EFSD zajema financiranje operacij v Afriki in sosedstvu EU, vključno z operacijami mešanega financiranja in jamstvom EFSD.

Pravna podlaga za to poročilo je Uredba (EU) 2017/1601 (v nadaljnjem besedilu: uredba o EFSD). Člen 16(3) uredbe o EFSD določa, da Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču predloži poročilo o upravljanju jamstvenega sklada Evropskega sklada za trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: EFSD) v preteklem koledarskem letu, vključno z oceno o ustreznosti rezervacij in ravni sredstev jamstvenega sklada ter o tem, ali jamstveni sklad EFSD potrebuje dodatna sredstva.

Jamstvo EFSD je ključni inovativni element, ki se uporablja za zmanjšanje tveganj pri naložbah v trajnostni razvoj v partnerskih državah, s čimer pomaga mobilizirati naložbe, spodbuja trajnostni in vključujoči gospodarski in družbeni razvoj, krepi dodatnost ter privablja sredstva zasebnega sektorja. Namen jamstva je, da deluje kot mehanizem za zmanjševanje tveganja, ki pritegne financiranje zasebnega sektorja, hkrati pa preprečuje izkrivljanje trga.

Jamstvo EFSD je bilo določeno za skupni znesek v višini 1,5 milijarde EUR, ki se krije iz splošnega proračuna Unije. Dodatni prispevki za podporo jamstvenemu skladu EFSD so vključevali 50 milijonov USD iz Fundacije Billa in Melinde Gates, 9,6 milijona EUR od Danske, 300 000 EUR od Češke in 100 000 EUR od Estonije.

S členom 14 uredbe o EFSD je bil ustanovljen jamstveni sklad EFSD, ki je likvidnostni blažilec, iz katerega se izplačajo upravičeni partnerji v primeru unovčitve jamstva EFSD. Unija je za kritje svojih finančnih obveznosti namenila 750 milijonov EUR, kar ustreza 50 % obveznosti jamstva EU.

Jamstveni sklad EFSD je bil dejansko vzpostavljen leta 2018. Znesek v višini 799 milijona EUR je bil skladu izplačan 31. decembra 2020.

Informacije o rezultatih, doseženih z jamstvenim skladom EFSD v letu 2019, je Komisija predložila Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču v poročilu o upravljanju jamstvenega sklada EFSD.

3. Upravljanje jamstvenega sklada EFSD v letu 2020

3.1 Finančno upravljanje

Naložbeni portfelj jamstvenega sklada EFSD se vlaga v skladu z načeli upravljanja iz Sklepa Komisije C(2017) 7693 z dne 22. novembra 2017, pri čemer upošteva tudi smernice za upravljanje sredstev v jamstvenem skladu EFSD.

V teh smernicah je predvideno, da se s sredstvi v naložbenem portfelju zagotovi zadostna likvidnost za morebitne unovčitve jamstva ter hkrati optimalen donos in stopnja tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke ravni varnosti in stabilnosti.

Sprejete so bile naložbene strategije in strategije obvladovanja tveganj, ki izražajo naložbene cilje in obete glede tržnih razmer. Naložbeni pristop je bil usmerjen v večjo diverzifikacijo v različnih razredih sredstev s stalnim donosom.

3.2 Razvoj trga

Na razvoj trga v letu 2020 so vplivali predvsem širjenje virusa COVID-19, njegov uničujoč učinek na javno zdravje in svetovno gospodarstvo ter hiter in odločen odziv politike vlad in centralnih bank.

Trgi sredstev s stalnim donosom so zaradi napredka v trgovinskih odnosih med ZDA in Kitajsko ter splošnim zaupanjem v gospodarstvo leto začeli z optimizmom. Donos desetletnih nemških obveznic (Bund) je sredi januarja dosegel –0,16 %, kar se je izkazalo za najvišjo raven v celem letu.

