EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.7.2021 SWD(2021) 720 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2021





Poglavje o stanju pravne države na Malti Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ



Poročilo o stanju pravne države za leto 2021





Stanje pravne države v Evropski uniji











{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Povzetek Reforme iz leta 2020, zlasti reforma sistema imenovanj sodnikov in discipliniranja v sodstvu, so prispevale h krepitvi neodvisnosti malteškega pravosodnega sistema. Zaznana neodvisnost sodstva se je bistveno izboljšala. Sprejeti so bili ukrepi za depolitizacijo imenovanja vrhovnega sodnika, nekaterim vidikom tega postopka pa je treba nameniti dodatno pozornost. Prenos pregona s policije na generalnega državnega tožilca napreduje. Čeprav je za ta prenos potreben čas, je pomembno, da zajema tudi manj resna kazniva dejanja. V teku so razprave o povečanju neodvisnosti specializiranih sodišč. Še vedno obstajajo resni izzivi glede učinkovitosti pravosodnega sistema, zlasti trajanja sodnih postopkov, vpliva majhnega števila sodnikov in digitalizacije pravosodja. Vlada je odobrila novo ciljno usmerjeno strategijo za boj proti goljufijam in korupciji. Čeprav so preiskovalni organi in organi pregona izboljšali svoje zmogljivosti za obravnavanje primerov korupcije, kar kaže povečano število odprtih primerov, so preiskave še vedno dolgotrajne, odvisno od njihove zapletenosti, in še vedno niso bili doseženi prepričljivi rezultati pri obsodbah v primerih na visoki ravni. Reforme glede imenovanja policijskega komisarja in komisarjev stalne komisije za boj proti korupciji ter reorganizacija sodelovanja med policijo in generalnim državnim tožilcem so bile izvedene pred kratkim in rezultati še niso vidni. Nadaljnje spremembe so predvidene glede pravil o integriteti javnih uslužbencev, vključno s poslanci in ministri. Uvedene so bile posebne smernice za zmanjšanje tveganja korupcije pri javnem naročanju med pandemijo COVID-19. V okviru javne preiskave atentata na preiskovalno novinarko Daphne Caruana Galizia so v letih 2020 in 2021 še naprej potekala zaslišanja, ki so se zaključila 15. julija 2021. Medtem se je odvijal ločen kazenski postopek v zvezi s to zadevo. Novinarji se še vedno srečujejo z ovirami pri zahtevah za dostop do informacij, ki jih hranijo javni organi, in pri opravljanju svojega poklica na splošno. Spremembe malteškega zakona o radiodifuziji niso uvedle nobenih sprememb, ki bi okrepile dejansko neodvisnost organa za radiodifuzijo. Ker imata obe glavni politični stranki v lasti svoje televizijske in radijske postaje, je bila vložena ustavna zadeva, ki izpodbija ustrezni del malteškega zakona o radiodifuziji in uporabo te določbe s strani regulativnega organa za medije. Malta je leta 2020 vzpostavila shemo podpore za ponudnike informativnih medijev, da bi se zoperstavila škodljivim učinkom pandemije COVID-19. Izvedene so bile nadaljnje reforme za okrepitev sistema zavor in ravnovesij. Sprejete so bile reforme za imenovanje oseb, ki opravljajo najvišje izvršne funkcije, in imenovanje v nekatere neodvisne komisije, predlagane leta 2020. Preostali pomisleki glede postopka za imenovanje v nekatere druge javne organe bodo obravnavani v okviru ustavne konvencije. Vendar je zaradi pandemije COVID-19 treba še določiti časovni razpored in organizacijo te konvencije. Vloga varuha človekovih pravic se je okrepila, čeprav je opozoril na nedoslednost pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi njegovih priporočil. Parlament še vedno razpravlja o osnutku zakona o ustanovitvi nacionalne institucije za človekove pravice. Izzivi v zvezi z omejeno uporabo javnih posvetovanj v zakonodajnem postopku, vključno s strukturnimi reformami, ostajajo. Čeprav organizacije civilne družbe še naprej dejavno sodelujejo v javni razpravi, so izrazile določene pomisleke glede dostopa komisarja za prostovoljne organizacije do financiranja in ukrepov. I.Pravosodni sistem Na malteški pravosodni sistem vplivajo pravne tradicije tako kontinentalnega kot anglosaškega prava. Sodišča so razdeljena na višja in nižja sodišča. Višja sodišča, na katerih delujejo sodniki, vključujejo civilno sodišče, kazensko sodišče, pritožbeno sodišče, kazensko pritožbeno sodišče in ustavno sodišče. Nižji sodišči, na katerih delujejo mirovni sodniki, sta mirovno sodišče na Malti in mirovno sodišče na Gozu. Sodstvo vodi vrhovni sodnik, ki predseduje tudi ustavnemu sodišču. Delo sodstva nadzoruje komisija za upravljanje sodstva. Obstaja več specializiranih sodišč, pristojnih za posebna področja. Leta 2019 je bilo ustanovljeno popolnoma ločeno tožilstvo. Malta sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. Odvetniška zbornica (Chamber of Advocates) je neodvisen in samoregulativni strokovni organ odvetnikov. Neodvisnost Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva se je izboljšala in je zdaj visoka. Delež splošne javnosti, ki neodvisnost sodstva ocenjuje kot dokaj ali zelo dobro (69 %), se je znatno povečal v primerjavi z letom 2020 (52 %), in letom 2016 (44 %). Delež podjetij, ki neodvisnost sodstva ocenjujejo kot dokaj ali zelo dobro (67 %), se je od leta 2020 (48 %) prav tako znatno povečal, kar je obrnilo prejšnji trend zmanjševanja. Novi sistem imenovanj sodnikov je prispeval h krepitvi neodvisnosti sodstva. Beneška komisija je v svojem mnenju iz oktobra 2020 ocenila novi sistem imenovanj sodnikov, sprejet julija 2020. Beneška komisija je pozdravila reformo in pozitivno ocenila novo sestavo odbora za imenovanje sodnikov, objavo prostih delovnih mest v pravosodju, neposredne predloge odbora za imenovanje sodnikov za pravosodne kandidate predsedniku Malte, predložitev podrobnih