SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 23.12.2005 
KOM(2005) 699 kon č. 
  
POROČILO KOMISIJE 
proračunskemu organu o jamstvih, ki jih krije splošni prora čun 
stanje na dan 30. junija 2005 
  
{SEC(2005)1769}  
 
SL 2   SL KAZALO 
Prvi del: Dogodki v obdobju od poro čila z dne 31. decembra 2004, stanje tveganj in 
aktiviranje prora čunskih jamstev ............................................................................................... 3 
1. Uvod: vrste poslov ....................................................................................................... 3 2. Dogodki v obdobju od poro čila z dne 31. decembra 2004 .......................................... 3 
3. Stanje tveganj.............................................................................................................. .4  
3.1. Stanje kapitala na dan 30. junija 2005 ......................................................................... 4 3.2. Najve čje letno tveganje, ki ga nosi prora čun Unije: posli, izpla čani do dne 30. junija 
2005 (glej preglednico A2 v prilogi)............................................................................ 5 
3.3. Najve čje teoretično letno tveganje, ki ga nosi prora čun Unije: posli, izpla čani in 
sklenjeni do dne 30. junija 2005 (gle j preglednico A3 v prilogi) ................................ 5 
4. Aktivacija prora čunskih jamstev.................................................................................. 5 
4.1. Pla čilo iz gotovinskih sredstev..................................................................................... 5 
4.2. Aktivacija Jamstvenega sklada .................................................................................... 5 5. Analiza teoreti čne posojilne in jamstvene zmogljivosti Skupnosti za države ne članice6 
6. Stanje Jamstvenega sklada na dan 30. junija 2005 ...................................................... 6 7. Sorazmerna trdnost ...................................................................................................... 7 
Drugi del: Ocena možnih tveganj: Ekonomsko in finan čno stanje v državah ne članicah, ki 
prejemajo najpomembn ejša posojila .......................................................................................... 8 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 8 
2. Države kandidatke........................................................................................................ 8 3. Zahodni Balkan ............................................................................................................ 8 4. Nove neodvisne države ................................................................................................ 9 
 
SL 3   SL Prvi del: Dogodki v obdobju od poro čila z dne 31. de cembra 2004, 
stanje tveganj in aktiviranje prora čunskih jamstev1 
1. U VOD: VRSTE POSLOV  
Tveganja, ki jih krije prora čun Unije, izhajajo iz raznih posojilnih in jamstvenih poslov, ki jih 
je mogoče razdeliti v dve kategoriji: posojila, ki jih odobrijo Evr opske skupnosti za doseganje 
makroekonomskih ciljev (pla čilnobilančna posojila državam članicam in posojila za 
makrofinan čno pomo č (MFP) državam ne članicam), ter posojila za doseganje 
mikroekonomskih ciljev (posojila2 Euratom in Evropske investicijske banke (EIB) v državah 
nečlanicah). 
2. D OGODKI V OBDOBJU OD PORO ČILA Z DNE 31. DECEMBRA 2004 
Kar zadeva makrofinan čno pomoč tretjim državam, Svet ni sprejel novih sklepov. V korist 
Srbije in Črne gore je bilo na podlagi obstoje čega sklepa izvedeno izpla čilo 15 milijonov 
EUR. 
Izplačila v obliki nepovratnih sredstev so znašala skupaj 22 milijonov EUR: Petnajst 
milijonov EUR Bosni in Hercegovini ter sedem milijonov EUR Tadžikistanu. 
Kar zadeva Euratom je bilo na podlagi obstoje čega sklepa v korist Bolgarije (Kozloduy) 
izvedeno izpla čilo posojila v višini 25 milijonov EUR. Po leg tega sta bili dve posojilni tranši 
izplačani Romuniji (Cernavod ă, 100 milijonov EUR in 90 milijonov EUR) na podlagi sklepa 
Komisije3. 
Kar zadeva mandate EIB je Svet dne 22. decembra 20044 sklenil EIB odobriti jamstvo 
Skupnosti za izgube iz naslova posojil za nekate re vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, 
Moldaviji in Belorusiji; s kupna zgornja meja znaša 500 milijonov EUR. Dne 23. maja 2005 je 
Komisija sklenila, da sta Rusija in Ukrajina upravi čeni na podlagi tega sklepa5. 
Dne 12. aprila 2005 je Komisija  sprejela predlog Uredbe Sv eta o spremembi Uredbe (ES, 
Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe6, da spremeni 
mehanizem za oblikovanje rezervacij Sklada. Gl avni cilj tega predloga je izboljšati 
učinkovitost uporabe prora čunskih sredstev. V skladu s predl ogom naj bi bile rezervacije 
Sklada oblikovane za nazaj na podlagi opaže nih zneskov neporavnanih zavarovanih posojil. 
                                                 
