar ne izključno nanje. To vključuje prizadevanja držav članic za preselitev Sircev iz Turčije na podlagi izjave EU in Turčije z dne 18. marca. Število preselitev iz Turčije še vedno narašča, saj države članice zaključujejo presoje spisov, ki jim jih je prek UNHCR posredovala Turčija. Od 4. aprila 2016 je bilo iz Turčije preseljenih 1 614 Sircev na podlagi tistega dela programa 1 : 1, ki se nanaša na preselitev. Prav tako v programu dejavno sodeluje vse več držav članic. Od zadnjega poročila o napredku so poleg Finske, Nemčije, Italije, Latvije, Litve, Luksemburga, Nizozemske, Portugalske, Španije in Švedske preselitve izvedle tudi Belgija, Estonija in Francija. V izjavi EU in Turčije z dne 18. marca je bil začetek delovanja prostovoljnega programa humanitarnega sprejema s Turčijo predviden za obdobje po tem, ko se bodo neregularni prehodi meje med Turčijo in EU prenehali ali ko se bo njihovo število vsaj bistveno in trajno zmanjšalo. Svet v tesnem sodelovanju s Komisijo, uradom EASO, UNHCR in Mednarodno organizacijo za migracije pripravlja standardne operativne postopke za ta program. Pogajanja o besedilu, ki je bilo Turčiji poslano 28. junija, še potekajo, za njegovo dokončanje pa bo potrebna dodatna izmenjava mnenj z državami članicami in Turčijo.

Nadaljevale so se razprave o predlogu Komisije o spremembi Sklepa Sveta (EU) 2015/1601, da bi se državam članicam omogočilo, da obveznosti glede premestitve za nedodeljenih 54 000 mest izpolnijo tako, da prek preselitve ali drugih oblik zakonitega sprejema na svoje ozemlje sprejmejo državljane Sirije, ki so prisotni v Turčiji in nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito. Svet je dogovor o splošnem pristopu z minimalnimi spremembami dosegel 21. septembra, Evropski parlament pa je o mnenju glasoval 15. septembra 2016. Svet naj bi predlog predvidoma sprejel v naslednjih dneh. Komisija je 13. julija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira Unije za preselitev, da bi določila skupno evropsko politiko o preselitvi ter osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito, zagotovila varen in urejen prihod v Evropo. Besedilo trenutno preučujeta sozakonodajalca. 4Kako naprej Predsednik Juncker je v govoru o stanju v Uniji poudaril, da je solidarnost lepilo, ki veže našo Unijo, in da smo pogosto najbolj pripravljeni biti solidarni, ko se soočamo z izrednimi razmerami. Grčija in Italija se še vedno soočata s težavnimi razmerami, ki zahtevajo neprekinjeno solidarnost vseh držav članic. Voditelji držav ali vlad so na različnih prizoriščih že večkrat potrdili, da so razmere pereče, in pozvali k nadaljnjemu ukrepanju za pospešitev izvajanja programa za premestitev kot osnovnega izraza te solidarnosti. Komisija priznava, da so bila v to vložena znatna prizadevanja, kar se kaže v postopnem zviševanju števila premestitev, zlasti iz Grčije. Grčija je uspešno zaključila zapleten predregistracijski postopek za evidentiranje oseb na celini, ki iščejo mednarodno zaščito. Zdaj izvaja potrebne ukrepe, da bi v štirih do petih mesecih zagotovila hitro obravnavo prosilcev za premestitev. Italija je še naprej povečevala svojo zmogljivost za obravnavo prošenj in pokazala prilagodljivost v zvezi z zahtevami držav članic premestitve glede varnostnih vprašanj. UNHCR, IOM, EASO, Frontex in Europol povečujejo podporo Italiji in Grčiji, da bi se postopek premestitve pospešil. Nekatere države članice so resnično predane premestitvi in so pomembno prispevale k pozitivnim trendom, zabeleženim v zadnjih mesecih. Vendar doseženi rezultati še ne ustrezajo sprejetim obveznostim in obsegu izzivov. Pozivi vodij držav ali vlad se morajo zdaj uresničiti z odločnim ukrepanjem pristojnih nacionalnih služb na terenu. Komisija je v svojem prvem poročilu o premestitvi in preselitvi navedla, da bi bilo treba na mesec izvesti vsaj 6 000 premestitev. Ta cilj zdaj, ko se začenja drugo leto izvajanja sklepov Sveta o premestitvi, še vedno velja. Za izpolnitev pravnih obveznosti na podlagi sklepov Sveta bo v prihodnjih mesecih treba bistveno povečati število in pogostost predložitve zavez ter pospešiti premestitve. Komisija tako države članice poziva, naj te obveznosti izpolnijo v celoti. Komisija zato države članice poziva k redni predložitvi zavez in rednemu izvajanju premestitve tako iz Italije kot tudi iz Grčije v skladu z njihovimi dodelitvami ter k imenovanju strokovnjakov v odziv na različne pozive urada EASO, naj zagotovijo daljše napotitve ter več izkušenih in specializiranih strokovnjakov. Države članice, ki do zdaj še niso predložile nobenih zavez ali še niso premestile nobene osebe, bi morale to storiti brez odlašanja. Grčija in Italija bi morali še naprej povečevati zmogljivost za obravnavo prošenj. Grčija bi morala tudi čim prej ustanoviti preostala centra za premestitev, Italija pa bi morala izvesti prve premestitve mladoletnikov brez spremstva. Komisija bo še naprej skrbno spremljala izvajanje obeh sklepov Sveta o premestitvi in o tem redno poročala. Komisija si pridržuje pravico ukrepati zoper tiste države članice, ki svojih obveznosti ne izpolnjujejo.