ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
15.

poziva države članice, naj pri odzivanju na pandemijo COVID-19 obravnavajo nasilje na podlagi spola, s katerim se srečujejo ženske in dekleta, vključno s transspolnimi ženskami, pa tudi interseksualne in nebinarne osebe in osebe drugačnega spola; poziva države članice, naj še naprej analizirajo podatke in trende v zvezi s pogostostjo vseh oblik nasilja na podlagi spola in nasilja v družini in prijavami teh oblik nasilja, pa tudi o posledicah za otroke, medtem ko veljajo ukrepi o omejitvi gibanja in v obdobju takoj po tem; priznava, da javni ukrepi niso zadostovali pri reševanju problema nasilja nad ženskami in dekleti ter niso ustrezno upoštevali potrebe po preprečevanju nasilja nad ženskami v načrtih za ukrepanje v izrednih razmerah in v morebitnih prihodnjih izrednih razmerah, saj ni bilo dovolj poudarka na uvedbi izjem pri pravilih o omejitvi gibanja, vzpostavljanju telefonskih linij za pomoč in orodij in signalov za izmenjavo informacij, zagotavljanju stalnega dostopa do zdravstvenih storitev ter ohranjanju varnega dostopa do zakonitih klinik in zatočišč ali alternativnih nastanitev z zadostnimi zmogljivostmi, ter na policiji in pravosodnih službah ter nujnih sodiščih, ki bi izdajala odredbe o prepovedi približevanja ali zaščiti in jih obravnavala kot nujne; poziva države članice, naj vzpostavijo varne in prožne sisteme za opozarjanje v izrednih razmerah, zagotovijo nove storitve pomoči po telefonu, elektronski pošti in prek besedilnih sporočil za neposredno policijsko obveščanje in spletne storitve, kot so telefonske številke za pomoč, prikrite aplikacije, digitalne platforme in lekarniške mreže, ter nujna finančna sredstva za podporo službam, nevladnim organizacijam in organizacijam civilne družbe; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo podporne službe usklajeno postopale pri prepoznavanju ogroženih žensk, da da bodo vsi ti ukrepi na voljo in dostopni vsem ženskam in dekletom v njihovi jurisdikciji, tudi invalidkam, ne glede na njihov priseljenski status, ter naj zdravstvenim delavcem, pa tudi policistom na terenu in članom sodstva, zagotovijo usposabljanje za upoštevanje različnosti spolov; poziva države članice, naj si izmenjujejo nacionalne novosti in zglede dobre prakse pri obravnavanju nasilja na podlagi spola, da se bodo bolje opredelile in promovirale učinkovite prakse, in poziva Komisijo, naj te prakse spodbuja;
38.

poudarja, da kakovost in količina informacij, ki se zagotovijo prosilcem v okviru dublinskega sistema, še zdaleč nista zadovoljivi ter se med državami in v nekaterih primerih znotraj držav znatno razlikujeta; ugotavlja, da na spoštovanje pravice do obveščenosti vplivajo različni dejavniki, kot so kakovost in jasnost informacij, dostop do tolmača, razpoložljivost prevedenih dokumentov, pravočasen dostop do informacij; želi spomniti, da je pravica do obveščenosti iz člena 4 uredbe bistvena zaradi zapletene narave dublinskih postopkov in za zagotavljanje dostopa do pravične obravnave prošnje za azil v EU; poudarja, da je mogoče vrzeli na tem področju pripisati pomanjkanju sredstev, v nekaterih državah, v katerih je bilo imenovanih zelo malo pravnih zastopnikov, pa izvirajo iz namernih političnih odločitev; poziva države članice, naj ob podpori Komisije in EASO izboljšajo informacije, ki so prosilcem za azil na voljo v zvezi z zapletenimi dublinskimi postopki, da bi zagotovili, da bodo jasne in dostopne vsakomur, zlasti kar zadeva združitev družine, v skladu s členoma 4 in 26 uredbe, ter dostop do učinkovitega pravnih mehanizmov in pravne pomoči, v skladu s členom 27;
19.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo kitajsko vlado prepričali, naj zapre taborišča in konča vse kršitve človekovih pravic v Xinjiangu in drugje, tudi v Tibetu; poziva EU in države članice, naj to sporočilo ponovno predajo kitajski vladi ob vsaki priložnosti in na najvišjih ravneh; obžaluje, da pristop in orodja, ki jih je doslej uporabila EU, niso privedla do oprijemljivega napredka na področju človekovih pravic na Kitajskem, kjer se stanje na tem področju v zadnjem desetletju le še poslabšuje; poziva Komisijo, naj oblikuje in izvaja celostno strategijo EU, da bi zagotovila dejanski napredek na področju človekovih pravic na Kitajskem; poziva kitajske oblasti, naj nadaljujejo z izvajanjem nacionalnih reform, ki so potrebne za ratifikacijo Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Kitajska podpisala leta 1998, in naj začnejo izvajati priporočila organov OZN za človekove pravice;
1.