poročil odbora za imenovanje sodnikov o kandidatih in predstavitev treh najprimernejših kandidatov za imenovanja s strani odbora za imenovanje sodnikov. Te reforme, ki upoštevajo priporočila Sveta Evrope, prispevajo h krepitvi neodvisnosti sodstva. Odvetniška zbornica in organizacije civilne družbe so reforme pozdravile. Vendar je Beneška komisija obžalovala postopek, ki ga je malteška vlada uporabila za njihovo sprejetje, saj ni omogočil širšega posvetovanja s civilno družbo ali širše javne razprave, kot je poudarila tudi civilna družba. Poudarila je tudi, da bi bilo treba ob upoštevanju njenih prejšnjih priporočil imena treh kandidatov, ki jih predlaga odbor za imenovanje sodnikov, objaviti, preden predsednik Malte odloči o imenovanju, da se zagotovi preglednost postopka, saj to ni del sprejete reforme. Novi postopek imenovanja sodnikov je bil uporabljen za zaposlitev štirih sodnikov aprila 2021 in štirih mirovnih sodnikov junija 2021. Reforma postopka razrešitve mirovnih sodnikov in sodnikov je prav tako okrepila neodvisnost sodstva. Uvedene so bile spremembe postopka za razrešitev mirovnih sodnikov in sodnikov. V skladu z novim sistemom je postopek razrešitve v pristojnosti komisije za upravljanje sodstva, ki jo sestavljajo večinoma člani sodstva, v nasprotju s prejšnjim sistemom, v katerem je bil za postopek pristojen parlament. Beneška komisija je v svojem mnenju iz oktobra 2020 ocenila, da je reforma na splošno v skladu z obstoječimi standardi. Sprejeti so bili ukrepi za depolitizacijo imenovanja vrhovnega sodnika. Beneška komisija je v svojem mnenju iz oktobra 2020 ponovno poudarila potrebo po čim večji depolitizaciji imenovanja vrhovnega sodnika. V istem mnenju je navedla, da bi zahteva po dvotretjinski večini v parlamentu za imenovanje vrhovnega sodnika privedla do primerne depolitizacije, vendar je obžalovala, da v zvezi s tem ni bil predviden mehanizem za preprečevanje blokad. Splošneje bo treba nameniti dodatno pozornost imenovanju vrhovnega sodnika s strani parlamenta brez sodelovanja sodstva kot tudi možnosti, da bi bila za vrhovnega sodnika imenovana oseba, ki ne deluje v sodstvu. Odvetniška zbornica je izrazila mnenje, da bi bilo treba vrhovnega sodnika izbrati izmed višjih sodnikov, s čimer bi odpravili možnost, da bi bile osebe, ki ne delujejo v sodstvu, neposredno imenovane za vrhovnega sodnika, in da bi ga morali imenovati sodniki sami brez posredovanja političnih sil. Prenos nekaterih vrst pregona s policije na generalnega državnega tožilca napreduje v skladu s časovnim okvirom, vendar ni časovnega okvira za prenos manj hudih kaznivih dejanj. Vse postopke pregona pred nižjimi (mirovnimi) sodišči je do nedavnega izvajala policija, medtem ko je urad generalnega državnega tožilca primere preganjal pred višjimi sodišči (kazensko sodišče in kazensko pritožbeno sodišče prve in druge stopnje). Prenos pooblastil se je začel v začetku leta 2020, ko je bilo v uradu generalnega državnega tožilca zaposlenih 20 novih pravnikov, da bi urad lahko učinkoviteje obvladoval dodatno delovno obremenitev. Prva faza prehodnega obdobja se je končala 1. oktobra 2020, generalni državni tožilec pa je prevzel odločanje o pregonu in začetek pregona v zvezi z določenimi hudimi kaznivimi dejanji, vključno s korupcijo. Vlada načrtuje, da bo do 1. oktobra 2024 na urad generalnega tožilca vsako leto prenesla dodatno število kaznivih dejanj. Vendar ta načrt ne vključuje prenosa kršitev ali kaznivih dejanj, ki se kaznujejo z denarno kaznijo ali zaporno kaznijo do dveh let (zadeve, ki se obravnavajo po skrajšanem postopku). Trenutno ni jasnih podatkov o tem, ali bodo tudi te zadeve prenesene. Čeprav je za prenos potreben ustrezen čas, bi bilo pomembno, da se vsi pregoni, vključno s kaznivimi dejanji, ki se obravnavajo po skrajšanem postopku, predajo generalnemu državnemu tožilcu in da se to stori čim prej. Zaščitne ukrepe v zvezi s postopkom imenovanja in razrešitve generalnega državnega tožilca bi bilo mogoče še okrepiti. Po spremembi ustave julija 2020 lahko predsednik Malte razreši generalnega državnega tožilca na podlagi resolucije, sprejete z dvotretjinsko večino v parlamentu. Podobne spremembe so bile uvedene za državnega pravobranilca. Beneška komisija je v svojem mnenju iz oktobra 2020 priporočila, naj o razlogih za razrešitev odloči strokovni organ ali naj se zoper odločitev parlamentarnega odbora omogoči vložitev pritožbe na ustavno sodišče, preden se na plenarnem zasedanju parlamenta sprejme končna odločitev o razrešitvi. Kar zadeva postopek imenovanja, so bili po reformi leta 2019 dodani zaščitni ukrepi, vendar je imenovanje generalnega državnega tožilca v praksi še vedno pretežno v pristojnosti predsednika vlade, kar je bilo izpostavljeno kot problematično. Še vedno deluje precejšnje število specializiranih sodišč. Veliko teh sodišč je imenovanih po postopku, ki vključuje izvršilno oblast. Beneška komisija je izrazila pomisleke glede delovanja teh specializiranih sodišč, saj meni, da nimajo enake ravni neodvisnosti kot splošno sodstvo, oktobra 2020 pa je ponovila svoja priporočila v zvezi s tem. Pomisleke so izrazili tudi deležniki, vključno z odvetniško zbornico. V okviru mehanizma za okrevanje in odpornost potekajo razprave o pregledu neodvisnosti teh specializiranih sodišč. Kakovost Pri digitalizaciji pravosodnega sistema obstajajo pomembne vrzeli, ki bi se lahko obravnavale tudi z izvajanjem prihodnje digitalne strategije. Leta 2020 je bilo napovedano javno posvetovanje o digitalni strategiji in akcijskem načrtu, ki ju bo nadzirala Evropska komisija Sveta Evrope za učinkovito pravosodje (CEPEJ) in ki se financirata iz programa za podporo strukturnim reformam. Po postopku posvetovanja bo osnutek digitalne strategije in akcijskega načrta