Posebno poročilo Za izboljšanje zagotavljanja 
tehnične pomoči Grčiji 
bo treba posvetiti  
več pozornosti rezultatomSL 2015  št. 19
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Print ISBN 978-92-872-3502-2 ISSN 1831-094X doi:10.2865/624713 QJ-AB-15-020-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-3499-5 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/057721 QJ-AB-15-020-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-3500-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/25657 QJ-AB-15-020-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Za izboljšanje zagotavljanja 
tehnične pomoči Grčiji  
bo treba posvetiti  
več pozornosti rezultatom
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 19
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat IV, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Milan Martin Cvikl  
in ki je specializiran za revidiranje področij prihodkov, raziskav in notranje politike, finančnega in ekonomskega upravlja -
nja ter institucij in organov Evropske unije. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Baudilio Tomé Muguruza, 
pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Daniel Costa de Magalhães in ataše Ignacio García de Parada, direktor  
Zacharias Kolias, vodja ekipe Kamila Lepkowska ter revizorji Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou,  
Theodoros Karantanos.
Od leve proti desni:  T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias, 
B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada, E. Efstathiou.
03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice in okrajšave
I–IX  Povzetek
1–8 Uvod
1–2 Grška kriza in programa za makroekonomsko prilagoditev
3–4 Tehnična pomoč kot podpora pri izvajanju programov
5–8 Obseg in metode tehnične pomoči
9–14 Obseg in cilji revizije ter revizijski pristop
9–11 Obseg in cilji revizije
12–14 Revizijski pristop
15–26 Del I – Delovna skupina za Grčijo je imela operativno strukturo, ki je delovala, 
ni pa imela enotne strateške usmeritve in namenskega proračuna
15–18 Delovna skupina za Grčijo je bila glede na začetek izvajanja programa ustanovljena pozno in brez 
upoštevanja drugih možnosti
19–22 Brez enotnega strateškega dokumenta
23–24 Delovna skupina za Grčijo ni imela namenskega proračuna
25–26 Delovna skupina je imela fleksibilno notranjo organizacijo, vendar kadrovske potrebe niso bile 
določene na podlagi ustrezne analize
04 Kazalo
27–54 Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub pomanjkljivostim v glavnem izpolnila 
svoj mandat
28–29 Veliki izzivi v težkih razmerah
30–32 Sistem za usklajevanje je zadovoljivo deloval
33–34 Vloga delovne skupine se je pri posameznih revidiranih projektih zelo razlikovala
35–37 Delovna skupina za Grčijo je uporabljala kombinacijo načinov za zagotavljanje tehnične pomoči, 
vendar nekateri od njih niso ustrezali vrsti pomoči
38–41 Izbor izvajalcev tehnične pomoči ni vedno temeljil na podrobni analizi drugih možnosti
42–45 Podpora za pospešitev črpanja sredstev iz skladov EU je bil ustrezno strukturirana
46–47 Podpora je bila dovolj prilagojena ključnim potrebam reforme, vendar ni vedno temeljila na 
izčrpni analizi potreb
48–50 Opisi nalog v nekaterih pogodbah niso bili jasni
51 Tehnična pomoč je ustrezala zahtevam iz programa
52 Delovna skupina za Grčijo je uspešno spremljala napredek v zvezi s tehnično pomočjo …
53–54 … in v različni meri končne izdelke zunanjih izvajalcev storitev
55–73 Del III – S tehnično pomočjo so bili doseženi mešani rezultati
55–57 Delovna skupina za Grčijo ni sistematično spremljala rezultatov in učinkov tehnične pomoči
58–59 Izložki so bili zadovoljivi, vendar je ponekod prišlo do zamud pri zagotavljanju pomoči
60–73 Prispevki k reformnemu procesu so bili različni
61–63 Javna uprava
64–65 Poslovno okolje
66 Strukturna sklada
67–71 Obdavčitev
72–73 Krepitev zmogljivosti
05 Kazalo
74–79 Zaključki in priporočila
75 Organizacija in načrtovanje tehnične pomoči
76 Izpolnitev mandata delovne skupine za Grčijo
77–79 Rezultati tehnične pomoči
 Priloga I –  Pregled projektov tehnične pomoči po področjih
 Priloga II –  Pregled revidiranih projektov tehnične pomoči
 Priloga III –  Subjekti, ki jih je Sodišče obiskalo med revizijo
 Priloga IV  –  Sporazum med ministrstvom za upravno reformo in e-upravo in OECD o prispevku 
k zmanjšanju upravnega bremena v Grčiji
 Priloga V –  Vloga delovne skupine za Grčijo pri zagotavljanju tehnične pomoči po področjih
 Odgovori Komisije
06
 Kratice  
in okrajšave
AROP : Operativni program za upravno reformo
GD za gospodarske in finančne zadeve (ECFIN) : Generalni direktorat Evropske komisije za gospodarske  
in finančne zadeve
GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje : Generalni direktorat Evropske komisije za zaposlovanje, 
socialne zadeve in vključevanje
GD za regionalno in mestno politiko : Generalni direktorat Evropske komisije za regionalno in mestno politiko
ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj
ESS : Evropski socialni sklad
Program FISCALIS : Program EU za sodelovanje nacionalnih davčnih uprav
MDS : Mednarodni denarni sklad
IRS: davčna uprava ZDA (vladna agencija ZDA, pristojna za pobiranje davkov in organ pregona na davčnem 
področju)
OECD : Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj
07
 Povzetek
I
Grčija je spomladi 2010 zaradi hude finančne krize 
zaprosila mednarodno skupnost za finančno pomoč. 
Države članice evroobmočja in Mednarodni denarni 
sklad so se odzvali tako, da so uvedli dva zapored-  
na programa za makroekonomsko prilagoditev. 
Poleti 2011 je začela Komisija kot pomoč pri izvajanju 
reform, za katere se je dogovorila z grškimi organi, 
izvajati program tehnične pomoči, ki naj bi ga usklaje -
val organ z imenom delovna skupina za Grčijo.
II
Delovna skupina za Grčijo se je osredotočala na 
pomoč pri izvajanju reform, ki so bile zahtevane 
v skladu s programoma za makroekonomsko prila -
goditev, ter pospeševanje črpanja sredstev iz skladov 
EU. Tehnično pomoč so izvajali zaposleni iz delovne 
skupine za Grčijo in strokovnjaki iz državnih uprav 
drugih držav članic, mednarodnih organizacij in zaseb -
nega sektorja. Obsegala je različne oblike: od stalne 
podpore, ki so jo rezidenčni strokovnjaki zagotav -
ljali grškim organom, do študij, poročil in tematskih 
delavnic.
III
Cilj revizije je bil analizirati, kako je delovna skupina 
za Grčijo izpolnila svoje cilje. Natančneje, Sodišče je 
preučilo organizacijsko in finančno ureditev delovne 
skupine za Grčijo, način dejanskega zagotavljanja in 
spremljanja tehnične pomoči ter prispevek delovne 
skupine k napredku reform. Podrobno je revidiralo 
13 projektov tehnične pomoči, ostale dokaze pa je pri -
dobilo na obiskih pri Komisiji, izvajalcih storitev, grških 
ministrstvih in drugih deležnikih.Ukrepi so bili dobri, vendar …
IV
Delovna skupina za Grčijo je Komisiji služila kot fleksi -
bilen mehanizem za usklajevanje obsežnega programa 
tehnične pomoči. Zagotavljanje tehnične pomoči 
grškim organom je bilo uspešno, vendar pomoč ni 
vedno vplivala na napredek reform. To oceno pa je 
treba razumeti v okviru nestabilnih političnih raz -
mer v Grčiji in nujnosti, ki so jo narekovale potrebne 
reforme.
Subjekt ni bil zaključena celota
V
Delovna skupina za Grčijo je bila zaradi nujnosti odzi -
vanja na krizo v Grčiji ustanovljena zelo na hitro, brez 
izčrpne analize drugih možnosti in brez namenskega 
proračuna. Čeprav je njen mandat zajemal opredelitev 
in usklajevanje tehnične pomoči, ni imela enotnega 
celovitega strateškega dokumenta za zagotavljanje 
tehnične pomoči ali odločanje med konkurenčnimi 
prioritetami. Brez tega dokumenta je delovna skupina 
z grškimi organi sodelovala glede na povpraševanje in 
na podlagi pogojev v programu.
Tehnična pomoč je bila ustrezna
VI
Sodišče je kljub pomanjkljivostim, ki so vplivale na 
vzpostavitev delovne skupine za Grčijo, ugotovilo, 
da je bilo zagotavljanje pomoči na vseh revidiranih 
področjih ustrezno in v splošnem skladno z zahte -
vami programa. Delovna skupina za Grčijo je do 
novembra 2014 opravila usklajevanje za 118 projektov 
tehnične pomoči na dvanajstih področjih. Pri tem je 
kljub nenehnim časovnim pritiskom razvila fleksibilen 
in raznolik sistem za zagotavljanje tehnične pomoči.
Povzetek 08
Postopki pri nekaterih projektih so bili šibki
VII
Usklajevanje zapletenega procesa zagotavljanja 
tehnične pomoči, ki ga je opravljala delovna skupina 
za Grčijo, je v splošnem delovalo in je bilo celo inova -
tivno, na projektni ravni pa se sistem ni zmeraj izkazal 
kot uspešen. Postopki za izbiro izvajalcev storitev niso 
zmeraj temeljili na temeljiti analizi drugih razpoložlji -
vih možnosti. Zasnova nekaterih dolgoročnih projek -
tov pomoči je bila pomanjkljiva, saj pogodbe z izva -
jalci storitev niso jasno določale pričakovanih končnih 
izdelkov.
Spremljanje bi bilo mogoče izboljšati
VIII
Sistem delovne skupine za Grčijo za spremljanje 
napredka tehnične pomoči je bil uspešen, vendar 
je bil obseg pregledov dela zunanjih izvajalcev zelo 
različen. Poleg tega delovna skupina za Grčijo ni 
sistematično spremljala nadaljnjega ukrepanja grških 
organov v zvezi s priporočili niti širših učinkov teh -
nične pomoči, čeprav bi bilo to koristno za načrtovanje 
tehnične pomoči.
Tehnična pomoč širše
IX
Učinek tehnične pomoči na splošni napredek reform je 
bil mešan. Napredek na področju strukturne porabe je 
bil dober, na področju javne uprave in davčne reforme 
pa je bila tehnična pomoč pogosto le delno uspešna. 
Izvajanje samih reform pa ni bilo v pristojnosti delovne 
skupine za Grčijo in je bilo odvisno od številnih zuna -
njih dejavnikov.Priporočila Sodišča
(a) Ustanovitev subjekta za zagotavljanje tehnične 
pomoči naj temelji na strategiji z jasno opredelje -
nimi cilji.
(b) Komisija naj ustanovi skupino zunanjih strokov -
njakov, ki bi jih bilo mogoče po potrebi napotiti na 
projekte tehnične pomoči v državah članicah.
(c) Da bi Komisija zagotovila usklajenost tehnične 
pomoči in zmanjšala napore v zvezi z usklajeva -
njem, naj si na posameznih področjih prizadeva za 
racionalizacijo števila partnerjev.
(d) Določijo naj se prioritete in ciljne usmeritve teh -
nične pomoči, ki naj se izvaja na najustreznejši in 
najuspešnejši način v skladu z obstoječim zakono -
dajnim in regulativnim okvirom.
(e) Komisija naj izvajalce storitev izbere na podlagi 
primerjalne analize, v pogodbah o tehnični pomo -
či pa jasno opredeli obseg končnih izdelkov.
(f) Komisija naj zagotovi, da se izvajanje tehnične 
pomoči sistematično spremlja in vrednoti glede na 
zastavljene cilje in pridobljena spoznanja, ki naj se 
v procesu upoštevajo kot povratne informacije.
(g) Tehnična pomoč naj bo usmerjena na krepitev 
zmogljivosti državnih uprav, da se zagotovi nepre -
kinjeno poslovanje in trajnost reform.
09
 Uvod
Grška kriza in programa 
za makroekonomsko 
prilagoditev
01 
Grčija je zaradi hude krize svojih 
javnih financ spomladi 2010 zaprosila 
mednarodno skupnost za finančno 
pomoč. Države članice evroobmočja 
so podporo zagotovile v obliki instru -
menta posojil za Grčijo v okviru prvega 
programa za makroekonomsko prila -
goditev (potrjenega maja 2010). Sledilo 
je posojilo evropskega instrumenta za 
finančno stabilnost v okviru drugega 
programa za makroekonomsko prila -
goditev (dogovorjenega marca 2012). 
Začetni znesek, ki so ga države članice 
evroobmočja namenile za instrument 
posojil za Grčijo, je znašal 80 mili -
jard  EUR, dodatnih 30  milijard  EUR pa 
naj bi prispeval Mednarodni denarni 
sklad. Skupne obveznosti evroobmo -
čja in MDS v okviru obeh programov 
trenutno znašajo 245,7  milijarde  EUR.
02 
Sveženj finančne pomoči je spremljal 
celovit program reform, o katerem so 
se dogovorili trojka (Komisija, MDS 
in Evropska centralna banka) in grški 
organi, določen pa je bil v memo -
randumu o soglasju. Memorandum 
opredeljuje posebne pogoje finančne 
pomoči in je bil večkrat pregledan 
(prvi program je bil pregledan petkrat, 
drugi štirikrat – nazadnje aprila 2014). 
Logika posredovanja je temeljila na 
treh ciljih:
 ο ponovni vzpostavitvi zaupanja 
finančnih trgov in javnofinančne 
vzdržnosti;
 ο spodbujanju gospodarske 
rasti in ponovni vzpostavitvi 
konkurenčnosti;
 ο varovanju stabilnosti finančnega 
sektorja.Tehnična pomoč kot 
podpora pri izvajanju 
programov
03 
Komisija je poleti 2011 ustanovila de -
lovno skupino za Grčijo, da bi podprla 
izvajanje reform, zahtevanih v me -
morandumu o soglasju, in pospešila 
črpanje sredstev iz skladov EU. Mandat 
delovne skupine za Grčijo je opisan 
v okviru 1 . Načrt Komisije za obliko -
vanje celovitega programa tehnične 
pomoči za Grčijo je potrdil Svet na 
svojem zasedanju 23. in 24. junija 2011.
10 Uvod
04 
Delovna skupina za Grčijo je bila usta -
novljena kot organizacijska enota pod 
pristojnostjo generalnega direktorja 
za človeške vire. Vodji delovne skupi -
ne je bil podeljen status generalnega 
direktorja, poročal pa je neposredno 
predsedniku Komisije pod vodstvom 
komisarja za ekonomske in monetarne 
zadeve. Delovna skupina za Grčijo je 
bila na podlagi sklepa Komisije z dne 
18. aprila 2012 s 1. majem 2012 prestav-  
ljena v GD za gospodarske in finanč -
ne zadeve, da bi zagotovili najvišjo 
možno raven sinergij, usklajenosti 
in skladnosti dela Komisije pri pod -
pori programu za makroekonomsko 
prilagoditev Grčije. Delovna skupina za 
Grčijo je dejavnosti izvajala v pisarnah 
v Bruslju in Atenah in je februarja 2015 
zaposlovala 65 uslužbencev. Njena 
organizacijska struktura je prikazana 
v diagramu 1 .Mandat delovne skupine za Grčijo
Delovna skupina za Grčijo je bila pooblaščena, da:
1. v tesnem sodelovanju z Grčijo in ob podpori drugih držav članic opredeli in usklajuje tehnično pomoč, ki 
jo Grčija potrebuje za izvedbo programa EU/MDS za makroekonomsko prilagoditev;
2. pomaga pristojnim grškim organom pri opredeljevanju podrobnosti glede vrste tehnične pomoči, ki jo je 
treba zagotoviti;
3. priporoča zakonodajne, regulativne in upravne ukrepe ter po potrebi ukrepe za (ponovno) načrtovanje 
pospešenega črpanja sredstev iz skladov EU […];
4. za vse projekte tehnične pomoči pripravi jasen opis nalog, ki podrobno določa naravo in obseg tehnične 
pomoči […], proračunske in človeške vire ter pričakovane rezultate, skupaj z mejniki in roki izvedbe;
5. Komisiji in grškim organom predloži četrtletna poročila o napredku ter po potrebi pogostejša opozorilna 
poročila.Okvir 1
11 Uvod Diagram 1Organizacijska struktura delovne skupine za Grčijo
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.GD ECFIN
Vodja ekipe delovne skupine 
za Grčijo (glavni svetovalec 
delovne skupine za Grčijo)Vodja ekipe za spremljanje 
memoranduma o soglasjuVodja urada ECFIN
v AtenahPodpredsednik za ekonomske in
monetarne zadeve ter evro
Vodja delovne skupine za GrčijoPoroča predsedniku Evropske komisije
Vodja
predstavništvaTematske ekipe delovne skupine 
za Grčijo (sklopi)Delovna skupina 
za Grčijo
Posebni svetovalecGeneralni direktor GD ECFIN
ECFIN.DDG1
Odgovornost za nadzor nad državami
ECFIN.G
Direktor za gospodarstvo
držav članic II – predstojnik za trojko
ECFIN.G.3
Enota za Grčijo
(spremljanje memoranduma 
o soglasju)
12 Uvod
Obseg in metode  
tehnične pomoči
05 
Pojem tehnične pomoči v posebnem 
kontekstu delovne skupine za Grčijo 
ali zagotavljanja pomoči Grčiji ni bil 
opredeljen. V skladu z opredelitvijo iz 
finančne uredbe tehnična pomoč po -
meni podporne dejavnosti in dejavno -
sti za krepitev zmogljivosti, ki so pot -
rebne za izvedbo programa ali ukrepa, 
predvsem dejavnosti pripravljanja, 
upravljanja, spremljanja, ocenjevanja, 
revizije in kontrole. Tehnično pomoč 
običajno zagotavljajo mednarodne 
organizacije s strokovnim znanjem 
in svetovanjem kot pomoč državam 
z razvojnimi programi.
06 
V Grčiji so dejavnosti tehnične pomoči 
zajemale širok razpon tem: 118 po -
sameznih projektov na 12 področjih 
politik (glej Prilogo I ). Delovna skupina 
za Grčijo se je osredotočala na reformo 
javne uprave, izboljšanje davčnega 
sistema ter ponovno vzpostavitev rasti 
s spodbujanjem poslovnega okolja.
07 
V praksi se je proces zagotavljanja 
tehnične pomoči začel z zahtevkom za 
pomoč, ki so ga pripravili grški organi. 
Obseg zahtevka je bil odvisen od po -
gojev v programu. Delovna skupina za 
Grčijo je bila odgovorna za opredelitev 
in zagotavljanje virov tehnične pomoči 
in za usklajevanje izvajanja. Podporo 
so nato zagotavljali uslužbenci de -
lovne skupine ali zunanji strokovnjaki 
s kratkoročnimi misijami, naročili male 
vrednosti in dolgoročno pomočjo. 
V nekaterih primerih so nacionalne vla -
de z dobrimi rezultati na nekem podro -
čju prevzele odgovornost kot področni 
vodje (ali reformni partnerji).08 
Izvajalci tehnične pomoči so svoje 
končne izdelke, predvsem strokovne 
študije in stalno praktično podporo, 
pripravili za ustrezne grške organe, ti 
pa so bili nato odgovorni za izvedbo 
priporočil v skladu s pogoji programa 
in lastnimi načrti reform. Proces zago -
tavljanja tehnične pomoči je prikazan 
v diagramu 2 .
