[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.1.2007

COM(2006) 835 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o izvajanju Sklepa Sveta 1999/784/ES z dne 22. novembra 1999, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2239/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta , o sodelovanju Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju [SEC(2006) 1806]

KAZALO

Predgovor 3

I. Uvod 4

II. Sodelovanje Skupnosti 4

III. Izvajanje Sklepa Sveta 5

3.1. Formaliziranje sodelovanja 5

3.2. Finančni prispevek Skupnosti 5

IV. Dejavnost Observatorija 7

4.1. Področje trga in finančno področje 7

4.2. Pravno področje 7

4.3 Združenje evropskih regulatorjev radiodifuzije (EPRA) 8

V. Razširjanje informacij o delu Observatorija 8

5.1. Področje trga in finančno področje 8

5.2. Pravno področje 8

5.3. Internet 9

5.4. Druge dejavnosti razširjanja informacij in konference 10

VI. Zaključki 10

Predgovor

1. To poročilo se nanaša na izvajanje Sklepa Sveta 1999/784/ES[1], kakor je bil spremenjen s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 2239/2004/ES[2], o sodelovanju Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju. To je končno poročilo, predvideno v členu 4 Sklepa Sveta. Opisuje dvostranske odnose med Komisijo in Observatorijem ter glavne dejavnosti slednjega od leta 1999.

2. Poglavje II navaja razloge za sodelovanje Skupnosti v Observatoriju.

3. Poglavje III poročila povzema glavne pravne akte o sodelovanju Skupnosti, vsebuje pa tudi zgoščeno finančno poročilo.

4. Poglavje IV podaja pregled celotne dejavnosti Observatorija od konca leta 1999 do sredine leta 2006. Glavna predstavljena področja so tržna/finančna in pravna vprašanja.

5. Poglavje V ocenjuje razširjanje informacij, ki jih Observatorij zbira in analizira po glavnih poklicnih kategorijah.

6. Poglavje VI vsebuje splošno oceno sodelovanja Skupnosti, upoštevajoč cilje, zastavljene leta 1999, in izvajanje dvostranskih odnosov med Komisijo in Observatorijem.

I. Uvod

Poročilo obravnava izvajanje Sklepa Sveta 1999/784/ES o sodelovanju Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju. Vključuje dvostranske odnose Komisije z Observatorijem in glavne dejavnosti slednjega v zvezi z zahtevami po informacijah s strani industrije in javnih organov. Poročilo pokriva obdobje od konca leta 1999, ko je bil Sklep Komisije sprejet, do novembra 2006.

II. Sodelovanje Skupnosti

Decembra 1992 je Svet Evrope ustanovil Observatorij za začetno obdobje treh let[3], marca 1997 pa je potrdil njegovo delovanje za nedoločen čas[4].

Pravna podlaga za sodelovanje Skupnosti v Observatoriju je člen 157(3) Pogodbe (prej člen 130). Nanaša se na pomoč Skupnosti industrijskim sektorjem, da bi se ti prilagodili strukturnim spremembam, na spodbujanje razvoja podjetij, zlasti MSP, na spodbujanje sodelovanja med gospodarskimi družbami in na boljši izkoristek politik na področju R&R in inovacij.

V skladu s temi cilji ima odločitev Skupnosti o polnem sodelovanju v Observatoriju veliko vlogo pri zagotavljanju prepotrebnih in podrobnih informacij s področja marketinga, financ, pravnih predpisov in praks evropski avdiovizualni industriji.

Observatorij se je izkazal za zelo učinkovitega pri hitri obravnavi zahtevkov za podatke in javnem posredovanju teh podatkov, zlasti pri zahtevkih majhnih in srednje velikih podjetij.

Poleg tega predstavlja delo Observatorija pomembno oporo industriji EU, saj vključuje veliko število držav, vključno s kandidatkami, pa tudi članice EGS ter večino ostalih evropskih držav. Od sredine leta 2006 ima Observatorij 37 članic: 36 držav[5] in Skupnost.

