UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

6.1 V tem poglavju je predstavljena posebna ocena zunanje pomoči, razvoja in širitve, ki jo je opravilo Sodišče in zajema naslednja področja politike: 19 – zunanji odnosi, 21 – razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP) (1), 22 – širitev ter 23 – humanitarna pomoč. Ključne informacije o obravnavanih dejavnostih ter porabi v letu 2009 so v tabeli 6.1 .

Tabela 6.1 – Zunanja pomoč, razvoj in širitev – ključne informacije (v milijonih EUR) Proračunski naslov Področje politike Opis Plačila v letu 2009 Način upravljanja 19 Zunanji odnosi upravni odhodki 415 neposredno centralizirano večstranski odnosi, sodelovanje s tretjimi državami na področju migracij in azila ter splošne zadeve na področju zunanjih odnosov 60 neposredno centralizirano skupna zunanja in varnostna politika 316 posredno centralizirano (16) / skupno evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) 123 neposredno centralizirano odnosi in sodelovanje z industrijsko razvitimi državami nečlanicami 16 neposredno centralizirano odziv na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost 215 neposredno centralizirano evropska sosedska politika in odnosi z Rusijo 1 469 neposredno centralizirano / decentralizirano odnosi z Latinsko Ameriko 308 neposredno centralizirano / decentralizirano odnosi z Azijo, Osrednjo Azijo in Bližnjim vzhodom 727 neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno strategija in usklajevanje politike 24 neposredno centralizirano 3 673 21 Razvoj in odnosi z državami AKP upravni odhodki 349 neposredno centralizirano varnost preskrbe s hrano 673 neposredno centralizirano nedržavni udeleženci v razvoju 181 neposredno centralizirano okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo 81 neposredno centralizirano človekov in družbeni razvoj 113 neposredno centralizirano / skupno geografsko sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP) 256 neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno ukrepi razvojnega sodelovanja in namenski programi 30 neposredno centralizirano strategija in usklajevanje politik 15 neposredno centralizirano 1 698 22 Širitev upravni odhodki 91 neposredno centralizirano proces in strategija širitve 1 165 neposredno / posredno centralizirano / decentralizirano popristopna finančna pomoč 43 neposredno centralizirano / decentralizirano informacijska in komunikacijska strategija 9 neposredno centralizirano 1 308 23 Humanitarna pomoč upravni odhodki 28 neposredno centralizirano humanitarna pomoč 772 neposredno centralizirano / skupno 800 Upravni odhodki skupaj (17) 883 Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo) 6 596 — predplačila 4 079 — vmesna/končna plačila 2 517 Plačila za leto skupaj 7 479 Obveznosti za leto skupaj 8 463 Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

Posebne značilnosti te skupine politik

6.2 Odhodke na področju zunanjih odnosov in razvoja izvršujeta Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid) in Generalni direktorat za zunanje odnose (GD RELEX). Odhodke na področju širitve izvršuje Generalni direktorat za širitev (GD ELARG), odhodke na področju humanitarne pomoči, vključno s pomočjo v hrani, pa Generalni direktorat za humanitarno pomoč (GD ECHO).

EuropeAid

6.3 Odhodki, ki jih izvršuje EuropeAid, zajemajo: (a) finančno in tehnično pomoč državam v Aziji in Latinski Ameriki ter gospodarsko sodelovanje z njimi; (b) evropsko sosedsko politiko, vključno s strateškim partnerstvom z Rusijo; (c) tematske programe, ki vključujejo varnost preskrbe s hrano, nedržavne udeležence in lokalne organe, okolje, zdravje in izobraževanje, demokracijo ter človekove pravice.

6.4 Večino odhodkov izvršujejo službe Komisije, in sicer z neposrednim centraliziranim upravljanjem na sedežu Komisije ali v delegacijah EU (2) v ustreznih tretjih državah. Za pomoč, ki se zagotavlja prek mednarodnih organizacij, se uporablja skupno upravljanje.

6.5 Večina plačil so predplačila ali vmesna plačila, medtem ko končna plačila ne znašajo več kot 20 % letne porabe.

6.6 Na splošno je pri končnih plačilih tveganje v zvezi s pravilnostjo večje kot pri predplačilih in vmesnih plačilih. Ta morajo namreč običajno izpolnjevati le omejeno število pogojev, za končna plačila pa se običajno zahtevata predložitev in potrditev vseh dejanskih odhodkov za celoten projekt.

6.7 Razvojni projekti so razpršeni po več kot 150 državah, izvajalske organizacije pa se zelo razlikujejo po velikosti in izkušnjah. Da bi bili projekti upravičeni do podpore EU, se morajo zanje upoštevati zapletena pravila, vključno s postopki za javne razpise in oddajo naročil.

GD RELEX

6.8 Odhodki, ki jih upravlja GD RELEX, se v glavnem nanašajo na ukrepe, ki se izvajajo v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), instrumenta za stabilnost (IzS) in instrumenta za industrijsko razvite države (ICI). Glavni cilji se nanašajo na ohranjanje miru, preprečevanje spopadov, krepitev mednarodne varnosti ter uveljavljanje interesov EU pri najpomembnejših industrijsko razvitih partnerjih in partnerjih z visokim dohodkom na področju zunanje politike, gospodarskega povezovanja in globalnih zadev. 6.8 Večina ukrepov v okviru instrumenta za stabilnost (IzS) obsega odzivanje na krizne razmere ali porajajočo se krizo, pa tudi krepitev zmogljivosti pred krizo in po njej.

6.9 Uporabljajo se naslednji načini upravljanja: (a) posredno centralizirano ali skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami na področju skupne zunanje in varnostne politike; (b) neposredno centralizirano upravljanje na področju odnosov in sodelovanja z industrijsko razvitimi državami nečlanicami (instrument za industrijsko razvite države) ter (c) neposredno centralizirano in skupno upravljanje pri odzivanju na krizne razmere in globalne grožnje za varnost (instrument za stabilnost). Projekti se izvajajo na sedežu ali v delegacijah.

6.10 Na področju skupne zunanje in varnostne politike so odhodki v glavnem povezani s civilnimi misijami za izvajanje evropske varnostne in obrambne politike (EVOP), ki delujejo v raznih državah in na raznih ozemljih, za katera sta običajno značilna veliko politično tveganje in nestabilnost. Podobna tveganja obstajajo pri instrumentu za stabilnost. 6.10 V primerih, ko nestabilno politično okolje povzroča povečano stopnjo tveganja, se uvedejo ukrepi za zmanjšanje tveganja, kot so misije naknadnih kontrol, ki jih morajo izvajati sedeži ali delegacije poleg obveznih zunanjih revizij, ki jih organizirajo upravičenci v okviru svojih pogodbenih zahtev.

6.11 Kot velja za EuropeAid, tudi večina odhodkov, ki jih upravlja GD RELEX, nastane kot predplačila ali vmesna plačila. Za zadnja je običajno treba predložiti dokazila, da je izvedba projekta do neke faze posledica nastalih odhodkov, za končna plačila pa je treba predložiti in potrditi vse odhodke za celoten projekt, do katerih je dejansko prišlo.

GD ELARG

6.12 GD ELARG upravlja odhodke, povezane s strategijo in procesom širitve, večinoma v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, programa Phare, vključno s popristopno pomočjo, programa CARDS (3) ter predpristopne finančne pomoči za Turčijo.