ministrstvu za pravosodje predstavljen predvidoma sredi leta 2021. Izvajanje strategije je potrebno za odpravo sedanjih pomembnih vrzeli v digitalizaciji pravosodnega sistema, kar so poudarili deležniki zlasti v zvezi z omejenimi možnostmi za elektronsko vložitev zahtevka in sledenje postopku. Področja, ki bi jih bilo mogoče dodatno okrepiti, vključujejo uporabo digitalne tehnologije na sodiščih in tožilstvih, uporabo elektronskih komunikacijskih orodij na sodiščih in tožilstvu ter digitalne rešitve za vodenje in spremljanje sodnih postopkov v kazenskih zadevah. Zakon, sprejet februarja 2021, ministru za pravosodje omogoča, da sprejme predpise, ki bi omogočali elektronsko vložitev kazenskih sodnih aktov, predložitev elektronskih obvestil in vodenje kazenskih sodnih postopkov na spletu. Za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 so bile novembra 2020 sprejete spremembe zakonika o organizaciji in civilnem postopku, ki omogočajo, da civilni postopki potekajo prek spleta. Predlagane so bile spremembe, ki bi upravne organe pooblaščale za nalaganje sankcij za kršitve, o katerih trenutno odločajo sodišča. Februarja 2021 so bile predlagane zakonodajne spremembe, ki bi urejale vrste kršitev, za katere bi se lahko štelo, da so kazenske narave v primerih, ko javni organ naloži civilno kazen, upravno globo ali druge civilne ali upravne sankcije ali ukrepe. Osnutek sprememb bi upravne organe pooblastil za nalaganje nekaterih sankcij za kršitve kazenske narave, o katerih trenutno lahko odločajo le sodni organi. Deležniki so v zvezi s tem izrazili pomisleke, saj menijo, da bi te spremembe lahko povzročile kršitev pravice do poštenega sojenja, ker bi povzročile povečanje števila zadev, ki jih namesto sodišč obravnavajo upravni organi, in ker bi se predlagane spremembe lahko uvedle le s spremembo ustave in ne z zakonodajo, ki jo predlaga vlada. Beneška komisija je v svojem nujnem mnenju z dne 1. junija 2021 menila, da bi bilo treba predlagano reformo doseči s spremembo ustave, hkrati pa zagotoviti dodatna pojasnila glede njenega razmerja do člena 6 Evropske listine o človekovih pravicah. Učinkovitost

Trajanje postopkov je še vedno zelo zaskrbljujoče. Trajanje civilnih in gospodarskih pravdnih zadev na prvi stopnji leta 2019 je ostalo zelo dolgo (465 dni), kar kaže na trend naraščanja od leta 2017. Tudi trajanje pritožbenih postopkov v teh zadevah je bilo leta 2019 zelo dolgo (875 dni). Povprečno trajanje zadev v zvezi s pranjem denarja je bilo v letu 2019 še posebej dolgo (več kot 1 350 dni), čeprav se zmanjšuje. Čeprav je čas, potreben za reševanje upravnih zadev na prvi stopnji, ostal dolgotrajen, se od leta 2017 krajša. Stopnja rešenih civilnih, gospodarskih, upravnih in drugih zadev je bila leta 2019 nižja od 100 % in se je še naprej zmanjševala. Deležniki so izrazili resne pomisleke glede učinkovitosti malteškega pravosodnega sistema. Te pomisleke je še povečala pandemija COVID-19, ki je povzročila prekinitev dela na sodiščih za del leta 2020 in še naprej ovira delovanje sodišč. V zvezi s kazenskimi postopki je minister za pravosodje novembra 2020 napovedal spremembe za pospešitev sodnih preiskav in kazenskih postopkov ter zmanjšanje zaostankov na pritožbenem sodišču. Poleg tega je bil sprejet nov zakon na področju civilnega postopka, ki bi omogočil skrajšanje zbiranja dokazov. Zdi se, da je namen zakona tudi zmanjšanje sodnih zaostankov pred pritožbenim sodiščem, tako da se pritožbenim sodiščem omogoči, da zadevo obravnavajo le, kadar je to potrebno. Razmeroma majhno število sodnikov in mirovnih sodnikov bi lahko vplivalo na učinkovitost pravosodnega sistema. Število sodnikov na prebivalca je med najnižjimi v EU. Čeprav so bili aprila 2021 imenovani štirje sodniki za zapolnitev obstoječih prostih delovnih mest, junija 2021 pa štirje mirovni sodniki, to pomeni povečanje skupnega števila sodnikov in mirovnih sodnikov za eno mesto, saj je bila večina prostih delovnih mest razpisanih za nadomestitev upokojenih ali povišanih sodnikov in mirovnih sodnikov. Združenje sodnikov in mirovnih sodnikov je pozvalo vlado, naj imenuje vsaj šest novih mirovnih sodnikov, da se zagotovi učinkovitost malteškega pravosodnega sistema. II.Protikorupcijski okvir Institucionalni protikorupcijski okvir sestavlja več organov. Stalna komisija za boj proti korupciji je odgovorna za preprečevanje korupcije in izvajanje upravnih preiskav koruptivnih praks. Komisar za standarde v javnem življenju spremlja etiko ministrov, parlamentarnih sekretarjev in poslancev parlamenta. Preiskovanje in pregon gospodarskega kriminala, vključno s kaznivimi dejanji korupcije in pranjem denarja, sta v pristojnosti policije (oddelek za preiskovanje finančnega kriminala) oziroma generalnega državnega tožilca. Slednji bo v prehodnem obdobju med letoma 2021 in 2024 prevzel pregon vseh kaznivih dejanj, za katera je bila zagrožena zaporna kazen več kot dveh let zapora. Drugi organi, vključeni v boj proti korupciji, so enota za analizo finančnoobveščevalnih podatkov (FIAU) ter oddelek za notranjo revizijo in preiskave. Slednji izvaja notranje revizije in preiskave v vseh vladnih službah in agencijah. Kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, sta tekoča preiskava in ločena javna raziskava umora preiskovalne novinarke Daphne Caruana Galizia razkrili globoko korupcijo in sprožili odločno zahtevo javnosti po znatni krepitvi zmogljivosti za boj proti korupciji in širši reformi pravne države. Strokovnjaki in vodstveni delavci podjetij menijo, da je stopnja korupcije v javnem sektorju še vedno razmeroma visoka. Na indeksu zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je Malta za leto 2020 prejela oceno 53/100, s čimer se uvršča na 15. mesto v Evropski uniji in 52. mesto na