Širok obseg informacij, ki jih posreduje Observatorij, in njegova zmožnost opravljanja raziskav, prilagojenih strankam, nista ključnega pomena samo za industrijo, temveč tudi za oblikovalce politik, tako na nacionalni ravni kot na ravni Skupnosti.

Observatorij ni edini vir statističnih podatkov o avdiovizualnem sektorju. Od leta 1999[6] zlasti Eurostat razvija statistične podatke na ravni EU. Strokovnjaki iz Observatorija in Eurostata so imeli redne sestanke, da bi se izognili podvajanju dela na področjih, ki sodijo v pristojnost obeh institucij, predvsem tržne statistike.

III. Izvajanje Sklepa Sveta

Člen 1 Sklepa Sveta določa, da je Skupnost članica Evropskega avdiovizualnega observatorija, delnega sporazuma Sveta Evrope. Člen 2 Sklepa določa, da Skupnost v odnosih z Observatorijem zastopa Komisija. Člen 5 je prvotno določal, da bo Skupnost sodelovala do konca leta 2004, vendar je bilo to spremenjeno s Sklepom Sveta in Evropskega parlamenta št. 2239/2004/ES, ki je sodelovanje podaljšal do konca leta 2006.

3.1. Formaliziranje sodelovanja

V začetku leta 2000 je Komisija za radi izvajanja Sklepa Sveta odprla pogajanja s Svetom Evrope in Observatorijem. Glavna točka razprave je bil način sodelovanja Skupnosti v Observatoriju. Razrešiti je bilo treba dve težavi. Prvič, da Skupnost ni članica Avdiovizualne Eureke, kot so vse ostale članice. Drugič, pri članstvu je bilo treba urediti nekatere posebne finančne zahteve Komisije, predvsem v zvezi z razporeditvijo neporabljenih sredstev in dolžnostmi v primeru izstopa iz Observatorija.

Da bi izpolnil zahteve Komisije, je Svet Evrope septembra 2000 spremenil statut in finančne predpise Observatorija[7].

Na podlagi resolucije Sveta Evrope je Komisija pooblastila[8] Viviane Reding, članico Komisije, zadolženo za avdiovizualno politiko, za formaliziranje sodelovanja Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju s sporazumom v obliki izmenjave pisem z generalnim sekretarjem Sveta Evrope.

Izmenjava pisem novembra 2000 je vsebovala klavzulo o pregledu za obdobje po letu 2004, glede na to, da je bil Sklep Sveta 1999/784/ES veljaven samo do 31. decembra 2004. Zato je Komisija zaradi vključitve let 2005 in 2006 ponovno uradno pooblastila[9] Viviane Reding za formaliziranje sodelovanja Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju še za naslednji dve leti. Julija in septembra 2005 je tako sledil še en sporazum v obliki izmenjave pisem s Svetom Evrope. Ponovno je bila vključena klavzula o pregledu za obdobje po izteku veljavnosti Sklepa 2239/2004/ES, to je po 31. decembru 2006.

K obema izmenjavama pisem je bil priložen „Memorandum o soglasju“ (MoS). Opredelil je nekatere posebne določbe o letnih finančnih obveznostih Komisije. Obe različici dokumenta sta Komisija in Observatorij vsako leto posodobila in potrdila.

3.2. Finančni prispevek Skupnosti

Finančni izkaz, priložen k predlogu Sklepa 1999/784/ES, je predvidel skupne odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil v višini 1 325 000 EUR za obdobje šest let, z najvišjim letnim zneskom 235 000 EUR za leto 2004. Finančni izkaz Sklepa 2239/2004/ES je zgornjo mejo za leto 2004 razširil na leti 2005 in 2006.