1 Opomba: priloga vsebuje Delovni dokument osebja Komisije, v katerem so natan čne preglednice in 
pojasnila k temu poro čilu. 
2 Podrobnosti v zvezi z mandati EIB so navedene v Preglednici A1 v prilogi. 
3 C(2004)891/2 z dne 30. marca 2004. 
4 UL L 21, 25.1.2005, str. 11. 
5 C(2005)1499. 
6 COM(2005)130. 
 
SL 4   SL V skladu s Sporo čilom Komisije o finan čni perspektivi 2007-20137 znesek finan čnih sredstev 
Jamstvenega sklada teoreti čno v prihodnje ne bo omejen, saj bo financiranje Jamstvenega 
sklada potekalo preko prora čunske postavke v rubriki 4 (Zunanji odnosi) in ne ve č preko 
namenske rezerve, kakor poteka danes. 
3. S TANJE TVEGANJ  
Naslednja analiza tveganja je bila opravljena na podlagi uveljavljenih meril stanja kapitala, 
največjega letnega tveganja in najve čjega teoreti čnega letnega tveganja , ki ga nosi prora čun 
Skupnosti (metodologija je pojasnjena v Delo vnem dokumentu osebja Komisije). Natan čni 
zneski so navedeni v preglednicah A1, A2 in A3 v prilogi. 
3.1. Stanje kapitala na dan 30. junija 2005 
Skupno tveganje na dan 30. junija 2005 je doseglo 16.333 milijonov EUR, v primerjavi s 
15.284 milijoni EUR na dan 31. decembra 2004. 
V naslednji preglednici so nave deni posli, ki so vplivali na stanje kapitala od zadnjega 
poročila. 
Preglednica 1: Stanje kapitala na dan 30. junija 2005*  milijonov EUR 
(zaokroženo)
Znesek na dan 31. decembra 2004 15.284
Vračila posojil   
   E u r a t o m  0
   Makrofinan čna pomoč -38
   EIB -561
Izplačana posojila    
   Euratom 215
   Makrofinan čna pomoč 15
   EIB 1.565
Razlike v menjalnih te čajih med EUR in drugimi valutami -147
Znesek na dan 30. junija 2005 16.333
* Vsa zajam čena posojila (države članice in države ne članice), brez nepla čanih zapadlih obresti in nepla čil. 
 
Stanje kapitala pri poslih v državah članicah je bilo na dan 30. junija 2005 3.214 milijonov 
EUR v primerjavi s 3.360 milijoni EUR na dan 31. decembra 2004. 
                                                 