13 Uvod Diagram 2Postopek zagotavljanja tehnične pomoči
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov delovne skupine za Grčijo.UsklajevanjeOpredelitev
potrebIzvajanje
Zahtevki Grčije 
za tehnično pomoč
Memorandum o soglasju
Nacionalne agencijeČetrtletna poročila delovne skupine za GrčijoStrokovnjaki posamezniki Trajna podporaŠtudije
Grški organi
Strukturne reforme
Memorandum
o soglasjuMednarodne organizacije
Posvetovanje med službami KomisijeSrečanja na visoki ravni
 države članice
 mednarodne
 organizacije grški organi deležniki
14
 Obseg in cilji revizije 
ter revizijski pristop
1 Ta se ne nanašajo na 
posamezna področja.
2 Revizija je zajemala področje 
dostopa do financiranja, a ni 
privedla do pomembnih 
ugotovitev.Obseg in cilji revizije
09 
Revizija je obravnavala tehnično 
pomoč EU Grčiji, ki jo je usklajevala 
delovna skupina za Grčijo. Glavni cilj 
revizije je bil oceniti, v kolikšni meri je 
bilo upravljanje te pomoči uspešno in 
je pozitivno prispevalo k reformnemu 
procesu v Grčiji.
10 
Da bi Sodišče izpolnilo ta cilj, je 
preučilo:
 ο organizacijsko ureditev delovne 
skupine za Grčijo ter financiranje 
in načrtovanje tehnične pomoči 
(odstavki od 15 do 26);
 ο zagotavljanje tehnične pomoči na 
podlagi mandata delovne skupine 
za Grčijo (odstavki od 27 do 54);
 ο prispevek k napredku reform 
(odstavki od 55 do 73).
11 
Poročilo ni obravnavalo ocene zasno -
ve programov za makroekonomsko 
prilagoditev ter njunega spremljanja 
ali izvajanja.Revizijski pristop
12 
Sodišče je analiziralo horizontalne 
vidike1 v zvezi z ustanovitvijo delovne 
skupine za Grčijo in splošnim upravlja -
njem tehnične pomoči ter vzorec  
13 projektov (glej pregled v  Prilogi II ). 
Vzorec je zajemal pet področij, ki so 
bila izredno pomembna za uspeh 
reformnega procesa v Grčiji (javna 
uprava, upravljanje prihodkov, poslov -
no okolje, dostop do financiranja2 in 
strukturna sklada).
13 
Posamezni projekti tehnične pomoči 
so bili izbrani na podlagi naslednjih 
meril: ustreznost teme za reformni pro -
ces, višja faza izvedbe, vključitev vseh 
oblik zagotavljanja tehnične pomoči in 
vseh mehanizmov financiranja.
14 
Glavno revizijsko delo je vključevalo 
obiske delovne skupine za Grčijo in 
drugih ustreznih služb Komisije. Dokazi 
so bili pridobljeni tudi z revizijskimi 
obiski in obiski za zbiranje informacij 
pri izvajalcih storitev, grških organih in 
drugih deležnikih. Priloga III  prikazuje 
seznam organov, ki jih je Sodišče obi -
skalo med revizijo.
15
 Del I 
Delovna skupina za Grčijo je imela operativno 
strukturo, ki je delovala, ni pa imela enotne 
strateške usmeritve in namenskega proračuna
Delovna skupina za Grčijo 
je bila glede na začetek 
izvajanja programa 
ustanovljena pozno  
in brez upoštevanja 
drugih možnosti
15 
V korespondenci med grškim pred -
sednikom vlade in Komisijo v začetku 
poletja 2011 je bila vzpostavitev de -
lovne skupine za Grčijo navedena kot 
ključni instrument za uspešno izvedbo 
prvega programa za makroekonom -
sko prilagoditev. Osnovno ureditev, 
vključno z mandatom delovne skupi -
ne (glej okvir 1 ), je Komisija določila 
20. julija 2011. V skladu s tem sklepom 
naj bi prva imenovanja začela veljati 
1. septembra 2011. Devet uslužbencev 
je svojo funkcijo nastopilo na ta datum 
(med njimi ključni vodstveni uslužben -
ci), v naslednjih dveh mesecih pa se 
jim pridružilo še 30 uslužbencev, tako 
da je imela delovna skupina konec 
oktobra 2011 39 zaposlenih.16 
Takrat je potekal že peti pregled 
prvega programa za makroekonomsko 
prilagoditev (ki se je začel maja 2010), 
izplačanih pa je bilo že šest posojil 
v vrednosti 65 milijard EUR od skup -
no 73 milijard EUR, ki so bile v okviru 
prvega programa izplačane iz instru -
menta posojil za Grčijo in MDS (glej 
diagram 3 ).Diagram 3Ustanovitev delovne skupine za Grčijo in finančna izplačila
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov delovne skupine za Grčijo in memoranduma o soglasju.140
120
100
80
60
40
20
0
Izplačana ﬁnančna podporaEvropski svet potrdi namero Komisije o oblikovanju 
programa tehnične pomoči za GrčijoZačetek delovanja delovne skupine za Grčijov milijardah EUR
1. pregled 
programaDrugi program
za makroekonomsko 
prilagoditev
5. pregled 
programa4. pregled 
programa
3. pregled 
programa 2. pregled 
programaPrvi program 
za makroeko-
nomsko 
prilagoditev
marec 2012 februar 2012december 2011 november 2011oktober 2011 september 2011 julij 2011 marec 2011 januar 2011 december 2010 september 2010maj 2010
16
Del I – Delovna skupina za Grčijo je imela operativno 
strukturo, ki je delovala, ni pa imela enotne strateške 
usmeritve in namenskega proračuna
17 
Po pričakovanjih naj bi delovna sku -
pina za Grčijo ostala dejavna, dokler 
bi bila potrebna podpora za izvajanje 
programa. Delovno skupino je 1. ju -
lija 2015 nadomestila nova služba 
za podporo strukturnim reformam, 
namenjena usklajevanju upravnih in 
strukturnih reform za spodbujanje rasti 
na ravni EU. Novo službo je ustanovila 
Komisija, da bi izkoristila strokovno in 
tehnično znanje in izkušnje ter delov -
ne metode, ki sta jih sčasoma razvili 
delovna skupina za Grčijo in podporna 
skupina za Ciper. V enoti je zaposleno 
osebje obeh prejšnjih skupin.
18 
Komisija ob ustanovitvi delovne skupi -
no za Grčijo ni analizirala alternativnih 
možnosti za zagotavljanje tehnične 
pomoči. Zlasti ni dokazala, da sta bila 
institucionalna ureditev in mandat de -
lovne skupine najprimernejša za reše -
vanje obstoječih slabosti na področju 
zmogljivosti. Razloga za pomanjkanje 
kritične analize ob ustanovitvi delovne 
skupine za Grčijo bi lahko bili nujnost 
in politična negotovost. Komisija je 
v zvezi s tem izjavila, da se je opirala na 
izkušnje, pridobljene z zagotavljanjem 
podpore Grčiji v okviru obstoječih in -
strumentov in pravnih aktov3. Delovni 
postopki delovne skupine za Grčijo 
niso bili nikoli pregledani, čeprav se je 
Komisija 20. julija 2011 odločila za letne 
preglede.Brez enotnega 
strateškega dokumenta
19 
Čeprav so bile prednostne naloge 
delovne skupine za Grčijo delno 
določene v internih dokumentih in 
predstavitvah, pa njene dejavnosti 
niso temeljile na enotnem celovitem 
strateškem dokumentu. Na primer, 
delovna skupina za Grčijo ni pripravila 
srednjeročnega strateškega načrta, 
ki bi določil podrobnosti ureditve za 
zagotavljanje tehnične pomoči, pred -
nostno razvrstitev ukrepov tehnične 
pomoči in potrebnih virov. V praksi je 
strateška usmeritev delovne skupine 
temeljila na programu za makro-  
ekonomsko prilagoditev, prednostna 
razvrstitev ukrepov pa je bila odvisna 
od zahtevkov grških organov.
20 
Dejavnosti tehnične pomoči, ki jih je 
usklajevala delovna skupina za Grčijo, 
so se večinoma izvajale na zahte -
vo. Grški organi so po posvetovanju 
z delovno skupino za Grčijo dvakrat 
predložili podrobne zahtevke, in sicer 
v letih 2011 in 2012, nato pa vsakega 
posebej posodobili za posamezna 
področja. Ta pristop odzivanja na 
zahtevo je v nasprotju z mandatom 
delovne skupine za Grčijo, v skladu 
s katerim naj bi imela delovna skupina 
dejavnejšo vlogo in bi opredelila in 
usklajevala tehnično pomoč v tesnem 
sodelovanju z grškimi organi.3 Okvir za sodelovanje je 
zajemal na primer Stalno 
predstavništvo Evropske 
komisije v Atenah, tehnično 
delovno skupino za podporo 
pri črpanju sredstev iz 
strukturnih skladov, 
ustanovljeno pri GD za 
zaposlovanje, socialne zadeve 
in vključevanje, ter stalne 
opazovalce programa iz GD  
za gospodarske in finančne 
zadeve.
17
Del I – Delovna skupina za Grčijo je imela operativno 
strukturo, ki je delovala, ni pa imela enotne strateške 
usmeritve in namenskega proračuna
21 
Delovna skupina za Grčijo sama ni 
izvedla sistematične ocene potreb, da 
bi ugotovila, katerim vprašanjem ali 
področjem je treba nameniti tehnično 
pomoč in po kakšnem prednostnem 
vrstnem redu. V skladu z njenim 
mandatom so bile prednostne naloge 
določene na podlagi memoranduma 
o soglasju. Vendar memorandum 
o soglasju zaradi svojega zelo širokega 
področja uporabe ni mogel služiti kot 
neposredna navodila za zagotavljanje 
tehnične pomoči, saj so bili viri delov -
ne skupine in upravne zmogljivosti 
grških organov omejeni. Kljub tem 
omejitvam je delovna skupina občas -
no zagotavljala tehnično pomoč, ki je 
presegala prvotne zahtevke grških or -
ganov, večinoma v zvezi z inovacijami 
in zajamčenim minimalnim dohodkom.
22 
Delovna skupina za Grčijo ni imela pre -
gleda nad projekti tehnične pomoči, ki 
so bili izvedeni v Grčiji in so se finan -
cirali iz drugih virov in ne iz proračuna 
EU, ki ga neposredno upravlja Komisija 
(vključno s tistimi, ki se v okviru delje -
nega upravljanja financirajo iz struk -
turnih skladov, npr. Evropskega social -
nega sklada). Čeprav delovna skupina 
za Grčijo ni bila odgovorna za izvajanje 
in spremljanje projektov strukturnih 
skladov, pa bi bil tak pregled koristen 
za načrtovanje in usklajevanje tehnič -
ne pomoči. Ker so cilji tehnične pomo -
či in strukturnih skladov podobni, bi 
upoštevanje pripravljalnega dela, ki 
je bilo opravljeno za projekte v okviru 
operativnih programov, pripomoglo 
tudi k izkoriščanju vseh sinergij s pro -
jekti tehnične pomoči.Delovna skupina za Grčijo 
ni imela namenskega 
proračuna
23 
Delovna skupina ni nikoli imela 
namenskega proračuna, ampak so se 
njene operacije in dejavnosti tehnične 
pomoči financirale iz več proračunskih 
vrstic (zlasti iz Evropskega socialnega 
sklada, Evropskega sklada za regional -
ni razvoj in administrativnega prora -
čuna Komisije). Sodišče je ugotovilo, 
da na področju reforme javne uprave 
možnosti financiranja, ki jih ponujata 
strukturna sklada, niso bile v celoti 
izkoriščene za tehnično pomoč. Pro -
račun operativnega programa, ki se 
nanaša na tehnično pomoč (AROP), je 
bil znatno zmanjšan in preusmerjen na 
ukrepe, ki niso neposredno povezani 
z reformo centralne uprave.
18
Del I – Delovna skupina za Grčijo je imela operativno 
strukturo, ki je delovala, ni pa imela enotne strateške 
usmeritve in namenskega proračuna
24 
Zaradi financiranja iz različnih pro -
računskih vrstic Komisija ni mogla 
natančno določiti skupnih prevzetih 
obveznosti (in zato tudi ne skupnih 
morebitnih stroškov) za dejavnosti 
tehnične pomoči v Grčiji. Na podlagi 
podatkov delovne skupine za Grčijo so 
v letih 2011–2013 prevzete obveznosti 
za tehnično pomoč4 v okviru centralizi -
ranega neposrednega upravljanja zna -
šale 11,2 milijona EUR. Poleg sredstev 
iz tega proračuna so se sredstva za 
nekatere dejavnosti tehnične pomoči zagotavljala tudi iz strukturnih skladov 
v okviru deljenega upravljanja5. Po in -
formacijah, ki so bile predstavljene na 
srečanju na visoki ravni6 marca 2014, je 
v obdobju 2011–2014 skupni znesek za 
te dejavnosti znašal 14,2 milijona EUR. 
Če upoštevamo oba vira financiranja, 
je bilo največ finančnih sredstev na -
menjenih za področje javnega zdravja. 
Največ sredstev v okviru centralizira -
nega upravljanja je bilo zagotovljenih 
za upravljanje prihodkov in poslovno 
okolje (glej diagram 4 ).Diagram 4Prevzete obveznosti za tehnično pomoč po področjih (2011–2013)1
1 2011–2014 za prevzete obveznosti v okviru deljenega upravljanja.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov delovne skupine za Grčijo.0 2 4 6 8 10 12
Centralizirano neposredno upravljanje Deljeno upravljanje(v milijonih EUR)
Trg dela in socialna varnost
DrugoJavno zdravje
Privatizacija, raba zemljišč in zemljiška knjiga Strukturni skladi in sektorska vprašanjaUpravna reforma na regionalni in lokalni ravniUpravna reforma na centralni ravni, e-upravaPoslovno okolje in reforma trgov proizvodov in storitev, 
javno naročanje, boljši predpisi
Upravljanje prihodkov in javnih ﬁnanc4 Brez stroškov za uslužbence in 
upravnih stroškov ter 
prevzetih obveznosti za 
program Fiscalis.
5 Neposredno centralizirano 
upravljanje pomeni, da denar 
porabijo uslužbenci Komisije 
(izbor pogodbenikov, 
nepovratna sredstva, prenos 
sredstev, spremljanje itd.). Pri 
deljenjem upravljanju se 
izvrševanje proračuna prenese 
na države članice.
6 Redna srečanja za usklajevanje 
in obravnavanje napredka na 
področju tehnične pomoči, ki 
jih je organizirala delovna 
skupina za Grčijo. Med 
udeleženci so bile države 
članice, izvajalci storitev in 
deležniki.
19
Del I – Delovna skupina za Grčijo je imela operativno 
strukturo, ki je delovala, ni pa imela enotne strateške 
usmeritve in namenskega proračuna
Delovna skupina je imela 
fleksibilno notranjo 
organizacijo, vendar 
kadrovske potrebe niso 
bile določene na podlagi 
ustrezne analize
25 
Delo delovne skupine za Grčijo je 
bilo razdeljeno na enajst sklopov, 
povezanih s posameznimi politikami, 
in področje dela ene horizontalne 
ekipe, zadolžene za usklajevanje in 
upravljanje tehnične pomoči. Sklopi so 
se ujemali s strukturo memoranduma 
o soglasju in glavnimi izzivi, s katerimi 
se je Grčija spopadala v reformnem 
procesu. Vsak sklop je vodil koordina -
tor, ki je bil splošno odgovoren za no -
tranjo organizacijo dela, komuniciranje 
in prispevke v splošnih dokumentih 
delovne skupine za Grčijo. Nadaljnji 
nalogi koordinatorjev sta bili opredeliti 
projekte, ki bi lahko bili zanimivi za 
druge sklope, in vzdrževati stike z   
regionalno pisarno pri GD za gospo -
darske in finančne zadeve. Zaradi 
strukture po sklopih so lahko usluž -
benci (vključno s koordinatorjem) 
delali v več kot eni skupini, vodstvo 
delovne skupine za Grčijo pa je imelo 
fleksibilnost, potrebno za hitro preraz -
porejanje virov.
26 
Skupna zgornja meja 67 uslužbencev 
delovne skupine za Grčijo, ki je bila do -
ločena aprila 2012, ni bila utemeljena 
z analizo dejanskih potreb. 1. februar -
ja 2014 je bilo skupno število uslužben -
cev bistveno manjše od zgornje meje 
(devet prostih delovnih mest). Februar -
ja 2015 sta bili po zaključku postopkov 
zaposlovanja prosti le še dve delovni 
mesti. S 1. julijem 2015 je bila delovna 
skupina za Grčijo vključena v podpor -
no službo za strukturne reforme.
20
 Del II 
Delovna skupina za Grčijo je kljub 
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila 
svoj mandat
27 
Mandat delovne skupine za Grčijo je 
zajemal pet komponent (glej okvir 1 ). 
V tem delu poročila Sodišča analizira, 
v kolikšni meri so bile posamezne kom -
ponente izvršene.
Mandat delovne skupine  
za Grčijo
1. v tesnem sodelovanju z Grčijo 
in ob podpori drugih držav 
članic opredeli in usklajuje 
tehnično pomoč, ki jo Grčija 
potrebuje za izpolnitev progra -
ma EU/MDS za makroekonom -
sko prilagoditev;
Veliki izzivi  
v težkih razmerah
28 
Velik izziv delovne skupino za Grčijo je 
bil oblikovati celovit program tehnič -
ne pomoči za podporo pri izvajanju 
programov za prilagoditev in splošni 
trajnosti grških reform. Med ma -
jem 2010 in oktobrom 2011 je bil prvi 
program za prilagoditev pregledan 
petkrat. Ko je bila delovna skupina 
ustanovljena, je program že vseboval 
številne podrobne pogoje, ki so grškim 
organom služili kot osnova za zahtevek 
za tehnično pomoč.29 
Delovna skupina za Grčijo je začela 
v prvih treh mesecih svojega obstoja 
izvajati pobude v zvezi s tehnično 
pomočjo na večini področij, za katera 
so grški organ zaprosili za pomoč. Iz 
njenega prvega četrtletnega poročila 
(november 2011) je razvidno, da se 
je tehnična pomoč v tistem trenutku 
izvajala na devetih področjih, vključno 
s ključnimi področji, kot so proračun  
in obdavčenje, javni sektor in poslovno 
okolje. Novembra 2014 je bila delov-  
na skupina za Grčijo dejavna pri  
118 projektih tehnične pomoči. Pri 
zagotavljanju tehnične pomoči se je 
delovna skupina spoprijemala s krat -
kimi roki, ki so bili posledica izpolnje -
vanja pogojev iz programa za prila -
goditev. Poleg tega je morala delati 
v zelo nestabilnih političnih razmerah, 
kar je zahtevalo pogosto prilagajanje 
pristopa in vsebine projektov tehnične 
pomoči.
Sistem za usklajevanje  
je zadovoljivo deloval
30 
Zapleten sistem zagotavljanja tehnič -
ne pomoči, ki vključuje veliko število 
držav članic, mednarodnih organizacij 
in subjektov EU, je zahteval obsežnejše 
usklajevalne ukrepe. Delovna skupina 
za Grčijo je zato organizirala redne 
sestanke na visoki ravni za usklajeva -
nje zagotavljanja pomoči. Do sredine 
leta 2014 je bilo izvedenih deset takih 
sestankov. Sestanki so bili kot glavno 
orodje za usklajevanje koristni za zdru -
ževanje virov tehnične pomoči (zlasti 
v začetnem obdobju) in racionalizacijo 
njenega izvajanja. Sestankov na visoki 
ravni so se udeleževali številni udele -
ženci, ki so zastopali vse vrste partner -
jev na področju tehnične pomoči.