Zaradi dolgotrajnih pogajanj se je članstvo Skupnosti formaliziralo šele novembra 2000, približno leto dni po sprejetju Sklepa Sveta. Da se v tem obdobju sodelovanje z Observatorijem ne bi prekinilo, je Komisija 31. januarja 2000 z njim sklenila sporazum o donaciji glede skupnega zneska, ki je enak teoretičnemu zakonsko določenemu prispevku in ne presega zneska, določenega za leto 1999 v finančnem izkazu, priloženem k predlogu Sklepa Komisije.

Določila sporazuma o donaciji so bila v skladu z določili finančne uredbe Komisije o donacijah. Takšna shema se razlikuje od Memoranduma o soglasju v tem, da v MoS znesek letnega finančnega prispevka ni neposredno vezan na dejanske stroške, nastale v tem letu, temveč je fiksen, pri čemer se presežno plačilo odšteje od prispevka za naslednje leto.

Uporaba finančnega mehanizma sporazuma o donaciji je vključevala plačilo prispevka, ki je bil za 8 528 EUR manjši od najvišjega predvidenega zneska. Observatorij je od Komisije zahteval, da plača celoten znesek. Komisija je to zahtevo vedno spodbijala z argumentom, da je izpolnila vse svoje finančne obveznosti iz sporazuma o donaciji. Po analizi, ki jo je izvedla strokovna skupina, je izvršni svet Observatorija novembra 2002 soglasno sklenil, da se ta zahteva do Komisije opusti.

Zaradi dodatnih prihodkov Observatorija, poleg prispevkov članic, so bile obveznosti in plačila v letih od 1999 do 2006 tako nominalno kot odstotkovno ves čas nižje od zneskov, predvidenih v predlogih Komisije za sklepa iz let 1999 in 2004.

Vrednosti (EUR) |1999 |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | |Najvišje obveznosti |200 000 |215 000 |220 000 |225 000 |230 000 |235 000 |235 000 |235 000 | |Dejanske obveznosti |198 184 |200 000 |219 945 |219 822 |220 080 |221 154 |232 150 |234 999 | |Dejanska izplačila |189 656 |200 000 |219 945 |219 822 |220 079 |221 154 |232 150 |234 999 | |Najvišja udeležba |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % |12,25 % | |Dejanska udeležba |9,68 % |10,04 % |10,89 % |9,66 % |9,81% |9,68 % |8,96 % |9,52 % | |

IV. Dejavnost Observatorija

V skladu s statutom Observatorija je cilj Evropskega avdiovizualnega observatorija „ izboljšanje prenosa podatkov znotraj avdiovizualnega sektorja in spodbujanje večje preglednosti trga. Pri tem bo Observatorij posebno pozornost namenjal zagotavljanju zanesljivih, združljivih in primerljivih podatkov “ .

Da bi izpolnil svoje naloge, Observatorij razvija dejavnosti na dveh glavnih področjih: objavlja letne statistične podatke o avdiovizualnih trgih in izdaja periodična pravna glasila. Poleg tega ob različnih priložnostih izvaja številne ad hoc raziskave in izdaja številne publikacije.

4.1. Področje trga in finančno področje

Observatorij se osredotoča na zbiranje in analizo statističnih in ekonomskih podatkov o različnih segmentih avdiovizualnega trga, o finančnem stanju gospodarskih družb, ki se ukvarjajo z avdiovizualnimi dejavnosti, ter o javnih subvencijah za filme in avdiovizualna dela. Posebno pozornost namenja izzivom, ki jih sproža pojav novih tehnologij, in potrebi po večji preglednosti na evropskih avdiovizualnih trgih.

Publikacije, kot so Yearbook, FOCUS in številna ad hoc poročila, s svojim širokim obsegom podatkov nudijo pomoč pri delu številnim nosilcem dejavnosti, poklicnim kategorijam in javnim upravam. Observatorij je uvedel tudi brezplačne spletne storitve, ki nudijo podrobne in uporabne informacije, zlasti MSP; podatkovno bazo LUMIERE o številu obiskovalcev filmov, podatkovno bazo KORDA o javnem financiranju ter imenik PERSKY, ki vsebuje sistematične sezname povezav na spletne strani več tisoč televizijskih kanalov in virov informacij na nacionalnih televizijskih trgih.

