Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o gospodarski razsežnosti športa ter njegovih družbenih in gospodarskih koristih

(2018/C 449/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

1. Z delovnimi načrti EU za šport (2011–2014 ( 1 ) , 2014–2017 ( 2 ) in 2017–2020 ( 3 ) ), ki so jih sprejeli Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, je bil poudarjen pomen gospodarske razsežnosti športa, saj so ti načrti obravnavali zlasti trajnostno financiranje športa, tradicijo najpomembnejših športnih dogodkov, gospodarske koristi športa in inovacije.

2. V Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. novembra 2012 o krepitvi na dokazih temelječe osnove za oblikovanje športne politike ( 4 ) se priznava pomemben prispevek športa k evropskemu gospodarstvu kot gonilni sili rasti in zaposlovanja ter njegov prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 in poudarja pomen primerljivih, s športom povezanih podatkov in njihove uporabe pri oblikovanju politik, da bi se povečala kakovost športnih politik.

3. V Sklepih Sveta o vlogi prostovoljnih dejavnosti v športu pri spodbujanju aktivnega državljanstva ( 5 ) je poudarjeno, da ima športni sektor skupaj s prostovoljnimi dejavnostmi v športu merljivo ter precejšnjo gospodarsko in družbeno vrednost za nacionalna gospodarstva, saj nudi možnosti za spodbujanje rasti in zaposlenosti v vsej Evropski uniji.

4. V Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. novembra 2012 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti ( 6 ) je poudarjeno, da so EU in njene države članice zelo zaskrbljene zaradi sedanjih visokih stopenj telesne nedejavnosti, tako z zdravstvenega in socialnega vidika kot z vidika gospodarstva.

5. Sklepi Sveta o prispevku športa h gospodarstvu EU ter zlasti k reševanju problema brezposelnosti mladih in socialnemu vključevanju ( 7 ) poudarjajo pomen športnega sektorja za gospodarstvo in mlade, ki bi pridobili uporabne spretnosti v okviru plačane zaposlitve in prostovoljnih dejavnosti.

6. V Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o športu kot gonilu za inovacije in gospodarsko rast ( 8 ) je bil preučen potencial, ki ga ima šport v smislu rasti in zaposlovanja ter kot gonilna sila inovacij.

7. Namen sklepov Sveta o spodbujanju motoričnih spretnosti otrok ter telesnih in športnih dejavnosti za otroke ( 9 ) je spodbujati telesno vzgojo v šolah, vključno z motoričnimi spretnostmi v zgodnjem otroštvu, zaradi sprememb vsakodnevnih navad otrok, pri katerih so bolj kot telesna dejavnost pogoste sedeče dejavnosti.

8. Sklepi Sveta kot prispevek k preprečevanju naraščanja prekomerne teže in debelosti pri otrocih ( 10 ) potrjujejo, da je zdravje vrednota, priložnost in naložba za gospodarski in družbeni razvoj vsake države in da je debelost pri otrocih pomemben kazalnik za debelost pri odraslih, z znanimi zdravstvenimi in gospodarskimi posledicami,

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

9. Šport se priznava kot gospodarsko gonilo rasti v smislu učinkov na dodano vrednost, bruto domači proizvod in kupno moč ( 11 )

10. Šport je medsektorski pojav in njegov učinek bistveno presega prihodke športnega sektorja. Predstavlja zlasti pomemben vidik javnega zdravja, regionalnega razvoja in turizma, pa tudi integracije, izobraževanja in socialnih vezi.

11. Prizadevanja glede merljivosti učinka športa na gospodarstvo na ravni EU segajo v leto 2006, ko je bila gospodarska razsežnost športa prvič obravnavana v okviru EU ( 12 )

12. Devet držav članic EU ( 13 ) danes vodi celovite nacionalne športne satelitske račune, nadaljnjih pet držav ( 14 ) pa vodi sklop s športom povezanih podatkov, ki omogočajo visoko stopnjo natančnosti pri rezultatih.