21
Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub  
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila svoj mandat
31 
Poleg sestankov na visoki ravni je 
delovna skupina za Grčijo uvedla še tri 
glavne kanale za splošno usklajevanje 
z grškimi organi:
 ο politične sestanke na visoki ravni, 
ki se jih je udeleževal vodja delov -
ne skupine za Grčijo;
 ο tedenske sestanke na ravni sklo -
pov (uslužbenci delovne skupine 
za Grčijo, odgovorni za posame -
zno področje) s kolegi iz grških 
organov;
 ο delovne stike uslužbencev delovne 
skupine za Grčijo z grškimi organi 
(vključno s stiki s strokovnjaki, ki so 
redno delali v grški javni upravi).
32 
Na projektni ravni je delovna skupina 
za Grčijo lahko prikazala okreplje -
no sodelovanje z grškimi organi in 
z izvajalci storitev. Pri vseh projektih 
so uslužbenci delovne skupine vodili 
sestanke z grškimi kolegi in/ali na njih 
sodelovali. V nekaterih primerih pa se 
to usklajevanje ni izkazalo kot uspešno:
 ο Pri projektu v zvezi z upravnim 
bremenom je Sodišče ugotovi -
lo izvedbene slabosti, ki so se 
nanašale na sodelovanje med 
OECD in grškimi organi, zlasti na 
kakovost vložkov grških strokov -
njakov. Usklajevalni napori delovne 
skupine za Grčijo so se izkazali kot 
nezadostni, da bi lahko preprečili 
zamude in omogočili izvedbo pro -
jekta v skladu s prvotno zamislijo 
(glej Prilogo IV ). ο Na področju strukturnih skladov je 
bilo treba opraviti primerjalno ana -
lizo postopka izvajanja kohezijske 
politike. Delovna skupina za Grčijo 
je zato začela septembra 2013 
sodelovati z organi ene od držav 
članic, vendar je bilo sodelova -
nje pozneje brez jasnega razloga 
prekinjeno.
Vloga delovne skupine  
se je pri posameznih 
revidiranih projektih  
zelo razlikovala
33 
Delo, ki ga je opravila delovna skupina 
za Grčijo, je imelo pri posameznih pro -
jektih zelo različno vlogo (za podrob -
nejšo analizo vloge delovne skupine 
glej Prilogo V  ). Prispevek delovne 
skupine je bil očiten, kadar je bila od -
govorna za združevanje virov iz držav 
članic ali vodenje zunanjih izvajalcev 
storitev.7 V takih primerih je bila delov -
na skupina za Grčijo odgovorna med 
drugim za oblikovanje opisa naloge, 
izbor izvajalcev storitev (ob posveto -
vanju z GD za zaposlovanje, socialne 
zadeve in vključevanje) ter spremljanje 
njihovega dela. Zato je znatno vplivala 
na obseg in kakovost tehnične pomoči, 
ki so jo grški organi dejansko prejeli.
34 
Nasprotno pa je bila vloga delovne 
skupine za Grčijo v projektu v zvezi 
z upravnim bremenom manj jasno 
opredeljena. Delovna skupina ni bila 
vključena pri izbiri izvajalca storitev, 
pri pogodbenih ureditvah med OECD 
in grškimi organi ali pri spremljanju 
izvajanja. Delovala je predvsem kot 
posrednik, a je bila pri tem le delno 
uspešna (glej odstavek 32).7 Na primer na področjih 
reforme javnega sektorja, 
poslovnega okolja 
(liberalizacija poklicev), 
proračuna in obdavčenja.
22
Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub  
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila svoj mandat
Mandat delovne skupine  
za Grčijo
2. pomaga pristojnim grškim 
organom pri opredeljeva -
nju podrobnosti glede vrste 
tehnične pomoči, ki jo je treba 
zagotoviti;Delovna skupina za Grčijo 
je uporabljala 
kombinacijo načinov  
za zagotavljanje tehnične 
pomoči, vendar nekateri 
od njih niso ustrezali  
vrsti pomoči
35 
Delovna skupina za Grčijo je imela za 
izpolnitev svojega mandata na voljo 
številne načine zagotavljanja tehnične 
pomoči (glej diagram 5 ). Prevladova -
lo je zagotavljanja tehnične pomoči 
z zunanjimi pogodbeniki, delno zaradi 
upravnih omejitev, zaradi katerih 
Komisija ni mogla sama zaposliti 
strokovnjakov. Ko je bil projekt teh -
nične pomoči odobren, se je običajno 
uporabila kombinacija strokovnjakov 
za kratkoročno in dolgoročno pomoč, 
ki so obravnavali specifične potrebe 
grških vladnih upravičencev.Diagram 5Načini izvajanja pomoči
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov delovne skupine za Grčijo.Dolgoročne pogodbe
Podpora mednarodnih in nacionalnih organizacij 
s speciﬁčnim strokovnim znanjem. Pogodbe 
je sklenila neposredno Komisija , ki je pri tem 
uporabila centralni proračun  ESS, ali pa so jih 
upravljali grški organi in zaračunali strukturnim 
skladom.Naročila nizke vrednosti
Podpora za posamezne kratkoročne projekte. 
Pogodbe v vrednosti manj kot 15 000 EUR je  
ﬁnancirala neposredno Evropska komisija iz 
centralnega proračuna za tehnično pomoč ESS. 
Ta vrsta podpore se je običajno uporabljala 
v sklopu, npr. sklopu za poslovno okolje.Misije strokovnjakov
Kratkoročni strokovni obiski ali delavnice, 
namenjene izmenjavi izkušenj in najboljših praks, 
v izvedbi strokovnjakov, ki so jih napotile 
mednarodne organizacije ali države članice. 
Strokovne misije so se kot način zagotavljanja 
tehnične pomoči veliko uporabljale na področjih 
javne uprave in obdavčitve.Uslužbenci delovne skupine za Grčijo
Uradniki, pogodbeni uslužbenci in nacionalni 
strokovnjaki so grškim organom zagotavljali 
podporo priložnostno ali kot rezidenčni 
strokovnjaki v grških institucijah. Slednji pristop 
se je uporabljal na področjih javne uprave, 
obdavčenja in strukturnih skladov.
23
Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub  
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila svoj mandat
36 
Če se je tehnična pomoč zagotavlja -
la na podlagi dolgoročnih pogodb 
z nacionalnimi razvojnimi agencijami8 
(na področjih obdavčenja in javne 
uprave), je bila delovna skupina za 
Grčijo odgovorna za izbor strokov -
njakov in pogajanja z njimi. Čeprav so 
strokovnjake financirale agencije, so ti 
delali večinoma samostojno (npr. brez 
metodoloških navodil agencij). Agen -
cija, dejavna na področju obdavčenja, 
je za svoje storitve zaračunala upravne 
pristojbine v višini 7 %9. Omenjena de -
litev odgovornosti v primeru teh dveh 
pogodb kaže, da so se nacionalne 
agencije uporabljale predvsem za fi -
nanciranje najemanja zunanjih pogod -
benikov. Dejanski prispevek agencij je 
bil omejen na formalne zadeve (brez 
vsebinskega svetovanja), Komisija pa je 
morala plačati upravne pristojbine.
37 
Na področjih z zapletenim pravnim 
okoljem, kot sta upravljanje prihodkov 
in javna uprava, so bili doseženi boljši 
rezultati, če so bili rezidenčni strokov -
njaki napoteni v nacionalne organe že 
v zgodnji fazi. Ti strokovnjaki so bili 
dobro usposobljeni za odkrivanje in 
odpravljanje praktičnih ovir in ome -
jitev, na primer pri postopkih odpisa 
dolga, ter za omogočanje sporazume -
vanja pri zamudah v zakonodajnem 
postopku.Izbor izvajalcev tehnične 
pomoči ni vedno temeljil 
na podrobni analizi 
drugih možnosti
38 
Od vseh dolgoročnih projektov tehnič -
ne pomoči, ki jih je Sodišče revidiralo, 
je štiri naročila neposredno Komisija 
(dva s področja obdavčenja pri MDS, 
dva s področja javne uprave in ob -
davčenja pa pri nacionalnih razvojnih 
agencijah). Na področju poslovnega 
okolja (zmanjšanje upravnega breme -
na) so sporazum o prispevkih z OECD 
sklenili grški organi.
39 
Izbor izvajalcev tehnične pomoči na 
podlagi dolgoročnih pogodb, ki jih je 
sklenila neposredno Komisija, je bil 
dokumentiran, kot zahteva finančna 
uredba.10 Razpisni postopki niso bili 
potrebni, vendar je izbrane ponudnike 
najprej preveril GD za mednarodno 
sodelovanje in razvoj ter jim odo -
bril sklepanje pogodb s Komisijo. Pri 
sporazumu o prispevkih, sklenjenem 
z OECD, so postopke oddaje javnega 
naročila izvedli grški organi, zakonoda -
ja pa ni zahtevala javnega razpisnega 
postopka. Vendar pa izbor ni temeljil 
na podrobni in dokumentirani analizi, 
ki bi primerjala relativne prednosti 
drugih ponudnikov. To je veljalo tako 
za postopke, ki jih je vodila Komisija, 
kot za postopke, ki so jih vodili grški 
organi.8 Nacionalne razvojne agencije 
so javni subjekti, na katere 
država članica prenese nalogo 
zagotavljanja strokovnega 
znanja in pomoči v drugih 
državah (zlasti v državah 
v razvoju).
9 Od skupnega proračuna 
v višini 600 000 EUR.
10 Večinoma s sklepi 
o financiranju.
24
Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub  
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila svoj mandat
40 
Odločitev, da se podpišejo pogodbe 
z nacionalnimi razvojnimi agencijami, 
je bila posledica strategije vključeva -
nja držav članic v izvajanje tehnične 
pomoči. Na primer, Komisiji se je zdel 
izbor nacionalne razvojne agencije na 
področju javne uprave logičen, saj je ta 
organizacija v preteklosti že sodelovala 
s področnim vodjem.
41 
Agencija je na organizacijski ravni 
imela posebno tematsko enoto za 
javne finance in modernizacijo države, 
vendar ni mogla dokazati predhodnih 
izkušenj s projekti tehnične pomoči, 
katerih obseg bi bil primerljiv z refor -
mo grške centralne uprave. Agencija je 
v glavnem delovala v državah v ra -
zvoju (zlasti v podsaharski Afriki in na 
Balkanu). V obdobju 2013–2014 je bila 
podpora reformi grške javne uprave 
edini projekt agencije, ki ga je izvedla 
v EU. Druga nacionalna razvojna agen -
cija, ki je bila najeta za zagotavljanje 
tehnične pomoči na področju obdav -
čitve, se je v preteklosti osredotočala 
na zmanjšanje revščine in je bila veči -
noma dejavna v manj razvitih državah 
Azije in Afrike.
Mandat delovne skupine  
za Grčijo
3. priporoča zakonodajne, regula -
tivne in upravne ukrepe ter po 
potrebi ukrepe za (ponovno) 
načrtovanje pospešenega črpa -
nja sredstev iz skladov EU […];Podpora za pospešitev 
črpanja sredstev  
iz skladov EU je bila 
ustrezno strukturirana
42 
Delovna skupina za Grčijo je Grčiji 
zagotovila obsežen sveženj podpo -
re na področju strukturnih skladov. 
Novembra 2014 se je osem projektov, 
namenjenih izboljšanju upravljanja 
strukturnih skladov, izvajalo ali pa so 
bili že zaključeni. Zajemali so tako hori -
zontalna vprašanja (spremljanje, po-  
enostavitev postopkov) kot tudi spe -
cifično podporo za izvajanje zastavlje -
nih prednostnih nalog (npr. ravnanje 
z odpadki, energetika, turizem).
43 
V zvezi s spremljanjem prednostnih 
projektov, ki so bili podrobno preučeni 
med revizijo, je Sodišče ugotovilo, da 
se je izvajanje tehnične pomoči delilo 
na tri kategorije: (i) reševanje proble -
mov v zvezi s horizontalnimi vpraša -
nji, (ii) razvoj delujočega sistema za 
spremljanje v Grčiji, in (iii) neposredno 
spremljanje 40 prednostnih projektov, 
ki so bili izbrani na podlagi dobrega 
sistema ocene tveganj. Zadnja dejav -
nost se je zaključila sredi leta 2012, saj 
je Grčija uvedla ustrezen mehanizem 
za spremljanje.
25
Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub  
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila svoj mandat
44 
Pri delitvi odgovornosti na področju 
strukturnih skladov je bilo sodelova -
nje med delovno skupino za Grčijo in 
GD za regionalno in mestno politiko 
primer dobrega notranjega uskla -
jevanja v Komisiji. Ker je bila delitev 
odgovornosti jasna, delovna skupina 
za Grčijo ni posegala v redne dejavno -
sti spremljanja, ki jih je opravljal GD za 
regionalno in mestno politiko, ampak 
je reševala horizontalna vprašanja, 
ki vplivajo na izvajanje strukturnih 
skladov. Horizontalni problemi so 
bili opredeljeni novembra 2011 (npr. 
poenostavitev zakonodaje, organiza -
cija zemljiške knjige), delovna skupina 
za Grčijo pa jih je obravnavala kot take 
ves čas svojega obstoja.
45 
Tehnično pomoč na področju struktur -
nih skladov so zagotavljali uslužbenci 
delovne skupine za Grčijo (ki so imeli 
sedež na Ministrstvu za promet in 
delali v pisarni delovne skupine). V tem 
primeru je imela delovna skupina za 
Grčijo dobro opredeljeno vlogo, ki 
je prinesla pozitivne rezultate (glej 
odstavka 41 in 42). Treba je opozoriti, 
da je delovna skupina, namenjena 
izvajanju strukturnih skladov, obstajala 
že pred ustanovitvijo delovne skupi -
ne za Grčijo. Sestavljali so jo uradnik 
Komisije in trije drugi strokovnjaki, ki 
jih je imenovala Evropska investicijska 
banka. Uradnik Komisije je bil zadolžen 
za usklajevanje izvajanja programa na 
področju strukturnih skladov in je gr -
škim organom pomagal pri oddaji vlog 
ter redno poročal o napredku.Mandat delovne skupine  
za Grčijo
4. za vse projekte tehnične po -
moči pripravi jasen opis nalog, 
ki podrobno določa naravo in 
obseg tehnične pomoči […], 
proračunske in človeške vire ter 
pričakovane rezultate skupaj 
z mejniki in roki izvedbe.
Podpora je bila dovolj 
prilagojena ključnim 
potrebam reforme, 
vendar ni vedno temeljila 
na izčrpni analizi potreb
46 
Sodišče je pri revidiranih projektih 
ugotovilo, da je obseg pomoči v glav -
nem ustrezal glavnim problemom, ki 
so jih opredelili zunanji strokovnjaki. 
Na področju obdavčenja je bila tehnič -
na analiza, na kateri je temeljila tehnič -
na pomoč, ustrezna glede oblikovanih 
kazalnikov in izbranih področij. Obseg 
tehnične pomoči je bil dobro opre -
deljen tudi na področju strukturnih 
skladov. Sistem spremljanja, ki je bil 
razvit s tehnično pomočjo, je temeljil 
na zanesljivi analizi tveganj, sledila 
pa mu je namenska tehnična pomoč 
za podporo pri izvajanju posameznih 
projektov.
26
Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub  
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila svoj mandat
47 
Sodišče pa je vendarle ugotovilo 
slabosti v zvezi z obsegom tehnične 
pomoči na področjih zmanjševanja 
upravnega bremena in javne uprave:
(a) Na področju zmanjševanja 
upravnega bremena je bil obseg 
tehnične pomoči manjši kot pri 
podobnem projektu, ki so ga grški 
organi začeli izvajati leta 2010. Ta 
projekt, ki je bil zasnovan v okviru 
operativnega programa Upravna 
reforma (AROP), je bil pozneje 
ustavljen, nadomestil pa ga je 
sporazum z OECD o zagotavljanju 
tehnične pomoči. Poleg drugih 
razlik je bila ena od razlik ta, da je 
prvotni projekt zajemal celotno 
oceno vseh predpisov na tem po -
dročju, medtem ko se je sporazum 
OECD osredotočal na 20 % najbolj 
obremenjujočih predpisov. Razlogi 
za spremenjeni pristop niso bili 
dokumentirano utemeljeni.
(b) Tehnična pomoč na področju 
javne uprave ni temeljila na analizi 
potreb, ki bi jo opravila delovna 
skupina za Grčijo sama, temveč 
se je sklicevala na ugotovitve in 
priporočila iz pregleda javnega 
upravljanja z naslovom Grčija: 
pregled centralne uprave (Greece: 
Review of the Central Administrati -
on), ki ga je pripravil OECD. Vendar 
pa tehnična pomoč ni prevzela 
ključnega priporočila glede predvi -
devanja ovir pri reformah in njiho -
vega sistematičnega spremljanja.
(c) Sinergije s strukturnimi skladi niso 
bile v celoti izkoriščene. Specifične 
potrebe in obseg tehnične pomoči 
so bili opredeljeni brez posvetova -
nja z organom upravljanja progra -
ma AROP ali GD za zaposlovanje, 
socialne zadeve in vključevanje, 
čeprav sta imela operativni program 
in tehnična pomoč podobne cilje. 
Nekateri osrednji ukrepi programa 
AROP so bili ustavljeni in izvedeni 
(v omejenem obsegu) kot projekti 
tehnične pomoči v okviru neposre -
dnega centraliziranega upravljanja.Opisi nalog v nekaterih 
pogodbah niso bili jasni
48 
Kljub temu da ji bil obseg tehnične 
pomoči dobro opredeljen, pa opisi 
nalog ali časovni načrti, na katerih je 
temeljila tehnična pomoč, v nekaterih 
primerih niso bili zadovoljivo zasnova -
ni. Sodišče je odkrilo specifične slabos -
ti v enem od sporazumov o prispevkih, 
ki jih je Komisija sklenila z MDS, in 
v časovnem načrtu11 za reforme javne 
uprave.
49 
V sporazumu o prispevku, imeno -
vanem Krepitev javnofinančnega 
upravljanja in davčne uprave v Grčiji 
(Strengthening Public Financial Ma -
nagement and Tax Administration in 
Greece) (podpisanim decembra 2011), 
ni bil natančno opredeljen obseg dela, 
ki naj bi ga opravil MDS. Sporazum je 
določal le zelo široko delitev odgovor -
nosti med partnerji, vključenimi v pro -
ces zagotavljanja tehnične pomoči, 
v skladu s katero bi moral MDS voditi, 
usklajevati in nadzorovati dejavnosti 
tehnične pomoči na področju davčne 
uprave. Kazalniki izidov niso bili po -
vezani s specifičnimi odgovornostmi 
posamezne strani. Navedene odgovor -
nosti so bile podrobneje opredeljene 
v poznejši spremembi sporazuma (dve 
leti po podpisu).11 Časovni načrt je bil 
dogovorjen med delovno 
skupino za Grčijo, grškimi 
organi in področnim vodjem 
(državo članico, ki je prevzela 
odgovornost glavnega 
partnerja za reforme na 
nekem področju) kot 
instrument za ohranjanje 
globalne vizije in usklajeno 
spremljanje nadaljnjega 
ukrepanja v zvezi s tehnično 
pomočjo na področju javne 
uprave. V njem sta opisani 
splošna struktura in strategija 
za izvajanje upravne reforme.
