Posebno poročilo Napake pri porabi  
za razvoj podeželja:  
Kakšni so vzroki  
in kako se obravnavajo?SL 2014  št. 23
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
ISBN 978-92-872-1658-8
doi: 10.2865/82915
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Napake pri porabi  
za razvoj podeželja:  
Kakšni so vzroki  
in kako se obravnavajo?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2014  št. 23
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I–XI Povzetek
1–5 Uvod
6–11 Obseg revizije in revizijski pristop
12–21 Vrste in pogostost ugotovljenih napak
12–14 Splošno
15–16 Naložbeni ukrepi
17 Pomoč na površino
18–21 Razlike med stopnjami finančnega izvajanja in stopnjami napake med skupinami držav članic
22–92 Opažanja
22–54 DEL I – Kateri so glavni vzroki za stopnjo napake pri naložbenih ukrepih?
23–29 Javni organi so pomemben vir napak zaradi neskladnosti s pravili o javnem naročanju
30–38 Neskladnost upravičencev z merili za upravičenost je imela znaten učinek na stopnjo napake
39–45 Znaki, da so zasebni upravičenci morda storili namerne nepravilnosti
46–54 Organi držav članic bi lahko odkrili in popravili napake, ki so vplivale na naložbene ukrepe
55–69 DEL II – Kateri so glavni vzroki za stopnjo napake pri pomoči na površino?
56–65 Med ukrepi na površino je verjetnost napake največja pri kmetijsko‑okoljski pomoči
66–69 Na plačila za območja z omejenimi možnostmi je manj vplivala napaka
03 Kazalo
70–92 DEL III – Ali bi akcijski načrti držav članic in nov pravni okvir EU lahko uspešno obravnavali  
te vzroke?
71–81 Izvajanje akcijskih načrtov na pobudo Komisije je korak v pravo smer pri obravnavi vzrokov za napake
82–92 Nov pravni okvir EU bi lahko imel pozitiven učinek na obravnavo vzrokov za napake
93–100 Zaključki in priporočila
 Priloga  – Seznam ukrepov za razvoj podeželja
 Odgovori Komisije
04
 Glosar
Administrativni pregledi : Formalizirani, avtomatizirani pregledi, ki jih izvajajo 
plačilne agencije v zvezi z vsemi prošnjami, da preverijo, ali so skladne s pogoji, 
pod katerimi se pomoč odobri. Preveriti bi bilo treba vse sestavne dele, ki jih je 
mogoče in primerno preverjati z administrativnimi sredstvi.
Deljeno upravljanje : Metoda izvrševanja proračuna EU, pri kateri so naloge 
izvrševanja prenesene na države članice.1 V ta namen države članice imenujejo 
organe, odgovorne za upravljanje sredstev EU in nadzor nad njimi. Ti organi 
poročajo Komisiji. V tem poročilu se zanje uporablja izraz „plačilne agencije”.
Javna naročila : Razpisni postopek, ki ga morajo upoštevati javni organi pri 
nabavi blaga, dela in storitev, katerih cena presega določen prag. Cilj je dobiti 
najugodnejšo ponudbo, in sicer z ustvarjanjem zadostne konkurence med 
dobavitelji, in zagotoviti, da se naročila oddajo pošteno, pregledno in brez 
diskriminacije. Direktiva 2004/18/ES in Direktiva 2004/17/ES določata pravni okvir 
za javno naročanje, ki ga morajo izvajati nacionalni organi.
Kmetijska dejavnost : Proizvodnja, vzreja ali gojenje kmetijskih proizvodov, 
vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali, ali ohranjanje 
zemljišča v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih.
Kmetijska zaveza : Kmetijske prakse, za katere se prosilec zavezuje, da jih bo 
upošteval.
Mala in srednja podjetja (MSP) : Podjetja, ki zaposlujejo manj kot 250 ljudi, in 
katerih letna realizacija ne presega 50 milijonov EUR in/ali letna bilanca stanja ne 
presega 43 milijonov EUR.2
Merila za upravičenost : Pravila, ki jih je treba upoštevati, sicer se podpora, za 
katero je bil vložen zahtevek, ne izplača ali se prekliče. Ta pravila bi morala biti 
usmerjena v omejena finančna sredstva za doseganje ciljev programa.
Mrtve izgube : Stanje, v katerem bi bila subvencionirana dejavnost v celoti ali 
deloma izvedena tudi brez javne pomoči.