6.13 Pomemben delež odhodkov je v obliki neposrednih plačil nacionalnim organom oblasti v državah upravičenkah. Praviloma se prvi prenos sredstev opravi po podpisu ustreznih nacionalnih programov. Za sprostitev naslednjih tranš mora biti potrjena izjava, da je bil določeni odstotek pred tem prenesenih sredstev že porabljen in da so nastali odhodki upravičeni do financiranja EU.

6.14 Plačila se običajno izvršujejo na podlagi neposrednega centraliziranega ali decentraliziranega načina upravljanja. Pri decentraliziranem upravljanju predhodne kontrole sklepov o oddaji naročil opravi delegacija Komisije, pod posebnimi pogoji pa je predhodna kontrola opuščena.

GD ECHO

6.15 GD ECHO je odgovoren za izvajanje odhodkov EU v zvezi s humanitarno pomočjo po Uredbi Sveta (ES) št. 1257/96 (4), ki jih upravlja s sedeža. Približno polovica odobrenih proračunskih sredstev je namenjena nevladnim organizacijam (neposredno centralizirano upravljanje), polovica pa Združenim narodom ali drugim mednarodnim organizacijam (skupno upravljanje).

6.16 Predplačila in vmesna plačila predstavljajo velik del skupnih odhodkov. Zaradi njihove narave je pri njih tveganje glede pravilnosti manjše kot pri končnih plačilih. Ta morajo namreč običajno izpolnjevati le omejeno število pogojev, za končna plačila pa se zahtevata predložitev in potrditev vseh dejanskih odhodkov za celoten projekt.

Obseg revizije in revizijski pristop

6.17 Skupni revizijski pristop in metodologija Sodišča pri reviziji sta opisana v delu 2 Priloge 1.1 . V zvezi z revizijo zunanje pomoči, razvoja in širitve je treba omeniti naslednje posebnosti: 6.17

(a) preizkušen je bil vzorec s 180 postavkami, ki ga je sestavljalo 83 predplačil, 48 vmesnih plačil in 49 končnih plačil; (b) ocenjena je bila uspešnost nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije na sedežu in v delegacijah, ki so vključevali: (i) predhodne kontrole; (ii) spremljanje in nadzor; (iii) zunanje revizije (5); (iv) notranjo revizijo. (a) Komisija ugotavlja, da je bilo v vzorec za leto 2009 vključenih znatno več končnih plačil kot v prejšnjih letih.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

6.18 Od transakcij, na katere so vplivale napake, jih 26 % (šest od 23) vsebuje količinsko opredeljive napake, preostalih 74 % pa napake, ki jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti (17 od 23). Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napak za revidirano področje med 2 % in 5 % ( Priloga 6.1 ). 6.18 Komisija pozdravlja povečanje „pogostosti“ transakcij, za katere Sodišče ocenjuje, da so v celoti „pravilne“ (87 %), v primerjavi s podatki za leti 2008 in 2007.

6.19 Najpomembnejše ugotovljene napake so: (a) količinsko opredeljive napake v zvezi z upravičenostjo (npr. neizpolnjevanje bistvenih pogojev, odhodki, do katerih je prišlo zunaj upravičenega obdobja, vključitev neupravičenih odhodkov v zahtevke za povračilo stroškov projekta ter nepravilnosti v razpisnih postopkih in postopkih oddaje naročil, ki so jih izvedle izvajalske organizacije), ter (b) količinsko neopredeljive napake (npr. nepravilnosti v postopkih javnega naročanja, neizpolnjevanje meril za oddajo naročil, določenih v sklepih o financiranju, ki se nanašajo nanje, neobstoj ustrezne revizijske sledi).

6.20 Na splošno večina ugotovljenih napak ni količinsko opredeljiva, odkrite pa so bile na ravni delegacij EU. 6.20 Delegacije EU so odgovorne za večino plačil v okviru zunanje pomoči Komisije. V letu 2009 so 79 % tekočega proračuna EU, predvidenega za urad EuropeAid (neporavnane obveznosti), upravljale delegacije.

6.21 Nekatere od ugotovljenih napak so se nanašale na vmesna plačila, zato se bodo preverjale naknadno med notranjo kontrolo. Vendar je Sodišče v nekaterih končnih plačilih odkrilo napake, ki jih kontrole Komisije niso odkrile. 6.21 Komisija meni, da so ukrepi za odkrivanje in popravljanje pred končnimi plačili (npr. predložitev poročil, zunanje revizije, preverjanje odhodkov in pregledi transakcij s strani osebja Komisije) učinkoviti. Poleg tega se lahko morebitne nepravilnosti še vedno popravijo z naknadnimi revizijami in ustreznimi izterjavami. Kljub temu kontrole ne morejo realno zmanjšati tveganja finančne napake na nič.

USPEŠNOST SISTEMOV

6.22 Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v Prilogi 6.2 . Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov je, da so delno uspešni. 6.22 Komisija meni, da so večletni nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik zunanje pomoči, razvoja in širitve uspešni in se vsako leto izboljšujejo, kar se odraža v povečanju deleža v celoti pravilnih plačil, kot je v svojem vzorcu ugotovilo Sodišče.

EuropeAid

6.23 Kot je prikazano v letnem poročilu Sodišča o osmem, devetem in desetem Evropskem razvojnem skladu (poročilo o ERS), ocena nadzornih in kontrolnih sistemov EuropeAid kaže, da so delno uspešni. 6.23. Komisija pozdravlja opažanje Sodišča, da „je urad EuropeAid vzpostavil obširno strategijo kontrol“ in da je „leta 2009 še naprej močno izboljševal zasnovo in izvajanje svojih nadzornih in kontrolnih sistemov“ (glej odstavek 54 letnega poročila za leto 2009 o ERS).

GD RELEX

6.24 Nadzorni in kontrolni sistemi GD RELEX so v splošnem ocenjeni kot delno uspešni. 6.24 Komisija pozdravlja priznanje Sodišča glede nedavno uvedenih izboljšav.

6.25 Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov GD RELEX je vsebovala nadaljnje ukrepanje po oceni sistemov v predhodnih letih in preverjanje rezultatov dela notranje revizije.

Predhodne kontrole

6.26 Leta 2009 so bili postopki predhodne kontrole v GD RELEX okrepljeni z uvedbo novih postopkov in kontrolnih seznamov, čeprav bo uspešnost sprememb mogoče oceniti šele v prihodnjih letih. Vendar Sodišče ugotavlja, da nekatere predhodno ugotovljene slabosti še niso bile odpravljene (npr. pomanjkanje predhodnih ocen misij v okviru skupne zunanje in varnostne politike, ki jih zahteva člen 56 finančne uredbe). 6.26 Novi predlog za spremembo finančne uredbe vključuje priznanje, da se lahko ocene iz člena 56 opravijo samo postopoma zaradi posebne narave teh misij, ki so oblikovane ad hoc in ex nihilo . Kontrolni seznami javnega naročanja na področju skupne zunanje in varnostne politike so končani in se že uporabljajo.