svetu. To zaznavanje se je v zadnjih petih letih znatno poslabšalo. Vlada je marca 2021 odobrila ciljno usmerjeno nacionalno strategijo za boj proti goljufijam in korupciji za obdobje 2021–2024. Kabinet ministrov je odobril strategijo, o kateri je bil parlament uradno obveščen maja 2021. Njeni stebri so usposabljanje in izobraževanje, izmenjava informacij, institucionalno sodelovanje (na nacionalni in mednarodni ravni) ter odgovornost za javno financiranje. Izvajanje strategije usklajuje odbor, ki mu predseduje oddelek za notranjo revizijo in preiskave. Predstavniki urada varuha človekovih pravic, zasebnega sektorja, civilne družbe in nevladnih organizacij so obžalovali, da pred sprejetjem strategije niso bili povabljeni k sodelovanju ali posvetovanju. Čeprav so preiskovalni organi in organi pregona izboljšali svoje zmogljivosti za obravnavanje primerov korupcije, kar kaže povečano število odprtih zadev, so preiskave še vedno dolgotrajne, odvisno od njihove zapletenosti, in še vedno je treba doseči rezultate pri obsodbah v zadevah na visoki ravni. Od oktobra 2020 je generalni državni tožilec prevzel pregon nekaterih hudih kaznivih dejanj, vključno s korupcijo na visoki ravni. Finančna kazniva dejanja obravnava skupaj 14 tožilcev, od drugega četrtletja leta 2020 pa je vzpostavljena projektna skupina za kompleksna finančna kazniva dejanja. Število primerov finančnega kriminala, ki so bili preiskani in rešeni, se je znatno povečalo zaradi nedavnega povečanja sredstev in zmogljivosti oddelka za preiskovanje finančnega kriminala (FCID) med letoma 2019 in 2020. Vendar je preiskovanje in pregon korupcije še vedno dolgotrajen proces, zlasti v primerih, v katerih je potrebna obsežna analiza finančnih podatkov ali ki se štejejo za zapletene. Trenutno se na sodišču še vedno obravnava več zadev v zvezi s korupcijo na visoki ravni. Uvedeni so bili novi ukrepi za izboljšanje integritete v policiji. Policija je septembra 2020 pod vodstvom novoimenovanega policijskega komisarja začela izvajati strategijo preoblikovanja za obdobje 2020–2025, katere cilj je okrepitev protikorupcijskih ukrepov. Policija je začela izvajati politiko, ki ureja poslovne interese in dodatne zaposlitve, za spremljanje katerih je pristojna komisija za ocenjevanje, ki jo imenuje policijski komisar. Leta 2020 je bil spremenjen zakon o policiji, da bi policisti lahko anonimno prijavili kršitve integritete znotraj policije. Vendar bo uspešnost tega ukrepa odvisna od njegovega dejanskega izvajanja. Čeprav je bila neodvisnost stalne komisije za boj proti korupciji okrepljena, še vedno ni jasnih rezultatov nedavnih reform. Stalna komisija za boj proti korupciji je odgovorna za preprečevanje korupcije v javni upravi in lahko izvaja upravne preiskave. Kot je bilo poročano leta 2020, je stalna komisija za boj proti korupciji doživela strukturno reformo, katere cilj je bil izboljšati postopek imenovanja njenih treh komisarjev in razširiti obseg njenih preiskovalnih pristojnosti. Stalna komisija za boj proti korupciji lahko pri izvajanju preiskav zaprosi za pomoč policije, nima pa lastnih preiskovalcev ali analitikov podatkov; njena sredstva ostajajo omejena, zato še vedno obstajajo pomisleki v zvezi z njeno zmogljivostjo za izvajanje učinkovitih preiskav. Poleg tega so lahko policijske preiskave in ocene stalne komisije za boj proti korupciji zelo dolgotrajne. V letu 2020 je stalna komisija za boj proti korupciji preučila štiri primere korupcije, v začetku leta 2021 pa dva. O delovni obremenitvi stalne komisije za boj proti korupciji ni podrobnih podatkov. Doslej je zelo malo prijaviteljev nepravilnosti svoje pritožbe naslovilo na stalno komisijo za boj proti korupciji. Po končanem pregledu spisa lahko stalna komisija za boj proti korupciji zaključi zadevo ali jo predloži generalnemu državnemu tožilcu. Če se generalni državni tožilec odloči, da ne bo sprožil pregona, lahko stalna komisija za boj proti korupciji to odločitev izpodbija. Od avgusta 2020 je stalna komisija za boj proti korupciji uradu generalnega državnega tožilca posredovala dva primera. Nove določbe generalnemu revizorju omogočajo, da o svojih ugotovitvah obvesti tožilstvo. Oddelek za notranjo revizijo in preiskave je odgovoren za revizijo vseh vladnih oddelkov, vključno s preverjanjem poslovnih knjig javnih institucij in nasprotja interesov javnih uslužbencev. Urad generalnega revizorja je pristojen za revidiranje računovodskih izkazov javnih subjektov, vključno s podjetji v državni lasti. 15. marca 2021 so bile sprejete spremembe zakona o generalnem revizorju in nacionalnem revizijskem uradu, ki določajo, da lahko generalni revizor v posebnih okoliščinah svoje ugotovitve posreduje neposredno generalnemu državnemu tožilcu. Mandat varuha človekovih pravic, ki je odgovoren za integriteto javnih uslužbencev, je potekel. Urad varuha človekovih pravic ima pravico izvajati preiskave v zvezi z uradniki in institucijami, ki opravljajo upravne funkcije, vključno s primeri korupcije, ki se posredujejo generalnemu državnemu tožilcu. Urad varuha človekovih pravic ima pravico do pritožbe zoper odločitev generalnega državnega tožilca, da ne bo preganjal primera korupcije. Te pravice do danes še ni uveljavljal . Mandat sedanjega varuha človekovih pravic se je iztekel marca 2021, zato sedanji varuh še naprej opravlja funkcijo, dokler ne bo imenovan naslednik . Za višje uradnike, poslance in ministre veljajo etična pravila, tudi za razkritje premoženjskega stanja in lobiranje, vendar so predvidene nadaljnje spremembe okvira integritete. Komisar za standarde v javnem življenju (v nadaljnjem besedilu: komisar) spremlja etično ravnanje ministrov, parlamentarnih sekretarjev in poslancev parlamenta. Trenutno se pregledujejo predpisi o lobiranju