ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepu Sveta) je spremeniti Protokol 3 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), ki določa trgovinski režim za nekatere kategorije predelanih kmetijskih proizvodov med Evropsko unijo na eni strani ter državami EGP (Norveško, Islandijo in Lihtenštajnom) na drugi strani.

Islandija in Evropska unija, ki jo zastopa Evropska komisija, sta se dogovorili o odpravi tarif za nekatere proizvode, navedene v zadevnem protokolu. Te koncesije se bodo uporabljale le za proizvode, ki izvirajo iz Evropske unije oziroma iz Islandije.

Opozoriti je treba, da se Sporazum EGP sklicuje le na poreklo iz EGP. Za zagotovitev, da se bodo nove koncesije uporabljale le dvostransko med EU in Islandijo, se pri tej spremembi Protokola 3 vstavlja sklicevanje na poreklo iz EU in Islandije v smislu Regionalne konvencije o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Osnutek sklepa prispeva k nadaljnji liberalizaciji in spodbujanju trgovine med Evropsko unijo in Islandijo. To je popolnoma skladno s ciljem EU, da se proizvodom EU izboljša dostop na trge v tretjih državah.

Dvostranske trgovinske koncesije so vključene v Protokol 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo, ki je bil podpisan 22. julija 1972 (dvostranski sporazum o prosti trgovini). Toda na podlagi Protokola 3 k Sporazumu EGP je za skoraj vse proizvode, navedene v starem dvostranskem protokolu z Islandijo, že odobrena ugodnejša tarifna obravnava, Sporazum EGP pa v skladu s svojim členom 120 prevlada nad določbami dvostranskega sporazuma. Poleg tega je osnutek sklepa skladen s splošnim ciljem dvostranskega sporazuma o prosti trgovini, tj. postopoma odpraviti ovire za pretežni del trgovine med pogodbenicama.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Postopna liberalizacija trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi med Evropsko unijo na eni strani ter državami EGP (Norveško, Islandijo in Lihtenštajnom) na drugi strani je popolnoma skladna s cilji Sporazuma EGP, tj. vzpostaviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, temelječ na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V skladu s členom 2(2) Protokola 3 k Sporazumu EGP lahko Skupni odbor EGP carinske dajatve, določene v prilogah k tabeli I v Protokolu 3 k Sporazumu EGP, prilagodi glede na razvoj vzajemnih koncesij.

V členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP je določeno, da Svet na predlog Komisije določi stališče Unije glede takih sklepov.

Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) predlaga osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v sprejetje. Komisija upa, da bo lahko stališče v najkrajšem možnem času predstavila v Skupnem odboru EGP.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog se nanaša na skupno trgovinsko politiko, za katero ima EU v skladu s členom 3 PDEU izključno pristojnost.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sporazum o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi je bil podpisan v Bruslju 8. decembra 1997. Določbe v zvezi s trgovinsko liberalizacijo so bile določene v Sklepu št. 2/2000 Skupnega sveta ES-Mehika, ustanovljenega s Sporazumom (v nadaljnjem besedilu: Sklep št. 2/2000).

Priloga III k Sklepu št. 2/2000 Skupnega sveta ES-Mehika o opredelitvi koncepta „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja določa pravila o poreklu za izdelke s poreklom z ozemlja pogodbenic Sporazuma.

Evropska unija ima vzpostavljeno carinsko unijo s Kneževino Andoro za izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 25 do 97 harmoniziranega sistema, in z Republiko San Marino za vse izdelke. Na podlagi te carinske unije je blago s poreklom iz Mehike ob vstopu v Andoro in San Marino upravičeno do preferencialne obravnave na podlagi sporazuma med EU in Mehiko.

Dogovorjeno je bilo, da bo Mehika v smislu Priloge III k Sklepu št. 2/2000 kot izdelke s poreklom iz EU sprejela izdelke, ki se uvrščajo v poglavja 25 do 97 harmoniziranega sistema s poreklom iz Kneževine Andore, in izdelke s poreklom iz Republike San Marino.

Z Mehiko je bilo dogovorjeno, da bi bilo treba spremeniti Sklep št. 1/2017 Skupnega odbora EU-Mehika, da bodo pravila za določene izdelke iz tega sklepa za kemikalije pod tarifnima številkama harmoniziranega sistema 2914 in 2915 postala trajna. To je skladno s pristopom k trenutnemu posodabljanju sporazuma EU-Mehika glede pravil o poreklu za določene izdelke.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Neumski koridor je, kjer ozemlje Bosne in Hercegovine sega do jadranske obale in tako ločuje območje Dubrovnika od preostale Hrvaške.

