SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.12.2004 
COM(2004) 777 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN 
EVROPSKEMU PARLAMENTU 
Energetski dialog med Evropsko unijo in Rusko federacijo 2000–2004 
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Energetski dialog, ki se je za čel oktobra 2000 na sre čanju na vrhu med Evropsko 
unijo in Rusko federacijo, izhaja iz ugot ovitve, da je evr opska celina obsežno 
geopolitično območje, ki je kulturno, zgodovinsko in ekonomsko povezano, ter da je 
treba v prihodnosti trajnostno izkoristi ti energetsko komplementarnost med 
vzhodnim in zahodnim delom celine. Ruska federacija ni samo naš najve čji 
dobavitelj fosilnih gor iv in urana, do dolo čene mere bi lahko prevzela tudi vlogo 
regulatorja na mednarodnem trgu, saj je v dolo čenih pogledih najobetavnejša in 
geografsko najbližja alternativa evropski preskrbi z energijo z Bližnjega vzhoda. 
Obenem si Evropska unija želi Rusijo ko t partnerico in sose do, ki je gospodarsko 
trdna, ter še naprej poudarja, da je za Rusijo pomembno, da diverzificira svoje 
gospodarstvo in trgovino ter si tako zagotovi trajnosten in dolgoro čen gospodarski 
razvoj1.  
Sporazum o partnerstvu in sodelovanju2 (podpisan leta 1994 in v veljavi od leta 
1997) je splošno zasnovan in je vzpostavil institucionalne strukture za izvajanje sodelovanja na vseh skupnih interesnih podro čjih. Kljub sporazumu dolo čena 
vprašanja o energiji, ki so se  pojavila v zadnjih desetih letih – ali ki so od leta 1994 
odložena, kot na primer trgovina z jedrskim i snovmi – niso bila rešena in so vir 
nezadovoljstva na obeh straneh. Rešitve ne morejo izhajati iz izvajanja Pogodbe o 
energetski listini – ve čstranski sporazum z 51 ne izklju čno evropskimi podpisniki – 
ker je Rusija za nedolo čen čas preložila ratifikacij o pogodbe, podpisane leta 1994. 
Nenadna sprememba mednarodne energe tske konjunkture v letu 1999, razvoj 
notranjega energetskega trga, kandidatura  Rusije za pridružitev STO, širitev 
Evropske unije, kjer je osem od desetih novih držav članic iz srednje ali vzhodne 
Evrope, so pove čali medsebojno gospodarsko odvisnost Rusije in Evropske unije ter 
število energetskih vprašanj, ki jih je bilo nujno rešiti, kot so dolgoro čne pogodbe ali 
klavzule o namembnem kraju. Kot dopolnilo  k PCA se je uveljavil dvostranski 
dialog za lažje reševanje konkretnih vpraš anj o energetskih odnosih med Evropsko 
unijo in Rusijo. 
Energetski dialog si je predvsem prizadev al rešiti „vsa vprašanja v skupnem interesu 
v tem sektorju“
3. Zato je bila ena od prednostnih nalog dialoga sodelovanje, da bi 
izboljšali naložbeno ozra čje v energetski sektor, vklju čno s sporazumi o delitvi 
proizvodnje. 
Dialog kot pobuda sui generis dvostra nske narave se je osredoto čil na reševanje 
vprašanj. V štirih letih se je  razvil v pravo partnerstvo, ki se danes odpira širšim 
perspektivam, ki presegajo vprašanja o izme njavi energetskih proizvodov in se širijo 
na vprašanja transporta in vpliv a na okolje, povezanega z energetiko.  
                                                 
1 Nekateri razlagalci so ocenili, da se trgovinski odnosi med EU in Rusijo lahko ozna čijo z dvema 
besedama „energija in asimetrija“ („The EU Russia St ratégic partners or squabbling neighbours“ Centre 
for European Reform). 
2 PCA: Partnership and Cooperation Agreement. 
3 Skupna deklaracija, sprejeta ob zaklju čku srečanja na vrhu EU-Rusija oktobra 2000. 
 
SL 3   SL 2. ENOTNA STRUKTURA ENERGETSKEGA DIALOGA: VKLJU ČENOST 
VSEH UDELEŽENCEV 
Dvostranski dialog se je v okviru energe tskega partnerstva razvil ob konkretnih 
temah, zanimivih za obe strani, ki vodijo do skupnih rešitev „dobim-dobiš“. Za uspeh 
takšnega dialoga se ni sm ela izpustiti nobena faza odlo čanja. Vklju čeni so morali biti 
vsi zadevni udeleženci. Vzpostavljena de lovna struktura se je tako osredoto čila na 
prilagodljivo organizacijo in stalni dialog med navzo čimi udeleženci s podro čja 
politike in industrije. 
2.1. „Politi čni“ motor uspešnega dialoga 
Spodbudo za energetski dialog so na sre čanju na vrhu EU-Rusija oktobra 2000 
sprožili predsedniki Putin, Chirac  in Prodi. Del naslednjih sre čanj na vrhu so bila 
redna obvestila o napredovanju (vmesno poro čilo4), ki so dala usmeritve za nadaljnje 
delo. Dva izklju čna sogovornika, ki sta ju dolo čila predsednika Putin in Prodi, sta 
bila odgovorna za uspešen potek dialoga5. To osebno imenovanje je pomagalo 
ohranjati neprekinjen dialog. Na Svetu so  potekala redna posvetovanja z državami 
članicami in njihovo obveš čanje preko poro čil služb Komisije (delovni dokumenti). 
Zanimanje ve čine držav članic za razvoj razli čnih predlogov za projekte in želja 
sedanjega predsedstva Sveta, da bi energe tski dialog postal ena njegovih prednostnih 
nalog, pri čata o pomenu in koristnosti tega dial oga, kot je bilo poudarjeno leta 2001, 
ko sta komisarja Patten in Lamy predlagala, da bi bil energetski dialog „pionirsko 
delo za širše odnose“6. Nizozemsko predsedstvo je državam članicam predlagalo 
neuradni dokument7, ki vsebuje priporo čila za institucionalno organizacijo in 
prihodnje prednostne naloge dialog a. Te so povzete v petem poro čilu sogovornikov, 
predstavljenem na sre čanju na vrhu EU-Rusija novembra 2004. 
2.2. Polno sodelovanje industrije 
Od začetka energetskega dialoga so bili industr ijski voditelji vabljeni k sodelovanju v 
dvostranskih delovnih skupinah na temo strategij, prenosov tehnologij, naložb, 
okoljskih vprašanj in energetske u činkovitosti. Te skupine, se stavljene iz evropskih 
in ruskih strokovnjakov iz zase bnega sektorja in nacionalnih  uprav, so bile pristojne 
za pregled podro čij skupnega interesa in za dolo čitev prednostnih podro čij 
sodelovanja. Na podlagi njihovega dela  so bili sprejeti sklepi in priporo čila, ki jih 
povzema sintezno poro čilo, ki sta ga oba sogovornika predstavila na sre čanju na vrhu 
EU-Rusija oktobra 2001. Te skupine se  nameravajo v prihodnosti še sre čevati, da bi 
napredovali v bolj specifi čnih temah, kot to želi nizozemsko predsedstvo. Za 
tematske skupine so bile dolo čene štiri teme: naložbe, infrastrukture, energetska 
učinkovitost in trgovinski tokovi. 
                                                 