Naložbeni ukrep : Podpora za materialne ali nematerialne naložbe.1 Člen 59 Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
25. oktobra 2012 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za 
splošni proračun Unije, in 
razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 
(UL L 298, 26.10.2012, str. 1).
2 Priporočilo Komisije 
št. 2003/361/ES z dne 
6. maja 2003 o definiciji 
mikropodjetij ter malih in 
srednjih podjetij (UL L 124, 
20.5.2003, str. 36).
05 Glosar
Nepravilnost : Vsako kršenje določb zakonodaje Skupnosti, ki je posledica 
dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko škodljivo 
vplivalo na splošni proračun Skupnosti ali proračunska sredstva, ki jih upravljajo, 
bodisi z zmanjšanjem ali izgubo prihodkov iz lastnih sredstev, ki se zbirajo 
neposredno v imenu Skupnosti, bodisi z neupravičenimi izdatki3.
Organ upravljanja : Nacionalni ali regionalni organ, ki ga država članica imenuje 
za upravljanje programa razvoja podeželja (PRP).
Plačilna agencija : Organ, ki je v državi članici odgovoren za ustrezno oceno, 
izračun, inšpekcijski pregled in plačilo kmetijskih subvencij. Delež njenega dela 
lahko opravijo pooblaščeni organi.
Pomoč na površino : Podpora za trajnostno rabo kmetijskih zemljišč. Pomoč se 
plača za vsak prijavljen upravičen hektar.
Pregledi na kraju samem : Preverjanje upoštevanja veljavnih pravil, ki 
ga opravijo inšpektorji plačilne agencije in pri katerem se opravi obisk pri 
upravičencu (npr. inšpekcijski pregledi na kmetijah zaradi meritev in ocenjevanja 
upravičenosti prijavljenih parcel). Nekatere elemente, kot je obstoj živali, se lahko 
preveri samo s pregledi na kraju samem.
Prekomerna regulacija : Nepotrebna in/ali nesorazmerna pravila, kot so pretirani 
pogoji za upravičenost.
Program razvoja podeželja : Dokument, ki ga za načrtovanje in spremljanje 
izvajanja politike za razvoj podeželja pripravi država članica ali regija, odobri pa 
Komisija. Vsebuje lahko do 46 različnih ukrepov in dodatne podukrepe.
Stopnja napake : Stopnja napake za vsako nepravilno transakcijo je razmerje 
med zneskom, na katerega je vplivala napaka, in skupnim plačanim zneskom. 
Izračun skupne stopnje napake je pojasnjen v  okviru 1 .
Ukrep : Shema pomoči za izvajanje politike. Vsak ukrep ima posebna pravila, ki 
jih je treba upoštevati pri projektih ali dejavnostih, ki jih je mogoče financirati. 
Obstajata dve glavni vrsti ukrepov: naložbeni ukrepi in pomoč na površino.3 Člen 1(2) Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 2988/95 z dne 
18. decembra 1995 o zaščiti 
finančnih interesov Evropskih 
skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, 
str. 1).
06
I
Evropska unija (EU) in države članice so v program -
skem obdobju 2007–2013 za politiko za razvoj podeže -
lja namenile več kot 150  milijard  EUR. Skupni proračun, 
ki se je izvajal v okviru deljenega upravljanja, je bil 
skoraj enakovredno razdeljen med naložbene ukrepe 
(v glavnem podpora za naložbe v opredmetena in 
neopredmetena sredstva) in pomoč na površino 
(nadomestilo kmetom za njihova prizadevanja pri 
izvajanju nekaterih kmetijskih dejavnosti).
II
Sodišče ocenjuje, da je povprečna stopnja napake za 
odhodke na področju razvoja podeželja, ki so nastali 
v zadnjih treh letih, znašala 8,2 %.4 Naložbeni ukrepi 
so pomenili dve tretjini te stopnje napake, tretjino pa 
pomoč na površino. S tem posebnim poročilom zato 
Sodišče želi opisati glavne vzroke za to visoko stop -
njo napake in oceniti, ali bodo ukrepi, ki so jih uvedle 
države članice in Komisija, v prihodnje uspešno obrav -
navali ugotovljene vzroke.
III
Sodišče je prišlo do zaključka, da so Komisija in države 
članice delno uspešne pri obravnavi glavnih vzrokov 
za visoko stopnjo napake na področju razvoja podeže -
lja. Ta splošni zaključek temelji zlasti na oceni, da kljub 
pobudam Komisije akcijski načrti držav članic niso 
sistematično obravnavali ugotovljenih slabosti.
