SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.09.2004 
KOM(2004)596 kon čno 
2004/0201(CNS)   
Predlog  
SKLEP SVETA  
o podpisu protokola v imenu Evro pske skupnosti in njenih držav članic k Sporazumu o 
prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni 
strani ter Švicarsko konfederacijo  na drugi strani o sodelovanju Češke republike, 
Republike Estonije, Republike Ciper, Repub like Latvije, Republike Litve, Republike 
Madžarske, Republike Malte, Republike Po ljske, Republike Slovenije in Slovaške 
republike kot pogodbenic Sporazuma glede na njihov pristop k Evropski uniji 
Predlog 
SKLEP SVETA  
o sklenitvi protokola v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic k Sporazumu o 
prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni 
strani ter Švicarsko konfederacijo  na drugi strani o sodelovanju Češke republike, 
Republike Estonije, Republike Ciper, Repub like Latvije, Republike Litve, Republike 
Madžarske, Republike Malte, Republike Po ljske, Republike Slovenije in Slovaške 
republike kot pogodbenic Sporazuma glede na njihov pristop k Evropski uniji.  
(predložene s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Sporazum o prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami 
na eni strani ter Švicarsko konfed eracijo na drugi strani je za čel veljati 1. junija 2002.  
Sporazum je treba spremeniti, da bi omogo čil pristop novih članic kot pogodbenic.  
Potem, ko je Komisija 5. maja 2003 prejel a pooblastilo, so bila o Protokolu izpeljana 
pogajanja s Švicarsko federacijo za spreme mbo Sporazuma. Pogajanja o poglavitnih to čkah 
so bila sklenjena 19. maja 2004, na vrhu EU in Švice.  
Protokol o spremembi Sporazuma predvideva  posebna prehodna obdobja za zaposlene 
delavce in ponudnike storitev na dolo čenih podro čjih, ki so državljani Češke republike, 
Republike Estonije, Republike Latvije, Republik e Litve, Republike Madžarske, Republike 
Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike. Ta prehodna obdobja se bodo kon čala 
najkasneje 30. aprila 2011. 
Poleg tega Protokol uvaja spremembe glede pridobitve nepremi čnin in tehni čnih prilagoditev, 
zlasti glede na Prilogi II (Koordinacija sistemov socialne varnosti) in III (Vzajemno priznanje 
poklicnih kvalifikac ij) k Sporazumu. 
Za Skupnost kot pogodbenico Protokola je pravna podlaga za Sklepa Sveta ista kot za izvirni 
sporazum.  
Za ratifikacijo v državah članicah, mora po členu 6(2) Akta o pristopu Komisija Svetu 
predložiti osnutek Protokola v podpis in sklenitev. 
Svet se poziva, naj sprejme priloženi predl og za Sklepa o podpisu in sklenitvi Protokola k 
Sporazumu o prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami 
na eni strani in Švicarsko konfederacijo na dr ugi strani, zato da se  ga posreduje Svetu.  
 
SL 3   SL Predlog  
SKLEP SVETA  
o podpisu Protokola v imenu Evro pske skupnosti in njenih držav članic k Sporazumu o 
prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni 
strani ter Švicarsko konfederacijo  na drugi strani o sodelovanju Češke republike, 
Republike Estonije, Republike Ciper, Repub like Latvije, Republike Litve, Republike 
Madžarske, Republike Malte, Republike Po ljske, Republike Slovenije in Slovaške 
republike kot pogodbenic Sporazuma glede na njihov pristop k Evropski uniji 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti, zlasti člena 310, v povezavi z 
drugim stavkom člena 300(2) Pogodbe,  
ob upoštevanju Pristopne pogodbe z dne 16. aprila 2003, zlasti člena 2(3) Pogodbe, 
ob upoštevanju Akta o pristopu, pr iloženega Pristopni pogodbi, zlasti člena 6(2) Akta, 
ob upoštevanju predloga Komisije1, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Po 5. maju 2003, ko je Komisija prejela pooblastilo, so bila sklenjena pogajanja s 
Švicarsko federacijo o Protokolu k Sporazu mu o prostem pretoku oseb med Evropsko 
skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na 
drugi strani o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije  in Slovaške republike kot pogodbenic 
Sporazuma glede na njihov pristop k Evropski uniji. 
(2) Na podlagi člena 6(2) Akta o pristopu je Komisija  Svetu predložila osnutek Protokola.  
(3) Zaželeno je, da se sporazum, ki je bil parafiran ……2004, podpiše – 
SKLENIL:  
Člen 1 
Predsednik Sveta se pooblas ti, da imenuje osebo, pooblaš čeno za podpis  Protokola v imenu 
Evropske skupnosti in njenih držav članic k Sporazumu o prostem gibanju oseb med 
Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo 
na drugi strani o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
                                                
 
1 UL C , , str. . 
 
SL 4   SL Republike Latvije, Republike Litve, Republik e Madžarske, Republike Malte, Republike 
Poljske, Republike Slovenije in Slovaške re publike kot pogodbenic Sporazuma glede na 
njihov pristop k Evropski uniji. 
Besedilo protokola je priloženo k temu sklepu. V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 5   SL 2004/0201(CNS) 
Predlog 
SKLEP SVETA  
o sklenitvi Protokola v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic k Sporazumu o 
prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni 
strani ter Švicarsko konfederacijo  na drugi strani o sodelovanju Češke republike, 
Republike Estonije, Republike Ciper, Repub like Latvije, Republike Litve, Republike 
Madžarske, Republike Malte, Republike Po ljske, Republike Slovenije in Slovaške 
republike kot pogodbenic Sporazuma glede na njihov pristop k Evropski uniji 
SVET EVROPSKE UNIJE JE –  
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti, zlasti člena 310, v povezavi z 
drugim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,  
ob upoštevanju Pristopne pogodbe z dne 16. aprila 2003, zlasti člena 2(3) Pogodbe,  
ob upoštevanju Akta o pristopu, pr iloženega Pristopni pogodbi, zlasti člena 6(2) Akta,  
ob upoštevanju predloga Komisije2, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta3 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Po 5. maju 2003, ko je Komisija prejela pooblastilo, so bila sklenjena pogajanja s 
Švicarsko federacijo o Protokolu k Sporazu mu o prostem pretoku oseb med Evropsko 
skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na 
drugi strani o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije  in Slovaške republike kot pogodbenic 
Sporazuma glede na njihov pristop k Evropski uniji. 
(2) V skladu s Sklepom Sveta …./…./ES z dne ……2004, in do kasnejše dokon čne 
sklenitve, je ta protokol bil podpisa n v imenu Evropske skupnosti dne ….2004. 
(3) Protokol je treba skleniti –  
                                                