pozdravlja višjo udeležbo na evropskih volitvah leta 2019, kar dokazuje, da je mogoče obrniti trend zmanjševanja volilne udeležbe v Evropi, je pa vseeno razočaran, ker se še vedno veliko volilnih upravičencev v EU, in sicer skoraj polovica, volitev ni udeležilo; priznava pomembno vlogo kampanj, ki so jih vodile institucije EU in organizacije civilne družbe, za povečanje volilne udeležbe, zlasti kampanje Parlamenta „Tokrat grem volit“; poudarja, da je treba na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni bolj ukrepati in volivce spodbuditi k udeležbi na evropskih volitvah; meni, da ta večja udeležba kaže, da vse več državljanov meni, da je EU ustrezna raven za reševanje izzivov našega časa, kot so gospodarstvo in trajnostna rast, podnebne spremembe in varstvo okolja, socialne neenakosti in neenakosti med spoloma, digitalna revolucija, spodbujanje svobode, človekovih pravic in demokracije, demografija in geopolitična vprašanja, kot so migracije in zunanja politika, varnost in vloga EU v svetu; zato poziva vse institucije EU, naj prevzamejo odgovornost in ukrepajo v skladu z mandatom, ki so jim ga neposredno ali posredno zaupali državljani;
33.

opozarja na možne nevarnosti za temeljne svoboščine in varnost zaradi uporabe novih tehnologij, zlasti sistemov umetne inteligence, na primer tveganja v zvezi s pravico do varstva osebnih podatkov in zasebnosti, bioetična vprašanja zaradi uporabe umetne inteligence v zdravstvu, in na morebitno neposredno in posredno diskriminacijo in pristranskost, ko bi lahko prišlo do poglabljanja predsodkov in odrivanja ter širjenja dezinformacij; poudarja, da lahko pristranskost v naborih podatkov ter zasnova in delovanje teh sistemov privede do pristranskih rezultatov, zlasti kadar jih uporabljajo organi za preprečevanje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, kar bi lahko pomenilo reproduciranje že obstoječih družbenih, osebnih in drugih predsodkov in bi privedlo do diskriminacije na podlagi družbene, ekonomske, etnične ali rasne pripadnosti, spolne usmerjenosti, spola, invalidnosti ali drugih dejavnikov; poudarja, da so potrebni dodatni zaščitni ukrepi za zagotavljanje varstva zasebnosti in podatkov glede na razvoj novih tehnologij ter da je treba ustrezno pretresti in upoštevati vse, kar bi lahko vplivalo na temeljne pravice; poziva institucije EU in države članice, naj se lotijo problema digitalne vrzeli, zlasti na področju javne uprave in storitev; poudarja, da ta problem najbolj prizadene starejše in socialno-ekonomsko prikrajšane ljudi; poudarja, da bi moral biti pristop k umetni inteligenci osredotočen na človeka, pri čemer bi si bilo treba prizadevati, da bi zagotovili, da bodo človekove vrednote v osrčju razvoja, uvajanja, uporabe in nadzorovanja sistemov umetne inteligence, in sicer z zajamčenim spoštovanjem temeljnih pravic iz primarnih pogodb in Listine temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj vloži zakonodajne predloge za usklajen evropski pristop k umetni inteligenci, in sicer na podlagi etičnih smernic za zaupanja vredno umetno inteligenco, ki jih je pripravila strokovna skupina Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco;
VI.