4 Do danes sta sogovornika predložila ob sre čanju na vrhu EU-Rusija pet vmesnih poro čil: za 8. sre čanje 
na vrhu 3. oktobra 2001, za 9. sre čanje na vrhu 29. maja 2002, za 10. sre čanje na vrhu 11. novembra 
2002, za 12. sre čanje na vrhu 6. novembra 2003 in za 14. sre čanje na vrhu 25. novembra 2004. 
5 Ruska federacija je imenovala g. Viktorja Kristenka (zaporedoma namestnik predsednika vlade ter 
minister za energetiko in industrijo), s strani Komisije pa je bil imenovan generalni direktor GD za energetiko in promet, g. François Lamoureux. 
6 Financial Times z dne 5. decembra 2001.  
7 Neuradni dokument, ki ga je sprejel Svet (COREPER) dne 26. oktobra 2004. 
 
SL 4   SL Okrogla miza industrialcev (EU–Russia i ndustrialists’ Round Table) je koristno 
dopolnilo tematskim delovnim skupinam. Industrija je dala pobudo za dejavno 
sodelovanje pri integraciji energetskih trgov v okviru „ pilotne skupine za energijo “8 
(ustanovljena decembra 20039), ki jo sestavljajo predst avniki iz krogov evropskih in 
ruskih podjetij. Ta struktura bo osrednje je dro in organ za koordinacijo mehanizma 
širokega sodelovanja podjetij pri dialogu o energiji. Industrijsko sodelovanje je eno 
od zagotovil za dolgoro čen uspeh energetskega part nerstva. 10. novembra 2004 je 
potekal sestanek pilotne skupine in šesta okr ogla miza industrialcev, na kateri sta bila 
prisotna oba izklju čna sogovornika in predstavnik nizozemskega predsedstva (g. 
Zalm, namestnik predsednika vlade in nizozemski finan čni minister). Dogovorili so 
se, da bodo štiri tematske skupine poro čale pilotni skupini, ki bo iz tega pripravila 
sintezno poro čilo. 
2.3. Strukture za konkretno izvajanje dialoga 
Metoda dela, ki je bila vz postavljena od oktobra 2000 dalje in ki temelji na osebni 
zavezanosti izklju čnih sogovornikov, pripravi okroglih  miz in posvetovanj, na 
katerih so bili vklju čeni vsi zainteresirani udeleženci,  se je izkazala za plodno. Pred 
kratkim ustanovljene podporne strukt ure dajejo nov zagon in bogatijo dialog. 
Podporne strukture dopolnjujejo strukture Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, 
to so Stalni partnerski svet EU in Rusije (ki bi lahko obr avnaval energetska 
vprašanja), odbor za sodelovanje in pododbori, ki obravnavajo energetska vprašanja 
na tehnični ravni. 
                                                 
8 Posebej dejavni člani te skupine so g. Čubajs (CEO Rao-Ues), g. Miller (CEO Gazprom), g. Vekselberg 
(BP-TNK), g. Bernotat (CEO of E.on), g. Sutherland (BP) in g. Verberg (GasUnie). 
9 EU/Russia Industrialist Round Table, Moskva, december 2003: 
http://www.europa.eu.int/comm/energy/russia/ reference_texts/industrialists_en.htm  
 
SL 5   SL a) Prilagodljiva metoda dela 
– Redna sre čanja sogovornikov 
Obe strani na rednih sre čanjih razpravljata o napredku teko čih vprašanj. 
Koordinacijska skupina, ki jo sestavljajo  zadevne službe Komisije, se je od za četka 
dialoga sestala 36-krat. Njeni člani na rednih sre čanjih z ruskimi partnerji 
obravnavajo razli čne aktualne zadeve v zvezi s trgovino z zemeljskim plinom, 
uranom ali trgovanjem z elektri čno energijo. 
– Okrogle mize 
V zvezi z aktualnimi temami so bile organi zirane številne okrogle mize, na katerih so 
se sestali evropski in ruski zasebni in javni  partnerji na najvišji ravni. Na konferenci 
o zemeljskem plinu v Bruslju (10. decembra 2003) in o elektri čni energiji v Moskvi 
(16. oktobra 2003) so se zbrali glavni zasebni udeleženci, predstavniki razli čnih 
ruskih ministrstev, služb Komis ije in celo komisarji (ga. de Palacio ali g. Monti) ter 
predstavniki predsedstva Sveta10. 
Stalna primerjava analiz, scen arijev in strategij poteka na najvišji ravni v sodelovanju 
z evropsko in rusko industrijo. V tem dialogu aktivno sodelujeta A. Čubajs, 
predsednik ruskega elektropodjetja RAO UES,  in A. Miller, predsednik Gazproma. 
b) Podporna struktura 
Dve stalni strukturi pomagata pri za četih delih: skupni center za energetske 
tehnologije in opazovalnica trgov. 
– Skupni center za energetske tehnologije EU in Rusije 
Skupni center za energetske tehnologije EU in Rusije11 je bil ustanovljen 5. 
novembra 2002 v Moskvi. Skupaj ga vodita evr opski in ruski direktor. Center je 
temelj, ki stremi k pospeševanju naprednih energetskih tehnologij (v sektorjih nafte, 
plina, premoga, elektri čne energije, novih in obnovljivih virov energije ter 
varčevanja z energijo) preko i ndustrijskih partnerstev te r k lažjemu financiranju 
naložb v prednostne projekte. 
                                                 
