P6_TA(2007)0130

Posledice prihodnjih širitev za učinkovitost kohezijske politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o posledicah prihodnjih širitev za učinkovitost kohezijske politike (2006/2107(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2006 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi za leto 2005 [1],

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. novembra 2006 o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2006 - 2007, ki vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic (KOM(2006)0649),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2006 [2] o sporočilu Komisije o strategiji širitve,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2006 o institucionalnih vidikih zmožnosti Evropske unije za vključevanje novih držav članic [3],

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2006: Širitev po dveh letih - gospodarski uspeh (KOM(2006)0200),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2005 o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo [4],

- ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 3. oktobra 2005 [5] o začetku pogajanj s Hrvaško,

- ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta 15. in 16. junija 2006 [6],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2006 o doseženem napredku Turčije na poti k pristopu [7],

- ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju [8],

- ob upoštevanju Tretjega poročila Komisije o gospodarski in socialni koheziji z dne 18. februarja 2004 (KOM(2004)0107),

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. junija 2006"Strategija za rast in delovna mesta ter reforma evropske kohezijske politike - Četrto poročilo o napredku glede kohezije" (KOM(2006)0281),

- ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta 21. in 22. junija 1993 v Københavnu, 16. in 17. decembra 2004 ter 14. in 15. decembra 2006 v Bruslju,

- ob upoštevanju člena 49 Pogodbe EU in člena 158 Pogodbe ES,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za proračun (A6-0087/2007),

A. ker je v skladu s členom 2 Pogodbe EU socialna, gospodarska in ozemeljska kohezija pomemben cilj Evropske unije ter državljanom prinaša viden znak evropske solidarnosti,

B. ker je bila kohezijska politika Evropske unije precej uspešna pri doseganju cilja socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije, kar je še posebej razvidno iz četrtega poročila Komisije o napredku kohezije,

C. ker so dosedanje širitve EU prispevale k zagotavljanju miru, varnosti, stabilnosti, demokracije in pravne države, pa tudi k rasti in blaginji Unije kot celote; te koristi so pripomogle k temu, da je EU postala bolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo, ter jih je zato treba upoštevati pri sprejemanju odločitev glede prihodnjih širitev,

D. ker bodo za približevanje držav srednje in vzhodne Evrope vseeno potrebni veliki dodatni napori, saj je bila njihova izhodiščna gospodarska raven nižja, kot je bila v državah pristopnicah v prejšnjih širitvah, hkrati pa so se morale v njihovih gospodarskih in političnih sistemih zgoditi radikalne spremembe,

E. ker posledice globalizacije ovirajo proces zbliževanja ter povzročajo tudi težave z novimi podjetniškimi lokacijami za Unijo kot celoto,

F. ker dobro upravljana kohezijska politika lahko regijam pomaga, da se soočijo z nekaterimi izzivi globalizacije,

G. ker se povečuje pritisk na vladne proračune, ker številne države članice kršijo merila stabilnosti in ker bo demografski razvoj še dodatno obremenil proračune in oslabil gospodarsko rast,

H. ker bi morala EU ostati odprta skupnost, vprašanja strukturne politike pa ne bi smela biti ovira za prihodnje širitve, pod pogojem, da se z ustreznimi reformami zagotovi integracijska sposobnost,

I. ker Skupnost od oktobra 2005 vodi odprt proces pristopnih pogajanj s Turčijo in Hrvaško ter je Evropski svet decembra 2005 priznal status države kandidatke Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji; ker druge države zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora in Srbija (skupaj s Kosovom)) veljajo za potencialne kandidatke za članstvo; ker reformni procesi v vseh naštetih državah že prejemajo podporo iz predpristopnih programov, v katerih so tudi elementi strukturne politike,

J. ker so s pristopom Romunije in Bolgarije začela veljati posebna pravila o zahtevkih za odobrena proračunska sredstva iz strukturnih skladov ter je treba šele ugotoviti, kakšen je celoten učinek teh pristopov na strukturno politiko,

K. ker bi se za vse države, ki prejemajo predpristopno pomoč EU, pa tudi za celovito upoštevanje Romunijein Bolgarije pojavila potreba po dodatnih 150 milijardah EUR v tekočem obdobju financiranja na osnovi veljavne sheme strukturne politike; ker vse države, ki prejemajo predpristopno pomoč, vendarle ne bodo pristopile istočasno,