in etična kodeksa za ministre in poslance. Komisar je leta 2020 predstavil poročilo o etičnem kodeksu, ki ga mora parlament še obravnavati. Poslanci in ministri uradu predsednika skupščine vsako leto predložijo prijave premoženjskega stanja, komisar pa jih preveri. Komisar trenutno izvaja nadaljnje ukrepe v zvezi z osmimi primeri morebitnih nasprotij interesov poslancev parlamenta. Etična pravila, ki se uporabljajo za zaupanja vredne osebe, so bila spremenjena, vendar so bili izraženi pomisleki glede izvedljivosti in uspešnosti kontrol. Zaupanja vredne osebe morajo predložiti osnovno prijavo premoženjskega stanja. Priporočila za spremembe osnutka zakona o imenovanju zaupanja vrednih oseb sta izdali tako Beneška komisija kot Skupina držav proti korupciji (GRECO) . Po sprejetju jasne pravne podlage za imenovanje javnega uslužbenca, napotenega v drugo službo v javni upravi, od marca 2021 veljajo predpisi, ki se uporabljajo za prvotno službo v javni upravi. Vendar pa je komisar za standarde v javnem življenju izrazil pomisleke glede izvedljivosti in uspešnosti nadzora nad etiko zaupanja vrednih oseb, zlasti tistih, ki tesneje sodelujejo z ministrom ali pod njegovim vodstvom. Program za posamezne vlagatelje, ki omogoča podelitev državljanstva v zameno za vnaprej določena plačila in naložbe, je bil nadomeščen z novo shemo. Dokumenti, ki so jih v okviru projekta „dosjeji o potnih listih“ objavili različni medijski viri, so vzbudili dvome o tem, ali osebe, ki so se prijavile na program za posamezne vlagatelje, izpolnjujejo zahteve programa. Evropska komisija je proti Malti sprožila postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi s prejšnjo in novo shemo državljanstva za vlagatelje v zvezi s skladnostjo s pravom EU. Uvedene so bile posebne smernice za zmanjšanje tveganja korupcije pri javnem naročanju med pandemijo COVID-19. Leta 2020 je oddelek za javno naročanje v okviru ministrstva za finance in zaposlovanje začel izvajati predpise o javnem naročanju nepremičnin, ki so bili objavljeni 30. aprila 2020, vključno z določbami proti korupciji in nedovoljenemu dogovarjanju. Oddelek za javno naročanje je v okviru uradnega portala za javno naročanje uvedel tudi spletni modul po sklenitvi pogodbe, namenjen preprečevanju nasprotij interesov v razpisnih postopkih. III.Pluralnost in svoboda medijev Svoboda izražanja je zapisana v malteški ustavi in zakonu o evropski konvenciji (poglavje 319 zakonodajne zbirke Malte). Zakon o medijih in obrekovanju z dne 14. maja 2018 je razveljavil zakon o tisku iz leta 1974, kar je privedlo do splošne pozitivne spremembe zakonov o obrekovanju. Ustava določa sestavo, postopke za imenovanje in razrešitev ter neodvisnost organa za radiodifuzijo in določa njegove osnovne funkcije. Zakon o prostem dostopu do informacij vzpostavlja pravni okvir za dostop do informacij, ki jih hranijo javni organi. Leta 2020 je bila sprejeta zakonodaja za prenos direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah v malteško zakonodajo. Spremembe malteškega zakona o radiodifuziji niso privedle do sprememb, ki bi okrepile neodvisnost in delovanje organa za radiodifuzijo. Člane organa za radiodifuzijo imenuje predsednik po nasvetu predsednika vlade in po posvetovanju z vodjo opozicije. Vseh pet članov upravnega odbora organa je politično imenovanih, vendar glede na to, da ima organ jasno določene zakonske odgovornosti in so njegove dejavnosti na splošno pregledne, orodje za spremljanje pluralnosti medijev (Media Pluralism Monitor) za leto 2021 tveganje za neodvisnost in uspešnost organa ocenjuje kot nizko. Zakon št. LVI iz leta 2020, s katerim je bil spremenjen zakon o radiodifuziji, da bi se uskladil z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, ni uvedel sprememb v zvezi z neodvisnostjo organa za radiodifuzijo. Še vedno obstajajo pomisleki zaradi več medijskih in radiodifuzijskih hiš, ki so v lasti političnih strank, in njihovega vpliv nanje. Več malteških medijskih in radiodifuzijskih hiš, vključno s spletnimi novičarskimi portali, je v lasti ali pod nadzorom glavnih političnih strank, zastopanih v parlamentu, ali pa jih stranki upravljata. Kot je navedeno v poročilu MPM 2021 to stanje pomeni, da ti dve stranki „dejavno prispevata k oblikovanju delovnega okolja novinarjev“, njune medijske hiše pa „pomembno vplivajo na javno razpravo“. Zaradi tega je v poročilu MPM 2021 znova navedeno, da obstaja veliko akutno tveganje za politično neodvisnost medijev v državi. Kot je bilo poudarjeno v poročilu MPM 2020 in ponovljeno v poročilu MPM 2021, organ za radiodifuzijo v glavnem spremlja in ureja javne medije (tj. storitve javne radiodifuzije), medtem ko dejansko omogoča, da dve glavni televizijski hiši, ki sta v lasti laburistične stranke oziroma nacionalistične stranke, „samoregulirata svoje vsebine“. Glede na to stanje je bila vložena ustavna zadeva, s katero se izpodbija določba iz člena 13(2) zakona o radiodifuziji in uporaba te določbe s strani regulatorja, ki naj bi utrjevala polarizirano medijsko okolje. Statut inštituta malteških novinarjev (IGM) je bil nekoliko spremenjen. IGM, organizacija poklicnih novinarjev v državi, ki je bila ustanovljena leta 1989, je soglasno sprejela več sprememb statuta (vključno s povečanjem števila članov upravnega odbora in dodatnim nadzorom nad svojimi financami), ki jih je predlagal komisar za prostovoljne organizacije. V poročilu MPM 2020 je sicer poudarjeno, da inštitut na splošno ne velja za uspešnega pri varovanju uredniške neodvisnosti, v poročilu MPM 2021 pa je ugotovljeno, da se je v preteklem letu spremenil njegov pristop, inštitut pa „glasneje opozarja na potrebe svojih članov in proaktivno obravnava ovire, s katerimi se novinarji srečujejo pri opravljanju svojih nalog“.