10 Lahko naštejemo še druge izvedene in na črtovane okrogle mize na bolj tehni čni ravni: konferenca o 
primerjalni analizi energetskih strategij (Moskva, 17. oktobra 2003); okrogla miza o kakovosti naftnih izdelkov (v letu 2004); seminar o energetski u činkovitosti (v letu 2004). 
11 Ve č o Centru: 
 http://www.technologycentre.org/eng.ht mhttp://www.technologycentre.org/eng.htm 
 
SL 6   SL Da bi opravil svojo nalogo, mora center: 
– poskrbeti za nujne pogoje za pospeševanj e izmenjave informacij o naprednih 
energetskih tehnologijah, organizirati in  usklajevati dejavnos ti, ki bodo olajšale 
stike med udeleženci v evropskem in ruskem energetskem sektorju, vklju čno s 
področjem raziskav in tehnološkega razvoja; 
– pregledati, oceniti in olajšati konkret ne projekte širokega tehnološkega 
sodelovanja v prej omenjenih energets kih sektorjih ter pomagati pri njihovem 
pospeševanju; 
– splesti vezi in zagotoviti  usklajevanje skupnih dejavnosti z drugimi ruskimi in 
evropskimi energetskimi centri ter spodbujati ustanovitev skupnega informacijskega prostora za širjenje energetskih tehnologij. 
Zato je center organiziral razli čne okrogle mize, pojavljajo pa se tudi predlogi o 
tehnoloških projektih, ki  bi lahko prinesli prednosti za obe strani. 
Dejavnosti tega centra bodo pomagale prite gniti naložbe, ugodne za obe strani na 
področjih delovanja centra. 
– Opazovalnica trgov 
Da bi olajšali in pospešili integracijo notranjega energetskega trga Unije ter 
zagotovili varno preskrbo z energijo, bo si stem opazovanja energetskega trga 
omogočil spremljanje bistvenih podatkov in vprašanj o pravilnem delovanju in 
varnosti preskrbe notranjega energetskega  trga, lažjo realizacijo nujne energetske 
infrastrukture ter opredelitev tveganj, ki pr itiskajo na notranjo in zunanjo energetsko 
preskrbo Unije. Opazovalna struktura bo zlasti  pokrivala naftni sektor ter sektorja 
zemeljskega plina in elektri čne energije. 
Ta notranja služba v Komisiji bo zagotavljal a zanesljiv centraliziran vir kakovostnih 
podatkov in informacij. Komisiji, državam članicam, industriji in drugim 
zainteresiranim strankam bo po magala pri sprejemanju odlo čitev na podro čju 
energetske politike ali novi h naložb ter s tem omogo čila varno kratko-, srednje- in 
dolgoročno preskrbo Unije z energijo. Podpora konkuren čnosti in nujnost 
zagotavljanja preskrbe z energijo po najugodne jši ceni sta v skladu s strategijo, ki jo 
je Evropski svet dolo čil v Lizboni (23. in 24. marca 2000). 
Glede na vzajemni interes EU in Rusije, da bi izboljšali varnost in  stabilnost preskrbe 
z energijo, ter glede na pomen Rusije kot najve čjega dobavitelja energije za EU, 
namerava Komisija vklju čiti Rusijo v delo te opaz ovalnice, takoj ko bo mogo če, ter 
vzpostaviti povezavo s sistemom za opazovanje trga z nafto in plinom, ki ga namerava ustvariti Ruska federacija. 
3. REZULTATI ENERGETSKEGA DIALOGA 
Triptih, napovedan v zeleni knjigi „K evrops ki strategiji za varnost preskrbe z 
energijo“, ki jo je Komisija spreje la 30. novembra 2000 – okrepiti konkurenco na 
notranjem energetskem trgu, zaš čititi trajnostni razvoj in za gotoviti zunanjo preskrbo 
 
