EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 16.5.2022 COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (prenovitev)



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Finančna uredba določa načela in splošna finančna pravila za pripravo in izvrševanje proračuna EU ter nadzor financ EU. Finančna uredba iz leta 2018 je rezultat obsežne revizije, s katero so bila prejšnja pravila uporabe vključena v enotna pravila. Z revizijo se je povečala prožnost, znatno so se poenostavila finančna pravila in utrla se je pot predlogom iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Pri teh enostavnejših pravilih je potreben čas, da se v celoti izkoristi njihov potencial za izvajanje programov in instrumentov za obdobje 2021–2027, na primer v zvezi z enotnim revizijskim pristopom, navzkrižnim opiranjem na revizije in ocene, možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov, zmanjšanjem upravnega bremena in osredotočenostjo na rezultate. Spreminjanje finančnih pravil prepogosto ustvarja negotovost za prejemnike sredstev EU. Zato Komisija zdaj predlaga ciljno usmerjeno spremembo, katere cilj je doseči pravo ravnovesje z osredotočanjem na spremembe, ki so resnično potrebne. Glavni razlog za to revizijo je potreba po uskladitvi finančne uredbe s svežnjem o večletnem finančnem okviru, da se ohranijo enotna pravila, ki urejajo odhodke Unije, kar pomeni, da so vsa splošna finančna pravila vključena v finančno uredbo. To bo zagotovilo večjo pravno varnost za institucije Unije in prejemnike sredstev Unije. Predlog odraža tudi izjave institucij EU v okviru večletnega finančnega okvira. Poleg tega predlog vključuje ciljno usmerjene izboljšave in poenostavitve. Te so se opredeljevale od začetka veljavnosti finančne uredbe iz leta 2018, nekatere od njih pa so bile vključene kot odziv na nedavne dogodke in trende. Izboljšave temeljijo na izkušnjah, pridobljenih med pandemijo COVID-19, in se osredotočajo na krizno upravljanje. Njihov namen je tudi bolje zaščititi finančne interese EU (na primer z večjo uporabo digitalizacije), bolje prispevati k doseganju ciljev politike EU in doseči dodatno poenostavitev za prejemnike sredstev Unije. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog je nastal po sprejetju svežnja o večletnem finančnem okviru, da bi se dodatno izboljšala pravila, ki se bodo uporabljala pri izvajanju programov in instrumentov za obdobje 2021–2027 in po njem. Predlog odraža nekatera odstopanja od sedanje finančne uredbe, o katerih se je zakonodajalec Unije odločil med pogajanji o večletnem finančnem okviru, zlasti glede sektorske zakonodaje. Poenostavitev in izboljšanje finančnih pravil EU bi morala povečati tudi učinek politik in njihove rezultate na terenu. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog temelji na členu 322(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Sprejetje splošnih finančnih pravil EU je v izključni pristojnosti EU. •Sorazmernost Ta predlog usklajuje finančno uredbo s svežnjem o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 ter vključuje ciljno usmerjene izboljšave in poenostavitve. Ne vsebuje pravil, ki ne bi bila potrebna za doseganje ciljev Pogodbe. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z deležniki Javno posvetovanje o predlagani spremembi finančne uredbe je potekalo od julija do oktobra 2021, pri čemer je bilo prejetih 38 prispevkov. Prispevke so predložili najrazličnejši deležniki, vključno s splošno javnostjo, organi držav članic, mednarodnimi organizacijami, nevladnimi organizacijami (NVO) in poslovnimi združenji.

Kar zadeva krepitev zaščite finančnih interesov Unije, bi večina anketirancev podprla dodatne ukrepe za preglednost in zaščito. Menili so, da sta prožnost in sorazmernost potrebni, zaupnost, varstvo podatkov in dosledno uporabo obstoječih orodij pa ocenili kot pomembne. Udeleženci javnega posvetovanja so na splošno pozdravili možne izboljšave sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev. Bila je izražena splošna podpora Komisiji glede izvajanja ustrezne potrebne skrbnosti, da se zagotovi, da pooblaščeni subjekti spoštujejo veljavno pravo Unije ter dogovorjene mednarodne standarde in standarde Unije. Deležniki so želeli nazadnje okrepiti vlogo finančne uredbe pri preprečevanju nasprotnih poklicnih interesov kandidatov ali ponudnikov. Pri tem pa bi lahko imele pomembno vlogo tudi notranje smernice za osebje EU. Udeleženci javnega posvetovanja so se strinjali, da je treba poenostaviti in pojasniti nekatera pravila o izvajanju programov, da se zmanjša upravno breme. Deležniki so pozdravili ukrepe na naslednjih področjih: (i) varnost in strateška neodvisnost EU; (ii) finančni instrumenti, proračunska jamstva in finančna pomoč, če obstaja jasna podpora racionalizaciji obveznosti poročanja, ter (iii) digitalni nadzor in revizije, v zvezi s katerimi so deležniki menili, da bi bilo treba ohraniti človeški nadzor. Kar zadeva krizno upravljanje, so udeleženci posvetovanja spodbujali pristop izhajanja iz izkušenj, pridobljenih med krizo zaradi COVID-19, da bi se izboljšala pravila o javnem naročanju. Deležniki so natančneje pojasnili možne spremembe, na primer dodatno prožnost pri sklepanju sprememb pogodb, sprejemanje elektronskih dokumentov ter omogočanje podpore svetovnim pobudam in programom. Komisija je te povratne informacije skrbno preučila in jih večinoma upoštevala v osnutku predloga. •Ocena učinka V skladu z izjavo Komisije v zvezi s prihodnjimi revizijami finančne uredbe ocena učinka ni potrebna. Finančna uredba določa splošna pravila in instrumente za izvrševanje programov porabe in instrumentov EU. Zato spremembe zakonodaje nimajo neposrednih gospodarskih, okoljskih ali socialnih učinkov, ki bi jih bilo mogoče učinkovito preučiti v oceni učinka. Dodana vrednost ocen učinka nastane pri sprejemanju odločitev glede politik pri specifičnih programih porabe in instrumentih, ki morajo biti skladni z regulativnim okvirom, določenim s finančno uredbo. Namesto tega je Komisija za ta predlog izvedla javno posvetovanje, kar je običajna praksa. Komisija se je oprla tudi na operativne izkušnje in izkušnje iz preteklosti, zlasti da bi opredelila in preučila vprašanja, ki jih je treba obravnavati, in dodano vrednost Unije. •Primernost in poenostavitev ureditve Revizija finančne uredbe ne spada v program ustreznosti in uspešnosti predpisov. Vendar revizija z odzivom na potrebo po poenostavitvi in izboljšanju finančnih pravil EU ter njihovi uskladitvi s svežnjem o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 znatno prispeva k agendi za boljše pravno urejanje. Predlagani pristop je popolnoma v skladu z okvirom za boljše pravno urejanje in prizadevanji Komisije za poenostavitev. Predlog na primer vključuje sklicevanje na digitalne revizije in nastajajoče tehnologije, da bi se spodbudila njihova širša uporaba, hkrati pa ohranja prožnost. Predlog vključuje tudi izkušnje, pridobljene med pandemijo COVID-19 v zvezi z javnim naročanjem (npr. skupno javno naročanje, javno naročanje v imenu držav članic, uporaba osrednjega nabavnega organa, javna naročila z več izvajalci za isto vrsto blaga ali storitev, izdajanje elektronskih računov in boljša pravila o zunanjih strokovnjakih). Vsebuje tudi poenostavitvene ukrepe za nepovratna sredstva (npr. poenostavljene oblike nepovratnih sredstev, enostavnejša pravila za uporabo prostovoljcev, enostavnejši izračun za dokazovanje skladnosti z načelom neprofitnosti in enostavnejši postopek za dodeljevanje humanitarne pomoči). Končni cilj vseh teh ukrepov je zmanjšati upravno breme za vložnike in prejemnike sredstev EU brez ustvarjanja dodatnih tveganj za dobro finančno poslovodenje proračuna EU. Mikropodjetja niso izvzeta s področja uporabe predloga. Takšna podjetja so lahko upravičenci do sredstev EU, zato morajo splošna finančna pravila veljati tudi zanje. Že pravila za obdobje financiranja 2021–2027 olajšujejo sodelovanje mikropodjetij. Komisija je na primer nedavno uporabila pravila finančne uredbe o poenostavljenih oblikah financiranja za sprejetje sklepa, ki lastnikom mikropodjetij omogoča, da svoje stroške za osebje prijavijo kot vnaprej določene stroške na enoto v okviru katerega koli programa financiranja, ne da bi jim bilo treba predložiti dokazila o prijavljenih stopnjah. Poleg tega predlog na nekaterih področjih zmanjšuje stroške za podjetja, pri čemer gre pogosto za mikro, mala in srednja podjetja. Cilj predloga je okrepiti izvajanje načela sorazmernosti, med drugim z opiranjem na potrebno skrbnost partnerjev, ki izvršujejo proračun v okviru posrednega upravljanja. To bi omogočilo prožnejši pristop k mikro, malim in srednjim podjetjem. Na splošno bi morali številni ciljno usmerjeni poenostavitveni ukrepi koristiti vsem podjetjem, s tem pa tudi malim in srednjim podjetjem. •Temeljne pravice Predlog je v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog nima proračunskih posledic. 5.DRUGI ELEMENTI •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga 1.1.Uskladitev z večletnim finančnim okvirom in poenostavitev ·Uskladitev z večletnim finančnim okvirom (splošno): v finančno uredbo je dodanih nekaj sklicevanj na temeljne akte obdobja 2021–2027 in drugo zakonodajo. Poleg tega se za zagotovitev nemotenega izvajanja uredbe o večletnem finančnem okviru predlaga, da se v skladu s pristopom enotnih pravil v finančni uredbi odražajo nekatera odstopanja od proračunskih načel iz sektorskih temeljnih aktov (členi 12, 14, 15 in 18, člen 32(2), člen 41(2), člen 44(1) in (3), člen 48(2), člen 54, člen 96(1) in (2), člen 97(3), člen 106(1), člen 115(3), člen 214(3), člen 250(1), točka (b), in člen 253(1), točka (c), finančne uredbe). Poleg tega se, da se izvrši skupna izjava o možni vključitvi vsebineuredbe o splošnem režimu pogojenosti, v naslovu II doda sklic na to uredbo o načelih, od katerih sektorska zakonodaja ne more odstopati (člen 6). ·Najemanje in dajanje posojil: namen predloga je izboljšati poročanje v skladu s skupno izjavo 2020/C 444 I/06, da bi se povečala preglednost in olajšalo sodelovanje s proračunskim organom. Predlagana sprememba racionalizira obveznosti poročanja za najemanje in dajanje posojil. Kodificira sedanjo prakso, tako da se v dokument, priložen oddelku proračuna, ki se nanaša na Komisijo, vključi celovit pregled najemanja in dajanja posojil Komisije (člen 52(1)). ·Namenski prejemki: cilj predloga je povečati preglednost in prepoznavnost zunanjih namenskih prejemkov v dokumentih, ki spremljajo proračun, v skladu s skupno izjavo (člen 22(1) ter člen 41(3) in (8)). Prav tako si prizadeva olajšati upravljanje dodatnih prispevkov (vključno s prostovoljnimi) iz držav članic (člen 21(2)), s čimer se prepreči, da bi bilo treba plačila zahtevati od držav članic, preden se pojavijo dejanske potrebe po plačilih.