27
Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub  
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila svoj mandat
50 
Časovni načrt za reformo javne uprave 
je zajemal 58 ukrepov, ki naj bi bili do -
končani v letih 2012 in 2013. Za nekate -
re ukrepe niso bili pripravljeni izved -
beni načrti, v časovnem načrtu pa niso 
bili vedno opredeljeni končni izdelki/
izložki ali mejniki. V nekaterih prime -
rih je bila zasnova slaba, načrtovanje 
pa preveč ambiciozno (glej okvir 2 ). 
Vendar je bilo načrtovanje določeno 
na podlagi rokov, ki so jih postavili 
grški organi v ustreznih zakonih ob 
koncu leta 2011, in je bilo skladno 
z memorandumom o soglasju. Treba je 
omeniti, da so bili v nekaterih primerih 
v časovnem načrtu določeni kazalniki 
za merjenje rezultatov.
Mandat delovne skupine  
za Grčijo
5. Komisiji in grškim organom 
zagotovi četrtletna poročila 
o napredku ter po potrebi po -
gostejša opozorilna poročila.Tehnična pomoč  
je ustrezala zahtevam  
iz programa
51 
Vsebina zagotovljene tehnične pomo -
či je bila večinoma skladna s pogoji 
programa, določenimi v memorandu -
mu o soglasju. Kljub temu 11 projek -
tov tehnične pomoči (na področjih 
finančnih institucij, zdravja in notranjih 
zadev) od skupno 118 ni bilo mogoče 
povezati s posameznimi določbami 
v programih za prilagoditev. Podro -
čje notranjih zadev je bilo v mandatu 
delovne skupine posebej omenjeno, 
čeprav v memorandumu o soglasju ni 
navedeno.
Primeri preveč ambiciozne zasnove časovnega načrta za reformo centralne uprave
V skladu s časovnim načrtom je bilo predvideno, da bodo scenariji za preoblikovanje struktur prvih petih mini -
strstev, v katerih je potekala reorganizacija, pripravljeni v štirih mesecih (maja 2012). V praksi je bilo potrebnih 
devet mesecev (oktober 2012), da so bila izdelana ocenjevalna poročila za dve ministrstvi od petih, ki so bila 
nato uporabljena kot pilotni projekti. Ko je bil časovni načrt januarja 2012 pripravljen, ni določal datuma, do 
katerega naj bi se prestrukturiranje zaključilo. Dejansko je bilo prestrukturiranje vseh ministrstev (vključno 
z dvema pilotnima ministrstvoma) zaključeno dve leti in pol pozneje, to je avgusta 2014.
V skladu s časovnim načrtom naj bi bila reforma klasifikacije delovnih mest vseh zaposlenih v centralni upravi 
zaključena v šestih mesecih (tj. julija 2012). Ta rok je bil postavljen kljub pravni in organizacijski zapletenosti 
projekta (vključno s potrebo, da se ocenijo uslužbenci na skoraj 1 500 vrstah delovnih mestih), na katero je 
opozoril že OECD pri svojem načrtovanju v zvezi z grško centralno upravo. Rok ni bil upoštevan, reforma klasi -
fikacije delovnih mest pa je bila končana dve leti pozneje, jeseni 2014.Okvir 2
28
Del II – Delovna skupina za Grčijo je kljub  
pomanjkljivostim v glavnem izpolnila svoj mandat
Delovna skupina za Grčijo 
je uspešno spremljala 
napredek v zvezi 
s tehnično pomočjo …
52 
Ključno orodje delovne skupine za 
skupno spremljanje napredka v zvezi 
s tehnično pomočjo so bila četrtletna 
poročila, ki so jim bile priložene tabele 
o tehnični pomoči.
(a) Četrtletna poročila so vsebovala 
izčrpen opis razvoja na ključnih 
področjih politik in splošnega 
napredka v zvezi z reformami in ne 
le dosežkov, ki so bili neposredno 
povezani s tehnično pomočjo. Zato 
so primerno predstavljala kontekst 
in obseg tehnične pomoči, ne pa 
tudi vpliva posameznih projek -
tov. Čeprav je v mandatu delovne 
skupine za Grčijo izrecno navede -
no, da je treba poročila predložiti 
vsako četrtletje, je bilo v obdobju 
med jesenjo leta 2011 in poletjem 
leta 2015 objavljenih le sedem (od 
pričakovanih 15) poročil. Delovna 
skupina za Grčijo je zadnje poroči -
lo objavila julija 2014.
(b) Tabele o tehnični pomoči so pri -
kazovale informacije o napredku 
projektov tehnične pomoči s pou -
darkom na skupnih ciljih, splošnem 
razvoju dogodkov na tem podro -
čju, tehnični pomoči, zagotovljeni 
v obdobju poročanja, in načrtih za 
prihodnost.
(c) Na ravni sklopov je bilo spremlja -
nje natančnejše. Splošni napredek 
je bil obravnavan na rednih sre -
čanjih z vodjo delovne skupine za 
Grčijo in ustrezno dokumentiran.… in v različni meri 
končne izdelke zunanjih 
izvajalcev storitev
53 
V zvezi s pogodbami majhne vrednosti 
je delovna skupina za Grčijo prejela in 
pregledala vmesna poročila izvajalcev 
storitev. Pripombe so bile jasne, obrav -
navale pa so vprašanja koherence, 
popolnosti in skladnosti z zakonodajo 
EU. Po predložitvi končnih izdelkov 
je delovna skupina za Grčijo ocenila 
njihovo skladnost z opisom nalog. Na 
podlagi tega je delovna skupina GD 
za zaposlovanje, socialne zadeve in 
vključevanje poslala sporočilo, ki je 
bilo osnova za odobritev plačil.
54 
Pri dolgoročnih pogodbah je bila de -
lovna skupina za Grčijo lahko dokazala, 
da je podrobno spremljala napredek 
v zvezi s tehnično pomočjo in da je 
bila v rednih stikih z vsemi izvajalci 
dolgoročne pomoči, kar je zagotovila 
s pogostimi sestanki, rezidenčnimi 
strokovnjaki in skupnimi misijami 
z MDS (za področje obdavčitve). Kljub 
temu je Sodišče v zvezi z nekaterimi 
dolgoročnimi pogodbami ugotovilo 
slabosti pri postopkih spremljanja:
(a) spremljanje ni bilo povezano 
s preverljivimi kazalniki – nadalj -
nje ukrepanje v zvezi s pogodbo 
z MDS ni bilo sistematično doku -
mentirano, saj ni bila ocenjena 
izpolnitev ciljev iz sporazuma. 
Delovna skupina za Grčijo ni 
sistematično analizirala dejanskih 
izidov tehnične pomoči glede na 
prvotno dogovorjene cilje ali ka -
zalnike. Zato nadaljnje ukrepanje 
ni privedlo do sprememb prvotnih 
projektnih rokov ali kazalnikov 
uspešnosti, ko je bilo to zaradi 
hitro spreminjajočih se zunanjih 
okoliščin potrebno.
29
 Del III 
S tehnično pomočjo so bili doseženi 
mešani rezultati
(b) Omejena posredovanje delovne 
skupine za Grčijo: v okviru projek -
ta o upravnem bremenu je bila 
tehnična pomoč zagotovljena na 
podlagi dvostranskega sporazuma 
med OECD in grškimi organi. Zato 
delovna skupina ni neposredno so -
delovala pri spremljanju skladnosti 
končnih izdelkov s pogodbenimi 
zahtevami.
Delovna skupina za Grčijo 
ni sistematično spremljala 
rezultatov in učinkov 
tehnične pomoči
55 
Za izvajanje priporočil v zvezi s tehnič -
no pomočjo v okviru ocene učinka so 
bili še naprej odgovorni grški organi. 
Delovna skupina za Grčijo od preje -
mnikov tehnične pomoči ni sistema -
tično pridobivala povratnih informacij, 
prav tako ni spremljala izvajanja teh -
nične pomoči ali njenih širših učinkov. 
Ocena učinka je bila delno zajeta v zu -
nanjih vrednotenjih, ki jih je naročila 
delovna skupina za Grčijo12, na posa -
meznih področjih (npr. obdavčenje) 
pa je bilo izvedenih nekaj primerov 
dejavnosti spremljanja. Vendar pa bi 
sistematičen pregled izvajanja pripo -
mogel k oceni absorpcijske zmožnosti 
grških organov in izboljšanju načrtova -
nja tehnične pomoči.56 
Čeprav delovna skupina za Grčijo 
ni sistematično spremljala izvajanja 
priporočil v zvezi s tehnično pomočjo, 
so bili v četrtletnih poročilih navedeni 
nekateri kazalniki rezultatov:
 ο stopnje črpanja iz strukturnih 
skladov;
 ο likvidnost trga (instrumenti za 
financiranje, ki so na voljo grškim 
podjetjem);
 ο kazalniki, ki se nanašajo na davke 
(npr. neporavnan davčni dolg, šte -
vilo izvedenih postopkov davčne -
ga nadzora, izpolnjevanje obveze 
za prijavo DDV).
57 
V dveh primerih so grški organi na 
področjih, ki jih je revidiralo Sodišče, 
sami vzpostavili uspešne sisteme  
spremljanja (glej okvir 3 ).
Primera uspešnih sistemov spremljanja, ki so jih vzpostavili grški organi
– Zmanjšanje upravnega bremena: pristojno ministrstvo je zasnovalo podatkovno zbirko za nadaljnje ukre -
panje v zvezi z vsemi 86 priporočili na 13 področjih.
– Delovna skupina za Grčijo je grškim organom pomagala vzpostaviti orodje IT za spremljanje izvajanja 
projektov v okviru strukturnih skladov. Orodje, ki je bilo zasnovano po meri, je delovalo v skladu z merili, 
določenimi v memorandumu o soglasju.Okvir 312 Delovna skupina za Grčijo je 
naročila zunanje vrednotenje 
dejavnosti tehnične pomoči 
pri konzorciju dveh 
svetovalnih podjetij. Obseg 
vrednotenja je bil omejen in je 
zajel le reformi obdavčitve in 
centralne uprave v obdobju 
2011–2013. Decembra 2014 je 
delovna skupina za Grčijo 
objavila še en javni razpis za 
oceno tehnične pomoči 
v okviru časovnega načrta za 
grško računsko sodišče.
30
Del III – S tehnično pomočjo so bili doseženi  
mešani rezultati
Izložki so bili zadovoljivi, 
vendar je ponekod  
prišlo do zamud  
pri zagotavljanju pomoči
58 
Do novembra 2014 je delovna skupina 
za Grčijo usklajevala 118 projektov 
tehnične pomoči (glej diagram 6 ), od 
katerih jih je bilo 104 dejavnih (82) ali 
zaključenih (22). Preostalih 14 projek -
tov je mirovalo, vendar so se nekatera 
pripravljalna dela že začela. Tehnična 
pomoč se je zagotavljala na 12 po-  
dročjih, ki so bila ključnega pomena za 
reformni proces v Grčiji. Ta področja 
so vključevala zelo zapletene poli -
tike, kot so reforma javne uprave in 
obdavčenje.59 
Čeprav je bila kakovost izložkov, ki so 
jih zagotovili zunanji izvajalci storitev, 
skladna z ustreznimi opisi nalog, je 
Sodišče pri izvajanju tehnične pomo -
či odkrilo nekaj zamud. Na primer, 
pogodba z OECD je bila podpisana 
novembra 2012, izvajati pa naj bi se 
začela v dveh mesecih po podpisu. 
Do zamude je prišlo že pri podpisu 
pogodbe, saj je bilo v programu kot 
prvotni rok določeno tretje četrtletje 
leta 2011. Zaradi zamud v pripravljalni 
fazi sta pogodbenici (grški organi in 
OECD) začetek projekta prestavili na 
konec marca 2013. Končni izdelek je 
OECD predložila aprila 2014, kar je bilo 
v skladu s spremenjeno časovnico pro -
jekta. Končna različica poročila je bila 
objavljena septembra 2014.Diagram 6Število projektov po področjih
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov delovne skupine za Grčijo.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2 Upravljanje in kršitve državne pomočiNotranje zadeveReforma pravosodjaJavni sektorPrivatizacija in zemljiška knjigaKohezijska politikaZdravjeDelo in socialna varnostBoj proti pranju denarja / korupcijiFinančne institucijePoslovno okoljeProračun in obdavčenje
31
Del III – S tehnično pomočjo so bili doseženi  
mešani rezultati
Prispevki k reformnemu 
procesu so bili različni
60 
Končni cilj tehnične pomoči je bil pri -
spevati k uspešni in trajnostni reformi 
področij, na katera se je nanašala, 
čeprav so bili za izvajanje reform odgo -
vorni grški organi (in ne delovna sku -
pina za Grčijo ali Komisija). Reforme so 
zato pomemben pokazatelj uspešnosti 
tehnične pomoči. V tem delu poročila 
je predstavljena analiza napredka na 
področju reform, ki so rezultat revidi -
ranih projektov tehnične pomoči (glej 
Prilogo II ). Analiza kaže, da so med 
njimi velike razlike.
Javna uprava
61 
Namen zagotavljanja tehnične pomoči 
v okviru reforme javne uprave je bil 
grškim organom pomagati pri vredno -
tenju in reorganizaciji strukture javnih 
subjektov. Vendar pa vrednotenje ni 
imelo velikega učinka na organizacijo 
nekaterih subjektov, zlasti vladnih 
ministrstev, opisi delovnih mest pa 
niso bili oblikovani na sistematičen 
način. Zato se število zaposlenih in 
funkcij v posameznih ministrstvih kljub 
zmanjšanju skupnega števila vodilnih 
delovnih mest za 40 % ni veliko spre -
menilo. Zato z reformo niso bile dose -
žene bistvene izboljšave glede večje 
mobilnosti in fleksibilnosti delovanja 
javne uprave.62 
Pri reševanju problema slabega uskla -
jevanja med ministrstvi je bila tehnična 
pomoč uporabljena za ustanovitev ge -
neralnega sekretariata za usklajevanje. 
Vendar pa ta do novembra 2013 ni bil 
popolnoma operativen. Mesto splo -
šnega koordinatorja je bilo prvotno 
oblikovano kot stalni položaj višjega 
uradnika s petletnim mandatom, da bi 
se zagotovilo o neprekinjeno poslova -
nje države. Dejansko pa so se v dveh 
letih po ustanovitvi sekretariata za 
usklajevanje na tem položaju zapore -
doma zamenjali trije politično imeno -
vani uslužbenci. To je bilo v nasprotju 
z modelom, oblikovanim za obvlado -
vanje tveganj v zvezi z neprekinjenim 
poslovanjem, ki je bil predlagan v okvi -
ru tehnične pomoči.
63 
V nasprotju z organizacijsko shemo, ki 
je bila uvedena v okviru reorganizacije 
centralne uprave, vzpostavitev novega 
generalnega sekretariata za usklaje -
vanje ni prinesla večje učinkovitosti 
pri organizaciji služb v pristojnosti 
predsednika vlade. Prvotni predlogi 
delovne skupine za Grčijo, področnega 
vodje in grške delovne skupine niso 
bili sprejeti, od leta 2013 pa so imele 
tri upravne strukture težave s prekri -
vanjem in podvajanjem odgovornosti 
(glej diagram 7 ). Trem generalnim 
sekretariatom je bilo naloženih več kot 
dvesto različnih, a podrobno določenih 
odgovornosti.
32
Del III – S tehnično pomočjo so bili doseženi  
mešani rezultati
Poslovno okolje
64 
Od skupno 86 priporočil OECD za 
zmanjšanje upravnega bremena jih 
je 60 zahtevalo spremembe primarne 
zakonodaje. Do konca novembra 2014 
so bili potrebni predpisi sprejeti  
v 52 primerih. V sedmih primerih je 
zakonodajno delo še potekalo ali je 
bilo preloženo.65 
Od zahtevanih 32 sprememb sekun -
darne zakonodaje jih do konca no -
vembra 2014 19 ni bilo izvedenih. Te 
spremembe so se nanašale na različne 
sektorje (zlasti energetiko – sedem 
primerov) in so skupaj predstavljali 
22,5 % celotnega upravnega bremena 
(od tega se je 12 % nanašalo na en sam 
predpis s področja DDV).Diagram 7Prekrivanja v splošnih službah vlade
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Generalni sekretariat
predsednika vladeGeneralni sekretariat
za usklajevanjeGeneralni sekretariat
vlade
4 pravne službe3 enote za upravno podporo13 enot za usklajevanje dela vlade
8 strateških enot3 zasebne politične pisarne
33
Del III – S tehnično pomočjo so bili doseženi  
mešani rezultati
Strukturna sklada
66 
Pri skupni stopnji črpanja sredstev se je 
Grčija v obdobju od leta 2010 do sep -
tembra 2014 povzpela s 17. na 6. mesto 
med vsemi državami članicami EU. Po 
podatkih GD za regionalno in mestno 
politiko je bila konec leta 2011 (tj. tri 
mesece po ustanovitvi delovne skupi -
ne za Grčijo) skupna stopnja črpanja 
sredstev iz strukturnih skladov v Grčiji 
(na podlagi zahtevkov za plačilo) 1,5 % 
višja od povprečja EU, država pa je bila 
uvrščena na 18. mesto. Leta 2014 je 
stopnja črpanja presegla povprečje EU 
za 11,5 %. V letu 2012 ciljna vrednost ni 
bila dosežena, v letu 2013 pa je stopnja 
črpanja sredstev znatno presegla cilj iz 
memoranduma o soglasju (za skupaj 
258 milijonov EUR nad zneskom iz 
finančne perspektive).13
Obdavčitev (upravljanje 
prihodkov)
67 
V okviru projekta za izterjavo dolgov 
so bile leta 2014 uvedene nove metode 
za izterjavo, ki so izboljšale njihovo  
uspešnost. Vendar pa grška uprava 
uslužbencem, odgovornim za postop -
ke izterjave, še vedno ni nudila uspeš -
ne pravne podpore. Poleg tega je ime -
la velika enota za dolžnike, oblikovana 
s pomočjo tehnične pomoči, premalo 
uslužbencev (manj kot 30 zaposlenih 
ob koncu leta 2013 in 57 zaposlenih 
oktobra 2014) v primerjavi s priporoče -
nim skupnim številom 90 zaposlenih.68 
V skladu z grškim pravnim okvirom 
morajo davčni organi za dolgove, ki 
veljajo za neizterljive, še zmeraj izvajati 
zapletene postopke, namesto da bi 
vire osredotočili na dolgove, pri katerih 
je izterjava verjetnejša. V zvezi s tem 
bila tehnična pomoč osredotočena na 
poenostavitev postopkov in reševanje 
vprašanja neizterljivega dolga, vendar 
so grški organi na tem področju le 
omejeno ukrepali.
69 
Število zaposlenih, zadolženih za 
nadzor velikih davkoplačevalcev, je 
bilo še vedno nezadovoljivo. V enoti so 
se zaposleni pogosto menjavali, njeno 
učinkovitost pa je dodatno zaviralo 
to, da so bile insolventne družbe še 
zmeraj v postopkih davčnega nadzora. 
Od aprila 2014 je bila tehnična pomoč 
na tem področju okrepljena. V skladu 
s poročili skupne misije uslužbencev 
MDS in Komisije je splošna uspešnost 
ostala nezadovoljiva, saj je bilo glede 
na ciljne vrednosti iz memoranduma 
o soglasju opravljenih premalo po -
stopkov davčnega nadzora, premalo 
je bilo krepitve zmogljivosti na tere -
nu, redki viri pa so bili namenjeni za 
naloge, ki verjetno ne bodo prinesle 
visokih stopenj prihodkov.
70 
Rezultati v zvezi s projektom priprave 
nadzora premožnih posameznikov 
in drugih samozaposlenih z visokimi 
prihodki so bili prav tako zelo slabi. 