SL 7   SL z energijo – se kaže v konkretnih dejavnostih v okviru energetskega dialoga z Rusko 
federacijo. 
Z določitvijo jasnih in predvidl jivih predpisov za podjetja, ki delujejo na trgu 
Skupnosti, je omogo čil reševanje težav ruskih podjet ij z notranjim energetskim 
trgom. Evropskim podjetjem je odprl pot na  ruski trg. V tem obdobju so podjetja, kot 
so BP, Shell, Total ali ENI, izvedla na ložbe. Dialog je pripomogel k reševanju 
nekaterih konkretnih težav, s katerimi so se lahko sre čevala evropska podjetja. Hkrati 
je Rusija investirala v Evropsko unij o, predvsem z Gazpromovimi deleži v 
lastniškem kapitalu.  
Dialog je s podporo izgradnji in posodobitvi podro čja transportne infrastrukture ter s 
podporo dolo čitvi varnostnih predpisov vzpostavil razmere za dolgoro čno preskrbo 
evropske celine. 
Takih rezultatov ne bi mogli dose či brez vzajemnega interesa strank po uspehu. 
Rusija in Evropska unija sta na podro čju energetike zelo medsebojno odvisni. Za 
Evropsko unijo s petindvajsetimi državami članicami je Rusija glavni dobavitelj 
energetskih proizvodov, pa naj gre za zemeljs ki plin (1/2 uvoza), nafto (1/4 uvoza) 
ali uran (1/3 uvoza). Za Rusijo je EU gl avni gospodarski partner. EU ji je naravno 
tržišče za izvoz energije (vse izvozne mreže so usmerjene proti Evropi: naftovodi, 
plinovodi, re čni tokovi, železnice in ceste). Pr odaja surovin ji zagotavlja devizne 
prihodke in skoraj 40 % prihodkov zveznega prora čuna.  
Obenem bo EU še naprej poudarjala, da  je za Rusijo pomembno, da diverzificira 
svoje gospodarstvo in trgovino ter zagotovi trajnosten in dolgoro čen gospodarski 
razvoj. 
3.1. Energetski dialog kot instrument notranjega trga 
Če mora notranji trg omogo čati racionalizacijo evropskega  energetskega sektorja v 
korist potrošnikov Unije, mora zat o razrahljati že prej obstoje če vezi z mednarodnim 
trgom energetskih proizvodov. Gotovo pove čanje odvisnosti Evropske unije od 
uvoza v naslednjih desetletjih ne dopuš ča, da bi lahko prekinila te vezi. V tem 
pogledu Rusija prispeva k dive rzificirani preskrbi Evropske  unije s fosilnimi gorivi. 
Zato ni mogo če načrtovati, da bi Evropska unija lahko dolo čila količinske omejitve 
uvoza. Preglednost trgov in zdrava konkurenca sta jamstvo za zanesljivo preskrbo 
Unije. 
S tega vidika je plinski sektor, od ka terega bo naše gospodarstvo v prihodnosti 
najbolj odvisno, najbolj ob čutljiv. Rusija bi morala os tati glavni zunanji dobavitelj 
Unije12. Zato države izvoznice ne smejo obiti predpisov notranjega trga s pogodbami, 
ki ne bi upoštevale prava Skupnosti. 
Dejansko bi bilo treba razjasniti pr edpise notranjega trga glede dolgoro čnih pogodb, 
ki bi vsebovale klavzule o ozemeljskih omejitvah, ki so v nasprotju s predpisi o 
                                                 
12 Delež plina, ki ima široko podro čje uporabe, v našem gospodarstvu mo čno narašča. V obdobju 2000–
2030 bo narasel z 1/5 na 1/3 celotne porabe, v proizvodnji elektri čne energije pa z 1/3 na skoraj 
polovico. Uvoženi plin bi leta 2030 lahko pokrival do 80 % naših potreb. Uvoz iz Rusije bo v 
absolutnih številkah samo rasel, tudi če bo ohranjen 50 % relativni delež naših uvozov iz Rusije. 
 
SL 8   SL prostem pretoku in konkurenci, veljavnimi v Evropski uniji. Dialog je omogo čil 
razpravo o teh vidikih in na črtovanje rešitev. Na čelo dolgoro čnih pogodb je bilo 
upravičeno ohranjeno. Njihovo trajanje, ki jam či varno preskrbo, zagotavlja tudi 
predvidljivost naložb (v proizvodnjo in infrastrukturo), nujnih za preskrbo Unije. V zvezi s klavzulami o namembnem kraju, ki  niso združljive s predpisi notranjega 
energetskega trga, sta ENI in Gazprom 6. oktobra 2003 sklenila sporazum. V 
kratkem bi mu morali slediti še drugi sporazumi za pogodbe z Nem čijo in Avstrijo.  
3.2. Energetski dialog kot podpora trajnostnemu razvoju 
Od vzpostavitve energetskega dialoga z Ru sijo je Komisija pouda rjala pomen, ki ga 
pripisuje kjotskim obveznostim. V okviru di aloga Komisija ni poz abila na vprašanje 
nujne ratifikacije protokola s strani Ruske federacije, sa j brez nje protokola ne bi 
mogli učinkovito izvajati
13. Rusiji bi moralo izvajanje Kjotskega protokola pomagati, 
da bi bolj gospodarno trošila nacionalne energetske vire.  
Trajnostni gospodarski razvoj Rusije je odvisen od uvedbe klju čnih reform, med 
drugim na podro čju energetike in predvsem v zv ezi s strukturo in upravljanjem 
naravnih monopolov, strukturo cen in na činom obdav čevanja naravnih virov. Po eni 
strani bi morale te reforme spodbujati stabilnost trgovanja v prihodnosti, ker bodo 
imele ugoden u činek na prihodnje naložbe in na izboljšanje energetske u činkovitosti. 
Po drugi strani pa bi morale s tem, ko s podbujajo prestrukturiranj e in razvoj drugih 
sektorjev, prispevati k diverzif ikaciji ruskega gospodarstva.  
Posodobitev ruskega gospodarstva in podpora vi soke stopnje rasti (okrog 7 % letno) 
zahtevata, da se ruska industrija usmeri v ve čjo energetsko u činkovitost, da bi 
sprostila dodatne zmogljivosti izvoza, ki bi jih med drugimi uporabljala tudi Unija. 
Okrepil se bo transport energije (kopenski ali morski) med Rusijo in Unijo, kar je vir 
dodatnih skrbi za okolje držav Evropske unije. 
a) Bolj okolju prij azna poraba energije 
Povečanje energetskega izkoristka je del pr ednostnih nalog energetske strategije 
Ruske federacije. Na tem podro čju se industrijsko sodelova nje, ki se je uresni čilo 
predvsem v izmenjavi dobrih praks in te hnologij med podjetji Ev ropske unije in 
Ruske federacije, lahko izkaže za plodno. Okrogli mizi o energetski u činkovitosti 
zgradb sta potekali v Moskvi (oktober  2004) in v Nižnem Novgorodu, da bi dolo čili 
projekte, ki bi jih lahko r azvili s podporo skupnega centr a za energetske tehnologije. 
Stekli so skupni pilotni projekti o energetski u činkovitosti na severu in jugu Rusije: 
Arhangelsk, Astrahan in Kaliningrad.  Zadnji ima pri energetskem sodelovanju 
poseben politi čen pomen, ker ima ta regija na evropskem obmo čju lastnosti enklave. 
Za Kaliningrad ocenjujemo, da bi b ilo z izvajanjem pr ograma energetske 
učinkovitosti mogo če prihraniti 35–40 % energije. To za regijo ni zanemarljiv 
potencial , če vemo, da 90 % preskrbe z energijo poteka po plinovodih iz Rusije in ji 
95 % elektri čne energije dobavi ruska mreža IPS/ UPOS. Pristop baltskih držav k 
                                                 
13 Oktobra 2004 je duma odobrila ratifikacijo Kjotskega protokola, kar bo Ruski federaciji omogo čilo 
koriščenje ugodnosti protokola. V za četku leta 2005 bo Evropska komisija s programom TACIS (2 
milijona evrov) zagotovila tehni čno pomoč. 
 