·Finančni instrumenti in proračunska jamstva: cilj predloga je izboljšati pravno jasnost z: (i) odpravljanjem nedoslednosti in podvajanj v sedanji finančni uredbi; (ii) boljšim odražanjem delovanja oblikovanja rezervacij in proračunskih jamstev in (iii) posodobitvijo ustreznih pravil (člen 2(9), novi člen 2(15), novi člen 2(33), novi člen 212(3), člen 212(5), člen 213(4), člen 221 in člen 223(6) ter novi člen 213(5)). ·Poleg tega predlog racionalizira poročanje, da bi se izognili podvajanjem in nedoslednostim. Krepi obveznosti poročanja v delovnem dokumentu, priloženem predlogu proračuna, in celovitem finančnemu poročilu v skladu s členom 253(1). Ta racionalizacija pomeni tudi, da je treba sedanji člen 250 črtati. Nazadnje, s predlogom se krepi člen 218, saj so nekatere določbe prejšnjega člena 41(5) prestavljene v člen 218. Ta poteza zagotavlja, da ni treba pripraviti dveh vzporednih poročil o skupnem skladu za rezervacije s podobno vsebino (novi člen 41(5), točka (g), člen 210(3) in člen 218). ·Predlog tudi pojasnjuje, kako oblikovanje rezervacij in proračunska jamstva vplivajo na opredelitve in pravila o proračunskih obveznostih, pravnih obveznostih, prejemnikih in objavi informacij o prejemnikih (člen 2(38) in (58), člen 7(4), člen 10(3), člen 38(3), točka (c), člen 112(2), člen 113(1), točka (a), člen 113(4), člen 115(2) in člen 163). 1.2.Krizno upravljanje, posodobitev in poenostavitev ·Nefinančne donacije institucij EU: predlog vključuje nov instrument, ki odraža sedanjo prakso. Institucijam EU bo zagotovil okvir za darovanje blaga, storitev ali gradenj. Z njim bodo zagotovljeni tudi trdna pravna podlaga, zlasti za prihodnje izredne razmere, večja preglednost, odgovornost in pravna varnost za prejemnike (člen 2(1), (2), (3), (38), (50) in (58), člen 133, člen 154(3) in novi člen 244). ·Nagrade: podobno kot pri uvedbi nefinančnih donacij bi morale imeti institucije EU tudi možnost, da podeljujejo nagrade, ki niso finančne, kot so boni, vstopnice in potovanja. To je na primer pomembno tudi zato, da se omogočijo tekmovanja med mladimi, ki nimajo bančnega računa v svoji državi članici, vendar lahko brez težav prejmejo nagrado v praktični obliki. Uvedba te možnosti zahteva manjše spremembe v členu 2(52), členu 210(4) in členu 211(1). ·Javno naročanje in strokovnjaki: predlog prilagaja pravila o javnem naročanju, ki se uporabljajo v primerih kriznega upravljanja, da se institucijam ali organom EU omogoči, da naročajo v imenu držav članic ali delujejo kot osrednji nabavni organ. Ta osrednji nabavni organ bi lahko daroval ali preprodajal blago in storitve državam članicam ter začel postopke skupnega javnega naročanja, čeprav institucije EU ne bi pridobivale storitev in blaga zase (člen 169(1) in (2), novi člen 169(3) ter točka 11.1(f) in točka 12.2(a) Priloge I). Predlog tudi posodablja opredelitev krizne situacije, tako da vključuje javno zdravje in zdravje živali, izredne razmere v zvezi z varnostjo hrane in globalne grožnje za zdravje, kot so pandemije (člen 2(22)). Drugi poenostavitveni ukrepi, tehnični popravki in posodobitve omogočajo javna naročila z več izvajalci, odpravljajo nedoslednosti in opustitve ter pojasnjujejo digitalizacijo postopkov javnega naročanja (novi člen 2(46), člen 2(76), člen 164(5), člen 168(3), člen 171(1), člen 173(1), člen 174(2) in (3), člen 175 ter točka 1.2, točka 6.2, točka 6.3, točka 6.4, točka 6.6, točka 9.3, točka 9.4, točka 9.5, točka 11.1(a) in (c), točka 11.1(h)(iv), točka 11.1(j) in (m), točka 11.2, točka 16.3(f) in (g), točka 18.1, točka 18.7, točka 19.2, točka 20.2, točka 21.1, točka 24.3, točka 27, točka 28.1, točka 28.2, nova točka 29.4, točka 30.2, točka 31.1, nova točka 34, točka 35.1 in točka 39.3 Priloge I). Predlog nadalje usklajuje pravila o javnem naročanju iz finančne uredbe z Direktivo 2014/24/EU o javnem naročanju in Direktivo 2014/55/EU o izdajanju elektronskih računov. Predlog na primer pojasnjuje roke, ki se uporabljajo za dinamične nabavne sisteme, in vključuje možnost, da se kot merila za oddajo ocenijo kvalifikacije in izkušnje osebja, dodeljenega za izvajanje naročila (člen 117(3), člen 176(2), novi člen 176(4) in (5) ter člen 179(1)). Predlog se odziva tudi na potrebo po prožnejših pravilih za delegacije Unije v tretjih državah, pri čemer upošteva lokalne tržne razmere in prakse držav članic. Zato so prag za dostop do trga in pravila o tem dostopu usklajeni s tistimi, ki se trenutno uporabljajo za javno naročanje za zunanje ukrepe. Poleg tega bi se delegacijam Unije, ki oddajo naročila za svoj račun, omogočilo, da bi dokumentacije vloge sprejele tudi, kadar se na primer predloži osebno (člen 153(5)). Predlaga se tudi, da se za javna naročila institucij EU uporabijo ukrepi, sprejeti v okviru instrumenta za mednarodno javno naročanje (še ni sprejet). Javni naročniki bodo morali uporabljati ukrepe instrumenta za mednarodno javno naročanje (v obliki prilagoditve ocene za ponudbe, prejete od gospodarskih subjektov s sedežem v nekaterih tretjih državah, ali izključitve teh subjektov) na enak način kot javni naročniki in naročniki držav članic, ko bo začela veljati uredba o instrumentu za mednarodno javno naročanje ter bodo ukrepi instrumenta za mednarodno javno naročanje sprejeti in objavljeni v Uradnem listu – institucije EU bi morale dajati zgled in uporabljati ista pravila (člen 179(1), novo besedilo, in točka 14 Priloge I). Predlog je odziv na potrebo po poenostavitvi postopkov javnega naročanja za zgradbe. Poleg tega predlog iz področja uporabe pravil o javnem naročanju iz te uredbe izključuje storitve avtentikacije, ki jih opravljajo notarji, vključuje možnost postopkov s pogajanji brez predhodne objave za storitve, ki jih zagotavljajo organizacije držav članic, in razširja področje uporabe za uporabo postopka s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu po neuspešnem konkurenčnem postopku s pogajanji (člen 164 in točka 6 Priloge I). V skladu z veljavno sodno prakso morajo ponudniki pred sprejetjem odločitve o oddaji ponudbe predložiti dokazila o pogojih za sodelovanje in merilih za izključitev, ki so jih uporabili. Predlog zagotavlja, da je finančna uredba v zvezi s tem usklajena s sodno prakso (člen 2(51) in točka 18.4 Priloge I). Uvodne izjave izpostavljajo sedanja pravila o zelenih javnih naročilih. Nazadnje predlog prenavlja pravila za strokovnjake, da bi bila celovitejša in usklajena z dejanskim stanjem na trgu. To bi institucijam Unije omogočilo, da bi lahko pri sklepanju pogodb s plačanimi zunanjimi strokovnjaki tekmovale s plačili, ki jih ponujajo drugi akterji na trgu. Nova pravila bi Komisiji tudi omogočila, da bi lahko dalj časa uporabljala sezname strokovnjakov (člen 242). ·Nepovratna sredstva: predlog vključuje tehnične posodobitve, poenostavitev, pojasnila in popravke. Pojasnjuje pravila o poenostavljenih oblikah nepovratnih sredstev (člen 184(3) in člen 187) ter določa, da se 50-odstotna omejitev za stroške prostovoljcev uporablja za celotno financiranje ukrepa (člen 194(2)). Poleg tega je v predlogu pojasnjeno, da v razčiščevalnem postopku ni treba sistematično zavrniti udeleženca iz postopka dodeljevanja (člen 135). Predlog tudi poenostavlja izračune v skladu z načelom neprofitnosti (člen 196(4)) in zagotavljanje finančne podpore tretjim stranem v posebnih primerih (člen 208, tretji pododstavek). Za večjo preglednost je dodana opredelitev nevladnih organizacij, vložniki vlog za nepovratna sredstva pa bi morali prijaviti svoj pravni status in potrditi, ali so nevladne organizacije (novi člen 2(46) in člen 200(1), točka (a)). Nazadnje se popravljata opredelitev in uporaba pojma „javna naročila“ iz naslova VIII (člen 2(16) ter člen 205(1) in (2)).

·Donacije institucijam EU: predlog omogoča v izjemnih okoliščinah in z ustreznimi zaščitnimi ukrepi hitrejše odločanje o tem, ali naj se donacije sprejmejo ali zavrnejo, kadar je potreben hiter odziv, kadar so take donacije namenjene humanitarni pomoči, nujni pomoči, civilni zaščiti ali pomoči za krizno upravljanje (člen 25(3)). ·Digitalizacija: predlog podpira zavezo Komisije glede uvedbe privzeto digitalne ureditve. Povečuje učinkovitost in kakovost kontrol in revizij s pomočjo digitalizacije in nastajajočih tehnologij, kot so podatkovno rudarjenje, strojno učenje, robotizirana avtomatizacija procesov in umetna inteligenca. Večja prepoznavnost teh vidikov bi morala privesti do širše in doslednejše uporabe digitalnih revizij in kontrol. To bi moralo povečati raven zagotovila, hkrati pa zmanjšati stroške revizij in kontrol (člen 36, člen 63(4), točka (a), člen 74(5) in (6), člen 150(1)). Cilj predloga je tudi izboljšati kakovost in interoperabilnost podatkov o prejemnikih financiranja Unije za kontrole in revizije, tudi z uporabo enotnega integriranega informacijskega sistema za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganja (dodatne podrobnosti v točki 3 spodaj). Nekatera pravila in postopke za javno naročanje in strokovnjake bi bilo treba spremeniti, da bi se upošteval napredek na področju digitalizacije. ·Zeleni prehod: namen tega predloga je tudi prilagoditi finančno uredbo, da se zagotovi, da se z izvrševanjem proračuna učinkovito prispeva k doseganju evropskega zelenega dogovora. V ta namen bi bilo treba v člen 33(2) vključiti izrecno sklicevanje na načelo, da se ne škoduje bistveno, v skladu z zavezo Komisije k trajnostnemu financiranju in zelenemu prehodu. Poleg tega je v člen 271 vključena možnost uporabe posojil za financiranje prenove stavb, da bi se olajšala ekologizacija zgradb EU. Nazadnje, kadar je to ustrezno, bi morali razpisi za zbiranje ponudb v postopkih za oddajo javnega naročila vključevati zelena merila za oddajo ali pogoje za sodelovanje, da bi gospodarske subjekte spodbudili k ponujanju bolj trajnostnih možnosti. Komisija v skladu s členom 6(4) podnebnih pravil meni, da so navedeni predlogi skladni s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) podnebnih pravil ter podnebnimi cilji Unije za leti 2030 in 2040. Ti predlogi so skladni tudi z zagotavljanjem napredka pri prilagajanju, kot je navedeno v členu 5 podnebnih pravil, in s cilji podnebnih pravil. 1.3.Večja zaščita finančnih interesov EU in posredno upravljanje ·Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev: predlaga se okrepitev sistema z boljšim usmerjanjem njegove uporabe na sredstva v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, kadar se sredstva izplačajo kot finančni prispevki državam članicam, na primer v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Na ta način se skuša organom držav članic preprečiti izbiro goljufivih gospodarskih subjektov za izvajanje projektov in bolje zaščititi proračun Unije pred hudimi kršitvami, ne da bi se čakalo na končni izid nacionalnih postopkov. V zvezi z medteritorialno razsežnostjo izvajanja projektov se predlaga, da se izključitev subjektov in oseb na ravni Unije uporablja za celotno financiranje Unije za izvajanje projektov v vseh državah članicah. Za tako izključitev bi veljalo več omejitev in zaščitnih ukrepov. Njeno področje uporabe bi bilo omejeno na izčrpen seznam najhujših oblik kršitev (npr. korupcija, goljufije, pranje denarja in terorizem), ugotovljenih v: (i) dokončni reviziji Unije, poročilu Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ali preiskavi Evropskega javnega tožilstva (EJT) ali (ii) nacionalni reviziji, sodbi ali upravni odločbi (člen 138(2), člen 139(1) in člen 145(5)). Poleg navedenega se dodajo avtonomni razlogi za izključitev, ki temeljijo na zavrnitvi sodelovanja pri preiskavah, preverjanjih ali revizijah, ki jih izvajajo odredbodajalec, OLAF, EJT ali Računsko sodišče, in na spodbujanju sovraštva ali diskriminacije (novi člen 139(1), točka (i), oziroma novi člen 139(1), točka (c)(vi)). Predlaga se tudi, da se kršitev nasprotja interesov izrecno navede kot samostojni razlog za izključitev v okviru pojma hude kršitve poklicnih pravil (člen 139(1), točka (c)(iv)). Za zadeve, katerih narava ali okoliščine to zahtevajo (novi člen 139(6)), se predlaga hitri postopek. Predlog vključuje tudi možnost izključitve dejanskih lastnikov in povezanih subjektov, če se šteje, da so zahteve za pripisovanje odgovornosti izpolnjene (novi člen 138(2), točki (h) in (i), člen 139(2) in novi člen 139(5)). Druge spremembe obravnavajo sedanje pomanjkljivosti v sistemu, na primer z oblikovanjem pravne domneve o uradni obvestitvi o vsebini razčiščevalnih dopisov in upravnih odločb (novi člen 138(2), točka (g), člen 139(1), člen 139(1), točka (d)(i), člen 139(1), točka (e), člen 139(7), člen 140(1), člen 143, člen 145(5), člen 146(2), novi člen 147, novi člen 152(3), člen 152(2), točka (h), člen 153 in novi člen 156(6)). ·Enotni integrirani informacijski sistem za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganj: cilj predloga je izboljšati kakovost in interoperabilnost podatkov o prejemnikih financiranja Unije in tistih, ki imajo končno neposredno ali posredno korist od financiranja Unije. Za učinkovito preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in odpravljanje goljufij ali odpravo nepravilnosti je treba imeti možnost, da se identificirajo fizične osebe, ki so dejanski lastniki prejemnikov in imajo končno korist od zlorabe financiranja Unije. To se doseže s standardizacijo elektronskega evidentiranja in shranjevanja podatkov o prejemnikih financiranja Unije in njihovih dejanskih lastnikih za namene kontrole in revizije. Poleg tega bi za dostop do teh podatkov o prejemnikih financiranja Unije in njihovo analizo obstajala obveznost uporabe enotnega integriranega informacijskega sistema za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganj (ki ga zagotovi Komisija). Ta sistem bi znatno olajšal prepoznavanje tveganj goljufij, korupcije, dvojnega financiranja, nasprotja interesov in drugih nepravilnosti. Za razvoj, upravljanje in nadzor enotnega integriranega informacijskega sistema