V zvezi s preglednostjo lastništva medijev ni sprememb, prav tako niso načrtovane zakonodajne spremembe. Organ za radiodifuzijo zbira informacije o lastništvu medijskih hiš, vendar ni obveznosti, da bi se javnosti omogočil enostaven dostop do njih. Glede na relativno majhnost medijskega trga se javnost v veliki meri zaveda, kdo je lastnik medijskih družb v državi. Zato je v poročilu MPM 2021 tveganje za preglednost lastništva medijev znova ocenjeno kot srednje. Zakon o radiodifuziji vsebuje posebne omejitve, da se prepreči visoka stopnja horizontalne koncentracije lastništva v avdiovizualnem medijskem sektorju. Vendar je zaradi pomanjkanja popolnih podatkov težko opraviti celovito oceno. Dejstvo, da ni pravnega okvira, ki bi urejal državna oglaševalska sredstva, vladi in posameznim politikom še na prej omogoča zlorabe. To izhaja iz preiskav malteškega komisarja za standarde v javnem življenju v zvezi z dodelitvijo javnih sredstev za domnevno politično oglaševanje v tiskanih medijih s strani vladnega ministra, ki je trenutno na položaju. Komisar za standarde v javnem življenju je junija 2021 prvič izdal osnutek smernic o vladnem oglaševanju in promocijskem gradivu, o njem pa še potekajo posvetovanja . Aprila 2020 je agencija Malta Enterprise uvedla shemo podpore za ponudnike novičarskih medijev, da bi ublažila negativne učinke pandemije COVID-19. Shema, s katero je bilo do februarja 2021 razdeljenih nekaj več kot 1,2 milijona EUR sredstev, je bila zasnovana za pomoč medijskim operaterjem, ki zaposlujejo vsaj štiri novinarje s polnim delovnim časom in zagotavljajo dnevne informativne storitve. Shemo je zagovarjalo več pomembnih neodvisnih medijskih hiš. Drugi deležniki, vključno z nekaterimi drugimi neodvisnimi medijskimi hišami in ponudniki, so pripomnili, da merila za shemo, ki se uporabljajo za določitev dodeljenih zneskov, niso bila pregledna in da je bila shema zasnovana tako, da bi koristila medijskim hišam v lasti političnih strank. V poročilu MPM 2021 je navedeno, da na več zahtev za razkritje informacij v javnem interesu v zvezi s to zadevo še vedno ni bilo odgovora. Iz navedenih razlogov je v poročilu MPM 2021 tveganje v zvezi z državno regulacijo virov in podporo medijskemu sektorju znova ocenjeno kot srednje. Vlada je začela pregled pravnega okvira, ki omogoča dostop do informacij, ki jih hranijo javni organi. Zakon o prostem dostopu do informacij določa, da lahko malteški državljani, državljani EU in osebe, ki prebivajo na Malti najmanj pet let, zahtevajo dostop do informacij, ki jih hranijo javni organi. Zavrnitev dostopa mora biti utemeljena, nanjo pa mora biti mogoča pritožba. Novinarji, nevladne organizacije in poročilo MPM 2021 poročajo, da se novinarji pri prošnjah za tak dostop stalno srečujejo s težavami zaradi izrecne zavrnitve, velikih zamud in neodzivnosti. Poleg tega je organizacija IGM poudarila, da javni organi sprva običajno zavračajo popoln dostop do informacij in podatkov, hkrati pa izrazila pomisleke v zvezi z organizacijo nekaterih tiskovnih konferenc v zvezi s COVID-19, na katerih novinarska vprašanja niso bila predvajana. Zato je v poročilu MPM 2021 ocena tveganj za to področje močno povečana, čeprav je ostalo znotraj razpona srednjega tveganja. Vlada je sporočila, da se je januarja 2021 v luči priporočil skupine GRECO o tej zadevi začela neodvisna študija za preučitev tega vprašanja. Nadaljevala so se zaslišanja v okviru javne preiskave, namen katere je ugotoviti, ali je država odgovorna za okoliščine, zaradi katerih je bila umorjena novinarka Daphne Caruana Galizia . V letih 2020 in 2021 je javna preiskava razkrila dejstva, ki jih nekateri deležniki označujejo za zaskrbljujoče primere političnega vmešavanja, policijskega prikrivanja dejstev in nedovoljenega dogovarjanja s storilci kaznivih dejanj. V prispevku za javno preiskavo, ki jo je pripravila mednarodna organizacija za svobodo govora Article 19 in ki ga je podprlo več mednarodnih novinarskih združenj, je bilo ugotovljeno, da bi, če bo smoter preiskave izpolnjen in njena priporočila uresničena, „lahko bila pomemben precedens za doseganje pravice za novinarje po vsem svetu,“ pri čemer je dodano, da je delo v okviru preiskave „bistveno za zagotovitev odškodnin žrtvi, njeni družini in malteški družbi“. Novinarji se pri opravljanju svojega poklica še vedno soočajo s številnimi izzivi. To so potrdili novinarji, IGM, MPM in nevladne organizacije, čeprav je v poročilu MPM 2021 zabeleženo rahlo zmanjšanje tveganja v primerjavi z MPM 2020. Platforma Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev je leta 2020 objavila dve novi opozorili, ki še nista rešeni, in sicer v zvezi s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti, ki jih je vložil poslovnež britansko-azerbajdžanskega porekla proti petim malteškim medijskim hišam, ter domnevnim podkupovanjem novinarja časopisa Times of Malta. Obe opozorili sta povezani s preiskovalnim novinarstvom Daphne Caruana Galizia oziroma s kazenskimi postopki v zvezi z njenim umorom. Organizacija IGM je izrazila zaskrbljenost glede tega, kar označuje kot „normalizacijo zasmehovanja in preziranja“ novinarjev na družbenih onmrežjih. IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Malta je parlamentarna republika, v kateri ima zakonodajno pristojnost predstavniški dom, ki je enodomni parlament, izvoljen za petletni mandat. Izvršilno oblast imata predsednik, ki ga izvoli parlament, in kabinet, ki ga vodi predsednik vlade. Vsi vladni ministri, vključno s predsednikom vlade, morajo biti poslanci. Ustavne zadeve obravnava ustavno sodišče. Z ustavo je bilo ustanovljenih več neodvisnih organov, vključno z uradom varuha človekovih pravic. Sistem zavor in ravnovesij v postopku imenovanja in razrešitve predsednika Malte je bil okrepljen. Reforma, sprejeta julija 2020, določa, da je predsednik Malte izvoljen z dvotretjinsko večino v parlamentu in ne z navadno večino. To je v skladu z mnenji Beneške komisije, ki je kljub temu pozvala k vzpostavitvi mehanizma proti blokadam, ki trenutno ne obstaja. Poleg tega je za razrešitev predsednika zdaj potrebna dvotretjinska večina v parlamentu, odločitev o njej pa se lahko sprejme le na podlagi dokazane nesposobnosti za opravljanje nalog urada ali „dokazanega neprimernega ravnanja“. Beneška komisija je pozdravila reformo, vendar je priporočila, naj ima predsednik pravico do pritožbe na ustavnem sodišču zoper ugotovitev o neprimernem ravnanju, po možnosti pred končnim glasovanjem v parlamentu. Okrepljena vloga varuha človekovih