SL 9   SL Evropski uniji in njihova prihodnja vklju čitev v evropsko elektri čno omrežje 
zahtevata iskanje tehni čne rešitve za elektri čni sistem v Kaliningradu. Zato se morata 
na tem podro čju EU in Rusija dogovoriti o rešitvi. 
Programe energetske u činkovitosti mora spremljati vzporeden razvoj obnovljivih 
virov energije. Okroglo mizo o obnovljivih vi rih energije je Skupni center pripravil 
22. junija 2004 v Moskvi14. Njen namen je bil spodbuditi vzpostavitev ugodnega 
okvira za razvoj obnovljivih virov energije v Rusiji. Program dela za leto 2004 sta 
skupaj sprejela Komisija ter rusko minist rstvo za industrijo in energijo. Posebni 
seminarji o gorivnih celicah, zaj emanju CO2 in biomasi so b ili organizirani glede na 
predvideno sodelovanje Rusije v okvirnem raziskovalnem programu. 
Po ratifikaciji Kjotskega protokola bi mo ral center za energetske tehnologije preu čiti 
priložnosti za zasebne naložbe s projekti vrste „Joint Implementation“. Obstoje či 
projekti v Arhangelsku, Astrahanu in Kalini ngradu bi lahko bili pilotni projekti v ta 
namen. 
b) Transport, ki manj onesnažuje 
Fizična varnost transportnega omrežj a je prav tako pomembno podro čje sodelovanja. 
Energetski dialog je pretehtal uvajanje sate litskega sistema za regionalni nadzor za 
preprečevanje nezgod in odkriv anje uhajanja snovi iz naftnih ali plinskih 
infrastruktur. V okviru programa TACIS 2004 je bila odobrena tehni čna pomoč za 
oceno potreb po sanaciji in naložbah za izboljšanje varnosti in u činkovitosti omrežja 
za izvoz ogljikovodikov v Rusiji. 
Onesnaženje morja je za vse države ob Baltskem in Severnem morju zelo skrb 
vzbujajoče. Zaradi nedavnih nezgod na morj u in vedno gostejšega prometa ob obalah 
EU predstavlja pomorska varnost zelo pom embno vprašanje sodelovanja med EU in 
Rusijo. Komisija je dose gla, da bo Rusija pove čala nadzor nad „tankerji“, ki se 
ustavljajo v njenih pristaniš čih, in da bo podpirala prizadevanja Evropske unije v 
Mednarodni pomorski organizaciji (MPO ), predvsem prizadevanja za odpravo 
tankerjev z enojnim trupom. V zvezi s tem je bil 4. decembra 2003 v okviru MPO sprejet kompromis, ki bo za čel veljati aprila 2005. V tem času EU pove čuje število 
srečanj z Rusijo, da bi spodbudili hitro uva janje standardov MPO. Poseben poudarek 
je namenjen pove čani vlogi kopenskega transporta (n aftovodi in železn iški prevoz). 
Prevozi kot podro čje porabe energije ne smejo biti izlo čeni iz energetskega dialoga. 
Pri tem nastane skoraj tretjina emisij CO2 in njihova racionaliz acija, predvsem pri 
mestnih prevozih, bi lahko bila pomemben  dejavnik izboljšanja vpliva na okolje. 
Okrepljeno sodelovanje na tem podro čju bi lahko koristilo obema stranema. Prvi 
seminar o prevozih, na katerem so dolo čili področja sodelovanja v prihodnosti, je 
potekal maja 2004, drugi o mest nih prevozih pa oktobra 2004. 
3.3. Energetski dialog kot instrument st alne in predvidljive preskrbe 
Kot je nakazano v Zeleni knjigi o varnosti pr eskrbe z energijo v Uniji, si evropska 
politika varnosti preskrbe ne prizadeva toliko za čim večjo energetsko neodvisnost 
                                                