7 COM (2004) 487 z dne 14.7.2004. 
 
SL 5   SL Stanje kapitala pri poslih v državah ne članicah je bilo na dan 30. junija 2005 13.119 milijonov 
EUR v primerjavi z 11.924 milijoni EUR na dan 31. decembra 2004. 
3.2. Najve čje letno tveganje, ki ga nosi prora čun Unije: posli, izpla čani do dne 30. 
junija 2005 (glej preglednico A2 v prilogi) 
– Za drugo polovico leta 2005 znaša skupno najve čje letno tveganje 1.053 milijonov 
EUR. 
– Tveganje, povezano z državami članicami, znaša 265 milijonov EUR. 
– Tveganje, povezano z državami ne članicami, znaša 789 milijonov EUR. 
3.3. Najve čje teoreti čno letno tveganje, ki ga nosi prora čun Unije: posli, izpla čani in 
sklenjeni do dne 30. junija 2005 (glej preglednico A3 v prilogi) 
– Za drugo polovico leta 2005 najve čje teoretično letno tveganje znaša 1.103 milijonov 
EUR, po ocenah pa bo, pod nekaterimi predpostavkami, doseglo 3.480 milijonov EUR do leta 2013. 
– Največje teoreti čno tveganje pri državah članicah je enako kakor najve čje letno 
tveganje, navedeno v odstavku 3.2. 
– Pri državah ne članicah za drugo polovico leta 2005 znaša 839 milijonov EUR. Po 
ocenah bo tveganje doseglo 3.253 milijonov EUR do leta 2013. 
4. A
KTIVACIJA PRORA ČUNSKIH JAMSTEV  
4.1. Pla čilo iz gotovinskih sredstev 
Komisija črpa iz svojih gotovinskih sredstev8, da prepre či zamude in z njimi povezane stroške 
pri servisiranju svojih posojilnih poslov, če dolžnik zamuja s pla čili Komisiji. 
4.2. Aktivacija Jamstvenega sklada 
Z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne  31. oktobra 1994, kakor je bila spremenjena, 
je bil ustanovljen Jamstveni sklad za z unanje ukrepe. V primeru zapoznelih pla čil prejemnika 
posojila, ki ga je odobrila Skupnos t ali za katerega je Skupnost jam čila, mora Jamstveni sklad 
pokriti primanjkljaj v roku treh mesecev od datuma zapadlosti pla čila9. 
V prvi polovici leta 2005 Jamstveni sklad ni  prejel nobenih zahtevk ov, ker ni prišlo do 
nobenih primanjkljajev v zvezi s temi posojili. 
                                                 
8 Na podlagi člena 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 
94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti, kakor je bila spremenjena. 
9 Ve č podrobnosti je na voljo v oddelku 2.5. priloge. 
 
SL 6   SL 5. A NALIZA TEORETI ČNE POSOJILNE IN JAMSTVENE ZMOGLJIVOSTI SKUPNOSTI ZA 
DRŽAVE NE ČLANICE  
Mehanizem Jamstvenega sklada v praksi omejuje posojilno in jamstveno zmogljivost 
Skupnosti za države ne članice, ker so vsa prora čunska sredstva, ki so na voljo za oblikovanje 
rezervacij Sklada, omejena z zneskom, dolo čenim za rezervacije za jamstva v sedanji 
Finančni perspektivi10. 
Preglednica A4 prikazuje oceno poso jilne zmogljivosti Skupnosti za države ne članice v 
obdobju 2005-2006 v skladu z mehanizmom Jamstvenega sklada. Metoda izra čuna in sklici 
na pravna besedila so po drobneje navedeni v prilogi. 
Preglednica 2 prikazuje stanje posojilnih poslov in jamstev za najem posojil za države 
nečlanice, ki so na dan 30. junija 2005 znašali skupaj 13.245 milijonov EUR. 
Preglednica 2: Stanje posojilnih in jamstvenih poslov za države ne članice
v milijonih EUR (zaokroženo)  
1. Stanje kapitala, ES (MFA), Euratom 1.576 
2. Stanje kapitala, EIB 11.543 
3. Neplačila 0 
4. Zamudne obresti 1 
5. Zapadle nepla čane obresti* 125 
Znesek na dan 30. junija 2005 13.245 
* Neplačane zapadle obresti v smislu Uredbe o ustanovitvi Jamstvenega sklada.  
Razmerje med sredstvi Sklada in stanjem kapitalskih obveznosti v smislu Uredbe o 
ustanovitvi Sklada je bilo 9,8 %, kar je ve č od ciljnih 9 %, dolo čenih v Uredbi št. 1149/1999 o 
spremembi Uredbe št. 2728/94 o ustanovitvi Sklada. V pravilih je navedeno, da se ob koncu leta presežek izpla ča nazaj na posebno postavko v bilanci prihodkov splošnega prora čuna 
Evropske unije.  
6. S
TANJE JAMSTVENEGA SKLADA NA DAN 30. JUNIJA 2005 
Na dan 30. junija 2005 je bil znesek Jamstvenega sklada 1.298,35 milijona EUR. V prvi 
polovici leta 2005 so bila zabeležena naslednja gibanja: 
                                                 