Center za davčni nadzor premožnih 
posameznikov je bil ustanovljen šele 
junija 2013. Leta 2013 je bilo izvedenih 
približno 450 postopkov davčnega 
nadzora. Povečanje pri odmerah davka 
je prineslo 108 milijonov EUR, pri 
čemer je bila stopnja pobranih davkov 
le 22 %. Produktivnost je bila nizka, saj 
se je vsak davčni inšpektor povprečno 
ukvarjal z manj kot tremi primeri letno, 
splošni napredek pa je bil počasen.13 Večje zagotavljanje tehnične 
pomoči ni bil edini instrument, 
ki ga je Komisija uporabila, da 
bi povečala črpanje sredstev iz 
strukturnih skladov. Julija 2011 
je dvignila stopnjo 
sofinanciranja strukturnih 
skladov na 85 %, 
decembra 2011 pa še za 10 %.
34
Del III – S tehnično pomočjo so bili doseženi  
mešani rezultati
71 
Vzrok za počasen napredek in težave 
pri zagotavljanju tehnične pomoči 
z davčnimi projekti so bili tudi številni 
zunanji dejavniki, tako politični (nove 
volitve spomladi 2012) kot organiza -
cijski (pogoste menjave zaposlenih 
in prosta delovna mesta na ključnih 
vodstvenih položajih). Skupaj so ti 
dejavniki ovirali proces zagotavljanja 
tehnične pomoči.
Krepitev zmogljivosti
72 
Krepitev zmogljivosti v grški javni 
upravi je bila določena kot horizontalni 
cilj tehnične pomoči v številnih projek -
tih. V zvezi z zmanjšanjem upravnega 
bremena je OECD izvedel dvodnevni 
program usposabljanja za 44 javnih 
uslužbencev iz različnih oddelkov, 
zlasti v sektorjih, pomembnih za obseg 
projekta. Po oceni OECD element 
krepitve zmogljivosti pri projektu ni bil 
v celoti izkoriščen zaradi omejenega 
časa, ki je bil na voljo za usposabljanje.
73 
Na področju javne uprave je grška 
akademija za javno upravo potrdila, 
da ji je tehnična pomoč koristila, saj 
je vzpostavila stike z mednarodnimi 
strokovnjaki (predvsem tistimi, ki so 
specializirani za usposabljanje na po -
dročju boja proti korupciji). Uspo-  
sabljanja, ki sta ga organizirala grški 
center za javno upravo in lokalna 
vlada, se je udeležilo 1200 javnih 
uslužbencev. Večina obiskanih teča -
jev (84 %) se je nanašala na vprašanja 
pranja denarja in korupcije.
35
 Zaključki  
in priporočila
74 
Z ustanovitvijo delovne skupine za 
Grčijo je Komisija ustvarila fleksibilen 
mehanizem za usklajevanje širokega 
programa tehnične pomoči. Tehnična 
pomoč je bila večinoma zagotovljena 
v skladu z zahtevami grških programov 
za makroekonomsko prilagoditev. 
Delovna skupina za Grčijo je v glavnem 
izpolnila svoj mandat. Vendar je bilo 
pri njenem vplivu na napredek reform 
nekaj pomanjkljivosti in mešanih 
rezultatov. To oceno je treba razumeti 
v okviru nestabilnih političnih razmer 
v Grčiji in nujnosti, ki so jo narekovale 
zahtevane reforme.
Organizacija  
in načrtovanje  
tehnične pomoči
75 
Ko je bila poleti 2011 ustanovljena 
delovna skupina za Grčijo, je preteklo 
že več kot leto od začetka prvega pro -
grama za makroekonomsko prilago -
ditev, znatni zneski finančne pomoči 
pa so bili že izplačani. V teh razmerah 
je Komisija ustanovila subjekt, name -
njen posebej zagotavljanju tehnične 
pomoči, ne da bi preučila alternativne 
rešitve. Pomoč se je zagotavljala na 
zahtevo po predložitvi zahtevka grških 
organov in v skladu z memorandu -
mom o soglasju, vendar ne na podlagi 
enotnega celovitega strateškega do -
kumenta. Delovna skupina za Grčijo ni 
imela namenskega proračuna (odstavki 
od 15 do 26).Priporočilo 1
Ustanovitev subjekta za zagotavlja -
nje tehnične pomoči naj temelji na 
strategiji z dobro opredeljenimi cilji. 
V strategiji naj bo opredeljena narava 
odgovornosti in njihova razdelitev 
med pogodbenicami. Uradno naj jo 
podpre država članica upravičenka, da 
se zagotovita odgovornost in uspešno 
izvajanje.
Izpolnitev mandata 
delovne skupine za Grčijo
76 
Delovna skupina za Grčijo je bila 
ustanovljena v podporo grškemu 
reformnemu programu na podlagi 
posebnega mandata, v katerem so bile 
opredeljene njene odgovornosti in 
obseg dela. Pri uresničevanju svojega 
mandata je bila kljub pomanjkljivostim 
v glavnem uspešna:
 ο Ugotavljanje potreb v zvezi 
s tehnično pomočjo in usklajeva -
nje njenega zagotavljanja : delov -
na skupina za Grčijo je oblikovala 
raznolik sistem za zagotavljanje 
tehnične pomoči, ki je uporabljal 
v glavnem zunanje izvajalce, in 
sicer deloma zaradi upravnih ome -
jitev, ki so Komisiji preprečevale, 
da bi sama zaposlila strokovnjake. 
Zaradi tega sistema je nastala večja 
potreba po usklajevanju. Delovna 
skupina za Grčijo jo je kljub po -
manjkljivostim na projektni ravni 
v splošnem dobro izvajala usklaje -
vanje(odstavki od 28 do 34).
36 Zaključki in priporočila 
 ο Določitev podrobnosti v zvezi 
s tehnično pomočjo : delovna 
skupina za Grčijo je uporabljala 
kombinacijo načinov zagotavljanja 
tehnične pomoči, ki v nekaterih 
primerih glede na naravo stori -
tev, ki jih je bilo treba zagotoviti, 
niso bili najbolj primerni. Izvajalci 
storitev niso bili izbrani na podlagi 
primerjalne analize razpoložljivih 
možnosti (odstavki od 35 do 41).
 ο Podpora pri črpanju sredstev iz 
skladov EU : delovna skupina za 
Grčijo je zagotovila uravnotežen 
sklop ukrepov, da bi podprla izva -
janje skladov EU v Grčiji. To pod -
poro je zagotavljalo samo osebje 
delovne skupine, dobro pa je bila 
tudi usklajena z drugimi službami 
Komisije (odstavki od 42 do 45).
 ο Priprava opisov nalog : obseg 
tehnične pomoči je bil v glavnem 
skladen s pogoji iz grškega progra -
ma za makroekonomsko prilago -
ditev, vendar so obstajale slabosti 
v zasnovi opisa nalog v nekaterih 
pogodbah. V nekaterih sporazumih 
z izvajalci storitev ni bil jasno opre -
deljen obseg dela, ki ga je bilo treba 
opraviti (odstavki od 46 do 51).
 ο Poročanje o napredku : eden od 
načinov, ki ga je delovna skupina 
za Grčijo uporabila za poročanje 
o napredku pri svojem delu, so bila 
četrtletna poročila, ki pa so bila ta 
objavljena manj pogosto, kot je bilo 
zahtevano (odstavki od 52 do 54).Priporočilo 2
Komisija naj ustanovi skupino zunanjih 
strokovnjakov, ki bi jih bilo mogoče po 
potrebi napotiti na projekte tehnične 
pomoči v državah članicah.
Priporočilo 3
Pri oblikovanju programov tehnične 
pomoči naj Komisija analizira kom-  
pleksnost, do katere pride zaradi vklju -
čevanja več partnerjev in posledično 
večje potrebe po njihovem usklaje -
vanju. Na posameznih področjih naj 
si prizadeva racionalizirati število 
partnerjev, da bi zagotovila usklajeno 
metodologijo za zagotavljanje tehnič -
ne pomoči.
Priporočilo 4
Ukrepi tehnične pomoči naj se pred -
nostno razvrstijo glede na oceno 
njihovega potenciala za doseganje 
strateških ciljev. Tehnična pomoč naj 
bo ciljno usmerjena in naj se izvaja na 
najprimernejši in najuspešnejši način 
v skladu z obstoječim zakonodajnim in 
regulativnim okvirom in ob upošteva -
nju političnih razmer.
37 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 5
Komisija naj izvajalce storitev izbere na 
podlagi primerjalne analize razpolož-  
ljivih možnosti. V pogodbah naj bodo 
jasno določeni obseg končnih izdelkov 
ter merljivi kazalniki uspešnosti.
Rezultati tehnične pomoči
77 
Delovna skupina za Grčijo ni sistema -
tično spremljala izvajanja priporočil na 
področju tehnične pomoči niti njiho -
vega učinka. Sodišče se zaveda, da so 
bili za izvajanje reform pristojni grški 
organi in da je spremljanje potekalo 
v okviru programa za makroekonom -
sko prilagoditev. Kljub temu bi lahko 
delovna skupina izvajala spremljanje, 
da bi izmerila uspešnost tehnične 
pomoči in po potrebi prilagodila njen 
obseg in načine izvajanja (odstavki 
od 55 do 57).
78 
Na vseh področjih, ki jih je revidiralo 
Sodišče, je bil dosežen dober napre -
dek. Do novembra 2014 je delovna 
skupina za Grčijo usklajevala 118 
projektov tehnične pomoči na 12 pod -
ročjih in uspešno zagotovila ustrezno 
tehnično pomoč grškim organom 
v razmerah izrazite politične negoto -
vosti (odstavka 58 in 59).79 
V zvezi z učinkom na splošen napredek 
reform v Grčiji je delovna skupina za 
Grčijo dosegla mešane rezultate. Do -
ber napredek je bil dosežen pri izvaja -
nju strukturnih skladov. Po drugi strani 
pa je bila tehnična pomoč na področjih 
javne uprave in obdavčenja velikokrat 
le delno uspešna, kar pomeni, da je 
grški organi niso izvajali tako široko ali 
hitro, kot je bilo načrtovano (odstavki 
od 60 do 73).
Priporočilo 6
Komisija naj pridobi povratne informa -
cije od držav članic, upravičenih do za -
gotavljanja tehnične pomoči. Izvajanje 
tehnične pomoči naj se sistematično 
spremlja glede na zastavljene cilje. 
Komisija naj izvede celostno naknadno 
vrednotenje dejavnosti delovne sku -
pine za Grčijo. Ti ukrepi so ključni za 
oceno uspešnosti tehnične pomoči in/
ali prilagoditev njenega izvajanja.
Priporočilo 7
Za doseganje trajnostnih rezultatov 
naj se tehnična pomoč osredotoča 
na krepitev zmogljivosti nacionalnih 
uprav. Izvaja naj se zaradi zagotovitve 
neprekinjenega poslovanja in trajnosti 
reform, kar pomeni, da morajo biti 
te trdno zasidrane v praksah lokalne 
uprave.
38 Zaključki in priporočila 
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Milan Martin CVIKL, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 11. novembra 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

39
 Priloge
Pregled projektov tehnične pomoči po področjih
Reforma javnega sektorja
Reforma uprave na centralni ravni
1.  Ustanovitev stalnega medministrskega generalnega sekretariata za usklajevanje in izvajanje reforme
2.  Sprejetje dveletne strategije in akcijskega načrta za reformo centralne uprave
3.  Ocenjevanje in reorganizacija notranje strukture grških ministrstev (na centralni in decentralizirani ravni)
4.  Opredelitev kadrovske strategije (postopki zaposlovanja, upravljanje kariere, usposabljanje, mobilnost itd.), priprava navodil za organizacijo vseh 
kadrovskih služb po ministrstvih ob usklajevanju ministrstva za upravno reformo in e-upravo
Reforma uprave na regionalni / lokalni ravni
5.  Prostovoljne sheme mobilnosti za občinske uslužbence
6.  Medskupnostna mobilnost in proces vrednotenja
7.  Strategija e-uprave (ključni element grške digitalne strategije)
Proračun in obdavčenje
Upravljanje prihodkov
8.  Organizacija in upravljanje
9.  Izboljšanje izterjave dolgov in njihovega upravljanja
10.  Preoblikovanje funkcije davčnega nadzora zavezancev za davek
11.  Povečanje nadzora velikih zavezancev za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb
12.  Razvoj nadzora nad premožnimi posamezniki in samozaposlenimi z visokimi prihodki
13.  Krepitev sistema za reševanje davčnih sporov
14.  Švicarsko-grški davčni sporazum
Davčna politika
15.  Izboljšanje zakonodajnega okvira, zlasti z delom na področju zakona o dohodnini, zakona o davčnem postopku in zakonodaje v zvezi z davkom od 
premoženja
16.  Pregled zakonodaje o DDV in napredek v zvezi z goljufijami na področju DDV
Upravljanje javnih financ
17.  Posodobitev priprave proračuna
18.  Izboljšanje plačilnih postopkov
19.  Izboljšanje fiskalnega poročanja
20.  Krepitev zakonov, institucij in sistemov na področju upravljanja javnih financ
21.  Zakon o poslovnih knjigah in evidencah ter računovodska zakonodaja
Grško računsko sodišče
22.  Krepitev odnosov grškega računskega sodišča s parlamentom in drugimi ustreznimi deležniki
23.  Priprava in izvajanje letnega revizijskega programa
24.  Izgradnja zmogljivosti na področju finančne revizije s pilotnimi revizijamiPriloga I
40 Priloge
Ukrepi za boj proti pranju denarja in korupciji
Pranje denarja in davčne utaje
25.  Priprava časovnega načrta, ki določa širše in ožje cilje, prednostne naloge in časovni razpored ukrepov, ki jih morajo sprejeti več vladnih služb, 
organi kazenskega pregona, tožilstvo in nadzorni organi pri uporabi orodja za preprečevanje pranja denarja za odkrivanje davčnih utaj
26.  Krepitev poročanja o davčnih utajah, ki ga finančne institucije in drugi subjekti zagotavljajo finančni obveščevalni enoti
27.  Krepitev analitičnih orodij in usposobljenosti finančne obveščevalne enote na področju davčnih utaj
28.  Krepitev finančnih preiskav in kazenskega pregona v zvezi z davčnimi utajami
29.  Krepitev usklajevanja med organi, ki sodelujejo v mreži za preprečevanje pranja denarja
30.  Krepitev izmenjave informacij
Korupcija
31.  Priprava časovnega načrta, ki določa širše in ožje cilje, prednostne naloge in časovni razpored potrebnih ukrepov
32.  Vzpostavitev celostne nacionalne protikorupcijske strategije
33.  Krepitev usklajevanja, tudi z nacionalnim koordinatorjem
34.  Krepitev preprečevanja, ozaveščanja in javne integritete
35.  Krepitev finančnih preiskav in kazenskega pregona korupcije, zlasti v sektorjih z visokim tveganjem
36.  Krepitev izmenjave informacij
37.  Krepitev pravnega okvira
Poslovno okolje
38.  Izboljšanje rezultatov kazalnikov projekta „Doing Business“ (pri treh kazalnikih: ustanavljanje podjetij, evidentiranje nepremičnin in pridobitev 
gradbenih dovoljenj) s poenostavitvijo postopkov na področju poslovanja
Pospeševanje trgovine
39.  Poenostavitev predcarinskih postopkov (pridobivanje certifikatov in izvoznih dovoljenj) in vzpostavitev medsebojno povezanega elektronskega 
sistema za izvoz (enotna kontaktna točka)
40.  Poenostavitev carinskih postopkov
41.  Carina: reorganizacija in reforma carinske uprave
42.  Spodbujanje izvoza
43.  Zmanjšanje upravnega bremena za podjetja
44.  Pregled predpisov, ki omejujejo poslovanje
45.  Javno naročanje
46.  Javne gradnje
47.  Poenostavitev odobritev in dovoljenj za naložbe
48.  Poslovni parki
49.  Ekonomska analiza reform poslovnega okolja
50.  Politika na področju MSP: odprava regulativnih, upravnih in pravnih ozkih grl, ki ovirajo delovanje MSP , vključno z dostopom do financiranjaPriloga I
41 Priloge
Liberalizacija reguliranih poklicev in dejavnosti
51.  Pregled spremembe uredbe, ki liberalizira regulirane poklice
52.  Projekt vrednotenja vplivov liberalizacije poklicev: pravniki in notarji, arhitekti in inženirji, vodovodarji in električarji, pooblaščeni računovodje, 
prekladalci tovora
53.  Odprava nekaterih zaščitenih in skupnih dejavnosti
Finančne institucije
Bančništvo
54.  Izvajanje procesov reševanja v bančnem in zavarovalniškem sektorju
Zavarovalništvo
55.  Reforma zavarovalne jamstvene sheme
56.  Grški organi (Banka Grčije) analizira zmogljivost zavarovalniškega sektorja za kritje shem socialne varnosti / pokojninskih shem v skladu s strožjimi 
zahtevami zakonodajnega okvira EU
57.  Priprava politik in zakonodajnega predloga o poklicnih pokojninskih shemah v izvedbi Banke Grčije
Dostop do financiranja
58.  Institucija za rast v Grčiji (Institution for Growth in Greece)
59.  Obvladovanje tveganj v okviru nacionalnega podjetniškega sklada ETEAN
60.  Cilji na področju posojil
61.  Platforma za dialog med bankami in MSP
62.  Izboljšanje informacijskega portala (espa.gr) o razpoložljivost financiranja za MSP / priprava orodja za potek upravljanja obdelave zahtevkov MSP za 
financiranje
63.  Podpora pri oblikovanju sheme pomoči na podlagi finančnih instrumentov, ki nadomešča nezadostno jamstvo, ter pospeševanje posojanja SMP
64.  Pomoč pri pripravi shem podpore na podlagi finančnih instrumentov
65.  Mikrokrediti/mikrofinanciranje: začetek pilotnih projektov
66.  Mikrokrediti/mikrofinanciranje: ustanovitev mikrokreditnih institucij izven bančnega sektorja
67.  Zakonodajni okvir za mikrofinanciranje
Privatizacija in zemljiška knjiga
68.  Nepremičnine
69.  Zemljiška knjiga
70.  Raba zemljišč in prostorsko načrtovanje
71.  Letališča
72.  Pristanišča
Voda
73.  Vzpostavitev regulativnega okvira, cenovne politike in sprememba dovoljenja (podjetje EYDAP), plačilo terjatev do države
74.  Prilagoditev cenovne politike podjetja EYATH drugim vodovodnim podjetjem, zaposlovanje in delovanje posebnega sekretariata za vodo, krepitev 
regulativnega organa za vodoPriloga I
42 Priloge
Pravosodna reforma
75.  E-sodstvo
76.  Mediacija
77.  Zbiranje statističnih podatkov na področju pravosodja
78.  Revizija zakona o pravdnem postopku
79.  Dostop do pravnega poklica
80.  Uvedba izvensodne poravnave v upravnih zadevah
Kohezijska politika
81.  Prednostni projekti
82.  Ravnanje z odpadki
83.  Poenostavitev upravljavskega in kontrolnega sistema za strukturna sklada in oblikovanje novega zakona za obdobje 2014–2020;
84.  Energetika
85.  Letalstvo
86.  Turizem
87.  Logistika
88.  Elektronske komunikacije
Delo in socialna varnost
89.  Podpora pri oblikovanju socialnega gospodarstva v Grčiji
90.  Posodobitev dela javnega zavoda za zaposlovanje (OAED)
91.  Razvoj dela delovnega inšpektorata (SEPE)
92.  Boj proti brezposelnosti mladih
93.  Akcijski načrt za zaposlovanje
94.  Agencije za začasno delo
95.  Kolektivni odpusti
96.  Prispevki za socialno varnost
97.  Pregled sistema socialne varnosti
98.  Varnostna mreža socialne pomoči
99.  Izobraževanje
Inovacije
100.  Sprejetje novega zakona o raziskavah in inovacijah
101.  Oblikovanje časovnega načrta za inovacije, s posebnim poudarkom na strategiji pametne specializacijePriloga I
43 Priloge
Zdravstvo
Zdravstvena reforma
102.  Izvajanje izčrpnega programa reforme javnega zdravstva (pobuda „Zdravstvo v akciji“)
103.  Farmacevtska politika - oblikovanje cen in povračila
104.   E-zdravstvo
105.  Diagnostične skupine in upravljanje bolnišnic
106.   Zdravstveni turizem
107.  Osnovna zdravstvena oskrba
108.  Upravljanje in organizacija Nacionalne organizacije za zagotavljanje zdravstvenih storitev (EOPYY) ter njene dolžnosti in odgovornosti
109.  Človeški viri nacionalnega zdravstvenega sistema
110.  Javno zdravje
111.  Javno naročanje
Notranje zadeve
112.  Reforma oddelka za azil in migracije;
113.  Izboljšanje zmogljivosti Grčije za črpanje sredstev iz skladov SOLID
114.  Javno naročanje v okviru skladov SOLID
115.  Pospešitev in izboljšanje pritožbenih postopkov v zvezi z migracijami
116.  Krepitev zmogljivosti organov pri uporabi strukturnih skladov na področju migracij
Upravljanje državne pomoči in kršitve
117.  Upravljanje državne pomoči
118.   Kršitve
Vir: Seznam projektov delovne skupine za Grčijo po področjih.Priloga I
44 Priloge
Pregled revidiranih projektov tehnične pomoči
Področja Opis Načini izvajanja tehnične pomoči
Javna uprava (reforma 
javnega sektorja)Ustanovitev generalnega sekretariata za vladno 
usklajevanje
Sprejetje dveletne strategije in akcijskega načrta  
za reformo centralne uprave
Ocenjevanje in reorganizacija notranje strukture grških 
ministrstev (na centralni in decentralizirani ravni)
Določitev kadrovske strategije (zaposlovanje, upravljanje 
kariere, usposabljanje, mobilnost, zaposlovanje vodilnih 
delavcev, ocenjevanje uslužbencev)Rezidenčna strokovnjaka v grški centralni upravi
Naročilo male vrednosti:
podporne storitve v zvezi z reformo centralne uprave (vrednost 
pogodbe 15 000 EUR, dejanski stroški 10 500 EUR)
Naročila velike vrednosti:
pogodba z nacionalno razvojno agencijo (vrednost naročila 
750 000 EUR, dejanski stroški 304 000 EUR).