Nadzorni organ v posamezni državi članici bi moral opravljati naslednje glavne naloge: — prispevati k dosledni uporabi regulativnega okvira, določenega v zahtevanem predlogu uredbe v sodelovanju z nadzornim organom v drugih državah članicah ter drugimi organi, ki so pristojni za izvajanje sektorske zakonodaje, Komisijo in/ali vsemi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se lahko v ta namen imenujejo, zlasti glede uporabe meril za oceno tveganja iz zahtevanega predloga uredbe ter seznama sektorjev, načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem iz njene priloge ter kasnejšega nadzora nad izvajanjem potrebnih in primernih ukrepov, če se kot rezultat te uporabe opredelijo tehnologije z visokim tveganjem; — oceniti, ali umetna inteligenca, robotika in sorodne tehnologije, ki se v Uniji razvijajo, uvajajo in uporabljajo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, lahko v skladu z merili za oceno tveganja iz zahtevanega predloga uredbe in seznama iz priloge štejejo za tehnologije z visokim tveganjem; — izdati evropsko potrdilo o skladnosti z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz zahtevanega predloga uredbe in ustrezne zakonodaje Unije, tudi če je rezultat postopka, za vse razvijalce, izvajalce ali uporabnike tehnologij, ki ne štejejo za zelo tvegane, da bi lahko pridobili potrditev, da spoštujejo zahtevani predlog uredbe, kot bodo potrdilo oblikovale Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki bi jih lahko v ta namen imenovali; — oceniti in spremljati njihovo skladnost z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz zahtevanega predloga uredbe in ustrezne zakonodaje Unije; — biti odgovoren za vzpostavitev in izvajanje standardov za upravljanje umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij, med drugim s povezovanjem z vsemi ustreznimi deležnimi in predstavniki civilne družbe ter ohranjanjem rednega dialoga z njimi; v ta namen sodelovati s Komisijo in/ali drugimi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se lahko v ta namen imenujejo, v zvezi z usklajevanjem skupnega okvira na ravni Unije; — ozaveščati in obveščati javnost o umetni inteligenci, robotiki in sorodnih tehnologijah ter podpirati usposabljanje za ustrezne poklice, tudi v sodstvu, s tem pa omogočiti državljanom in delavcem, da bodo digitalno pismeni in bodo imeli vsa potrebna znanja, spretnosti in orodja za pravičen prehod; — delovati kot prva kontaktna točka ob domnevnih kršitvah pravnih obveznosti in etičnih načel iz zahtevanega predloga uredbe in v teh primerih izvajati ocene skladnosti; pri oceni skladnosti se lahko posvetuje z drugimi pristojnimi organi v Uniji, zlasti mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov, nacionalnimi organi za varstvo potrošnikov, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji, in/ali jih obvešča.
22.

pozdravlja zavezo pogodbenic, da bosta podpirali gospodarsko, trgovinsko, znanstveno in tehnično sodelovanje v ribiškem sektorju in s tem povezane dejavnosti ter spodbujali krepitev človeških in institucionalnih zmogljivosti v ribiškem sektorju, da bi izboljšali razvoj znanj in spretnosti ter povečali možnosti za usposabljanje, s čimer bi prispevali k trajnostnim ribolovnim dejavnostim na Sejšelih in k razvoju modrega gospodarstva;
41.

poudarja, da so se v okviru programa Obzorje 2020 že financirale številne raziskave in inovacijske dejavnosti na področju zdravja; poudarja, da financiranje raziskav, povezanih s koronavirusom, ne bi smelo vplivati na druge zdravstvene prednostne naloge v programu Obzorje 2020; poziva, naj se prek programa Obzorje Evropa zagotovi več sredstev za vzpostavitev in podporo okolja, osredotočenega na raziskave in inovacije v zvezi z medicino, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi in podporo javnim raziskavam v inovativnih sektorjih z visoko dodano vrednostjo; poudarja, da so za vodilno raziskovalno okolje na področju medicine potrebni dobra znanja in veščine ter mreže in akademske povezave, infrastruktura za zdravstvene podatke, delujoč regulativni okvir in politike intelektualne lastnine, ki spodbujajo inovacije; poziva, naj se preveri uspešnost pobud za spodbujanje raziskav o zdravilih sirotah, in se zavzema za nove pobude, če se te izkažejo za neuspešne; poudarja, da morajo program Obzorje Evropa in drugi programi EU podpirati raziskave redkih bolezni ter da morajo biti raziskave, dobra praksa, klinični preskusi in zdravila za redke bolezni dostopni državljanom vseh držav članic; opozarja, da so lahko neizključne licence pomembne pri blaženju pomanjkanja in stabilizaciji cen zdravil, zlasti v izrednih zdravstvenih razmerah;
E.