 
2 UL C , , str. . 
3 mnenje EP 
 
SL 6   SL SKLENIL:  
Člen 1 
Protokol k Sporazumu o prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami 
članicami na eni strani ter Švicarsko konfed eracijo na drugi strani o sodelovanju Češke 
republike, Republike Estonije, Republike Cipe r, Republike Latvije, Republike Litve, 
Republike Madžarske, Republike Malte, Republik e Poljske, Republike Slovenije in Slovaške 
republike kot pogodbenic Sporazuma glede na n jihov pristop k Evropski uniji se odobri v 
imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic. 
Besedilo protokola je priloženo k temu sklepu. 
Člen 2 
Predsednik Sveta v imenu Skupnosti in njenih držav članic posreduje v členu 6 Protokola 
predvideno obvestilo o odobritvi.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 7   SL PROTOKOL  
K SPORAZUMU O PROSTEM PRETOKU OSEB MED EVROPSKO SKUPNOSTJO 
IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER ŠVICARSKO 
KONFEDERACIJO NA DRUGI STRANI O SODELOVANJU ČEŠKE REPUBLIKE, 
REPUBLIKE ESTONIJE, REPUBLIKE CIPER, REPUBLIKE LATVIJE, 
REPUBLIKE LITVE, REPUBLIKE MADŽARSKE, REPUBLIKE MALTE, 
REPUBLIKE POLJSKE, REPUBLIKE SL OVENIJE IN SLOVAŠKE REPULIKE 
KOT POGODBENIC SPORAZUMA GLEDE NA NJIHOV PRISTOP K EVROPSKI 
UNIJI 
Kraljevina Belgija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nem čija, 
Republika Estonija, Helenska republika, Kral jevina Španija, Francoska republika, Irska, 
Italijanska republika, Republika Ciper, Re publika Latvija, Republika Litva, Veliko 
vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, 
Republika Avstrija, Republika Poljska, Portuga lska republika, Republika Slovenija, Slovaška 
republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska in Združeno kraljestvo Velika Britanija in 
Severna Irska, 
v nadaljnjem besedilu „države članice“, 
ki jih zastopa Svet Evropske unije, in Evropska skupnost, ki jo prav tako zastopa Svet Evropske unije, na eni strani ter Švicarska konfederacija (v nadaljnjem besedilu „Švica“) 
na drugi strani 
(v nadaljnjem besedilu „Pogodbenice“) OB UPOŠTEVANJU Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in njenimi 
državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfed eracijo na drugi stra ni o prostem pretoku 
oseb (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“), ki je za čel veljati 1. junija 2002; 
OB UPOŠTEVANJU pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republik e Madžarske, Republike Malte, Republike 
Poljske, Republike Slovenije in Slovaške repu blike (v nadaljnjem be sedilu „nove države 
članice“) k Evropski uniji 1. maja 2004;  
KER bodo nove države članice postale pogodbenice Sporazuma; 
 
SL 8   SL GLEDE NA TO, da lahko Svet Evropske unije na podlagi Ak ta o pristopu v imenu držav 
članic sklene Protokol o pristopu novih držav članic h gornjemu sporazumu;  
SO SE DOGOVORILE O NASLEDNJEM: 
Člen 1 
1. Nove države članice postanejo pogodbenice Sporazuma. 
2. Od za četka veljavnosti tega pr otokola zavezu jejo dolo čbe tega sporazuma druge 
države članice kot tudi sedanje pogodbenice Spor azuma v skladu z roki in pogoji iz 
tega protokola. 
Člen 2 
V besedilu Sporazuma in Prilogi I k Sporazumu se spremeni slede če: 
a) Seznam pogodbenic Sporazuma se nadomesti z naslednjim: 
„Evropska skupnost, Kraljevina Belgija,  Češka republika, 
Kraljevina Danska, Zvezna republika Nem čija,  
Republika Estonija,  Helenska republika, Kraljevina Španija,  Francoska republika,  Irska, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, 
Veliko vojvodstvo Luksemburg, 
Republika Madžarska, Republika Malta, 
 
SL 9   SL Kraljevina Nizozemska, 
Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska,  Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska na eni strani in Švicarska konfederacija na drugi strani“ 
b) V členu 10 Sporazuma se na koncu odstavkov 1, 2, 3, 4 in 5 dodajo odstavki 1a, 2a, 3a, 4a, 
4b in 5a: 
1a. Švica lahko do 31. maja 2007 ohrani koli činske omejitve za delavce, zaposlene v Švici, in 
samozaposlene osebe, ki so državljani Češke republike, Republike Estonije, Republike 
Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike, za naslednji dve kategoriji biva nja: za bivanje, daljše od štirih mesecev in 
krajše od enega leta, in bivanje, ki je enako ali daljše od enega leta. Za  bivanje, krajše od 
štirih mesecev, ni koli činskih omejitev. 
Pred potekom zgoraj omenjenega obdobj a pregleda Skupni odbor na podlagi poro čila Švice 
delovanje prehodnega obdobja, ki velja za državljane novih držav članic. Po zaklju čku 
pregleda in najkasneje do poteka zgoraj omenjenega roka, Švica sporo či Skupnemu odboru, 
ali bo še naprej  uporabljala koli činske omejitve za delavce, zaposlene v Švici. Švica lahko 
takšne ukrepe izvaja do 31. ma ja 2009. V primeru, da takšno sporo čilo ne bo dano, pote če 
prehodno obdobje 31. maja 2007. 
Ob koncu prehodnega obdobja, dolo čenega v tem odstavku, se ukinejo vse koli činske 
omejitve za državljane Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike 
Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske , Republike Slovenije in  Slovaške republike. 
Te države članice imajo pravico uvesti enake koli činske omejitve za švicarske državljane za 
ista obdobja. 
2a. Švica in Češka republika, Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, 
Republika Madžarska, Republika Poljska, Repub lika Slovenija ter Slovaška republika lahko 
do 31. maja 2007 za delavce druge pogodbenice, ki  so zaposleni na njihovem ozemlju, 
 