 
14 Za ve č informacij: http://www.technologycentre.org/ 
 
SL 10   SL ali čim manjšo odvisnost, pa č pa za zmanjšanje s tem povezanih tveganj. Tako mora 
v naših odnosih z Rusko federacijo, od katere bomo neizogibno energetsko bolj 
odvisni, sodelovanje stremeti k vzpostavitvi  konstruktivnega razmerja medsebojne 
odvisnosti: dolo čiti predvidljiva pravila trgovanja, pove čati transportno omrežje in 
podpirati naložbe s pospeševanjem trdne jšega in preglednejšega zakonodajnega 
okvira ter spodbujati klju čne reforme v ruskem energetskem sektorju. 
a) Trgovina z energenti 
Trgovina z ogljikovodiki je bila ena prvih te m pri razjasnitvi energetskega dialoga. 
Po številnih razpravah z rus ko stranjo, in predvsem ob zadn ji širitvi, je bilo v skupni 
deklaraciji o odnosih med EU in Rusijo ter o širitvi EU  navedeno, da v Evropski 
uniji ni ve č omejitev za uvoz zemeljskega plina in nafte. 
V okviru dvostranskega sporazuma med Evrops ko unijo in Rusijo o pristopu Rusije k 
STO maja 2004 sta se obe st rani sporazumeli o dolo čenih vprašanjih energetike. 
Rusija je sprejela zaveze ST O v zvezi s cenami plina za i ndustrijske uporabnike in v 
zvezi z izvoznimi dajatvami za energetske proizvode. Poleg tega sta se obe strani 
sporazumeli o poglobljenem sodelovanju pri vprašanjih, povezanih z energetsko 
infrastrukturo. 
Vzporedno potekajo pogajanja o sporazumu o trgovini z jedrskimi snovmi, katerega 
cilj je dolo čiti pregledna, stalna in predvidljiva pravila trgovanja v interesu in za 
ekonomsko upravi čenost jedrskih industrij obeh strani. Novi sporazum bo moral 
upoštevati ne le nove tržne r azmere v razširjeni Evropski uniji, ampak tudi nujnost 
nadaljnjega obstoja indust rije na obeh straneh.  
Trgovinski odnosi na podro čju jedrskih snovi z novimi državami članicami za Rusijo 
predstavljajo ve č kot 200 milijonov USD na leto, kar ustreza približno 80 % tržiš ča v 
novih državah članicah (ali 12 % tržiš ča Unije petindvajsetih). Ruska izvozna 
podjetja so za preskrbo jedrsk ih elektrarn v novih državah članicah sklenila 
dolgoročne pogodbe, od katerih nekatere ve ljajo še dolgo po 1. maju 2004. 
Izmenjava diplomatskih pisem med obe ma sogovornikoma, podpisanih aprila 2004, 
je omogo čila določitev pravil, upora bnih na tem podro čju, potrditev veljavnosti 
pogodb v okviru pogodbe Euratom ( člen 105) in s tem izogibanje nepotrebnim 
trenjem z novimi državami članicami. 
Očitno je pomembno, da za trgovanje z ener gijo veljajo splošna pravila in na čela 
trgovanja, ki so pregledna in predvidljiva,  kot so po eni strani pravila Sporazuma o 
partnerstvu in sodelovanju Svetovne trgovi nske organizacije te r po drugi strani 
prihodnje dolo čbe za lažje trgovanje in za zaš čito naložb v okviru Evropskega 
gospodarskega prostora. 
b) Vseevropska energetska omrežja 
Zanesljivost transporta energije je eden od pogojev za zanesljivo in neprekinjeno 
preskrbo Evropske unije. Ogljikovodiki prihajajo iz Rusije po kopnem (naftovod ali 
plinovodi) ali po morju (glej zgoraj). Če je treba dati prednost kopenskemu prenosu, 
je treba izboljšati omrežja. 
 
SL 11   SL Na srečanju na vrhu med Evropsko unijo in Rusijo so že leta 2001 dolo čili seznam 
prednostnih projektov, za ka tere bi, v okviru vseevrops kih energetskih omrežij, 
Evropska unija sofinancir ala študije izvedljivosti. 
Spremenjene smernice vseevropskih energe tskih omrežij, odobrene 26. junija 2003, 
naštevajo dolo čeno število elektri čnih ali plinskih infras trukturnih projektov, ki 
vključujejo Rusko federacijo. Nove smernice15 so kot prednostno os dolo čile projekt 
plinovoda, ki bi povezal Združeno kraljestvo in  severni del celinske Evrope z Rusijo. 
Pomen sodelovanja na podro čju energetske infrastrukture je treba poudariti zlasti z 
vidika pomena naftovodov kot alternative pomorskemu prevozu nafte po Baltskem 
morju. Skandinavske in baltske države še posebej skrbi ob čutno pove čanje števila 
tankerjev v Baltskem morju, zaradi katerega se sorazmerno pove ča tveganje za 
razlitje nafte za obalne države. 
Energetski dialog, ki temelji na trgovins kih in gospodarskih razlogih, ne nadomeš ča 
zasebnega sektorja pri izvajanju teh proj ektov. Ti projekti imajo oznako „v skupnem 
interesu“, da bi se olajša lo njihovo izvedbo, predvsem ker se evropski vlagatelji 
zaradi velikih poslovni h tveganj težko odlo čajo za naložbe v Rusiji. 
Treba bi bilo raziskati druge poti za prevoz  nafte, da bi se izognili obremenjevanju 
Baltskega morja in da ne  bi prispevali k zasi čenosti Bosporja. Pove čanje 
železniškega transporta je ena od sprejemljivih možnosti, predvsem zaradi trenutnega položaja stalnih podražitev cen nafte
16. Ta alternativna možnost bi sicer lahko 
prispevala k reševanju vpraša nja širine železniških tirov. 
3.4. Energetski dialog v korist sk ladnemu trgu na ravni celine 
Energetski dialog je omogo čil obema stranema, da sta dose gli zbliževanja, ki bi se 
morala v prihodnosti še okrep iti. Zbliževanje strategij na obeh trgih, ruskem in 
evropskem, je na dobri poti. Na čela notranjega energetskega trga, kot so energetska 
učinkovitost, reforma notranjih stru ktur podjetij, reforma elektri čnega sektorja, kot je 
ločevanje, bi lahko bila del referen čnega okvira za prestrukturi ranje in reformiranje 
ruskega energetskega sektorja. Čeprav sta trga lo čena, bi morala temeljiti na skupnih 
načelih. 
a) Povezano elektri čno omrežje 
Razprave o reformi elektroenergetskega sistema so prišle najdlje. Glede na 
predvidljive potrebe evropske celine po elektri čni energiji je dejansko treba ra čunati 
z udeležbo ruskih elektroenergetskih  podjetij na evropskem trgu z elektri čno 
energijo17. Zato je bilo sinhrono povezovanje ruskega elektri čnega omrežja z 
celinskim omrežjem EU vpisano v sezn am projektov „v skupnem interesu“, 
dogovorjen na sre čanju na vrhu EU-Rusija oktobra 2001. 
                                                 
15 Osnutek odlo čbe Evropskega parlamenta in Sveta o dolo čitvi širših smernic za čezevropska energetska 
omrežja in o razveljavitvi odlo čb št. 96/391 /CE in št. 1229/2003/CE. 
16 Ruski izvoz po železniški poti predstavlja skoraj tretji no vsega izvoza. Ta vrsta prevoza je veliko dražja 
od pomorskega prevoza. Vendar pa bi pove čanje izvoza in visoke cene na fte lahko spodbudile to vrsto 
prevoza. 
17 Treba je opozoriti, da bo po napovedih Mednarodn e agencije za energijo in EURELECTRICa morala 
Unija do leta 2030, da bi ugodila potrebam evropskih porabnikov elektri čne energije, v proizvodne 
naprave vložiti skoraj 600 GW v tridesetih letih. 
 