pravic bi se lahko še okrepila, parlament pa še vedno razpravlja o osnutku zakona o ustanovitvi nacionalne institucije za človekove pravice. Z reformo, sprejeto junija 2020, so bila pravila o imenovanju, začasni odstavitvi in razrešitvi varuha človekovih pravic zapisana v ustavo. Beneška komisija je v svojem mnenju iz oktobra 2020 pozdravila reformo in podala več dodatnih priporočil, zlasti o tem, da naj ima varuh človekovih pravic pravico do sodne presoje o odločitvi za njegovo razrešitev zaradi „dokazanega neprimernega ravnanja“. Sedanji varuh človekovih pravic je obžaloval pomanjkanje posvetovanja o reformi in predložil predloge za nadaljnjo krepitev svojega urada. Poleg tega je varuh človekovih pravic izrazil zaskrbljenost zaradi pomanjkljivega nadaljnjega ukrepanja na podlagi njegovih priporočil in predlagal, da bi moral biti parlament zavezan k razpravi o predloženih mnenjih. Mandat sedanjega varuha človekovih pravic se je iztekel 21. marca 2021, vendar do datuma objave tega poročila ni bil imenovan naslednik. Parlament še vedno razpravlja o predlogu za ustanovitev nacionalne institucije za človekove pravice, ki je bil predlagan leta 2019. Sprejeta je bila ustavna reforma v zvezi z imenovanjem nekaterih neodvisnih komisij. Reforma je bila sprejeta 24. marca 2021 in določa, da bodo pooblastila v zvezi z imenovanjem več neodvisnih komisij zdaj podeljena kabinetu ministrov in ne več predsedniku vlade. Beneška komisija je pozdravila reformo kot pozitiven korak in pripravila priporočila glede natančne ubeseditve, ki jo je treba uporabiti v zvezi s tem. Beneška komisija je prav tako ponovila svoje priporočilo za okrepitev postopkov za imenovanje volilne komisije, komisije za javne storitve in organa za radiodifuzijo. Vlada namerava o tej zadevi razpravljati v okviru ustavne konvencije. Zaradi sedanje pandemije COVID-19 časovni okvir za konvencijo še ni določen. Organizacije civilne družbe so poudarile potrebo po informacijah o časovnem okviru, postopku in sodelovanju na konvenciji. Sprejete so bile reforme, predlagane leta 2020 v zvezi z imenovanjem oseb, ki opravljajo najvišje izvršne funkcije v javni upravi. 24. marca 2021 je bila sprejeta sprememba, ki vzpostavlja jasno podlago za imenovanje zaupanja vrednih oseb. Druga sprememba, sprejeta 24. maja 2021, zagotavlja, da komisija za javne storitve, ki je neodvisen ustavni organ, predsedniku republike na podlagi jasnih in vnaprej določenih zahtev priporoči imenovanje in razrešitev stalnih sekretarjev. Namen teh sprememb je ukrepanje v zvezi s priporočili Beneške komisije in skupine GRECO. Kadar se ugotovi, da so zakoni neustavni, je treba zagotoviti dosledno nadaljnje ukrepanje v zvezi s sodbami ustavnega sodišča. V skladu z malteškim ustavnim redom sodbe ustavnega sodišča nimajo učinka erga omnes. Zakoni, ki so bili razglašeni za neustavne, ostanejo v veljavi, dokler jih parlament ne razveljavi. Beneška komisija je ugotovila, da se zdi, da parlament v praksi nadaljnjih ukrepov ne zagotavlja dosledno, in v zvezi s tem priporočila uvedbo obveznosti parlamenta, da v omejenem časovnem okviru razveljavi ali spremeni določbe, razglašene za neustavne. Trenutno ni načrtovanih pobud za obravnavo tega vprašanja. Razmislek o vlogi parlamenta bi lahko obravnavali v okviru ustavne konvencije. Beneška komisija je ponovila priporočila v zvezi s parlamentom, zlasti glede zagotavljanja zadostne raziskovalne zmogljivosti za posamezne poslance, neodvisnega pravnega svetovanja za te poslance in zagotavljanja, da so poslanci brez funkcij manj odvisni od vladnih položajev. V zvezi s tem je vlada napovedala, da namerava v okviru ustavne reforme razpravljati o tem, ali bi bilo treba poslancem omogočiti izbiro med delom s polnim ali skrajšanim delovnim časom. Razprave o dodelitvi dodatnih sredstev za raziskovalne uradnike v posameznih parlamentarnih skupinah še potekajo. V zakonodajnem postopku še vedno obstajajo izzivi v zvezi z omejeno uporabo instrumentov, ki temeljijo na dokazih, in uspešnostjo javnih posvetovanj. Prejšnji pomisleki glede omejene uporabe javnih posvetovanj ostajajo aktualni v zvezi z reformami, sprejetimi junija 2020. Organizacije civilne družbe so izrazile tudi zaskrbljenost zaradi pomanjkanja posvetovanj o zakonih, ki vplivajo na njihovo delovanje. Platforma za e-udeležbo, ki jo razvija vlada, naj bi se uporabljala za javna posvetovanja. Sprejeti so bili dodatni ukrepi za odziv na pandemijo COVID-19. Zakon o javnem zdravju nadzornika za področje javnega zdravja pooblašča, da razglasi izredne razmere v javnem zdravju, ne da bi bilo treba določiti časovni okvir njihovega trajanja. Zakon nadzornika pooblašča tudi, da izdaja, spreminja ali razveljavlja odredbe v primeru epidemij in izbruhov nalezljivih bolezni. Ta pooblastila so bila od junija do decembra 2020 uporabljena več kot 55-krat, v letu 2021 (januarja in februarja) pa dvakrat. Parlament lahko nadzoruje predpise in odredbe, izdane v izrednih razmerah v javnem zdravju. Organizacije civilne družbe so izrazile zaskrbljenost glede dostopa do financiranja in vloge komisarja za prostovoljne organizacije. Prostor civilne družbe še naprej velja za omejenega, med drugim zaradi razmer za novinarje. Organizacije civilne družbe dejavno sodelujejo v javni razpravi. Vendar so izrazile zaskrbljenost zaradi novih pravil o dejavnostih za zbiranje sredstev, sprejetih septembra 2020, saj ta pravila pomenijo dvojno oviro za združenja pri izvajanju njihovih dejavnosti in komisarju za prostovoljne organizacije podeljujejo neupravičeno diskrecijsko pravico, da kateri koli osebi zavrnejo vlogo zbiralca. Organizacije civilne družbe so izrazile zaskrbljenost, da bi lahko bilo ravnanje komisarja politično motivirano. Leta 2020 so bile na voljo različne sheme, vključno s skladom za izredne razmere, ustanovljenim leta 2020 za pomoč prostovoljskim organizacijam pri premagovanju izzivov, povezanih s pandemijo COVID-19. Delovanje sklada je bilo podaljšano do marca 2021, zagotovljena pa so mu bila dodatna sredstva v višini 150 000 EUR. V prvi fazi sheme, ki se je začela izvajati maja 2020 s sredstvi v skupni višini 125 000 EUR, je pomoč prejelo več kot 120 neprofitnih skupin. Komisar za prostovoljne organizacije je 1. julija 2021 odstopil. Priloga I: Seznam virov po abecednem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2021, je na voljo na spletišču https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Article 19 (2021), Public Inquiry into the assassination of Daphne Caruana Galizia. Written submission, 31. marec 2021 ( prispevek za javno preiskavo (mfrr.eu) ). BBC (2021), Malta golden passports: 'Loopholes' found in citizenship scheme z dne 22. aprila 2021, ( https://www.bbc.com/news/world-europe-56843409 ). Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ). Chamber of Advocates (2021), A Position Paper of the Chamber of Advocates —Bill 198- the Supremacy of the Constitution and due process—, 10. marec 2021 ( https://www.avukati.org/2021/03/10/bill-198-the-supremacy-of-the-constitution-and-due-process/ ). Chamber of Advocates (2021), MFSA Consultation on new CSP Rulebook. Chamber of Advocates Feedback and Position Paper ( https://www.avukati.org/wp-content/uploads/2021/01/Chambers-response-MFSA-consultation-CSP-Rulebook.pdf ). Civicus, Monitor tracking civic space – Malta ( https://monitor.civicus.org/country/malta/ ). Commissioner for Standards in Public Life (2021), Case K/028, Allocation of public funds for alleged political advertising in print media, poročilo o primeru ( https://standardscommissioner.com/wp-content/uploads/Commissioner-for-Standards-case-report-K028.pdf ). Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2016), Recommendations and Declarations of the Committee of Ministers of the Council of Europe in the field of media and information society, ( https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680645b44 ). Council of Europe: Consultative Council of European Judges (2016), Opinion No. 19 on the role of Court Presidents ( https://www.coe.int/en/web/ccje/avis-n-19-sur-le-role-des-presidents-de-tribunaux ). Council of Europe: Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists, ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom ). Council of Europe: Venice Commission (2020), CDL-AD(2020)019-e Opinion of 8 October 2020 on Malta - Opinion on ten Acts and bills implementing legislative proposals subject of Opinion CDL-AD(2020)006 ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)019-e ). Evropska komisija (2020), Poročilo o stanju pravne države, poglavje o stanju pravne države na Malti. Evropska komisija (2021), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Generalni direktorat za komuniciranje (2020), Flash Eurobarometer 482: Businesses' attitudes towards corruption in the EU. Generalni direktorat za komuniciranje (2020), Special Eurobarometer 502: corruption. GRECO (2019), Fifth Evaluation Round – Evaluation Report on Malta on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. Maltese Government (2021), National Anti-Fraud and Corruption Strategy ( https://parlament.mt/media/112436/national-anti-fraud-and-corruption-strategy_en.pdf ). Odvetniška zbornica (2020), sporočilo za javnost z dne 14. maja 2020, ( https://www.avukati.org/2020/05/14/press-release-chamber-of-advocates-may-14-2020/ ).

Parliamentary Ombudsman Malta (2020), Annual Report 2019 ( https://www.ombudsman.org.mt/category/annual-reports/ ). Parliament of Malta (2021), Paper Laid No.: 6624, National Anti-Fraud and Corruption Strategy published by the Office of the Prime Minister, dated May 2021 ( https://parlament.mt/en/paper-laid/?id=34616 ). Reporters without Borders – Malta ( https://rsf.org/en/taxonomy/term/150 ). Repubblika (2020), Sporočilo za javnost št. 117/2020 ( Stqarrija PR 117/2020 - Repubblika ). Repubblika (2021), Sporočilo za javnost št. 34/2021, Reply to the Commissioner for Voluntary Organisations, 16. marec 2021 ( https://repubblika.org/press-release/reply-commissioner-voluntary-organisations-remarks-press/ ). Repubblika (2021), Sporočilo za javnost št. 52/2021, We congratulate four people who will be appointed to serve as judges in the Superior Courts of Malta. We wish them wisdom and courage to do work without looking anyone in the face, 15. april 2021 ( https://repubblika.org/press-release/we-congratulate-four-people-who-will-be-appointed-to-serve-as-judges-in-the-superior-courts-of-malta-we-wish-them-wisdom-and-courage-to-do-work-without-looking-anyone-in-the-face/ ). Sodba Sodišča z dne 20. aprila 2021 v zadevi Repubblika proti Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI: EU:C:2021:311. Times of Malta (2021), „Exposed: the great residency sham to obtain a Maltese passport“, 22. april 2021 ( https://timesofmalta.com/articles/view/exposed-the-great-residency-sham-to-obtain-a-maltese-passport.866220 ). Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020. Združenje sodnikov in mirovnih sodnikov Malte (2021), Sporočilo za javnost z dne 11. februarja 2021 (članek o sporočilu za javnost: Government urged to issue a call for more magistrates (timesofmalta.com) ). Priloga II: Obisk Malte Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale aprila 2021: ·Združenje sodnikov in mirovnih sodnikov Malte ·Generalni revizor ·Fundacija Aditus ·Organ za radiodifuzijo ·Odvetniška zbornica ·Vrhovni sodnik in člani komisije za upravljanje sodstva ·Komisar za standarde v javnem življenju ·Fundacija Daphne Caruana Galizia

·Delovno sodišče ·Pooblaščenec za informiranje in varstvo podatkov ·Oddelek za notranjo revizijo in preiskave ·Inštitut malteških novinarjev ·Lovin Malta ·Ministrstvo za pravosodje, enakost in upravljanje ·Urad generalnega državnega tožilca ·Urad parlamentarnega varuha človekovih pravic – Malta ·Stalna komisija za boj proti korupciji ·Policija: Oddelek za preiskovanje finančnega kriminala ·Komisija za javne storitve ·Prof. Justin Borg-Barthet ·Repubblika ·Sekretariat parlamenta ·Državni pravobranilec * Komisija se je na več horizontalnih srečanjih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS

·Civil Liberties Union for Europe (Zveza za državljanske svoboščine v Evropi) ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches (Konferenca evropskih cerkva) ·Eurocommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom (Evropsko središče za svobodo tiska in medijev) ·European Civic Forum (Evropski forum civilne družbe) ·European Federation of Journalists (Evropska zveza novinarjev) ·European Partnership for Democracy ·European Youth Forum (Evropski mladinski forum) ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·International Commission of Jurists (Mednarodna komisija pravnikov) ·International Federation for Human Rights (Mednarodna federacija za človekove pravice) ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·International Press Institute (Mednarodni inštitut za tisk) ·Netherlands Helsinki Committee (Nizozemski helsinški odbor) ·Open Society European Policy Institute (Inštitut za evropsko politiko Odprte družbe)