Spremljanje in nadzor

6.27 Sodišče je odkrilo stalne slabosti pri spremljanju in nadzoru v okviru sistema notranje kontrole, čeprav je bilo opaženo izboljšanje v zvezi z zaključevanjem starih pogodb, pri katerih so bile dejavnosti že končane (mehanizem za hitro ukrepanje). Konec leta 16 dosjejev mehanizma za hitro ukrepanje še ni bilo zaprtih, za 20 pogodb s področja skupne zunanje in varnostne politike, pri katerih je rok za izvedbo že potekel (za večino leta 2008), pa še ni bilo prejeto končno poročilo. 6.27 Komisija je sprejela ukrepe glede zapiranja starih dosjejev (za mehanizem za hitro ukrepanje in skupno zunanjo in varnostno politiko) že v letu 2009. Ta prizadevanja se bodo nadaljevala v letu 2010.

Naknadne kontrole

6.28 V zvezi z naknadnimi kontrolami je generalni direktor na podlagi slabosti, ki sta jih leta 2008 ugotovila Sodišče in notranja revizija, v svojo izjavo o zanesljivosti vključil pomemben pridržek v zvezi z njihovo uspešnostjo pri operativnih proračunih za skupno zunanjo in varnostno politiko ter instrument za stabilnost (glej tudi odstavek 6.52). 6.28 Generalni direktor GD RELEX je uvedel akcijski načrt za upoštevanje pridržka, izdanega v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009, da bi izboljšal kakovost zagotovila za leto 2010.

6.29 Kljub temu Sodišče ugotavlja, da so bile v primerjavi z letom 2008 dosežene izboljšave pri delovanju sistema naknadne kontrole. Pripravljena je bila strategija za naknadno kontrolo, ki se je tudi uporabljala, poleg tega pa je bilo opravljenih več naknadnih kontrol. Uspešnost sprememb bo mogoče oceniti šele v prihodnjih letih. 6.29 Komisija pozdravlja priznanje Sodišča glede uvedenih izboljšav, ki se nadaljujejo v letu 2010. Ukrepi, sprejeti to leto, vključujejo izboljšano metodologijo za preglede na kraju samem, zagotavljanje usposabljanja in izboljšane smernice za dokumentiranje rezultatov naknadnih kontrol.

Notranja revizija

6.30 Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter izvedel revizije pomembnih in koristnih tem.

GD ELARG

Predhodne kontrole

6.31 Predhodne kontrole so ocenjene kot delno uspešne. S predhodnimi kontrolami, ki so jih opravile delegacije EU, niso preprečili niti odkrili in popravili pomembne stopnje napake, ki jih je Sodišče odkrilo v razpisnih postopkih, ki so jih vodile nacionalne plačilne agencije (glej odstavek 6.19(a)). 6.31 Komisija meni, da so predhodne kontrole na sedežih in v delegacijah EU uspešne. Kakor ugotavlja Sodišče, je Komisija izboljšala svoje notranje sisteme in zaključila niz navodil. V letnem poročilu za leto 2008 so bile predhodne kontrole ocenjene kot uspešne.

6.32 Sodišče je ugotovilo številne slabosti pri vzpostavitvi in delovanju decentraliziranega sistema izvajanja (DIS) za Hrvaško in Turčijo. Te vključujejo: 6.32 Leta 2009 je GD ELARG še naprej zagotavljal, da nacionalni organi na Hrvaškem in v Turčiji izpolnjujejo pogoje (delnega) prenosa upravljavskih pristojnosti. Ohranil je predhodne kontrole, ki jih izvajajo delegacija, da bi se zmanjšala tveganja. Poleg tega Sodišče pri podrobnem preverjanju transakcij ni odkrilo nobenih večjih pomanjkljivosti, razen pomanjkanja revizijske sledi, ki bi v celoti pojasnila odločitve, ki so jih sprejele delegacije.

(a) potrebo po bolj specifičnih navodilih za postopek „prenosa upravljavskih pristojnosti“ (6) za bolj jasno opredelitev vlog različnih akterjev Komisije v tem procesu in (a) Ker se vedno več držav pripravlja na vložitev prošnje za prenos upravljanja, je GD ELARG posodobil notranje smernice iz leta 2008, da bi upošteval izkušnje, pridobljene pri prenosu upravljanja v letu 2008, in udeležencem, ki sodelujejo v postopku, v letu 2009 zagotovil nadaljnje smernice. Glede na prošnje, ki bodo prejete v naslednjih nekaj letih, se trenutno pripravljajo podrobne smernice o prenosu upravljanja.

(b) nezadostne dokaze o pregledih, ki jih je izvedla delegacija in so bili predloženi vodji delegacije za operativno potrjevanje zahtevkov za sredstva. (b) Vloga vodje delegacije, ki potrjuje zahtevke za sredstva, je jasno določena v internih navodilih, ki jih izda GD ELARG. Pregledi, ki se izvajajo po njegovih navodilih, zagotavljajo potrebno podlago za potrditev danega zahtevka za sredstva.

6.33 Slabosti so bile odkrite tudi pri centraliziranem upravljanju Komisije, vključno s primeri nezadostne dokumentacije in neustreznega upoštevanja pravil. 6.33 Zadeve, na katere je opozorilo Sodišče, se v glavnem nanašajo na možne izboljšave revizijske sledi, ne pa na materialne napake pri uporabi pravil. Večina zadev je bila obravnavana na začetku leta 2010 s pomočjo internih navodil in pojasnil.

6.34 Do konca leta 2009 niso bila izpolnjena vsa potrebna navodila za zaključek in potrditev programov PHARE in CARDS (vključno z uporabo pavšalnih popravkov). Medtem je GD ELARG sicer zmanjšal zaostanek pri končnih izjavah za PHARE in prehodni vir v novih državah članicah, vendar ga ni odpravil, tako da še vedno prihaja do zamud (do pet let). 6.34 GD ELARG je vse od spremembe finančne uredbe in pravil za izvajanje leta 2003 redno uporabljal postopek za potrditev obračunov, kot ga zahteva spremenjena finančna uredba. Ta postopek je zdaj nadomestil temeljitejši, prečiščeni postopek potrditve obračunov v decentraliziranem upravljanju za PHARE in prehodni vir, sprejet junija 2010, ki veliko bolj natančno opredeljuje, kako se lahko izvedejo pavšalni popravki pri sistemskih pomanjkljivostih, kadar je to potrebno (na primer pri potrditvi obračunov za programe v okviru razširjenega decentraliziranega upravljanja). V letu 2009 je GD ELARG zaključil 375 končnih izjav, tj. precej več, kot je bilo uvedenih novih programov. Ostaja nekaj primerov, pri katerih kontradiktorni postopek zahteva čas in bo morda minilo nekaj let, preden bodo zaključeni.

Spremljanje in nadzor

6.35 Spremljanje in nadzor sta ocenjena kot uspešna. Sodišče je kljub temu ugotovilo, da slabosti, ugotovljene že v predhodnih letih, še niso bile popolnoma odpravljene.

6.36 Mednje sodi potreba po zadostnem preverjanju kakovosti podatkov, vnesenih v upravljalne informacijske sisteme (CRIS, i-Perseus), kar dokazujejo napake pri kodiranju, odkrite med preizkušanjem transakcij, ki ga je opravilo Sodišče.

6.37 Poleg tega je Sodišče opazilo, da pri decentraliziranem upravljanju rezultati nadzornih obiskov delegacij EU pri upravičencih niso vedno zabeleženi na način, ki bi omogočal uspešno analizo in nadaljnje ukrepanje.