ker je očitni namen teh predlaganih zakonov omejiti temeljne pravice, kot so pravica do izražanja na spletu in drugje, svoboda združevanja in verska svoboda, da bi dodatno omejili državljanski prostor za nikaragovske državljane in nad njimi, medijskimi hišami, civilno družbo in organizacijami za človekove pravice izvajali totalitarističen nadzor, brez sistema zavor in ravnovesij in z veliko mero svobode pri izvajanju omenjenih zakonov prek spremljanja vseh dejavnosti naštetih skupin s poudarkom na političnih, delavskih in gospodarskih krogih; ker bi ti zakoni, če bodo sprejeti, kršili vrsto človekovih in temeljnih pravic iz nikaragovske ustave, ki so vse tudi priznane v mednarodnih sporazumih, konvencijah in pogodbah, katerih podpisnica je Nikaragva;
30.

poudarja potencial za ustrezno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, vključno z možnimi javno-zasebnimi partnerstvi, v okviru zbiranja finančnih obveščevalnih podatkov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, ki jih je treba v prihodnosti bolje izkoristiti, na primer za platforme za izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona, FIU in zasebnim sektorjem; spodbuja vse zadevne deležnike, naj sodelujejo in prispevajo, zlasti z izmenjavo sedanjih dobro delujočih praks med javnim posvetovanjem; meni, da bi moralo to sodelovanje strogo spoštovati omejitve veljavnih pravil o varstvu podatkov in temeljne pravice; poziva Komisijo, naj predlaga jasen pravni okvir za vzpostavitev tristranskih platform, ki bo urejal dolžnosti in profile udeležencev ter zagotavljal skladnost z enakim sklopom pravil za izmenjavo informacij, varstvo zasebnosti in osebnih podatkov, varnost podatkov, pravice osumljencev in druge temeljne pravice; meni, da so pravočasne in popolne povratne informacije o učinkovitosti in spremljanju poročil o sumu pranja denarja ali financiranja terorizma bistvenega pomena za učinkovitejši boj proti pranju denarja in financiranju terorizma;
45.

pozdravlja krepitev obrambnega sodelovanja EU v okviru SVOP; meni, da je treba rastoč pomen ravni EU pri proizvodnji orožja pospremiti z večjo preglednostjo; meni, da so na tem področju še vedno možne izboljšave, zlasti glede kakovosti in enotnosti podatkov, ki so jih predložile države članice; meni, da mora biti opredelitev „evropske politike na področju zmogljivosti in oboroževanja“, kot je predvidena v členu 42(3) PEU, v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP; meni, da večje zbliževanje skupnih pravil in standardov preglednosti za izvoz orožja in tehnologije spodbuja poglabljanje zaupanja med državami članicami in partnerskimi tretjimi državami; pozdravlja prizadevanja skupine COARM, zlasti navodila za izvajanja skupnega stališča s strani držav člani, kar zadeva sodelovanje, usklajevanje in konvergenco; ugotavlja, da so sistem za izmenjavo informacij skupine COARM in njena navodila za izvajanje skupnega stališča koristna vsakodnevna orodja za nadzorne organe; poudarja prizadevanja držav članic pri podpiranju dela skupine COARM na področju izmenjave dobre prakse; skupini COARM priporoča: (a) naj vključi naslednje dodatne kategorije v spremenjeni obrazec za poročanje, v skladu z mednarodno priznanimi standardi, z namenom izvajanja sklepov Sveta iz septembra 2019: natančna vrsta orožja in izvožena količina, poimenovanje streliva, velikost serije in specifični končni uporabnik, preklicana dovoljenja ter vrednost in trajanje pogodb v zvezi s storitvami po dobavi, kot sta usposabljanje in vzdrževanje; naj uskladi opredelitev osebnega orožja EU s širšo opredelitvijo OZN; (b) naj razvije opredelitve, ki bodo priznane v EU in mednarodno, kot sta dovoljena vrednost in dejanski izvoz, da se olajša primerljivost podatkov med državami članicami;
B.