10 Letni znesek, sprejet v Finan čni perspektivi 2000-2006, znaša 200 milijonov EUR pri cenah iz leta 
1999; v letu 2005 ta znesek  znaša 223 milijonov EUR. 
 
SL 7   SL – Dne 10. januarja 2005 je bil v prora čun povrnjen znesek 338.831.402,07 EUR, kar 
predstavlja 9 % teko čih posojil, odobren ih novim državam članicam na dan 1. maja 
2004 (3.764.793.356,32 EUR) v skladu z Uredbo št. 2273/200411. 
– Neto prihodek v znesku 25,1 milijona EUR iz naložb sredstev Sklada na dan 30. 
junija 2005. 
Skupna zaostala pla čila na dan 30. junija 2005, t.j. za mudne obresti Republike Argentine, 
znašajo 1.718.493,12 USD (pro tivrednost 1.261.649,75 EUR). 
7. S ORAZMERNA TRDNOST  
Ocenjeno je, da razmerje med zneskom v Sk ladu dne 30. junija 2005 (1298,35 milijona EUR) 
in največjim teoreti čnim letnim tveganjem za posojila državam ne članicam v letu 2005 (839 
milijonov EUR) znaša 77 % (glej preglednico A3 v Prilogi)12. 
                                                 
11 UL L 396 z dne 31.12.2004. 
12 Opomba: ocena najve čjega teoreti čnega letnega tveganja za leto 2005, navedena v preglednici A3, se 
nanaša samo na drugo polovico leta 2005. Zaradi primerljivosti je bil ta znesek za zgoraj navedeno 
primerjavo normiran na 12-mese čno obdobje. 
 
SL 8   SL Drugi del: Ocena možnih tv eganj: Ekonomsko in finan čno stanje 
v državah ne članicah, ki prejemajo najpomembnejša posojila 
1. U VOD 
Zneski iz prvega dela podajajo informacije o koli činskih vidikih tveganja , ki ga nosi splošni 
proračun. Te podatke pa bi morala spremljati ocen a kakovosti tveganja, ki  je odvisna od vrste 
posla in pla čilne sposobnosti posojilojemalca. Preglednice za ocenjevanje tveganja po 
državah so navedene posebej v Delovnem dokumentu osebja Komisije13. Spodaj je naveden 
kratek povzetek te analize. V to čki 3.1 v prilogi je anali za stanja v drugih držav ne članicah. 
2. D RŽAVE KANDIDATKE  
Napoved Komisije za Bolgarijo predvideva rast 6,0 % v letu  2005, predvsem na podlagi 
močnega doma čega povpraševanja zaradi eksp anzivne fiskalne in pla čne politike. 
Primanjkljaj teko čega računa je leta 2004 dosegel 7,4 % BDP in bo leta 2005 po 
pričakovanjih zrasel na 8,5 % zaradi vztrajne visoke rasti u voza. Neposredne tuje naložbe so 
leta 2004 znašale 8,4 % BDP, medtem ko je zuna nji dolg države rahlo narasel na 63,0 % BDP 
ob koncu leta 2004. 
V obdobju 2005-2006 gospodarska gibanja v Romuniji obetajo stabilno gos podarsko rast 5-6 
% (5,3 % v letu 2004) in nadaljnje pove čanje primanjkljaja teko čega računa, ki je leta 2004 
dosegel 7,5 % BDP, med drugim tudi zaradi veliki h prilivov neposrednih tujih naložb v višini 
7,1 % BDP in rahlega pove čanja razmerja med zunanjim dolgom in BDP, ki je doseglo 37 % 
BDP. 
Leta 2004 se je realni BDP Turčije povečal na 8,9 %. V prvem četrtletju leta 2005 se je rast 
upočasnila na 4,8 %. Napoved Komisije za leto 2005 predvideva 5-odstotno rast, ki jo ženeta 
predvsem naložbe in zasebna potrošnja. Primanjkljaj teko čega računa je leta 2004 znašal 5,2 
% BDP in bo leta 2005 predvidoma rahlo narase l na skoraj 6 %, in sicer na podlagi cen 
energije in pove čanega uvoznega povpraševanja. Prilivi neposrednih tujih naložb so dosegli 
0,5 % BDP in so prispevali k zmanjšanju zunanjega dolga na 46 % BDP ob koncu leta 2004. 
3. Z AHODNI BALKAN  
Realni GDP Bosne in Hercegovine  bo predvidoma zrasel za približno 5 %, podobno kot v 
letu 2004. Primanjkljaj teko čega računa je leta 2004 ostal na ravn i 23 % BDP in se bo leta 
2005 po pri čakovanjih rahlo zmanjšal zaradi obsežneg a izvoza in manjše rasti uvoza. Prilivi 
neposrednih tujih naložb so leta 2004 znašali 7 % BDP. Zunanji dolg držav e se je še naprej 
zmanjševal in ob koncu leta 2004 padel na 30 % BDP, vendar bo skupni javni dolg v bližnji 
prihodnosti verjetno znat no narasel zaradi obsežn e poravnave terjatev. 
                                                 
