[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruxelj, 4.5.2006

COM(2006) 195 konč.

2006/0066 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS o izboljšanju učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil

(predložila Komisija){SEC(2006) 557}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

110 | Utemeljitev in cilji predloga Direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS usklajujeta nacionalne določbe o revizijskih postopkih, ki se uporabljajo pri kršitvi direktiv o javnih naročilih. Ker pa na področju rokov, ki veljajo za revizije pred sklenitvijo pogodbe, ni usklajenih pravil, so se v večini držav članic ohranile nacionalne določbe, ki ne omogočajo, da se pravočasno prepreči podpis naročil, katerih oddaja je sporna. Podpis zadevne pogodbe skoraj vedno povzroči, da imajo sporne odločitve o oddaji naročila nepopravljive posledice. Ta položaj je še bolj skrb vzbujajoč, kadar je treba preprečiti naročila, oddana nezakonito na podlagi neposrednega dogovora, torej naročila, sklenjena nezakonito brez postopka predhodne objave in javnega razpisa. Predlog direktive o spremembi direktiv 89/665/EGS in 92/13/EGS („direktivi o revizijah“) želi podjetja Skupnosti še bolj spodbuditi k temu, da bi ponudbe oddajala v kateri koli državi članici Unije tako, da bi jim bilo dano zagotovilo, da lahko po potrebi sprožijo učinkovite revizije, kadar bi bili med postopkom oddaje naročil oškodovani njihovi interesi. Revizije pred sklenitvijo pogodbe, ki bodo od sedaj naprej učinkovitejše, bodo naročnike spodbudile, da bodo bolje objavili in razpisali svoja naročila v korist vseh zadevnih strani. |

120 | Splošno ozadje Direktivi o revizijah razlikujeta med revizijami pred sklenitvijo pogodbe, katerih glavni namen je pravočasno odpraviti kršitve zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil, in revizijami po sklenitvi pogodbe, ki so na splošno omejene na dodelitev odškodnine. Ker niso na voljo roki in posebni mehanizmi, ki bi omogočali, da se pravočasno prekine podpis javnega naročila, katerega oddaja je sporna, se učinkovitost revizij pred sklenitvijo pogodbe med državami članicami zelo razlikuje. Poleg tega imajo oškodovana podjetja v primeru nezakonite sklenitve pogodbe o oddaji naročila na podlagi neposrednega dogovora na voljo samo možnost, da sprožijo revizije glede dodelitve odškodnine, ki pa ne omogočajo ponovne objave javnega razpisa nezakonito oddanega naročila. Poleg tega te revizije glede dodelitve odškodnine niso posebno svarilne za naročnike, zlasti ker morajo podjetja, ki menijo, da so bila oškodovana, dokazati, da so imela resne možnosti, da bi dobila naročilo. Čeprav je tako Sodišče Evropskih skupnosti nezakonito oddajo naročil na podlagi neposrednega dogovora opredelilo kot „najpomembnejšo kršitev prava Skupnosti glede javnih naročil“ (Stadt Halle, zadeva C-26/03, odstavek 37), veljavni direktivi o revizijah ne omogočata, da se učinkovito preprečijo ali odpravijo posledice take nezakonitosti. Ker na ravni Skupnosti ni zakonodajnih ukrepov, bi se med državami članicami ohranili ali celo poslabšali zelo različni položaji glede učinkovitosti pravnih sredstev, ki jih imajo na voljo podjetja. Položaj pravne negotovosti in hujših ali ponavljajočih se kršitev direktiv o javnih naročilih bi se nadaljeval. |

130 | Obstoječe določbe na področju predloga Cilj tega predloga direktive je spremeniti dve direktivi o revizijah na področju javnih naročil: i) Direktivo 89/665/EGS, ki se načeloma uporablja za javna naročila gradenj, storitev in blaga, ki jih oddajo naročniki in so odslej obravnavana v Direktivi 2004/18/ES; ii) Direktivo 92/13/EGS, ki se uporablja za javna naročila podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju, ki ga odslej obravnava Direktiva 2004/17/ES (revizije v t. i. „posebnih“ sektorjih). Predlagane spremembe uvajajo usklajena pravila za pojasnitev in izboljšanje učinkovitosti veljavnih določb o revizijah pred sklenitvijo pogodbe, sproženih v okviru uradnih postopkov oddaje naročil ali v okviru pogodb o oddaji naročila, sklenjenih na podlagi neposrednega dogovora. Namen drugih predlaganih sprememb je na eni strani preusmeriti korektivni mehanizem, ki bi ga lahko sprožila Komisija, na primere hujših kršitev ter na drugi strani razveljaviti dva mehanizma (izdajanje potrdil naročnikom in pomirjevalni postopek), ki se uporabljata izključno v posebnih sektorjih ter ki nista vzbudila interesa naročnikov in zadevnih podjetij. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Cilj spremembe direktiv o „revizijah“ je zlasti izboljšati učinkovitost pravnih sredstev gospodarskih subjektov v okviru postopkov oddaje javnih naročil, ki morajo biti skladni ne samo s posebnimi določbami direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, ampak tudi z načeli Pogodbe ES, kot so načela prostega pretoka blaga, prostega opravljanja storitev, svobode ustanavljanja, ter načeli, ki iz nje izhajajo, kot so načela enakega obravnavanja, vzajemnega priznavanja, sorazmernosti in preglednosti. Poleg tega ta cilj popolnoma spada v okvir cilja člena 47 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ki razglaša, da ima vsakdo, ki so mu kršene pravice in svoboščine, zagotovljene s pravom Unije, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja. Izboljšanje učinkovitosti nacionalnih revizij, zlasti tistih glede nezakonite oddaje javnih naročil na podlagi neposrednega dogovora, se ne nazadnje umešča tudi v okvir svetovne politike Evropske unije proti korupciji (glej Sporočilo Komisije z dne 28.5.2003, COM(2003) 317 konč.). |

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in presoja vpliva |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil anketirancev Države članice so se posvetovale v okviru Svetovalnega odbora za javna naročila. Javno posvetovanje, odprto za gospodarske subjekte in njihove predstavnike (poklicna združenja in odvetniki), je bilo organizirano prek spletnih vprašalnikov (Interactive Policy Making), na podlagi katerih je nastalo 138 prispevkov. Poleg tega je pet evropskih in nacionalnih poklicnih združenj predložilo pisne prispevke na lastno pobudo. Drugo posvetovanje z gospodarskimi subjekti je bilo izvedeno z vprašalnikom, naslovljenim izrecno na reprezentativno skupino evropskih podjetij (European Business Test Panel); na podlagi odgovorov je nastalo 543 prispevkov. Z nevladnimi strokovnjaki, ki vključujejo tudi predstavnike gospodarskih subjektov, so posvetovanja potekala v okviru Svetovalnega odbora za razpise za javna naročila. Z naročniki so posvetovanja potekala v obliki spletnega vprašalnika, na podlagi katerega je nastalo 16 prispevkov. |

212 | Povzetek prejetih odgovorov in načina njihovega upoštevanja Posvetovanja z gospodarskimi subjekti in njihovimi predstavniki kažejo, da delovanje nacionalnih revizijskih postopkov v okviru veljavnih direktiv ne omogoča vedno, da se učinkovito odpravi kršitev predpisov Skupnosti o javnih naročilih. Med zainteresiranimi stranmi obstaja skoraj soglasje o nujnosti izboljšanja učinkovitosti revizij pred sklenitvijo pogodb tako, da se predvidi suspenzivno obdobje mirovanja („standstill“) med objavo odločitve o oddaji naročila in podpisom pogodbe o javnem naročilu kakor tudi dodatna pravila za zagotavljanje njihove učinkovitosti. Čeprav obstaja tudi skorajšnje soglasje o resnosti nezakonitih praks dogovorjenega dodeljevanja naročil s strani nekaterih naročnikov, se med državami članicami in gospodarskimi subjekti razlikujejo mnenja o rešitvah, ki jih je treba uvesti. Samo manjšina držav članic in gospodarskih subjektov podpira predloge za uvedbo denarnih kazni ali predhodnih upravnih nadzorov nad naročniki ali mehanizmov obveščanja s strani neodvisnih organov, ki bi sprejemali pritožbe oškodovanih podjetij. Obveznost upoštevanja suspenzivnega obdobja, kateri je dodana obveznost glede preglednosti pred podpisom pogodbe o javnem naročilu, oddanem na podlagi neposrednega dogovora, je za zainteresirane strani na splošno bolj sprejemljiv predlog. |