za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganj bi bila odgovorna Komisija (členi 36, 159 in 275). Pravila o evidentiranju, shranjevanju, prenosu in obdelavi podatkov bi morala biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. Končno je treba poudariti, da bi se v skladu s predlogom člen 36 uporabljal za primere, ko države članice prejemajo in izvršujejo financiranje Unije v okviru neposrednega upravljanja. Navedene obveznosti bi veljale za programe, sprejete in financirane na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2027, da se zagotovi dovolj časa za prilagoditev elektronskih podatkovnih sistemov ter oblikovanje smernic in usposabljanje. V prehodnem obdobju bo mogoča prostovoljna uporaba, ki se bo tudi spodbujala. Ta predlog ima ključno vlogo pri ukrepih za digitalizacijo, pojasnjenih v točki 2 zgoraj. ·Preglednost: namen predloga je izboljšati obveščanje javnosti o uporabi proračuna Unije in prejemnikih financiranja Unije. Predlog vsebuje rešitev, po kateri se od držav članic, ki izvršujejo proračun Unije v okviru deljenega upravljanja, subjektov, ki izvršujejo proračun Unije v okviru posrednega upravljanja, ter drugih institucij in organov Unije zahteva, da Komisiji vsaj enkrat letno pošljejo informacije o prejemnikih financiranja Unije. Komisija bi tem informacijam dodala podatke, ki jih ima o neposrednem upravljanju, in bi bila odgovorna za konsolidacijo, centralizacijo in objavo informacij v podatkovni zbirki na enem samem spletnem mestu, ki bi zajemalo vse načine izvrševanja proračuna Unije, tudi s strani drugih institucij in organov Unije. Takšno enotno spletno mesto bi bilo izboljšana različica sistema finančne preglednosti, ki se trenutno uporablja za neposredno upravljanje (členi 38, 159 in 275). Končno je treba poudariti, da bi se v skladu s predlogom člen 38 uporabljal za primere, ko države članice prejemajo in izvršujejo financiranje Unije v okviru neposrednega upravljanja. Navedene obveznosti bi veljale za programe, sprejete in financirane na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2027, da se zagotovi nemoten prehod in prilagodijo elektronski podatkovni sistemi. ·Posredno upravljanje: posredno upravljanje temelji na pravilih, sistemih in postopkih izvajalskih partnerjev Unije, da se zagotovi ustrezna zaščita finančnih interesov EU. Namen predloga je okrepiti uporabo sorazmernosti kot splošnega pravnega načela, zlasti pri ocenjevanju partnerjev in nalaganju pogodbenih obveznosti. To bi izboljšalo sodelovanje z izvajalskimi partnerji Unije. To je tudi skladno s pravili, ki so bila nedavno dogovorjena v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje. Izogibati bi se bilo treba nepotrebnemu upravnemu bremenu, zlasti za končne prejemnike, ki so mikro, mala in srednja podjetja, ali primerljive gospodarske subjekte z enakovrednim prometom ali bilančno vsoto. Ustrezne določbe je treba prilagoditi in posodobiti sklicevanja. Predlog kot poenostavitev določa možnost izvzetja organov upravljanja v okviru deljenega upravljanja iz stebrnega ocenjevanja, saj se njihova pravila že ocenjujejo v okviru deljenega upravljanja. Sedanja možnost, da se decentralizirane agencije izvzamejo iz stebrnega ocenjevanja, bi postala standardna izjema in bi se razširila na agencije, ki se v celoti financirajo same, in misije SZVP. Spreminjajo se tudi pravila o preglednosti za prejemnike financiranja EU in dodajajo se tehnična pojasnila (člen 62(1), člena 158 in 159, člen 160(3), novi člen 212(3) in člen 212(4)). ·Postopki dodeljevanja Unije v zvezi z varnostjo ali javnim redom: namen tega predloga je določiti posebne pogoje za sodelovanje subjektov iz tretjih držav v postopkih dodeljevanja Unije, ki zadevajo varnost ali javni red. Prav tako je njegov namen, da se ti pogoji uporabijo v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti na področju javnega naročanja. Ta pravila se nanašajo na postopke dodeljevanja za vse vrste instrumentov za izvrševanje proračuna: nepovratna sredstva, javna naročila, nagrade, posredno upravljanje itd. (novi člen 137). ·Nasprotje interesov: ta predlog vključuje pojasnitev pojma veljavnega prava, ki vključuje nacionalno pravo o nasprotju interesov (člen 61). ·Nasprotni poklicni interesi, ki lahko negativno vplivajo na izvajanje pogodbe o javnem naročilu. Na podlagi preiskave evropskega varuha človekovih pravic v zvezi z oddajo javnega naročila se predlaga, da se dodata opredelitev pojma in izrecen razlog za zavrnitev udeležencev iz postopkov dodeljevanja iz takih razlogov (člen 144). Poleg tega morajo vsi ponudniki predložiti častno izjavo, ki potrjuje, da nimajo nobenih nasprotnih poklicnih interesov, in po potrebi predložiti ustrezne informacije (točka 18.4 Priloge I). Nazadnje je v predlogu poudarjena obveznost javnega naročnika, da oceni, ali taki interesi obstajajo (točka 20.1 Priloge I). ·Pomoč držav članic pri izterjavi terjatev EU je treba zagotoviti tako, da se mehanizem pomoči, ki se že uporablja med državami članicami v skladu z Direktivo 2010/24/EU o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi, razširi tudi na Komisijo. Za učinkovitejšo izterjavo terjatev EU mora biti računovodji Komisije omogočeno, da se za učinkovito obveščanje dolžnikov in identifikacijo sredstev dolžnikov opre na pomoč držav članic (novi člen 104). ·Tuje subvencije: trenutno potekajo pogajanja o predlogu Komisije za uredbo o tujih subvencijah. Če bo napredek pri sprejemanju predlogov to dopuščal, bi se lahko finančna uredba med pogajanji uskladila s to novo uredbo. 1.4.Razne poenostavitve in tehnične posodobitve

Predlagane so naslednje tehnične spremembe in posodobitve finančne uredbe: ·obravnavanje izpustov in napačnih sklicevanj v členu 49(1), členu 71, členu 114(4), členu 154(3), členu 163(4) ter členu 253(1), točki (d) in (f), ·dopolnitev seznama delovnih dokumentov v členu 41(3), točka (e), z dokumentom o nepremičninski politiki, ·sprememba člena 41(4), točka (j), da se upoštevajo mednarodni računovodski standardi za javni sektor, ·prilagoditev posebnih pravil o obveznostih za Evropski kmetijski jamstveni sklad v členu 114, da se omogoči boljša uskladitev s standardnimi računovodskimi praksami. Ta tehnična sprememba vpliva tudi na posebna pravila za vnaprejšnja plačila v skladu s členom 270, vendar ne vpliva na plačila državam članicam ali upravičencem, ·vključitev tehničnih posodobitev v člen 252 o skrajšanih rokih za konsolidirane zaključne račune in sprememba datumov za predložitev dokumentov v členu 271, ·posodobitev sklicev na razveljavljeno zakonodajo Unije. Predlagane so naslednje druge potrebne spremembe finančne uredbe: ·zagotovitev ustrezne proračunske obravnave in preprečitev pretiranega finančnega pritiska na odhodkovni strani proračuna Unije, kar bi omogočilo, da se obresti in vsa nadomestila, ki jih je treba plačati v primeru razveljavitve ali znižanja zneska globe, druge kazni ali sankcije, vključno z morebitnim negativnim donosom v zvezi s takimi globami, drugimi kaznimi ali sankcijami, odštejejo od prihodkovne strani proračuna Unije (negativni prihodki), hkrati pa se zagotovi tudi ustrezno nadomestilo v primeru povračila začasno plačanih glob (člen 48(1) in novi člen 48(2), člen 99(4), člen 108(2), člen 109(1), člen 109(2) in člen 109(4)). Te spremembe vključujejo spremembe, ki jih je Komisija zaradi nujnosti že predlagala v samostojnem predlogu Komisije o spremembi finančne uredbe v zvezi z obravnavo razveljavljenih ali znižanih glob zaradi kršitev pravil konkurence, ·poenostavitev pravil o računih izločenih sredstev, da bi se obravnavala vprašanja, s katerimi se srečujejo delegacije EU (člena 88 in 89), in o upravljanju zakladnice, zlasti glede uporabe kreditnih kartic in sodobnih načinov plačevanja (člen 86). 🡻 2018/1046 (prilagojeno) 2022/0162 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (prenovitev) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti točke (d) člena 46, člena 149, točke (a) člena 153(2), členov 164, 172, 175, 177 in 178, členaov 189(2), 212(2) in 322(1) ter člena 349 navedene pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe Euratom, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ⇩ novo (1)Potrebnih je več sprememb Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 1 (2)Po treh letih izvajanja bi bilo treba dodatno spremeniti finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun), da se odpravijo ozka grla pri izvrševanju s povečanjem prožnosti, poenostavi zagotavljanje rezultatov za deležnike in službe, poveča poudarek na rezultatih ter izboljšajo dostopnost, preglednost in odgovornost. Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo zato treba razveljaviti in nadomestiti s to uredbo. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 2 (3)Da se zmanjša kompleksnost finančnih pravil, ki se uporabljajo za proračun, in se relevantna pravila združijo v eni sami uredbi, bi Komisija morala razveljaviti Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012. Zaradi jasnosti bi bilo treba glavna pravila iz Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 vključiti v to uredbo, druga pravila pa bi bilo treba vključiti v navodila za službe. ⇩ novo (4)Ta uredba bi morala določati finančna pravila, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije v smislu člena 322 PDEU, in ne ureja ali vpliva na izvajanje omejevalnih ukrepov, sprejetih na podlagi PDEU in PEU, tudi v okviru izvrševanja proračuna Unije. (5)Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju finančnih pravil, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun), in po sprejetju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093, ki določa večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, bi bilo treba uvesti nekatere ciljno usmerjene spremembe, da bi splošna finančna pravila uskladili z novim pravnim okvirom, jih prilagodili potrebam učinkovitega kriznega upravljanja in izboljšali zaščito finančnih interesov Unije. Poleg tega bi bilo treba izvesti ciljno usmerjene poenostavitve, tehnične posodobitve in popravke. (6)Po sprejetju večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 bi bilo treba sklicevanja na temeljne akte, Sklep (EU, Euratom) 2020/2053, Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2021/768 in Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 nadomestiti ali dodati sklicem, ki se uporabljajo v tej uredbi. (7)Zaradi jasnosti se vsa sklicevanja na razveljavljeno Uredbo (ES) št. 45/2001 nadomestijo s sklicevanji na Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta.

(8)Zaradi pravne varnosti bi bilo treba popraviti več navzkrižnih sklicevanj. (9)Treba je bolje upoštevati posebno naravo in delovanje rezervacij za finančne obveznosti in proračunska jamstva. Nekatere opredelitve in pravila o proračunskih jamstvih, proračunskih obveznostih, pravnih obveznostih, odobritvah plačil, prejemnikih in objavi informacij o prejemnikih bi bilo zato treba prilagoditi. Dodati bi bilo treba opredelitev obdobja oblikovanja rezervacij za finančne obveznosti. Poleg tega bi bilo treba posodobiti opredelitve, da bi odražale zlasti spremembe pravil o javnem naročanju in uvedbo pravil o nefinančnih donacijah. (10)Za večjo preglednost prejemnikov sredstev Unije, ki so nevladne organizacije, bi bilo treba vključiti opredelitev nevladnih organizacij, ki bi določala merila za njihovo identifikacijo, vložniki vlog za nepovratna sredstva pa bi morali prijaviti svoj pravni status, vključno s tem, ali so nevladne organizacije. (11)V to uredbo bi bilo treba vključiti sklic na splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije iz Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 je temelj pravnega okvira za izvrševanje proračuna Unije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 3 (12)Ohraniti bi bilo treba temeljna proračunska načela. Obstoječa odstopanja od teh načel za posamezna področja, kot so raziskave, zunanje delovanje in strukturni skladi, bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer bi bilo treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za proračun in kakšno breme nalagajo deležnikom. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 4 (13)Pravila o prenosu odobritev bi morala biti predstavljena na bolj jasen način in treba bi bilo razlikovati med samodejnimi in nesamodejnimi prenosi. Zadevne institucije Unije bi morale Evropskemu parlamentu in Svetu zagotavljati informacije tako o samodejnih kot o nesamodejnih prenosih. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 5 (14)Prenos in poraba zunanjih namenskih prejemkov za naslednike posameznega programa ali dejavnosti bi morala biti dovoljena z namenom učinkovite uporabe teh sredstev. Obstajati bi morala možnost, da se notranji namenski prejemki lahko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto, razen če ta uredba določa drugače. ⇩ novo (15)Po sprejetju večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in z njim povezanih temeljnih aktov bi bilo treba nekatera pravila v zvezi s proračunskimi načeli, zlasti glede razveljavitve in prenosa, sprostitev obveznosti in ponovne razpoložljivosti odobritev, ki ustrezajo sprostitvam obveznosti, določena v Uredbi 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbi (EU, Euratom) 2020/2093, Uredbi (EU) 2021/836 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbi (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbi (EU) 2021/1529 Evropskega parlamenta in Sveta, Sklepu Sveta (EU) 2021/1764, Uredbi Sveta (Euratom) 2021/948 in Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta, vključiti v to uredbo. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 6 (16)V zvezi z notranjimi namenskimi prejemki bi moralo biti dovoljeno financiranje novih projektov gradnje s prejemki iz oddaje in prodaje zgradb. V ta namen bi bilo treba takšne prejemke šteti za notranje namenske prejemke, ki se lahko prenesejo, dokler niso v celoti porabljeni.