SL 12   SL Da bi to dosegli, bo treba rešiti številna  s tem povezana vprašanja, predvsem kar se 
tiče upoštevanja okoljskih predpisov, jedrsk e varnosti v Rusiji ali vzajemnega 
dostopa na trg ob upoštevanju mednarodni h obveznosti vsakega partnerja na tem 
področju.  
Na okrogli mizi v Moskvi oktobra 2003 so preu čili nujne pogoje za usmeritev v 
skupni trg elektri čne energije. Med naštetimi težavami so bile: 
– V študiji, opravljeni marca 2004, so ugotovili odsotnost zadostnega 
ureditvenega okvira v Rusiji. Zato so bili septembra 2004 ruski predstavniki povabljeni k sodelovanju na Forumu regul atorjev elektroenergetskega sektorja 
v Firencah. Njihovo razumevanje vzpostav ljenega sistema na notranjem trgu 
bo v prihodnje omogo čilo lažjo integracijo obeh trgov. 
– Sprejetje primernih in primerljivih standardov glede okolja in varnosti pri 
proizvodnji elektri čne energije, kot so predpisi o čistem izgorevanju premoga 
ali jamstvo za jedrsko varnost
18. 
– Za učinkovito integracijo trgov je treba vzpostaviti potrebno infrastrukturo za 
skupno izkoriš čanje in sinhronizacijo elektroene rgetskih sistemov v Rusiji in 
državah članicah. Delovna skupina za povezo vanje omrežij je odgovorna za 
pregled sedanjega stanja na tem podro čju. Poteka tudi študija izvedljivosti (ki 
jo sofinancirata Komisija in R AO-UES) za sinhrono povezovanje sistemov 
UCTE in IPS/UPOS, ki bi se morala zaklju čiti najpozneje leta 2007. 
Vzpostavitev sistema finan čnega jamstva bi lahko olajšala postopek reform tako v 
elektroenergetskem kot v naftnem sektorju. 
b) Okrepiti varnost infrastruktur 
Energija je eno glavnih podro čij, ki bodo imela koristi od satelitske navigacije. Njena 
uporaba v tem sektorju pokriva celo verigo dejavnosti, od iskanja do gradnje in 
spremljanja transporta prek nadzora nahajališ č. Rusija je vklju čena v ambiciozen 
program posodabljanja svojega sistem a – GLONASS – in postopnega odpiranja 
civilni uporabi. Evropski program – GALI LEO – namerava do leta 2008 vzpostaviti 
prvi sistem satelitske navigacije, zasnovan posebej za civilno in komercialno 
uporabo. 
Skupna uporaba GLONASSa in GALILEa je cilj, ki mu sledimo od leta 1999. 
Dopolnilna uporaba teh dveh omrežij bo zelo pove čala varnost transportnih 
infrastruktur in proizvodnje energije. 
Energetski dialog je pripomogel k obnovitv i pogajanj za interoperabilnost med 
obema sistemoma. Na podlagi doseženega napredka lahko predvidevamo, da bo sporazum o tem sklenjen do konca leta 2005. Poleg razprav o tehni čni združljivosti 
GLONASSa in GALILEa za četo sodelovanje zajema skupe n razvoj receptorjev in 
posebnih aplikacij za energets ki sektor (iskanje, gradnja in vzdrževanje transportnih 
infrastruktur). 
                                                
 
18 Zato je vendarle razveseljiv podatek o vzpostavitv i neodvisnega nadzornega sistema za jedrsko varnost. 
 
SL 13   SL c) Naložbena jamstva 
Splošno investicijsko okolje v Rusiji mora postati bolj pregledno, stabilno in 
predvidljivo. EU še naprej spodbuja Rusijo pri uvajanju reform za dosego tega cilja. 
V tem smislu bo imel pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji pozitiven 
vpliv. Poleg tega bi morali cilji in  dejavnosti za lažje trgovanje in zaš čito naložb, ki 
so v fazi razvoja v okviru Evropskega gospodarskega prostora, ugodno vplivati na 
izboljšanje investicijskega okolja v Rusiji. 
Izboljšanje finan čnega okvira energe tskih odnosov med EU in Rusijo je povzro čilo 
različne pobude. Najprej (2002) se  je pojavila zamisel o jamstvenem skladu za 
mednarodne arbitražne odlo čbe. S to zamislijo so sk ušali odpraviti prikrito 
negotovost evropskih izva jalcev zaradi bojazni, da ruska sodiš ča mednarodnih 
arbitražnih odlo čb, izdanih v okviru trgovinskih spor ov med evropskimi in ruskimi 
podjetji, morda ne bi prenesla v ruski pravni red. Študija izvedljivosti, ki jo je naročila Komisija, je pokazala, da zamisel sicer odkriva resni čen problem, vendar bi 
bilo njeno izvajanje finan čno zelo drago za prora čun Skupnosti (približno 500 
milijonov evrov), ne da bi skladu zagotovila kriti čno maso za primerno pokritje 
zadevnih projektov. S pravnega vidika bi  bila potrebna ra tifikacija 25 držav članic in 
Rusije, poleg tega pa bi dodelitev takega jamstva samo v neskon čnost spodbujala 
motnje v delovanju ruskega pravosodnega sistema. 
Ker predvideni sistem ni bil sposoben zaž iveti, je nastala dr uga pobuda, cenejša in v 
skladu z zakoni trga v okviru štud ije, ki jo je Komisija naro čila pri Evropskem 
investicijskem skladu. Ta pristop temelji na ugotovitvi, da ruski izvajalci tudi ob 
naraščanju cen surove nafte nimajo zadovolji vega dostopa do mednarodnih denarnih 
trgov in zlasti do  zelo dolgoro čnega financiranja. Vendar bi že za razvoj ekonomsko 
upravičenih projektov, katerih strošek je ocenjen na 200–300 milijard evrov, 
potrebovali dostop do financiranj, ki trajajo ve č kot 5 let, kolikor sedaj ve činoma 
trajajo. V idealnem primeru bi moralo trajati 10 do 12 let, pozneje celo ve č. Za 
dosego tega cilja se lahko predvidi ustanovitev „ Energy Desk “, ki bi lahko imel 
sedež pri kakšni multilateralni razvojni banki in ki bi s svojim posebnim statusom podpiral energetski dialog, predvsem  z dejavno vlogo pri ustanavljanju bančnih 
sindikatov . Namen bi bil zagotoviti sredstva na daljše roke in z nižjimi stroški za 
razvoj ruskih projektov, tako da bi tveganje porazdelili med ve č sindiciranih bank.  
Za EU bi bil strošek za  „Energy Desk“ omejen na  pokritje zagonskih stroškov. 
Ruskim podjetjem ali organom oblasti ne bi  bilo treba vlagati kapitala. Pobuda bi 
bila del PCA. Ta pristop bi morali poglobiti  z bankami in družbami, ki delujejo v 
energetiki, da bi bilo njegovo del ovanje popolnoma skladno z njihovim.  
Vzporedno bi se lahko razvile druge pobude, predvsem bi lahko predvideli možnost 
ustanovitve investicijskega ali ja mstvenega sklada za energetsko u činkovitost, ki se 
zdi upravi čen ravno zaradi visokih energetskih iz gub (približno 40 %), ki so v Rusiji 
običajne. Ta sklad bi lahko bil namenjen za usmerjeno podporo evropskim 
podjetjem, ki delujejo na tem podro čju v Rusiji. Vsekakor zasnova tega instrumenta 
zahteva natan čno oceno in analizo trga pred nj egovo uvedbo. Vseeno bi  bil potreben 
precejšen kapitalski vložek iz prora čuna Skupnosti, ki pa bi bil lahko povezan z 
izvajanjem Kjotskega protokola v Rusiji. 
 