Naknadne kontrole

6.38 Naknadne kontrole so ocenjene kot na splošno uspešne. 6.38 Komisija meni, da so naknadne kontrole za decentralizirano upravljanje v celoti uspešne. Priznava, da se funkcija naknadne kontrole za centralizirano upravljanje še ne izvaja v celoti. Namen nadaljnjih naknadnih revizij, ki jih izvaja ločena horizontalna enota in so obravnavane v tem oddelku, je, da se nacionalnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa zagotovi dodatno zagotovilo, ki presega zahteve finančne uredbe.

6.39 Leta 2009 je GD ELARG oblikoval posebno strategijo za uvedbo naknadnih revizij centralno vodenih projektov. Nova strategija se bo izvajala šele od leta 2010. 6.39 Ta nova strategija daje dodatno zagotovilo, ne da bi to zahtevala finančna uredba.

Notranja revizija

6.40 Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter izvedel revizije pomembnih in koristnih tem.

GD ECHO

Predhodne kontrole

6.41 Predhodne kontrole so ocenjene kot na splošno uspešne.

6.42 Po mnenju Sodišča so uvedeni finančni tokovi dovolj dobro zasnovani, da se odkrijejo in popravijo napake partnerjev. Vendar je ugotovilo, da se partnerji na slabosti, odkrite med rednimi revizijami njihovih sistemov, ne odzovejo vedno pravočasno niti se te slabosti ne upoštevajo vedno pri obnavljanju njihove akreditacije. To zmanjšuje zaupanje Komisije v uspešnost sistemov notranje kontrole partnerjev pri preprečevanju napak in nepravilnosti. 6.42 Revizijski rezultati so na voljo za ocene partnerjev in se uporabljajo v ta namen. Akreditacija partnerjev se opira tudi na informacije, zbrane s spremljanjem izvedenih projektov, ter med drugim upošteva finančne, pravne in operativne vidike partnerja. Ocenam in revizijam pogosto sledijo priporočila partnerjem, da bi izboljšali svoje sisteme notranje kontrole. Zato so številna revizijska poročila neposredno vodila do spremembe statusa, dodeljenega kontrolnim sistemom partnerjev. Rezultat sedanjega sistema revizij in ocen partnerjev, ki ga je vzpostavil GD ECHO, je kontrolni sistem, ki omogoča uravnotežen in učinkovit vpogled v sisteme notranje kontrole partnerjev, kar pomaga pri preprečevanju napak in nepravilnosti.

6.43 Poleg tega splošnost ciljev v sklepih o financiranju, na katerih temeljijo pogodbe, otežuje utemeljeno oceno prejetih predlogov. Dokumentacija o ocenjevanju prav tako ne omogoča celovite primerjave predlogov. 6.43 Čeprav cilji, kakor so določeni v sklepih za financiranje humanitarne pomoči, popolnoma zadoščajo za oblikovanje sklepa o financiranju, jih je treba obravnavati skupaj s podrobnimi informacijami o opredeljenih potrebah, predlagano strategijo in elementi, potrebnimi za prepričljiv odziv, ki jih vsebuje spremni dokument, priložen sklepu. Glede na zapletene krizne razmere, raznovrstne potrebe in razpoložljivost drugih donatorjev se podrobne potrebe obravnavajo skupaj z določenim odzivom v predlogih, ki jih partnerji GD ECHO predložijo v skladu s sklepom Komisije o financiranju. Komisija meni, da postopki izbire projekta, ki jih je vzpostavil GD ECHO, odražajo posebnosti humanitarne pomoči in zagotavljajo visoka jamstva glede kakovosti pomoči, ki jo zagotavljajo partnerji ECHO. Kljub temu se Komisija strinja, da je dokumentacijo ocene predloga mogoče še izboljšati, poenostaviti in standardizirati.

Spremljanje in nadzor

6.44 Sistemi za spremljanje in nadzor so na splošno uspešni. Vendar Sodišče ugotavlja, da Komisija ne spremlja, v kolikšnem obsegu partnerji iz okvirnih sporazumov o partnerstvu uporabljajo „preskrbne centre humanitarne pomoči“ (7), kljub pomenu teh centrov za zmanjšanje tveganja napak v postopkih javnega naročanja. 6.44 Komisija pozdravlja splošni sklep Sodišča. Komisija pozdravlja priznanje splošne koristnosti preskrbnih centrov humanitarne pomoči.

Zunanje revizije

6.45 Naknadne revizije so ocenjene kot uspešne. Sodišče je potrdilo, da se je napredek, dosežen leta 2008, nadaljeval, čeprav so še mogoče izboljšave v zvezi s konsolidacijo nadaljnjih ukrepov po revizijskih ugotovitvah, zlasti tistih, ki omogočajo izterjavo neupravičenih odhodkov. 6.45 Komisija pozdravlja oceno Sodišča in potrjuje svojo zavezo k nadaljnjemu izboljševanju svojih postopkov spremljanja.

Notranje revizije

6.46 Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter opravil revizije pomembnih in koristnih tem.

ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

6.47 Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v Prilogi 6.3 .

6.48 Sodišče ugotavlja, da so vsi generalni direktorati na področju te skupine politik izboljšali kakovost informacij v svojih letnih poročilih o dejavnostih. 6.48 Komisija je izvedla raziskavo, da bi opredelila dejavnike uspešnosti, ki vplivajo na kakovost letnih poročil o dejavnostih. V odgovor na ugotovljene dejavnike so bili izvedeni številni ukrepi za izboljšanje kakovosti predstavljenih dokazov v podporo zagotovilu in berljivosti poročil. Komisija zato pozdravlja pozitivno oceno Sodišča glede letnih poročil o dejavnostih in si bo še naprej prizadevala za njihovo izboljšanje kot vira dokazov za izjavo o zanesljivosti.

6.49 Sodišče se strinja z ocenami generalnih direktorjev GD RELEX (en pridržek v zvezi z naknadnimi kontrolami operativnega dela proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko in instrument za stabilnost) ter GD ELARG in GD ECHO (brez pridržka).

6.50 Rezultati pregleda predstavitve generalnega direktorja za EuropeAid so vključeni v poročilo o ERS. Sodišče meni, da izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti. 6.50 Komisija pozdravlja ugotovitev Sodišča, da je letno poročilo o dejavnostih urada EuropeAid „jasno in informativno, predvsem zaradi uporabe količinskih kazalnikov“ (glej poročilo ERS, odstavek 50). Komisija meni, da kakovostni in količinski kazalniki, navedeni v štirih temeljnih gradnikih zanesljivosti iz letnega poročila o delu, zagotavljajo potreben dokaz, ki podpira izjavo generalnega direktorja glede razumnega zagotovila, in dajejo pravilno oceno finančnega poslovodenja v uradu EuropeAid glede pravilnosti.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

6.51 Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za zunanjo pomoč, razvoj in širitev za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake.

6.52 Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi za zunanjo pomoč, razvoj in širitev na splošno delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil. 6.52 Komisija je svoje kontrole zasnovala tako, da zajemajo celotni življenjski cikel njenih večletnih projektov. Meni, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik zunanje pomoči, razvoja in širitve uspešni in se vsako leto izboljšujejo, kar se odraža v povečanju deleža v celoti pravilnih plačil, kot je v svojem vzorcu ugotovilo Sodišče. Priporočila Sodišča iz preteklih let so bila izvedena in Sodišče je priznalo številne izboljšave, zaradi česar so bili pomembni elementi ključnih kontrolnih sistemov ocenjeni kot „uspešni“.