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Člen 3 uredbe o Neumu pod določenimi pogoji opušča zahtevo za vložitev izstopne ali vstopne skupne deklaracije za pošiljke, ki prečkajo neumski koridor. Na opustitev se lahko sklicuje, če skupna vrednost posamezne pošiljke ne presega 10 000 EUR (člen 4(a)) in če so izpolnjeni drugi pogoji iz člena 4(b). Pri tem uredba o Neumu odstopa od nekaterih določb iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti in Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti.

Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 je bila 1. maja 2016 nadomeščena z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije.

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93, izvedbeni akt za Uredbo (EGS) št. 2913/92, je bila:

razveljavljena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/481;

nato nadomeščena z:

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije; ter

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Področje uporabe člena 3 uredbe o Neumu, vključno s pragom 10 000 EUR, je zdaj zajeto v členu 126 Delegirane uredbe Komisije, in sicer tako da povečuje prag, ki se uporablja za opustitev, na 15 000 EUR.

Komisija meni, da bi bilo treba uredbo o Neumu spremeniti, da bi uskladili obseg opustitve na znesek iz člena 126 Delegirane uredbe Komisije (15 000 EUR). Poleg tega bi bilo treba pravna sklicevanja in terminologijo, ki se uporablja v uredbi o Neumu, uskladiti s pravnim okvirom carinskega zakonika Unije.

V skladu s členom 6 uredbe o Neumu se je Republika Hrvaška zavezala, da bo spremljala stanje in do 1. marca 2014 obvestila Komisijo o kakršnih koli ugotovljenih nepravilnostih in o ukrepih, ki so bili naknadno sprejeti za odpravo teh nepravilnosti.

V skladu s členom 7 uredbe o Neumu je morala Komisija v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe Svetu predložiti poročilo, ki vsebuje oceno uporabe uredbe o Neumu. Komisija je 11. novembra 2015 Svetu predložila navedeno poročilo in ugotovila, „da je raven uporabe uredbe o Neumu zadovoljiva in da ni razloga za začasno prenehanje izvajanja ali razveljavitev uredbe“.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V skladu s členom 396 Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) lahko Svet na predlog Komisije soglasno dovoli kateri koli državi članici, da s tretjo državo ali mednarodno organizacijo sklene sporazum, ki lahko vsebuje odstopanja od direktive o DDV.

V dopisu, ki ga je Komisija evidentirala 24. septembra 2015, je Francija zaprosila za dovoljenje, da sklene sporazum s Švico v zvezi z ozemeljsko uporabo sistema DDV na letališču Bâle-Mulhouse. V skladu s členom 396(2) direktive o DDV je Komisija z dopisom z dne 24. oktobra 2016 obvestila druge države članice. Komisija je z dopisom z dne 25. oktobra 2016 uradno obvestila Francijo, da ima na voljo vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

Letališče Bâle-Mulhouse je v celoti na ozemlju Francije in torej del tako imenovanega „območja DDV“, kot je opredeljeno v členu 5 Direktive o DDV.

V zvezi z gradnjo in obratovanjem letališča sta Francija in Švica leta 1949 sklenili konvencijo (v nadaljnjem besedilu: konvencija). Člen 8 te konvencije predvideva oblikovanje tako imenovanega švicarskega carinskega sektorja, tj. omejenega območja na letališču, kjer lahko švicarski organi kontrolirajo blago in potnike, ki prihajajo iz Švice ali so namenjeni v Švico. Poleg tega je v Prilogi h Konvenciji določeno, da bo med zadevnima vladama sklenjen sporazum, med drugim o davčnih pravilih, ki se bodo uporabljala za podjetja v tem sektorju. Vendar tak sporazum ni bil nikoli sklenjen.

Leta 2015 sta se Francija in Švica odločili skleniti mednarodni sporazum, ki bi švicarski carinski sektor izključil iz ozemeljske uporabe direktive o DDV, saj bi se to območje štelo kot del švicarskega območja DDV. Posledično bi se Švici dovolilo, da uporablja svoja pravila o DDV.

Ker bi tak mednarodni sporazum vseboval ukrep, ki odstopa od direktive o DDV, kar zadeva načelo teritorialnosti, je potrebno dovoljenje Sveta na predlog Komisije.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Evropski parlament in Svet sta 17. decembra 2014 sklenila, da se leta 2014 sprosti varnostna rezerva za odziv na nepredvidene okoliščine, ki so nastale po tem, ko je bila februarja 2013 prvotno določena zgornja meja plačil za leto 2014 v okviru večletnega finančnega okvira, in za dopolnitev odobritev plačil v okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki so nad zgornjo mejo za plačila.