213 | Med 19.marcem.2004 in 7. majem 2004 je bilo organizirano posvetovanje prek interneta. Komisija je prejela 543 odgovorov. Rezultati tega posvetovanja so na voljo na: http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/remedies |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj |

229 | Uporaba zunanjega strokovnega znanja ni bila potrebna. |

230 | Presoja vpliva V okviru spremembe direktiv o „revizijah“ se lahko predvidijo tri večje možnosti; za dve izmed možnosti so mogoče variante glede na to, ali se direktive spremenijo ali se sprejme obvestilo: (1) Ohranitev direktiv v sedanjem stanju: ta možnost bi Komisijo spodbudila, da nadaljuje postopke za ugotavljanje kršitev, da bi obravnavala vse težave glede nezdružljivosti nacionalnih zakonodaj ali praks na tem področju z direktivama o „revizijah“. Že ugotovljene razlike na tem področju, iz katerih so države oblikovale operativne posledice načel, izluščenih iz sodne prakse Sodišča, bi se nadaljevale, težave glede hitenja s sklenitvijo pogodbe o oddaji javnih naročil pa bi bile odpravljene samo delno in z zelo različno hitrostjo po posameznih državah članicah, kar bi gospodarske subjekte prikrajšalo za zagotovila glede učinkovitosti revizij pred sklenitvijo pogodbe, ki se uporabljajo v državah članicah („no level playing field“). V zvezi z nezakonito oddajo naročil na podlagi neposrednega dogovora večina držav članic trenutno ne predvideva nobene vzpostavitve mehanizmov posebnih revizij. V praksi bi morebitni ponudniki še naprej imeli na voljo samo revizije za dodelitev odškodnine. Težave, povezane s to vrsto revizije, kot so dokazno breme, trajanje in strošek postopkov, ponudnikov ne spodbujajo, da bi jo uporabljali, saj ima le redko pozitivne rezultate. Brez usklajenega pristopa, ki bi omogočal uvedbo učinkovitih pravnih sredstev zoper to nezakonito prakso, se preglednost in razpis javnih naročil ne bi izboljšala, zaradi česar evropska podjetja (vključno z najbolj konkurenčnimi med njimi) ne bi imela možnosti oddati ponudbe za javna naročila, ki se še vedno oddajajo nezakonito na podlagi neposrednega dogovora. (2) Uvedba suspenzivnega roka vrste „standstill“ s spremembo direktive ali s sporočilom o obveznostih držav članic v zvezi s tem: čeprav je sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti natančno navedla zahtevo, da se predvidi razumen suspenzivni rok, da bi lahko ponudniki, ki menijo, da so bili oškodovani, sprožili učinkovito revizijo na stopnji, ko se kršitve še lahko odpravijo, pa med državami članicami še vedno ostajajo različni pristopi glede obsega in natančne vsebine take obveznosti. Z ugotovitvijo operativnih posledic take obveznosti v direktivi se lahko hkrati odpravi težava glede hitenja s sklenitvijo pogodbe o oddaji naročila v uradnih postopkih oddaje naročila in težava v zvezi z nezakonito oddajo naročil na podlagi neposrednega dogovora, tako da se izboljša pravna varnost predvidenih položajev in se določijo zagotovila za učinkovito uporabo mehanizma. (3) Nove prerogative, dodeljene neodvisnim organom, s spremembo direktive ali s sporočilom, ki spodbuja osnovanje takih organov: države članice bi imenovale neodvisne organe, ki bi bili pristojni za obveščanje naročnikov o najhujših kršitvah zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil (natančneje o nezakoniti oddaji naročil na podlagi neposrednega dogovora), tako da bi jih spodbudili, naj sami odpravijo ugotovljeno kršitev. Ta mehanizem obveščanja ima za ponudnike prednosti z vidika stroškov in anonimnosti. Na drugi strani pa sta negotovost glede upravnih stroškov, ki bi lahko nastali pri delovanju teh neodvisnih organov, in negativno stališče, ki ga je izrazila večina delegacij držav članic v okviru Svetovalnega odbora za javna naročila, Komisijo privedla do tega, da je to rešitev ovrgla v prid uvedbe suspenzivnega roka. |

231 | Komisija je opravila presojo vpliva, ki je navedena v zakonodajnem načrtu in delovnem programu Komisije, katerega poročilo je na voljo na http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/remedies. |

Pravni elementi predloga |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Ko naročnik konča uradni postopek oddaje naročila v skladu z direktivami o javnih naročilih, mora načeloma začasno ustaviti sklenitev pogodbe do izteka minimalnega roka desetih koledarskih dni od datuma, ko so bili gospodarski subjekti, ki so sodelovali v postopku oddaje naročila, ustrezno obveščeni o odločitvi o oddaji naročila. Kadar naročnik meni, da ima pravico naročilo, katerega znesek je višji od pragov, določenih v direktivah o javnih naročilih, oddati na podlagi neposrednega dogovora, mora (razen v skrajnih nujnih primerih) sklenitev pogodbe začasno ustaviti za najmanj deset koledarskih dni, potem ko opravi ustrezno oglaševanje s poenostavljenim obvestilom o oddaji naročila. Če naročnik v času suspenzivnega roka nezakonito sklene pogodbo, se taka sklenitev obravnava kot neveljavna. Posledice take nezakonitosti na učinke pogodbe ugotavlja pristojni revizijski organ, ki mu mora gospodarski subjekt zahtevek v vsakem primeru predložiti pred iztekom šestmesečnega zastaralnega roka od dejanskega datuma sklenitve pogodbe. Korektivni mehanizem je preusmerjen na primere hujših kršitev, mehanizma izdajanja potrdil in pomirjevalnega postopka, ki se ne uporabljata, pa se razveljavita. |

310 | Pravna podlaga Člen 95 Pogodbe ES. |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti velja, če predlog ne spada na področje, ki je v izključni pristojnosti Skupnosti. |

Države članice ne morejo zadostno doseči ciljev predloga zaradi naslednjih razlogov. |

321 | Kljub razvoju v sodni praksi, do katerega je prišlo od leta 1999 naprej, in naknadnih ukrepov, ki so jih izvedle nekatere države članice, zlasti po postopkih za ugotavljanje kršitev, ki jih je sprožila Komisija, še vedno ostajajo velike razlike med državami članicami z vidika učinkovitosti revizij na področju javnih naročil. Poleg tega pomanjkanje zagotovila glede učinkovitih revizij podjetij Skupnosti ne spodbuja, da bi ponudbe oddajala zunaj svoje matične države. Izkušnje v teh zadnjih letih kažejo, da posamezni in neskladni ukrepi nekaterih držav članic te pravne negotovosti ne bodo odpravili. |

Cilji predloga se bodo lažje uresničili z dejavnostmi Skupnosti zaradi naslednjih razlogov. |

324 | Pomanjkljivosti, ki jih je bilo mogoče odkriti med postopkom posvetovanj, izhajajo s področja uporabe dveh direktiv, sprejetih leta 1989 in 1992. Izboljšave in pojasnila, dodani veljavnim določbam teh direktiv, bi lahko svoj polni učinek dosegli samo z direktivo o spremembi. Unija bi lahko dosegla cilj izboljšanja učinkovitosti revizij na področju javnih naročil, ki spadajo na področje uporabe direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES. Pripravljalna posvetovanja so namreč pokazala, da je stopnja mobilizacije še vedno zelo različna med državami članicami, kar zadeva potrebo po izboljšanju določb, ki omogočajo zagotavljanje učinkovite uporabe direktiv o javnih naročilih. Ker ni nobene pobude Skupnosti na tem področju, bodo razlike med državami članicami pri pravilni uporabi zakonodaje Skupnosti o javnih naročilih ostale še naprej. |

325 | Kar zadeva težavo nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora, večina držav članic še ni sprejela nobene učinkovite rešitve za boj proti tej nezakoniti praksi, čeprav slednje v veliki večini priznavajo dejanskost in resnost težave. V zvezi s težavo glede hitenja s podpisom pogodbe v uradnih postopkih oddaje naročil se med predstavniki držav članic pojavlja soglasje, da je treba v direktivi o spremembi predvideti suspenzivni rok, katerega obseg in podrobna pravila bodo jasno opredeljeni. Poleg tega se je izkazalo, da so nujni zakonodajni ukrepi na ravni Unije, da se tako vzpostavi jasen mehanizem učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni za najhujše kršitve zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil. |