13 SEC(2005)1769 
 
SL 9   SL V Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je gospodarska rast v prvi polovici leta 
znašala 3,7 %, kar je povsem v skladu z napoved jo MDS (3,7 %) za le to 2005. Rast se je 
povečala v drugem četrtletju leta, predvsem zaradi pove čane proizvodnje v industriji in 
storitvenih sektorjih. Primanjkljaj teko čega računa je leta 2004 dosegel 7,7 % BDP in se bo 
leta 2005 zaradi pove čanega uvoza predvidoma dodatno zmanjšal. Prilivi neposrednih tujih 
naložb so leta 2004 znašali 2,8 % BDP. Zuna nji dolg države je padel na 38 % BDP ob koncu 
leta 2004. 
Realni BDP Srbije in Črne gore  je leta 2004 zrasel na 7,2 %, leta 2005 pa bo rast te države 
po napovedih MDS dosegla 4,6 %, predvsem zaradi intenzivnega doma čega povpraševanja in 
izboljšane trgovinske bilance. Primanjkljaj teko čega računa je leta 2004 znašal 13 % BDP, 
leta 2005 pa bo zaradi pove čanega izvoza predvidoma padel na 9,5 %. Prilivi neposrednih 
tujih naložb so leta 2004 znaš ali 4,3 % BDP. Zunanji dolg dr žave je ob koncu leta 2004 padel 
na 62 % BDP. 
4. N OVE NEODVISNE DRŽAVE  
Realni BDP Armenije je leta 2004 in na za četku leta 2005 ostal na ravni približno 10 %, pri 
čemer pa vlada v letu 2005 pove čuje socialne in investicijske izdatke v skladu s svojo 
strategijo za zmanjševanje revš čine. Prora čunski primanjkljaj bo po napovedih ostal pod 
ravnjo 3 % BDP. Primanjkljaj teko čega računa se je leta 2004 zmanjšal na 4,7 % BDP, bruto 
mednarodne rezerve centralne banke Armenije pa pokrivajo skoraj štiri mesece uvoza. Leta 
2005 zunanji javni dolg znaša prib ližno 29 % BDP (znižanje s pr ibližno 33 % v letu 2004). 
V Gruziji gospodarsko rast še naprej žene izgradnj a naftovodov in plinovodov, ki pa je hkrati 
tudi razlog za znatno pove čanje primanjkljaja teko čega računa (zaradi visokega uvoznega 
povpraševanja v okviru gradnje) – 11,8 % BDP v letu 2005 v primerjavi z 8,1 % v letu 2004 – 
za leto 2005 pa je vlada v prora čun vključila velika pove čanja izdatkov (socialni programi, 
obramba, infrastruktura), ki bodo privedla do pr imanjkljaja, ocenjenega na 4,8 % BDP. Bruto 
mednarodne rezerve so se leta 2004 pove čale in pokrivajo pribli žno dva meseca uvoza. 
Zunanji javni dolg Gruzije v razmerju do BDP je ob koncu leta 2004 znašal okrog 36 % (leta 
2003 je znašal 46 %). 