Za izvedbo teh nalog se je Observatorij povezal z različnimi specializiranimi mrežami „ponudnikov podatkov“, kot so nacionalne filmske agencije, poklicne organizacije, nacionalni statistični inštituti, založniki poslovnih revij in tržnoraziskovalna podjetja.

4.2. Pravno področje

Na tem področju se Observatorij ukvarja z vprašanji, povezanimi z digitalizacijo medijev in elektronskih komunikacij, zbliževanjem in globalizacijo ter s tem, kako bo vse to vplivalo na področja, kot so človekove pravice in gospodarske svoboščine, kulturni cilji in dediščina, avtorsko pravo, kazensko pravo, gospodarsko pravo, oglaševanje, zaščita potrošnikov, prost dostop do informacij, nacionalni programi podpore in programi pomoči EU, davčni sistem, preglednost, izobraževanje itd.

Da bi celotni avdiovizualni industriji ter zakonodajalcem in javnim upravam v državah članicah zagotavljal izčrpne in najnovejše podatke ter analize, je Observatorij vzpostavil mrežo nacionalnih korespondentov in akademskih institucij. Poleg tega je vzpostavil redne stike z zakonodajalci, regulativnimi organi in drugimi naddržavnimi organizacijami. Posebno pozornost je namenil vzpostavitvi zunanje mreže za zagotovitev ustreznih prevajalskih veščin (vključno z usposabljanjem korektorjev). Avdiovizualna zakonodaja je na območju z raznolikimi kulturami in jeziki zelo pomembna.

4.3 Združenje evropskih regulatorjev radiodifuzije (EPRA)

Od začetka leta 2006 Observatorij gosti sekretariat EPRA. S tem organom je po odobritvi izvršnega sveta Observatorij junija 2005 podpisal poseben sporazum. Izdatki za sekretariat EPRA se knjižijo v proračunu Observatorija, vendar jih v celoti krije EPRA.

V. Razširjanje informacij o delu Observatorija

Observatorij svoje izdelke in storitve ponuja trem ciljnim skupinam:

- osnovni industriji (filmi, radiodifuzija, video/DVD, multimediji) in sorodnim segmentom (npr. telekomunikacije)

- storitvenemu sektorju osnovne industrije (svetovalci, pravniki, finančne službe, specializiran tisk itd.)

- nacionalnim, evropskim in mednarodnim oblikovalcem politik, oblastem, javnemu sektorju na splošno (ministrstva, regulativni organi za radiodifuzijo, organi javnega financiranja, mednarodne organizacije itd.)

Observatorij je zavezan s statutom, da uporabnikom zaračunava za svoje storitve, vendar mora kot javna ustanova svojim članom in ciljnim skupinam zagotavljati tudi celovite in brezplačne storitve.

5.1. Področje trga in finančno področje

Yearbook je glavna statistična publikacija Observatorija, ki od leta 1994 izhaja vsako leto. V obdobju 2002–2005 je vseboval 5 zvezkov (1. Gospodarstvo evropske radijske in televizijske industrije; 2. Avdiovizualna opremljenost gospodinjstev – Oddajanje – Televizijsko občinstvo; 3. Film in domači video; 4. Multimediji in nove tehnologije; 5. Televizijski kanali – Programska produkcija in distribucija). Leta 2006 je izšel v 3 zvezkih (1. Televizija v 36 državah Evrope; 2. Razvoj televizije v Evropi; 3. Film in video).

Yearbook je ob plačilu naročnine dostopen tudi v elektronski obliki. To uporabnikom omogoča dostop do podatkov še pred izidom tiskane izdaje, poleg tega pa so podatki na voljo tudi v obliki Excel.

