SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.7.2010 
SEC(2010) 880 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU 
Ocena ukrepov, ki jih je sprej elo Združeno kraljestvo  
kot odziv na priporo čila Sveta z dne 2. decembra 2009 za odpravo stanja čezmernega 
javnofinan čnega primanjkljaja  
SL 2   SL 1. UPORABA  PAKTA  ZA STABILNOST  IN RAST  V SEDANJIH  KRIZNIH  
RAZMERAH   
Splošni javnofinan čni primanjkljaj velike ve čine držav članic EU presega referen čno vrednost 
3 % BDP, dolo čeno v Pogodbi o delovanj u Evropske unije (PDE U). Vzroke za pogosto 
izrazito pove čanje primanjkljaja in dolga je treba obravnavati ob upoštevanju doslej najhujše 
svetovne finan čne krize in upada gospodarske ras ti v obdobju 2008/09. Pri tem je pomembnih 
več dejavnikov. Prvi č, zaradi upada gospodarske rasti so se zmanjšali dav čni prihodki in 
povečali odhodki za socialne prejemke (npr. nadomestila za brezposelnost). Drugi č, Komisija 
se zaveda, da so v sedanjih iz rednih gospodarskih razmerah prora čunske politike pomembne, 
zato je novembra 2008 v evropskem na črtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra 
potrdil Evropski svet, predlagala fiskalno spodbudo. Na črt izrecno dolo ča, da mora biti 
spodbuda prilagojena vzdržnosti javnih financ posameznih držav članic in njihovemu 
konkuren čnemu položaju. Ve č držav je sprejelo tudi ukrepe za stabilizacijo finan čnega 
sektorja, med katerimi so nekateri vplivali na stanje dolga ali pomenijo tveganje za ve čji 
primanjkljaj in dolg v prihodnosti, čeprav bi se del stroškov  državne podpore v prihodnosti 
lahko povrnil.  
Evropski svet je oktobra 2009 potrd il fiskalno izhodno strategijo, pri čemer se je oprl na prve 
znake okrevanja. Strategija temelji na naslednjih na čelih: (i) države bi morale strategijo 
uskladiti v okviru doslednega izvajanja Pakta za stabilnost in rast. (ii)  Fiskalne spodbude je 
treba pravo časno umakniti. Če se bo po napovedih Komisije gos podarsko okrevanje še naprej 
krepilo in bo postalo samo po sebi vzdržno, bi morale vse države članice EU za četi fiskalno 
konsolidacijo najpozneje leta 2011. Pri te m je treba upoštevati posebnosti razmer v 
posameznih državah članicah in ve č držav članic mora javne finance konsolidirati že prej. (iii) 
Glede na izzive mora biti na črtovana dinamika fiskalne konso lidacije ambiciozna, saj mora v 
večini držav članic v strukturnem smislu znatno prese či merilo 0,5 % BDP na leto. (iv) Kot je 
poudarjeno v Paktu za stabilnost in rast, mo rajo fiskalno izhodno strategijo podpreti 
pomembne spremljevalne politike, ki bodo vklju čevale okrepljene nacionalne prora čunske 
okvire za ve čjo verodostojnost konsolid acijskih strategij te r ukrepe za podporo dolgoro čni 
fiskalni vzdržnosti. Poleg tega je treba okrepit i prizadevanja za izvedbo strukturnih reform, da 
bi se pove čala produktivnost in podprle dolgoro čne investicije. Ta na čela za fiskalno izhodno 
strategijo so bila upoštevana v priporo čilih, objavljenih v okviru postopkov v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem, ter v zadnjem kr ogu letne ocene programov stabilnosti in 
konvergen čnih programov. Ob upoštevanju specifi čnih razmer v posameznih državah 
članicah so bili dolo čeni ustrezni roki za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in izvedbo 
zahtevanih strukturnih ukrepov.  
Spodbujevalni ukrepi, spreje ti v okviru evropskega na črta za oživitev go spodarstva, podprti z 
ukrepi za stabilizacijo finan čnega sektorja, so prepre čili gospodarski razkroj in postavili 
temelje za okrevanje. Službe komisije v napovedi h iz pomladi 2010 potrjujejo, da je postopno 
okrevanje združljivo z umaknitvijo fiskalnih spodbud. Po kazalnikih sode č naj bi bilo 
okrevanje samo po sebi vzdržno konec leta  2010 in v letu 2011. Vendar zaradi stanja 
finančnih trgov in možnega negativnega povratnega u činka med razvojem javnega dolga in 
bančnim sektorjem še vedno obstajajo velika tv eganja. Pri spodnji ocen i ukrepov Združenega 
kraljestva za odziv na priporo čila z dne 2. decembra 2009 so upoštevane navedene okoliš čine.  