SL 14   SL Po ratifikaciji kjotskega protokola bo mogo če poleg priprave jamstvenega 
investicijskega sklada za energetsko u činkovitost razmišljati o sinergijah, ki jih lahko 
dosežemo po vzpostavitvi prilagodljivega mehanizma kjotskega protokola. 
4. ZAKLJU ČKI 
Dialog je dokazal svojo koristnost s konkr etnimi rezultati, na katere se lahko 
sklicuje. Strategije in politike obeh strani kažejo za četek zbliževanja, ki ga je treba 
pozdraviti. 
Pravni red Evropskih skupnos ti bi lahko postal referen čni okvir za reformo 
energetskega sektorja, ki jo je treba izvesti v Rusiji. Ta okvir je pomembnejši za elektroenergetski kot za plinski sektor. EU meni, da bi morala biti reforma prednostna naloga za Rusijo, ker je nujna za trajnostni razvoj ru skega energetskega 
sektorja in celotnega ruskega gospodarstva. 
Seveda pa ostajajo še številna vprašanja, ki jih je treba rešiti, da bi spodbudili boljšo 
povezavo obeh trgov. V prihodnosti bo treba nameniti ve čjo pozornost temam, za 
katere obe strani menita, da so prednostne: 
– spodbujati proces reformiranja energetskega sektorja v Rusiji; 
– razvijati energetsko u činkovitost, tehnološke izmenjave, okolje in izvajanje 
Kjotskega protokola; 
– pospeševati in zaš čititi naložbe; 
– vzpostaviti vseevropski trg z zemeljskim plinom; 
– bedeti nad pove čanjem kopenskega transporta na fte (prednost naftovoda in 
železniškega prevoza pred pomorskim prevozom).  
Uresničitev teh ciljev bo odlo čilno prispevala k nastanku velikega celinskega trga. 
Naraščajoča medsebojna gospodarska odvisnost med Evropsko unijo in Rusijo 
zahteva poglobljeno sodelovanje predvsem  v energetskem sektorju. Energetski 
dialog in njegovi posebni vidiki, povezan i z izvajanjem Kjotskega protokola, 
prispevajo k skupnemu gospodarskemu prosto ru in so del Sporazuma o partnerstvu 
in sodelovanju. 
 
SL 15   SL PRILOGA  
 Ruska federacija 
 2000 2020  EU 25 
 2000 2020  
Prebivalstvo (v 
milijonih) 146 120 do 125 453 462 
BNP (v milijardah 
evrov) 220 / 8.940 14.460 
Letna rast 6,3 %  2 % 2,4 % 
Poraba (v tiso čih ton 
ekvivalenta nafte = toe) 586 900 1650 1895 
Poraba na prebivalca 
(toe/p) 4 7,2 3,6 4,1 
Nafta : Rezerve 65 milijard 
sodčkov / 6,5 milijard 
sodčkov / 
Proizvodnja 323.000 toe 500.000 toe 164.000 toe 102.000 toe 
+205.000 toe +330.000 toe –518.000 toe –632.000 toe Izvoz +/uvoz – 
 Izmenjava 
EU/Rusija +126.000 toe 
 
= 60 %  –126.000 toe 
 
= 25 %  
Plin: Rezerve 47 trilijonov m3  / 3 trilijone m3 / 
Proizvodnja 490.000 toe 600.000 toe 197.000 toe 147.000 toe 
 
SL 16   SL +175.000 toe +216.000 toe –186.000 toe –450.000 toe Izvoz +/uvoz – 
 Izmenjava 
EU/Rusija +90.000 toe 
 
= 36 %  –90.000 toe 
 
= 50 %  
Premog : Rezerve 157 milijard ton / 100 milijard ton / 
Proizvodnja 116.000 toe 190.000 toe 203.000 toe 124.000 toe 
+12.000 toe +23.000 toe –91.000 toe –128.000 toe Izvoz +/uvoz – 
 Izmenjava 
EU/Rusija +4.000 toe 
 
= 33 %  –4.000 toe 
 
= 5 %  
Uran : Rezerve 158.000 ton / 15.000 ton / 
Proizvodnja 2.500 ton 5.000 ton 711 ton 0 
+16.000 ton - –15.800 ton - Izvoz +/uvoz – 
Izmenjava EU 
15/Rusija 4.200 ton - –4.200 ton -