Publikacija FOCUS – Trendi na svetovnem filmskem trgu izide vsako leto maja v času filmske tržnice v Cannesu. Publikacija zagotavlja najsodobnejšo analizo razvoja na tem področju v Evropi in tudi v drugih delih sveta. Velja za zanesljivo in uporabniku prijazno informacijsko orodje.

Poleg tega Observatorij objavlja ad hoc poročila o posameznih temah. Izhajajo v obliki tiskanih publikacij ali pa so na voljo na spletu. Nekatere pišejo strokovnjaki in analitiki iz Observatorija, druge pa zunanji strokovnjaki.

5.2. Pravno področje

Od leta 1999 se stalno povečuje količina pravnih podatkov, ki jih Observatorij zbira, obdeluje in objavlja v različnih publikacijah pod imenom „Iris“.

Leta 1995 je začel izdajati „IRIS Newsletter“, ki izide 10-krat letno. Na voljo je tudi na spletu. Do zdaj je bilo objavljenih več kot 3 600 člankov s področja zakonodaje, sodb, upravnih odločitev in dokumentov o politikah. Glasilo pokriva dejavnosti v 56 državah in v vseh večjih nadnacionalnih organizacijah.

„IRIS plus“ je začel izhajati leta 2001. Je tematska priloga k vsaki drugi številki „IRIS Newsletter“. Osredotoča se na tematska vprašanja mednarodnega pomena in primerja, kako se ta vprašanja obravnavajo v zakonodajah različnih držav. Vprašanja, s katerimi se ukvarja „IRIS plus“, segajo od avtorskih pravic, javnega financiranja filmov, zbliževanja, klasične radiodifuzije do novih medijev in človekovih pravic.

„IRIS Specials“ so večje publikacije, ki obsegajo od 50 do 150 strani in zagotavljajo podrobne informacije o veljavnih pravnih okvirih (evropske in nacionalnih zakonodaj) in navajajo primere regulativnih modelov. Publikacije „IRIS Specials“ so zaradi primerjave večkrat objavile tudi informacije o regulativni strukturi v Združenih državah Amerike. Prva publikacija v okviru „IRIS Specials“ je prvič izšla leta 1999 kot pravni priročnik za avdiovizualne medije v Evropi. Po tem se jih je zvrstilo še osem. Zadnja izdaja IRIS Specials, ki vključuje prispevek o „Izvajanju zakonodaje o čezmejnih avdiovizualnih medijskih storitvah“, je izšla konec leta 2006.

5.3. Internet

Observatorij skrbi za dve podatkovni bazi, gospodarsko in finančno, ter prosto dostopen spletni imenik, ki se nahaja na njegovi spletni strani.

Od leta 1996 podatkovna baza LUMIERE zagotavlja podrobne informacije o letnem obisku vseh komercialnih filmov iz vseh 27 evropskih držav, ki jih pokriva. Vključuje več kot 15 000 filmov. Podatkovna baza nudi močna orodja za statistično analizo (tržnih deležev, žanrov itd.), zaradi česar je pomemben vir informacij za strokovnjake.

Podatkovna baza KORDA zagotavlja celovite informacije o približno 600 shemah podpore, ki jih nudi več kot 200 organov javnega financiranja v Evropi. Iskalno orodje uporabniku omogoča iskanje posebnih shem podpornih programov glede na državo, žanr ali produkcijsko fazo.

Imenik PERSKY vsebuje sistematičen seznam povezav na spletne strani vseh televizijskih kanalov iz 36 držav članic Observatorija, poleg tega pa še povezave do regulativnih organov za radiodifuzijo, virov informacij in nacionalnih poročil.

Od leta 2003 nudi Observatorij brezplačen dostop do pravne podatkovne baze „IRIS Merlin“, ki vsebuje skoraj 4 000 člankov in več kot 4 200 referenčnih dokumentov (zakoni, uredbe, sodni primeri itd.) IRIS Merlin, ki ima posebno funkcijo za iskanje in filtriranje, ne vključuje samo člankov iz „IRIS Newsletter“, temveč tudi članke, napisane posebej za to podatkovno bazo (npr. zbirka koprodukcijskih pogodb, objavljena leta 2005).