327 | Države članice bodo obdržale svojo pristojnost za imenovanje organov, odgovornih za revizijske postopke, in ohranitev nacionalnih postopkovnih pravil, ki se uporabljajo za take revizije (upoštevanje postopkovne neodvisnosti držav članic). Predlog direktive se osredotoča na dve največji težavi, s katerima se srečujejo vse države članice. |

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov. |

331 | Predlog direktive se osredotoča na določitev nekaterih izboljšav ali pojasnil trenutno veljavnih določb o revizijah pred sklenitvijo pogodbe in o samih naročilih, katerih zneski so višji od pragov, določenih v direktivah 2004/18/ES in 2004/17/ES, ne da bi zahteval spremembo vzpostavljenih upravnih ali sodnih sistemov. Poleg tega dejstvo, da je predvidena naknadna priprava razlagalnih dokumentov za razrešitev drugih vprašanj slabega delovanja nacionalnih revizijskih postopkov, ki so posledica slabe razlage veljavnih določb v nekaterih državah članicah, kaže na sorazmerno naravo pristopa Komisije. |

332 | Breme, ki ga imajo javni organi, je omejeno večinoma na obrobne stroške, povezane s tem, da je treba podpis pogodbe na splošno odložiti za deset koledarskih dni, in na začetno nekajodstotno povečanje števila revizij v primerjavi s številom javnih naročil, objavljenih na ravni Skupnosti. Prednost boljše uporabe zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil zaradi suspenzivnega učinka učinkovitih revizij bo za družbo na splošno zlasti znižanje javnih izdatkov in izboljšanje kakovosti javnih storitev, pri čemer bo ta splošna korist močno presegla dodatne stroške, navedene zgoraj. Ker ni bilo obveznosti za ustanovitev novih upravnih struktur, se je zmanjšalo tudi finančno in upravno breme, ki ga imajo javni organi. |

Izbira sredstev |

341 | Predlagano sredstvo: direktiva. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjih razlogov. Druga možnost namesto direktive, ki bi določila področje in podrobna pravila za uporabo suspenzivnega roka vrste „standstill“, bi bilo sprejetje dokumenta, ki bi razložil sodno prakso Sodišča. Vendar pa je bila ta možnost izključena, ker ne bi mogla zagotavljati, da bi se v vseh državah članicah uporabljal suspenzivni rok, ki bi bil jasno opredeljen in zadovoljiv glede na različne primere, ki jih zajemajo direktive o javnih naročilih. Če bi Komisija sprejela razlagalni dokument, se na splošno ne bi odpravile razlike pri razlagi z državami članicami in med njimi glede obsega sodne prakse, na kateri temelji obveznost upoštevanja suspenzivnega roka, pa tudi glede podrobnih pravil uporabe učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni, ki se uporablja v primeru kršitve te ključne določbe za učinkovitost revizij pred sklenitvijo pogodb. |

Proračunske posledice |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

Dodatne informacije |

510 | Poenostavitev |

511 | Predlog uvaja poenostavitev zakonodajnega okvira. |

512 | Predlagana poenostavitev temelji na razveljavitvi mehanizmov izdajanja potrdil in pomirjevalnih postopkov, ki veljata za posebne sektorje (Direktiva 92/13/EGS) in se nista uporabljala. |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

531 | Predlog vsebuje klavzulo o pregledu. |

550 | Primerjalna razpredelnica Države članice morajo Komisiji sporočiti besedilo nacionalnih določb, s katerimi se prenese direktiva, ter primerjalno razpredelnico med navedenimi določbami in to direktivo. |

560 | Evropski gospodarski prostor Ta osnutek akta spada na področje, ki ga zajema Sporazum EGP, in se mora zato razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

2006/0066 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS o izboljšanju učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[4],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje[5] ter Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju[6] obravnavata revizijske postopke na področju javnih naročil, ki jih oddajo naročniki, to je državni organi ali podjetja. Cilj teh dveh direktiv je zagotoviti učinkovito uporabo direktiv 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev[7] in 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev[8].

2. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti so razkrili določeno število pomanjkljivosti v trenutno veljavnih mehanizmih revizijskih postopkov v državah članicah. Te pomanjkljivosti so takšne, da mehanizmi, predvideni v direktivah 89/665/EGS in 92/13/EGS, ne omogočajo, da bi se vedno pazilo na upoštevanje določb Skupnosti, zlasti na stopnji, ko bi se kršitve še lahko odpravile. Tako gospodarski subjekti še nimajo na voljo zagotovil glede preglednosti in nediskriminacije, ki sta cilja teh dveh direktiv. V teh okoliščinah Skupnost na splošno ne more v celoti izkoristiti pozitivnih učinkov posodobitve in poenostavitve predpisov o oddaji javnih naročil, ki sta bili doseženi z direktivama 2004/18/ES in 2004/17/ES. Zato je treba v direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS vnesti nujna pojasnila, ki bodo omogočila dosego rezultatov, za katere si prizadeva zakonodajalec Skupnosti.

3. Med ugotovljenimi pomanjkljivostmi so zlasti neobstoj roka, ki bi omogočal učinkovito revizijo med odločitvijo o oddaji javnega naročila in sklenitvijo zadevne pogodbe, kar včasih povzroči, da naročniki, ki želijo, da bi posledice sporne odločitve o oddaji postale trajne, hitijo s podpisom pogodbe. Da bi odpravili to pomanjkljivost, ki močno ovira učinkovito sodno varstvo zadevnih kandidatov ali ponudnikov, je treba predvideti minimalni suspenzivni rok v katerem se sklenitev pogodbe odloži, ne glede na to, ali do tega pride ob podpisu pogodbe ali ne.

4. Ob upoštevanju nujnosti, ki so jo priznale vse zadevne strani, da se uskladita hitrost postopkov oddaje javnih naročil in učinkovitost nacionalnih revizijskih postopkov, je treba na eni strani združiti obveznost upoštevanja minimalnega razumnega suspenzivnega roka, prilagojenega časovnim okoliščinam ter bolj ali manj zapletenim razmeram, v katerih se nekateri postopki uvedejo, ter na drugi strani obveznost prenosa informacij za vsakega posameznika, ki želi zahtevati koristen revizijski postopek, z najhitrejšimi razpoložljivimi komunikacijskimi sredstvi. Med temi informacijami so v obliki povzetka navedeni zlasti razlogi, kot so določeni v direktivah 2004/18/ES in 2004/17/ES.

5. Ker je cilj direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES posodobitev in poenostavitev postopkov oddaje javnih naročil, je treba obveznost minimalnega suspenzivnega roka omejiti na okoliščine, v katerih se lahko drugi gospodarski subjekti, kot je uspešni ponudnik, upravičeno sklicujejo na kršitev določb Skupnosti, ki se uporabljajo na področju javnih naročil, kar zadeva preglednost in objavo javnega razpisa.

6. Tak minimalni suspenzivni rok naj se ne bi uporabljal niti v skrajnih nujnih primerih v smislu direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES niti za naročila, ki so s tema direktivama izrecno izključena.

7. Na drugi strani je treba ob upoštevanju priznane teže vsake nezakonite oddaje naročila na podlagi neposrednega dogovora in da se zagotovi učinkovito sodno varstvo za vsakega zadevnega posameznika, uporabiti minimalni suspenzivni rok, kateremu se doda obveznost preglednosti oddaje vsakega naročila na podlagi neposrednega dogovora brez predhodne objave ali javnega razpisa v skladu z odstopanji, navedenimi v direktivah 2004/17/ES in 2004/18/ES, ter v vsakem primeru vsakič, kadar naročnik naročilo, katerega znesek je višji od pragov, določenih v teh istih direktivah, odda brez predhodne objave ali javnega razpisa na podlagi neposrednega dogovora z osebo, ki je pravno ločena od naročnika. Uporaba tega suspenzivnega roka mora skupaj z obveznostjo preglednosti, kot je navedena v sodbi Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-26/03 Stadt Halle[9], omogočati učinkovit boj proti nezakonitemu oddajanju naročil na podlagi neposrednega dogovora, saj gre pri tem za najpomembnejšo kršitev zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil s strani naročnika.

8. Ker mora ta direktiva določiti minimalni suspenzivni rok, za katerega je bilo ocenjeno, da je nepogrešljiv za izvajanje učinkovite revizije, je treba zagotoviti skladnost zadevnih določb direktiv 89/665/EGS in 92/13/EGS, da se ne škoduje učinkovitosti celotnega mehanizma, katerega namen je omogočiti revizijo pred sklenitvijo pogodbe.