SL 10   SL ohranijo nadzor nad prednostnimi delavci, vklju čenimi v  redni trg delovne sile, ter pla čilnimi 
in delovnimi pogoji, ki veljajo za državljane druge pogodbenice. Isti nadzor se lahko ohrani 
za osebe, ki opravljajo storitve v slede čih štirih sektorjih:storitv ene dejavnosti za rastlinsko 
pridelavo; gradbeništvo, vklju čno s povezanimi vejami; po izvedovalne dejavnosti in 
varovanje; čiščenje objektov in opreme (kode NACE4 01.41; 45.1 do 4; 74.60 oziroma 74.70), 
navedenih v členu 5(1) Sporazuma.  Pri dostopu na trg delovne sile bo Švica v prehodnih 
obdobjih iz odstavkov 1a, 2a, 3a in 4a dajala  prednost delavcem, državljanom novih držav 
članic, pred delavci, državljani držav, ki niso članice EU ali EFTA. Nadzor nad prednostnimi 
delavci, vklju čenimi v redni trg delovne sile, se ne uporablja za izvajalce storitev, ki so 
liberalizirani s posebnim sporazumom me d pogodbenicami glede opravljanja storitev 
(vključno s Sporazumom o nekaterih vidikih javne na bave, v kolikor ta zadeva opravljanje 
storitev). V istem obdobju se lahko za dovoljenja za bivanje do štirih mesecev5 in za osebe, ki 
opravljajo storitve v štirih omenjenih sektorjih, navedenih v členu 5(1) Sporazuma, ohranijo 
zahteve po kvalifikacijah. 
Pred 31. majem 2007 pregleda Skupni odbor na podlagi poro čila, ki ga pripravi katera koli 
izmed pogodbenic, delovanje prehodnih ukrepov iz tega odstavka. Po zaklju čku pregleda in 
najkasneje do 31. maja 2007 sme pogodbenica, ki je uvedla prehodne ukrepe iz tega odstavka 
in je Skupnemu odboru sporo čila namero o nadaljnji uporabi  takih prehodnih ukrepov, tako 
ravnati do 31. maja 2009. V primeru, da takšno sporo čilo ne bo dano, pote če prehodno 
obdobje 31. maja 2007. 
Ob koncu prehodnega obdobja, dolo čenega v tem odstavku, se ukinejo vse zgoraj omenjene 
omejitve.  
3a. Švica bo od za četka veljavnosti tega protokola do konca obdobja, opisanega pod 1a, letno 
(po načelu časovnega sorazmerja) v okviru svoje skupne kvote za tretje države dolo čila za 
delavce, zaposlene v Švici, in samo zaposlene osebe, ki so državljani Češke republike, 
Republike Estonije, Republike Latvije, Republik e Litve, Republike Madžarske, Republike 
Poljske, Republike Slovenije in Slovaške repub like,  najmanjše število novih dovoljenj za 
bivanje6 v skladu s slede čim urnikom: 
                                                 
4 NACE: Uredba Sveta (EGS) 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statisti čni klasifikaciji gospodarskih 
dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z 
Uredbo Komisije (ES) 29/2002 z dne 19.12.2001 (UL 6, 10.1.2002, str. 3). 
5 Delavci lahko zaprosijo za kratkotrajna dovoljenja za bivanje v okviru kvot iz pododstavka 3a tudi za 
obdobje, krajše od štirih mesecev. 
6 Ta dovoljenja se bodo izdala poleg kvot iz člena 10 Sporazuma, ki so pridržane za zaposlene in 
samozaposlene osebe, državljane držav članic v času podpisa Sporazuma (21. junij 1999), in državljane  
Republike Ciper ter Republike Malte. Ta dovoljenja se prav tako izdajajo poleg dovoljenj, ki se izdajo 
na podlagi dvostranskih sporazumov med Švico in novimi državami članicami. 
 
SL 11   SL  
Do Število dovoljenj za obdobje enega 
leta ali ve č Število dovoljenj za obdobje, 
daljše od štirih mesecev in 
krajše od enega leta 
31. maj 2005 900 9000 
31. maj 2006 1300 12400 
31. maj 2007 1700 15800 
31. maj 2008 2200 19200 
31. maj 2009  2600  22600  
4a. Ob koncu obdobja, opisanega v odstavku 1a in v tem odstavku, in najdlje 12 let po 
začetku veljavnosti Sporazuma se uporabljajo dolo čbe člena  10(4) tega sporazuma. 
V primeru resnih motenj na doma čem trgu delovne sile a li grožnje le-teh sporo či Švica ali 
katera koli izmed novih držav članic, ki je uvedla preho dne ukrepe, tovrstne okoliš čine 
Skupnemu odboru do 31. maja 2009. V takem prim eru sme država, ki je posredovala 
sporočilo, za delavce, zaposlene na njenem ozem lju, še nadalje uporabljati ukrepe, opisane v 
odstavkih 1a, 2a in 3a, in sice r do 30. aprila 2011. V tem primeru bo letno število dovoljenj za 
bivanje, omenjenih v odstavku 1a, naslednje: 
Do Število dovoljenj za 
obdobje enega leta ali ve č Število dovoljenj za obdobje, daljše od štirih 
mesecev in krajše od enega leta 
31. maj 2010 2800 26000 
30. april 2011 3000 29000  
4b. V primeru, da se na Ma lti pojavijo ali predvidijo motnje na trgu delovne sile, ki bi lahko 
resno ogrozile življenjsko raven ali stopnjo zaposle nosti v dani regiji a li v danem poklicu, in 
se Malta zaradi tega odlo či uporabiti dolo čbe iz Poglavja 2 „Prost pretok oseb“ Priloge XI k 
Pristopni pogodbi, se lahko omejev alni ukrepi Malte zoper države članice EU uporabijo tudi 
zoper Švico. V takem primeru ima Švica prav ico uvesti enakovredne povratne ukrepe zoper 
Malto. 
Malta in Švica lahko uporabita ta postopek do 30. aprila 2011. 
5a. Prehodne dolo čbe iz odstavkov 1a, 2a, 3a, 4a in 4b in še zlasti tiste iz odstavka 2a, ki 
zadevajo prednostne delavce, vklju čene v redni trg delovne s ile, in nadzor nad pla čilnimi in 
delovnimi pogoji, se ne uporabljajo za zaposle ne in samozaposlene osebe, ki smejo v času 
začetka veljavnosti tega protokola nadalje vati z gospodarsko dejavnostjo na ozemlju 
pogodbenic. Te osebe še zlasti uživaj o poklicno in geografsko mobilnost. 
Imetniki dovoljenj za bivanje, velja vnih manj kot eno leto, so upravi čeni do obnovitve 
dovoljenj; za te osebe ne velja iz črpanje koli činskih omejitev. Imetniki dovoljenj za bivanje, 
veljavnih eno leto ali ve č, so avtomati čno upravi čeni do podaljšanja veljavnosti svojih 
 
SL 12   SL dovoljenj. Take zaposlene in samozaposlene osebe tako od za četka veljavnosti tega 
sporazuma uživajo pravice prostega pretoka, ki na podlagi splošnih dolo čb tega sporazuma in 
še zlasti  člena  7 Sporazuma veljajo za osebe s stalnim bivališ čem. 
c) v členu 27(2) Priloge I Sporazu ma se sklicevanje na člen 10(2) nadomesti z sklicevanjem 
na člen 10(2), (2a), (4a) in (4b). 
Člen 3 
Z odstopanjem od člena 25 Priloge I Sporazuma, se uporabljajo prehodna obdobja iz Priloge I 
tega sporazuma. 
Člen 4 
Ta protokol je sestavni del Sporazuma.  
Člen 5 
Priloge I, II in III Sporazuma se spremenijo v skladu s Prilogami I, II in  III tega protokola, ki 
so sestavni del sedanjega protokola. 
Člen 6 
1. Ta protokol ratificirata ali odobrita  Svet Evropske unije v imenu držav članic in 
Evropske skupnosti ter Švicarska konfede racija v skladu z njunimi postopki. 
2. Svet Evropske unije in Šv icarska konfederacija se v zajemno obvestita o izvedbi teh 
postopkov. 
Člen 7 
Ta protokol za čne veljati prvi dan prvega meseca po datumu deponiranja zadnje listine o 
odobritvi.  
Člen 8 
Protokol velja enako dolgo in v sk ladu z istimi pogoji kot Sporazum.  
Člen 9 
Sporazum kot tudi Deklaracije, ki so mu priložene, so sestavljeni v češkem, estonskem, 
latvijskem, litovskem, madžarskem, poljs kem, slovaškem in slovenskem jeziku. 
Priloženi so temu protokolu in so enako verodostojni kot besedi la v drugih jezikih, v katerih 
so sestavljeni Sporazum in njemu priložene Deklaracije. 
 