6.53 Upoštevati bi bilo treba naslednja priporočila: 6.53

(a) GD RELEX bi moral prečistiti svojo metodologijo za naknadno kontrolo in sproti obravnavati priporočila, ki jih v zvezi s tem predlaga notranji revizor; (a) Komisija sprejema priporočilo Sodišča in želi poudariti, da že sprejema ukrepe za obravnavo vseh priporočil, prejetih v zvezi z naknadnimi kontrolami v GD RELEX.

(b) GD RELEX bi moral zagotoviti dovolj virov za analizo in zaključek starih pogodb za mehanizem za hitro ukrepanje in skupno zunanjo in varnostno politiko, pri katerih so roki za izvedbo že potekli; (b) Komisija se strinja s Sodiščem in poudarja, da je bilo v letu 2009 storjenega že veliko za zmanjšanje zaostanka pri starih projektih, ki jih je treba zaključiti. Dejansko je bilo 75 % vseh pogodb o mehanizmu za hitro ukrepanje, odprtih v začetku leta 2009, do konca leta zaključenih. Komisija bo s temi prizadevanji nadaljevala tudi v letu 2010.

(c) GD ELARG bi moral zagotoviti bolj specifična navodila za postopek „prenosa upravljavskih pristojnosti“ za bolj jasno opredelitev vlog različnih akterjev Komisije v tem procesu; (c) Ker se vedno več držav pripravlja na vložitev prošnje za „prenos upravljanja“, je GD ELARG posodobil notranje smernice iz leta 2008, da bi upošteval izkušnje, pridobljene pri prenosu upravljanja v letu 2008, in udeležencem, ki sodelujejo v postopku, v letu 2009 zagotovil nadaljnje nasvete.

(d) GD ELARG bi moral pregledati svoje kontrolne sezname za notranjo kontrolo zaradi dokumentiranja vseh izvedenih kontrol; (d) Komisija je že sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev, da so kontrole, ki jih izvaja osebje v operativnem, finančnem in pogodbenem oddelku, podrobneje dokumentirane.

(e) GD ELARG bi moral sprejeti ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov, vnesenih v njegove upravljavske informacijske sisteme (npr. redna analiza in preverjanje kakovosti podatkov); (e) Izvajajo se redni pregledi kakovosti podatkov v sistem CRIS, zlasti pred pridobivanjem ustreznih informacij za letno poročilo o dejavnostih. Orodje informacijske tehnologije za upravljanje, v katero se vnašajo podatki, vsebuje tudi vgrajene kontrole kakovosti podatkov. Poleg tega daje Komisija velik poudarek usposabljanju uporabnikov sistema CRIS.

(f) GD ELARG bi moral razviti in vzpostaviti mehanizme za lažjo analizo rezultatov izvedenih nadzornih obiskov in nadaljnje ukrepanje;

(g) GD ELARG bi moral še naprej zagotavljati dovolj sredstev za analizo manjkajočih končnih izjav, danih v okviru PHARE in prehodnega vira v novih državah članicah; (g) Zaključevanje izjav je od leta 2007 prednostna naloga GD ELARG. Samo v letu 2009 je GD ELARG zaključil 375 končnih izjav.

(h) GD ECHO bi moral izboljšati dokumentacijo za ocene predlogov za ukrepe humanitarne pomoči (npr. uvesti standardizirana poročila o vrednotenju); (h) Komisija si že prizadeva dodatno izboljšati in uskladiti osrednjo dokumentacijo svojih ocen predlogov. Ena izmed možnosti je uvedba standardiziranega poročila o vrednotenju.

(i) GD ECHO bi moral opredeliti in vzpostaviti mehanizme za zbiranje in analizo podatkov o tem, kako njegovi partnerji uporabljajo „preskrbne centre humanitarne pomoči“. (i) Čeprav je predlog Sodišča koristen, sedanje prednostne naloge in omejena sredstva ne dovoljujejo uporabe tega predloga v bližnji prihodnosti.

6.54 Priporočila v zvezi z EuropeAid so vključena v poročilo o ERS. 6.54 V odgovor na priporočila Sodišča bo urad EuropeAid: — proučil možne metodologije za kazalnik ocenjenega finančnega učinka preostale stopnje napak, — ocenil stroškovno učinkovitost svojih kontrol v okviru pregleda dopustnega tveganja napake, — končal in razširjal sklop orodij za finančno poslovodenje za izvajalske organizacije, — si še naprej prizadeval zagotavljati pravilno in pravočasno beleženje podatkov iz revizij, — si prizadeval izboljšati sisteme informacijske tehnologije, ki jih uporablja pri svojem revizijskem delu, — izboljšal zasnovo in pregled meril za plačila proračunske podpore na podlagi spremenjenih smernic in postopkov vzajemnega ocenjevanja (skupina za zagotavljanje kakovosti), — uvedel spremenjen okvir za spremljanje in poročanje na področju upravljanja javnih financ za plačila proračunske podpore.

6.55 Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v Prilogi 6.4 .

NADALJNJE UKREPANJE PO POSEBNEM POROČILU št. 3/2006 – ODZIV HUMANITARNE POMOČI EVROPSKE KOMISIJE NA CUNAMI

Uvod

6.56 Leta 2006 je Računsko sodišče objavilo Posebno poročilo št. 3/2006 – Odziv humanitarni pomoči Evropske komisije na cunami, do katerega je prišlo po potresu 26. decembra 2004 ob zahodni obali Severne Sumatre. Revizija je zajela ukrepanje ob katastrofi in kratkoročna sanacijska dela Generalnega direktorata za humanitarno pomoč (GD ECHO) (8).

6.57 V Posebnem poročilu 3/2006 je Sodišče naštelo več priporočil, ki sta jih Svet in Parlament vsa sprejela. Sodišče je priporočilo, naj Komisija: (a) pretehta vlogo, ki bi jo lahko imela pri pomoči prizadetim vladam za uspešnejše vodenje usklajevanja donatorjev, da bi se zagotovilo izpolnjevanje potreb; (b) razjasni vloge GD ECHO in GD za okolje (mehanizem civilne zaščite), da se zagotovi usklajen pristop; (c) preuči dolgoročnejši okvir za ukrepanje v izrednih razmerah (npr. devet mesecev namesto šestih), da se zagotovi dovolj časa za izvedbo; (d) okrepi svoj sistem spremljanja, da se vključijo naslednji elementi: pisne povratne informacije partnerjem po obiskih zaradi spremljanja, priprava informacij o primerljivih stroških, boljša razlaga izvedbenih ukrepov ter informacije o tem, kaj je bilo narejeno in kje; (e) upošteva težavnost dostopa do dokumentacije o projektih, ki jih izvajajo agencije Združenih narodov v okviru Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma.

6.58 Svet je v svojih odgovorih na poročilo Sodišča Komisijo pozval, naj podpre usklajevalno vlogo Urada ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA), Parlament pa je poudaril pomen povezovanja kratkoročne humanitarne pomoči z dolgoročnejšo sanacijo in obnovo.

Nadaljnje ukrepanje po priporočilih

6.59 Leta 2007 je bila na podlagi predloga Evropske komisije za „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči“ (Soglasje) sprejeta skupna izjava (9) zaradi izboljšanja usklajevanja med državami članicami in Komisijo in spodbujanja najboljših praks. Leta 2008 je Komisija pripravila akcijski načrt, priložen Soglasju.