9. Zlasti kadar država članica zahteva, da mora oseba, ki ima namen uporabiti revizijski postopek, o tem predhodno obvestiti naročnika, je treba zagotoviti, da se med trenutkom, ko se ta informacija pošlje naročniku, in trenutkom, ko se zahteva revizija, ne uvede noben dodatni minimalni rok. Podobno, kadar država članica zahteva, da mora zadevna oseba revizijo najprej zahtevati pri naročniku, je treba zagotoviti, da ima ta ista oseba na voljo razumen minimalni rok, da zadevo predloži pristojnemu revizijskemu organu pred sklenitvijo pogodbe, kadar bi želela ugovarjati odgovoru ali pomanjkanju odgovora naročnika.

10. Uvedba revizije malo pred koncem minimalnega suspenzivnega roka ne bi smela povzročiti, da organ, pristojen za revizijske postopke, ne bi imel minimalnega časa, potrebnega za ukrepanje, zlasti za podaljšanje roka za začasno odložitev sklenitve pogodbe. Tako je treba predvideti minimalni samodejni suspenzivni rok, ki se sproži že s samim dejstvom, da se zadeva predloži organu, pristojnemu za revizijske postopke, in se mu v vsakem primeru omogoči, da ukrepa v kratkem, vendar razumnem roku.

11. Zaradi istih razlogov učinkovitosti celotnega mehanizma je treba določiti, da se mora o zadevnih informacijah in uvedbi zadevnih revizij sporočiti po najhitrejših komunikacijskih sredstvih, ki lahko ohranijo koristen učinek minimalnega suspenzivnega roka in zagotovijo dokazila o taki komunikaciji. Tako je treba v tem okviru elektronsko pošiljanje in pošiljanje po telefaksu določiti kot komunikacijski sredstvi, ki imata te značilnosti in poleg tega združujeta preprosto uporabo in nižje stroške za vse zadevne strani.

12. Prav tako je treba zagotoviti skladnost med roki za revizijske postopke zoper odločitve naročnikov, ki ponudnika ali kandidata izločijo iz postopka, ki spada na področje direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES, na eni strani ter suspenzivnimi roki na drugi strani.

13. Da se zagotovi upoštevanje rokov za učinkovite revizije, namenjene boju proti hitenju s podpisom nezakonito oddanih naročil in proti nezakoniti oddaji naročil na podlagi neposrednega dogovora, kar je Sodišče Evropskih skupnosti opredelilo kot najpomembnejšo kršitev zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil s strani naročnika, je treba predvideti učinkovito, sorazmerno in odvračilno kazen za vsakega naročnika, ki je kršil minimalne suspenzivne roke. V teh okoliščinah, v katerih direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS določata, da morajo države članice poskrbeti, da lahko organi, pristojni za revizijske postopke, razveljavijo nezakonite odločitve naročnikov, je treba določiti, da se vsaka sklenitev pogodbe, do katere je prišlo s kršitvijo teh rokov, obravnava kot neveljavna, in da organ, pristojen za revizijske postopke, iz tega izvede vse posledice za nezakonito pogodbo, kot so tiste o vrnitvi zneskov, ki jih je morebiti nakazal naročnik.

14. Vendar, da se zagotovi upoštevanje sorazmernosti uporabljenih kazni, morajo države članice dati organu, pristojnemu za revizijske postopke, možnost, da nekaterih učinkov pogodbe ne postavi pod vprašaj ali da prizna določene učinke pogodbe v času, kadar to zahteva upoštevanje nekaterih neizbežnih ali nujnih zahtev v zvezi s splošnim interesom negospodarske narave v izjemnih okoliščinah danega primera. Poleg tega potreba, da se zagotovi časovna pravna varnost odločitev, ki jih sprejmejo naročniki, zahteva uvedbo razumnega minimalnega zastaralnega roka revizij, v katerem naj bi ugotovili, da je sklenjena pogodba brez učinka, in iz tega potegnili ustrezne posledice.

15. Izboljšanje učinkovitosti nacionalnih revizij zaradi te direktive bi moralo zadevne osebe spodbuditi, da večkrat izkoristijo možnosti revizije pred sklenitvijo pogodbe z začasno odredbo. V teh okoliščinah je treba korektivni mehanizem usmeriti na primere hujših kršitev določb Skupnosti na področju javnih naročil in Komisiji prepustiti, da zadevni državni članici določi razumen rok za odgovor, ki bo bolje upošteval okoliščine danega primera.

16. Prostovoljni sistem izdajanja potrdil, določen z Direktivo 92/13/EGS in s katerim imajo naročniki možnost, da ob rednih pregledih ugotovijo skladnost svojih postopkov oddaje javnih naročil, skoraj ni uporabljal in tako ne more izpolniti svojega cilja preprečevanja večjega števila kršitev zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil. Na drugi strani pa lahko obveznost, ki jo državam članicam nalaga Direktiva 92/13/EGS, da morajo zagotoviti, da so stalno na voljo organi, odobreni v ta namen, pomeni upravni strošek vzdrževanja, ki ni več utemeljen zaradi pomanjkanja dejanskega povpraševanja s strani naročnikov. Zaradi tega je torej treba ta sistem izdajanja potrdil odpraviti.

17. Podobno mehanizem pomirjevalnega postopka, določen v Direktivi 92/13/EGS, ni vzbudil dejanskega zanimanja pri gospodarskih subjektih, tako zaradi dejstva, ker sam po sebi ne omogoča, da se pridobijo zavezujoči začasni ukrepi, ki bi lahko pravočasno preprečili nezakonito sklenitev pogodbe, kot tudi zaradi svoje narave, ki je težko združljiva z upoštevanjem izredno kratkih rokov revizij za sprejetje začasnih ukrepov in razveljavitev nezakonitih odločitev. Poleg tega so morebitno učinkovitost mehanizma pomirjevalnega postopka še dodatno oslabile težave, nastale pri sestavljanju popolnega in dovolj obsežnega seznama neodvisnih pomirjevalcev iz vsake države članice, ki so vedno na voljo in lahko v zelo kratkem roku obravnavajo zahteve za pomiritev. Zaradi tega je torej treba ta mehanizem pomirjevalnega postopka odpraviti.

18. Treba je ohraniti obveznost, da morajo države članice redno pošiljati podatke o delovanju nacionalnih revizijskih postopkov, sorazmerno s predvidenimi cilji, tako da se Svetovalni odbor za javna naročila vključi v določitev obsega in vrste teh podatkov. Samo razpoložljivost teh podatkov lahko namreč omogoči, da se pravilno ocenijo posledice sprememb, uvedenih v okviru te direktive ob izteku daljšega obdobja njenega izvajanja.

19. Iz zgoraj navedenih razlogov je treba direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS spremeniti.

20. Glede na to, da države članice zaradi zgoraj navedenih razlogov ne morejo zadovoljivo izpolniti ciljev te direktive in da se ti lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je izraženo v navedenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev, ob upoštevanju zlasti načela postopkovne neodvisnosti držav članic.

21. Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so zlasti priznana v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Ta direktiva želi zlasti zagotoviti polno upoštevanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 47 listine –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 89/665/EGS

Direktiva 89/665/EGS se spremeni:

1) Člen 1 se spremeni:

a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da bi v zvezi s postopki oddaje javnih naročil s področja uporabe Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta*, zagotovili učinkovito in zlasti čim hitrejšo revizijo odločitev, ki so jih sprejeli naročniki skladno s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive na podlagi obrazložitve, da so takšne odločitve kršile zakonodajo Skupnosti na področju javnih naročil ali nacionalne predpise o izvajanju tega prava.

