[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.1.2007

SEC(2007) 69 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o programu stabilnosti Slovenije, 2006–2009

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. SPLOšNO OZADJE

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Slovenije je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

2. OZADJE OCENE NOVEGA PROGRAMA

Komisija je preučila prvi program stabilnosti Slovenije[2], predložen 7. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti) in

3. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

2.1. Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Zadnjih deset let je bilo slovensko gospodarstvo precej stabilno. Večjih neravnovesij ni bilo, kar priča o trdnosti gospodarstva in moči za odzivanje na gospodarske krize. Toda uvedba evra bo postavila prožnost trgov na preizkušnjo. Zmanjšala se je zlasti inflacija, toda razvoj cen je potrebno natančno spremljati, čeprav se pričakuje, da bodo pritiski glede plač ostali omejeni zaradi nedavnega plačnega sporazuma za zasebni in javni sektor. Razvoj na trgu dela je bil na splošno pozitiven, ostaja nekaj strukturnih pomanjkljivosti, kar se zlasti kaže z nizko zaposlenostjo starejših delavcev. Nadaljnji ukrepi bi lahko koristili ustvarjanju novih delovnih mest, da bi se izboljšalo delovno okolje, spodbudilo dejavnosti raziskav in razvoja ter pospešilo strategijo dejavnega staranja.

2.2. Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. februarja 2006 sprejel mnenje o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2004–2008. Svet je menil, da je „program usmerjen v vzdrževanje ravni inflacije na stopnji povprečja EU, obenem pa napoveduje postopno proračunsko prilagajanje“. Svet je pozval Slovenijo, da „naj hitreje napreduje k doseganju srednjeročnega programskega cilja, zlasti z uvedbo ukrepov za načrtovano zmanjšanje ravni odhodkov kot tudi z osredotočenjem prizadevanj za prilagajanje na začetek obdobja“ in da „sprejme ukrepe za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti kar zadeva pokojninski sistem“.

2.3. Ocena Komisije o nacionalnem programu reform oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Slovenije, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 16. oktobra 2006. Slovenski nacionalni program reform usmerja politiko v doseganje petih ključnih ciljev: konkurenčno gospodarstvo in hitrejšo gospodarsko rast, na znanju temelječo družb, učinkovito državo, sodobno socialno državo in večjo zaposlenost ter trajnostni razvoj.

Ocena Komisije o dopolnitvi tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [3] z decembra 2006) je pokazala, da Slovenija dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform. Slovenija je izkoristila relativno ugodne makroekonomske pogoje in je sprejela ustrezne ukrepe na nekaterih ključnih področjih, kot so podjetništvo in boljše sprejemanje zakonov, ter je začela z več bistvenimi reformami na področju zaposlovanja. Toda napredek pri uvajanju strategije dejavnega staranja in odstranjevanju ovir za zaposlovanje mladih do zdaj ni bil dovolj hiter. Na mikroekonomskem področju bi bili potrebni korenitejši ukrepi, ki bi pospešili inovacije in konkurenco. Prav tako bi bila potrebna večja prizadevanja na področju prestrukturiranja javnih odhodkov.

Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Sloveniji priporoča, da sprejme ukrepe na področju: dolgoročne vzdržnosti javnih financ, zlasti v zvezi z utrjevanjem pokojninskega sistema in povečanjem zaposlovanja starejših delavcev, kot tudi na področju storitev zaposlovanja s prožnimi pogodbenimi sporazumi in večjim pogojevanjem ugodnosti.

Okvir: Glavne točke za oceno Kot določa člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali je potek prilagajanja za njegovo dosego ustrezen; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje tega poteka prilagajanja, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni poteka prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[4]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[5], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o programu stabilnosti Slovenije, 2006–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 5(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

4. Dne [27. februarja 2007] je Svet proučil prvi program stabilnosti Slovenije, ki obravnava obdobje 2006–2009.

5. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realni BDP stalno povečeval nad 4 % skozi programsko obdobje. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije realistične.

6. Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 1,6 % BDP, pri čemer je bila napoved iz dopolnitve konvergenčnega programa za leto 2005 1,7 % BDP. Zdi se, da je bilo načrtovano zmanjšanje ravni odhodkov doseženo, toda ocenjuje se, da bo kljub cikličnemu izboljšanju gospodarstva primanjkljaj prihodkov večji, kot je bilo predvideno v proračunu, in javnofinančni primanjkljaj nekaj večji od tistega iz leta 2005.

7. Proračunska strategija programa je usmerjena v doseganje srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, kot je mišljeno v Paktu stabilnosti in rasti do leta 2009, in sicer s konsolidacijo, ki bo potekala ob koncu programskega obdobja. Glede na davčno reformo in številne ukrepe za prihranek pri izdatkih bodo prihodki in odhodki kot odstotek BDP v programskem obdobju sunkovito upadli. Do leta 2008, ko se bodo zadevne stopnje zmanjšale na enak način, bi se moral javnofinančni primanjkljaj obdržati okrog 1,5 % GDP. Leta 2009 se bo javnofinančni primanjkljaj zmanjšal na 1 %, saj bo zmanjšanje odhodkov uravnotežilo izgubo prihodkov. Primarni saldo bo v začetku padel z 0,1 % BDP v letu 2006 na -0,3 % BDP v letu 2008, preden se bo popravil na 0,3 % BDP v letu 2009. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo konvergenčnega programa pa program stabilnosti za eno leto odlaga cilj doseči nominalni primanjkljaj v višini 1 % BDP v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

8. Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za okoli 0,25 % BDP. Kot v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa iz decembra 2005, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje v programu stabilnosti strukturni primanjkljaj 1% BDP, ki naj bi se dosegel do leta 2009, kar je eno leto kasneje, kot je bilo določeno v prejšnjem programu. V programu se zamuda pripisuje večjemu železniškemu projektu, katerega stroški so ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2007, 0,5 % BDP v letu 2008 in 0,2 % BDP v letu 2009. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.

9. Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo precej uravnotežena za leti 2007 in 2008, toda za leto 2009 je lahko proračunski rezultat slabši od napovedanega v programu. Po eni strani se predvidevanja glede prihodkov od rasti in davkov zdijo verjetna. Poleg tega je Slovenija v zadnjih letih redno dosegala proračunske rezultate, ki so bili boljši od predvidenih in ki jih podpira tudi učinkovit proračunski mehanizem za omejevanje javnofinančnih odhodkov v primeru nepričakovanega primanjkljaja prihodkov. Po drugi strani pa je delež obveznih odhodkov še zmeraj visok kljub prizadevanjem za prestrukturiranje javnofinančnih odhodkov. Ukrepi, ki podpirajo znatno zmanjšanje primarnih odhodkov glede na odstotek BDP, kot je napovedano za 2009, so zelo natančno opisani.

10. Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se bo do leta 2009 dosegel srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. Toda zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se v programskem obdobju prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa ni zadosten in ga je treba pospešiti, da bo skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer in bi lahko bila nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Pričakuje se, da se bodo ugodne gospodarske razmere pojavljale skozi vse programsko obdobje, toda ni načrtovano, da bi se strukturni saldo vidno izboljšal pred zadnjim letom programa. Toda za leto 2009 obstaja tveganje, da bodo rezultati slabši od pričakovanih.

11. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 28,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 0,8 odstotne točke.

12. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Sloveniji je med največjimi v EU, nanj vpliva znatno povečanje odhodkov za pokojnine v odstotkih BDP. Medtem ko se nekateri ukrepi že izvajajo, pa bi uvedba nadaljnjih reformnih ukrepov za omejitev večjega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevala, kot ugotavljajo oblasti, k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav začetno proračunsko stanje prispeva k stabilizaciji javnega dolga v srednjeročnem obdobju, pa majhno strukturno izboljšanje v programskem obdobju ne bo dovolj za omejitev pričakovanega vpliva staranja prebivalstva na proračun. Na splošno je Slovenija izpostavljena večjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

13. Program stabilnosti vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka slovenskega nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, toda proračunske napovedi iz programa ne upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Program stabilnosti zlasti navaja podrobnosti glede davčne reforme, ki je napovedana v nacionalnem programu reform, in dopolnjuje ukrepe, predvidene v nacionalnem programu reform, z ukrepi glede odhodkov.

14. Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Potek prilagoditve srednjeročnemu cilju je zlasti nezadosten in ga je treba pospešiti.

15. Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov[7].

Splošni zaključek je ta, da se v programu priznava, da sta omejitev inflacijskih pritiskov in stalna fiskalna konsolidacija potrebna za ohranjanje prožnosti gospodarstva, vendar pa program ne predvideva zadostnega napredka k srednjeročnemu cilju kljub optimističnim pričakovanjem glede gospodarske rasti. Ob upoštevanju zgornje ocene se Slovenijo poziva, da:

(i) izkoristi ugodne gospodarske pogoje ter pospeši doseganje srednjeročnega cilja z osredotočenjem prizadevanj glede prilagajanja na začetek obdobja in

(ii) ob upoštevanju napovedanega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ s pospeševanjem pokojninske reforme z dodatnimi ukrepi, ki so posebej usmerjeni v povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev in spodbujanje razvoja zasebnih pokojninskih varčevalnih shem.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS dec. 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |

COM nov. 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | PS dec. 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |

COM nov. 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | PS dec. 20061 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 |

COM nov. 20065 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | ni podatkov |

KP dec. 20051 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS dec. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 |

COM nov. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | PS dec. 2006 | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 |

COM nov. 2006 | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | PS dec. 20061 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

COM nov. 2006 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | ni podatkov |

KP dec. 20051 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | PS dec. 20063 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

COM nov. 20064 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS dec. 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |

COM nov. 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | ni podatkov |

Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3 V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 4V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 5Na podlagi ocenjene potencilane rasti 3,8 % v 2005 in 4 % v 2006-2008. Vir: Konvergenčni program/program stabilnosti (KP/PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Člen 4 Uredbe Sveta (ES) 1466/97 določa, „da država članica, ki sprejme skupno valuto kasneje (tj. po 1. januarju 1999, ko so prve države članice EU sprejele skupno valuto), predloži program stabilnosti v šestih mesecih od sklepa Sveta o njenem sodelovanju v evroobmočju“. 11. julija 2006 je Svet sprejel sklep v skladu s členom 122(2) Pogodbe (Sklep Sveta 2006/495/ES, UL L 195, 15.7. 2006, str. 25) o uvedbi skupne valute v Sloveniji s 1. januarjem 2007.

[3] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[4] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[5] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[6] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Zlasti niso opredeljeni neto zunanji saldi za 2006–2007, določeni neobvezni podatki glede sektorskih saldov, razvoj na trgu dela, javnofinančni odhodkov po namenu in razvoj deleža dolga.