V skladu s tem sklepom se znesek, sproščen leta 2014, krije z razlikami v okviru zgornjih mej plačil za obdobje od 2018 do 2020. V predlogu proračuna za leto 2017 je v okviru zgornje meje plačil za leto 2017 na voljo velika razlika, medtem ko je bil v vmesni napovedi plačil do leta 2020, ki jo je predložila Komisija v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira, predviden naraščajoč pritisk na zgornje meje plačil za obdobje 2018–2020. Komisija zato predlaga spremembo zgoraj navedenega sklepa, tako da se znesek, sproščen leta 2014, krije z razlikami, ki so na voljo v okviru zgornje meje za plačila leta 2017.

Ko je bila leta 2014 sproščena varnostna rezerva, so institucije v sklep o sprostitvi, dokler ne bi bil dosežen dogovor o obravnavi plačil posebnih instrumentov, vključile znesek v višini 350 milijonov EUR, a ne da bi bil ta znesek krit, in pozvale Komisijo, naj pravočasno predloži predlog. Vmesna napoved plačil kaže, da je zadostnost zgornjih mej za plačila odvisna od dogovora, ki bi potrjeval, da so odobritve plačil v zvezi s posebnimi instrumenti vključene v proračun nad zgornjimi mejami enako kot obveznosti, iz katerih izhajajo. Zato se predlaga, da se ta znesek ne krije.
o nadomestitvi seznamov postopkov v primeru insolventnosti, likvidacijskih postopkov in upraviteljev v prilogah A, B in C k Uredbi (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti

Priloge A, B in C k Uredbi (ES) št. 1346/2000 se nadomestijo z naslednjim:

o nadomestitvi seznamov postopkov v primeru insolventnosti, likvidacijskih postopkov in upraviteljev v prilogah A, B in C k Uredbi (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti

– Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution,

– Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court),

– Winding-up in bankruptcy of partnerships,

– The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent,

– Compulsory winding-up by the court,

SLOVENSKO

– Konkurzné konanie,

– Reštrukturalizačné konanie,

SUOMI/FINLAND

– Konkurssi/konkurs,

– Yrityssaneeraus/företagssanering,

SVERIGE

– Konkurs,

– Företagsrekonstruktion,

UNITED KINGDOM

– Winding-up by or subject to the supervision of the court,

– Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court),

– Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court,

– Voluntary arrangements under insolvency legislation,

– Bankruptcy or sequestration.





PRILOGA B

Likvidacijski postopki iz člena 2(c)

BELGIQUE/BELGIË
vode Unije območij VIa, VIb, VIIa–c in VIIe–k

(2)
o odobritvi podpisa Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji

o odobritvi podpisa Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji

Posvetovanja s Svetom (z Odborom za trgovinsko politiko) o vsebini in napredovanju pogajanj so potekala redno. Evropski parlament (Odbor INTA) je bil obveščen.

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Svet je 15. julija 2013 pooblastil Komisijo, da na podlagi člena XXIV:6 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 začne pogajanja z nekaterimi drugimi članicami Svetovne trgovinske organizacije v okviru pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

(2)Pogajanja je vodila Komisija v okviru pogajalskih smernic, ki jih je izdal Svet.

(3)Ta pogajanja so se zaključila in Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji je bil parafiran 7. oktobra 2015.

(4)Ta sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Evropske unije s pridržkom njegove poznejše sklenitve –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Svet Predsednik
o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za civilno uporabo

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Republika Koreja je država z zmogljivostmi na področju vesoljske tehnologije in aplikacij. Dejavno uporablja storitve satelitske navigacije v različnih sektorjih, vključno s prometom, upravljanjem ladjevja, znanostjo in geodezijo.

Evropska komisija je na podlagi pooblastila Sveta z dne 18. julija 2005 izpogajala Sporazum o sodelovanju na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema za civilno uporabo (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Sporazum je bil nato podpisan 9. septembra 2006 v skladu s Sklepom Sveta o podpisu z dne 1. septembra 2006.

Države članice Evropske unije, ki so podpisnice, in Republika Koreja so zaključile svoje postopke v zvezi z začetkom veljavnosti Sporazuma.

V skladu s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija po pridobljenem soglasju Evropskega parlamenta predlaga Svetu sklep o sklenitvi Sporazuma v imenu Evropske unije.

Bolgarija, Hrvaška in Romunija bodo postale pogodbenice Sporazuma s sklenitvijo protokola v skladu s členom 6(2) aktov o pogojih pristopa Republike Bolgarije, Romunije in Republike Hrvaške ter prilagoditvami pogodb, na katerih temelji Evropska unija.

2015/0265 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS) za civilno uporabo

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 172 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)V skladu s Sklepom Sveta 2006/700/ES z dne 1. septembra 2006 je bil 9. septembra 2006 s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisan Sporazum o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistema za civilno uporabo (GNSS).

(2)Namen Sporazuma je spodbuditi, olajšati in okrepiti sodelovanje med pogodbenicami na področju globalnega satelitskega navigacijskega sistemu za civilno uporabo (GNSS).