_____________________

* UL L 134, 30.4.2004, str. 114.“

b) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„3. Države članice zagotovijo, da so na voljo revizijski postopki v skladu s podrobnimi pravili, ki jih države lahko določijo, vsaj za vsako osebo, ki ima ali je imela interes, da bi dobila določeno javno naročilo, in ki je bila oškodovana ali pa ji grozi oškodovanje zaradi domnevne kršitve.“

c) dodata se naslednja odstavka 4 in 5:

„4. Države članice lahko zahtevajo, da mora oseba, ki želi uporabiti revizijski postopek, naročnika predhodno obvestiti po telefaksu ali elektronsko o domnevni kršitvi in o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo. V tem primeru države članice zagotovijo, da se med trenutkom, ko se ta informacija pošlje naročniku, in trenutkom, ko se pri organu, pristojnem za revizijske postopke, zahteva revizija, ne uvede noben dodatni minimalni rok.Prav tako lahko države članice zahtevajo, da zadevna oseba revizijo najprej zahteva pri naročniku. V tem primeru države članice zagotovijo, da se z uvedbo navedene revizije po telefaksu ali elektronsko takoj začasno prekine možnost sklenitve pogodbe.Samodejna začasna prekinitev iz drugega pododstavka se konča ob izteku roka, ki ne sme biti krajši od petih delovnih dni od dneva po tistem, ko je naročnik poslal svoj odgovor po telefaksu ali elektronsko.

5. V primeru revizije v zvezi z okoliščinami, v katerih je ali ni prišlo do pošiljanja po telefaksu ali elektronsko iz odstavka 4, organ, pristojen za revizijske postopke, ki je neodvisen od naročnika, zlasti upošteva vse razumne in primerne dokaze, ki so mu jih poslali avtorji teh pošiljk ter ki potrjujejo, da so bile pošiljke opravljene in so jih njihovi naslovniki prejeli.“

2) Člen 2 se spremeni:

a) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„3. Razen v primerih iz člena 1(4) in členov 2a do 2f ni nujno, da imajo revizijski postopki sami po sebi samodejni suspenzivni učinek na postopke oddaje javnega naročila, na katere se nanašajo.“

b) Vstavi se naslednji odstavek 3a:

„3a. Kadar se organu, neodvisnemu od naročnika, predloži revizija o odločitvi glede oddaje javnega naročila ali odločitvi, ki ji sledi, ta naročnika po telefaksu ali elektronsko nemudoma obvesti o tem, da ne more skleniti pogodbe v roku, ki ga določi država članica, iz katere ta organ izhaja. Ta rok ne sme biti krajši od petih delovnih dni od dneva po tistem, ko je bila zadevna informacija poslana. Po preučitvi vseh listin, priloženih k reviziji, in kadar organ ugotovi, da ni treba podaljšati zgoraj navedenega roka za začasno prekinitev, lahko kadar koli odpravi obveznost, da se ne sme skleniti pogodba.“

c) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„4. Države članice lahko predvidijo, da lahko organ, pristojen za revizijske postopke, pri presojanju, ali naj se sprejmejo začasni ukrepi, upošteva verjetne posledice teh ukrepov za vse interesente, ki so lahko oškodovani, in javni interes, ter se lahko odločijo, da teh ukrepov ne uvedejo, če bi njihove negativne posledice lahko presegle njihove koristi.Z uporabo možnosti iz prvega pododstavka države članice ne morejo ovirati uporabe člena 2f, kadar je do sklenitve zadevne pogodbe prišlo s kršitvijo člena 1(4), člena 2(3a) ali katerega od členov od 2a do 2e ali s kršitvijo dodatnega začasnega ukrepa, ki ga je sprejel organ, pristojen za revizijske postopke, in je namenjen podaljšanju začasne prekinitve navedene sklenitve pogodbe.Odločitev, da se začasni ukrepi ne uvedejo, ne vpliva na nobene druge pravice osebe, ki te ukrepe zahteva.“

d) odstavek 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„6. Razen v primerih, določenih v členu 1(4) in členih 2a do 2f, učinke izvajanja pooblastil iz odstavka 1 tega člena na pogodbo, ki se sklene po oddaji naročila, določi nacionalna zakonodaja.Poleg tega lahko država članica, razen kadar je treba odločitev razveljaviti pred dodelitvijo odškodnine, predvidi, da se po sklenitvi pogodbe, do katere je prišlo v skladu s členom 1(4), členom 2(3), členi 2a do 2f, pooblastila organa, pristojnega za revizijske postopke, omejijo na dodelitev odškodnine vsem osebam, ki so bile oškodovane zaradi kršitve.“

e) v prvem pododstavku odstavka 8 se izrazi „sodišče v smislu člena 177 Pogodbe“ nadomestijo z izrazi „sodišče v smislu člena 234 Pogodbe“.

3) Vstavijo se naslednji členi 2a do 2f:

„ Člen 2a

1. Države članice zagotovijo, da imajo osebe, navedene v členu 1(3), na voljo roke, ki jim zagotavljajo učinkovita pravna sredstva zoper odločitve, ki jih sprejmejo naročniki, tako da sprejmejo potrebne določbe, ki upoštevajo minimalne pogoje, navedene v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena ter v členih 2b, 2c in 2d.

2. Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila s področja Direktive 2004/18/ES, ne sme priti pred iztekom roka vsaj desetih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko so bili zadevni ponudniki po telefaksu ali elektronsko obveščeni o odločitvi o oddaji naročila. Vsakemu zadevnemu ponudniku je treba poleg odločitve o oddaji naročila sporočiti tudi povzetek primernih razlogov iz člena 41(2) Direktive 2004/18/ES.

3. Države članice lahko z odstopanjem od odstavka 2 v nujnih primerih iz člena 38(8) Direktive 2004/18/ES predvidijo, da do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila, ne sme priti pred iztekom roka vsaj sedmih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko so bili zadevni ponudniki po telefaksu ali elektronsko obveščeni o odločitvi o oddaji naročila. Ta rok se samodejno podaljša za tri koledarske dni, kadar oseba iz člena 1(3) te direktive v tem roku zadevnega naročnika po telefaksu ali elektronsko obvesti o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo. Vsakemu ponudniku je treba poleg odločitve o oddaji naročia sporočiti tudi povzetek primernih razlogov iz člena 41(2) Direktive 2004/18/ES.Države članice lahko prvi pododstavek uporabijo, kadar gre za javna naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu v smislu člena 1(5) Direktive 2004/18/ES, ali javna naročila, oddana v okviru dinamičnih nakupovalnih sistemov v smislu člena 1(6) zgoraj omenjene direktive.

4. Roki iz odstavkov 2 in 3 se ne uporabljajo v skrajnih nujnih primerih v smislu člena 31(1)(c) Direktive 2004/18/ES.

Člen 2b

Države članice lahko določijo, da se roki iz člena 2a(2) in (3) ne uporabljajo v naslednjih primerih:

a) kadar gre za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu z enim samim gospodarskim subjektom v smislu člena 32(3) Direktive 2004/18/ES;

b) kadar gre za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, sklenjenem z več gospodarskimi subjekti, in kadar se ta naročila oddajo pod pogoji, določenimi v okvirnem sporazumu, brez javnega razpisa, v smislu prve alinee drugega pododstavka člena 32(4) Direktive 2004/18/ES;

c) kadar gre za naročila, oddana v okviru odprtega postopka v smislu člena 1(11)(a) Direktive 2004/18/ES, in kadar je naročnik prejel samo ponudbo ponudnika, ki mu je bilo oddano naročilo;

d) kadar gre za naročila, oddana v okviru omejenega postopka v smislu člena 1(11)(b) Direktive 2004/18/ES, in kadar so vsi gospodarski subjekti, ki so bili povabljeni k predložitvi ponudbe, razen gospodarskega subjekta, ki mu je bilo naročilo oddano, že bili predmet odločitve naročnika, za katero bi se lahko zahtevala revizija in ki jih izloča iz sodelovanja v postopku na drugi podlagi, kot so merila za oddajo zadevnega naročila;

e) kadar gre za naročila, oddana v okviru postopka s pogajanji v smislu člena 1(11)(d) Direktive 2004/18/ES, in kadar so vsi gospodarski subjekti, s katerimi se je posvetovalo in so izkazali svoj interes za ta postopek, razen gospodarskega subjekta, ki mu je bilo naročilo oddano, že bili predmet odločitve naročnika, za katero bi se lahko zahtevala revizija in ki jih izloča iz sodelovanja v postopku na drugi podlagi, kot so merila za oddajo zadevnega naročila.

Člen 2c

1. Kadar države članice določijo, da je treba vse revizije zoper naročnikovo odločitev, sprejeto v okviru ali v zvezi s postopkom oddaje javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/18/ES, vložiti pred iztekom določenega roka, ta rok ne sme biti krajši od desetih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko je bil zadevni ponudnik ali kandidat po telefaksu ali elektronsko obveščen o tej naročnikovi odločitvi. Vsakemu zadevnemu ponudniku ali kandidatu je treba poleg te naročnikove odločitve sporočiti tudi povzetek primernih razlogov iz člena 41(2) Direktive 2004/18/ES.