SL 13   SL Ta protokol je sestavljen  v dvojniku v angleškem, češkem, danskem,  estonskem, finskem, 
francoskem, grškem, italijanskem, latvijs kem, litovskem, madžarskem, nemškem, 
nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem,  španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. 
V …, … leta dva tiso č štiri. 
Za Svet Evropske unije  
 
Za Švicarsko konfederacijo 
 
 
SL 14   SL PRILOGA I  
Prehodni ukrepi glede nakupa zemljiš č in sekundarnih bivališ č 
1. Češka 
a) Češka lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji 
trgovini št. 219/1995 Sb. z vsemi sprememb ami o pridobitvi sekundarnih bivališ č s strani 
švicarskih državljanov, ki ne bivajo na Češkem, in družb, ki so  ustanovljene v skladu s 
švicarsko zakonodajo in nimajo sedeža, podr užnice ali predstavniške agencije na češkem 
ozemlju.  
b) Češka lahko sedem let od dne pristopa k EU ohr ani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji 
trgovini št. 219/1995 Sb. s spremembami, Ak ta št. 229/1991 Sb. o ureditvi lastninskih 
razmerij na zemljiš čih in na kmetijskem premoženju te r Akta št. 95/1999 Sb. o pogojih za 
prenos kmetijskih zemljiš č in gozdov iz državne lastnine v lastnino drugih subjektov glede 
pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov s strani švicarskih  državljanov in družb, ki so 
ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo, in nimajo sedeža ali niso registrirane na 
češkem ozemlju. Brez vpliva na ostale dolo čbe tega člena se švicarskega državljana v 
nobenem primeru glede pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov ne sme obravnavati manj 
ugodno kot na dan podpisa Protokola al i ga obravnavati bolj restri ktivno kot državljane tretjih 
držav. 
c) Za samozaposlene kmete, ki so švicarski državljani in želijo imeti sedež ter bivati na 
Češkem, ne veljajo dolo čbe prejšnjega pododstavka ali kakršn i koli postopki, ki ne veljajo za 
češke državljane. 
d) V tretjem letu od dne pristopa Češke k EU se opravi splo šni pregled teh prehodnih 
ukrepov. Skupni odbor lahko odlo či, da se prehodno obdobje, ki je navedeno v prvem 
pododstavku, skrajša ali kon ča. 
e) Če Češka med prehodnim obdobjem uvede pogoje za pridobitev nepremi čnin na Češkem s 
strani nerezidentov, ti pogoji te meljijo na transparentnih, obj ektivnih, trajnih in javnosti 
dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminac ijsko in ne razlikujejo med češkimi 
in švicarskimi državljani.  
f) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku  prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi 
zemljišči na Češkem prišlo do resnih motenj ali gr oženj le-teh, Skupni  odbor na zahtevo 
Češke odlo či o podaljšanju prehodnega obdobja za najve č tri leta. 
2. Ciper Ciper lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani svojo zakonodajo o pridobitvi sekundarnih 
bivališč, kot je bila v veljavi na dan 31. decembra 2000. 
V skladu z Zakonom o pridobitvi nepremi čnin (tujci) Cap 109 in nove l 52/69, 55/72 in 50/90 
morajo tujci za pridobitev nepremi čnine na Cipru pridobiti sogl asje Sveta ministrov. Svet 
ministrov je pooblastil okrajne uradnike, da iz dajajo soglasje v njegovem imenu. V primeru, 
da velikost zadevne nepremi čnine presega 2 donuma (1 donum = 1338 m
2), se soglasje lahko 
pridobi samo za slede če namene: 
 
SL 15   SL a) primarno ali sekundarno bivališ če, ki ne presega 3 donumov, 
b) poslovni ali tr govski prostori,  
c) industrija v sektorjih, ki  se jih šteje za koristne za ciprsko gospodarstvo.  
Zgoraj omenjeni zakon je bil spremenjen  z „(novelo) Zakona o pridobitvi nepremi čnin (tujci) 
iz leta 2003, št. 54(I)/2003“, ki za čne veljati do 1. maja 2004. V novem zakonu niso za 
državljane EU in podjetja, registrirana v EU,  predvidene nikakršne omejitve glede pridobitve nepremičnin, povezanih s primarnim bivališ čem in tujimi neposrednimi investicijami, ali 
glede pridobitve nepremi čnin s strani nepremi čninskih posrednikov iz  EU ali podjetij za 
razvoj zemljiš č.  V zvezi s pridobitvijo sekundarnega bivališ ča pa zakon dolo ča, da državljani 
EU brez stalnega bivališ ča na Cipru in v EU registrirana podjetja brez sedeža, osrednje uprave 
ali glavnega kraja poslovanja na Cipru pet le t po pristopu Cipra k EU ne morejo pridobiti 
nepremičnine z namenom uporabe za sekundarno bivališ če brez predhodnega dovoljenja 
Sveta ministrov, ki je svoje pooblastilo prenesel na okrajne uradnike, kot je omenjeno zgoraj.  
3. Estonija a) Estonija lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo, ki velja v času 
podpisa tega akta, glede pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov s strani švicarskih 
državljanov in družb, ki so ustanovljene v skladu  s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sedeža, 
niso registrirane niti nimajo lokalne podruž nice ali predstavniške agencije v Estoniji. 
Švicarskega državljana se v nobenem primeru glede pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov 
ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpi sa tega protokola ali ga obravnavati bolj 
restriktivno kot državljane tret jih držav. V skladu s to zakonodajo  je Estonija 12. februarja 
2003 sprejela Akt o omejitvah pri pridobitvi nepremi čnin in Amandmaje k Aktu o zemljiški 
reformi . 
b) Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje in bivati v Estoniji 
ter so vsaj tri leta neprekinjeno zakonito biva li in opravljali kmetijsko dejavnost v Estoniji, ne 
veljajo dolo čbe prejšnjega odstavka ali kakršni koli postopki, ki ne ve ljajo za estonske 
državljane. 
c) V tretjem letu od dne njen ega pristopa k EU se opravi splošni pregled teh prehodnih 
ukrepov. V ta namen bo Komisija predložila poro čilo Skupnemu odboru. Skupni odbor lahko 
odloči, da se prehodno obdobje, ki je na vedeno v prvem odstavku, skrajša ali kon ča. 
d) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku  prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi 
zemljišči v Estoniji prišlo do resn ih motenj ali groženj le-t eh, Skupni odbor na zahtevo 
Estonije odlo či o podaljšanju prehodnega obdobja za najve č tri leta. 
 