(3)Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Evropske unije –
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V skladu s členom 395(1) Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) lahko Svet na predlog Komisije soglasno dovoli kateri koli državi članici, da uvede posebne ukrepe, ki odstopajo od določb navedene direktive, za poenostavitev postopka obračunavanja DDV ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom.

V dopisih, ki ju je Komisija evidentirala 27. maja 2015 in 17. junija 2015, je Slovenija zaprosila za dovoljenje, da še naprej oprošča davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 50 000 EUR. V skladu s členom 395(2) direktive o DDV je Komisija z dopisi z dne 24. junija 2015 o zahtevi Slovenije obvestila druge države članice. Komisija je z dopisom z dne 25. junija 2015 obvestila Slovenijo, da ima vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

Splošno ozadje

V skladu s poglavjem 1 naslova XII direktive o DDV lahko države članice uporabijo posebne sheme za mala podjetja, vključno z morebitno oprostitvijo davčnih zavezancev, ki ne dosegajo določene višine letnega prometa. Ta oprostitev pomeni, da davčnemu zavezancu ni treba obračunavati DDV na dobavljeno blago, zato pa ne more odbiti vstopnega DDV.

V skladu s členom 287(15) direktive o DDV lahko Slovenija oprosti plačila DDV tiste davčne zavezance, katerih letni promet ne presega protivrednosti zneska v nacionalni valuti v vrednosti 25 000 EUR.

Leta 2012 je Slovenija zaprosila za odstopanje, da bi poenostavila obveznosti DDV za majhne gospodarske subjekte in nacionalni davčni upravi olajšala pobiranje davka. Svet je z Izvedbenim sklepom 2013/54/EU z dne 22. januarja 2013 Sloveniji dovolil oprostitev plačila DDV za davčne zavezance, katerih letni promet ne presega 50 000 EUR, do 31. decembra 2015. Ta ukrep za davčne zavezance ni obvezen. Na podlagi teh izkušenj je Slovenija zdaj zaprosila za podaljšanje navedenega ukrepa, ki bi bil še naprej neobvezen za davčne zavezance.

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Slovenija, konec leta 2013 obdavčljivi promet 51,45 % zavezancev za DDV ni presegal 50 000 EUR, prihodki iz DDV, ki so jih ustvarili, pa so predstavljali le 1 % skupnih prihodkov iz DDV. Poleg tega se je število davčnih zavezancev, registriranih za namene DDV, z mejno vrednostjo med 25 000 EUR in 50 000 EUR v letih 2013 in 2014 zmanjšalo. To pomeni, da vedno večje število malih podjetij uporablja ukrep za poenostavitev.

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Slovenija, se zdi, da je učinek ukrepa na davčne prihodke iz DDV, zbrane na ravni končne potrošnje, zanemarljiv.

Zato se predlaga podaljšanje odstopanja za dodatno obdobje do najmanj 31. decembra 2018 ali do začetka veljavnosti direktive o pragovih letnega prometa, pod katerimi so davčni upravičenci lahko oproščeni DDV.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani je bil podpisan 18. novembra 2002 v Bruslju in je začel veljati 1. februarja 2003.

Priloga III k Sporazumu o pridružitvi določa pravila za izdelke s poreklom, člen 12 Priloge III pa določa pravila za neposreden prevoz navedenih izdelkov med pogodbenicama. Za preferencialno obravnavo bi bilo treba izdelke prevažati neposredno med pogodbenicama, vendar lahko pod nekaterimi pogoji potujejo prek tretje države.

Čile in Evropska unija sta se dogovorila, da bosta uvedla nekatere spremembe pravil o neposrednem prevozu iz člena 12 Priloge III k Sporazumu. Cilj tega je pojasniti, da se pošiljka, kadar potuje prek tretje države in pod pogojem, da izpolnjuje pogoje iz člena 12, lahko razdeli na več pošiljk za nadaljnji prevoz do pogodbenice Sporazuma, ne da bi to vplivalo na preferencialno obravnavo navedenih izdelkov. Poleg tega razdelitev pošiljk sama po sebi ne bi smela vzbuditi dvoma glede porekla izdelkov, razen če obstajajo dokazi o nasprotnem.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Prvi pododstavek člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

•Sorazmernost

Predlog ne presega tistega, kar je nujno ali ustrezno za dosego pričakovanih ciljev.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Ni relevantno. Ta predlog uvaja spremembe prejšnjega besedila.

•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Strokovno mnenje ni bilo potrebno.

•Ocena učinka

Ni relevantno. Ta predlog uvaja spremembe sedanjega dvostranskega trgovinskega sporazuma. Druge možnosti se ne upoštevajo.