Misije:
misije strokovnjakov, financirane iz centralnega proračuna ESS, 
nadaljnje misije, financirane iz programa AROP in v okviru pogodbe 
z nacionalno razvojno agencijo
Upravljanje  
prihodkov (proračun  
in obdavčenje)Krepitev izterjave in upravljanja dolgov
Povečanje nadzora nad velikimi zavezanci za plačilo 
davka od dohodkov pravnih oseb
Oblikovanje nadzora nad premožnimi posamezniki in 
samozaposlenimi z  visokimi prihodkiRezidenčna strokovnjaka v grški centralni upravi
Misije:
misije strokovnjakov, financirane iz programa Fiscalis in centralnega 
proračuna ESS
Naročila velike vrednosti:
MDS, financiranje iz centralnega proračuna ESS, zajema npr. izterjave 
dolgov (skupna vrednost pogodbe 3,25 milijona EUR)
Nacionalna razvojna agencija, financirana iz centralnega proračuna ESS 
(proračun 600 000 EUR)
Poslovno okolje Zmanjšanje upravnega bremena za podjetjaNaročilo velike vrednosti:
sporazum o prispevku, sklenjen med OECD in Ministrstvom za upravno 
reformo in e-upravo, financiranje iz operativnega programa za upravno 
reformo (vrednost 1,2 milijona EUR).
Naročilo male vrednosti:
pogodba o delu na zakonodajnem področju z grško pravno pisarno 
(vrednost 15 000 EUR)
Poslovno okoljeLiberalizacija reguliranih poklicev in dejavnosti: pregled 
in sprememba sekundarne zakonodaje
Liberalizacija reguliranih poklicev in dejavnosti: 
vrednotenje vplivov liberalizacije poklicev
Odprava nekaterih zaščitenih in skupnih dejavnostiNaročila male vrednosti:
štiri pogodbe s posameznimi izvajalci storitev (skupna vrednost 
50 000 EUR)
Dostop do financiranja 
(finančne institucije)Institucija za rast v Grčiji (Institution for Growth in 
Greece)Neposredna podpora delovne skupine za Grčijo
Strukturna sklada 
(kohezijska politika)Spremljanje 40 prednostnih projektov od 181 Neposredna podpora delovne skupine za GrčijoPriloga II
45 Priloge
Subjekti, ki jih je Sodišče obiskalo med revizijo
Subjekt Vrsta obiska Namen obiska
Delovna skupina za Grčijo Revizijski obiskRazgovori in zbiranje revizijskih dokazov v zvezi s projekti tehnične pomoči  
in horizontalnimi vprašanji
Generalni sekretariat Evropske komisije Revizijski obisk Razgovor in zbiranje revizijskih dokazov v zvezi s horizontalnimi vprašanji
Generalni direktorat za zaposlovanje, 
socialne zadeve in vključevanjeRevizijski obiskRazgovor in zbiranje revizijskih dokazov v zvezi s projekti tehnične pomoči  
na področjih strukturnih skladov in javne uprave
Generalni direktorat za obdavčenje  
in carinsko unijoRevizijski obiskRazgovor in zbiranje revizijskih dokazov v zvezi s projekti tehnične pomoči  
na področju obdavčenja
Generalni direktorat za regionalno  
in mestno politikoRevizijski obiskRazgovor in zbiranje revizijskih dokazov v zvezi s projekti tehnične pomoči  
na področju strukturnih skladov
Ministrstvo za upravno reformo  
in e-upravo Republike GrčijeRevizijski obiskRazgovor in zbiranje revizijskih dokazov v zvezi s pogodbo o tehnični pomoči 
med ministrstvom in OECD glede zmanjšanja upravnega bremena
Ministrstvo za upravno reformo  
in e-upravo Republike GrčijeObisk za zbiranje informacij Razgovor v zvezi s projekti tehnične pomoči in horizontalnimi vprašanji
Generalni sekretariat za usklajevanje 
Republike GrčijeObisk za zbiranje informacij Razgovor v zvezi s projekti tehnične pomoči in horizontalnimi vprašanji
Nacionalni center za javno upravo  
in lokalno samoupravo (EKDDA)Obisk za zbiranje informacij Razgovor v zvezi s projekti tehnične pomoči na področju javne uprave
Inštitut za raziskave na področju  
regulativne politike (INERP)Obisk za zbiranje informacij Razgovor v zvezi s projekti tehnične pomoči
Nacionalna razvojna agencija Revizijski obiskRazgovor in zbiranje revizijskih dokazov v zvezi s sporazumom o prenosu 
pooblastil na področju javne uprave
OECD Obisk za zbiranje informacijRazgovor o sporazumu o prispevku na področju zmanjšanja upravnega 
bremena
MDS Revizijski obisk Revizija dveh sporazumov o prispevkih na področju obdavčenja
Vir: Evropsko računsko sodišče.Priloga III
46 Priloge
Sporazum med ministrstvom za upravno reformo in e-upravo in OECD o prispevku 
k zmanjšanju upravnega bremena v Grčiji
Profil in naloge  
grških strokovnjakov οV skladu s projektno metodologijo je bilo predvideno tesno sodelovanje z grško javno upravo.
 ο13 ekip strokovnjakov (skupaj 75 članov), izbranih na podlagi odprtega razpisnega postopka.
 οZahtevane spretnosti so obsegale dobro poznavanje regulativnega okvira na določenem področju, zelo dobro znanje 
angleškega jezika in zmožnost predstavitve kompleksne snovi.
 οGrški strokovnjaki so bili zadolženi za zagotavljanje podatkov v zvezi z ustreznim regulativnim okvirom za evidentiranje 
upravnega bremena in so služili kot kontaktne točke v resornih ministrstvih.
Kakovost končnih izdelkov 
grških strokovnjakov οProfili izbranih strokovnjakov niso v celoti ustrezali prvotnim zahtevam:
i. omejene sposobnosti pisanja o kompleksni snovi v angleščini,
ii. nezadostno poznavanje grškega pravnega sistema in specifične zakonodaje (le 4 vodje ekip od 13 so predstavljali 
resorna ministrstva, zadolžena za specifične predpise),
iii. sodelovanje pri projektu s  krajšim delovnim časom.
 οSlaba kakovost podatkov, ki so jih zagotovili grški strokovnjaki, je bila pri projektu velik problem, čeprav je bil po mnenju 
OECD projekt na koncu uspešno zaključen, saj je bilo zbiranje podatkov dopolnjeno na druge načine.
 οOECD se je odločila, da bo kot blažilni ukrep pregled predpisov v vseh 13 sektorjih oddala v podizvajanje štirim lokalnim 
pravnim pisarnam.
Delovanje delovne skupine 
za Grčijo οSodelovanje v delovnih skupinah, posredništvo med grškimi organi in izvajalci storitev zaradi izboljšanja upravljanja 
pogodb (ki ga je skupina ocenila kot nezadostno).
 οUsklajevanje posvetovanj med službami zaradi preverjanja skladnosti predpisov s pravom EU.Priloga IV
47 Priloge
Vloga delovne skupine za Grčijo pri zagotavljanju tehnične pomoči po področjih
Zmanjšanje upravnega 
bremena (poslovno okolje) οDelovanje predvsem kot posrednik zaradi izboljšanja usklajevanje med grškimi organi, OECD in drugimi službami 
Komisije.
 οNi bila vključena pri izbiri izvajalca storitev, pogodbenih ureditvah med OECD in grškimi organi niti spremljanju izvajanja.
 οSodelovanje na štirih sestankih odbora na visoki ravni od osmih.
 οPregled izvajanja projekta, sodelovanje na delovnih sestankih, priprava pripomb o osnutku poročila in organizacija 
medsebojnih posvetovanj med 11 generalnimi direktorati Komisije.
 οZagotavljanje namenske tehnične pomoči kot podpore pri izvajanju priporočil po dokončanju projekta.
Liberalizacija reguliranih 
poklicev (poslovno okolje) οDoločila je opis nalog na podlagi zahtev iz memoranduma o soglasju in zahtev grških organov.
 οZagotavljanje podpore pri postopku oddaje javnega naročila (predizbor izvajalcev storitev, komuniciranje s kandidati).
 οSpremljanje končnih izdelkov na področju poročanja (pripombe na osnutke poročil, končno vrednotenje).
 οTesno sodelovanje z grškimi organi (redna srečanja, dopisovanje, prilagajanje tehnične pomoči njihovim potrebam in 
pričakovanjem).
Javna uprava (reforma 
javnega sektorja)Splošno
 οStalna podpora pri vzpostavljanju generalnega sekretariata za usklajevanje, med drugim z rezidenčnim strokovnjakom.
 οPodpora pri procesu opredelitve dveletne strategije in akcijskega načrta za reformo centralne uprave, med drugim 
z rezidenčnim strokovnjakom (ki je sodeloval pri pripravi prvotne strategije).
 οPodpora pri ocenjevanju in reorganizaciji grških ministrstev v okviru zunanje dolgoročne pogodbe, ki pa je bila zaradi 
pomanjkanja specifičnih zahtevkov za tehnično pomoč slabo uresničena (55 % leto in pol po podpisu).
 οSpremljanje in usklajevanje dejavnosti tehnične pomoči na področju kadrovske strategije; neposredni vložek področnega 
vodje in zunanjega pogodbenika.
Pogodba z nacionalno razvojno agencijo
 οPogodbeniku je zagotavljala vse ustrezne informacije in dokumente.
 οPovezala se je z grškimi organi in spodbujala prepoznavnost EU kot vir podpore in financiranja izvedenih ukrepov.
 οPosredovala je grškim organom poročila in končne izdelke, ki jih je nacionalna razvojna agencija prejela od strokovnjakov.
 οZagotavljala je podporo pri izboru strokovnjakov z opredelitvijo meril za izbor.
Upravljanje prihodkov 
(proračun in obdavčenje) οSplošno: določila je opis nalog, najela strokovnjake, jim predstavila projekte tehnične pomoči, rezultate njihovega dela pa 
uporabila pri celotnem zagotavljanju tehnične pomoči.
 οPogodbe z MDS: pripravila je opis nalog in spremljala razvoj na tem področju. Ni pripravila temeljite strukturirane analize 
izidov, pogodbenikom je zagotavljala le neformalne povratne informacije (brez sklicevanja na kazalnike uspešnosti).
Strukturna sklada  
(kohezijska politika) οNeposredno zagotavljanje tehnične pomoči v izvedbi uslužbencev delovne skupine za Grčijo (vključno z rezidenčnimi 
strokovnjaki), zato je bil učinek na obseg in kakovost tehnične pomoči, ki je bila dejansko zagotovljena grškim organom, 
velik.Priloga V
48
Na podlagi tega je Komisija menila, da je bila s tem 
na voljo izčrpna analiza potreb, ki je Komisiji omo -
gočala, da sprejme politično odločitev in se odzove 
na nujno prošnjo Grčije. Predsednik Komisije je 
prevzel pobudo za usklajevanje prizadevanj na 
ravni Komisije in predlagal celovit sveženj ukrepov 
tehnične pomoči, ki jih je upravljala neposredno 
Komisija, da se zagotovi podpora izvajanju pro -
grama EU/MDS za makroekonomsko prilagoditev in 
pospeši črpanje sredstev EU.
V tem okviru se je sprejela odločitev o ustanovitvi 
delovne skupine za Grčijo. Usklajevala je različna 
prizadevanja v zvezi s tehnično pomočjo in pod -
pirala grške organe pri upravljanju sredstev teh -
nične pomoči, za katera so bili slednji neposredno 
odgovorni.
Po mnenju Komisije je treba pojem „program 
tehnične pomoči“ razlagati v okviru poslanstva 
delovne skupine za Grčijo:
Sveženj ukrepov tehnične pomoči, ki ga bo na pod -
lagi odločitve Komisije usklajevala delovna skupina 
za Grčijo, ne vključuje sredstev in pogodb, ki jih 
neposredno upravljajo grški organi, zato Komisija 
zanje ni odgovorna. Grški organi so neposredno 
odgovorni za sredstva, ki jih neposredno upravljajo.
Dejavnosti tehnične pomoči, za katere je odgo -
vorna Komisija, financirata Evropski socialni sklad 
(ESS) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) 
na osrednji ravni (dejavnosti tehnične pomoči, za 
katere je Komisija podpisala neposredne pogodbe 
z mednarodnimi organizacijami, nacionalnimi 
agencijami in strokovnjaki iz držav članic) v skladu 
s členom 58 Uredbe (EU) št. 1303/2013 o skupnih 
določbah. To je treba razlikovati od sredstev za teh -
nično pomoč iz operativnega programa, ki jih grški 
organi uporabljajo v skladu s členom 59 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 o skupnih določbah, da sklenejo 
pogodbe in financirajo dejavnosti tehnične pomoči 
v okviru deljenega upravljanja. Zato se slednja ne 
morejo obravnavati kot del „enotnega programa 
tehnične pomoči“.Povzetek
I
Komisija pozdravlja posebno poročilo Evropskega 
računskega sodišča o zagotavljanju tehnične 
pomoči Grčiji.
Komisija je sprejela odločitev o vzpostavitvi delovne 
skupine za Grčijo na podlagi analize naslednjega 
osnovnega scenarija:
– Maja 2010 je grška vlada zaprosila mednarodno 
skupnost za finančno pomoč. Euroskupina se je 
leta 2010 strinjala, da bo zagotovila dvostranska 
posojila v višini 80 milijard EUR v okviru prvega 
programa finančne pomoči. MDS je Grčiji name -
nil dodatnih 30  milijard  EUR.
– V zameno se je od Grčije zahtevalo, da izvede 
niz strukturnih reform in fiskalnih ukrepov za 
modernizacijo države, zagotavljanje finančne 
in fiskalne stabilnosti ter krepitev gospodarstva 
v skladu s pogoji iz prvega programa finanč -
ne pomoči, tj. programa za makroekonomsko 
prilagoditev.
– Vendar so se začetni ukrepi grških organov 
izkazali za nezadostne in napredek pri izvajanju 
strukturnih reform ni bil tako uspešen, kot se je 
pričakovalo, čeprav je imela Grčija na voljo vse 
obstoječe zakonodajne, regulativne in finančne 
instrumente EU (npr. strukturna sklada, program 
Fiscalis itd.).
– Grški organi so priznali, da ima njihova upravna 
zmogljivost slabosti in da so se pri izvajanju ce -
lovitega programa reform pod velikim časovnim 
pritiskom soočali s težavami, in prosili Komisijo, 
naj podpira njihova prizadevanja in jim pomaga 
pri zahtevanem izvajanju strukturnih reform.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 49
Glavni cilj Komisije pri ustanovitvi delovne skupine 
za Grčijo je bil, da bo skupina s tehnično pomočjo 
podpirala grške organe pri izvajanju ključnih 
elementov programa, tudi pri izboljšanju črpanja 
sredstev iz strukturnih skladov EU. Ustanovitev 
delovne skupine za Grčijo je bistveno izboljšala 
kakovost obstoječe pomoči, ki je na voljo Grčiji, in 
razširila njen obseg.
Delovna skupina za Grčijo je imela izrecno nalogo, 
da pomaga grškim organom pri izvajanju pogojev iz 
programa za makroekonomsko prilagoditev, kot je 
bilo dogovorjeno na podlagi pogajanj z upniki (glej 
zadevne dele mandata delovne skupine za Grčijo: 
1. „v tesnem sodelovanju z Grčijo in ob podpori 
drugih držav članic opredeli in usklajuje tehnično 
pomoč, ki jo Grčija potrebuje za izpolnitev pro -
grama EU/MDS za makroekonomsko prilagoditev“, 
2. „pomaga pristojnim grškim organom pri oprede -
ljevanju podrobnosti glede vrste tehnične pomoči, 
ki jo je treba zagotoviti“).
Zato je bila vzpostavitev cikla načrtovanja v okviru 
delovne skupine za Grčijo odgovor na ta splošni 
kontekst, saj je vključevala različne možnosti zago -
tavljanja tehnične pomoči pri postopku odločanja, 
s čimer se je zagotovila potrebna fleksibilnost. 
Prednostna razvrstitev ukrepov je bila odvisna od, 
prvič, zahtevkov grških organov in, drugič, pogojev, 
določenih v programu za makroekonomsko prilago -
ditev, prilagoditi pa jo je bilo treba glede na rezul -
tate pogajanj.
Kljub nestabilnim političnim razmeram v Grčiji je 
delovna skupina za Grčijo v sodelovanju s področ -
nimi vodjami za skupne ukrepe tehnične pomoči 
zagotovila globalno usklajenost okvira tehnične 
pomoči.