6.60 Komisija podpira vodilno vlogo Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti pri usklajevanju odzivov humanitarne pomoči. GD ECHO je član skupine za donatorsko podporo OCHA. V obdobju 2007–2009 je Komisija podpisala 43 pogodb na področju sodelovanja z OCHA v skupni vrednosti približno 30 milijonov EUR.

6.61 Komisija si prizadeva usklajevati načine zagotavljanja pomoči EU z načini držav članic v okviru Delovne skupine Sveta za humanitarno pomoč in pomoč v hrani ter Odbora za humanitarno pomoč. Prav tako je Komisija izboljšala uporabo „sistema 14 točk“ za evidentiranje financiranja humanitarne pomoči EU, leta 2009 pa je GD ECHO naročil pregled sistema usklajevanja donatorjev humanitarne pomoči na terenu (10).

6.62 V skladu s tem je GD ECHO leta 2008 in 2009 poslal državam članicam EU in Evropskemu parlamentu približno 250 poročil o stanju, ki so jih pripravili uslužbenci na terenu in v katerih je prikazano stanje na terenu med samo krizo v posamezni državi ali na posameznem območju.

6.63 V odgovor na priporočilo Sodišča je Komisija leta 2009 napovedala prestavitev Centra za nadzor in obveščanje na področju civilne zaščite iz GD za okolje v GD ECHO, kar je uresničila februarja 2010.

6.64 Komisija je dala prednost povezovanju pomoči, sanacije in razvoja namesto podaljševanju ukrepov za odpravo izrednih razmer, za katero bi bila po njenem mnenju potrebna bistvena sprememba zasnove in zakonodajnega okvira celotne politike EU v zvezi z zunanjimi ukrepi. V skladu s tem je bila izboljšana normativna ureditev, Komisija pa je sprejela ukrepe za okrepitev sodelovanja med humanitarnimi in razvojnimi službami ter drugimi izvajalci pomoči, zlasti na terenu ter v kriznih razmerah in razmerah državne nestabilnosti.

6.65 Komisija si je prizadevala obravnavati slabosti, odkrite v sistemu spremljanja, predvsem s strožjim izvajanjem svojih postopkov notranje kontrole ter z revizijo smernic za spremljanje. Sprejet je bil konkretnejši pristop k razvoju informacijskega sistema za primerljive stroške. GD ECHO pripravlja globalni sistem primerljivih stroškov na enoto, ki naj bi vključeval kritično maso podatkov o dejanskih stroških na enoto. Vendar se pričakuje, da bo sistem, ki se imenuje „Cost Observed for Results“ (COR), v uporabi v računalniškem okolju Hope/e-tool od leta 2012. 6.65 Oblikovanje modela, imenovanega “Cost of Observed Results” (COR), se bo začelo v letu 2011, ko bo vgrajen v orodje informacijske tehnologije (Hope/e-tool). Po fazi testiranja in vnosa podatkov naj bi se ta model začel uporabljati leta 2012.

6.66 Problem dostopa do dokumentacije za projekte, ki jih izvajajo agencije ZN, je Sodišče natančno preučilo v Posebnem poročilu št. 15/2009 (11). 6.66 Komisija je v celoti podprla zahteve Sodišča glede pridobitve ustreznih dokazil od organizacij ZN in to načelo je jasno določeno v okvirnem finančnem in upravnem sporazumu (FAFA). Če je Komisija obveščena o težavah, ki jih je imelo Sodišče v zvezi s tem, lahko pristopi k svojim partnerjem v ZN, da bi našla rešitev in zagotovila, da Sodišče prejme zahtevane informacije.

Zaključki

6.67 Komisija je upoštevala priporočila Sodišča in organov za razrešnico, čeprav je treba nekatere konkretne izboljšave sistema za spremljanje še uresničiti. Podrobneje to pomeni, da: 6.67

(a) si Komisija s Soglasjem in akcijskim načrtom, svojo podporo Uradu ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti ter stalnim sodelovanjem z državami članicami prizadeva zagotoviti uspešnejše usklajevanje donatorjev. Vmesni pregled akcijskega načrta Soglasja, predviden leta 2010, bi moral sistematično prikazati, kako Komisija kar najbolje izkorišča pet primerjalnih prednosti, naštetih v Soglasju, v zvezi z usklajevanjem in komplementarnostjo donatorjev humanitarne pomoči; (a) Komisija trenutno opravlja vmesni pregled akcijskega načrta Soglasje in končni rezultati bi morali biti na voljo do konca leta 2010.

(b) naj bi prestavitev Centra za nadzor in obveščanje v GD ECHO ustrezno reševala vprašanje usklajenosti pristopa obeh služb Evropske komisije; (b) Vključitev centra za nadzor in obveščanje že prinaša pozitivne rezultate, kot sta dostopnost informacij v realnem času ob začetku naravnih in drugih nesreč ter tesnejše sodelovanje med tehničnimi strokovnjaki GD ECHO na terenu in strokovnjaki držav članic, dodeljenih za dejavnosti na področju civilne zaščite.

(c) naj bi nova finančna instrumenta, uvedena leta 2007, in sicer instrument za razvoj in sodelovanje ter instrument za stabilnost, Komisiji zagotovila orodje za obravnavo izziva, ki ga predstavlja povezovanje pomoči, sanacije in razvoja, s tem da bo v državah, ki prihajajo iz krize, uporabljala kombinacijo politik; (c) Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodišče priznava prispevek novih instrumentov k procesu prehoda. Za okrepitev teh prizadevanj je Komisija ustanovila medsektorsko skupino za prehod, da bi spodbudila enoten pogled, usklajene pristope in skupna stališča glede politik za “primere prehoda”, kjer so prisotni humanitarni in razvojni instrumenti ter instrumenti za stabilizacijo. Cilj je izboljšati politiko in izvajanje programov na terenu ter prispevati k mednarodni razpravi glede primerov prehoda.

(d) bo mogoče uspešnost in rezultate sistema COR ovrednotiti šele potem, ko se bo sistem v celoti izvajal, čeprav je razvoj tega sistema zahtevna in obetavna naloga. (d) Komisija se strinja z izjavo Sodišča in namerava zagotoviti prve rezultate do konca leta 2011.

NADALJNJE UKREPANJE PO POSEBNEM POROČILU št. 6/2006 O OKOLJSKIH VIDIKIH RAZVOJNEGA SODELOVANJA KOMISIJE

Uvod

6.68 Leta 2006 je Sodišče objavilo Posebno poročilo št. 6/2006 – Okoljski vidiki razvojnega sodelovanja Komisije (12). Med revizijo sta bila pregledana oba okoljska programa, ki ju financira Komisija, pregledano pa je bilo tudi, kako Komisija vključuje okolje v vse svoje razvojno sodelovanje.

6.69 Petnajst priporočil Sodišča Komisiji, ki sta jih podprla Svet in Parlament, je zajemalo tri glavna področja: uvedbo celovite strategije za okolje in spremljanje njenega izvajanja, izboljšanje uspešnosti vključevanja okolja v druga področja ter izboljšanje uspešnosti okoljskih projektov.

6.70 Poleg tega je Parlament priporočil, naj Komisija več uporablja priznane strokovnjake organov za nacionalno pomoč držav članic in zasebnih družb, ki imajo priznane izkušnje kot partnerji teh organov pri vodenju okoljskih projektov v okviru nacionalnih razvojnih programov (13).