L. ker je pristop Romunije in Bolgarije povečal območje EU-25, ki je upravičeno do strukturnih sredstev EU, za 9% in njeno prebivalstvo za 6% ter za 5% zmanjšal njen BDP na prebivalca; ker bi pristop Hrvaške povečal površino EU-27 za 1,3 % in njeno prebivalstvo za 0,9 %, medtem ko bi za 0,6 % zmanjšal njen BDP na prebivalca; ker bi pristop Turčije povečal površino EU-27 za 18,3 % in njeno prebivalstvo za 14,7 %, medtem ko bi za 10,5 % zmanjšal njen BDP na prebivalca; ker bi pristop ostalih držav zahodnega Balkana povečal površino EU-27 za 4,8% in njeno prebivalstvo za 4%, medtem ko bi za 3,5% zmanjšal njen BDP na prebivalca,

M. ker obstaja nujna potreba po institucionalnih, finančnih in političnih reformah institucij Evropske unije, na katerih sloni integracijska sposobnost EU; ker je pristop k EU v celoti odvisen od izpolnjevanja kobenhavnskih meril in torej od demokratičnega razvoja v državah iz uvodne izjave I,

N. ker bi v Evropski uniji s 34 državami članicami, izračunano po obstoječih pravilih, Hrvaška prejela le 7% dodatnih strukturnih sredstev, ostale države zahodnega Balkana, ki trenutno prejemajo predpristopno pomoč, bi prejele 9,2 %, medtem ko bi samo Turčija prejela 63 %,

O. ker pristop držav zahodnega Balkana, če jih obravnavamo posamično, zaradi njihove velikosti, števila prebivalstva in gospodarske razvitosti, tudi v okviru veljavnega finančnega okvira ne bi povzročil nobenih statističnih učinkov na upravičenost regij v državah članicah, niti ne bi vodil v drastične finančne učinke na kohezijsko politiko v sedanji Uniji s 27 državami članicami; ker bi Hrvaška, s katero so pogajanja najbolj napredovala in je z družbeno-gospodarskega vidika celo bolj razvita od nekaterih sedanjih držav članic, primerjalno gledano predstavljala najmanjše finančno breme za Unijo, glede na velikost, število prebivalstva in raven gospodarske razvitosti države ter ne bi imela nobenega statističnega učinka v zvezi z upravičenostjo območij na regionalni in nacionalni ravni, celo v sedanjem finančnem obdobju,

P. ker bi v skladu z obstoječimi pravili in pogoji s pristopom Turčije evropska kohezijska politika dobila povsem nove razsežnosti, saj se ta politika ni še nikoli prej izvajala na državi podobne velikosti, ki bi imela tako nizko raven gospodarske razvitosti in tako velike regionalne razlike,

Q. ker je bilo v sklepih predsedstva Evropskega sveta junija 2006 poudarjeno, da bi morala EU pri sprejemanju novih držav članic ostati sposobna ohranjati dinamiko evropskega povezovanja ter "da bi bilo treba storiti vse, da se zaščiti kohezija in učinkovitost Unije",

R. ker Komisija v svojem sporočilu z dne 8. novembra 2006 poziva, naj se pred kakršno koli nadaljnjo širitvijo podrobno preučijo učinki na proračun EU, pri čemer se upošteva prihodnji razvoj pomembnejših političnih področij, kot sta kmetijstvo in kohezijska politika,

S. ker bo o regionalni politiki, ki predstavlja eno največjih proračunskih postavk EU, potekala še posebej temeljita razprava - nenazadnje v zvezi z merili učinkovitosti - pri reviziji finančnega okvira EU, ki je predvidena za 2008-2009,

T. ker je v Uniji, ki se še vedno širi, bolj kot kadarkoli potrebna učinkovitost politik Skupnosti, saj sta učinkovitost kohezijske politike in njena že dokazana dejanska dodana vrednost v veliki meri odvisni od razpoložljivih finančnih sredstev; ker bi bilo zato treba posvetiti kar največjo pozornost reviziji sistema virov lastnih sredstev Skupnosti,

1. meni, da sposobnost Evropske unije za sprejemanje novih članic pomeni zlasti, da mora biti sposobna, glede na proračunske danosti, zasledovati cilj socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije; zato meni, da se je treba ob pristopu vsake države kandidatke odločiti, ali je EU to državo sposobna integrirati;

2. meni, da je institucionalna, finančna in politična reforma potrebna tudi v zvezi z revizijo finančnega okvira EU; s tem v povezavi meni, da bi bilo treba primerjati učinke različnih pomembnejših instrumentov financiranja (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja) na razvoj EU-27 in s tem omogočiti sprejemanje ustreznih proračunskih odločitev;

3. meni, da prihodnje širitve ne smejo voditi v to, da vedno večje število regij ne bo več upravičeno do sredstev iz kohezijske politike v okviru veljavnega cilja 1 zaradi statističnega učinka in ne da bi se obstoječa neskladja dejansko odpravila;

4. poudarja, da je poštena in učinkovita kohezijska politika nemogoča brez povečanja porabe EU na 1,18 % BND EU, kot je Parlament izjavil v svoji resoluciji z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007-2013 [9];

5. zato obžaluje, da Komisija v svojem sporočilu z dne 8. novembra 2006 o širitveni strategiji ni predložila nobene poglobljene analize finančnih posledic prihodnjih širitev;

6. poziva Komisijo, naj predstavi natančno analizo učinka, da se lahko ustrezno predvidijo vse posledice pristopa Romunije in Bolgarije za strukturno politiko;

7. poziva Komisijo tudi, naj v zvezi s prihodnjimi širitvami redno izračunava, tako da prikaže ločene zneske za vsako državo, kakšni bi utegnili biti izdatki EU za regionalno politiko - pri čemer uporabi veljavna ter spremenjena in razširjena merila - ter kakšne bi bile posledice tega za dosedanjo upravičenost regij do pomoči; s tem v povezavi ugotavlja, da bi bilo mogoče uporabiti tudi zbirke podatkov in analitične instrumente Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja (ESPON); meni, da bi bilo treba pozornost posvetiti tudi izboljšanju povezovanja različnih instrumentov EU za financiranje;

8. meni, da obstaja potreba po študijah, ki temeljijo na izkušnjah, pridobljenih s preteklimi širitvami, in vključujejo družbeno-gospodarske izboljšave, do katerih bo prišlo v tokratnem programskem obdobju, da se razvijejo scenariji za prihodnje financiranje kohezijske politike EU;

9. poudarja pomen zelo strogega pristopa pri količinskem in kakovostnem ocenjevanju rabe strukturnih skladov, kar naj ima za posledico dobro upravljanje in ustrezen nadzor, da se v korist državljanov Unije optimizira razmerje med stroški in koristmi pri izdatkih EU za kohezijo;

10. poziva Komisijo, naj v svojem prihodnjem, četrtem kohezijskem poročilu poglavje nameni svojemu pogledu na vzdržnost sedanje kohezijske politike in prihodnjim ukrepom, ki bi lahko, kjer je to primerno, učinkovali na kohezijsko politiko;

11. meni, da bi bilo glede na trenutno stanje sistema virov EU težko financirati kakršne koli prihodnje širitve, ne da bi pri tem ogrozili učinkovitost sedanjih kohezijskih politik;

12. nujno poziva Komisijo, naj objavi sporočilo, v katerem določi predlog postopnega modela kohezijske politike, ki bo omogočal nadaljnjo razlikovanje med predpristopno pomočjo in članstvom ter bo potencialnim kandidatkam za pristop, pred njihovim morebitnim članstvom v Evropski uniji, omogočil prejemanje učinkovite podpore za regionalni razvoj, ki bo odvisna od njihovega političnega napredka;

13. zlasti glede Turčije poziva k postopnemu pristopu, ki bo tesneje osredotočen na financiranje posebnih vsebinskih področij (kot so panožni grozdi, vzpostavljanje institucij in enakopravnost) ter regij, da bi se tako izognili nepremišljenemu sprejemanju običajnih finančnih ukrepov, povezanih s pristopom, ter dosegli bolj usmerjene učinke na koheziji in rasti;

14. prosi, da se postopek soodločanja uporablja za oceno in reformo predpristopne pomoči po letu 2010;

15. poziva Komisijo, naj natančneje opredeli, kaj misli z "okrepitvijo sosedske politike", in naj s tem v zvezi posveti tudi več pozornosti instrumentom za strukturno financiranje;