SL 3   SL 2. POSTOPEK  V ZVEZI  S ČEZMERNIM  PRIMANJKLJAJEM  IN 
NAJNOVEJŠA  PRIPORO ČILA 
V skladu s Paktom za stabilnost in rast mora Komisija za četi postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, če primanjkljaj države članice preseže referen čno vrednost 3 % BDP. Namen 
sprememb Pakta za stabilnost in rast, uvedenih leta 2005, je bil zag otoviti, da se v vseh fazah 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva gospodarsko in prora čunsko 
ozadje. Pakt za stabilnost in rast je torej okvir, ki podpira  vladne politike za hitro ponovno 
vzpostavitev trdnega prora čunskega stanja, pri tem pa upošte va gospodarske razmere in tako 
zagotavlja dolgoro čno vzdržnost javnih financ.  
Svet je 8. julija 2008 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti 
(PES) odlo čil, da ima Združeno kraljestvo čezmeren primanjkljaj. Zadnje priporo čilo Sveta v 
skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je bilo sprejeto 
2. decembra 20091. 
Svet je Združenemu kraljestvu priporo čil, da čezmeren primanjkljaj odpravi do prora čunskega 
leta 2014/152. V skladu s priporo čilom Sveta naj bi organi Združenega kraljestva splošni 
javnofinan čni primanjkljaj z verodostojnimi in vzdržnimi srednjero čnimi ukrepi zmanjšali 
pod 3 % BDP. Zato bi morali organi Združenega kraljestva predvsem: (a) izvesti fiskalne 
ukrepe v letu 2009/2010 v skladu z na črtom iz prora čuna za leto 2009 in se izogniti drugim 
ukrepom, ki prispevajo k slabša nju javnih financ, ter v prora čunskem letu 2010/2011 za četi 
konsolidacijo za zmanjšanje primanjkljaja pod referen čno vrednost do prora čunskega leta 
2014/2015; (b) v ta namen zagotoviti povpre čno letno fiskalno prilag ajanje v višini 1,75 % 
BDP med prora čunskima letoma 2010/2011 in 2014/2015, kar na j bi prispevalo tudi k temu, 
da se delež bruto javnega dolga zn iža in dovolj hitro približa referen čni vrednosti s ponovno 
vzpostavitvijo ustrezne ravni prim arnega presežka; (c) podrobneje dolo čiti dodatne ukrepe, 
potrebne za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do prora čunskega leta 2014/2015, če to 
omogoča konjunktura, in pospešiti zm anjševanje primanjkljaja, če se izkaže, da so 
gospodarske in prora čunske razmere boljše od trenutno pri čakovanih. 
Poleg tega je bilo organom Združenega kraljestva priporo čeno, da ob fiskalnem prilagajanju 
izkoristijo vsako priložnost, na primer boljše gospodarske razmere, in pospešijo zmanjševanje 
deleža bruto dolga in nj egovo približevanje referen čni vrednosti. Združeno kraljestvo mora 
zagotoviti, da bo njegov revidiran fiskalni okvir  omejil tveganja v zvezi  s prilagoditvami in po 
zmanjšanju čezmernega primanjkljaja podprl trajnostno prora čunsko konsolidacijo.  
Svet je odlo čil, da mora vlada Združenega kraljestva do 2. junija 2010 izvesti fiskalne ukrepe 
v skladu z na črtom iz prora čuna za leto 2009 in dovolj podr obno opisati konsolidacijsko 
strategijo, ki bo potrebna za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Pri oceni u činkovitih 
ukrepov se bo upošteval gospodarski razvoj v primerjavi z gospoda rskimi izgledi iz napovedi 
služb Komisije iz jeseni 2009.  
                                                 
1 Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo, so 
na voljo na spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
2 Prora čunsko leto v Združenem kraljestvu  traja od aprila do marca. 
SL 4   SL V skladu z Uredbo (ES) 1467/973 in revidiranim kodeksom ravnanja4 se šteje, da so države 
članice sprejele u činkovite ukrepe, če so ravnale v skladu s priporo čilom iz člena 126(7) 
PDEU. Kodeks ravnanja navaja, da je pri oceni u činkovitosti ukrepov treba zlasti presoditi, ali 
je zadevna država članica dosegla letno izboljšanje svojega cikli čno prilagojenega salda, brez 
enkratnih in drugih za časnih ukrepov, ki ga je prvotno priporo čil Svet. Če se izkaže, da je 
ugotovljena prilagoditev nižj a, kot je bilo priporo čeno, je treba skrbno prou čiti razloge za 
odstopanje. Kodeks ravnanja obenem navaja, da je treba v primeru ve čletnega prilagajanja pri 
oceni prou čiti zlasti ukrepe, ki  so bili sprejeti za ustrezno fi skalno prilagoditev v letu, ki sledi 
ugotovitvi glede čezmernega primanjkljaja.  
Po splošnih volitvah 6. maja 2010 je nova vlada hitro napovedala, da bo predložila izredni 
proračun (Emergency budget), ki je bil nato spreje t 22. junija 2010. Ta ocena upošteva tudi ta 
proračun.  
3. OCENA  SPREJETIH  UKREPOV 
Zadnje napovedi služb Komis ije, ki so bile objavljene  5. maja 2010, so precej podobne 
gospodarskim izgledom iz jeseni 2009, na katerih so temeljila priporo čila Sveta iz decembra 
2009. V prora čunskem letu 2009/10 se je proizv odnja zmanjšala za 0,5 odstotne to čke več kot 
po pričakovanjih iz jeseni 2009, deloma zaradi negativnega u činka neugodnih vremenskih 
razmer v prvem četrtletju 2010. Po drugi strani pa se na podlagi napovedi iz pomladi 2010 
pričakuje mo čnejše okrevanje proizvodnje v prora čunskem letu 2010/11. Predvidoma bo 
realna rast proizvodnje v prora čunskem letu 2010/11 1,75-odstotna, kar je za 0,5 odstotne 
točke več kot po jesenskih napovedi h, zlasti zaradi obetov za  pozitivno rast izdatkov 
gospodinjstev za potrošno blago. Popravek navz gor v napovedih za rast  cen življenjskih 
potrebščin je prispeval k dodatnemu izboljšan ju napovedi za nominalno rast BDP v 
proračunskem letu 2010/11, in sicer za 0,75 odstotne to čke, čeprav se ocenjuje, da je vpliv 
rasti cen na javne finance Združenega kraljest va v glavnem nevtrale n. Napovedi iz pomladi 
2010 so potrdile napovedi iz je seni 2009, po katerih naj bi bila  realna rast gospodarstva v 
proračunskem letu 2011/12 2,25-odstotna.  
Po napovedih iz pomladi 2010 naj bi se javnofinan čni primanjkljaj zmanjšal z 12,25 % BDP v 
proračunskem letu 2009/10 na 11,5 % v prora čunskem letu 2010/11. Zmanjšanje 
javnofinan čnega primanjkljaja v prora čunskem letu 2010/11 so s podbudili diskrecijski ukrepi 
v višini približno 1 % BDP. Zlasti zvišanje splošne stopnje DDV, ki je od januarja 2010 enaka 
stopnji pred sprejetjem ukrepov za oživitev gospodarstva, naj bi povzro čilo povečanje 
prihodkov v prora čunskem letu 2010/11 za 0,6 % BDP, zmanjšanje kap italskih odhodkov za 
0,2 % BDP pa naj bi izravnalo vnaprejšnjo izvedbo javnih naložb, ki  so bile prvotno 
predvidene za prora čunsko leto 2010/11, v prora čunskih letih 2008/09 in 2009/10 zaradi 
podpore gospodarstvu v recesiji. V napovedi iz pomladi 2010 so bi li prav tako upoštevani 
ukrepi iz programa operativne u činkovitosti v višini 0,3 % BDP za prora čunsko obdobje 
2010/11, ki so bili napovedani aprila 2009 in zadevajo zlasti odhodke v zdravstvu. V skladu s 
pomladansko napovedjo naj bi  se strukturni prora čunski primanjkljaj v prora čunskem letu 
2010/11 glede na prora čunsko leto 2009/10 zmanjšal le za 0,25 % BDP, kar med drugim 
odraža slabo prilagodljivost prihodkov zaradi še vedno šibkih finan čnega in 
nepremičninskega trga, ki sta doslej bila zelo pomembna vira prihodkov.  
                                                 
3 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. 
4 „Posebnosti izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti 
in konvergence“, ki jih je 10. novembra 2009 potrdil Svet Ecofin, so na voljo na: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
SL 5   SL Po objavi pomladanske napovedi iz leta 2010 je bila 17. maja sprejeta nova pobuda v zvezi z 
izdelavo neodvisnih napovedi v Združenem kralje stvu, Vlada Združenega kraljestva je nato 
21. maja 2010 objavila oceno stanja javnofinan čnega primanjkljaja za prora čunsko leto 
2009/10, mo čno popravljeno navzdol, 24. maja in 17. ju nija 2010 so bili  napovedani novi 
ukrepi za zmanjšanje javnih odhodkov, 22. junija pa je bil parlamentu predložen izredni 
proračun.  
Po oblikovanju koalicijske vlade po splošnih  volitvah so britanske oblasti 17. maja 2010 
napovedale ustanovitev novega Urada za prora čunsko odgovornost (Office for Budget 
Responsibility – OBR), ki bo pristojen za „izd elavo neodvisnih napovedi glede javnih financ 
in gospodarstva, ki naj omogo čijo ozaveš čene odločitve v fiskalni politiki“. Kancler je 
povedal, da se bo vlad a pri sprejemanju politi čnih odločitev opirala na te  napovedi. Urad bo 
prav tako pristojen za „oceno možnosti za dosego ciljev fiskalne politike, ki jih mora dolo čiti 
kancler“. 
Vlada je 24. maja 2010 napovedala novo zmanjšanje odhodkov s takojšnjim u činkom, zlasti z 
zmanjšanjem prora čunov več ministrstev in zamrznitvijo za poslovanja v javnem sektorju. To 
zmanjšanje diskrecijskih odhodkov naj bi javnofinan čni primanjkljaj zmanjšalo za 0,4 % BDP 
v proračunskem letu 2010/11, v naslednjem prora čunskem letu pa naj bi izravnalo neizvajanje 
zvišanja prispevkov za socialno  varnost, ki ga je na črtovala prejšnja vlada. Vlada je 17. junija 
še napovedala, da bo v okviru pregleda odlo čitev glede odhodkov, ki jih je  sprejela prejšnja 
vlada po 1. januarju 2010, preklicala ve č projektov, vrednih 0,1 % BDP,  in prekinila izvajanje 
nekaterih projektov, povezanih zlasti z obrambo in prevozom, ki bi skupaj stali 0,6 % of BDP.  
Po podatkih o stanju javnih financ, objavljen ih 18. junija 2010, ki so bili skladni s podatki 
statističnega urada Združenega kraljestva z dne 21. maja 2010, naj bi znašal javnofinan čni 
primanjkljaj v prora čunskem letu 2009/10 11,3 % BDP. Čeprav je to za približno za 1,75 
odstotne to čke BDP manj, kot so predvidevale na povedi iz jeseni 2009, in za skoraj 1 
odstotno to čko manj kot po napovedih iz pomladi 20105, je britanski javnofinan čni 
primanjkljaj še vedno med najve čjimi v EU. Ker je stanje primanjkljaja boljše od 
predvidenega, zlasti zato, ker je imelo kr čenje gospodarstva na fiskalne prihodke manj 
negativen vpliv od pri čakovanj, bi se moral primanjkljaj v prora čunskem letu 2010/11 znižati.  
Nova vlada je 22. junija 2010 predložila „izredni prora čun“ s pomembnimi dodatnimi ukrepi 
za fiskalno konsolidacijo. Po ocenah Urada za prora čunsko odgovornost naj bi novi ukrepi 
zmanjšali javnofinan čni primanjkljaj za dodatnega 0,5 % BDP v prora čunskem letu 2010/11, 
v proračunskem letu 2011/12 za 1 % BDP, v prora čunskem letu 2012/13 za 1,5 % in v 
proračunskem letu 2014/15 za 2,25 %. Ob upoštevanju ukrepov, ki so bili napovedani že v 
proračunu iz marca 2010 ali še prej in ki so  ocenjeni na skupaj 4,0 % BDP do prora čunskega 
leta 2014/15, ter novih ukrepov iz prora čuna iz junija 2010 Urad za prora čunsko odgovornost 
napoveduje zmanjšanje primanjkljaja z 11,3 % BDP v prora čunskem letu 2009/10 na 10,25 % 
proračunskem letu 2010/11 in na 7,75 % v prora čunskem letu 2011/12. Do prora čunskega leta 
2014/15, ki ga je Svet v priporo čilu iz decembra 2009 dolo čil kot rok za Združeno kraljestvo, 
naj bi se primanjkljaj po ocenah Urada za prora čunsko odgovornost zmanjšal na 2,25 % BDP 
v primerjavi s 4,25 % BDP, ki je bil ciljni primanjkljaj, ocenjen na podlagi ukrepov, napovedanih v prora čunu iz marca 2010, torej pred vol itvami. Po mnenju Urada za 
proračunsko odgovornost je verjetnost, da bo cilj dosežen, ve čja od 50 %. Po napovedih 
Urada za prora čunsko odgovornost naj bi bil del ež javnega dolga v prora čunskem letu 
                                                
 
5 Podatki so bili objavljeni, potem ko je vlada 22. aprila 2010 objavila finan čno statistiko. Najnovejše 
ocene javnofinan čnega primanjkljaja za prora čunsko leto 2009/10 torej temeljijo na podatkih, ki jih 
Eurostat še ni potrdil.  
SL 6   SL 2012/13 85 % BDP, nakar pa se v prora čunskem letu 2015/16 znižal na malo ve č kot 80 % 
BDP.  
Novi ukrepi iz prora čuna iz junija 2010 bodo prispeva li k izboljšanju predvidenega 
strukturnega salda, ponovno izra čunanega z uporabo skupne metode , in sicer za 0,75 % BDP 
v proračunskem letu 2010/11, med prora čunskima letoma 2010/11 in 2014/15 pa za 
povprečno okrog 1,5 % BDP na leto. To je malo slabše od priporo čil Sveta decembra 2009 
(1,75 % BDP), vendar je kljub temu ustrez no glede na to, da je bil javnofinan čni primanjkljaj 
v proračunskem letu 2009/10 bistveno nižji od pri čakovanega (11,3 % BDP namesto 13 % po 
napovedih iz jeseni 2009). Dinamika zmanjševan ja je zato v skladu s ciljem zmanjšanja 
nominalnega primanjkljaja mo čno pod referen čno vrednost do 2014/15.  
Približno 75 odstotkov prora čunskega omejevanja naj bi temeljilo na zmanjšanju diskrecijskih 
odhodkov, vklju čno z zmanjšanjem prora čunov posameznih ministrstev (razen ministrstva za 
zdravje in zunanjo pomo č), in sicer za povpre čno 25 % v realni vredno sti za obdobje štirih let, 
na dvoletni zamrznitvi pla č v javnem sektorju in znižanju prispevkov za socialno varnost. Ob 
pregledu odhodkov, predvidene m za 20. oktober 2010, bodo dolo čene zgornje meje odhodkov 
po posameznih ministrstvih za celotno obdobj e sedanjega zakonodajnega obdobja. Dodatne 
prihodke bo v glavnem zagotovilo zvišanje splošne stopnje DDV z januarjem 2011, in sicer s 
17 % na 20 %, kar bo javne prihodke v prora čunskem letu 2010/11 pove čalo za 0,2 % BDP, 
nato pa za približno 0,8 % na leto. Januarja 2011 naj bi bila uvedena nova ban čna dajatev, ki 
bo davčne prihodke v prora čunskem letu 2011/12 pove čala za 0,1 %. Po drugi strani pa bo 
sorazmerno pove čanje olajšav na davek na prihodek fizi čnih oseb in zmanjšanje prispevkov 
delodajalcev za socialno varnost od prora čunskega leta 2011/12 zmanjšalo prihodke za skupaj 
0,4 % BDP na leto. Vlada je tudi napoveda la znižanje glavne  stopnje davka od dobi čka 
pravnih oseb in dav čne stopnje za mala podjetja, s čimer naj bi se prihodki od davkov od 
dobička pravnih oseb od prora čunskega leta 2012/13 zmanjšali za 0,2 % BDP na leto.  
V primerjavi s konvergen čnim programom iz januarja 2010 in prora čunom iz marca 2010 so 
makroekonomske napovedi iz izrednega prora čuna iz junija 2010, ki ji h je izdelal neodvisen 
Urad za prora čunsko odgovornost, veliko bliže napovedim služb Komisije za prora čunski leti 
2010/11 in 2011/12 iz pomladi 2010 in trenut nim usklajenim ocenam za obdobje 2012–2014. 
Vendar bi lahko bila rast pr oizvodnje manjša od tiste, ki jo predvideva prora čun, morda tudi 
zaradi mo čnejšega u činka dodatnih ukrepov na povprašev anje in slabših razmer na 
mednarodnih trgih, kar bi imelo sekundarne u činke na javne finance. Poleg makroekonomskih 
tveganj bo na črtovano zmanjšanje odhodkov zaradi obsega težko izvedljivo. Brez izravnalnih 
ukrepov bi neizvajanje omejevanja odhodkov zm anjšalo verjetnost izvajanja priporo čil Sveta. 
Na splošno se zdi, da je kljub velikim tveganjem Združeno kraljestvo zdaj na poti k 
zmanjšanju primanjkljaja pod 3 % BDP v priporo čenem roku, pri čemer je predvideni 2,25-
odstotni primanjkljaj za prora čunsko leto 2014/15 branik proti zdrsljajem. 
V proračunu iz junija 2010 so organi Združenega  kraljestva prav tako napovedali novo 
fiskalno nalogo: „dose či ravnovesje cikli čno prilagojenega prora čunskega salda (tj. brez 
kapitalske porabe) do konca mobilnega petlet nega napovednega obdobja“. To je dopolnjeno s 
ciljem za zmanjšanje neto dolga, izraženega v odstotkih BDP, do prora čunskega leta 2015/16. 
Nova naloga je zaradi jasno dolo čenih ciljev in manj možnosti za manipulacijo velik napredek 
v primerjavi z nekdanjo politiko zlatega pravila. Čeprav opredelitve fiskalnih ciljev niso 
neposredno primerljive, ker ciljna stopnja primanjklj aja ne upošteva izrecno kapitalske porabe 
in ker je dolg izražen v neto in ne v bruto vr ednostih, bi morala nova strategija prispevati k 
izboljšanju usklajenosti z okvirom EU. 
SL 7   SL 4. SKLEPNE  UGOTOVITVE 
Na podlagi sedanjih informacij se zdi, da je Zd ruženo kraljestvo sprejelo ukrepe, s katerimi je 
doseglo zadovoljiv napredek na poti k zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga je 
določil Svet. Zlasti ukrepi  iz izrednega prora čuna iz junija 2010 bodo dodatno prispevali k 
fiskalni konsolidaciji v prora čunskem letu 2010/11 ter mo čno podprli na črtovano usmeritev 
za srednjero čno zmanjšanje primanjkljaja.  
Zaradi ukrepov, napovedanih v prora čunu iz junija 2010, naj bi se po napovedih Urada za 
proračunsko odgovornost primanjkljaj v prora čunskem letu 2014/15 (rok, ki ga je za 
Združeno kraljestvo v priporo čilu iz decembra 2009 dolo čil Svet) zmanjšal na 2,25 % BDP. 
Rast proizvodnje po teh napovedih je zdaj veliko bliže napovedi m služb Komisije kot prej. 
Načrtovana usmeritev konsolidacije  temelji na nižjih disk recijskih odhodkih. Naslednji 
pomembni korak pri prizadevanjih organov za ponovno vzpostavitev traj nih javnih financ v 
Združenem kraljestvu bo objava pregleda  odhodkov 20. oktobra 2010, v kateri bodo navedene 
podrobne omejitve odhodkov po ministrstvih za podporo skupnim ciljem na podro čju 
odhodkov za celotno zakonodajno obdobje sedanjega parlamenta. Na črtovano zmanjšanje 
odhodkov bo zaradi obsega težko izvedljivo. Br ez izravnalnih ukrepov bi neizvajanje 
omejevanja odhodkov zmanjšalo verjetnost izvajanja priporo čil Sveta. Na novo ustanovljen 
Urad za prora čunsko odgovornost in novo fiskalno nalogo, ki ga je predstavilo Združeno 
kraljestvo, naj bi prispevala k izboljšanju fisk alnega okvira in omejila tveganja, povezana s 
prilagajanjem. Čeprav opredelitve fiskalnih ciljev ni so neposredno primerljive, ker ciljna 
stopnja primanjkljaja ne upošteva iz recno kapitalske porabe in ker je  dolg izražen v neto in ne 
v bruto vrednostih, bi morala nova strategija prispevati k izboljšanju usklajenosti z okvirom 
EU. Na splošno se zdi, da je kljub velikim tveganjem Združeno kraljestvo zdaj na poti k zmanjšanju primanjkljaja pod 3 % BDP v priporo čenem roku.   