SL 16   SL 4. Latvija 
a) Latvija lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o 
dopolnitvah zakona o privatizaciji zemljiš č na podeželju (v veljavi od 14. aprila 2003) glede 
pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov s strani švicarskih  državljanov in družb, ki so 
ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in ki ni majo sedeža, niso registrirane niti nimajo 
lokalne podružnice ali predstavniške agencije v Latviji. Švicarskega državljana se v nobenem 
primeru glede pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot 
na dan podpisa tega protokola ali ga obravnavati bolj restriktivno kot  državljane tretjih držav.  
b) Pred koncem tretjega leta od dne podpisa te ga protokola se opravi splošni pregled teh 
prehodnih ukrepov. V ta namen bo Komisija predložila poro čilo Skupnemu odboru. Skupni 
odbor lahko odlo či, da se prehodno obdobje, ki je navedeno v odstavku 1, skrajša ali kon ča.  
c) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izte ku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi 
zemljišči v Latviji prišlo do resnih motenj ali gr oženj le-teh, Skupni odbor na zahtevo Latvije 
odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za najve č tri leta. 
5. Litva a) Litva lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi za konodajo, ki velja v času 
podpisa tega protokola glede pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov s strani švicarskih 
državljanov in družb, ki so ustanovljene v skladu  s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sedeža, 
niso registrirane niti nimajo lokalne podruž nice ali predstavniške agencije v Litvi. 
Švicarskega državljana se v nobenem primeru glede pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov 
ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpi sa tega protokola ali ga obravnavati bolj 
restriktivno kot državljane tret jih držav. V skladu s to zakonoda jo švicarski državljani in 
pravne osebe kot tudi organizacije, ustanovljene  v Švici, ki so brez statusa pravne osebe, 
vendar pa imajo v skladu s švicarskimi za koni civilno sposobnost, ne smejo pridobiti 
kmetijskih zemljiš č in gozdov pred potekom 7-letneg a prehodnega obdobja, kot je dolo čeno v 
Pogodbi o pristopu Republike Litve k Evropski uniji.  
b) Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje in bivati v Litvi ter 
so vsaj tri leta neprekinjeno zakonito biva li in opravljali kmetijsko dejavnost v Litvi, ne 
veljajo dolo čbe prejšnjega odstavka ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za litovske 
državljane. 
c) V tretjem letu od dne njen ega pristopa k EU se opravi splošni pregled teh prehodnih 
ukrepov. V ta namen bo Komisija predložila poro čilo Skupnemu odboru. Skupni odbor lahko 
odloči, da se prehodno obdobje, ki je na vedeno v prvem odstavku, skrajša ali kon ča. 
d) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku  prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi 
zemljišči v Litvi prišlo do resnih motenj ali groženj le-teh, Skupni odbor na zahtevo Litve 
odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za najve č tri leta. 
 
SL 17   SL 6. Madžarska 
a) Madžarska lahko pet let od  dne pristopa k EU ohrani v veljavi Akt LV (55/1994) o 
kmetijskih zemljiš čih z vsemi spremembami glede pridobitve sekundarnih bivališ č. 
b) Za švicarske državljane, ki so vsaj štir i leta neprekinjeno zakonito  bivali na Madžarskem, 
ne veljajo dolo čbe prejšnjega pododstavka ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za 
madžarske državljane. V prehodnem obdobju Ma džarska uporablja postopke za izdajo 
dovoljenja za pridobitev sekundarnih bivališ č, ki temeljijo na objektivnih, trajnih, 
transparentnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko in 
ne razlikujejo med švicarskimi držav ljani, ki bivajo na Madžarskem. 
c) Madžarska lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi prepovedi iz Akta LV 
(55/1994) o kmetijskih zemljiš čih z vsemi spremembami  glede pridobitve kmetijskih 
zemljišč za fizične osebe, ki ne bivajo na Madžarskem ali ki niso madžarski državljani, ali za 
pravne osebe. 
d) Za švicarske državljane, ki želijo imeti se dež kot samozaposleni kmetje in bivati na 
Madžarskem ter so vsaj tri leta neprekinje no zakonito bivali in opravljali kmetijsko dejavnost 
na Madžarskem, ne veljajo dolo čbe prejšnjega pododstavka ali kakršna koli pravila in 
postopki, ki ne veljajo za  madžarske državljane. 
e) V tretjem letu od dne njen ega pristopa k EU se opravi splošni pregled teh prehodnih 
ukrepov. V ta namen bo Komisija predložila poro čilo Skupnemu odboru. Skupni odbor lahko 
odloči, da se prehodno obdobje,  ki je navedeno pod to čko c), skrajša ali kon ča. 
f) Če Madžarska med prehodnim obdobjem uvede post opke za izdajo dovolje nja za pridobitev 
kmetijskega zemljiš ča, ti pogoji temeljijo na objektivnih, trajnih, transparentnih in javnosti 
dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko. 
g) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku  prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi 
zemljišči na Madžarskem prišlo do resnih motenj ali groženj le-teh,  Skupni odbor na zahtevo 
Madžarske odlo či o podaljšanju prehodnega obdobja za najve č tri leta. 
7. Malta Nakup posesti na malteških ot okih ureja Zakon o nepremi čnem premoženju (pridobitev s 
strani nerezidentov) (Poglavje 246 malteških zakonov). Ta zakon dolo ča, da  
a) (1) Švicarski državljan lahko na Malti kupi nepremi čnino kot bivališ če (ne nujno primarno) 
pod pogojem, da ista oseba nima v lasti drugega bivališ ča na Malti. Za takšen nakup ni 
potrebno, da bi imela oseba pravico do bivanja na Malti, pa č pa je potrebno dovoljenje, 
katerega (z redkimi izjemami, ki jih dolo ča zakonodaja) izdaje ni mogo če zavrniti, če 
vrednost nepremi čnine presega znesek, ki  se vsako leto dolo či z indeksom (sedaj 30,000 MTL 
za stanovanje in 50,000 MTL za hišo). 
(2) Švicarski državljan si lahko ob vsakem času v skladu z zadevno nacionalno zakonodajo 
uredi primarno bivališ če na Malti. Če zapusti Malto, švicarskemu državljanu ni naložena 
nikakršna obveznost, da proda lastnino, ki jo je pridobil kot primarno bivališ če.  
 