⇩ novo (17)Zaradi poenostavitve in boljše uskladitve časovnega okvira prispevkov držav članic z ustreznimi potrebami po plačilih bi bilo treba vse dodatne finančne prispevke držav članic za ukrepe in programe Unije, vključno s prostovoljnimi prispevki, obravnavati enako in jih šteti za zunanje namenske prejemke. (18)Za večjo preglednost pri prikazu informacij o namenskih prejemkih bi bilo treba v prilogi, ki je sestavni del proračuna, zagotoviti podrobne informacije o ocenjenem znesku zunanjih namenskih prejemkov, ki bodo prejeti, in predvideni dodelitvi za ustrezne proračunske vrstice. (19)Pravila o prerazporeditvah, za katere veljajo posebne določbe, bi bilo treba posodobiti, da bi se upoštevala rezerva za solidarnost in nujno pomoč, vzpostavljena v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2093. Poleg tega bi bilo treba izvesti prilagoditve, da bi se upoštevalo dejstvo, da predlogi sprememb proračuna niso več potrebni za uporabo rezerve za solidarnost in nujno pomoč. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 7 (20)Institucije Unije bi morale imeti možnost sprejeti kakršno koli donacijo v korist Unije. ⇩ novo (21)Da se omogoči hiter odziv v izjemnih okoliščinah, bi morala imeti Komisija možnost, da sprejme donacije v naravi, ne glede na njihovo vrednost, kadar so take donacije namenjene humanitarni pomoči, nujni pomoči, civilni zaščiti ali pomoči za krizno upravljanje. Za zagotovitev ustreznih zaščitnih ukrepov bi morala Komisija take donacije sprejeti le, če je njihov sprejem v skladu z načeloma dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti, ne povzroča nasprotij interesov in ne škoduje podobi Unije. Donator v trenutku sprejema ne bi smel biti v eni od situacij za izključitev v okviru sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev ter ne bi smel biti evidentiran kot izključen v ustrezni podatkovni zbirki. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 8 (22)Uvesti bi bilo treba določbo, na podlagi katere bi lahko pravna oseba s sredstvi v naravi sponzorirala dogodek ali dejavnost za namene promocije ali družbene odgovornosti gospodarskih družb. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 9 (prilagojeno) (23)Pojasniti bi bilo treba pojem smotrnosti v povezavi s proračunom. Smotrnost bi bilo treba povezati neposredno z uporabo načela dobrega finančnega poslovodenja. Opredeliti bi bilo treba tudi načelo dobrega finančnega poslovodenja ter vzpostaviti povezavo med zastavljenimi cilji in ⌦ kazalniki smotrnosti, ⌫ smotrnostjo, kazalniki in rezultati ter gospodarnostjo, učinkovitostjo in uspešnostjo porabe odobritev. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba opredeliti terminologijo v zvezi s smotrnostjo, zlasti učinek in rezultate, pri tem pa se izogibati navzkrižjem z obstoječimi okviri smotrnosti različnih programov. ⇩ novo (24)Glede na pomen obravnavanja podnebnih in okoljskih izzivov in za zagotovitev, da izvrševanje proračuna prispeva k doseganju evropskega zelenega dogovora, bi bilo treba pojem smotrnosti v zvezi s proračunom razširiti, da bi vključeval trajnostno izvajanje programov in dejavnosti, ki ne bi oviralo doseganja okoljskih ciljev blažitve podnebnih sprememb, prilagajanja podnebnim spremembam, trajnostne rabe in varstva vodnih in morskih virov, prehoda na krožno gospodarstvo, preprečevanja in nadzorovanja onesnaževanja ter varstva in obnove biotske raznovrstnosti in ekosistemov.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 10 (25)V skladu z medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje, bi morala biti zakonodaja Unije visoke kakovosti in bi se morala osredotočiti na področja, na katerih ima največjo dodano vrednost za državljane, ter kar najbolj učinkovita in uspešna pri doseganju skupnih ciljev politik Unije. Uvedba ocenjevanja za obstoječe in nove programe porabe proračunskih sredstev ter dejavnosti s precejšnjo porabo proračunskih sredstev lahko prispeva k doseganju teh ciljev. ⇩ novo (26)Da bi se uresničila zaveza Komisije, da bo privzeto digitalna ter da bo spodbujala učinkovitejše in kakovostnejše kontrole in revizije s povečanjem ravni zagotovila ob hkratnem znižanju stroškov, je primerno uvesti izrecno sklicevanje na uporabo digitalnih orodij in nastajajočih tehnologij, kot so strojno učenje, robotizirana avtomatizacija procesov, podatkovno rudarjenje in umetna inteligenca. (27)Za boljšo zaščito proračuna Unije pred goljufijami, korupcijo, nasprotji interesov, dvojnim financiranjem in drugimi nepravilnostmi bi bilo treba uvesti standardizirane ukrepe za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij o prejemnikih financiranja Unije. Za učinkovito preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in odpravljanje goljufij ali odpravo nepravilnosti je treba zlasti imeti zmožnost, da se identificirajo fizične osebe, ki imajo končno neposredno ali posredno korist od financiranja Unije, in tisti, ki imajo končno korist od zlorabe financiranja Unije. Elektronsko evidentiranje in shranjevanje podatkov o prejemnikih financiranja Unije, vključno z njihovimi dejanskimi lastniki, kot so opredeljeni v členu 3, točka 6, Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta, ter redno dajanje teh podatkov na voljo v enotnem integriranem informacijskem sistemu za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganj, ki ga zagotovi Komisija, bi morali olajšati ocenjevanje tveganja za namene izbora, dodeljevanja, finančnega poslovodenja, spremljanja, preiskovanja, kontrole in revizije ter prispevati k učinkovitemu preprečevanju, odkrivanju, odpravljanju in spremljanju goljufij, korupcije, nasprotij interesov, dvojnega financiranja in drugih nepravilnosti. Komisija bi morala biti odgovorna za razvoj, upravljanje in nadzor enotnega integriranega informacijskega sistema za podatkovno rudarjenje in ocenjevanje tveganj. Komisija, države članice, osebe ali subjekti, ki izvršujejo proračun, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) ter drugi preiskovalni in kontrolni organi Unije bi morali imeti potreben dostop do teh podatkov v okviru izvajanja svojih pristojnosti. Pravila o evidentiranju, shranjevanju, prenosu in obdelavi podatkov bi morala biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 11 (28)V skladu z načelom preglednosti, določenim v členu 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), institucije Unije delujejo čim bolj odprto. V zvezi z izvrševanjem proračuna uporaba tega načela predvideva, da bi morali biti državljani seznanjeni s tem, kje in v katere namene Unija porablja sredstva. Takšne informacije spodbujajo demokratično razpravo, prispevajo k udeležbi državljanov v procesu sprejemanja odločitev Unije, krepijo institucionalni nadzor in pregled nad odhodki Unije ter prispevajo k spodbujanju njene verodostojnosti. Komuniciranje bi moralo biti bolj ciljno usmerjeno in bi moralo biti usmerjeno v večanje prepoznavnosti prispevka Unije med državljani. Taki cilji bi se morali dosegati z objavo, če je le mogoče s pomočjo sodobnih komunikacijskih orodij, ustreznih informacij o vseh prejemnikih sredstev, ki se financirajo iz proračuna, ob upoštevanju legitimnih interesov teh prejemnikov do zaupnosti in varnosti, v primeru fizičnih oseb pa pravice do zasebnosti in varstva njihovih osebnih podatkov. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale institucije Unije pri objavi informacij zato uporabiti selektivni pristop. Odločitve o objavi bi morale temeljiti na ustreznih merilih, da bi bile podane informacije smiselne. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 12 (prilagojeno) ⇨ novo (29)Brez poseganja v pravila o varstvu osebnih podatkov bi si bilo treba prizadevati za kar največjo možno preglednost, kar zadeva informacije o prejemnikih. Informacije o prejemnikih sredstev Unije, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, bi bilo treba objaviti na posebnem spletnem mestu institucij Unije, kot je sistem finančne preglednosti,. in ⇨ Zahteve glede objave bi morale zajemati vse načine izvrševanja proračuna, tudi s strani drugih institucij in organov Unije. V ta namen bi morale države članice, osebe in subjekti, ki izvršujejo proračun, ter druge institucije in organi Unije Komisiji vsaj enkrat letno posredovati informacije o prejemnikih financiranja Unije. Te informacije ⇦ bi morale vključevati vsaj ime ⇨ , edinstveno identifikacijsko oznako ⇦ in lokacijo prejemnika, znesek prevzetih pravnih obveznosti in namen ukrepa. Pri teh informacijah bi bilo treba upoštevati relevantna merila, kot so pogostnost, vrsta in pomen ukrepa. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 13 (30)Komisija bi morala imeti možnost posrednega izvrševanja proračuna prek organizacij države članice. Zaradi pravne varnosti je organizacijo države članice ustrezno opredeliti kot subjekt s sedežem v državi članici, ki je subjekt javnega prava oziroma subjekt zasebnega prava, ki ga ta država članica pooblasti za opravljanje javne storitve in mu zagotovi ustrezna finančna jamstva. Finančno podporo, ki jo država članica zagotavlja takšnim subjektom zasebnega prava v skladu z obstoječimi zahtevami prava Unije v obliki, o kateri odloči ta država članica in ki ne zahteva nujno bančnega jamstva, bi bilo treba šteti za ustrezna finančna jamstva. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 14 Pri nagradah, dodeljevanju nepovratnih sredstev in pogodbah, oddanih na podlagi javnega, odprtega konkurenčnega postopka, ter zlasti pri natečajih, pozivih za zbiranje predlogov in pozivih k oddaji ponudb, bi bilo treba zaradi spoštovanja načel iz PDEU, zlasti načel preglednosti, sorazmernosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije, objaviti ime in lokacijo prejemnikov sredstev Unije. Takšna objava bi morala okrepiti nadzor, ki ga imajo neuspešni vložniki nad postopki dodeljevanja.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 15 (31)Osebni podatki fizičnih oseb ne bi smeli biti javno dostopni dlje od obdobja, v katerem prejemnik uporablja prejeta sredstva, in bi jih bilo zato treba po dveh letih odstraniti. Isto bi moralo veljati tudi za osebne podatke za pravne osebe, pri katerih je v uradnem nazivu navedenih ena ali več fizičnih oseb. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 16 (32)V večini primerov, ki jih zajema ta uredba, se objava nanaša na pravne osebe. Kadar gre za fizične osebe, bi morala objava osebnih podatkov spoštovati načela sorazmernosti med velikostjo dodeljenega zneska in potrebo po nadzoru najustreznejše porabe sredstev. V takšnih primerih je objava regije na ravni 2 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: raven NUTS) skladna s ciljem objave informacij o prejemnikih in zagotavlja enako obravnavanje med državami članicami različnih velikosti ter spoštuje pravico prejemnikov do zasebnega življenja in zlasti varstva njihovih osebnih podatkov. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 17 ⇨ novo (33)Zaradi pravne varnosti in v skladu z načelom sorazmernosti bi bilo treba določiti, v katerih okoliščinah se te informacije ne bi smele objaviti. Na primer ne bi se smele objaviti informacije glede štipendij ali drugih oblik neposredne pomoči, plačane fizičnim osebam, ki jo najbolj potrebujejo, določenih naročil zelo nizke vrednosti ali finančne podpore iz finančnih instrumentov ⇨ ali prek proračunskih jamstev ⇦ , ki je nižja od določene mejne vrednosti, ali v primerih, v katerih razkritje ogroža pravice in svoboščine vpletenih posameznikov, kot jih varuje Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, ali škodi poslovnim interesom prejemnikov. Vendar za nepovratna sredstva ne bi smelo biti nobenega posebnega izvzetja od obveznosti objave informacij na podlagi posebnega praga, da se ohrani trenutna praksa in se omogoči preglednost. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 18 (34)Kadar so osebni podatki prejemnikov objavljeni za namene preglednosti v zvezi s porabo sredstev Unije in nadzorom nad postopki dodeljevanj, bi morali biti ti prejemniki obveščeni o takšni objavi ter o svojih pravicah in postopkih, ki se uporabljajo za uveljavljanje teh pravic v skladu z uredbama (EU) 2018/1725 (ES) št. 45/2001 in (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 19 (35)Da bi bilo mogoče zagotoviti spoštovanje načela enakega obravnavanja med vsemi prejemniki, bi bilo treba objavo informacij, povezanih s fizičnimi osebami, objaviti tudi v skladu z obveznostjo držav članic, da zagotovijo visoko stopnjo preglednosti naročil, ki presegajo mejne vrednosti, določene v Direktivi 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 20 ⇨ novo (36)V primeru posrednega in deljenega upravljanja bi morale informacije o prejemnikih in končnih prejemnikih na razpolago dati osebe, subjekti ali imenovani organi, ki izvršujejo sredstva Unije. V primeru deljenega upravljanja bi morale biti informacije objavljene v skladu s pravili za posamezni sektor. ⇨ Države članice, ki prejemajo sredstva Unije in jih izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, bi morale dati na razpolago informacije o svojih prejemnikih v skladu s to uredbo. ⇦ Komisija bi morala dati na razpolago informacije o enotnem spletnem mestu, vključno z navedbo svojega naslova, na katerem je mogoče najti informacije o prejemnikih in končnih prejemnikih.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 21 (37)Za povečanje berljivosti in preglednosti podatkov o finančnih instrumentih, ki se izvršujejo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, je ustrezno združiti vse obveznosti poročanja v en sam delovni dokument, ki se priloži predlogu proračuna. ⇩ novo (38)Za zagotovitev preglednosti, preprečevanje podvajanja in uskladitev časovnega okvira poročanja z razpoložljivostjo ustreznih podatkov bi bilo treba informacije o proračunskih jamstvih, skupnem skladu za rezervacije in pogojnih obveznostih zbrati v okviru teh treh kategorij in jih celovito predstaviti v ustreznih poročilih. (39)Za večjo preglednost in točnost pri poročanju bi morale informacije o finančnih instrumentih, predstavljene v delovnem dokumentu, priloženem predlogu proračuna, vključevati informacije o realiziranih izgubah iz sredstev. (40)Da bi se zagotovila usklajenost s časovnim okvirom za sprejetje načrta prihodkov in odhodkov, bi bilo treba predlogu proračuna priložiti delovni dokument o nepremičninski politiki Komisije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 22 (prilagojeno) (41)Komisija bi morala zaradi spodbujanja dobrih praks pri izvajanju Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS), Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega sklada za pomorstvo, in ribištvo ⌦ in akvakulturo ⌫ (ESPR ⌦ ESPRA ⌫) ter Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) imeti možnost, da organom, odgovornim za upravljanje in kontrolo, v informativne namene da na voljo nezavezujoč metodološki priročnik, v katerem določi lastno strategijo kontrole in s tem povezani pristop, vključno s kontrolnimi seznami ter primeri dobrih praks. Ta priročnik bi se moral po potrebi posodabljati. ⇩ novo (42)Treba bi bilo omogočiti, da se od prihodkov splošnega proračuna Unije odštejejo vse dolgovane obresti ali druge dajatve na zneske razveljavljenih ali znižanih glob, drugih kazni ali sankcij, vključno z morebitnimi negativnimi donosi v zvezi s temi zneski. Da se zagotovi upoštevanje splošnega načela vrnitve v prejšnje stanje (restitutio in integrum), ki se uporablja za globe, druge kazni ali sankcije, ki jih naložijo institucije Unije, Sodišče pa jih pozneje razveljavi ali zniža, je treba zagotoviti, da se morebitni negativni donos začasno pobranega zneska takih glob, drugih kazni ali sankcij, ki jih naložijo institucije Unije, ne odšteje od zneska, ki ga je treba vrniti. Za nadomestilo izgube uživanja denarnih sredstev od datuma, ko je podjetje Komisiji začasno plačalo globo, do datuma vračila bi bilo treba znesek, ki ga je treba vrniti, povečati za obresti po obrestni meri, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, povečani za eno odstotno točko in pol, kot ustrezno nadomestilo podjetju v takih primerih, kar izključuje potrebo po uporabi katere koli druge obrestne mere za ta znesek. Poleg tega ta obrestna mera ustreza obrestni meri, ki se uporablja za dolžnika, kadar se dolžnik odloči odložiti plačilo globe, druge kazni ali sankcije in namesto plačila zagotovi finančno jamstvo. Da se zagotovi zadosten denarni tok za nadomestilo zadevnim tretjim stranem za izgubo uživanja denarnih sredstev v primerih iz člena 109(4), je treba omogočiti, da se zneski, prejeti v obliki glob, drugih kazni ali sankcij ter morebitnih ustreznih obresti ali drugih prihodkov od njih, knjižijo v proračun do konca naslednjega proračunskega leta. (43)Glede na povečan obseg operacij najemanja in dajanja posojil, ki jih Komisija izvaja v imenu Unije za financiranje okrevanja po pandemiji COVID-19, bi bilo treba v zvezi s temi operacijami dodatno okrepiti preglednost. Da bi se obravnavala vse večja zapletenost teh operacij in zagotovila večja prepoznavnost njihove vsebine, bi bilo treba dokumentu, priloženemu oddelku proračuna, ki se nanaša na Komisijo, dodati celovit pregled operacij najemanja in dajanja posojil, ki jih izvaja Komisija. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 23 (44)Institucijam Unije je primerno omogočiti, da med seboj sklepajo sporazume o ravni storitve, da se olajša izvrševanje njihovih odobritev, ter uvesti možnost sklepanja takšnih sporazumov med oddelki institucij Unije, organi Unije, evropskimi uradi, organi ali osebami, pooblaščenimi za izvajanje določenih ukrepov skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) na podlagi naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ter Uradom generalnega sekretarja sveta guvernerjev evropskih šol, in sicer za opravljanje storitev, dobavo blaga ali izvedbo gradenj ali pogodb o nepremičninah. ⇩ novo (45)Zaradi pravne varnosti je treba pojasniti, da veljavno pravo, v skladu s katerim je treba sprejeti ustrezne ukrepe v zvezi z nasprotjem interesov, vključuje pravo EU in nacionalno pravo, ki se nanašata na nasprotje interesov.

(46)Da bi se povečalo vključevanje, bi bilo treba na seznam subjektov iz člena 62(1), prvi pododstavek, točka (c), dodati subjekte zasebnega prava ali prava EU, ki imajo sedež v državi članici in se jim lahko v skladu s pravili za posamezni sektor poveri izvrševanje sredstev Unije ali proračunskih jamstev, če so pod nadzorom subjektov javnega prava ali subjektov zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, ki jih je mogoče izvajati v okviru posrednega upravljanja, in imajo ustrezna finančna jamstva. Kadar takšni subjekti zasebnega prava ali prava EU nimajo finančne podpore, ki jo zagotovi država članica, bi morala biti ustrezna finančna jamstva v obliki solidarne odgovornosti nadzornih teles ali enakovrednih finančnih jamstev. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 24 (47)Primerno je določiti postopek za ustanovitev novih evropskih uradov ter razlikovati med obveznimi in neobveznimi nalogami takih uradov. Uvesti bi bilo treba možnost, da institucije Unije, organi Unije in drugi evropski uradi pooblastila odredbodajalca prenesejo na direktorja evropskega urada. Evropskim uradom bi bilo prav tako treba omogočiti, da sklepajo sporazume o ravni storitve za opravljanje storitev, dobavo blaga ali izvedbo gradenj ali izvajanje pogodb o nepremičninah. Ustrezno je določiti posebna pravila za pripravo proračunskih evidenc, določbe, ki pooblaščajo računovodjo Komisije, da nekatere svoje naloge prenese na uslužbence v teh uradih, in operativne postopke za bančne račune, katere bi lahko odprla Komisija v imenu evropskih uradov. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 25 (48)Da se izboljša stroškovna učinkovitost izvajalskih agencij in upoštevajo praktične izkušnje, pridobljene v drugih organih Unije, bi bilo treba omogočiti, da se lahko računovodji Komisije poverijo vse naloge računovodje zadevne izvajalske agencije ali njihov del. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 26 (prilagojeno) (49)Zaradi pravne varnosti je treba pojasniti, da direktorji izvedbenih⌦ izvajalskih ⌫ agencij pri upravljanju odobritev za poslovanje za programe, prenesene na njihovo agencijo, delujejo kot odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil. Da se doseže polni učinek povečane učinkovitosti celovite centralizacije nekaterih podpornih storitev, bi bilo treba izrecno določiti možnost, da izvajalske agencije izvršujejo upravne odhodke. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 27 (50)Treba je določiti pravila glede pooblastil in odgovornosti finančnih udeležencev, zlasti odredbodajalcev in računovodij. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 28 (51)Evropski parlament, Svet, Računsko sodišče in računovodja Komisije bi bilo v treba v dveh tednih od dneva imenovanja ali razrešitve obvestiti o imenovanju ali razrešitvi odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil, notranjega revizorja in računovodje. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 29 (52)Odredbodajalci bi morali biti v celoti odgovorni za izvrševanje vseh prihodkov in odhodkov v okviru svojih pristojnosti, tudi v smislu sistemov notranje kontrole, in bi morali odgovarjati za svoja dejanja, po potrebi tudi v disciplinskih postopkih.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 30 (53)Treba bi bilo določiti tudi naloge, odgovornosti in načela postopkov, ki jih morajo upoštevati odredbodajalci. Odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil bi morali zagotoviti, da odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil in njihovi uslužbenci prejemajo informacije in usposabljanje v zvezi s standardi za kontrole ter metodami in tehnikami za ta namen, ter zagotoviti, da se sprejmejo ukrepi za zagotovitev delovanja kontrolnih sistemov. Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil bi moral svoji instituciji Unije v obliki letnega poročila poročati o izvajanju nalog. To poročilo bi moralo vključevati zahtevane finančne in poslovodne informacije, ki potrjujejo izjavo tega odredbodajalca o zanesljivosti opravljanja njegovih nalog, vključno z informacijami o splošni kakovosti izvedenih operacij. Dokazila o izvedenih operacijah bi bilo treba hraniti vsaj pet let. O vseh različnih oblikah postopkov za oddajo javnih naročil s pogajanji bi moral odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil pripraviti posebno poročilo za zadevno institucijo Unije, ta institucija Unije pa bi morala pripraviti poročilo za Evropski parlament in Svet, ker ti postopki pomenijo odstopanje od običajnih postopkov dodeljevanja. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 31 (54)Upoštevati bi bilo treba dvojno vlogo vodij delegacij Unije, in v njihovi odsotnosti njihovih namestnikov, kot odredbodajalcev na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil za Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in – v zvezi z odobritvami za poslovanje – za Komisijo. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 32 (55)Prenos pooblastila za izvrševanje proračuna na namestnike vodij delegacij, ki ga v zvezi z odobritvami za poslovanje iz svojega oddelka proračuna izvede Komisija, bi moral biti omejen na primere, v katerih morajo namestniki vodij delegacij Unije nujno izvajati te naloge, da se zagotovi neprekinjeno poslovanje v odsotnosti vodij delegacij Unije. Namestnikom vodij delegacij Unije ne bi smelo biti dovoljeno, da ta pooblastila izvajajo sistematično ali zaradi notranje delitve dela. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 33 (56)Računovodja bi moral biti odgovoren za pravilno izvrševanje plačil, pobiranje prejemkov in izterjavo terjatev. Računovodja bi moral upravljati zakladnico, bančne račune in spise tretjih oseb, voditi zaključni račun in biti odgovoren za pripravo računovodskih izkazov institucij Unije. Računovodja Komisije bi moral biti edina oseba, ki ima pravico določati računovodska pravila in harmoniziran kontni okvir, medtem ko bi morali računovodje vseh drugih institucij Unije določati računovodske postopke, ki se uporabljajo v njihovih institucijah. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 34 (57)Prav tako bi bilo treba določiti ureditve za imenovanje in razrešitev računovodje. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 35 (58)Računovodja bi moral vzpostaviti postopke za zagotovitev, da računi, odprti za potrebe upravljanja zakladnice, in računi izločenih sredstev ne izkazujejo negativnega stanja. ⇩ novo (59)Primerno je, da se plačilna sredstva, odobrena za upravljanje zakladnice, uskladijo s sodobnimi metodami plačevanja, vključno s kreditnimi karticami in digitalnimi denarnicami.

(60)Glede na to, da se plačila delegacij Unije na podlagi standardnih pravil za proračunske, zakladniške in računovodske operacije (v nadaljnjem besedilu: proračunski postopki) vse pogosteje izvršujejo prek centralne zakladnice, zaradi česar se število transakcij in zneskov, plačanih prek računov izločenih sredstev, zmanjšuje, je primerno poenostaviti pravila o vzpostavitvi, vodenju in kontroli računov izločenih sredstev. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 36 (61)Določiti bi bilo treba tudi pogoje za uporabo računov izločenih sredstev, to je sistema poslovodenja, ki pomeni izjemo od običajnih proračunskih postopkov in zadeva le omejene zneske, ter naloge in odgovornosti skrbnikov računov izločenih sredstev, pa tudi odredbodajalca in računovodje v zvezi s kontrolo računov izločenih sredstev. Računsko sodišče bi bilo treba seznaniti z vsakim imenovanjem skrbnikov računov izločenih sredstev. Zaradi večje učinkovitosti bi se morali v delegacijah Unije vzpostaviti računi izločenih sredstev, in sicer za odobritve iz oddelkov proračuna za Komisijo in ESZD skupaj. Prav tako je ustrezno, da se pod posebnimi pogoji dovoli uporaba računov izločenih sredstev v delegacijah Unije, in sicer za plačila omejenih zneskov v proračunskih postopkih. Kar zadeva imenovanje skrbnikov računov izločenih sredstev, bi moralo biti možno, da se izberejo tudi izmed osebja Komisije na področju pomoči za krizno upravljanje in ukrepov v okviru humanitarne pomoči, če ni na voljo uslužbencev Komisije, za katere veljajo Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določeni v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi). 🡻 2018/1046 uvodna izjava 37 (62)Da se upoštevajo situacija na področju ukrepov v okviru pomoči za krizno upravljanje in humanitarne pomoči, kadar ni na voljo uslužbencev Komisije, za katere veljajo kadrovski predpisi, in tehnične težave pri zagotavljanju, da vse pravne obveznosti podpiše odgovorni odredbodajalec, bi bilo treba uslužbencem Komisije na tem področju dovoliti, da sklepajo pravne obveznosti zelo nizke vrednosti do 2 500 EUR, ki so povezane s plačili, izvršenimi z računov izločenih sredstev, ter da lahko pravne obveznosti po navodilu odgovornega odredbodajalca Komisije sklepajo vodje delegacij Unije ali njihovi namestniki. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 38 (63)Ko so naloge in odgovornosti finančnih udeležencev opredeljene, ti odgovarjajo le pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih. V institucijah Unije so bile na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ustanovljene posebne komisije za finančne nepravilnosti. Vendar je zaradi omejenega števila zadev, ki se jim predložijo v obravnavo, in zaradi učinkovitosti ustrezno, da se njihove naloge prenesejo na medinstitucionalno komisijo, ustanovljeno na podlagi te uredbe (v nadaljnjem besedilu: posebna komisija). Posebno komisijo bi bilo treba ustanoviti za ocenjevanje zahtevkov in izdajo priporočil glede potrebe po sprejetju odločitev o izključitvah in naložitvi denarnih kaznih, katere ji predložijo Komisija ali druge institucije in organi Unije, brez poseganja v njihovo upravno samostojnost v zvezi z njihovimi uslužbenci. Namen tega prenosa nalog je tudi preprečevanje podvajanja in zmanjšanje tveganj nasprotujočih si priporočil ali stališč v primerih, ko sta v postopek vključena tako gospodarski subjekt kot uslužbenec institucije ali organa Unije. Potrebno je ohraniti postopek, s katerim je odredbodajalcu omogočeno, da zahteva potrditev navodila, za katero ta odredbodajalec meni, da je nepravilno ali v nasprotju z načelom dobrega finančnega poslovodenja, in je tako oproščen vsake odgovornosti. Kadar ima posebna komisija to vlogo, bi bilo treba spremeniti njeno sestavo. Posebna komisija ne bi smela imeti preiskovalnih pooblastil. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 39 (prilagojeno) ⇨ novo (64)Kar zadeva prihodke, bi bilo treba obravnavati negativne popravke lastnih sredstev, ki jih urejajo Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 ⇨ , Uredba Sveta (EU, Euratom) 2021/770 in Uredba Sveta (EU, Euratom) [XXX] o načinih in postopkih za dajanje na razpolago lastnih sredstev iz naslovov sistema trgovanja z emisijami, mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah in prerazporejenih dobičkov ter o ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev ⇦. Razen posebnega primera lastnih sredstev je treba ohraniti naloge in kontrole, za katere so odgovorni odredbodajalci v različnih fazah postopka: ocena in ugotovitev terjatev, ⌦ izdajanje ⌫ nalog⌦ ov ⌫ za izterjavo, pošiljanje zaznamka o nastanku terjatve, s katerim se dolžnik obvesti o ugotovitvi terjatve, in po potrebi ⌦ odločitev o opustitvi izterjave ⌫sklep o odpovedi izterjavi upravičenega zneska ob upoštevanju meril, ki zagotavljajo skladnost z načelom dobrega finančnega poslovodenja, da se prihodki učinkovito pobirajo. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 40 (prilagojeno) (65)Odredbodajalec bi moral imeti možnost, da se v celoti ali delno ⌦ opusti ⌫odpove izterjavi⌦ o ⌫ ugotovljene terjatve, če je dolžnik v katerem koli postopku v primeru insolventnosti, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) 2015/848 Evropskega parlamenta in Sveta, zlasti v primerih postopkov prisilne poravnave, dogovorov ali drugih podobnih postopkov. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 41 (prilagojeno) (66)Uporabljati ⌦ Določiti ⌫ bi bilo treba posebne določbe o postopkih za prilagoditev ali znižanje na nič ocene zneska terjatev.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 42 (prilagojeno) (67)Treba je pojasniti časovni razpored vključitve v proračun zneskov ⌦ , kdaj se v proračun vključijo zneski ⌫ iz glob, drugih kazni in sankcij ter ustreznih obresti ali drugih prihodkov od njih. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 43 (68)Zaradi nedavnih dogodkov na finančnih trgih in obrestne mere, ki jo Evropska centralna banka (ECB) uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, je treba pregledati določbe glede obrestne mere za globe ali druge kazni ter določiti pravila za primere negativnih obrestnih mer. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 44 (69)Da se izrazi posebna narava zneskov terjatev v obliki glob ali drugih kazni, ki jih institucije Unije naložijo na podlagi PDEU ali Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom), je treba določiti posebne določbe o obrestnih merah, ki se uporabljajo za dolgovane, a še neplačane zneske, za primer, da bi takšne zneske Sodišče Evropske unije povišalo. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 45 (70)Pravila o izterjavi bi bilo treba pojasniti in okrepiti. Zlasti bi bilo treba določiti, da računovodja izterja dolgovane zneske tudi s pobotom terjatve z zneski, ki jih dolžniku dolguje izvajalska agencija pri izvrševanju proračuna. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 46 (71)Da se zagotovita pravna varnost in preglednost, bi bilo treba določiti pravila glede rokov, v katerih je treba poslati zaznamek o nastanku terjatve. ⇩ novo (72)Za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja in učinkovite izterjave terjatev Unije mora imeti računovodja Komisije možnost, da se pri obveščanju o terjatvah Unije in njihovi izterjavi opre na pomoč držav članic. Takšno pomoč bi bilo treba izvajati na podoben način kot pomoč med državami članicami pri vročanju in izterjavi njihovih terjatev v skladu z Direktivo Sveta 2010/24/EU. Namen pomoči ne bi smel biti le omogočanje izterjave, kadar ima dolžnik znatna sredstva, temveč tudi zagotoviti zadostne in zanesljive informacije računovodji v primeru insolventnosti dolžnika, da se lahko sprejme odločitev o opustitvi izterjave, kadar je dolžnik insolventen ali ga ni mogoče najti. Država članica bi morala pomoč v zvezi z obveščanjem dolžnika zagotavljati v skladu z veljavnimi nacionalnimi postopki. Ta pomoč bi morala vključevati ne le izvršljive sklepe v skladu s členom 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), temveč tudi pripravljalne akte pred sprejetjem takega sklepa, vključno z vročitvijo zaznamkov o nastanku terjatve, opominov in uradnih opominov ter ukrepi zavarovanja plačila terjatev za zaščito pravic Unije v primerih, ko so bili izvršljivi sklepi sprejeti, vendar še niso bili vročeni ali pa čakajo, da se potrdilo o njihovi izvršljivosti priloži v skladu s členom 299 PDEU. Podrobnosti takšne pomoči bi morale biti določene v dvostranskem ali večstranskem sporazumu med Komisijo in državami članicami. Vendar obveznost zagotavljanja take pomoči obstaja, tudi če se tak sporazum ne podpiše. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 47 (prilagojeno)

(73)Zaradi zavarovanja upravljanja sredstev in hkrati prizadevanj za pozitiven donos je treba zneske v zvezi z globami, drugimi kaznimi ali sankcijami, naloženimi na podlagi PDEU ali Pogodbe Euratom, kot so izpodbijane globe na področju konkurence, začasno ⌦ pobrati ⌫ plačati in naložiti v finančna sredstva ter določiti razporeditev njihovega donosa. Ker Komisija ni edina institucija Unije, ki ima pravico naložiti globe, druge kazni ali sankcije, je treba določiti določbe v zvezi s takšnimi globami, drugimi kaznimi ali sankcijami, ki jih naložijo druge institucije Unije, ter določiti pravila za njihovo izterjavo, ki bi morala biti enakovredna pravilom, ki se uporabljajo za Komisijo. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 48 (prilagojeno) (74)Za zagotovitev, da ima Komisija vse potrebne informacije za sprejetje sklepov o financiranju, je treba določiti minimalne zahteve za vsebino sklepov o financiranju v zvezi z nepovratnimi sredstvi, javnim naročanjem, skrbniškimi skladi Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi Unije), nagradami, finančnimi instrumenti, mehanizmi ⌦ ali platformami ⌫ mešanega financiranja ali platformami in proračunskimi jamstvi. Hkrati je treba za zagotovitev dolgoročne perspektive potencialnim prejemnikom dovoliti, da se sklepi o financiranju sprejemajo za več kot eno proračunsko leto ob poudarku, da je njihovo izvajanje pogojeno z razpoložljivostjo proračunskih odobritev v zadevnem proračunskem letu. Poleg tega je treba zmanjšati število obveznih elementov sklepov o financiranju. V skladu z namenom poenostavitve bi morali biti sklepi o financiranju hkrati tudi letni ali večletni program dela. Ker so prispevki organom Unije iz členov 70 in 71 že uveljavljeni v proračunu, se ne bi smelo zahtevati, da se v ta namen sprejme poseben sklep o financiranju. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 49 (75)Kar zadeva odhodke, bi bilo treba pojasniti razmerje med sklepi o financiranju, skupnimi proračunskimi obveznostmi in posameznimi proračunskimi obveznostmi ter pojma prevzemanja proračunskih in pravnih obveznosti, da se vzpostavi jasen okvir za različne faze izvrševanja proračuna. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 50 ⇨ novo (76)Da se upošteva zlasti število pravnih obveznosti, ki jih sklenejo delegacije Unije in predstavništva Unije, ter tečajna nihanja, s katerimi se spoprijemajo, bi bilo treba omogočiti, da se začasne proračunske obveznosti prevzemajo tudi v primerih, ko ⇨ sta ⇦ končni prejemnik in znesek nista znana. ⇩ novo (77)Da se Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), takoj ko je to tehnično izvedljivo, uskladi s splošnimi računovodskimi in proračunskimi postopki, bi bilo treba dovoliti, da se za izvrševanje plačil prevzamejo posamezne proračunske obveznosti, ne da bi bilo treba za izvrševanje plačil najprej prevzeti celotno začasno obveznost, ki ji sledijo posamezne obveznosti v največ dveh mesecih ali pod določenimi pogoji v daljšem obdobju. Da bi se lahko prevzemale posamezne proračunske obveznosti in izvrševala plačila za prvi mesec proračunskega leta v decembru, je treba rutinske odhodke za upravljanje EKJS dodati vrstam odhodkov, za katere so odobrena vnaprejšnja plačila. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 51 (78)Kar zadeva tipologijo plačil, ki jih lahko opravijo odredbodajalci, bi bilo treba v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja pojasniti različne vrste plačil. Pravila za obračun plačil predhodnega financiranja bi bilo treba še razjasniti, zlasti za situacije, ko vmesni obračun ni mogoč. V ta namen bi bilo treba v sklenjene pravne obveznosti vključiti ustrezne določbe. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 52 (79)V tej uredbi bi moralo biti določeno, da je treba plačila izvršiti do določenih rokov in da bodo v primeru neupoštevanja takšnih rokov upniki upravičeni do zamudnih obresti v breme proračuna, razen v primeru držav članic, Evropske investicijske banke (EIB) in Evropskega investicijskega sklada (EIS).

⇩ novo (80)Ključni elementi elektronskih računov v javnih naročilih bi morali temeljiti na pravilih iz Direktive 2014/55/EU. (81)Zaradi jasnosti bi bilo treba spremeniti opredelitev pojma neustreznih ponudb v javnih naročilih, da bi vključeval ponudbe, pri katerih gospodarski subjekt nima dostopa do naročil iz členov 180, 181 in 183. (82)Pojasniti je treba, da se lahko posamezna naročila na podlagi okvirnih pogodb, sklenjenih z enim samim gospodarskim subjektom, oddajo in spremenijo v skladu s pogoji, predvidenimi v okvirni pogodbi. (83)Da bi se upoštevale posebne značilnosti nepremičninskega trga in poenostavili postopki javnih naročil za zgradbe, bi bilo treba črtati zahtevo po najmanjšem številu kandidatov, ki sodelujejo v postopkih. (84)Glede na to, da so ukrepi predhodnega obveščanja enaki za odprte, omejene in konkurenčne postopke s pogajanji, bi bilo treba pod določenimi pogoji dovoliti uporabo postopka s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu po neuspešnem konkurenčnem postopku s pogajanji. (85)Iz področja uporabe pravil o javnem naročanju iz te uredbe je treba izključiti storitve overjanja in avtentikacije dokumentov, ki jih opravljajo notarji, pod pogojem, da postopki, ki urejajo te storitve v zadevni državi članici, niso odprti za konkurenco. (86)Primerno je predvideti možnost postopkov s pogajanji brez predhodne objave za storitve, ki jih zagotavljajo organizacije držav članic, ki ne morejo sodelovati v konkurenčnih postopkih. (87)Za zagotovitev skladnosti s sodno prakso Sodišča (sodba Splošnega sodišča v zadevi T-661/18, Securitec/Komisija) bi moral odredbodajalec zahtevati predložitev dokazov o merilih za izključitev in pogojih za sodelovanje pred odločitvijo o oddaji javnega naročila. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 53 (88)Ustrezno je, da se določbe o potrditvi in odobritvi odhodkov vključijo v en člen ter se uvede opredelitev sprostitve obveznosti. Ker se transakcije izvršujejo v računalniških sistemih, bi moral pojem „elektronsko zaščiten podpis“, s čimer se izrazi odločitev o potrditvi, nadomestiti prejšnji pojem „podpis zaznamka ‚odobreno za plačilo‘ “, razen v omejenem številu primerov. Prav tako je treba razjasniti, da se potrjevanje odhodkov uporablja za vse upravičene stroške, vključno, kar je primer pri obračunu plačil predhodnega financiranj, s stroški, ki niso povezani z zahtevkom za plačilo. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 54 (prilagojeno) (89)Za zmanjšanje kompleksnosti, poenostavitve⌦ ev ⌫ obstoječih pravil in izboljšanja⌦ e ⌫ berljivosti te uredbe bi bilo treba določiti pravila, ki so skupna več instrumentom za izvrševanje proračuna. Zato bi bilo treba nekatere določbe znova zbrati skupaj, besedilo drugih določb in njihovo področje uporabe pa bi bilo treba uskladiti in odstraniti nepotrebne ponovitve ter navzkrižno sklicevanje. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 55 (90)Vsaka institucija Unije bi morala vzpostaviti odbor za spremljanje poteka notranjih revizij, katerega naloga je zagotavljanje neodvisnosti notranjega revizorja, spremljanje kakovosti notranjega revizijskega dela ter zagotavljanje, da njene službe ustrezno upoštevajo in spremljajo priporočila notranjih in zunanjih revizij. O sestavi tega odbora za spremljanje poteka notranjih revizij odloči vsaka institucija Unije, pri čemer upošteva svojo organizacijsko samostojnost in pomen neodvisnega strokovnega svetovanja.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 56 (91)Večji poudarek bi bilo treba dati smotrnosti in rezultatom projektov, ki se financirajo iz proračuna. Zato je ustrezno opredeliti dodatno obliko financiranja, ki ni povezana s stroški relevantnih operacij in dopolnjuje obstoječe oblike prispevkov Unije, ki so že dobro uveljavljene (povračilo upravičenih stroškov, ki so dejansko nastali, stroški na enoto, pavšalni zneski in financiranje po pavšalni stopnji). Dodatna oblika financiranja bi morala temeljiti na vnaprejšnjem izpolnjevanju nekaterih pogojev ali na doseganju rezultatov, ki se merijo glede na predhodno določene mejnike ali s pomočjo kazalnikov smotrnosti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 57 (prilagojeno) (92)Kadar Komisija izvaja ocene ⌦ operativne ⌫poslovne in finančne sposobnosti prejemnikov sredstev Unije ali njihovih sistemov in postopkov, bi morala imeti možnost, da se opre na ocene, ki jih je že izvedla sama ali pa so jih izvedli drugi subjekti ali donatorji, kot so nacionalne agencije in mednarodne organizacije, da bi se preprečilo podvajanje ocenjevanja istih prejemnikov. Možnost navzkrižnega opiranja na ocene, ki so jih izvedli drugi subjekti, bi bilo treba uporabiti, kadar so bile takšne ocene pripravljene ob upoštevanju pogojev, ki ustrezajo pogojem iz te uredbe za način izvrševanja, ki se uporablja. Zato bi morala Komisija za spodbujanje ⌦ navzkrižnega ⌫ opiranja na ocene med donatorji spodbujati priznavanje mednarodno sprejetih standardov ali mednarodnih dobrih praks. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 58 (93)Pomembno se je tudi izogniti večkratnim revizijam prejemnikov sredstev Unije s strani različnih subjektov glede porabe teh sredstev. Zato bi moralo biti možno opreti se na revizije, ki so jih že izvedli neodvisni revizorji, pod pogojem, da obstajajo zadostni dokazi o njihovi usposobljenosti in neodvisnosti, ter pod pogojem, da revizijsko delo temelji na mednarodno sprejetih revizijskih standardih, ki zagotavljajo razumno zagotovilo, in so bile izvedene na podlagi računovodskih izkazov in poročil, v katerih je opredeljena poraba prispevka Unije. Takšne revizije bi morale biti nato osnova za splošno zagotovilo glede porabe sredstev Unije. V ta namen je pomembno zagotoviti, da se na zahtevo Evropskemu parlamentu, Komisiji, Računskemu sodišču in revizijskim organom držav članic da na voljo poročilo neodvisnih revizorjev in s tem povezana revizijska dokumentacija. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 59 (94)Za namen opiranja na ocene in revizije ter za zmanjšanje upravnega bremena za osebe in subjekte, ki prejemajo sredstva Unije, je pomembno zagotoviti, da se vse informacije, ki so že na voljo v institucijah Unije, organih upravljanja ali drugih organih in subjektih, ki izvršujejo sredstva Unije, znova uporabijo, da bi se izognili večkratnim zahtevkom, naslovljenim na prejemnike ali upravičence. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 60 (95)Da bi se vzpostavil mehanizem za dolgoročno sodelovanje s prejemniki, bi bilo treba opredeliti možnost podpisa sporazumov o okvirnem finančnem partnerstvu. Okvirna finančna partnerstva bi bilo treba izvajati prek nepovratnih sredstev ali prek sporazumov o prispevku z osebami in subjekti, ki izvršujejo sredstva Unije. V ta namen bi bilo treba določiti minimalno vsebino takšnih sporazumov o prispevku. Okvirna finančna partnerstva ne bi smela neupravičeno omejevati dostopa do financiranja Unije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 61 (96)Pogoje in postopke za prekinitev, preklic ali zmanjšanje prispevka Unije bi bilo treba med različnimi instrumenti izvrševanja proračuna, kot so na primer nepovratna sredstva, javno naročanje, posredno upravljanje, nagrade, itd., uskladiti. Opredeliti bi bilo treba podlago za takšno prekinitev, preklic ali zmanjšanje. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 62 (prilagojeno) (97)Ta uredba bi morala določiti standardna obdobja, v katerih bi morali prejemniki hraniti dokumente v zvezi s prispevki Unije, da bi se izognili odstopajočim ali nesorazmernim pogodbenim zahtevam, pri čemer bi se Komisiji, Računskemu sodišču ter Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) še vedno zagotovilo dovolj časa, da pridobijo dostop do takšnih podatkov in dokumentov ter opravijo ⌦ naknadna preverjanja ⌫naknadne preglede in revizije. Poleg tega bi bilo treba vsem osebam ali subjektom, ki prejemajo sredstva Unije, naložiti obveznost, da sodelujejo pri zaščiti finančnih interesov Unije.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 63 (98)Da se udeležencem in prejemnikom zagotovijo ustrezne informacije in se jim da priložnost za uveljavljanje njihove pravice do obrambe, bi jim moralo biti dovoljeno, da predložijo svoje pripombe pred sprejetjem katerega koli ukrepa, ki škoduje njihovim pravicam, ter bi morali biti obveščeni o pravnih sredstvih, ki so jim na voljo za izpodbijanje takšnega ukrepa. ⇩ novo (99)V okviru postopka dodeljevanja ni potrebno, da odgovorni odredbodajalec udeležencu omogoči predložitev pripombe, če je bil ta udeleženec zavrnjen v postopku dodeljevanja. Za zagotovitev pravne varnosti bi bilo treba to opredeliti tudi v določbi o razčiščevalnih postopkih in pravnih sredstvih. (100)Glede na vse bolj zahtevno geopolitično okolje s hitro spreminjajočimi se hibridnimi in kibernetskimi grožnjami ter potrebo po digitalni preobrazbi, ki je vedno izpostavljena tehničnim ranljivostim, mora Unija zaščititi varnost in javni red Unije ali njenih držav članic, kakor se to odraža v javnem redu in pravu. To zadeva ohranjanje temeljnih interesov družbe, kot so zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo, boj proti organiziranemu kriminalu in goljufijam. Pri dodeljevanju sredstev Unije v zvezi s strateškimi sredstvi in interesi, kot so digitalna ali vesoljska infrastruktura, komunikacijski in informacijski sistemi in storitve, se lahko ob upoštevanju vseh mednarodnih sporazumov Unije zahteva uporaba posebnih pogojev za zagotovitev take zaščite, tudi za celovitost komunikacijskih in informacijskih sistemov ter s tem povezanih dobavnih verig. Pojasniti bi bilo treba vrste pogojev in zahtev za njihovo uporabo. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 64 (101)Komisija bi morala zaradi zaščite finančnih interesov Unije vzpostaviti enoten sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 65 (prilagojeno) (102)Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev bi bilo treba uporabljati za udeležence, prejemnike, subjekte, na katerih sposobnost se namerava opreti kandidat ali ponudnik, podizvajalce izvajalca, vse osebe ali subjekte, ki prejemajo sredstva Unije, kadar se proračun izvršuje v okviru posrednega upravljanja, vse osebe ali subjekte, ki prejemajo sredstva Unije v okviru finančnih instrumentov, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, udeležence ali prejemnike, katerim so subjekti, ki izvršujejo proračun v okviru deljenega ⌦ upravljanja ⌫izvrševanja, zagotovili informacije, in sponzorje. ⇩ novo (103)Da bi se izboljšala zaščita finančnih interesov Unije, bi bilo treba okrepiti sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev. Pomembno je preprečiti, da bi lahko oseba ali subjekt, ki je v situaciji za izključitev, zaprosil za sredstva ali bil izbran za njihovo izvrševanje ali prejel taka sredstva na podlagi programa, ki se izvaja z deljenim upravljanjem. Kadar obstaja pravnomočna sodba ali pravnomočna upravna odločba, bi se moralo odgovornemu odredbodajalcu omogočiti, da izključi osebo ali subjekt, če je ta v situaciji za izključitev in se šteje za nezanesljivega, ker je bil vpleten v določene resne kršitve iz člena 139(1). Če ni pravnomočne sodbe ali pravnomočne upravne odločbe, bi moralo biti odgovornemu odredbodajalcu omogočeno, da na podlagi predhodne pravne opredelitve, ki jo pripravi posebna komisija iz člena 146, izvrši izključitev ob upoštevanju dejstev in ugotovitev, ugotovljenih v okviru revizij ali preiskav, ki jih izvajajo Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Evropsko javno tožilstvo (EJT), Evropsko računsko sodišče (ERS), ali katerega koli drugega preverjanja, revizije ali kontrole, opravljenih na odgovornost odredbodajalca. Takšno izključitev bi bilo treba evidentirati v podatkovni zbirki sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev, vzpostavljeni v skladu s členom 138(1). Organi držav članic bi morali to upoštevati tako, da bi take osebe ali subjekte zavrnili pri izboru za izvrševanje sredstev Unije ali prejemanje takih sredstev. Zahtevki za plačilo iz držav članic v okviru deljenega upravljanja, ki vključujejo odhodke, povezane z osebo ali subjektom, ki je bil izključen, se ne bi smeli povrniti. Kadar se sredstva izplačajo državam članicam na podlagi okvirov, ki temeljijo na smotrnosti, se uporabljajo posebna pravila, kot je določeno v zakonodaji za posamezni sektor. (104)Pomembno je poudariti, da bi se moral sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev uporabljati le za sredstva Unije, izplačana državam članicam v okviru neposrednega upravljanja, kot so sredstva iz Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta, pri čemer so države članice odgovorne za sprejetje vseh ustreznih ukrepov za zaščito finančnih interesov Unije, in sicer le kadar ima Komisija ustrezne pristojnosti na podlagi zadevnega pravnega okvira in ob ustreznem upoštevanju narave sui generis sredstev. Zato bi morale biti pristojnosti Komisije omejene na obveznost predložitve zadeve posebni komisiji za namen izključitve osebe ali subjekta, če odredbodajalec izve za resne kršitve na podlagi pravnomočnih sodb in upravnih odločb ali dejstev in ugotovitev, ugotovljenih v okviru revizij ali preiskav, ki jih v zvezi s temi sredstvi izvajajo Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Evropsko javno tožilstvo (EJT), Evropsko računsko sodišče (ERS), ali katerega koli drugega preverjanja, revizije ali kontrole, opravljenih na odgovornost odredbodajalca. Države članice so brez poseganja v te pristojnosti Komisije še naprej odgovorne za preverjanje informacij o odločitvah o izključitvi, evidentiranih v podatkovni zbirki sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev, za izvrševanje takih odločitev in za zagotovitev, da se ne predloži noben zahtevek za plačilo, ki se nanaša na osebo ali subjekt, ki je v taki situaciji za izključitev. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 66 (105)Pojasniti bi bilo treba, da kadar se odločitev o evidentiranju osebe ali subjekta v podatkovni zbirki sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev sprejme na podlagi situacij za izključitev fizične ali pravne osebe, ki je član upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa navedene osebe ali subjekta ali ki ima pooblastila za zastopanje, odločanje ali nadzor v zvezi z navedeno osebo ali subjektom, ali fizične ali pravne osebe, ki prevzame neomejeno odgovornost za dolgove te osebe ali subjekta, ali fizične osebe, ki je nujna za dodelitev ali izvršitev pravne obveznosti, informacije, evidentirane v podatkovni zbirki, vključujejo informacije o teh osebah.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 67 (prilagojeno) (106)Odločitev o izključitvi osebe ali subjekta iz sodelovanja v postopkih dodeljevanja ali o naložitvi denarne kazni osebi ali subjektu ter odločitev o objavi s tem povezanih informacij bi moral zaradi svoje neodvisnosti v upravnih zadevah sprejeti odgovorni odredbodajalec. Če ni nobene pravnomočne sodbe ali pravnomočne upravne odločbe in če gre za resno kršitev pogodbenih obveznosti, bi moral odgovorni odredbodajalec svojo odločitev sprejeti na podlagi predhodne pravne kvalifikacije⌦ opredelitve ⌫, ob upoštevanju priporočila posebne komisije. Posebna komisija bi morala oceniti tudi trajanje izključitve, kadar to trajanje ni bilo določeno že v pravnomočni sodbi ali pravnomočni upravni odločbi. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 68 (107)Vloga posebne komisije bi morala biti, da zagotavlja dosledno delovanje sistema za izključitev. Posebno komisijo bi morali sestavljati stalni predsednik, dva predstavnika Komisije in predstavnik odredbodajalca, ki vloži zahtevo. ⇩ novo (108)Da bi se sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev uskladil s pravili o javnem naročanju in povečala njegova učinkovitost, bi bilo treba poskus vplivanja na dodeljevanje sredstev Unije ali neupravičeno pridobitev sredstev Unije, vključno v zvezi z nasprotji interesov, izrecno vključiti kot posebno situacijo za izključitev na podlagi hude kršitve poklicnih pravil s sorazmerno kaznijo, ki je skladna z resnostjo kršitve. (109)Odgovorni odredbodajalec bi moral ob ustreznem upoštevanju načela sorazmernosti izključiti osebo ali subjekt, če pokaže pomanjkanje integritete z vpletenostjo v kakršno koli krivdno ravnanje, ki ni združljivo z vrednotami iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so spodbujanje k diskriminaciji, sovraštvu ali nasilju, ki se nanaša na skupino oseb ali pripadnika skupine, kadar lahko ravnanje negativno vpliva na izvajanje naročila. (110)V primeru neupravičene odklonitve sodelovanja v okviru preiskav, preverjanj ali revizij, ki jih izvajajo odredbodajalec, OLAF, EJT ali Evropsko računsko sodišče, bi bilo treba dodati samostojni razlog za izključitev s sorazmerno kaznijo, ki je skladna z resnostjo kršitve, saj lahko to resno vpliva na zaščito finančnih interesov Unije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 69 (prilagojeno) (111)Predhodna pravna ⌦ opredelitev ⌫ kvalifikacija ne prejudicira končne ocene ravnanja zadevne osebe ali subjekta, ki jo v skladu z nacionalnim pravom opravijo pristojni organi držav članic. Po uradnem obvestilu o takšni končni oceni bi bilo torej treba pregledati priporočilo posebne komisije in odločitev odgovornega odredbodajalca. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 70 ⇨ novo (112)Odgovorni odredbodajalec bi moral izključiti osebo ali subjekt, kadar je bila oseba ali subjekt s pravnomočno sodbo ali pravnomočno upravno odločbo spoznana za krivo hude kršitve poklicnih pravil, namernega ali nenamernega neizpolnjevanja obveznosti, povezanih s plačevanjem prispevkov za socialno varnost ali davkov, ustanovitve subjekta v drugi jurisdikciji z namenom izogniti se davčnim, socialnim ali drugim pravnim obveznostim, goljufije v škodo proračuna, korupcije, sodelovanja v hudodelski združbi, pranja denarja in financiranja terorizma, terorističnih kaznivih dejanj ali dejanj povezanih s terorističnimi kaznivimi dejanji, glede dela otrok ali drugega kaznivega dejanja v zvezi s trgovino z ljudmi ali nepravilnosti. Osebo ali subjekt bi bilo treba izključiti tudi v primeru resne kršitve pravne obveznosti ali v primeru stečaja ⇨ ali v primerih zavrnitve sodelovanja v preiskavah, preverjanjih ali revizijah. Pri presoji teh razlogov za izključitev bi se lahko nerazumno škodljiva dejanja, ki veljajo kot kršitev v mednarodnem trgovinskem pravu, štela za pomemben dejavnik, če vključujejo hudo kršitev poklicnih pravil.⇦ 🡻 2018/1046 uvodna izjava 71 (prilagojeno)

(113)Odgovorni odredbodajalec bi moral pri odločitvi, ali naj izključi osebo ali subjekt oziroma osebi ali subjektu naloži denarno kazen in objavi s tem povezane informacije, zagotoviti spoštovanje načela sorazmernosti, zlasti z upoštevanjem resnosti položaja, njegovega vpliv⌦ a ⌫ na proračun, čas⌦ a ⌫, ki je pretekel od zadevnega ravnanja, trajanj⌦ a ⌫e in ponovitev tega ravnanja, namen⌦ namernosti ⌫ ali stopnj⌦ e ⌫o malomarnosti ter sodelovanj⌦ a ⌫e osebe ali subjekta z zadevnim pristojnim organom v preiskavi in prispevek⌦ ka ⌫ te osebe ali subjekta k preiskavi. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 72 (prilagojeno) (114)Prav tako bi moralo biti odgovornemu odredbodajalcu omogočeno, da izključi osebo ali subjekt, kadar je fizična ali pravna oseba, ki prevzame neomejeno odgovornost za dolgove te osebe ali ⌦ gospodarskega ⌫ subjekta, v stečaju ali podobnem insolventnem stanju oziroma fizična ali pravna oseba ne izpolnjuje svojih obveznosti glede plačevanja prispevkov za socialno varnost ali davkov, kadar to vpliva na finančni položaj gospodarskega subjekta. ⇩ novo (115)Da bi se dodatno izboljšala zaščita finančnih interesov Unije, bi moralo biti odredbodajalcu omogočeno, da dejanske lastnike in povezane subjekte izključenega subjekta, ki so bili vpleteni v kršitev izključenega subjekta, izključi ali jim naloži denarno kazen. Z omogočitvijo izključitve dejanskih lastnikov in povezanih subjektov se namerava preprečiti, da bi lahko oseba ali subjekt, ki je bil izključen iz izbora za izvrševanje sredstev Unije, še naprej sodeloval v postopkih javnega naročanja in dodeljevanja prek novega podjetja ali obstoječih povezanih subjektov. (116)Da bi se povečala učinkovitost sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev, bi se moral ta uporabljati tudi za fizične osebe, ki se štejejo za odgovorne za kršitve subjekta, tako da ne bi mogle sodelovati v postopkih dodeljevanja ali biti izbrane za izvrševanje sredstev Unije bodisi osebno bodisi prek nove korporativne identitete, brez poseganja v pravico do izjave. (117)Posebni komisiji sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev bi moralo biti omogočeno, da na zahtevo odredbodajalca izda priporočila po hitrem postopku, brez poseganja v pravico do izjave. Tak postopek bi bilo treba uporabiti, kadar to zahtevajo okoliščine ali narava zadeve, na primer kadar je organ države članice izdal pravnomočno sodbo ali pravnomočno upravno odločbo, vendar trajanje izključitve ni določeno; ali je tretja država izdala pravnomočno sodbo ali pravnomočno upravno odločbo; ali je bila osebi ali subjektu s sklepom mednarodnih organizacij že naložena sankcija, enakovredna izključitvi. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 73 (118)Glede osebe ali subjekta se ne bi smela sprejeti odločitev o izključitvi, če je sprejel popravne ukrepe in s tem dokazal svojo zanesljivost. Ta možnost se ne bi smela uporabljati za najhujša kazniva dejanja. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 74 (119)Zaradi načela sorazmernosti bi bilo treba razlikovati med primeri, v katerih se denarna kazen lahko naloži kot alternativa izključitvi na eni strani in primeri, v katerih se zaradi resnosti ravnanja prejemnika v zvezi s poskusom neupravičene pridobitve sredstev Unije denarna kazen upravičeno naloži kot dopolnilo izključitvi z namenom zagotovitve odvračilnega učinka na drugi strani. Določiti bi bilo treba tudi najvišji znesek denarne kazni, ki jo lahko naloži javni naročnik. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 75 (120)Denarno kazen bi bilo treba naložiti samo prejemniku, ne pa tudi udeležencu, saj se znesek naložene denarne kazni izračuna na podlagi vrednosti zadevne pravne obveznosti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 76

(121)Možnost sprejetja odločitve o izključitvi ali naložitve denarnih kazni ni odvisna od možnosti uporabe pogodbenih kazni, kot so pavšalne odškodnine. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 77 (122)Trajanje izključitve bi moralo biti časovno omejeno, kot se zgodi tudi za primere na podlagi Direktive 2014/24/EU, in bi moralo biti skladno z načelom sorazmernosti. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 78 (prilagojeno) (123)Določiti je treba datum začetka in trajanje zastaralnega roka za sprejetje odločitev o izključitvi ali naložitvi⌦ ev ⌫ denarnih kazni. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 79 (124)Pomembno je omogočiti okrepitev odvračilnega učinka, doseženega z izključitvijo in denarno kaznijo. V tem smislu bi bilo treba odvračilni učinek okrepiti z možnostjo, da se ob doslednem spoštovanju zahtev glede varstva podatkov iz uredb (EU) 2018/1725 (ES) št. 45/2001 in (EU) 2016/679 objavijo informacije, ki se nanašajo na izključitev in/ali denarno kazen. Takšna objava bi morala prispevati k zagotovitvi, da se enako ravnanje ne ponovi. Zaradi pravne varnosti in v skladu z načelom sorazmernosti bi bilo treba določiti, v katerih okoliščinah se te informacije ne bi smele objaviti. Odgovorni odredbodajalec bi moral pri svojem ocenjevanju upoštevati morebitna priporočila posebne komisije. Če gre za fizične osebe, bi se smeli osebni podatki objaviti le v izjemnih okoliščinah, ki jih upravičuje resnost dejanja ali njegov učinek na finančne interese Unije. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 80 (125)Informacije, ki se nanašajo na izključitev ali denarno kazen, bi moralo biti mogoče objaviti le v določenih primerih, kot na primer v primeru hude kršitve poklicnih pravil, goljufije, znatne pomanjkljivosti pri izpolnjevanju glavnih obveznosti prevzete pravne obveznosti, financirane iz proračuna, ali nepravilnosti ali v primeru ustanovitve subjekta v drugi jurisdikciji z namenom izogniti se davčnim, socialnim in drugim pravnim obveznostim. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 81 (126)Merila za izključitev bi morala biti jasno ločena od meril, ki so razlog za morebitno zavrnitev sodelovanja v postopku dodeljevanja. 🡻 2018/1046 uvodna izjava 82 (127)Informacije o zgodnjem odkrivanju tveganj in o odločitvah o izključitvi in naložitvi denarnih kazni osebam ali subjektom bi bilo treba centralizirati. V ta namen bi bilo treba zadevne informacije shranjevati v podatkovni zbirki, ki jo vzpostavi in vodi Komisija kot lastnica centraliziranega sistema. Pri vodenju tega sistema bi bilo treba v celoti upoštevati pravico do zasebnosti in do varstva osebnih podatkov.

🡻 2018/1046 uvodna izjava 83 (128)Za vzpostavitev in delovanje sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev bi morala biti odgovorna Komisija, vendar pa bi morali v sistemu sodelovati tudi druge institucije in organi Unije ter sploh vse osebe in subjekti, ki izvršujejo sredstva Unije v okviru neposrednega, deljenega in posrednega