VI
Komisija je vzpostavila trden okvir za delovno 
skupino za Grčijo, ki je ustrezno upošteval osnovni 
mandat in kontekst tehnične pomoči. Pri zagotavlja -
nju tehnične pomoči se je izkazal za uspešnega. Glej 
tudi odgovore Komisije na odstavka IV in V.Delovna skupina za Grčijo je spremljala izvajanje 
dejavnosti tehnične pomoči, za katere je bila nepos -
redno odgovorna. V okviru deljenega upravljanja 
so za oblikovanje, spremljanje in izvajanje posame -
znih projektov odgovorne države članice. Komisija 
spremlja doseganje dogovorjenih mejnikov na 
podlagi poročil, ki jih države članice predložijo 
o programih.
IV
Glede „obsežnega programa tehnične pomoči“ glej 
odgovor Komisije na odstavek I.
Komisija priznava, da delovna skupina za Grčijo ni 
vedno vplivala na napredek reform, vendar je to 
treba obravnavati v širšem političnem okviru in 
upoštevati razdelitev pristojnosti med državami 
članicami in institucijami Evropske unije. Za izvaja -
nje strukturnih reform so bili in so odgovorni grški 
organi, vendar je delovna skupina za Grčijo lahko 
svetovala/pomagala na zahtevo grških organov.
Delovna skupina za Grčijo nikoli ni imela mandata 
ali pooblastila za izvajanje reform, ne glede na želje 
grških organov.
Odgovor Komisije na naslov  
„Subjekt ni bil zaključena celota “  
pred odstavkom V
Delovna skupina za Grčijo je bila fleksibilen subjekt, 
pri čemer je treba upoštevati njeno sposobnost 
prilagajanja v hitro razvijajočem se okolju in njene 
preverjene načine zagotavljanja tehnične pomoči.
Komisija se zato ne strinja, da je delovna skupina za 
Grčijo „subjekt, ki ni zaključena celota“.
V
Komisija glede svoje strategije pri vzpostavitvi 
delovne skupine za Grčijo odgovarja, da sta mandat 
in delo delovne skupine za Grčijo na splošno stra -
teško temeljila na programu za makroekonomsko 
prilagoditev za Grčijo, struktura in upravljanje njenih 
operacij pa sta bila oblikovana tako, da sta omogo -
čala hiter odziv na zahtevne in spreminjajoče  
se okoliščine. Katera koli druga možnost vzposta-  
vitve delovne skupine za Grčijo bi pomenila začetek 
dolgotrajnega zakonodajnega postopka, s katerim 
bi se spremenili že obstoječi predpisi o zagotavljanju 
sredstev, ki se lahko uporabijo za izvajanje reform.
Odgovori Komisije 50
VIII
Delovna skupina za Grčijo lahko „sistematično 
spremlja“ le tehnično pomoč, ki jo izvaja v okviru 
neposredne odgovornosti, ki jo ima kot javni 
naročnik. Komisija navaja, da so v okviru deljenega 
upravljanja za oblikovanje, spremljanje in izvajanje 
posameznih projektov odgovorne države članice. 
Nacionalni organ države članice imenuje revizijske 
organe za nadzorovanje učinkovitega delovanja 
sistema upravljanja in spremljanja v zadevni državi. 
Komisija spremlja doseganje dogovorjenih mejni -
kov na podlagi poročil o programih, ki jih predložijo 
države članice (od držav članic so se po potrebi 
zahtevale informacije o napredku pri izvajanju  
posameznih prednostnih nalog politike). Čeprav 
je delovna skupina za Grčijo spremljala izvajanje 
tehnične pomoči, za katero je bila neposredno 
odgovorna kot javni naročnik, so za izvajanje reform 
odgovorni grški organi.
IX
Komisija priznava, da je bil učinek tehnične pomoči 
na splošni napredek reform mešan. Treba ga je 
obravnavati v širšem političnem okviru in upošte -
vati razdelitev pristojnosti med državami članicami 
in institucijami Evropske unije. Za izvajanje (struk -
turnih) reform so bili in so odgovorni grški organi, 
vendar je delovna skupina za Grčijo lahko svetovala/
pomagala na zahtevo grških organov.
Priporočila Računskega sodišča
Glej tudi odgovore Komisije na priporočila 1–7 
v nadaljevanju.
Priporočila Računskega sodišča (a) 
Komisija sprejema priporočilo 1.
Priporočila Računskega sodišča (b) 
Komisija sprejema priporočilo 2.VII
Pri financiranju dejavnosti delovne skupine za 
Grčijo in pripravi proračuna zanje so se v celoti upo -
števali pravni okvir ter obstoječa pravila in postopki 
Komisije. Financiranje projektov tehnične pomoči 
delovne skupine za Grčijo, o katerem je bil sprejet 
dogovor z grškimi organi, je potekalo s sredstvi 
iz skladov, ki jih Komisija centralizirano upravlja, 
odobreno pa je bilo z zaporednimi sklepi Komisije 
o financiranju. Zato je financiranje dejavnosti teh -
nične pomoči potekalo v skladu z običajnimi stan -
dardi glede preglednosti, zadevni sklepi Komisije pa 
so se objavili.
Enako so bili postopki delovne skupine za Grčijo 
za dodelitev dolgoročnih pogodb mednarodnim 
organizacijam ali nacionalnim agencijam skladni 
s postopki iz finančne uredbe, njenimi pravili upo -
rabe in postopkom odločanja, vključno z analizo 
tehnične ravni potrebnih strokovnih znanj in ravnjo 
specializacije izvajalcev storitev. Vse izbrane nacio -
nalne agencije in mednarodne organizacije so bile 
revidirane na ravni Komisije (ocena stebrov 4 in 6), 
s čimer se je potrdilo, da imajo zadostno strokovno 
znanje na področju upravljanja pogodb, ki se finan -
cirajo iz proračuna EU.
Komisija se strinja, da je treba opredeliti končne 
izdelke in pričakovane rezultate pogodb. Finančna 
uredba in okvirni sporazumi z organizacijami 
s šestimi stebri dejansko določajo, da morajo pro -
jekti temeljiti na rezultatih in logičnem opisu okvira, 
zanje pa je treba na začetku postopka sklepanja 
pogodb določiti najugodnejšo ponudbo. Vendar 
bi bilo treba omeniti, da za vključene strokovnjake, 
tako kot za vse pogodbe, pri katerih so ukrepi pove -
zani s funkcijami inštruiranja, ni mogoče vnaprej 
opredeliti končnih izdelkov, ker se poročilo o ukre -
pih vedno pripravi naknadno.
Odgovori Komisije 51
Uvod
03
Glede „celovitega programa tehnične pomoči“ glej 
odgovor Komisije na odstavek I.
Cilj ustanovitve delovne skupine za Grčijo je bil 
vzpostaviti nov pristop za odpravo pomanjkljivosti 
obstoječih instrumentov, izboljšati učinek prispevka 
Komisije v okviru krize in zagotoviti pomoč Grčiji pri 
izvajanju potrebnih reform.
07
Za delovanje delovne skupine za Grčijo je Komisija 
zbrala temu namenjeno skupino strokovnjakov iz 
različnih služb Komisije in držav članic ter jih dala 
na voljo grškim organom. Delovna skupina za Grčijo 
je glede na potrebe in okoliščine izbrala najustre -
znejši pristop in uporabo virov, med drugim tudi 
z vključevanjem strokovnjakov Komisije, mednaro -
dnih organizacij in nacionalnih agencij in/ali javnih 
uslužbencev na visoki ravni iz drugih držav članic 
v grška ministrstva in uprave, organizacijo delavnic 
in zagotavljanjem strokovnjakov za kratkoročno 
pomoč.
Del I
Odgovor Komisije na naslov „ Del I – 
Delovna skupina za Grčijo je imela 
funkcionalno operativno strukturo, 
ni pa imela strategije in namenskega 
proračuna “ pred odstavkom 15
Komisija meni, da je strategija delovne skupine za 
Grčijo temeljila na memorandumu o soglasju in 
grškem zahtevku za tehnično pomoč. Glej odgovor 
na odstavek V in odstavke v nadaljevanju, povezane 
s tem oddelkom.Priporočila Računskega sodišča (c) 
Komisija sprejema priporočilo 3.
Priporočila Računskega sodišča (d) 
Komisija sprejema priporočilo 4.
Komisija mora zagotoviti tehnično pomoč v skladu 
z zakonodajnim in regulativnim okvirom.
Priporočila Računskega sodišča (e) 
Komisija sprejema priporočilo 5.
Postopki za izbiro izvajalcev storitev so postopki 
iz finančne uredbe in postopki, ki jih upoštevajo 
vse službe Komisije, ki sodelujejo pri zagotavljanju 
tehnične pomoči grškim organom.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek VII.
Priporočila Računskega sodišča (f) 
Komisija sprejema priporočilo 6 in bo sistematično 
spremljala tehnično pomoč, ki jo izvaja v okviru 
neposredne odgovornosti, ki jo ima kot javni 
naročnik.
Priporočila Računskega sodišča (g) 
Komisija sprejema priporočilo 7.
Prihodnji ukrepi podporne službe za struk -
turne reforme bodo poudarjali ta vidik krepitve 
zmogljivosti.
Odgovori Komisije 52
Zaradi omejenega trajanja mandata se alternativne 
možnosti njenih delovnih postopkov niso obravna -
vale. Vendar sta vsaj enkrat na leto potekala pregled 
upravnih ureditev in ureditev na področju zapo -
slovanja v okviru priprave predloga proračuna in 
proračunskega postopka ter kliringa.
Odgovor Komisije na naslov „Neobstoj 
temeljne strategije“  pred odstavkom 19
Komisija je pri vzpostavitvi delovne skupine za 
Grčijo menila, da se lahko program za makroeko -
nomsko prilagoditev za Grčijo obravnava kot splo -
šna strategija za mandat in delo delovne skupine. 
Struktura in upravljanje operacij delovne skupine 
za Grčijo sta bila oblikovana tako, da sta omogočala 
hiter odziv na zahtevne in spreminjajoče se oko -
liščine. Glavni cilj Komisije pri ustanovitvi delovne 
skupine za Grčijo je bil, da bo skupina s tehnično 
pomočjo podpirala grške organe pri izvajanju 
ključnih elementov programa, tudi pri izboljšanju 
črpanja sredstev iz strukturnih skladov EU. Ustanovi -
tev delovne skupine za Grčijo je bistveno izboljšala 
kakovost obstoječe pomoči, ki je na voljo Grčiji, in 
razširila njen obseg.
19
Komisija opozarja, da je strategija delovne skupine 
za Grčijo temeljila na programu za makroekonom -
sko prilagoditev, poleg tega pa je delovna skupina 
za Grčijo kolegiju že 11. oktobra 2011 predstavila 
splošen opis načrtovanih dejavnosti glede na 
tematsko področje in delovne načine, v katerem 
so bili jasno opredeljeni in pojasnjeni organizacija, 
morebitno financiranje in načini zagotavljanja teh -
nične pomoči. Dopolnjevala jo je jasna predstavitev 
načinov financiranja, razpoložljivih zneskov (pri 
centraliziranem in deljenem upravljanju) in mož -
nosti „pospešitve“ v skladu s finančno uredbo EU za 
izvajanje dejavnosti tehnične pomoči v prihodnosti 
vsem deležnikom (državam članicam, mednarodnim 
organizacijam in nacionalnim agencijam ter delovni 
skupini Euroskupine). Na podlagi teh pristopov se je 
zagotovilo usklajeno delo delovne skupine za Grčijo 
v celotnem obdobju njenega delovanja.Odgovor Komisije na naslov „Delovna 
skupina za Grčijo je bila glede 
na začetek izvajanja programa 
ustanovljena pozno in brez upoštevanja 
drugih možnosti“  pred odstavkom 15
Komisija je izbrala primeren način za zagotavljanje 
tehnične pomoči v okviru krize v Grčiji.
Delovna skupina za Grčijo je bila ustanovljena takoj, 
ko je Grčija Komisiji predložila zahtevek za tehnično 
pomoč in je Komisija sprejela politično odločitev 
o zagotovitvi te tehnične pomoči Grčiji.
Za boljšo presojo vzpostavitvenega okvira delovne 
skupine za Grčijo in razlogov za njeno ustanovitev 
je treba opozoriti, da se je Komisija odzvala takoj, 
ko so težave postale očitne, in v nujnih razme -
rah, pri tem pa se je soočala z omejitvami v zvezi 
z zmogljivostjo.
17
Zaradi prenehanja in ponovne ustanovitve ad hoc  
skupin za tehnično pomoč kot v primeru Grčije ali 
Cipra lahko nastanejo znatne izgube strokovnega 
znanja, tehničnega znanja in izkušenj ter učinko -
vitosti. Zato je Komisija zaradi prihodnjih izzivov 
na področju reforme sprejela odločitev, da bo 
ustanovila podporno službo za strukturne reforme 
kot stalno, a zelo fleksibilno zmogljivost Komisije 
s širšim mandatom, ki bo nudila prilagojeno stro -
kovno znanje in praktično tehnično podporo pri 
oblikovanju in izvajanju upravnih in strukturnih 
reform za spodbujanje rasti vsaki državi članici, ki 
zanjo zaprosi.
18
Komisija je izbrala primeren način za zagotavljanje 
tehnične pomoči v okviru krize v Grčiji. Komisija je 
prepoznala jasno potrebo po razširitvi obstoječe 
tehnične podpore, ki je bila na voljo Grčiji, in grški 
upravi zagotovila večjo tehnično pomoč za pospe -
šitev izvajanja reform. Delovna skupina za Grčijo 
je temeljila na obsežnem strokovnem znanju in 
izkušnjah Komisije.
Odgovori Komisije 53
24
Številne proračunske vrstice, ki se v celoti nadzoru -
jejo z upravljanjem Komisije, se ne morejo obrav -
navati kot slabost. Običajna praksa Komisije je, da 
za financiranje horizontalnih ukrepov uporabi več 
proračunskih vrstic.
Poleg tega bi bilo treba izpostaviti, da mandat 
delovne skupine za Grčijo ne vključuje sistema -
tičnega finančnega pregleda dejavnosti tehnične 
pomoči, ki jih grški organi financirajo s sredstvi iz 
strukturnih skladov in upravljajo prek operativnega 
programa za upravno reformo (AROP).
Za splošen pregled operativnega programa za 
tehnično pomoč so odgovorne operativne službe 
Komisije, podroben seznam posameznih projektov 
pa je v lasti države članice, ki bi ga morala na zah -
tevo zagotoviti službam Komisije, kot je določeno 
v regulativnem okviru.
Odgovor Komisije na naslov „Delovna 
skupina je imela fleksibilno notranjo 
organizacijo, vendar kadrovske 
potrebe niso bile določene na podlagi 
ustrezne analize“  pred odstavkom 25
Komisija meni, da bi bil ta naslov bolje formuli -
ran v okviru naslednjih okoliščin: zaradi političnih 
razmer in potrebe po fleksibilnosti zaradi spremi -
njajočih se potreb v razmerah, ki so posledica velike 
krize, in ob upoštevanju nujnosti ukrepanja ni bilo 
mogoče vnaprej opredeliti nekaterih parametrov, 
kot je na primer točna dodelitev uslužbencev.
26
Dejstvo, da osebje ni vedno vključevalo vseh 
možnih uslužbencev, predvidenih z zgornjimi 
mejami, ni vplivalo na običajno delovanje delovne 
skupine za Grčijo.20
Komisija meni, da je delovna skupina za Grčijo izpol -
nila svoj mandat, saj je grškim organom pomagala 
opredeliti potrebe po tehnični pomoči.
To je tudi ključno vprašanje osnovnega načela 
„nacionalnega lastništva“ izvajanja reform.
21
Za podrobno utemeljitev glej odgovor Komisije na 
odstavek V.
22
V okviru deljenega upravljanja projekta so za obli -
kovanje, spremljanje in izvajanje posameznih pro -
jektov odgovorne države članice. Komisija spremlja 
doseganje dogovorjenih mejnikov na podlagi poro -
čil o programih, ki jih predložijo države članice (od 
držav članic so se po potrebi zahtevale informacije 
o napredku pri izvajanju posameznih prednostnih 
nalog politike).
Na področju dejavnosti, ki se financirajo v skladu 
s proračunom za tehnično pomoč, ki se centrali -
zirano upravlja, je bilo z upravljavci operativnega 
programa za upravno reformo (AROP) opravljeno 
preverjanje upravičenosti pred začetkom pogajanj 
s pogodbenikom, zlasti da se preprečijo prekrivanja.
23
Komisija priznava, da bi obstoj namenske prora -
čunske dodelitve sredstev iz proračuna EU olajšal 
načrtovanje tehnične pomoči. Vendar je delovna 
skupina za Grčijo razpoložljiva sredstva uporabila 
na najboljši način.
Komisija meni, da grški organi niso v celoti izkoris -
tili možnosti financiranja, ki jih nudita strukturna 
sklada za namene tehnične pomoči, kljub vsej 
pomoči, ki jo je nudila delovna skupina za Grčijo za 
zagotavljanje podpore tej uporabi. Vendar bi bilo 
treba opozoriti, da je bil proračun operativnega 
programa za upravno reformo (AROP) zmanjšan na 
podlagi sporazuma s službami Komisije šele, ko je 
bilo jasno, da bi bila v nasprotnem primeru nave -
dena sredstva (vezana na določena leta) za Grčijo 
izgubljena.
Odgovori Komisije 54
Odgovor Komisije na naslov „Delovna 
skupina za Grčijo je uporabljala 
kombinacijo načinov za zagotavljanje 
tehnične pomoči, vendar nekateri od 
njih niso bili namenu primerni“  pred 
odstavkom 35
Komisija meni, da so bili načini zagotavljanja teh -
nične pomoči delovne skupine za Grčijo primerni in 
so ustrezali namenom, za katere so bili izbrani, pri 
čemer so v celoti upoštevali regulativni in zakono -
dajni okvir.
35
Odločitev o pridobitvi podpore zunanjih subjek -
tov za obravnavo nekaterih vidikov dela je upra -
vičena v smislu operativnih potreb in povezana 
tako s časovnim načrtom nalog kot zelo specifično 
naravo zahtevanih nalog in tehničnih spretnosti.
36
Agencija, dejavna na področju obdavčenja, na 
katero se sklicuje Računsko sodišče, je prevzela šte -
vilne naloge, ki so dokazale njeno dodano vrednost:
– skupaj z delovno skupino za Grčijo je predhod -
no izbrala primerne strokovnjake znotraj ali 
zunaj uprav države članice;
– v primeru javnega naročila storitev je podrob -
no opredelila razpisne zahteve, objavila javni 
razpis za primerne kandidate, analizirala prejete 
ponudbe in oddala javno naročilo;
– v primeru napotitve s strani državne uprave je 
določila predlogo za sporazum o napotitvi in se 
pogajala z upravo države članice;
– v vseh primerih je zagotovila finančno poslo -
vodenje in naknadno spremljanje izvajanja 
pogodb (računov uprave države članice ali 
pogodbenika, seznamov prisotnosti in poročil) 
ter po potrebi sprememb sporazuma.Del II
28
Glede formulacije „celovit program tehnične 
pomoči“ glej odgovore Komisije na odstavka I in 3.
32 Prva alinea
V skladu s pogojem iz programa za makroeko -
nomsko prilagoditev so grški organi podpisali dve 
pogodbi za tehnično pomoč z OECD. Čeprav Komi -
sija, tj. Generalni direktorat za zaposlovanje, social-  
ne zadeve in vključevanje, spremlja vsakodnevne 
dejavnosti v okviru operativnega programa, so za 
izvajanje in spremljanje pogodb z OECD odgovorni 
grški organi, OECD pa je v celoti ohranila lastništvo 
nad vsebino njihovih končnih izdelkov. Na zahtevo 
grških organov je delovna skupina za Grčijo grškim 
organom in OECD pomagala pri podrobni prila -
goditvi končnih izdelkov, določenih v sporazumu, 
med drugim prek oddaje pravne redakcije v zunanje 
izvajanje in zagotavljanja ustreznega strokovnega 
znanja o zakonodaji o DDV in pravu gospodarskih 
družb, kot je to storila pri projektu zmanjševanja 
upravnega bremena, ki ga je proučilo Računsko 
sodišče.