SL 18   SL b) Švicarski državljani, ki kupijo nepremi čnine v posebej ozna čenih obmo čjih, določenih v 
Zakonu (obi čajno so to obmo čja, ki so del projektov za oživljanje mest), ne potrebujejo za 
takšen nakup nobenih dovoljenj, niti niso omej eni glede števila, uporabe  ali vrednosti takih 
nepremičnin.  
8. Poljska a) Poljska lahko pet let od dne  pristopa k EU ohrani v ve ljavi zakonodajo, ki velja v času 
podpisa tega protokola glede pridobitve sekundarnih bivališ č. V skladu s to zakonodajo mora 
švicarski državljan izpolniti zahteve iz Zakona z dne 24. marca 1920 o pridobitvi nepremi čnin 
s strani tujcev (Dz.U. 1996, št. 54, poz. 245 s spremembami), kot je bil spremenjen. 
b) Za švicarske državljane, ki so  vsaj štiri leta neprekinjeno zakonito bivali na Poljskem, ne 
veljajo glede pridob itve sekundarnih bivališ č določbe prejšnjega pododsta vka ali kakršni koli 
postopki, ki ne veljajo za poljske državljane. 
c) Poljska lahko dvanajst let od dne pristopa k EU ohran i v veljavi zakonodajo glede 
pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov. Švicarskega državljana ali pravnih oseb, 
oblikovanih v skladu s švicarskimi zakoni, se v nobenem primeru glede pridobitve kmetijskih 
zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola. V 
skladu s to zakonodajo mora švicarski državlja n izpolniti zahteve iz  Zakona z dne 24. marca 
1920 o pridobitvi nepremi čnin s strani tujcev (Dz.U. 1996,  št. 54, poz. 245 s spremembami), 
kot je bil spremenjen. 
d) Za švicarske državljane, ki želijo imeti sede ž kot samozaposleni kmetje in so vsaj tri leta 
neprekinjeno zakonito bivali in ime li v zakupu zemljo na Poljskem kot fizi čne ali pravne 
osebe, ne veljajo dolo čbe prejšnjega pododstavka ali kakršn i koli postopki, ki ne veljajo za 
poljske državljane glede nakupa kmetijskih zemljiš č in gozdov od dne pristopa. V 
Warmin´sko-Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko- Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, 
Dolnos´la²skie, Opolskie in Wielkopolskie vojvodini se obdobje bivanja in zakupa iz 
prejšnjega stavka podaljša na sedem let. Obdobje zakupa zemljiš ča pred nakupom se za 
vsakega švicarskega državljana,  ki je imel v zakupu zemljiš če na Poljskem, izra čuna 
posamično od overjenega datuma prvotne pogodbe o zakupu.  Samozaposleni kmetje, ki so 
imeli zemljiš če na Poljskem v zakupu kot pravne in ne kot fizi čne osebe, lahko prenesejo 
pravice pravne osebe iz pogodbe o zakupu nase kot fizi čne osebe. Za izra čun obdobja zakupa 
pred pridobitvijo pravice do nakupa se  upošteva obdobje pogodb o zakupu pravne osebe. 
Pogodbe o zakupu, ki jih sklenejo fizi čne osebe, se lahko retroakt ivno opremijo z overjenim 
datumom in upošteva se celotno obdobje zak upa iz overjenih pogodb. Samozaposlenim 
kmetom se ne predpiše nikakršnega roka za spremembo obstoje čih pogodb o zakupu v 
pogodbe, sklenjene s strani fizi čnih oseb ali v pisne pogodbe z overjenim datumom. Postopek 
za spremembo pogodb o zakupu je transparenten in nikakor ne pomeni dodatne ovire. 
e) V tretjem letu od dne njen ega pristopa k EU se opravi splošni pregled teh prehodnih 
ukrepov. V ta namen bo Komisija predložila poro čilo Skupnemu odboru. Skupni odbor lahko 
odloči, da se prehodno obdobje, ki je na vedeno v pododstavku a) , skrajša ali kon ča. 
f) V prehodnem obdobju Poljska uporablja post opek za izdajo dovoljenja, kot je dolo čen v 
zakonu in ki bo zagotavljal, da bo iz daja dovoljenja za pridobitev nepremi čnine na Poljskem 
temeljila na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se 
uporabljajo nediskriminacijsko. 
 
SL 19   SL 9. Slovaška 
a) Slovaška lahko sedem let od dne pristopa  k EU ohrani v veljavi zakonodajo glede 
pridobitve kmetijskih zemljiš č in gozdov s strani nerezidentov. V skladu s to zakonodajo 
(nerezident lahko pridobi lastninsko pravico na nepremi čnini v Slovaški republiki z izjemo 
kmetijskih zemljiš č in gozdov. Nerezident ne more pr idobiti lastninske pravice na 
nepremičnini, katere pridobitev je omejena v posebni  uredbi iz Zakona o zunanji trgovini št. 
202/1995, kot je bil spremenjen). 
b) Švicarskega državljana se v nobenem primeru glede pridobitve kmetijskih zemljiš č in 
gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali ga obravnavati 
bolj restriktivno kot drža vljane tretjih držav. 
c) Za švicarske državljane, ki želijo imeti se dež kot samozaposleni kmetje in bivati na 
Slovaškem ter so vsaj tri leta neprekinjeno za konito bivali in opravljali kmetijsko dejavnost na 
Slovaškem, ne veljajo dolo čbe prejšnjega odstavka ali kakršn i koli postopki, ki ne veljajo za 
slovaške državljane. 
d) Pred koncem tretjega leta od dne pristopa se opravi splošni pregled teh prehodnih ukrepov. 
V ta namen bo Komisija predložila poro čilo Skupnemu odboru. Skupni odbor lahko odlo či, da 
se prehodno obdobje, ki je navede no v odstavku a), skrajša ali kon ča. 
e) Če Slovaška med prehodnim obdobjem uvede post opke za izdajo dovoljenja za pridobitev 
nepremičnin na Slovaškem s strani nerezidentov, ti postopki temeljijo na objektivnih, trajnih, 
transparentnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merilase uporabljajo ne diskriminacijsko in ne 
razlikujejo med slovaškimi in švicarskimi državljani. 
f) Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku  prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi 
zemljišči na Slovaškem prišlo do resnih motenj ali groženj le-teh, S kupni odbor na zahtevo 
Slovaške odlo či o podaljšanju prehodnega obdobja za najve č tri leta. 
10. Slovenija 
a) Če bi se do konca najve č sedemletnega obdobja od dne pris topa Slovenije k EU pojavile 
resne težave na trgu nepremi čnin, ki bi utegnile trajati dlje časa ali ki bi lahko resno 
poslabšale razmere na trgu nepremi čnin na dolo čenem obmo čju, lahko Slovenija zaprosi za 
dovoljenje za sprejetje zaš čitnih ukrepov, da bi nastale razmere na trgu nepremi čnin 
popravila. 
b) Na zahtevo Slovenije Skupni  odbor po hitrem postopku dolo či zaščitne ukrepe, ki so po 
njegovem mnenju potrebni, ter podrobno opredeli pogoje in na čin njihovega izvajanja.  
c) V primeru resnih težav na trgu nepremi čnin in na izrecno zahtevo Slovenije Skupni odbor 
odloči v petih delovnih dneh po prejemu zahteve, ki so ji priloženi ustrezni podatki. Tako 
sprejeti ukrepi se uporabljajo takoj in upoštevajo interese vseh zadevnih strank. 
d) Ukrepi, odobreni v skladu z odstavkom b) , lahko vsebujejo odsto panja od pravil tega 
sporazuma le v obsegu in samo za takšno obdobje,  kakšrna sta nujno potrebna za doseganje 
ciljev iz odstavka a). 
 