ker ima v skladu s členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah vsakdo „pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe v skladu s pogoji, ki jih določajo nacionalne zakonodaje in običaji“ in ker drugi mednarodni instrumenti o človekovih pravicah, med njimi Splošna deklaracija o človekovih pravicah, Mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Konvencija o pravicah invalidov, priznavajo pravico do zdravja ali njegove vidike, kot je pravica do zdravstvene oskrbe;
18.

poziva japonske organe, naj bolje sodelujejo z EU in zagotovijo učinkovito izvrševanje pravic do stikov in obiskov, ki jih sodišče dodeli staršem, ločenim od otroka;
12.

ugotavlja, da sporazum o zaščiti naložb med EU in Vietnamom ne vsebuje posebnega poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, saj se to naložbeno področje obravnava v okviru dostopa do trga naložb v sporazumu o prosti trgovini med EU in Vietnamom; poudarja, da sporazum o zaščiti naložb med EU in Vietnamom vsebuje tudi določbo, ki vzpostavlja institucionalno in pravno povezavo z okvirnim sporazumom o obsežnem partnerstvu in sodelovanju, v preambuli pa se tudi posebej sklicuje na vrednote in načela trgovine in trajnostnega razvoja, kakor so zapisane v sporazumu o prosti trgovini med EU in Vietnamom, in na Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, s čimer zagotavlja, da so človekove pravice umeščene v osrčje odnosov med EU in Vietnamom; poudarja, da morajo podpisnici in vlagatelji spoštovati vse ustrezne mednarodne standarde in obveznosti na področju človekovih pravic; poudarja odgovornost vlagateljev v skladu s smernicami OECD za večnacionalna podjetja in vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; poleg tega poudarja, da je treba določbe sporazuma o zaščiti naložb ter sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom izvajati tako, da se dopolnjujejo, zlasti kar zadeva človekove, okoljske in socialne pravice ter trajnostni razvoj, kadar se uporabljajo v okviru pravice pogodbenic do zakonskega urejanja; poudarja tudi, da je treba zagotoviti skladnost s cilji razvojnega sodelovanja iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);
4.

zato poziva Komisijo, naj brez nadaljnjega odlašanja sprejme ukrepe za uvedbo univerzalnega polnilnika, tako da do julija 2020 sprejme delegirani akt, ki bo dopolnil Direktivo 2014/53/EU o radijski opremi in opredelil standard za univerzalni polnilnik za mobilne telefone in drugo majhno in srednje veliko radijsko opremo, ali pa naj po potrebi najkasneje do julija 2020 sprejme zakonodajni ukrep;
77.

poziva Svet, naj sprejme stališče Parlamenta o členu 5 prihodnje uredbe o Evropskem obrambnem skladu; poudarja, je treba postopek vzpostavitve Evropskega obrambnega sklada nemudoma dokončati; opozarja, da ta instrument še ni dokončno odobren, saj je bil aprila 2019 določen le delni in politični sporazum; poudarja, da je pomembno ohraniti stališče Parlamenta glede zneska sklada, odprtosti za tretje države in vzpostavitve ustrezne politike intelektualne lastnine, povezane z varnostjo in obrambo, da bi zaščitili rezultate raziskav; opozarja, da je evropski obrambni trg izredno odprt za ponudnike iz tretjih držav; ponovno poudarja, da Evropskega obrambnega sklada nikakor ni mogoče zamenjati z drugim protekcionističnim instrumentom; poziva države zaveznice Evropske unije, naj razmislijo o vzajemnem odpiranju svojih obrambnih trgov; v zvezi s tem opozarja na zelo občutljiv in strateški značaj raziskav na področju obrambe, tako za industrijsko konkurenčnost kot strateško neodvisnost Unije; poziva k ustreznemu upoštevanju prvih izkušenj, pridobljenih pri izvajanju evropskega programa za razvoj obrambne industrije, zlasti v zvezi z uporabo izjem za upravičene subjekte, pilotnega projekta in pripravljalnega ukrepa v zvezi z raziskavami na področju obrambe; poziva države članice, naj bodo v celoti vključene v proces odločanja, saj so končne stranke obrambne industrije, da bi zagotovili, da bodo vključeni programi izpolnjevali strateške potrebe SVOP in držav članic; meni, da je uspeh Evropskega obrambnega sklada odvisen od njegovih zmogljivosti za vključevanje specifičnih obrambnih potreb sodelujočih držav, za spodbujanje uporabne vojaške opreme in za dodelitev zadostnih proračunskih sredstev, ob zagotavljanju, da se industrijska znanja in spretnosti ne bi podvajala, da bi se dopolnile nacionalne naložbe v obrambo, da sodelovanje ne bi bilo preveč zapleteno in bi temeljilo na skupnem oboroževanju EU ter standardizaciji in interoperabilnosti vojaške opreme; meni, da je razvoj evropske obrambne industrije z ureditvijo dostopa za subjekte, ki so pod nadzorom tretjih oseb zunaj EU, za projekte, ki jih financira sklad, popolnoma v skladu z evropskim ciljem strateške neodvisnosti in ne nasprotuje varnostnim in obrambnim interesom EU in njenih držav članic;
44.

