OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog obravnava uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), v postopku glede pregleda ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Svet je julija 2005 z Uredbo (ES) št. 1175/2005[2] uvedel dokončno posebno protidampinško dajatev na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Kitajske. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj |

Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

Pravni elementi predloga |

Povzetek predlaganega ukrepa Priloženi predlog Uredbe Sveta temelji na ugotovitvah preiskave glede verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnosti ponovitve škode za industrijo Unije. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog Uredbe za podaljšanje trenutno veljavnih ukrepov za pet let. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, ker je oblika ukrepa opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča možnosti za odločanje na nacionalni ravni. |

Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba Sveta. |

druga sredstva ne bi bila primerna, ker osnovna uredba ne določa drugih možnosti. |

Proračunske posledice |

Predlog ne vpliva na proračun Unije. |

1. 2011/0189 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[3] („osnovna uredba“), in zlasti členov 9(4), 11(2), (5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija („Komisija“) predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

2. Veljavni ukrepi

3. Z Uredbo (ES) št. 1175/2005[4] je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz barijevega karbonata („BaCO3“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Stopnja dokončne posebne dajatve je bila med 6,3 in 56,4 EUR na tono.

4. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

5. Komisija je po objavi obvestila marca 2010 o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz BaCO3 s poreklom iz LRK[5] 19. aprila 2010 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe.

6. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa je vložila družba Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG („vložnik“), edini proizvajalec BaCO3 v Evropski uniji, ki predstavlja 100 % celotne proizvodnje BaCO3 Unije. Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode za industrijo Unije.

7. Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ocenila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe in v Uradnem listu Evropske unije [6] objavila obvestilo o začetku pregleda Ž(„obvestilo o začetku“).

8. Preiskava

9. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

10. Preiskava glede nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2009 do 30. junija 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

11. Preučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2007 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

12. Strani, ki jih zadeva preiskava

13. Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika proizvajalca Unije, proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike/trgovce, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja, proizvajalce v primerljivi državi ter organe LRK.

14. Komisija je zainteresiranim stranem dala možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

15. Glede na očitno veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v zahtevkih, je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga in verjetnosti nadaljevanja dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

16. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. julija 2009 do 30. junija 2010, kot je določeno v obvestilu o začetku.

17. Ker je Komisija prejela odgovore le od treh družb oziroma skupin družb v LRK, je bilo sklenjeno, da vzorčenje za kitajske proizvajalce izvoznike ni potrebno.

18. Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so vprašalnik zahtevale v roku iz obvestila o začetku.

19. Izpolnjene vprašalnike so poslali vložnik proizvajalec Unije in njegov zadevni zastopnik, devet uporabnikov, štirje uvozniki, dva izvoznika/proizvajalca na Kitajskem in dva proizvajalca v morebitnih primerljivih državah. Eden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki je sodeloval pri vzorčenju, se je odločil, da v nadaljnjem postopku ne bo sodeloval.

20. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki jih je štela za potrebne za določitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode ter za določitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a) vložnik proizvajalec Unije

- družba Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover in njegova povezana družba Solvay Bario e Derivati SpA., Massa;

(b) proizvajalci izvozniki v LRK

- družba Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., Shangdong,

- družba Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., Guizhou;

(c) proizvajalec v primerljivi državi (Indiji)

- družba Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad;

(d) uvozniki

- družba Norkem, Knutsford, Združeno kraljestvo,

- družba L'Aprochimide Srl, Muggio, Italija;

(e) uporabniki

- družba Technische Glass Illmenau GmbH, Illmenau, Nemčija.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

21. Zadevni izdelek

22. Zadevni izdelek je enak kot pri prejšnji preiskavi in je opredeljen kot: barijev karbonat, z vsebnostjo stroncija več kot 0,07 mas. % in vsebnostjo žvepla več kot 0,0015 mas. %, bodisi v obliki prahu, stisnjenih granul ali žganih granul, s poreklom iz LRK, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2836 60 00.