13. Glede na nedavno študijo ( 15 ) šport predstavlja 2,12 % BDP EU, s športom povezana zaposlenost pa predstavlja 5,67 milijona delovnih mest (2,72 % delovne sile EU). Rezultati kažejo tudi, da je bil šport tudi med gospodarsko krizo zelo odporen sektor, ki je ustvarjal rast in delovna mesta ( 16 )

14. Čeprav je gospodarska razsežnost športa – glede na nacionalne račune – dobro zastopana prek športnih satelitskih računov in drugih sistemov za izračun, je prispevek športa h gospodarstvu še vedno podcenjen, saj obstajajo številni drugi, tako imenovani družbeni in gospodarski učinki (npr. zdravstveno-gospodarski učinki, zavzetost prostovoljcev, prispevek inovacij k rasti in prispevek športa k regionalnemu razvoju), ki še niso zastopani, vendar vplivajo na BDP in zaposlovanje.

16. Prostovoljno delo ima velike koristi za izobraževanje in pomembno prispeva h gospodarski razsežnosti športa ( 20 ) , kar pa se ne odraža v nacionalnih računih.

17. Razsežnost inovacij, povezana s športom ( 21 ) , še ni bila ustrezno obravnavana v smislu BDP in zaposlovanja, saj ni na voljo dovolj podatkov. Zato je pomembno pridobiti zanesljive empirične rezultate v zvezi z učinkom inovacij, povezanih s športom, na izvozno dinamiko in gospodarsko rast.

18. Prispevek športa k regionalnemu razvoju še vedno ni dovolj prepoznaven, manjka pa tudi ozaveščenosti o mnogoterih načinih, na katere bi lahko šport in telesno dejavnost učinkovito uporabili za doseganje cilja kohezije na ravni EU, zlasti da bi prispevali k doseganjem ciljev strategije Evropa 2020. Nedavni podatki ( 22 ) kažejo, da so s športom povezani projekti prispevali k lokalnemu gospodarstvu, zaposlovanju in socialni koheziji, in poudarjajo, da so mnoge regije v Evropi vključile šport v svoje strategije pametne specializacije,

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

19. Da bi lahko prikazali, kakšen je prispevek športa v gospodarstvu kot celoti, bi bilo treba upoštevati dodatne vidike, med drugim merjenje zdravstveno-gospodarskih učinkov telesne dejavnosti, priznanje dodatnih koristi prostovoljnega dela, prispevek inovacij k okrepitvi potenciala rasti in analizo vpliva športnih projektov na regionalni razvoj.

20. Merjenje družbenih in gospodarskih učinkov športa zahteva dodatne metode in pristope ( 23 ) . Da se zagotovijo na dokazih temelječi rezultati na nacionalni in evropski ravni, morajo biti na voljo primerljivi podatki in ugotovitve. Vsi zbrani podatki o teh zadevah bi morali biti razčlenjeni po spolu.

21. Šport in telesna dejavnost prispevata k odzivanju na današnje izzive na lokalni in regionalni ravni, zlasti z razvijanjem rešitev na področju mehke mobilnosti, pospeševanjem oživljanja urbanih območij s pametno športno infrastrukturo ali izboljšanjem socialne kohezije med različnimi skupnostmi –

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

22. razmislijo o razvoju športnih satelitskih računov ali drugih primerljivih sistemov za izračun pri merjenju vpliva športa na gospodarstvo;

23. podprejo in promovirajo zamisel o razširitvi predstavitve gospodarske razsežnosti športa, in sicer z družbenimi in gospodarskimi vidiki, predvsem prostovoljstvom, zdravstveno-gospodarskimi vidiki in inovacijami, na evropski in nacionalni ravni ter z okrepitvijo medsektorskega sodelovanja;

24. upoštevajo vrednost prostovoljnega dela za nacionalno gospodarstvo in vključijo to področje v statistiko;

25. na podlagi zanesljivih podatkov širijo ozaveščenost o potencialu prispevka športa k rasti in zaposlovanju;

26. razmislijo o nadaljnjem sodelovanju med državami članicami in s Komisijo za oblikovanje primerljivih opredelitev, metod in standardov v zvezi z družbenimi in gospodarskimi razsežnostmi športnega sektorja;

27. po potrebi spodbujajo izmenjavo na nacionalni ravni glede vključitve strategij pametne specializacije, kot so grozdi na področju športa;

28. preučijo vključitev športa in telesne dejavnosti kot horizontalne prednostne naloge v druga področja politike, kot so zdravje, izobraževanje, promet, urbanistično načrtovanje, socialna in turistična politika, v katerih je bil prispevek športa že večkrat dokazan;