SL 20   SL PRILOGA II  
Priloga II k Sporazumu o prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi 
državami članicami na eni strani ter Švicarsko konf ederacijo na drugi strani se spremeni: 
1. Pod naslov „Poglavje A: Akti, na katere se sklicuje“ pod to čko 1 „Uredba (EGS) št. 
1408/71“ za „301 R 1386: Uredba (ES) št. 1386/2001…“ se vstavi naslednje:  
„12003 TN 02/02/A: Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, 
Republike Ciper, Republike Latvije, Re publike Litve, Repub like Madžarske, 
Republike Malte, Republike Poljske,  Republ ike Slovenije in Sl ovaške republike in 
prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, sprejet 16. aprila 2003.“ 
2. Pod naslovom „Za namene tega sporazuma se Uredba prilagodi, kot sledi:“ se to čka 
1 Poglavja A v Prilogi II  k Sporazumu spremeni:  
(a)  pod (i), v Prilogi III, Delu A, se za „Švedska – Švica“ doda naslednje: 
„Češka – Švica 
Nič. 
Estonija – Švica Ni konvencije. Ciper – Švica Nič. 
Latvija – Švica Ni konvencije. Litva – Švica Ni konvencije. Madžarska – Švica Nič. 
Malta – Švica 
Ni konvencije. 
Poljska – Švica Ni konvencije. Slovenija – Švica Nič. 
 
SL 21   SL Slovaška – Švica 
Nič.“ 
(b) pod (j) v Prilogi III, Delu B se za zadnjim vnosom „Švedska – Švica“ doda 
naslednje: 
„Češka – Švica 
Nič. 
Estonija – Švica Ni konvencije. Ciper – Švica Nič. 
Latvija – Švica Ni konvencije. Litva – Švica Ni konvencije. Madžarska – Švica Nič. 
Malta – Švica Ni konvencije. Poljska – Švica Ni konvencije. Slovenija – Švica Nič. 
Slovaška – Švica Nič.“ 
(c) črka (o) v prilogi VI se spremeni: 
(aa) pod to čko 3(a)(iv) se za besedo „Španij a“ vstavi beseda „Madžarska“ 
(bb) pod to čko 4 se za besedo „Nem čija“ vstavi beseda „Madžarska“. 
 
SL 22   SL 3. Pod naslov „Poglavje A: Akti, na katere se sklicuje“ pod to čko 2 „Uredba (EGS) št. 
574/72“ za „302 R 410: Uredba Komisije (ES)  št. 410/2002…“ se vs tavi naslednje:  
„12003 TN 02/02/A: Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, 
Republike Ciper, Republike Latvije, Re publike Litve, Repub like Madžarske, 
Republike Malte, Republike Poljske,  Republ ike Slovenije in Sl ovaške republike in 
prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, sprejet 16. aprila 2003.“ 
4. Pod naslov „Poglavje B: Akti, ki jih  pogodbenice ustrezno upoštevajo“ pod to čkami 
„4.18. 383 D 0117: Odlo čba št. 117…“, „4.19. 83 D 1112(02): Odlo čba št. 118…“, 
„4.27. 388 D 64: Odlo čba št. 136 …“ in „4.37. 393 D 825: Odlo čba št. 150…“ 
oziroma za „1 94 N: Akt o pogojih...“ se vstavi naslednje: 
„12003 TN 02/02/A: Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, 
Republike Ciper, Republike Latvije, Re publike Litve, Repub like Madžarske, 
Republike Malte, Republike Poljske,  Republ ike Slovenije in Sl ovaške republike in 
prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, sprejet 16. aprila 2003.“ 
5. Za delavce, državljane Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, 
Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in 
Slovaške republike, se ureditev iz ods tavka 1 poglavja Zavarovanje za primer 
brezposelnosti Protokola k Prilogi  II uporablja do 30. aprila 2011. 
 
SL 23   SL PRILOGA III  
Priloga III k Sporazumu o prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi 
državami članicami na eni strani ter Švicarsko konf ederacijo na drugi strani se spremeni: 
Akti, spremenjeni z Aktom o pristopu Češke republike, Republike Estonije, 
Republike Ciper, Republike Latvije, Re publike Litve, Repub like Madžarske, 
Republike Malte, Republike Poljske, Repub like Slovenije in Slovaške republike (UL 
L 236, z dne 23. 9. 2003), na katere se sklicuje. 
A. SPLOŠNI SISTEM  
1. 392 L 0051 : Direktiva Sveta 92/51/EGS z dne 18. junija 1992 o drugem splošnem 
sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja, ki dopolnjuje Direktivo 
89/58/EGS (UL L 209, 24. 7. 1992, str. 25). 
B. PRAVNI POKLICI  
2. 377 L 0249 : Direktiva Sveta 77/249/ EGS z dne 22. marca 1977 o u činkovitem 
uresničevanju svobode opravljanja storit ev odvetnikov (UL L 78, 26. 3. 1977, str. 
17). 
3. 398 L 0005 : Direktiva 98/5/ES Evropskega parlam enta in Sveta z dne 16. februarja 
1998 za olajšanje trajnega opravljanj a poklica odvetnika v drugi državi članici kakor 
tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (UL L 77, 14. 3. 1998, str. 36). 
C. MEDICINSKI POKLICI  
Zdravniki 
4. 393 L 0016 : Direktiva Sveta 93/16/EGS z dne 5. aprila 1993 o olajšanju prostega 
gibanja zdravnikov in o vzajem nem priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil 
o formalni izobrazbi (UL L 165, 7. 7. 1993, str. 1). 
Medicinske sestre 
5. 377 L 0452 : Direktiva Sveta 77/452/EGS z dne 27. junija 1977 o vzajemnem 
priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah 
medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, vklju čno z ukrepi, ki omogo čajo 
učinkovito uresni čevanje pravice do ustanavljanja in  prostega opravljanja storitev 
(UL L 176, 15. 7. 1977, str. 1). 
Zobozdravniki 
6. 378 L 0686 : Direktiva Sveta 78/686/EGS z dne 25. julija 1978 o medsebojnem 
priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah 
zobozdravnikov in o ukrepih za olajšanje uresni čevanja pravice do ustanavljanja 
podjetij in pravice do zagotavljanja storitev (UL L 233, 24. 8. 1978, str.1). 
 