32 Druga alinea
Na področju strukturnih skladov je Komisija olajšala 
zagotavljanje podpore Portugalske Grčiji. Državi 
članici sta se strinjali, da bi bila določena izmenjava 
izkušenj koristna. Neizvajanje morebitnega sode -
lovanja ni pomenilo finančne izgube za katero koli 
stran ali Komisijo.
34
Glede vloge delovne skupine za Grčijo pri projektu 
v zvezi z upravnim bremenom glej odgovor Komi -
sije na odstavek 32.
Odgovori Komisije 55
Odgovor Komisije na naslov „Podpora 
je bila dovolj prilagojena ključnim 
potrebam reforme, vendar ni vedno 
temeljila na izčrpni analizi potreb“  
pred odstavkom 46
Komisija meni, da je treba naslov Računskega 
sodišča „Podpora je bila dovolj prilagojena ključ -
nim potrebam reforme, vendar ni vedno temeljila 
na izčrpni analizi potreb“ umestiti v kontekst. Za 
utemeljitev glej pripombe v oddelku z odgovori 
Komisije na odstavka V in 19 uvoda in odstavke pod 
tem naslovom.
47 (a) 
Januarja 2012 je bil pripravljen časovni načrt za 
upravno reformo grških organov o ugotovitvah in 
priporočilih pregleda centralne uprave OECD z nas -
lovom „Grčija: pregled centralne uprave“ (Greece: 
Review of the Central Administration). Tehnična 
pomoč, ki jo je zagotovila delovna skupina za Grčijo 
v letih 2012 in 2013, je temeljila na navedenem 
časovnem načrtu ter na prednostnih nalogah, dolo -
čenih v programu za makroekonomsko prilagoditev.
Od začetka 2014 je tehnična pomoč prek dela 
delovne skupine za Grčijo pri zagotavljanju pomoči 
grški upravi pri pripravi dokumentov temeljila na 
strategiji reforme in dvoletnem akcijskem načrtu za 
upravno reformo.
47 (b) 
Vsa priporočila OECD so bila posredovana v raz -
ličnih časovnih načrtih in tabeli sedmih stebrov, 
predloženi Računskemu sodišču. Skupaj z memo -
randumom o soglasju so sistematično pomagala 
oblikovati osnovo za zahtevek za tehnično pomoč. 
To je jasno razvidno v osnutku strategije reforme 
in dvoletnem akcijskem načrtu, ki je bil pripravljen 
z grško upravo in ki uporablja priporočila OECD kot 
izhodišče za ugotavljanje, kateri projekti obravna -
vajo pomanjkljivosti.
47 (c) 
V smislu upravljanja na ravni države je bilo uskla -
jevanje med ministrstvi pomemben element pri 
ustanovitvi generalnega sekretariata in sveta za 
reformo, kar je bilo osrednje priporočilo OECD.39
Pri financiranju dejavnosti delovne skupine za 
Grčijo in pripravi proračuna zanje so se v celoti upo -
števali pravni okvir ter obstoječa pravila in postopki 
Komisije.
Za utemeljitev glej odgovor Komisije na 
odstavek VII.
40
Vloga področne vodje presega pravočasno sode -
lovanje, saj pomeni stalen dialog in podporo na 
zadevnem področju z zagotavljanjem strokovnega 
znanja, študij, primerjalnih analiz itd. Zato je sode -
lovanje nacionalnih agencij pri izvajanju projektov 
naravna odločitev, ki jo utemeljujejo edinstveno 
strokovno znanje in kompetence ter visoka stopnja 
specializacije takih agencij (člen 190(1)(f) pravil upo -
rabe finančne uredbe).
41
Vsi strokovnjaki EU, zagotovljeni grškim organom 
prek te agencije, so imeli pomembne izkušnje 
z upravnimi reformami v svojih zadevnih državah 
(Franciji, Angliji, Nemčiji, Španiji itd.).
Izkušnje nacionalne razvojne agencije na Balkanu 
so bile pomembne za reformo javne uprave v Grčiji. 
Agencija je sodelovala tudi v predpristopnih drža -
vah. Za večino upravne organizacije in grških insti -
tucij je bil sistem te države članice v preteklosti tudi 
navdih, kar je grške organe spodbudilo k skupnemu 
iskanju podpore nacionalne razvojne agencije na 
operativni ravni v sodelovanju z delovno skupino za 
Grčijo in reformnim partnerjem.
Odgovori Komisije 56
Okvir 2
Komisija izpostavlja, da je delovna skupina za Grčijo 
v mnogih primerih izrazila notranje pomisleke glede 
zmogljivosti grških organov, da zagotovijo sklad-  
nost z navedenimi roki, vendar ni imela pooblastil, 
da jih spremeni.
Za zagotavljanje skladnosti z roki iz grškega prava 
in memoranduma o soglasju bi morala biti reforma 
klasifikacije delovnih mest vseh zaposlenih v cen -
tralni upravi v skladu s časovnim načrtom zaklju -
čena v šestih mesecih (tj. julija 2012). Ta rok je bil 
določen kljub pravni in organizacijski zapletenosti 
projekta, na katero je opozoril že OECD pri svo -
jem načrtovanju v zvezi z grško centralno upravo. 
Čeprav je bil z delovno skupino za Grčijo/področnim 
vodjem na začetku sprejet načrt, grški organi še 
niso začeli izvajati reforme veje sistema klados .
Časovni načrti so bili v celoti skladni z zahtevami iz 
memoranduma o soglasju.
Delovna skupina za Grčijo ni bila odgovorna za 
spremljanje napredka reforme na tem področju.
54 (a) 
Zlasti tehnična pomoč, ki jo je zagotovil MDS, 
se je naknadno spremljala s skupnimi poročili 
za ugotavljanje stanja Komisije in MDS, ki so se 
v obdobju 2012–2014 pripravila vsako četrtletje in 
ki so se v veliki meri uporabila za analizo rezultatov 
tehnične pomoči ter prihodnjih potreb in načrtov 
projekta v zvezi s tehnično pomočjo.
Zaradi številnih sprememb razmer v Grčiji in zaradi 
povezanosti z razvijajočimi se zahtevami iz memo -
randuma v soglasju so bila ta poročila uporabnejše 
in bolj operativno orodje od sistematičnega poso -
dabljanja zelo splošnih akcijskih načrtov iz prvot -
nega sporazuma.
54 (b) 
Glej odgovor Komisije na odstavek 32. Za izvajanje 
in spremljanje pogodbe z OECD, povezane s projek -
tom v zvezi z upravnim bremenom, so odgovorni 
grški organi.49
Pri pripravi sporazuma so se upoštevale začetne 
negotovosti Komisije glede obsega dela, ki naj bi 
ga opravil MDS, in v začetni fazi prizadevanj v zvezi 
s tehnično pomočjo Komisije negotovosti glede 
zmožnosti Komisije, da zagotovi prisotnost rezi -
denčnega svetovalca na področju davčne uprave, 
ki bi učinkovito podpiral delo v zvezi s „ključnimi 
funkcijami“ (izterjava dolgov, davčni nadzor, revizija 
oseb z velikim premoženjem, reševanje sporov itd.). 
Z ustanovitvijo generalnega sekretariata za javne 
prihodke konec leta 2012 se je povečala dejavnost 
v zvezi s svežnjem tehnične pomoči, ki jo je prev -
zel MDS (institucionalna reforma in organizacija), 
Komisija pa je (s prihodom drugega rezidenčnega 
svetovalca za izterjavo dolgov na začetku leta 2013) 
lahko prevzela večino dela na tem področju.
Ta nova razdelitev odgovornosti je bila pojasnjena 
že februarja 2013 v letnem poročilu, ki ga je predlo -
žil oddelek za fiskalne zadeve MDS in ki je zajemalo 
obdobje do decembra 2012 (glej zlasti odstavek 16).
50
Delovna skupina za Grčijo si je zelo prizadevala 
določiti jasne roke za končne izdelke z razvojem 
dvoletnega akcijskega načrta, ki je bil podlaga za 
razvoj podrobnejšega načrtovanja. Ti dokumenti so 
bili predloženi Računskemu sodišču.
Zahtevki za tehnično pomoč so bili prilagojeni 
v začetnem obdobju, da se je Grčiji zagotovila 
pomoč pri odzivanju na zahteve iz memoranduma 
o soglasju in da se je lahko prednostno osredotočila 
nanje. Na tem področju je bilo jasno politično dej -
stvo, da je treba prilagoditi potrebe v zvezi s teh -
nično pomočjo.
Odgovori Komisije 57
60
Razdelitev pristojnosti med državami članicami in 
Evropsko unijo pomeni, da je za izvajanje struktur -
nih reform odgovorna država članica. Zato so bili in 
so za dejansko izvajanje strukturnih reform odgo -
vorni grški organi, vendar je delovna skupina za 
Grčijo lahko svetovala/pomagala na zahtevo grških 
organov.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 
od 61 do 65
Glej odgovor Komisije na odstavek 60.
66
Grčija je v zvezi s programskim obdobjem 2007–
2013 dosegla visoko stopnjo črpanja in se povzpela 
na dober položaj na ravni EU. To se je doseglo 
s tesnim sodelovanjem uradnikov Komisije ter 
grških ministrstev in organov upravljanja, da se jim 
zagotovi podpora v upravnem smislu, pri določa -
nju rokov in po potrebi pri zagotavljanju tehnične 
podpore.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 
od 67 do 70
Glej odgovor Komisije na odstavek 60.
71
Komisija se strinja z analizo Računskega sodišča 
glede vzrokov za počasen napredek in težav pri 
zagotavljanju tehnične pomoči z davčnimi projekti. 
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 60.
72
Glej odgovor Komisije na odstavek 60.Del III
Odgovor Komisije na naslov „ Del III – 
S tehnično pomočjo so bili doseženi 
mešani rezultati “ pred odstavkom 55
Komisija meni, da bi bilo treba naslov „Del III – 
S tehnično pomočjo so bili doseženi mešani rezul -
tati“ umestiti v okvir ob upoštevanju posebne 
vloge, ki jo imajo grški organi in Komisija v zvezi 
z učinkom tehnične pomoči na splošni napredek 
reform. Razdelitev pristojnosti med državami čla -
nicami in Evropsko unijo pomeni, da je za izvajanje 
strukturnih reform odgovorna država članica. Zato 
so bili in so za dejansko izvajanje strukturnih reform 
odgovorni grški organi, vendar je delovna skupina 
za Grčijo lahko svetovala/pomagala na zahtevo 
grških organov.
Skupni odgovor na odstavka 55 in 56
Potreba po spremljanju izvajanja dejavnosti teh -
nične pomoči in priporočil bi morala upoštevati 
vlogo institucij pri spremljanju v okviru programa in 
ne le vlogo delovne skupine za Grčijo.
56
Komisija meni, da je delovna skupina za Grčijo 
spremljala izvajanje dejavnosti tehnične pomoči, za 
katere je bila neposredno odgovorna.
59
Glede zamude pri izvajanju projektov tehnične 
pomoči v okviru deljenega upravljanja Komisija 
izpostavlja, da so grški organi v skladu s pogojem iz 
programa za makroekonomsko prilagoditev podpi -
sali pogodbo z OECD, zato so za izvajanje in spre -
mljanje pogodb v celoti odgovorni grški organi.
Glej tudi odgovore Komisije na odstavka 32 in 47.
Odgovori Komisije 58
Komisija je zato uporabila obstoječe instrumente 
za najem strokovnjakov, ki so izpolnjevali potrebne 
zahteve.
Komisija je na podlagi določb kadrovskih predpisov 
neposredno zaposlila strokovnjake tudi za določen 
čas, uporaba zunanjega strokovnega znanja pa je 
temeljila na oceni potreb.
Zato je Komisija zaposlila le vire, ki jih je potrebo -
vala za zagotovitev nujnih rešitev v zvezi z Grčijo, 
vključno z več izvajalci storitev in zunanjim strokov -
nim znanjem.
76, druga alinea
Komisija je pri izbiri izvajalcev storitev v celoti upo -
števala pravni okvir in obstoječa pravila Komisije.
76, četrta alinea
Komisija meni, da je bila zasnova opisa nalog ustrez-  
no pripravljena. Komisija je sprejemala različne in 
posebne pristope pri pripravi opisa nalog in akcij -
skih načrtov glede na vrsto projekta, pogoje iz 
programa za makroekonomsko prilagoditev, vrsto 
posredovanja, ki se izvede, okoliščine, pod katerimi 
je moral pogodbenik prispevati k ukrepu, in stanje 
v zvezi z napredkom projekta.
Glej tudi odgovore Komisije na odstavka 49 in 50.
Priporočilo 2
Komisija sprejema priporočilo 2.Zaključki in priporočila
74
Za razlago pojma „širok program tehnične pomoči“ 
Komisije glej odgovor Komisije na odstavek I.
Priporočilo 1
Komisija sprejema priporočilo 1.
Nova podporna služba za strukturne reforme bo to 
priporočilo upoštevala pri novih nalogah na podro -
čju tehnične pomoči.
Komisija namerava vključiti priporočilo Računskega 
sodišča v opredelitev okvira za dejavnosti podporne 
službe za strukturne reforme.
76
Komisija meni, da je delovna skupina za Grčijo izpol -
nila svoj mandat. Glej odgovor Komisije na del II 
tega poročila.
76, prva alinea
Komisija meni, da se je tehnična pomoč izkazala za 
optimalno zaradi kombinacije lokalnih in medna -
rodnih vključenih strokovnjakov in strokovnjakov 
za kratkoročno pomoč, da se v celoti zajamejo 
zapletena področja reforme, pri čemer se vedno 
upošteva zelo specifična narava nalog in zahtevanih 
tehničnih spretnosti.
Med številnimi različnimi mehanizmi za zagota -
vljanje tehnične pomoči je bila uporaba zunanjih 
pogodbenikov izredno pomembna za zagotavljanje 
tehnične pomoči v primerih, ko strokovno znanje ni 
bilo na voljo znotraj Komisije.
Odgovori Komisije 59
Priporočilo 5
Komisija sprejema priporočilo 5.
Postopki delovne skupine za Grčijo za dodelitev 
dolgoročnih pogodb mednarodnim organizacijam 
ali nacionalnim agencijam so bili skladni s postopki 
iz finančne uredbe, pravili uporabe in postopkom 
odločanja.
Vse izbrane nacionalne agencije in mednarodne 
organizacije so bile revidirane na ravni Komi -
sije (ocena stebrov 4 in 6), s čimer se je potr -
dilo, da imajo zadostno strokovno znanje na 
področju upravljanju pogodb, ki se financirajo iz 
proračuna EU.
Komisija izpostavlja dodatna prizadevanja pri pris -
topu na podlagi rezultatov po začetku veljavnosti 
nove finančne uredbe leta 2013. Z organizacijami 
s šestimi stebri so bili podpisani novi okvirni spo -
razumi, ki so določali, da morajo projekti temeljiti 
na rezultatih in logičnem opisu okvira, zanje pa je 
treba na začetku postopka sklepanja pogodb dolo -
čiti najugodnejšo ponudbo.
77
Komisija je spremljala splošno izvajanje tehnične 
pomoči. Posebni projekti za izvajanje reform so se 
izvedli v okviru odgovornosti grških organov, zato 
jih Komisija ni spremljala.
79
Glej odgovor Komisije na del III tega poročila in 
odstavek 55.Priporočilo 3
Komisija sprejema priporočilo 3.
Komisija meni, da je bilo število vključenih delež -
nikov glede na številna pomembna prizadevanja 
držav članic (držav članic v euroobmočju in držav 
članic, ki niso v euroobmočju), Komisije ter medna -
rodnih in nacionalnih organizacij pri zagotavljanju 
podpore Grčiji pri soočanju s krizo ter sprejema -
nju in izvajanju potrebnega načrtovanja reforme 
ustrezno.
Zato je število partnerjev odražalo ukrepe, ki so 
bili potrebni, da se je v celoti obravnaval namen 
pomoči.
Priporočilo 4
Komisija sprejema priporočilo 4.
Značilnost strategije delovne skupine za Grčijo je 
bila visoka stopnja fleksibilnosti, da se omogoči 
hiter in učinkovit odziv na spreminjajoče se pot -
rebe v razmerah, ki so posledica velike krize, in ob 
upoštevanju nujnosti ukrepanja, ki se je izkazala za 
dobro prilagojeno okoliščinam. Komisija izpostavlja, 
da je delovna skupina za Grčijo glede na potrebe in 
okoliščine izbrala najustreznejši pristop in uporabo 
virov, med drugim tudi z vključevanjem strokovnja -
kov Komisije, mednarodnih organizacij in nacional -
nih agencij in/ali javnih uslužbencev na visoki ravni 
iz drugih držav članic v grška ministrstva in uprave, 
organizacijo delavnic in zagotavljanjem strokovnja -
kov za kratkoročno pomoč.
Zato je bila vzpostavitev cikla načrtovanja v okviru 
delovne skupine za Grčijo odgovor na ta splošni 
kontekst, s katerim se je zagotovila potrebna fleksi -
bilnost pri postopku odločanja o različnih možno -
stih zagotavljanja tehnične pomoči. Prednostna raz -
vrstitev ukrepov je bila odvisna od zahtevkov grških 
organom in od pogojev iz programa za makro-  
ekonomsko prilagoditev, prilagoditi pa jo je bilo 
treba glede na rezultate pogajanj.
Odgovori Komisije 60
Priporočilo 6
Komisija sprejema priporočilo 6 in bo sistematično 
spremljala tehnično pomoč, ki jo izvaja v okviru 
neposredne odgovornosti, ki jo ima kot javni 
naročnik.
Pri vzpostavitvi novega okvira, ki bo osnova za 
ukrepe podporne službe za strukturne ukrepe, bo 
Komisija pri svoji predhodni analizi proučila spozna -
nja in izkušnje, pridobljene med izvajanjem ukrepov 
tehnične pomoči s strani delovne skupine za Grčijo. 
Poleg tega bo Komisija proučila možnost objave 
povabila k oddaji ponudb za naknadno vrednotenje 
dejavnosti, ki se izvajajo v Grčiji, po zaključku vseh 
dejavnosti tehnične pomoči.
Priporočilo 7
Komisija sprejema priporočilo 7.
Prihodnji ukrepi podporne službe za strukturne 
reforme bodo poudarjali vidik krepitve zmogljivosti.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE
Delovno skupino za Grčijo je poleti 2011 ustanovila 
Evropska komisija, da bi izvajanje programa za 
makroekonomsko prilagoditev podprla s  širokim 
razponom tehnične pomoči. V tem poročilu je bilo 
preučeno, ali je delovna skupina za Grčijo izpolnila svoj 
mandat in ali je pomoč, zagotovljena Grčiji, uspešno 
prispevala k reformnemu procesu. Sodišče je ugotovilo, da 
se je delovna skupina v splošnem izkazala kot mehanizem 
za izvajanje in usklajevanje zapletenih dejavnosti tehnične 
pomoči, ki je deloval, vendar so obstajale slabosti 
v zasnovi nekaterih projektov, učinek tehnične pomoči  
na splošni napredek reform pa je bil mešan.