2. Države članice, ki uporabljajo možnosti, določene v členu 2a(3), lahko predvidijo, da je treba revizijo iz odstavka 1 tega člena vložiti v roku, ki ne sme biti krajši od sedmih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko je bil zadevni ponudnik ali kandidat po telefaksu ali elektronsko obveščen o tej naročnikovi odločitvi.

Ta rok se samodejno podaljša za tri koledarske dni, kadar oseba iz člena 1(3) v tem roku zadevnega naročnika po telefaksu ali elektronsko obvesti o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo.

Vsakemu zadevnemu ponudniku ali kandidatu je treba poleg te naročnikove odločitve sporočiti tudi povzetek primernih razlogov iz člena 41(2) Direktive 2004/18/ES.

Člen 2d

V primeru revizije v zvezi z okoliščinami, v katerih je ali ni prišlo do pošiljanja po telefaksu ali elektronsko iz členov 2a in 2c, revizijski organ zlasti upošteva vse razumne in primerne dokaze, ki mu jih je poslal naročnik, v zvezi s pošiljanjem, ki ga je slednji opravil, in prejemom te pošiljke s strani zadevnega ponudnika ali kandidata.

Člen 2e

1. Države članice zagotovijo učinkovitost revizij za začasno prekinitev in razveljavitev iz člena 1 in člena 2(1)(a) in (b) zoper javna naročila, oddana nezakonito na podlagi neposrednega dogovora, pod pogoji, navedenimi v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.

2. Kadar naročnik meni, da z vidika veljavne zakonodaje Skupnosti ni mogoče začeti uradnega postopka, sestavljenega iz ukrepov predhodne objave in javnega razpisa za oddajo javnega naročila, katerega znesek je višji od praga, določenega v Direktivi 2004/18/ES, mora ta naročnik pred sklenitvijo zadevne pogodbe sprejeti naslednja dva ukrepa:

a) sprejeti odločitev o oddaji naročila, ki nima nobenega pogodbenega učinka ter je lahko predmet revizije v smislu členov 1 in 2 te direktive;

b) objaviti obvestilo, ki zagotavlja ustrezno stopnjo obveščanja in vsebuje najmanj informacije, navedene v Prilogi k tej direktivi.

Objava obvestila v skladu s členoma 35(4) in 36 Direktive 2004/18/ES izpolnjuje pogoje iz točke (b) tega odstavka

3. Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji naročila iz odstavka 2, lahko pride šele po izteku roka vsaj desetih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko je obvestilo, navedeno v odstavku 2(b), postalo predmet zahtevanega obveščanja.

4. Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata niti v skrajnih nujnih primerih v smislu člena 31(1)(c) Direktive 2004/18/ES niti pri naročilih, ki so izrecno izključena iz pogojev členov 12 do 18 te direktive.

Člen 2f

1. Države članice zagotovijo na eni strani upoštevanje rokov, določenih v členu 1(4) in členu 2a(2) in (3), ter na drugi strani člena 2e po pogojih, navedenih v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.

2. Sklenitev pogodbe, do katere pride s kršitvijo določb iz odstavka 1, se obravnava kot neveljavna.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko države članice določijo, da ima pogodba, ki je bila sklenjena s kršitvijo določb iz odstavka 1, vseeno določene učinke med zadevnimi pogodbenicami ali do tretjih oseb zaradi izteka zastaralnega roka, ki ne bo smel biti krajši od šestih mesecev od dejanskega datuma sklenitve pogodbe.

Odstopanje, določeno v prvem pododstavku, se lahko prav tako uporabi, kadar revizijski organ, neodvisen od naročnika, v okviru revizije, s katero se ugotavljajo in določijo posledice sklenitve pogodbe, do katere je prišlo s kršitvijo določb prvega odstavka, ugotovi, da nekatere nujne ali neizbežne zahteve v zvezi s splošnim interesom negospodarske narave v tem primeru zahtevajo, da se nekateri učinki navedene pogodbe ne smejo postaviti pod vprašaj.

4. Države članice določijo sistem kazni, ki se jih uporabi v primeru sklenitve pogodbe s kršitvijo določb prvega odstavka kadar so izpolnjene okoliščine iz odstavka 3 ali kadar se naročnik sklicuje na skrajno nujo v smislu člena 31(1)(c) Direktive 2004/18/ES, medtem ko vsi pogoji, določeni v tej določbi, niso bili izpolnjeni.

Države članice Komisijo najpozneje do [18 mesecev po objavi te direktive v Uradnem listu Evropske unije] uradno obvestijo o teh določbah in v najkrajšem roku o vseh naknadnih spremembah v zvezi z njimi.

4) Člen 3 se spremeni:

a) Odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim besedilom:

„1. Komisija se lahko sklicuje na postopek, ki je predviden v odstavkih 2 do 5, kadar meni, da je bila med postopkom oddaje javnega naročila, ki spada na področje uporabe Direktive 2004/18/ES, povzročena hujša kršitev določb Skupnosti na področju javnih naročil.

2. Komisija uradno obvesti zadevno državo članico in naročnika o razlogih, ki so pripeljali do sklepa, da je bila povzročena hujša kršitev, ter zahteva, da se to popravi.Zadevni državi članici postavi razumen rok za odgovor ob upoštevanju okoliščin v tem primeru.“

b) v odstavku 3 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„V roku iz odstavka 2 zadevna država članica Komisiji sporoči:“

5) Člen 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„ Člen 4

1. Vsako leto države članice pošljejo Komisiji podatke o delovanju svojih nacionalnih revizijskih postopkov v preteklem koledarskem letu. Predmet in vrsto teh podatkov določi Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila.

2. Pred iztekom šestletnega obdobja od [18 mesecev po objavi te direktive v Uradnem listu Evropske unije] Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila ponovno pregleda uporabo določb te direktive in po potrebi predlaga spremembe, za katere meni, da so potrebne.“

6) Doda se priloga, katere besedilo je navedeno v Prilogi I k tej direktivi.

Člen 2

Direktiva 92/13/EGS

Direktiva 92/13/EGS se spremeni:

1) Člen 1 se spremeni:

a) Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe glede postopkov oddaje javnih naročil s področja uporabe Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/17/ES*, da bi zagotovile učinkovito in zlasti čim hitrejšo revizijo odločitev, ki so jo sprejeli naročniki v skladu s pogoji, določenimi v členih 2 do 2f te direktive, na podlagi obrazložitve, da so te odločitve kršile bodisi zakonodajo Skupnosti na področju javnih naročil ali nacionalne predpise o izvajanju tega prava.

____________________

* UL L 134, 30.4.2004, str. 1.“

b) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„3. Države članice zagotovijo, da so na voljo revizijski postopki v skladu s podrobnimi pravili, ki jih države članice lahko določijo, vsaj za vsako osebo, ki ima ali je imela interes za pridobitev določenega javnega naročila in ki je bila oškodovana ali pa ji grozi oškodovanje zaradi domnevne kršitve.“

c) dodata se naslednja odstavka 4 in 5:

„4. Države članice lahko zahtevajo, da mora oseba, ki želi uporabiti revizijski postopek, naročnika predhodno obvestiti po telefaksu ali elektronsko o domnevni kršitvi in o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo. V tem primeru države članice zagotovijo, da se med trenutkom, ko se ta informacija pošlje naročniku, in trenutkom, ko se pri organu, pristojnem za revizijske postopke, zahteva revizija, ne uvede noben minimalni rok.Prav tako lahko države članice zahtevajo, da zadevna oseba revizijo najprej zahteva pri naročniku. V tem primeru države članice zagotovijo, da se z uvedbo navedene revizije po telefaksu ali elektronsko takoj začasno prekine možnost sklenitve pogodbe.Samodejna začasna prekinitev iz drugega pododstavka se konča ob izteku roka, ki ne sme biti krajši od petih delovnih dni od dneva po dnevu, ko je naročnik poslal svoj odgovor po telefaksu ali elektronsko.