SL 24   SL 7. 378 L 0687 : Direktiva Sveta 78/687/EGS z dne  25. julija 1978 o usklajevanju 
zakonov in drugih predpisov o zobozdra vniški dejavnosti (UL L 233, 24. 8. 1978, str. 
10). 
Veterinarji 
8. 378 L 1026 : Direktiva Sveta 78/1026/EGS z dne 18. decembra 1978 o vzajemnem 
priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v 
veterinarski medicini, vklju čno z ukrepi za olajšanje u činkovitega uresni čevanja 
pravice do ustanavljanja in prostega opravljanja storitev (UL L 362, 23. 12. 1978, 
str.1). 
Babice 
9. 380 L 0154 : Direktiva Sveta 80/154/EGS z dne 21. januarja 1980 o vzajemnem 
priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil o form alnih kvalifikacijah v babištvu 
in o ukrepih za u činkovito uresni čevanje pravice ustanavljanja in svobode 
opravljanja storitev (UL L 33, 11. 2. 1980, str.1). 
Farmacija 
10. 385 L 0433 : Direktiva Sveta 85/433/EGS z dne 16. septembra 1985 o vzajemnem 
priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah iz 
farmacije, vklju čno z ukrepi za u činkovito uresni čevanje pravice do ustanavljanja za 
nekatere farmacevtske dejavnosti (UL L 253, 24. 9. 1985, str. 37). 
D. ARHITEKTURA  
11. 385 L 0384 : Direktiva Sveta 85/384/EGS z dne 10. junija 1985 o vzajemnem 
priznavanju diplom, spri čeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v 
arhitekturi, skupaj z ukrepi za u činkovito uresni čevanje pravice do ustanavljanja 
podjetij in svobode opravljanja stor itev (UL L 223, 21. 8. 1985, str. 15). 
E. TRGOVINA IN DISTRIBUCIJA STRUPENIH IZDELKOV  
12. 374 L 0557 : Direktiva Sveta 74/557/EGS z dne 4. junija 1974 o doseganju svobode 
ustanavljanja in svobode opr avljanja storitev v zvezi z dejavnostmi samozaposlenih 
oseb in posrednikov, ki se ukvarjajo s trgov ino in distribucijo strupenih proizvodov 
(UL L 307, 18. 11. 1974, str. 5). 
 
SL 25   SL Deklaracija Švice o priznavanju diplom iz babištva in splošne zdravstvene nege  
Švica si pridržuje pravico do priz navanja diplom iz babištva in  splošne zdravstvene nege iz 
členov 4b in 4c Direktive 77/752/EGS7 ter 5a in 5b Direktive 80/154/EGS8 o pridobljenih 
pravicah šele po pregledu skladnosti nji hovih kvalifikacij z Di rektivama 77/453/EGS9 in 
80/155/EGS10. V ta namen lahko Švica zahteva, da se opravi preskus sposobnosti ali 
pripravniška doba.  
Deklaracija Švice o avtonomnih ukrepih od dne podpisa 
Švica bo državljanom novih držav članic do za četka veljavnosti prehodnih ureditev iz 
Protokola zagotovila za časen dostop do svojega trga delo vne sile na podlagi nacionalne 
zakonodaje. V ta namen bo Švica od dne podpi sa Protokola za državljane novih držav članic 
odprla dolo čene kvote kratkoro čnih kot tudi dolgoro čnih delovnih dovolje nj, kot je dolo čeno 
v členu 10(1) glavnega sporazuma . Kvote bodo obsegale 700 dolgoro čnih in 2500 
kratkoročnih dovoljenj na leto. Poleg tega pa bo 5000 za časnim delavcem na leto odobreno 
bivanje, krajše od 4 mesecev. 
                                                 
7 Dopolnjena z Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republik e Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, 
Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, 
UL L 236, 23.9.2003. 
8 Dopolnjena z Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, 
Republike Latvije, Republike Litve, Republik e Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, 
Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, 
UL L 236, 23.9.2003. 
9 UL L 176, 15.7.1977, dopolnjena z Direktivama 89/595/EGS (UL L 341, 23.11.1989) in 2001/19/ES 
(UL L 206, 31.7.2001). 
10 UL L 33, 11.2.1980, dopolnjena z Direktivama 89/594/EGS (UL L 341, 23.11.1989) in 2001/19/ES 
(UL L 206, 31.7.2001). 
 
SL 26   SL IZKAZ STANJA  
 DATUM:  
1. PRORA ČUNSKA POSTAVKA: 
n.a. ODOBRENA 
PRORAČUNSKA 
SREDSTVA: 
 
2. NASLOV: 
Protokol k Sporazumu o prostem pretoku oseb med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami 
na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o sodelovanju Češke republike, Republike 
Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Repub like Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, 
Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma glede na 
njihov pristop k Evropski uniji 
3. PRAVNA PODLAGA:  
Člena 133 in 308, v povezavi z drugim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) 
Pogodbe ES 
Člen 2(3) Pristopne pogodbe in člen 6(2) Akta o pristopu 
4. CILJI: 
 
5. FINAN ČNE POSLEDICE  
Nič 12 MESE ČNO 
OBDOBJE 
 
 
(v milijonih 
EUR) TEKOČE 
PRORAČUNSK
O LETO 
[n] 
(v milijonih 
EUR) NASLEDNJE 
PRORAČUNSKO 
LETO 
[n+1] 
(v milijonih EUR) 
5.0 IZDATKI 
- KI BREMENIJO PRORA ČUN ES  
(NADOMESTILA/INTERVENCIJE) - NACIONALNI ORGANI 
- DRUGO  
 
nič  
 
nič  
 
nič 
5.1 PRIHODKI 
- LASTNA SREDSTVA ES  (PRELEVMANI/CARINE) 
- DRŽAVNI  
 
nič  
 
nič  
 
nič 
  [n+2] [n+3] [n+4] [n+5] 
5.0.1 PREDVIDENI IZDATKI     
5.1.1 PREDVIDENI PRIHODKI     
5.2 METODA IZRA ČUNA: 
 
6.0 ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ ODOBRENIH PRORA ČUNSKIH 
SREDSTEV, NAVEDENIH V USTREZNEM PODRO ČJU TEKO ČE PRORA ČUNSKE 
PORABE?  
DA  
6.1 ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA S TRANSFERJEM MED POSAMEZNIMI 
PODROČJI TEKOČE PRORA ČUNSKE PORABE?  
 NE 
6.2 ALI BO POTREBEN DODATNI PRORA ČUN?  NE 
6.3 ALI BODO MORALA BITI ODOBRENA PRORA ČUNSKA SREDSTVA 
VKLJUČENA V PRIHODJE PRORA ČUNE?   NE 
PRIPOMBE: