Presoje Komisije kažejo, da so države članice za izbiro enot za inšpekcijski pregled vzpostavile sistem na podlagi tveganja. Pomemben razlog za opravljanje inšpekcijskih pregledov glede dobrobiti živali na kmetijah na podlagi tveganj je bila Uredba (ES) št. 882/2004 o uradnem nadzoru in preverjanju skladnosti za enotna plačila na kmetijo .

Poleg tega mora vsaka država članica zagotoviti, da se inšpekcijski pregledi glede dobrobiti živali opravijo v skladu s pravili o uradnem nadzoru, kot so določena v Uredbi (ES) št. 882/2004 . Pristojni nacionalni organi morajo Komisiji vsako leto poročati o ugotovitvah inšpekcijskih pregledov. Komisija je uporabila podatke držav članic za leti 2013 in 2014, saj ti podatki prikazujejo najbolj aktualno stanje. Preglednica 2 v Prilogi I vsebuje pregled števila pregledanih kmetijskih gospodarstev in odstotek pregledanih proizvodnih enot.

Uporabljeni podatki izvirajo iz poročil Komisije o rezultatih presoj, ki so bile opravljene v državah članicah. Poročila so pretežno iz let 2011, 2012 in 2013, saj so se takratne presoje osredotočale na stanje na kmetijah (glej preglednico 1 v Prilogi I).

V zvezi s številom neskladnosti je treba upoštevati, da te zajemajo vse vrste kršitev zakonodaje EU, tudi manjše. Kategoriji A in B v preglednici 3 zajemata upravne neskladnosti, na podlagi katerih se predloži zahteva za obravnavo pomanjkljivosti v treh mesecih ali občasno v daljšem roku. Kategorija C zajema hujše kršitve, ki pomenijo takojšnje ukrepanje za naložitev upravnih kazni ali kazni za kaznivo dejanje. Če ponazorimo, le 8,1 % kršitev na kmetijskih gospodarstvih z domačimi kokošmi, zabeleženih v letu 2014, je bilo hujših, zato je bilo potrebno takojšnje ukrepanje.

Navesti je treba, da je bilo v letih 2013 in 2014 število pregledanih kmetijskih gospodarstev precej visoko za kokoši nesnice in tudi za svinje. To je morda posledica prepovedi za neizpopolnjene kletke za kokoši nesnice (2012), uvedbe skupne hlevske reje svinj (2013) ter povezane obveznosti za zagotavljanje popolne skladnosti.

Leta 2012 je bil na podlagi preglednic iz Odločbe 2006/778/ES oblikovan elektronski obrazec, ki so ga države članice uporabljale v letih 2013 in 2014. Na podlagi tega obrazca je lahko Komisija učinkoviteje analizirala sporočene podatke. Vendar pa ostajajo nekatere neskladnosti. To še zlasti velja za domače kokoši. V skladu z opredelitvijo pojma „domača kokoš “ se mora ta stolpec uporabljati samo za piščance, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (brojlerji). Vendar pa je več držav članic v stolpcu za domače kokoši navedlo tudi podatke za manjša kmetijska gospodarstva, ki gojijo kokoši nesnice . Zato ni mogoče vedeti, ali so ugotovitve reprezentativne za kmetijska gospodarstva z brojlerji ali kokošmi nesnicami.

Poleg tega morajo države članice upoštevati vsa priporočila, pripravljena med presojami. Komisija je v svojih presojah navedla, da so nacionalni uradniki ukrepali v vseh primerih. Ugotovila pa je tudi, da v treh državah članicah ukrepi niso zadostovali za doseganje skladnosti. V dveh državah članicah je bila to posledica premalo odvračilnih sankcij, v eni državi članici pa zadeva ni bila primerno obravnavana.

V zvezi z zahtevami, ki vplivajo na samo žival, pa se najpogostejše negativne ugotovitve nanašajo na „objekte in prostore za nastanitev“. V ta razdelek spadajo tudi neprimerna zasnova objektov, tal in pribora. Poleg tega zajema tudi opremo v objektu/kletki/staji ter neprimerno uporabo napeljav, kot so slabi sistemi prezračevanja ali razsvetljave.

V devetih presojah, ki jih je Komisija izvedla v letu 2014 , je bilo ugotovljeno, da so bili pri oceni dobrobiti živali na kmetijah z domačimi kokošmi/brojlerji uporabljeni podatki iz klavnic. Vendar pa so le tri države članice, pri katerih je bila opravljena presoja, uporabile te podatke pri preverjanju kmetij. V drugih državah članicah so bile pri zakolu redno ugotovljene hude lezije, vendar pa odgovorni za preverjanje kmetij niso prejeli veliko povratnih informacij.

Štiri države članice so izdale smernice ali uvedle ukrepe za zmanjševanje neskladnosti. Vendar so presoje izpostavile, da uradniki držav članic pogosto ne znajo razlagati zahtev za zagotavljanje manipulativnega materiala ter ne znajo uvesti sprememb v upravljanju in okolju, preden se dovoli rutinsko krajšanje repov.

Pogosto pristojni organ ni bil dovolj vztrajen pri uvajanju drugih ukrepov, kot so spremembe okoljskih razmer ali sistemov upravljanja. Poleg tega je večina uradnikov držav članic neprimerne materiale, kot so kovinske verige, štela za sprejemljive, primerni materiali pa so veljali na primer za nezdružljive z drenažnimi sistemi.

V zvezi z rejo prašičev so strokovnjaki Komisije za večino držav članic, v katerih so opravili presojo, poročali tudi o neskladnosti na področju zagotavljanja manipulativnega materiala in izogibanja krajšanju repov. Ugotovitve v teh državah članicah so precej različne. Ugotovljeno je bilo, da nekatere države ne sprejmejo veliko ukrepov za preprečevanje rutinskega krajšanja repov ali za zagotavljanje manipulativnega materiala.

18 presoj Komisije med letoma 2011 in 2013 je zajemalo kokoši nesnice (13) in/ali svinje (8). Rezultati teh presoj dobro prikazujejo stanje pred uvedbo prepovedi za neizpopolnjene kletke za kokoši nesnice in prehodom na skupno hlevsko rejo svinj.

Druge glavne ugotovljene vrste neskladnosti so odvisne od vrste gojenih živali. Pri teletih so to bila „svoboda gibanja“, ki zajema možnost živali, da se prosto giblje, in pravila o privezovanju, pri domačih kokoših pa so se neskladnosti nanašale na redno preverjanje delovanja „avtomatske in mehanske opreme“. Težave v zvezi s „krmo, vodo in drugimi snovmi“ so bile precej pogoste pri kokoših nesnicah, govedu, ovcah in kozah v prosti reji. Zadnje vprašanje zajema prehrano, dostop živali do krme in vode ter preverjanje avtomatskih krmilnikov ali napajalnikov.

Poročila držav članic kažejo, da je bila v letu 2013 v zvezi s prašiči in zagotavljanjem manipulativnega materiala ugotovljena 8,4-odstotna neskladnost. V zvezi s pohabljenji (tj. krajšanje repov, kastracija in krajšanje zob) so države članice zabeležile 2,2-odstotno neskladnost.

Pritožbe

V letih 2013 in 2014 je Komisija zabeležila osem pritožb, da države članice niso uspele prašičem zagotoviti manipulativnega materiala in zmanjšati rutinskega krajšanja repov. Te pritožbe se ujemajo z ugotovitvami presoj Komisije. Do zdaj je bilo rešenih pet pritožb. Komisija je medtem izdala smernice za to področje.

Številke pa za vsako temo ostajajo nizke, čeprav so bile pritožbe tudi v zvezi z drugimi vprašanji glede dobrobiti živali, kot so proizvodnja gosje paštete, prevoz in dobrobit živali pri zakolu. Vse pritožbe so bile temeljito obravnavane in sklenjeno je bilo, da ni dovolj razlogov za nadaljnje ukrepanje. Zato je bila večina pritožb zaključenih.

4. Sklepna ugotovitev

Splošna načela in določbe Direktive Sveta 98/58/ES o zaščiti rejnih živali so prispevali k oblikovanju skupnega okvira za dobrobit gojenih živali v EU. Direktiva je za države članice pomenila podporo pri zagotavljanju, da se pravila ustrezno uveljavljajo in izvajajo. Zelo je pomembno, da morajo države članice predložiti letna poročila o rezultatih preverjanj uporabe pravil o dobrobiti živali ter določiti nove cilje za izboljšanje njihovega uveljavljanja, kar je povzročilo prednostno razvrstitev vprašanj glede dobrobiti živali. Iz poročil je mogoče razbrati, da se države članice sistematično trudijo obravnavati vse ugotovljene neskladnosti in izvajati evropska pravila o dobrobiti živali. To potrjujejo podatki iz prejšnjega poročila Komisije iz leta 2006 ter podatki, ki so jih države članice sporočile za leti 2013 in 2014. Opazno več je kmetijskih gospodarstev, ki delujejo v skladu s pravili.

V zvezi z zadnjima uvedenima ukrepoma, tj. prepovedjo neizpopolnjenih kletk za kokoši nesnice (2012) in posameznih staj za svinje (2013), se je ukrepanje Komisije, namenjeno spodbujanju držav članic, da bi ustrezno uveljavile prepovedi, izkazalo za učinkovito. Po informacijah, ki so na voljo Komisiji, vse države članice delujejo skladno in za kokoši nesnice uporabljajo izpopolnjene kletke ali druge sisteme za kokoši nesnice. Pravila o skupni hlevski reji svinj upošteva 25 držav članic, tri države pa so navedle popolno skladnost. Komisija je v postopku preverjanja dokumentacije, ki so jo države članice predložile za dokazovanje svojih navedb.

V večini primerov podatki kažejo manjše izboljšanje med letoma 2013 in 2014. Na primer, zabeležena skladnost za domače kokoši in zahtevo v zvezi z „avtomatsko in mehansko opremo“ se je z 82,1 % zvišala na 86,4 %. Države članice so med letoma 2013 in 2014 za večino vrst živali in proizvodnih sistemov poročale tudi o splošnem izboljšanju v zvezi z „vodenjem evidence“ ter „objekti in prostori za nastavitev“. Večina teh držav članic, ki so predložile analize svojih ugotovitev, navaja tudi, da opažajo splošen obrat na bolje. Nekatere države so tudi poudarile, da je razlog za neskladnost pogosto pomanjkljivo znanje, zato so v svoje akcijske načrte za prihodnje leto vključile ukrepe za usposabljanje.

To splošno izboljšanje, tudi na strani držav članic, potrjujejo presoje Komisije, opravljene v istem obdobju. Komisija je v presojah ugotovila, da so države članice upoštevale priporočila in da se je stanje v primerjavi s prejšnjimi presojami izboljšalo.

Vendar pa je treba še naprej sodelovati z državami članicami, da se način poročanja o skladnosti s pravili o dobrobiti živali še nadalje izboljša. Od objave Odločbe 2006/778/ES so bile sprejete še druge pravne zahteve na področju dobrobiti živali. Pozneje uvedene zakonodajne spremembe namreč niso del zdajšnjih obveznosti poročanja. Razmisliti je treba, kako se lahko najbolje zagotovi usklajen prenos teh dodatnih podatkov, hkrati pa upravna bremena ohranijo na najmanjši ravni.

Iz zbranih informacij je jasno, da je potrebno boljše skupno razumevanje obstoječih pravil o dobrobiti živali ter o načinu njihove uporabe in uveljavitve. To še zlasti velja za nekatere pravne zahteve za dobrobit prašičev. Podatki držav članic za leti 2013 in 2014 kažejo, da je število zabeleženih kršitev v zvezi z zagotavljanjem manipulativnega materiala le rahlo narastlo, število kršitev v zvezi s krajšanjem repov prašičev pa je upadlo. To se ne ujema s poročili Komisije o presojah, ki kažejo, da je v večini držav članic, v katerih je bila opravljena presoja, precej višje število kršitev v zvezi s tema zahtevama. Poleg tega število pritožb v zvezi s tem nakazuje, da so državljani EU bolj osveščeni in zaskrbljeni za dobrobit prašičev. Nižje vrednosti, ki so jih sporočile države članice, so morda posledica neprepoznavanja neskladnosti. Presoje Komisije so pokazale, da je v zvezi s krajšanjem repov večina držav članic menila, da zagotavljajo skladnost s pravom Unije. Delo na tem področju pa poteka že več let z namenom izboljšati znanje in spremeniti odnos. Priporočilo Komisije (EU) 2016/336 z dne 8. marca 2016 uvaja več parametrov, ki so bistveni za zmanjševanje grizenja repov, ter navaja značilnosti najboljšega materiala za obogatitev okolja. Spremni delovni dokument služb Komisije državam članicam zagotavlja dodatne podrobnosti o tej temi ter tudi orodja in kazalnike, ki jih je mogoče uporabiti za oceno stanja na kmetiji.

Komisija bo še naprej vsaj spremljala skladnost z izvajanjem Direktive Sveta 98/58/ES. Vendar pa je iz akcijskih načrtov in pripomb očitno, da države članice za izboljšanje uveljavljanja na tem področju uporabljajo različna orodja. Hkrati pa Komisija meni, da so nujni nadaljnji dialogi z deležniki, da bi dali prednost posebnim pobudam in projektom na tem področju, ki bi lahko bili vzajemno koristni tako z gospodarskega vidika kot tudi z vidika dobrobiti živali. Na podlagi tega Komisija sedaj pripravlja bolj sistematično in prepoznavno obliko dialoga, tako da bi lahko vse zainteresirane strani (organizacije za zaščito živali, znanstveniki, veterinarji, kmetje, predelovalci hrane, trgovci na drobno z živili itd.) izrazile svoje pomisleke ter delile znanje in vire za pripravo skupnih dejavnosti.

Poleg tega bo sprejetje predloga Komisije o uradnem nadzoru omogočilo ustanovitev evropskih referenčnih centrov za dobrobit živali, ki bi prav tako lahko prispevali k nadaljnjim izboljšavam z ustvarjanjem in izmenjavo boljšega tehničnega znanja in znanstvenih spoznanj.

Priloga I