5. V primeru revizije v zvezi z okoliščinami, v katerih je ali ni prišlo do pošiljanja po telefaksu ali elektronsko iz odstavka 4, organ, pristojen za revizijske postopke, ki je neodvisen od naročnika, zlasti upošteva vse razumne in primerne dokaze, ki so mu jih poslali avtorji teh pošiljk in ki potrjujejo, da so bile pošiljke poslane in so jih njihovi naslovniki prejeli.“

2) Člen 2 se spremeni:

a) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„3. Razen v primerih iz člena 1(4) in členov 2a do 2f ni nujno, da imajo revizijski postopki sami po sebi samodejni suspenzivni učinek na postopke oddaje javnega naročila, na katere se nanašajo. “

b) vstavi se naslednji odstavek 3a:

„3a. Kadar se organu, neodvisnemu od naročnika, predloži revizija o odločitvi glede oddaje javnega naročila ali odločitvi, ki ji sledi, ta naročnika po telefaksu ali elektronsko nemudoma obvesti o tem, da ne more skleniti pogodbe v roku, ki ga določi država članica, iz katere ta organ izhaja. Ta rok ne sme biti krajši od petih delovnih dni od dneva po tistem, ko je bila zadevna informacija poslana. Po preučitvi vseh listin, priloženih k reviziji, in kadar ugotovi, da ni treba podaljšati zgoraj navedenega roka za začasno prekinitev, lahko kadar koli prekliče obveznost, da se pogodba ne sme skleniti.“

c) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„4. Države članice lahko predvidijo, da organ, pristojen za revizijske postopke, pri presojanju o uvedbi začasnih ukrepov lahko upošteva verjetne posledice teh ukrepov za vse interesente, ki utegnejo biti oškodovani, in javni interes, ter se lahko odločijo, da teh ukrepov ne uvedejo, če bi njihove negativne posledice lahko presegale njihove koristi.Z uporabo možnosti iz prvega pododstavka države članice ne morejo ovirati uporabe člena 2f, kadar je do sklenitve zadevne pogodbe prišlo s kršitvijo člena 1(4), člena 2(3a) ali enega od členov od 2a do 2e ali s kršitvijo dodatnega začasnega ukrepa, ki ga je sprejel organ, pristojen za revizijske postopke, in je namenjen podaljšanju začasne prekinitve navedene sklenitve pogodbe.Odločitev o tem, da se začasni ukrepi ne uvedejo, ne vpliva na nobene druge pravice osebe, ki te ukrepe zahteva.“

d) odstavek 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„6. Razen v primerih, navedenih v členu 1(4) in členih 2a do 2f, učinke izvajanja pooblastil iz odstavka 1 tega člena na pogodbo, ki se sklene po oddaji naročila, določi nacionalna zakonodaja.Poleg tega lahko država članica, razen kadar je treba odločitev razveljaviti pred dodelitvijo odškodnine, predvidi, da se po sklenitvi pogodbe, do katere je prišlo v skladu s členom 1(4), členom 2(3), členi 2a do 2f, pooblastila organa, pristojnega za revizijske postopke, omejijo na dodelitev odškodnine vsem osebam, ki so bile oškodovane zaradi kršitve.“

e) V prvem pododstavku odstavka 9 se izrazi „sodišče v smislu člena 177 Pogodbe“ nadomestijo z izrazi „sodišče v smislu člena 234 Pogodbe“.

3) Vstavijo se naslednji členi 2a do 2f:

„Člen 2a

1. Države članice zagotovijo, da imajo osebe, navedene v členu 1(3), na voljo roke, ki jim zagotavljajo učinkovita pravna sredstva zoper odločitve, ki jih sprejmejo naročniki, tako, da sprejmejo potrebne določbe, ki upoštevajo minimalne pogoje, navedene v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena ter v členih 2b, 2c in 2d.

2. Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/17/ES, ne sme priti pred iztekom roka vsaj desetih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko so bili zadevni ponudniki po telefaksu ali elektronsko obveščeni o odločitvi o oddaji naročila. Vsakemu ponudniku je treba poleg odločitve o oddaji naročila sporočiti tudi povzetek primernih razlogov iz člena 49(2) Direktive 2004/17/ES.

3. Države članice lahko z odstopanjem od odstavka 2 v primerih, ko se uporabijo najkrajši skrajšani roki iz člena 45(8) Direktive 2004/17/ES, predvidijo, da do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji javnega naročila, ne sme priti pred iztekom roka vsaj sedmih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko so bili zadevni ponudniki po telefaksu ali elektronsko obveščeni o odločitvi o oddaji naročila. Ta rok se samodejno podaljša za tri koledarske dni, kadar oseba iz člena 1(3) te direktive v tem roku zadevnega naročnika po telefaksu ali elektronsko uradno obvesti o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo. Vsakemu ponudniku je treba poleg odločitve o oddaji naročila sporočiti tudi povzetek primernih razlogov iz člena 49(2) Direktive 2004/17/ES.Države članice lahko prvi pododstavek uporabijo, kadar gre za javna naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu v smislu člena 1(4) in člena 14(2) ter(3) Direktive 2004/17/ES, ali javna naročila, oddana v okviru dinamičnih nakupovalnih sistemov v smislu člena 1(5) in člena 15 navedene direktive.

4. Roki iz odstavkov 2 in 3 se ne uporabljajo v skrajnih nujnih primerih v smislu člena 40(3)(d) Direktive 2004/17/ES.

Člen 2b

1. Države članice lahko določijo, da se roki iz člena 2a(2) in (3) ne uporabljajo v naslednjih primerih:

a) kadar gre za naročila, ki temeljijo na okvirnem sporazumu, ki vključujejo samo en gospodarski subjekt ter se oddajo v skladu s členom 14(2) in členom 40(3)(i) Direktive 2004/17/ES;

b) kadar gre za naročila, oddana v okviru odprtega postopka v smislu člena 1(9)(a) Direktive 2004/17/ES, in kadar je naročnik prejel samo ponudbo ponudnika, ki mu je bilo oddano naročilo;

c) kadar gre za naročila, oddana v okviru omejenega postopka v smislu člena 1(9)(b) Direktive 2004/17/ES, in kadar so vsi gospodarski subjekti, ki so bili povabljeni k predložitvi ponudbe, razen gospodarskega subjekta, ki mu je bilo naročilo oddano, že bili predmet naročnikove odločitve, za katero bi se lahko zahtevala revizija in ki jih izloča iz njihovega sodelovanja v postopku na drugi podlagi, kot so merila za oddajo zadevnega naročila;

d) kadar gre za naročila, oddana v okviru postopka s pogajanji v smislu člena 1(9)(c) Direktive 2004/17/ES, ter kadar so vsi gospodarski subjekti, s katerimi se je posvetovalo in so izkazali svoj interes za ta postopek, razen gospodarskega subjekta, ki mu je bilo naročilo oddano, že bili predmet naročnikove odločitve, za katero bi se lahko zahtevala revizija in ki jih izloča iz njihovega sodelovanja v postopku na drugi podlagi, kot so merila za oddajo zadevnega naročila.

Člen 2c

1. Kadar države članice določijo, da je treba vse revizije zoper naročnikovo odločitev, sprejeto v okviru ali v zvezi s postopkom oddaje javnega naročila s področja uporabe Direktive 2004/17/ES, vložiti pred iztekom določenega roka, ta rok ne sme biti krajši od desetih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko je bil zadevni ponudnik ali kandidat po telefaksu ali elektronsko obveščen o tej naročnikovi odločitvi. Vsakemu zadevnemu ponudniku ali kandidatu je treba poleg te naročnikove odločitve sporočiti tudi povzetek primernih razlogov iz člena 49(2) Direktive 2004/17/ES.

2. Države članice, ki uporabljajo možnosti, določene v členu 2a(3), lahko predvidijo, da je treba revizijo iz odstavka 1 tega člena vložiti v roku, ki ne sme biti krajši od sedmih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko je bil zadevni ponudnik ali kandidat po telefaksu ali elektronsko obveščen o tej odločitvi naročniškega organa.

Ta rok se samodejno podaljša za tri koledarske dni, kadar oseba iz člena 1(3) v tem roku zadevni naročniški organ po telefaksu ali elektronsko obvesti o svoji nameri, da bo zahtevala revizijo.

Vsakemu zadevnemu ponudniku ali kandidatu je treba poleg te odločitve naročniškega organa sporočiti tudi povzetek primernih razlogov iz člena 49(2) Direktive 2004/17/ES.

Člen 2d

V primeru revizije v zvezi z okoliščinami, v katerih je ali ni prišlo do pošiljanja po telefaksu ali elektronsko iz odstavkov 2a in 2c, revizijski organ zlasti upošteva vse razumne in primerne dokaze, ki mu jih je poslal naročnik, v zvezi s pošiljanjem, ki ga je slednji opravil, in prejemom te pošiljke s strani zadevnega ponudnika ali kandidata.