Leta 2004 je rast BDP v Belorusiji znašala 11 %, leta 2005 pa se bo po pri čakovanjih 
približala ravni 9 % (kar pomen i, da je realna rast BDP od leta 1996 kumulativno presegla 80 
%). Državni ra čun je spet dosegel presežek in je do prve polovice leta 2005 znašal 2,7 % BDP 
v primerjavi z 1,8 % leta 2004. Z unanji dolg – predvsem kratkoro čni – je ostal skromen, saj je 
njegovo razmerje do BDP ostalo pod 20 %. Kljub tej izboljšavi je belorusko gospodarstvo še 
naprej ranljivo na številnih podro čjih; eno od teh so na primer zelo majhne devizne rezerve, ki 
pokrivajo manj kot en mesec izvoza. 
Gospodarska rast BDP Moldavije , ki je leta 2004 presegla 7 %, bo leta 2005 predvidoma 
upadla na 6 %. Inflacija je  še vedno dvomestna. Prora čun bo verjetno dosegel presežek leta 
2005 zaradi višjih davkov na uvoz. Zaradi pove čane vrednosti menjalnih te čajev in rasti BDP 
bo zunanji dolg po pri čakovanjih znašal samo eno tretjino BDP ob koncu leta 2005. 
Po rekordnem dosežku 12 % v letu 2004 realna rast BDP v Ukrajini predvidoma ne bo 
presegla 5,5-6 % v letu 2005. Vladni cilji, pov ezani s pobiranjem prejemkov v prvi polovici 
leta 2005, so bili doseženi, tako da se zdi ci ljni primanjkljaj 2,5 % BDP realno dosegljiv. 
Plačilna bilanca je v ugodnem položaju, saj bo teko či račun predvidoma dosegel velik 
 
SL 10   SL presežek tudi leta 2005 (7 % BD P, po 10,5 % leta 2004). Posledica de facto  fiksne vezave 
državne valute na ameriški dolar je hitra akum ulacija deviznih rezerv, ki pokrivajo 3½ mesece 
izvoza. Razmerje zunanjega javnega dolga in  BDP se bo leta 2005 predvidoma še naprej 
zniževalo in uplahnilo na približ no 16 % (s približno 19 % leta 2004). 
Leta 2005 je bila gospodarska rast Tadžikistana še naprej zelo visoka, kljub zavirajo čim 
učinkom vse slabšega zunanjega okolja. Pri čakovana realna rast skozi celotno leto znaša 7 % 
BDP, v primerjavi z 10,6 % leta 2004. Za leto 2 005 se predvideva, da bo fiskalni primanjkljaj 
omejen na 0,5 % BDP. Po zaslugi uspešn ih dvostranskih dolžn iških pogodb z Rusijo – 
največjim upnikom Tadžikistana – in Pakistanom je zunanji dolg padel s 66,3 % BDP v letu 
2003 na 41,1 % v letu 2004, leta 2005 pa bo po napovedih padel na 38,4 %. Potem ko je primanjkljaj teko čega računa leta 2004 zrasel na 4 % BDP,  se je v prvi polovici leta 2005 
dodatno pove čal zaradi velikega pove čanja trgovinskega primanjkljaja.