Glede na zgornjo oceno Komis ija meni, da v Združenem kral jestvu trenutno niso potrebni 
nadaljnji ukrepi v postopku zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija bo še naprej pozorno 
spremljala prora čunski razvoj v Združenem kraljestvu v skladu s Pogodbo in Paktom za 
stabilnost in rast. 
SL 8   SL Primerjava klju čnih makroekonomskih in prora čunskih napovedi  
    2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 
Proračun iz 
junija 2010  –1,4 –3,7 1,8 2,4 2,9 2,8 2,7 2,7 
KOM pomlad 
2010 –1,4 –3,7 1,7 2,2 – – – – Realni BDP 
(sprememba v %)  
KP jan, 2010  –1,3 –3,5 2,0 3,3 3,3 3,3 3,3 – 
Proračun iz 
junija 2010  –1,0 –4,1 –3,7 –3,5 –2,8 –2,3 –1,6 –0,9 
KOM pomlad 
2010 0,3 –4,0 –3,7 –2,8 – – – – Proizvodna vrzel 1 
(v % 
potencialnega 
BDP)  KP jan. 2010  0,0 –4,6 –4,4 –2,8 –1,5 –0,4 0,5 – 
Proračun iz 
junija 2010  –6,8 –11,3  –10,2  –7,7 –5,7 –3,7 –2,3 –1,3 
KOM pomlad 
2010 –6,8 –12,2  –11,5  –9,4 – – – – Javnofinan čni 
saldo2  
(v % BDP)  
KP jan. 2010  –6,9 –12,7  –12,1  –9,2 –7,4 –5,6 –4,7 – 
Proračun iz 
junija 2010  –4,7 –9,1 –7,3 –4,7 –2,5 –0,3 1,2 2,2 
KOM pomlad 
2010 –4,7 –10,0  –8,6 –6,4 – – – – Primarni saldo 
(v % BDP)  
KP jan. 2010  –4,7 –10,5  –9,1 –5,7 –3,7 –1,8 –0,9 – 
Proračun iz 
junija 2010  –6,4 –9,6 –8,6 –6,2 –4,5 –2,7 –1,6 –0,9 
KOM pomlad 
2010 –6,9 –10,5  –10,0  –8,2 – – – – Ciklično 
prilagojeni saldo1 
(v % BDP)  
KP jan. 2010  –6,9 –10,8  –10,3  –8,0 –6,8 –5,5 –4,9 – 
Proračun iz 
junija 2010  –5,7 –9,3 –8,6 –6,2 –4,5 –2,7 –1,6 –0,9 
KOM pomlad 
2010 –6,2 –10,2  10,0 –8,2 – – – – Strukturni saldo3 
(v % BDP)  
KP jan. 2010  –6,2 –10,5  –10,3  –8,0 –6,8 –5,5 –4,9 – 
Proračun iz 
junija 2010  55,8 71,2 78,9 83,6 85,5 84,9 83,1 80,4 
KOM pomlad 
2010 55,8 71,4 80,9 87,9 – – – – Bruto državni dolg 
(v % BDP)  
KP jan. 2010  55,5 72,9 82,1 88,0 90,9 91,6 91,2 – 
Opombe:      
 1 Proizvodne vrzeli in cikli čno prilagojeni saldi iz programa/prora čuna glede na ponovne izra čune služb Komisije na podlagi podatkov v 
programu/prora čunu. 
 2 Splošni javnofinan čni primanjkljaj, prilagojen glede na prejemke od UMTS v skladu z odlo čitvijo Eurostata. To obi čajno pove ča vrednost 
primanjkljaja za 0,1 odstotno to čko v primerjavi z vrednostmi, objavljenimi v uradnih prora čunskih dokumentih.  
 3 Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov.  
 Vir : 
 Proračun iz junija 2010. napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 (KOM); Konvergen čni program za Združeno kraljestvo iz januarja 2010 (KP); 
izračuni služb Komisije.