Povzetek Strukturna reforma ciprskega pravosodnega sistema se nadaljuje, vendar prihaja do zamud. Osnutek zakonodaje o razdelitvi sedanjega vrhovnega sodišča na vrhovno ustavno sodišče in višje sodišče ter o postopkih imenovanja sodnikov in predsednikov teh dveh novih jurisdikcij čaka na obravnavo v parlamentu. O teh imenovanjih bi odločal predsednik republike na podlagi nezavezujočih predlogov svetovalnega sodnega sveta. Pomembno je, da ta reforma zagotavlja neodvisnost sodstva v skladu s pravom EU in ob upoštevanju priporočil Sveta Evrope. V parlamentu poteka tudi razprava o ustanovitvi pritožbenega sodišča. Ustanovitev specializiranih sodišč in prestrukturiranje sodišč sta še v teku. Odobrena so bila nova pravila pravdnega postopka, katerih cilj je pospešiti sodne postopke. Nadaljuje se povečanje zmogljivosti pravobranilstva, vključno z ločevanjem funkcij in postopki zaposlovanja. Cilj nadaljnjih reform je premagati pomembne izzive za učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema, zlasti v zvezi z digitalizacijo. Civilni, gospodarski in upravni sodni postopki so še naprej zelo dolgotrajni. Ciper še naprej izboljšuje svoj zakonodajni okvir za boj proti korupciji, čeprav še vedno niso končane nekatere pomembne reforme, kot so ustanovitev protikorupcijske agencije, zaščita prijaviteljev nepravilnosti, ureditev lobiranja in prijava premoženjskega stanja za izvoljene uradnike. Urad za preglednost in preprečevanje korupcije je zadolžen za nadzor nad izvajanjem novega protikorupcijskega načrta za obdobje 2021–2026. Preiskave primerov korupcije so se nadaljevale, pri čemer je bilo prirejanje rezultatov športnih tekmovanj izpostavljeno kot posebno tvegano področje, vendar je število razsodb v primerih korupcije še vedno nizko. Urad generalnega državnega tožilca je prejel nova sredstva, s spremembo kazenskega zakonika pa so se povečale sankcije za kaznivo dejanje zlorabe položaja, kar je omogočilo uporabo posebnih preiskovalnih tehnik za preiskovanje tega kaznivega dejanja. Vlada je začela preiskavo shem državljanstva za vlagatelje, da bi odgovorila na obtožbe o korupciji, v katero so vpleteni tuji posamezniki in visoki uradniki. Sprejet je bil nov kodeks ravnanja, osredotočen na boj proti korupciji, katerega namen je izboljšati integriteto policije. Med pandemijo COVID-19 so bili poleg ukrepov za zagotovitev finančne pomoči sprejeti tudi ukrepi za zmanjšanje tveganja goljufij in korupcije. Svoboda izražanja in pravica dostopa do informacij sta pravno in formalno zaščiteni v ustavi. Sekundarna zakonodaja izrecno zagotavlja zaščito novinarskih virov in spodbuja pluralnost medijev v radijskem in televizijskem sektorju. Od decembra 2020 velja sekundarna zakonodaja, ki določa okvir in pogoje za dostop javnosti do informacij ter s katero je ustanovljen urad komisarja za informacije. Osnutki zakonov, ki naj bi bili sprejeti v drugi polovici leta 2021, so namenjeni spodbujanju neodvisnosti ciprskega organa za radio in televizijo, krepitvi jamstev glede svobode govora in preglednosti lastništva. Sistem zavor in ravnovesij vključuje posvetovalni postopek kot del projekta za boljše pravno urejanje. Vendar je postopek posvetovanja o osnutkih zakonodaje omejen na razprave v predstavniškem domu in obstajajo pomisleki glede dostopa javnosti do osnutkov. Izredno stanje, ki je zapisano v ustavi, med pandemijo ni bilo razglašeno. Vendar so bile za državljane in podjetja uvedene omejitve v skladu z zakonom o karanteni, ki svet ministrov pooblašča, da izdaja odloke v zvezi s pandemijo COVID-19. Nekatere organizacije civilne družbe se še vedno spopadajo z določenimi izzivi v zvezi z okvirom za registracijo, kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, čeprav so v novi zakonodaji opazne izboljšave, ki olajšujejo registracijo zvez nevladnih organizacij.