Poleg tega so na spletni strani Observatorija številni pravni članki, kot so nacionalna poročila (npr. Rusije, Turčije in Švice) ali članki o drugih posebnih temah, pa tudi pregledne tabele o podpisu in ratifikaciji evropskih konvencij, skupaj z drugimi mednarodnimi sporazumi in nacionalnimi seznami dogodkov, ki so velikega pomena za družbo.

5.4. Druge dejavnosti razširjanja informacij in konference

V zadnjih sedmih letih je Observatorij skupaj z drugimi institucijami organiziral enajst delavnic na pravnem področju. Zadnja, ki je potekala novembra 2006, se je osredotočala na „ Prihodnost prenosa avdiovizualnih vsebin prek širokopasovnega interneta “ . Vsaka delavnica je bila deležna posebne obravnave v publikacijah IRIS. Poleg tega Observatorij redno sodeluje na konferencah, delavnicah in podobnih dogodkih, ki jih organizirajo druge institucije, države članice EU in filmska tržnica v Cannesu.

Leta 2003 je Observatorij vzpostavil bazo s kontaktnimi podatki „Oriel“, preko katere lahko kontaktira člane različnih mrež, mednarodni tisk ter sedanje in morebitne stranke.

VI. ZAKLJUčKI

S pozitivno oceno sodelovanja med Skupnostjo in Observatorijem iz vmesnega poročila Komisije iz leta 2002[10] o sodelovanju Skupnosti v Observatoriju, se je vsekakor mogoče strinjati. Zaradi uspeha publikacij in podatkovnih baz, kot so Yearbook, Iris in Lumière, tržni udeleženci različnih segmentov avdiovizualne industrije, pa tudi oblasti, tako na nacionalni ravni kot na ravni Skupnosti, štejejo Observatorij za ključni vir gospodarskih in pravnih informacij.

Poleg izdajanja rednih publikacij in zagotavljanja spletnih podatkovnih baz lahko Observatorij objavlja natančne analize, ki bi bile sicer težko izvedljive po takih sprejemljivih cenah, tako za industrijo kot tudi za udeležene javne organe, če upoštevamo višino članarine.

Zmožnost vzpostavitve in vzdrževanja učinkovitih omrežij znanstvenih partnerjev je eden izmed najbolj dragocenih vidikov Observatorija, ki se je tekom let izkazal za ključnega pri zagotavljanju zelo raznovrstnih prispevkov za gospodarsko in pravno analizo Observatorija. Observatorij v zameno avdiovizualnemu sektorju ter zlasti malim in srednje velikim tržnim udeležencem zagotavlja celovita orodja, ki omogočajo boljši pregled nad trgi in pravnim/regulativnim okvirom.

Da bi še naprej podpirala dejavnosti Observatorija, Komisija predlaga, da se sodelovanje Skupnosti v Observatoriju podaljša do leta 2013 v okviru novega programa Media 2007[11].

[1] UL L 307, 2.12.1999, str. 61.

[2] UL L 390, 31.12.2004, str. 1.

[3] Resolucija (92) 70 Odbora ministrov, sprejeta 15. decembra 1992.

[4] Resolucija (97) 4 Odbora ministrov, sprejeta 20. marca 1997.

[5] Članice Observatorija so 25 držav članic Skupnosti ter Albanija, Bolgarija, Hrvaška, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Romunija, Ruska Federacija, Švica, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija.

[6] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o avdiovizualnih statistikah. COM(2004) 504 konč. z dne 16.7.2004.

[7] Resolucija (2000) 7 Odbora ministrov, sprejeta 21. septembra 2000.

[8] Sklep C(2000)3308, 15.11.2000, neobjavljen.

[9] Sklep C(2005)1989, 5.7.2005, neobjavljen.

[10] COM(2002) 619 konč.

[11] COM(2004) 470 konč.