Člen 2e

1. Države članice zagotovijo učinkovitost revizij za začasno prekinitev in razveljavitev iz člena 1 ter člena 2(1)(a), (b) in (c) zoper javna naročila, oddana nezakonito na podlagi neposrednega dogovora, pod pogoji, navedenimi v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.

2. Kadar naročnik meni, da z vidika veljavne zakonodaje Skupnosti ni mogoče začeti uradnega postopka, ki je sestavljen iz ukrepov predhodne objave in javnega razpisa za oddajo javnega naročila, katerega znesek je višji od praga, določenega v Direktivi 2004/17/ES, mora ta naročnik pred sklenitvijo zadevne pogodbe sprejeti naslednja dva ukrepa:

a) sprejeti odločitev o oddaji naročila, ki nima nobenega pogodbenega učinka ter je lahko predmet revizije v smislu členov 1 in 2 te direktive;

b) objaviti obvestilo, ki zagotavlja ustrezno stopnjo obveščanja in vsebuje najmanj informacije, navedene v Prilogi k tej direktivi.

Objava obvestila v skladu s členoma 43 in 44 Direktive 2004/17/ES izpolnjuje pogoje iz točke (b) tega odstavka.

3. Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji naročila, iz odstavka 2, lahko pride šele ob izteku minimalnega roka desetih koledarskih dni od dneva po dnevu, ko je obvestilo, navedeno v odstavku 2(b), postalo predmet zahtevanega obveščanja.

4. Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata niti v skrajnih nujnih primerih v smislu člena 40(3)(d) Direktive 2004/17/ES niti pri naročilih, ki so izrecno izključena v skladu s členi 19 do 26 te direktive.

Člen 2f

1. Države članice zagotovijo na eni strani upoštevanje rokov, navedenih v členu 1(4) in členu 2a(2) in (3), ter na drugi strani člena 2e po pogojih, navedenih v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena.

2. Sklenitev pogodbe, do katere pride s kršitvijo določb iz odstavka 1, se obravnava kot neveljavna.

3. Z odstopanjem od odstavka 2 lahko države članice predvidijo, da ima pogodba, ki je bila sklenjena s kršitvijo določb iz odstavka 1, vseeno določene učinke med zadevnimi pogodbenicami ali do tretjih oseb zaradi izteka zastaralnega roka, ki ne bo smel biti krajši od šestih mesecev od dejanskega datuma sklenitve pogodbe.

Odstopanje, določeno v prvem pododstavku, se lahko prav tako uporabi, kadar revizijski organ, ki je neodvisen od naročnika, v okviru revizije, s katero se ugotavljajo in določijo posledice sklenitve pogodbe, do katere je prišlo s kršitvijo določb odstavka 1, ugotovi, da nekatere nujne ali neizbežne zahteve v zvezi s splošnim interesom negospodarske narave v tem primeru zahtevajo, da se nekateri učinki navedene pogodbe ne postavijo pod vprašaj.

4. Države članice določijo sistem kazni, ki se jih uporabi v primeru sklenitve pogodbe s kršitvijo določb prvega odstavka, kadar so izpolnjene okoliščine iz odstavka 3 ali kadar se je naročnik skliceval na skrajno nujo v smislu člena 40(3)(d) Direktive 2004/17/ES, medtem ko vsi pogoji, določeni v tej določbi, niso bili izpolnjeni.

Tako določene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice Komisijo najpozneje do [18 mesecev po objavi te direktive v Uradnem listu Evropske unije] uradno obvestijo o teh določbah in v najkrajšem roku o vseh naknadnih spremembah v zvezi z njimi. “

4) Členi 3 do 7 se izbrišejo.

5) Člen 8 se spremeni:

a) odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim besedilom:

„1. Komisija lahko uporabi postopke iz odstavkov 2 do 5, če pred sklenitvijo pogodbe meni, da je med postopkom oddaje javnega naročila, ki spada v področje uporabe Direktive 2004/17/ES, ali v zvezi s členom 27(a) navedene direktive v primeru naročnikov, za katere se ta določba uporablja, prišlo do hujše kršitve določb Skupnosti na področju javnih naročil.

2. Komisija obvesti zadevno državo članico in naročnika o razlogih, zaradi katerih je sklenila, da je prišlo do hujše kršitve, ter zahteva, da se jo z ustreznimi ukrepi odpravi.Zadevni državi članici postavi razumen rok za odgovor ob upoštevanju okoliščin v tem primeru.“

b) v odstavku 3 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„V roku iz odstavka 2 zadevna država članica Komisiji sporoči:“.

6) Členi 9 do 11 se izbrišejo.

7) Člen 12 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„ Člen 12

1. Vsako leto države članice pošljejo Komisiji podatke o delovanju svojih nacionalnih revizijskih postopkov v preteklem koledarskem letu. Predmet in vrsto teh podatkov določi Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila.

2. Pred iztekom šestletnega obdobja od [18 mesecev po objavi te direktive v Uradnem listu Evropske unije] Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila ponovno pregleda uporabo določb te direktive in po potrebi predlaga spremembe, za katere meni, da so potrebne.“

8) Doda se priloga, katere besedilo je navedeno v Prilogi II k tej direktivi.

Člen 3 Prenos

1. Države članice najpozneje do [18 mesecev po objavi te direktive v Uradnem listu Evropske unije] sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma pošljejo besedila teh predpisov ter primerjalno razpredelnico med temi predpisi in to direktivo.

Ko države članice sprejmejo te predpise, ti vsebujejo sklicevanje na to direktivo ali jim je tako sklicevanje priloženo med njihovo uradno objavo. Podrobna pravila tega sklicevanja sprejmejo države članice.

2. Države članice pošljejo Komisiji besedila temeljnih predpisov domače zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[…] […]

PRILOGA I

„PRILOGA

Minimalne informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu iz člena 2e(2)(b)

- ime, naslov in kontaktna(e) točka(e) naročnika;

- naslov, ki ga je naročnik dodelil naročilu;

- vrsta naročila (gradnje/blago/storitve) ter kraj izvajanja, dobave in opravljanja storitev;

- kratek opis naročila;

- klasifikacija CPV (enotni besednjak javnih naročil);

- skupna končna vrednost oddanega naročila;

- datum odločitve o oddaji naročila;

- utemeljitev izbire, da se ne začne uradni postopek, ki je sestavljen iz ukrepov predhodne objave in javnega razpisa za oddajo javnega naročila, katerega znesek je višji od praga, določenega v Direktivi 2004/18/ES, s sklicevanjem na zadevni(e) primer(e) iz člena 31 navedene direktive, ali katera koli druga utemeljitev v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti;

- ime in naslov gospodarskega subjekta, ki mu je bilo naročilo oddano;

- natančna navedba organa, pristojnega za revizijske postopke, in rokov za uvedbo revizij;

- služba, pri kateri je mogoče dobiti informacije o uvedbi revizij.“

PRILOGA II

„PRILOGA

Minimalne informacije, ki jih je treba navesti v obve stilu iz člena 2e(2)(b)

- ime, naslov in kontaktna(e) točka(e) naročnika;

- naslov, ki ga je naročnik dodelil naročilu;

- vrsta naročila (gradnje/blago/storitve) ter kraj izvajanja, dobave in opravljanja storitev;

- kratek opis naročila;

- klasifikacija CPV (enotni besednjak javnih naročil);

- skupna končna vrednost oddanega naročila;

- datum odločitve o oddaji naročila;

- utemeljitev izbire, da se ne začne uradni postopek, ki je sestavljen iz ukrepov predhodne objave in javnega razpisa za oddajo javnega naročila, katerega znesek je višji od praga, določenega v Direktivi 2004/17/ES, s sklicevanjem na zadevni(e) primer(e) iz člena 40(3) navedene direktive, ali katera koli druga utemeljitev v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti;

- ime in naslov gospodarskega subjekta, ki mu je bilo naročilo oddano;

- natančna navedba organa, pristojnega za revizijske postopke, in rokov za uvedbo revizij;

- služba, pri kateri je mogoče dobiti informacije o uvedbi revizij.“

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL L 395, 30.12.1989, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 92/50/EGS (UL L 209, 24.7.1992, str. 1).

[6] UL L 76, 23.3.1992, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[7] UL L 134, 30.4.2004, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2083/2005 (UL L 333, 20.12.2005, str. 28).

[8] UL L 134, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2083/2005.

[9] Zodl 2005, str. I-1, točka 39.