16. meni, da je treba za uspešnost kohezijske politike v prihodnje nujno okrepiti lastno odgovornost držav članic;

17. v zvezi z razpravo o prihodnosti kohezijske politike predlaga, da bi morala EU pri financiranju posojil v večji meri uporabljati učinek vzvoda, - zlasti v regijah, ki so že več let prejemale sredstva EU - da izboljša učinkovitost podpore Skupnosti, vendar ne da bi se ta pomoč tako nadomestila;

18. s tem v zvezi meni, da bi bilo treba določiti ugodnejše pogoje za financiranje posojil in subvencij za najmanj razvite regije EU;

19. poziva Komisijo, naj pripravi predloge za prihodnjo kohezijsko politiko, ki bo bolj po meri dejanskih potreb regij, saj so regije, ki že 10, 20 ali 30 let prejemajo pomoč iz skladov EU, očitno dosegle drugačno raven razvitosti kot tiste regije, ki še niso prejele nikakršnega financiranja; meni, da je večje razlikovanje lahko odgovor za prihodnje izzive, s katerimi bo soočena kohezijska politika EU;

20. izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da je v nekaterih regijah pomoč EU slabo usmerjena, posledica tega pa je, da se razmere v teh regijah navkljub večletni finančni podpori ne izboljšujejo, kar pomeni, da se zapravljajo sredstva Skupnosti;

21. poziva, da se kot vir sofinanciranja strukturnih sredstev bolj uporabljajo zasebna sredstva ter da se v skladu z najboljšimi praksami znatno poenostavi zasebno sofinanciranje projektov in programov iz strukturnih skladov;

22. poziva, naj bodo strukturna sredstva v prihodnje naravnana tako, da se preprečijo učinki premeščanja pa tudi financiranje EU za podjetja, ki se selijo, ter meni, da mora Komisija, v povezavi s kohezijsko politiko, kritično preveriti, ali so subvencije, ki se namenjajo podjetjem, učinkovite pri vplivanju na poslovne odločitve o lokaciji, pri čemer se upošteva velikost zadevnih podjetij;

23. ugotavlja, da je uspeh kohezijske politike povezan z nacionalnimi gospodarskimi politikami in da s tem v zvezi izvajanje nacionalnih akcijskih načrtov za Lizbonsko strategijo še posebej vpliva na uspeh kohezijske politike;

24. poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v okviru prihodnjih programov za regionalno konkurenčnost in za ozemeljsko sodelovanje financiranje tesneje osredotoči na evropeizacijo regionalnega gospodarstva in na infrastrukturo evropskega pomena;

25. poziva, naj se v prihodnje strukturne sklade več uporablja za ublažitev učinkov demografskih sprememb in posledičnega regionalnega preseljevanja;

26. meni, da bi morali v prihodnje Evropski socialni sklad v še večji meri uporabljati kot horizontalen inštrument, med drugim tudi za pomoč regijam pri soočanju z družbenimi izzivi globalizacije, pa tudi z učinki demografskih sprememb;

27. poudarja, da je rezultate kohezijske politike mogoče preveriti le, če dodeljevanje strukturnih sredstev poteka pregledno, in zato Evropsko unijo poziva k uvedbi zelo strogih meril za preglednost pri dodeljevanju sredstev;

28. poziva k strožjim sankcijam v primeru dokazane zlorabe sredstev ter k učinkovitejšim postopkom za povračilo sredstev;

29. ugotavlja, da so uspešni ukrepi za boj proti korupciji in vzpostavljanje upravnih zmogljivosti za učinkovito in pregledno izvajanje programov strukturnih skladov bistven predpogoj za prejemanje strukturnih sredstev; poziva k dosledni in nepopustljivi uporabi nadzornih instrumentov;

30. poziva Komisijo in države članice, naj vse te točke upoštevajo pri izvedbi vmesnega pregleda veljavnega finančnega okvira EU, ki je načrtovan za 2008-2009;

31. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij.

[1] UL C 291 E, 30.11.2006, str. 402.

[2] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0568.

[3] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0569.

[4] UL C 227 E, 21.9.2006, str. 163.

[5] 12877/05, 4.10.2005.

[6] 10633/1/06, 17.6.2006.

[7] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0381.

[8] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[9] UL C 124 E, 25.5.2006, str. 373.

--------------------------------------------------