I.Pravosodni sistem

V sodnem sistemu je šest okrožnih sodišč, šest kazenskih porotnih sodišč, upravno sodišče, upravno sodišče za odločanje o mednarodni zaščiti in vrhovno sodišče. V teku je vzpostavitev ustavnega sodišča. Poleg tega obstajajo sodišča za družinske zadeve, sodišča za nadzor nad najemninami, sodišča za spore med delodajalci in sindikati ter vojaško sodišče. Na vseh sodiščih prve stopnje deluje 113 sodnikov, na vrhovnem sodišču pa 13 sodnikov. Sodnike vrhovnega sodišča imenuje predsednik republike s položajev v sodstvu in na priporočilo vrhovnega sodišča, ki mu predsednik ni dolžan slediti. Vendar predsednik republike v skladu z ustaljeno prakso sledi priporočilom vrhovnega sodišča, ki na podlagi delovne dobe za vsako prosto delovno mesto predlaga najstarejšega zaposlenega sodnika. Enaka praksa velja za imenovanje predsednika vrhovnega sodišča, pri čemer predsednik republike vedno upošteva priporočilo glede imenovanja najstarejšega sodnika, ki je zaposlen na tem sodišču. Sodnike na prvi stopnji imenuje, premesti in poviša vrhovni sodni svet, ki ga sestavljajo vsi člani vrhovnega sodišča (predsednik in 12 vrhovnih sodnikov). Tožilstvo je neodvisno in organizirano pod vodstvom generalnega državnega tožilca. Generalni državni tožilec vodi pravobranilstvo republike, neodvisen urad, ki mu pomaga in ni podrejen nobenemu ministrstvu. Generalni državni tožilec ima pooblastila za uvedbo, izvedbo, prevzem in nadaljevanje ali prekinitev katerega koli postopka zaradi kaznivega dejanja zoper osebo (pravno ali fizično) v republiki, ki jih izvršuje po lastni presoji in v javnem interesu. Poleg tega je pravni svetovalec republike, predsednika, sveta ministrov in posameznih ministrov. Opravlja tudi vse druge funkcije in naloge, ki se mu podelijo na podlagi ustave ali zakonskega prava. Ciper sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. Neodvisna nacionalna odvetniška zbornica ima regulativno in disciplinsko pristojnost v zvezi s svojimi člani.

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je povprečna. V širši javnosti 48 % anketirancev meni, da je neodvisnost sodstva „dokaj dobra“ ali „zelo dobra“, ta delež pa se je leta 2021 zmanjšal za 7 odstotnih točk v primerjavi z letom 2020. Ustrezen odstotek pri podjetjih je 45 %, od leta 2020 pa se je zmanjšal za 3 odstotne točke. Ta stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je povprečna od leta 2016.

Delitev sedanjega vrhovnega sodišča na vrhovno ustavno sodišče in višje sodišče čaka na obravnavo v parlamentu. Osnutek zakonodaje je bil predložen parlamentu konec leta 2020, pri čemer je bil ustanovljen ad hoc odbor za dokončno oblikovanje besedila. Osnutek trenutno določa, da sodnike in predsednike teh sodišč imenuje izključno predsednik republike. Predvideva ustanovitev svetovalnega sodnega sveta, ki se razlikuje od vrhovnega sodnega sveta in bi bil zadolžen za pripravo seznama najprimernejših kandidatov za imenovanje, ki za predsednika ne bi bil zavezujoč. Pomembno je, da ta reforma zagotovi neodvisnost sodstva v skladu s pravom EU in pri tem upošteva priporočila Sveta Evrope. Posvetovanje z Beneško komisijo o osnutku zakonodaje bi v tem smislu vlilo zaupanje v predlagano reformo. V osnutku zakonodaje je predvidena tudi ustanovitev pritožbenega sodišča, čigar sodnike in predsednika bi imenoval vrhovni sodni svet. Po razpustitvi parlamenta 14. aprila 2021 zaradi parlamentarnih volitev, ki so potekale 30. maja, bo o predlogih zakonov, ki še niso bili sprejeti, razpravljal novoizvoljeni parlament.