Nadaljnje ukrepanje po priporočilih

6.71 Na podlagi posebnega poročila Sodišča so službe Komisije dale prednost novi celoviti okoljski strategiji in do konca leta 2006 pripravile osnutek zasnove strategije. Vendar se je zaradi spremenjenih prioritet Komisije nadaljnje delo pri strategiji zavleklo, tako da so bili elementi za pripravo nove strategije prikazani v delovnem dokumentu služb Komisije (14) šele aprila 2009. Svet je pozdravil ta dokument in junija 2009 pozval Komisijo, naj pripravi celovit strateški dokument EU za leto 2011. Marca 2010 so bile Komisija in države članice v začetni fazi pripravljanja delovnega programa za oblikovanje nove strategije. 6.71 Zamuda pri pripravi strategije je nastala zaradi sprememb v prednostnih nalogah, pri čemer naj se okoljska strategija ne bi več izdajala kot samostojno sporočilo, temveč kot priloga k obsežnejšemu sporočilu o vključevanju vseh medsektorskih vprašanj (ne samo okoljskih), ki naj bi bilo predvidoma sprejeto do konca leta 2008. Ta novi pristop je bil predlagan z namenom zmanjšanja števila sporočil Komisije, vendar je bil sčasoma opuščen zaradi težav z združevanjem različnih medsektorskih vprašanj v en dokument in zaradi potrebe po pristopu, ki je bolj osredotočen na okolje. Septembra 2009 je bil sklican sestanek z državami članicami (in civilno družbo), da bi skupaj začeli pripravo nove strategije.

6.72 Septembra 2006 je Komisija vzpostavila operativni okvir za pripravo svoje nove okoljske strategije, ko je ustanovila medsektorsko skupino pod vodstvom GD za razvoj, v kateri so bili predstavniki ustreznih generalnih direktoratov. Komisija je zaprosila za tehnično pomoč pri opredelitvi mogočih kazalnikov uspešnosti za vključevanje okoljskih vidikov, ki bi jih lahko uporabili v novi okoljski strategiji leta 2006. Celovito oceno uspešnosti Komisije pri vključevanju okoljskih vidikov je glede na opredeljene kazalnike in metodologijo tehnična pomoč prvič pripravila šele leta 2009. 6.72 Vzpostavljeni so bili ključni količinski kazalniki v zvezi z obstoječo strategijo za vključevanje okoljskih vprašanj – kot je zahtevalo Sodišče – ki se spremljajo od leta 2006. Ti kazalniki so povezani z uporabo orodij, kot so okoljski profili pri pripravi državnih in regionalnih strategij, in okoljskimi ocenami v zvezi s programi in projekti, količino zagotovljenega usposabljanja ter številom osebja, ki se usposablja. Kakovostni kazalniki za oceno vključevanja okolja med oblikovanjem projektov so bili opredeljeni in uporabljeni v prvi pilotni naknadni oceni, izvedeni v letu 2009.

6.73 Komisija ni izvedla posebnega pregleda zaradi ocene svojih notranjih zmogljivosti za izvajanje okoljske strategije. Povečanja zmogljivosti se je lotila predvsem z obsežnim programom usposabljanja in izdajo podrobnejših navodil za svoje uslužbence. Poleg tega je bilo v ključnih enotah na sedežu Komisije zaposlenih omejeno število dodatnih uslužbencev, predvsem za delo v zvezi s podnebnimi spremembami v okviru razvojnega sodelovanja. 6.73 V okviru kadrovske politike “ničelne rasti” Komisije, in kot je priznalo Sodišče, je urad EuropeAid poudarjal krepitev nestrokovne usposobljenosti osebja namesto izvajanja posebnega pregleda svojih notranjih zmogljivosti. Ta pristop je dosledno izvajal v referenčnem obdobju.

6.74 Navodila za zaposlene za vključevanje okoljskih vprašanj v razvojno pomoč so bila izdana konec leta 2006 in nato leta 2009 posodobljena zaradi boljšega upoštevanja podnebnih sprememb. Vendar so svetovalci Urada za sodelovanje EuropeAid leta 2009 med pregledom ugotovili, da je v približno 50 % pregledanih projektov v fazi njihovega oblikovanja mogoče še izboljšati vključevanje okoljskih vidikov. 6.74 Naknadni pregled – ki je bil pilotni – je bil del ukrepa za stalno izboljševanje v fazi oblikovanja projektov.

6.75 Veliko uslužbencev Komisije se je udeležilo usposabljanja o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja, v katerega je Komisija vložila veliko sredstev. To usposabljanje je od leta 2009 obvezno za operativne uslužbence Urada za sodelovanje EuropeAid, ne pa tudi za uslužbence GD za razvoj in GD za zunanje odnose. 6.75 Usposabljanje v zvezi z vključevanjem okolja je zdaj obvezno za vse operativno osebje urada EuropeAid, ki dela na sedežu ali je napoteno na delegacije. To je bilo en izmed najbolje obiskanih usposabljanj v letu 2009 z več kot 400 udeleženci. Od leta 2005 se izvaja obsežen program seminarjev za usposabljanje, vključno z okoli 50 regionalnimi seminarji, ki so jih organizirale sodelujoče države, in večjim številom seminarjev, organiziranih na sedežu.

6.76 Komisija še ni opravila celovite ocene svoje okoljske pomoči, ki bi zajemala programe in vključevanje okoljskih vprašanj. Osrednjo podatkovno zbirko za vse ocenjene okoljske projekte je treba šele vzpostaviti. Okoljski vidiki sistema Komisije za spremljanje projektov so bili sicer razširjeni, vendar ta poročila o spremljanju še niso bila ocenjena z okoljskega stališča. 6.76 Ocena vključevanja okoljskih vprašanj v razvojno sodelovanje je načrtovana za leto 2011. Centralna baza podatkov za ocene posameznih okoljskih projektov je v razvoju in bo začela delovati leta 2011. V letih 2005 in 2009 so bila izdelana poročila o oceni v rezultate usmerjenega spremljanja s poudarkom na okoljskih projektih za Latinsko Ameriko. Ocene sodelovanja z Evropsko komisijo po posameznih državah so obravnavale okoljske vidike kot del medsektorskih vprašanj.

6.77 Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje prepoznavanja projektov, ki so povezani z okoljem, vendar še vedno ne more natančno oceniti zneska odhodkov, povezanih z okoljem. Sistem za približno oceno odhodkov je bil uveden za projekte, pomembne za podnebje, ne pa tudi za druga področja, zlasti biotsko raznovrstnost in širjenje puščav. 6.77 Urad EuropeAid je izboljšal svoje zmogljivosti za opredelitev in sledenje odhodkov za okoljske projekte, vendar ostaja izračun točnih zneskov, dodeljenih okoljskim ciljem znotraj ukrepov, ki so prvotno namenjeni izpolnjevanju drugih političnih ciljev, še vedno zelo zahtevna naloga. Z Odborom za razvojno pomoč pri OECD potekajo razprave o tem, kako bi lahko kvalitativne podatke na podlagi Rio označevalcev najlažje pretvorili v finančne podatke.

6.78 Državni okoljski profili so bili pripravljeni za skoraj vse nacionalne strateške dokumente in priloženi tem dokumentom, v same nacionalne strateške dokumente pa so bili vključeni tudi posebni deli o okolju. Vendar je kakovost državnih okoljskih profilov različna, njihov vpliv na splošne nacionalne strateške dokumente pa običajno še vedno omejen. Smernice za vmesni pregled nacionalnih strateških dokumentov, ki je potekal med izvajanjem teh nadaljnjih ukrepov, spodbujajo večje poudarjanje okolja v nacionalnih strateških dokumentih in dajejo posebno prednost vključevanju vprašanj podnebnih sprememb v revidirane nacionalne strateške dokumente. 6.78 Kakovost državnih okoljskih profilov in njihov vpliv na nacionalne strateške dokumente sta še vedno spremenljiva, vendar se nekateri državni okoljski profili posodabljajo na podlagi smernic o vključevanju okolja in zaradi boljše obravnave vprašanj podnebnih sprememb, medtem ko so smernice za vmesni pregled vplivale na večje upoštevanje okoljskih vprašanj in vprašanj v zvezi s podnebnimi spremembami v nacionalnih strateških dokumentih, zlasti v državah, ki so vključene v instrument za razvojno sodelovanje.

6.79 Komisija je uvedla usmeritve za vključevanje okoljskih vprašanj v dejavnosti proračunske podpore. Vendar so v praksi skladnost z okoljskimi predpisi in okoljski kazalniki še vedno redko vključeni v programe proračunske podpore, strateške okoljske ocene pa so bile izvedene le v nekaj primerih. 6.79 Nove smernice o proračunski podpori bodo objavljene leta 2011 in bodo vključevale nova navodila za medsektorska vprašanja. Kljub vključitvi posebnih okoljskih kazalnikov poteka politični dialog o okoljskih vprašanjih v številnih državah v okviru skupnih programov donatorjev, ki sledijo dejavnostim splošne proračunske podpore. Da bi bile strateške okoljske ocene učinkovite, zahtevajo upoštevanje lokalne ravni in vključitev partnerskih držav, zato jih ni mogoče vsiliti.

6.80 Čeprav so bili s smernicami Komisije uvedeni posebni postopki za pregled usklajenosti z okoljsko zakonodajo za vse projekte, je EuropeAid delegacijam prepustil odločitev o tem, ali bodo uvedle okoljske kontaktne točke za preverjanje teh postopkov. Zaradi omejitev zaposlovanja strokovnjaki za okolje EuropeAid ne morejo preveriti pregleda usklajenosti z okoljsko zakonodajo pri vseh predlogih projektov.

6.81 Komisija je uvedla tudi smernice za izvajanje presoje vplivov na okolje med fazo oblikovanja projektov in med nadaljnjim ukrepanjem po priporočilih iz presoje vplivov na okolje. Vendar zahteva po izvedbi presoje vplivov na okolje ni vselej izpolnjena, kot je ugotovljeno v pregledu EuropeAid iz leta 2009, omenjenem v odstavku 6.77. 6.81 Urad EuropeAid je oblikoval obvestila in navodila, ki se med drugim sklicujejo na podpiranje upravljanja naravnih virov na ravni skupnosti. Številni programi Komisije spodbujajo pobude glede upravljanja naravnih virov na lokalni ravni. Tematski program za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo, se izrecno sklicuje na sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, kar je bilo zajeto v razpisih za zbiranje predlogov, ki so upoštevali „zaščito lastništva posesti in pravic lokalnih skupnosti, vključno z avtohtonim prebivalstvom“ v okviru gospodarjenja z gozdovi.

6.82 Pri okoljskem tematskem programu (15) se je vloga delegacij pri ocenjevanju predlogov projektov povečala. Priročnik za vključevanje okoljskih vidikov vsebuje smernice za projekte iz nacionalnih strateških dokumentov, ki naj bi zagotovile upoštevanje lokalnih razmer pri zasnovi projektov.

6.83 Kot del procesa poenostavljanja finančnega poslovodenja Komisije sta bila spremenjena finančna uredba in praktični vodnik, tako da bi bili postopki javnega naročanja enostavnejši, njihova izvedba pa hitrejša.

6.84 V okoljskih smernicah EuropeAid je omenjeno, da je treba posvetiti pozornost zagotavljanju pomoči lokalnim skupnostim pri iskanju trajnostnih načinov uporabe lokalnih naravnih virov, vendar ne vsebujejo posebnih navodil o tem, kako to storiti. 6.84 Urad EuropeAid je oblikoval številna obvestila za spodbujanje trajnostnega razvoja s poudarkom na pristopih na ravni skupnosti. Poleg tega se tematski program za okolje izrecno sklicuje na sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, kar je bilo med drugim zajeto v razpisih za zbiranje predlogov, ki so upoštevali “zaščito lastništva posesti in pravic lokalnih skupnosti, vključno z avtohtonim prebivalstvom” v okviru gospodarjenja z gozdovi.

6.85 Komisija ni pripravila skupne ocene uspešnosti različnih instrumentov pomoči pri varstvu okolja, vendar EuropeAid zaključuje študijo o razvoju sektorskih pristopov in obravnava tudi možnost ustanovitve skrbniških skladov EU, ki bi se lahko uporabljali za varstvo okolja. 6.85 Raziskava Komisije o sektorskih pristopih na področju okolja in naravnih virov je bila zaključena v tesnem sodelovanju s številnimi razvojnimi agencijami EU, v pripravi pa je nekaj programov v podporo sektorske politike Komisije na tem področju. Očitno gre za nov tok dogodkov glede na preteklost. V okviru predlogov za spremembo finančne uredbe bo zdaj morda možno ustanoviti skrbniške sklade EU in vzpostavljeni so bili sporazumi o prenosu, da se državam članicam EU omogoči, da prispevajo h globalnemu zavezništvu o podnebnih spremembah (GCCA), ki ga upravlja Komisija. Inovativni mehanizmi financiranja za okolje vključujejo tudi vzpostavitev zasebno-javnih partnerstev ter združevanje posojil in nepovratnih sredstev.

6.86 Komisija za izvajanje svojih okoljskih programov še naprej uporablja strokovno znanje držav članic in zasebnih podjetij, poleg tega pa je povečala možnosti za sodelovanje zasebnega sektorja v tematskem programu Okolje in trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri, vključno z energijo. 6.86 Komisija pri izvajanju svoje okoljske strategije še naprej uporablja strokovno znanje držav članic in zasebnih podjetij.

Zaključki

6.87 Komisija je dosegla pomemben napredek pri izvajanju obširnih priporočil Sodišča. To velja zlasti v zvezi s krepitvijo lastnih zmogljivosti z usposabljanjem zaposlenih in smernicami zanje. Kljub temu je pregled EuropeAid iz leta 2009 opozoril na slabosti pri izvajanju nekaterih novih postopkov za vključevanje okoljskih vprašanj. 6.87 Komisija pozdravlja priznanje znatnega napredka, ki je bil dosežen pri vključevanju okoljskih vprašanj v portfelj zunanje pomoči Komisije. Naknadni pregled – ki je bil pilotni – je bil del ukrepa za stalno izboljševanje. Ta proces je vključeval pregled postopkov vzajemnega ocenjevanja (skupina za zagotavljanje kakovosti), ki so uvedli jasnejše kazalnike glede obravnavanja okoljskih vidikov pri pripravi predlogov projektov.