23. BaCO3 se uporablja predvsem v industriji opeke in ploščic, sektorju keramike in v proizvodnji ferita. Prej se je uporabljal v proizvodnji katodnih cevi za televizorje („CRT“), vendar pa je bilo to z uvedbo zaslonov LCD in plazma zaslonov v EU ukinjeno.

24. Podobni izdelek

25. Kot pri prvotni preiskavi je ta postopek pokazal, da imajo BaCO3, ki je proizveden v LRK in se izvaža v Unijo, barijev karbonat, proizveden in prodan na domačem trgu primerljive države (Indije), in barijev karbonat, ki ga v Uniji izdeluje in prodaja vložnik proizvajalec Unije, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo.

26. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C. DAMPING

27. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.

28. Splošno

29. Od 16 poznanih kitajskih proizvajalcev, s katerimi je bil vzpostavljen stik ob začetku pregleda zaradi izteka ukrepa, so trije sodelovali pri vzorčenju, le dva pa sta v celoti sodelovala s Komisijo in v celoti izpolnila vprašalnik.

30. Primerljiva država

31. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe in ker je gospodarstvo LRK v prehodu, je treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, katerim tržnogospodarska obravnava ni bila odobrena, določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

32. ZDA so bile v prvotni preiskavi uporabljene za primerljivo državo in v sedanji preiskavi predlagane za ugotavljanje normalne vrednosti. Vendar pa se je štelo za potrebno preveriti, ali je ta država še vedno primerna za ta pregled zaradi izteka ukrepa. Pisma so bila poslana vsem znanim proizvajalcem barijevega karbonata po svetu, tj. v Braziliji, Indiji, na Japonskem in v ZDA. Odgovorila sta proizvajalca iz ZDA in Indije.

33. Po temeljitem pregledu meril, kot so skupna proizvodnja, število proizvajalcev, konkurenca na trgu, celotni uvoz, protidampinške dajatve in carine na ameriškem in indijskem domačem trgu, je bila za primerljivo državo izbrana Indija. V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila izbira Indije ocenjena kot ustreznejša zaradi velikosti njihovega trga, večje količine uvoza in močne konkurence na domačem trgu glede tega proizvoda. Pripomb ali ugovorov v zvezi s tem ni predložila nobena zainteresirana stran. Posledično je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, katerim tržnogospodarska obravnava ni bila odobrena, temeljila na podatkih, ki jih je predložil proizvajalec v Indiji.

34. Damping uvoza v OPP

35. Normalna vrednost

36. Za družbo, ki ji je bila v prvotni preiskavi odobrena tržnogospodarska obravnava („TGO“) v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija preverila, ali je bila domača prodaja barijevega karbonata neodvisnim strankam v OPP reprezentativna, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal vsaj 5 % izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Preiskava je pokazala, da ta prodaja ni reprezentativna in je bilo zato treba normalno vrednost konstruirati. Določena normalna vrednost je temeljila na skupnih proizvodnih stroških ter prodajnih splošnih in administrativnih stroških družbe ter dobičku iz domače prodaje v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka.

37. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za družbo, kateri v prvotni preiskavi TGO ni bila odobrena, določena na osnovi informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi.

38. Najprej je bilo ugotovljeno, ali je celotna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali znaša vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo. Domača prodaja sodelujočega proizvajalca v Indiji se je v OPP štela za dovolj reprezentativno.

39. Komisija je nato proučila, ali se domača prodaja podobnega izdelka lahko šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na indijskem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OPP. Ker v OPP ni bilo dobičkonosne prodaje podobnega izdelka, je bilo normalno vrednost treba konstruirati. V skladu s členom 2(6) (c) je normalna vrednost temeljila na skupnih proizvodnih stroških zadevnega proizvajalca s prištetim razumnim zneskom za prodajne, splošne in administrativne („PSA“) stroške ter razumnim zneskom dobička. Stroški PSA in dobiček, dodan proizvodnim stroškom uporabljenega podobnega izdelka, so v skladu s stroški, uporabljenimi v prvotni preiskavi, in znašajo 10,6 % za PSA in 7,2 % za dobiček. Predložene niso bile nobene informacije, iz katerih bi bilo razvidno, da navedeni zneski niso razumni in da uporabljena stopnja dobička presega dobiček, ki ga običajno dosežejo drugi izvozniki ali proizvajalci izdelkov enake splošne kategorije na domačem trgu države porekla.

40. Izvozna cena

41. Vsa izvozna prodaja v Unijo zadevnih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila opravljena neposredno neodvisnim strankam v Uniji in je tako bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen.

42. Primerjava

43. Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

44. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale nekatere razlike pri transportu in provizijah, ki so vplivale na cene in primerljivost cen.

45. Stopnja dampinga

46. V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na osnovi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtanim povprečjem izvoznih cen pri enaki stopnji trgovine.

47. Za družbo, ki ji je bila v prvotni preiskavi TGO odobrena, je ta primerjava pokazala, da je družba nadaljevala z dampingom na še višji ravni.

48. Za družbo, ki ji v prvotni preiskavi TGO ni bila odobrena, je primerjava v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe pokazala znaten damping. Ta družba predstavlja 98 % izvoza, za katerega veljajo preostale dajatve, preostala 2 % proizvajalcev izvoznikov, ki niso sodelovali v postopku, pa nimata nobenega vpliva na ugotovljeno stopnjo dampinga. Glede na njihovo nesodelovanje je bilo ugotovljeno tudi, da ne morejo izvajati dampinga na ravni, ki je nižja od ravni sodelujoče družbe.

D. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

49. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bila preučena verjetnost, da se ob morebitni razveljavitvi ukrepov damping nadaljuje.

50. Glede verjetnosti nadaljevanja dampinga, sta bila preučena razvoj proizvodnje in proizvodnih zmogljivosti v LRK ter verjeten razvoj izvoza v Evropsko unijo in na trge drugih tretjih držav.

51. V skladu s pritožbo je LRK daleč največji svetovni proizvajalec barijevega karbonata. LRK je tudi največji proizvajalec barita, ki je glavna surovina za proizvodnjo zadevnega izdelka. Proizvodna zmogljivost dveh sodelujočih družb je 331 000 ton na leto, kar je približno trikratna vrednost potrošnje EU v OPP. Poleg tega imata ti dve družbi imata celotno prosto zmogljivost v višini 34 000 ton, kar zadošča za polovico potrošnje EU.

52. Trije glavni svetovni proizvajalci barijevega karbonata (ZDA, Indija in Brazilija) imajo trenutno protidampinške ukrepe za kitajski uvoz zadevnega izdelka. Sklepno je mogoče ugotoviti, da bo glede na znatne proste proizvodne zmogljivosti na Kitajskem ter dampinške prakse na več trgih v primeru razveljavitve ukrepov dodatna količina usmerjena na trg EU.

53. Dejstvo, da so kitajski proizvajalci izvozniki kljub obstoječim protidampinškim ukrepom za kitajski uvoz uspeli v OPP izvoziti velike količine v EU (s povprečno ceno 251 EUR/tono) in povečati svoj tržni delež v EU, kaže stalni interes kitajskih izvoznikov za trg EU.

54. Na podlagi kitajske izvozne statistike je še bolj jasno, da je EU zelo privlačen trg za kitajske proizvajalce izvoznike, saj so pri izvozu v EU dosegli nekatere svojih najvišjih izvoznih cen (čeprav dampinških). Glede na kitajske izvozne statistike je bila povprečna prodajna cena v EU v OPP 269 USD FOB, medtem ko je bila povprečna izvozna cena v Indijo 220 USD.

55. Kitajske izvozne statistike so pokazale, da se je kitajski izvoz kljub prenehanju glavne uporabe barijevega karbonata („proizvodnja CRT“) v svetovnem merilu povečal s 130 000 ton leta 2009 na 158 000 ton leta 2010.

56. Če bodo ukrepi razveljavljeni, se glede na veliko prosto proizvodno zmogljivost na Kitajskem pričakuje, da se bo kitajski izvoz najverjetneje usmeril v EU. Ta sklep potrjuje dejstvo, da so glavni svetovni trgi, kot so ZDA, Indija in Brazilija, zaščiteni z visokimi protidampinškimi dajatvami.

57. Cene tega uvoza bodo najverjetneje še naprej dampinške, saj nič ne kaže na to, da bodo izvozniki spremenili svoje oblikovanje cen, če bodo ukrepi razveljavljeni.

58. Zato se ugotavlja, da je nadaljevanje dampinga verjetno.

E. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

59. Edini sodelujoči proizvajalec Unije predstavlja 100 % proizvodnje BaCO3 v Uniji v OPP. Zato predstavlja industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

F. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE

60. Potrošnja Unije

Razpredelnica 1: potrošnja Unije

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Potrošnja (v tonah) | 123 354 | 104 037 | 62 637 | 76 560 |

Indeks | 100 | 84 | 51 | 62 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike in statistični podatki Eurostata

61. Potrošnja Unije je temeljila na kombinaciji obsega prodaje industrije Unije v Uniji in obsega uvoza iz tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata.

62. Na podlagi tega in podatkov iz razpredelnice 1 se je potrošnja Unije v zadevnem obdobju znatno zmanjšala, tj. za 38 %, kar je razloženo predvsem z izginotjem proizvodne dejavnosti CRT v EU.

63. Obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK

Razpredelnica 2: uvoz iz LRK v smislu obsega, tržnega deleža in uvozne cene

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Obseg uvoza (v tonah) | 76 306 | 64 573 | 37 341 | 48 720 |

Indeks | 100 | 85 | 49 | 64 |

Tržni delež | 61,9 % | 62,1 % | 59,6 % | 63,6 % |

Indeks | 100 | 100 | 96 | 103 |

Uvozna cena CIF v EUR/tono | 230 | 257 | 239 | 251 |

Indeks | 100 | 112 | 104 | 109 |

Vir: statistika Eurostata

64. Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %, medtem ko se je potrošnja v Uniji zmanjšala za 38 %. Kitajski tržni delež se je kljub veljavnim protidampinškim ukrepom in na podlagi zmanjšanja potrošnje v obravnavanem obdobju povečal za tri odstotne točke.

65. Povprečne cene uvoza iz LRK so se v obravnavanem obdobju zvišale za 9 %. Zvišanje cen je bilo najvišje v letih 2007 in 2008, leta 2009 so cene padle in se znova povečale v OPP.

66. Povprečna cena franko tovarna industrije Unije se je primerjala s kitajskimi povprečnimi uvoznimi cenami CIF na meji Unije. Te cene so bile pridobljene iz podatkov Eurostata ter so vključevale stroške po uvozu, carino in protidampinške dajatve. Primerjava je pokazala, da so kitajske uvozne cene med OPP nelojalno zniževale prodajne cene industrije Unije za 37,9 %. Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da bi kitajske uvozne cene nelojalno znižale cene industrije Unije za 44,1 %, če ukrepov ne bi bilo.

67. Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

68. Skupni obseg uvoza BaCO3 iz tretjih držav, razen LRK, je bil zanemarljiv in je predstavljal manj kot 1 % potrošnje Unije v obravnavanem obdobju.

69. Treba je opozoriti, da uvozne cene iz drugih tretjih držav niso nelojalno znižale cen Unije v OPP.

70. Gospodarski položaj industrije Unije

71. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

72. Treba je opozoriti, da je treba glede na to, da je proizvajalec industrije Unije en sam, podatke o proizvodnji, zmogljivosti in izkoriščenosti sporočati v obliki indeksov.

Razpredelnica 3: proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji

Indeks | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Proizvodnja | 100 | 79 | 36 | 47 |

Proizvodna zmogljivost | 100 | 100 | 100 | 100 |

Izkoriščenost zmogljivosti | 100 | 79 | 36 | 47 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike

73. Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 53 %. Treba je opozoriti, da je industrija Unije prilagodila svoj proizvodni model od leta 2003, da bi se primerno prilagodila razmeram na trgu in prenehanju proizvodnje katodnih cevi za televizijske zaslone v EU. Posledično se je proizvodna zmogljivost zmanjšala za več kot 50 %, ker se izdelek, ki se pregleduje, zdaj proizvaja izmenično z stroncijevim karbonatom („SrCO3“) na enakih napravah.

74. Proizvodna zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Izkoriščenost zmogljivosti se je tako razvijala podobno kot obseg proizvodnje.

75. Zaloge

Razpredelnica 4: zaloge

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks | 100 | 97 | 41 | 41 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike

76. V obravnavanem obdobju so se zaloge zmanjšale za 59 %. To zmanjšanje je posledica zmanjšanega povpraševanja in zmožnosti prilagoditve industrije EU novim razmeram na trgu.

77. Obseg prodaje in cene

Razpredelnica 5: obseg prodaje, vrednosti in prodajna cena na enoto

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Prodaja po obsegu (indeks) | 100 | 84 | 53 | 59 |

Prodaja po vrednosti (indeks) | 100 | 92 | 66 | 73 |

Prodajna cena na enoto (indeks) | 100 | 109 | 124 | 123 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike

78. Obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 41 %. Največje zmanjšanje je bilo leta 2009 kot posledica splošne gospodarske recesije. Tako se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal sorazmerno bolj kot potrošnja EU v istem obdobju. Vrednost prodaje se je zmanjšala manj kot obseg, saj je industriji Unije uspelo povečati svoje ravni cen v obravnavanem obdobju, ko so se prodajne cene na enoto povečale za 23 %.

79. Tržni delež in rast

Razpredelnica 6: tržni delež industrije Unije

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks | 100 | 100 | 105 | 95 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike, prilagojeni statistični podatki Eurostata

80. Tržni delež industrije Unije se je leta 2009 povečal za 5 %, nato pa se je znatno znižal za 10 % v OPP. To kaže, da industrija Unije brez rasti na trgu ne bi ohranila svojega tržnega deleža.

81. Zaposlovanje, produktivnost in plače

Razpredelnica 7: zaposlovanje, plače in produktivnost

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Zaposlovanje (indeks) | 100 | 87 | 55 | 57 |

Plače (EUR/zaposlenega; indeks) | 100 | 108 | 106 | 113 |

Produktivnost (indeks) | 100 | 91 | 65 | 82 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike

82. Zaposlovanje se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšalo kot posledica gospodarske recesije in novih razmer na trgu. Povprečne plače so se povečale za 13 % kot posledica visoke stopnje inflacije, ki je neposredno vplivala na indeksacijo plač. Produktivnost se je zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje, česar ni bilo mogoče nadomestiti z zmanjšanjem števila zaposlenih, zmanjšala za 18 % v istem obdobju.

83. Dobičkonosnost

Razpredelnica 8: dobičkonosnost

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks | –100 | –192 | –351 | –206 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike

84. Dobičkonosnost industrije Unije se je zaradi gospodarske recesije in prenehanja uporabe katodnih cevi za televizijske zaslone, ki sta oba vplivala na obseg prodaje in stroške proizvodnje, zmanjšala za več kot 106 % v obravnavanem obdobju. Industrija je imela v obravnavanem obdobju stalno izgubo.

85. Naložbe, donosnost naložb in sposobnost zbiranja kapitala

Razpredelnica 9: naložbe in donosnost naložb

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Naložba (indeks) | 100 | 82 | 90 | 97 |

Donosnost naložb (indeks) | –100 | –251 | –506 | –176 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike

86. V obravnavanem obdobju so naložbe ostale stabilne. Naložbe industrije Unije so prikazane v letu njihove izvedbe. Donosnost naložb (dobiček, izražen kot delež naložb na leto) se je v skladu z dobičkonosnostjo v obravnavanem obdobju razvijala negativno.

87. Preiskava ni pokazala, da bi imela industrija Unije kakršne koli večje težave pri zbiranju kapitala. Vendar je treba opozoriti, da naložbe v obravnavanem obdobju niso bile znatne.

88. Denarni tok

Razpredelnica 10: denarni tok

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks | –100 | –83 | 25 | 32 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike

89. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju zaradi zmanjšanja obsega zalog znatno izboljšal.

90. Višina stopnje dampinga

91. Na podlagi podatkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in Eurostata se je med OPP kljub veljavnim ukrepom nadaljeval znaten damping na še višjih ravneh, kot so bile ugotovljene v prvotni preiskavi.

92. Okrevanje od učinkov preteklega dampinga

93. Industrija Unije v negativnih gospodarskih razmerah, ki se lahko pojasnijo s splošno gospodarsko recesijo in izginotjem pomembne uporabe, ni okrevala od preteklega dampinga, zlasti glede obsega prodaje, prodajne cene in dobičkonosnosti. Ugotovljeno je bilo, da se je damping v OPP celo nadaljeval.

94. Izvozna dejavnost industrije Unije

Razpredelnica 11: obseg izvoza industrije Unije

2007 | 2008 | 2009 | OPP |

Indeks | 100 | 86 | 45 | 66 |

Vir: preverjeni odgovori industrije Unije na vprašalnike

95. Izvoz industrije Unije BaCO3 se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 34 %. Glede na veliko konkurenco kitajskega izvoza na trgih zunaj EU je industrija Unije lahko izvozila le omejen obseg. Zmanjšanje obsega izvoza v obravnavanem obdobju se lahko razloži tudi z gospodarsko recesijo.

96. Sklepi o položaju industrije Unije

97. Medtem ko so vsi kazalniki škode, kot so obseg prodaje, dobičkonosnost, proizvodnja, zaposlovanje in produktivnost kazali na negativen razvoj v obravnavanem obdobju, so protidampinški ukrepi blažilno vplivali na položaj industrije Unije.

98. Glede tržnega deleža industrije Unije majhno zmanjšanje kaže, da kitajski izvoz kljub obstoječim ukrepom in zmanjšanju potrošnje na trgu ni le izključil drugih držav iz trga, ampak je na račun industrije Unije pridobil tudi tržni delež.

99. Nazadnje je bilo ob upoštevanju negativnega razvoja kazalnikov, ki se nanašajo na industrijo Unije, ugotovljeno, da industrija Unije v obravnavanem obdobju še naprej trpi znatno škodo. Zato je bilo preučeno, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.

G. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

100. Povzetek analize verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škodljivega dampinga

101. Ugotovljeno je bilo, da se je potrošnja na trgu EU od prvotne preiskave znatno zmanjšala kot posledica izginotja CRT in gospodarske recesije. V teh okoliščinah se je tržni delež kitajskega uvoza povečal za več kot 15 %, medtem ko sta se tržni delež industrije Unije in uvoz tretjih držav znatno zmanjšala. To kaže, da kitajski proizvajalci izvozniki kljub veljavnim ukrepom in zmanjšanju potrošnje EU še naprej kažejo interes za trg EU in jim je iz njega uspelo izločiti tretje države.

102. Opozoriti je tudi treba, da so proizvajalci izvozniki v LRK nadaljevali z dampingom in nelojalnim znižanjem cen industrije Unije v OPP. Na podlagi tega ni mogoče domnevati, da Kitajska ne bo še naprej izvajala dampinga in nelojalno nižala cen industrije Unije.

103. Preiskava je pokazala, da so imeli kitajski proizvajalci v OPP veliko prostih zmogljivosti, tj. približno 280 000 ton. To je trikratna velikost trga EU v OPP. Kljub pričakovanem povečanju potreb v LRK se pričakuje, da se bo znatna presežna zmogljivost v prihodnjih letih ohranila.

104. Trg Unije je za LRK glavna izvozna destinacija. Drugi glavni izvozni trgi, kot sta ZDA in Indija, imajo visoke[7] veljavne protidampinške ukrepe za BaCO3 s poreklom iz LRK. Ti trgi so tako rekoč nedostopni za kitajski izvoz. Ob upoštevanju interesa kitajskih proizvajalcev izvoznikov za trg Unije se pričakuje, da bi ob razveljavitvi ukrepov na trg Unije prišla velika količina izvoza, kar bi na splošno močno znižalo cene.

105. Sklep o verjetnosti nadaljevanja škode

106. Glede na navedeno se šteje, da bi bilo ob razveljavitvi ukrepov verjetno, da bi se dampinški uvoz iz LRK v Unijo znatno povečal, kar bi povzročilo pritisk na nižanje cen. Takšne razmere bi verjetno vodile k srednjeročnemu izginotju industrije Unije, saj zmanjšanj obseg prodaje na eni strani ne bi dopuščal zadostne omejitve stalnih stroškov in na drugi strani ne bi mogel doseči zadostnih ravni cen. Nadaljevanje škode se je zaradi gospodarske recesije in izginotja pomembne uporabe v obravnavanem obdobju povečalo.

107. Razvoj po OPP

108. Čeprav so se uvozne cene LRK od konca OPP do februarja 2011 povečale za 17,8 %, medtem ko so se prodajne cene Unije v istem času povečale le za okoli 7 % je uvoz LRK še vedno nelojalno nižal cene EU za več kot 15 % po OPP.

H. INTERES UNIJE

109. Uvodna opomba

110. V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo nadaljevanje obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju s splošnim interesom Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vključenih interesov, tj. interesov industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.

111. Ker je sedanja preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, sta potrebni analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, in ocena vsakršnega nepotrebnega negativnega učinka, ki ga imajo sedanji protidampinški ukrepi na zadevne strani.

112. Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub zgornjim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da v tem konkretnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.

113. Interesi industrije Unije

114. Preiskava je pokazala, da je industrija Unije delovala stroškovno zelo učinkovito. Zmanjšala je število zaposlenih in spremenila proizvodne modele za prilagoditev novim razmeram na trgu in zagotovitvi trajnosti obrata, kadar sta BaCO3 in SrCO3 v skladu z uvodno izjavo (53) proizvedena izmenično. Čeprav ukrepi niso prispevali k okrevanju finančnega položaja industrije Unije, so nanj blažilno vplivali. Brez veljavnih ukrepov bi bil trg EU verjetno preplavljen s cenovno nizkim uvozom s poreklom iz LRK in industrija Unije bi prenehala delovati.

115. Kot navedeno, proizvodni model industrije Unije temelji na dveh soodvisnih izdelkih; tj. za omejitev stalnih stroškov je potreben zadosten obseg prodaje za oba izdelka. Če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov, bo pričakovan obseg dampinškega uvoza vodil k znatnemu zmanjšanju dejavnosti BaCO3, kar bo samo po sebi zmanjšalo dobičkonosnost dejavnosti SrCO3 in vodilo sčasoma k razgraditvi celotnega obrata.

116. Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da je v interesu industrije Unije, da se ukrepi za dampinški uvoz iz LRK ohranijo.

117. Interesi nepovezanih uvoznikov

118. Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim nepovezanim uvoznikom. Štirje nepovezani uvozniki so poslali odgovore. Dva od teh uvoznikov sta se ukvarjala s proizvodnjo tekoče zmesi, ki je raztopina, sestavljena iz BaCO3, dodatkov in vode, namenjena za industrijo opeke.

119. Uvozniki so navedli, da je uvedba protidampinških dajatev v času uvedbe povišala cene. Glede tega je treba opozoriti, da takšna razlika ni bila več opazna, saj so bile izvozne cene za EU v primerjavi s povprečnimi cenami za vse trge zunaj EU na podobnih ravneh kot v OPP[8].

120. Uvozniki so navedli tudi, da na trgu EU ni bilo pomanjkanja BaCO3, čeprav so se zaradi povečanega domačega povpraševanja soočali z vedno večjimi težavami pri pridobivanju BaCO3 iz LRK. Vendar pa izvozne statistike ne kažejo zmanjšanja v obsegu izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OPP ali po njem. To so potrdile tudi ugotovitve glede presežne zmogljivosti iz uvodne izjave (71).

121. Ugotovljeno je bilo tudi, da veljavni ukrepi niso negativno vplivali na finančni položaj uvoznikov.

122. Na osnovi navedenega je bilo ugotovljeno, da trenutno veljavni ukrepi ne vplivajo bistveno na njihov finančni položaj in da nadaljevanje ukrepov ne bi pretirano vplivalo na uvoznike.

123. Interesi uporabnikov

124. Komisija je poslala vprašalnike vsem znanim uporabnikom. Odgovore je poslalo devet uporabnikov zadevnega izdelka. Kot je navedeno v uvodni izjavi (16), so glavni industrijski uporabniki BaCO3 v Uniji dejavni v industriji opeke in ploščic, sektorju keramike in v proizvodnji ferita.

125. En uporabnik je navedel, da obstoj ali nadaljevanje ukrepov ne bi bilo v interesu uporabnikov, vendar svoje trditve ni utemeljil... Noben od drugih uporabnikov, ki so izpolnili vprašalnike, ni navedel, da so ukrepi znatno vplivali na njihovo poslovanje in da jih je treba ukiniti.

126. Sklepna ugotovitev o interesu Unije

127. Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da ni nujnih razlogov, ki bi nasprotovali podaljšanju veljavnih protidampinških ukrepov.

I. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

128. Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb in zahtevkov. Po razkritju niso bile prejete nobene pripombe.

129. Iz zgoraj navedenega sledi, kot določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu barijevega karbonata s poreklom iz Kitajske in jih je uvedla Uredba (ES) št. 1175/2005 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz barijevega karbonata, ki se trenutno uvršča pod oznako ex 2836 60 00 (oznaka TARIC 2836 60 00 10), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2. Znesek dokončne protidampinške dajatve je enak fiksnemu znesku, kot je določen v nadaljevanju za izdelke naslednjih proizvajalcev:

Družba | Stopnja dajatve (EUR/tono) | Dodatna oznaka TARIC |

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei, LRK | 6,3 | A606 |

Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong, LRK | 8,1 | A607 |

Vse druge družbe | 56,4 | A999 |

3. V primerih, ko se blago poškoduje še pred vstopom v prost promet, in se zato dejansko plačana ali plačljiva cena pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti[9], se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

4. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in velja pet let.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

[2] UL L 189, 21.7.2005, str. 15.

[3] UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

[4] UL L 189, 21.7.2005, str. 15.

[5] UL C 78, 27.3.2010, str. 4.

[6] UL C192, 16.7.2010, str. 4.

[7] Indijske protidampinške dajatve za kitajski BaCO3 so v višini od 76,06 USD do 236 USD na tono; protidampinške dajatve ZDA za kitajski BaCO3 so v višini od 34,4 do 81, 3 %.

[8] Vir: kitajska izvozna statistika.

[9] UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 883/2005 (UL L 148, 11.6.2005, str. 5).