Pozneje tekom leta je bila več kot polovici svetovnega prebivalstva odrejeno omejeno gibanje, ko je postalo jasno, kako nevaren je virus, kar je povzročilo globalni šok tako za ponudbo kot za povpraševanje, zlasti pri osebnih storitvah. Finančni trgi po vsem svetu so doživeli nenaden šok v povezavi z znatnim povečanjem nenaklonjenosti tveganju in nestanovitnosti. Zaradi posledičnega „pehanja za denarjem“ so številni vlagatelji prodali sredstva pod pritiskom, kar je povzročilo motnje in ogrozilo stabilnost finančnih trgov.

Trgi lastniških vrednostnih papirjev so strmo padli, vlagatelji pa so se preusmerili k varnim sredstvom, kot je nemška državna obveznica, katere donos je do sredine marca hitro padel na najnižjo letno raven –0,86 %, donos zakladnih obveznic ZDA pa je še dodatno padel, k čemur sta v začetku marca prispevali dve nujni znižanji obrestnih mer ameriške centralne banke, in sicer za skupaj 150 bazičnih točk. Donosi v varnem območju so se nato obrnili in se v tandemu s preostalim svetom sredstev s stalnim donosom v času zmede na trgu in omejene likvidnosti povečali. Nemška državna obveznica se je deset dni po tem, ko je dosegla najnižjo vrednost v letu, vrnila na –0,20 %. Razmiki v donosnosti drugih evropskih državnih obveznic glede na nemške državne obveznice so se bistveno povečali, prav tako so se povečali razmiki v donosnosti vseh drugih razredov sredstev s stalnim donosom.

Da bi vlade ponovno vzpostavile zaupanje, so izvedle svežnje za reševanje, centralne banke pa so zagotovile spodbujevalno denarno politiko (npr. znižanje obrestnih mer politike in/ali nakup sredstev) v obsegu, kakršnega še ni bilo, kar je pripomoglo k umiritvi trgov in oživitvi splošnih vrednotenj sredstev. Po nestanovitnem marcu so se razmiki v donosnosti od aprila dalje stabilizirali in se začeli zmanjševati. Napoved javnofinančnih fiskalnih svežnjev brez primere po vsem svetu in v Evropi, zlasti Next Generation EU v vrednosti 750 milijard EUR, je junija na splošno dvignila ravni donosa, vendar so centralne banke dokazale svojo odločenost in so še naprej zagotavljale ugodne pogoje financiranja v času, ko so se negativna tveganja nadaljevala. Donosi in razmiki v euroobmočju so se do konca leta na splošno postopoma zmanjševali, zaupanje vlagateljev pa se je še naprej izboljševalo zaradi napredka na področju cepljenja in možnosti za nadaljnjo spodbudo po novembrskih volitvah v ZDA. Nemška državna obveznica je konec leta končala pri –0,57 %.

Na splošno je razvoj trgov sredstev s stalnim donosom, za katere je sicer značilna zelo velika nestanovitnost, zagotovil privlačne naložbene priložnosti, kar je prispevalo k pozitivnemu donosu jamstvenega sklada EFSD ob koncu leta.

3.3 Sestava in ključne značilnosti portfelja

Naložbena strategija usmerja upravljanje sredstev naložbenega portfelja jamstvenega sklada EFSD za doseganje naložbenih ciljev. Ta naložbena strategija je izražena v obliki referenčne vrednosti, ki določa okvirne ciljne dodelitve za različne kategorije dovoljenih finančnih sredstev v portfelju.

Naložbeni portfelj je bil decembra 2020 sestavljen predvsem iz vrednostnih papirjev, ki so jih izdale države, podnacionalni subjekti, nadnacionalni subjekti, agencije in tuje vlade (46 % tržne vrednosti glede na 52 % za referenčno vrednost), nezavarovanih obveznic, ki so jih izdala podjetja in finančne institucije (14 % tržne vrednosti glede na 18 % za referenčno vrednost), ter kritih obveznic (14 % tržne vrednosti glede na 0 % za referenčno vrednost). Preostanek je bil v glavnem dodeljen skladom denarnega trga.