V zvezi z vrhovnim sodnim svetom potekajo reforme, s katerimi bodo deli pravosodnega sistema enakomerneje zastopani v njem. V predlogu zakona, pripravljenem leta 2020, je bila predlagana širitev vrhovnega sodnega sveta. Sestavljali naj bi ga člani vrhovnega sodišča, predsednik in sodniki višjega sodišča, predsednik pritožbenega sodišča, predsednik okrožnega sodišča z najdaljšim stažem, predsednik združenja sodnikov, generalni državni tožilec in predsednik ciprske odvetniške zbornice. Sodstvo je izrazilo naklonjenost preoblikovanemu vrhovnemu sodnemu svetu, ki bi ga sestavljali izključno sodniki. Ta predlog zakona je trenutno v obravnavi od konca leta 2020 in ni bil sprejet pred razpustitvijo Parlamenta spomladi letos. Pomembno je, da ta reforma upošteva priporočila Sveta Evrope.

Izvaja se akcijski načrt za okrepitev pravobranilstva republike, predvidena pa je tudi zakonodaja, ki bo zagotovila proračunsko neodvisnost pravobranilstva. Reforma med drugim vključuje prestrukturiranje in ustanovitev ločenih, avtonomnih direktoratov znotraj pravobranilstva, da bi bila ločitev obeh glavnih funkcij generalnega državnega tožilca uspešnejša, nova delovna mesta, racionalizacijo postopkov, ločitev funkcij in postopke zaposlovanja. Generalni državni tožilec in ministrstvo za finance še vedno razpravljata o osnutku zakonodaje v zvezi s proračunsko neodvisnostjo pravobranilstva. Da bi se pripravili na predvideno reformo, so konec leta 2020 v pravobranilstvu republike zaposlili znatno število novih odvetnikov, številni od njih pa obravnavajo kazenske zadeve, vključno s primeri korupcije.

Kakovost

Sprejemajo se ukrepi za izboljšanje digitalizacije pravosodja, vendar v zvezi s tem področjem še vedno ostajajo resni pomisleki. Splošni javnosti so prek spleta na voljo zelo omejene informacije o pravosodnem sistemu. Poleg tega je na voljo zelo malo digitalnih rešitev za sprožitev in spremljanje postopkov v civilnih/gospodarskih in upravnih zadevah. Uvedba elektronskega sistema za upravljanje sodišč je eden od glavnih ciljev tekočih reform. Vendar se je od leta 2017 pri izvedbi sistema in zadevnih postopkih oddaje javnih naročil zamujalo. Medtem je bil pripravljen mini elektronski register za vlaganje tožb, ki je leta 2020 začel delovati na vseh matičnih uradih in na vrhovnem sodišču, da bi se omogočila učinkovitejša obdelava tožb, dokler sistem e-pravosodje ne bo v celoti izveden. Vpeljavo registra je pospešila pandemija COVID-19.

Nadalje so se razvijala informativna spletišča o sodni praksi in zakonodaji za javnost. Spletišče, ki ga upravlja ciprska odvetniška zbornica, omogoča odprt, brezplačen javni dostop do številnih naborov podatkov, kot so podatkovne zbirke s sodno prakso in zakonodajo. Zagotavlja namreč dostop do podatkovne zbirke ciprske sodne prakse, sodne prakse ciprskega vrhovnega sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice ter ciprske zakonodaje. Dostop do nacionalnih in tujih spletnih podatkovnih zbirk ciprskim sodnikom zagotavlja vrhovno sodišče, ki krije stroške.