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

29. spodbuja in podpira ukrepe, kot so izmenjava ustreznih podatkov in specifičnega znanja o metodah, zbiranje dokazov in združevanje statističnih podatkov o športu ter tehnična podpora, ki so namenjeni izboljšanju in poenostavitvi prizadevanj držav članic, da bi merile gospodarsko razsežnost športa;

30. začne postopek ocenjevanja uporabe sistemov za izračun, s katerimi se merijo družbeni in gospodarski vidiki športa, vključno s pregledom obstoječih raziskav in zbiranjem primerov najboljših praks;

31. v okviru skupine strokovnjakov in s pomočjo Eurostata podpira razvoj orodij za dopolnitev ali posodobitev že obstoječih podatkov o gospodarski razsežnosti športa, vključno z družbenimi in gospodarskimi vidiki;

32. širi ozaveščenost o potencialu športa kot vira inovacij;

33. podpre izmenjavo in dodatno okrepi sodelovanje, tako znotraj Komisije kot tudi z drugimi institucijami EU, glede vloge športa v sodobnih gospodarstvih in družbi, zlasti z vidika njegovega prispevka k regionalnemu razvoju;

POZIVAJO ŠPORTNO GIBANJE, NAJ:

34. podpre zbiranje podatkov o prispevku prostovoljnega dela v športu in pri telesni dejavnosti;

35. razmisli o spodbudi za izvedbo primerljive ekonomske analize gospodarskega učinka prostovoljnega dela in telesne dejavnosti ter telesne nedejavnosti;

36. spodbuja izmenjavo najboljših praks s strokovnjaki glede metod za merjenje družbenih in gospodarskih učinkov.

(1) UL C 162, 1.6.2011, str. 1.

(2) UL C 183, 14.6.2014, str. 12.

(3) UL C 189, 15.6.2017, str. 5.

(4) UL C 393, 19.12.2012, str. 20.

(5) UL C 372, 20.12.2011, str. 24.

(6) UL C 393, 19.12.2012, str. 22.

(7) UL C 32, 4.2.2014, str. 2.

(8) UL C 436, 5.12.2014, str. 2.

(9) UL C 417, 15.12.2015, str. 46.

(10) UL C 205, 29.6.2017, str. 46.

(11) Study on the economic impact of sport through Sport Satellite Accounts (študija o ekonomskem učinku športa prek športnih satelitskih računov), 2018.

(12) Strokovna skupina za športno statistiko (2011–2014), opredelitev športa iz Vilne.

(13) Avstrija, Belgija, Ciper, Nemčija, Litva, Nizozemska, Poljska, Portugalska in Združeno kraljestvo.

(14) Bolgarija, Francija, Luksemburg, Slovaška in Španija.

(15) Study on the economic impact of sport through Sport Satellite Accounts (študija o ekonomskem učinku športa prek športnih satelitskih računov), 2018.

(16) Potrjeno tudi v: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf.

(17) Neposredni stroški v sistemu zdravstvenega varstva, izgube produktivnosti, umrljivost in invalidnost, ki so posledica bolezni, povezanih s telesno nedejavnostjo, kot so sladkorna bolezen tipa II, depresija, težave s hrbtom ali bolezni srca in ožilja.

(18) Računi in tehnike za merjenje gospodarske dejavnosti posameznih držav.

(19) Kot potrjujeta študija ISCA/CEBR „The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe“ (Stroški telesne nedejavnosti za gospodarstvo v Evropi): http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/ in študija SZO „Physical activity and health: evidence for action“ (Telesna dejavnost in zdravje: dokazi za ukrepanje): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1.

(20) Študija o prostovoljstvu v Evropski uniji, 2010.

(21) Zajema proces prenosa ideje ali izuma v blago ali storitev, ki ustvarja vrednost ali za katero bodo potrošniki plačali.

(22) Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds (študija o prispevku športa k regionalnemu razvoju prek strukturnih skladov), 2016.

(23) V akcijskem načrtu iz Kazana, ki ga je 15. julija 2017 sprejel Unesco, je v ukrepu 2 določeno, da je treba razviti skupne kazalnike za merjenje prispevka telesne vzgoje, telesne dejavnosti in športa k doseganju prednostnih ciljev trajnostnega razvoja.