poudarja, da se mednarodne organizacije, kot so Mednarodni denarni sklad, program OZN za okolje in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, strinjajo, da je okoljska obdavčitev bistveno orodje pri obravnavanju okoljskih izzivov, kot je izguba biotske raznovrstnosti; pozdravlja pobude, kot je mreža za zeleno fiskalno politiko okoljskega programa OZN in Mednarodnega denarnega sklada, da bi pospešili izmenjavo znanja in dialog o zeleni fiskalni reformi; opozarja na cilj št. 3 iz Aičija, na potrebo po pozitivnih pobudah za ohranitev in trajnostno uporabo biotske raznovrstnosti ter na cilj trajnostnega razvoja št. 15 in potrebo po mobilizaciji in bistvenem povečanju finančnih sredstev iz vseh virov, da bi ohranili in trajnostno uporabljali biotsko raznovrstnost in ekosisteme; zato poudarja, da bi lahko z uvedbo pravične okoljske obdavčitve, ki bi bila skladna z načelom „onesnaževalec plača“, zmanjšali škodovanje okolju in pridobili finančnih sredstva za varstvo narave; poziva EU in države članice, naj davčne sisteme preoblikujejo in v večji meri uporabijo okoljske obdavčitve;
20.

poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z državami članicami in okrepi preiskovanje kaznivih dejanj na podlagi sovraštva, kot so kazniva dejanja iz sovraštva do oseb LGBTI, ter podporo žrtvam; ugotavlja, da so nekatere države članice pri izvajanju okvirnega sklepa EU o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi razširile zaščito za žrtve diskriminacije na podlagi drugih razlogov, kot so spolna usmerjenost, spolna identiteta ali spolne značilnosti, ter spodbuja tako širjenje; ponovno poziva Komisijo, naj po oceni učinka revidira veljavni okvirni sklep in vključi spodbujanje k sovraštvu zaradi spola, spolne usmerjenosti, spolne identitete in spolnih značilnosti;
F.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice (v zadevah Združenje 21. december 1989 in drugi proti Romuniji, Acatrinei in drugi proti Romuniji, Șandru in drugi proti Romuniji) priznalo, da so se med revolucijo zgodile hude kršitve temeljnih pravic – kot so kršitve pravice do življenja, prepovedi mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ter pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja –, zagrešile pa so jih sile diktatorskega komunističnega režima, ki so streljale na miroljubne protestnike in odvzele svobodo številnim protestnikom proti Ceauşescujevemu zatiranju; ker žrtve in njihovi dediči še po vseh teh letih niso izvedeli resnice o dejanskih okoliščinah teh tragičnih dogodkov;
—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 14. oktobra 2019 o Armeniji z naslovom „Opinion on the constitutional implications of the ratification of the Council of Europe Convention on preventing and combating violence against women and domestic violence“ (Mnenje o ustavnih posledicah ratifikacije Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima),
7.

poziva Komisijo in države članice, naj zaščitijo inovacijsko zmogljivost evropskega sektorja žlahtnjenja rastlin in kmetijskega sektorja ter interes splošne javnosti in poskrbijo, da bo Unija tudi v prihodnje zagotavljala dostop do materiala, pridobljenega s postopki, ki so v bistvu biološki, ter njegovo uporabo za žlahtnjenje rastlin, da ne bi posegala v prakso glede zagotavljanja izvzetja žlahtniteljev in pravic kmetov, kjer je to ustrezno;