4 Najverjetnejša stopnja napake, sporočena za celotno skupino politik 
(razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje), je bila 7,7 % za 
proračunsko leto 2011, 7,9 % za proračunsko leto 2012 in 6,7 % za 
proračunsko leto 2013. Stopnja napake na področju razvoja podeželja 
je višja kot pri drugih delih skupine politik (ločeni podatki za razvoj 
podeželja so navedeni tudi v opombi 5 v odstavku 4).IV
Vzroki za napake so bili ugotovljeni z analizo vzorca 
461 plačil, ki so bila naključno izbrana med revizijami 
zakonitosti in pravilnosti za leta 2011, 2012 in 2013. Ta 
prva delovna faza je bila dopolnjena z znanjem, pri -
dobljenim z oceno Sodišča glede kontrolnih sistemov, 
ki delujejo v državah članicah. V drugi fazi je Sodišče 
pregledalo akcijske načrte 10 od 27 držav članic, in 
preučilo, ali so bili v njih uspešno ugotovljeni vzroki za 
napake in vanje vključeni popravljalni ukrepi. To delo 
je bilo zaključeno z oceno potencialnega učinka prav -
nega okvira EU za programsko obdobje 2014–2020 na 
vzroke za napake.
V
Neskladnost s pravili o javnem naročanju je prispe -
vala k osmini stopnje napake. Glavne kršitve so bile 
neupravičena neposredna oddaja naročila brez konku -
renčnega postopka, napačna uporaba izbirnih meril in 
meril za dodelitev ali neenakopravna obravnava ponu -
dnikov. Glavni razlagi za te primere sta pomanjkanje 
znanja o uporabi pravil o javnem naročanju in dajanje 
prednosti delu z nekaterimi dobavitelji.
VI
To, da so javni in zasebni upravičenci nenamerno 
kršili merila za upravičenost, je pomenilo četrtino 
stopnje napake. Domnevno namerne kršitve, ki so jih 
storili zasebni upravičenci, so prispevale še osmino 
stopnje napake. Sodišče je ugotovilo, da je največja 
verjetnost napake pri ukrepu za podporo predelave 
kmetijskih proizvodov, na ukrep za pomoč mladim 
prevzemnikom kmetij pa ni vplivala napaka v zvezi 
z upravičenostjo.Povzetek
07
 Povzetek
VII
Nadzorni organi držav članic bi lahko odkrili in popra -
vili večino napak, ki so vplivale na naložbene ukrepe 
(tistih, ki so jih storili zasebni in javni upravičenci) in bi 
to tudi morali storiti. Kontrolni sistemi so pomanjkljivi, 
ker pregledi niso izčrpni in ker temeljijo na nezado -
stnih informacijah.
VIII
Pomoč na površino je povzročila skoraj tretjino stop -
nje napake, glavni vzrok je bila neskladnost s kmetij -
skimi zavezami. Za to stanje obstajajo tri razlage: nizke 
spodbude kmetom za upoštevanje, nizka stopnja 
kontrole za zaveze in nizka stopnja sankcij za neskla -
dnost. Po drugi strani pa na kompenzacijska plačila za 
območja z omejenimi možnostmi, ki imajo podobne 
značilnosti kot ukrep za pomoč mladim prevzemnikom 
kmetij, manj vplivajo napake.
IX
Izvajanje akcijskih načrtov na pobudo Komisije je 
korak v pravo smer pri obravnavi vzrokov za napake. 
Toda akcijski načrti, ki so jih izvajale države članice, 
imajo večinoma odzivno vlogo, in ne obravnavajo 
sistematično problemov, ki so povzročili napake v vseh 
državah članicah. Poleg tega ni dovolj preventivnih 
ukrepov za zelo razširjene slabosti na ravni EU. Pravni 
okvir EU za programsko obdobje 2014–2020 je mogoče 
sredstvo za obravnavanje vzrokov za napake. Toda dve 
fazi regulativne ureditve, ki se izvajata sedaj, sta glavni 
možnosti za zmanjšanje napak: pregled in odobritev 
programov razvoja podeželja, ki ju izvaja Komisija, 
ter nacionalni regulativni okviri, ki jih izvajajo države 
članice.X
Ponavljajoča se ugotovitev v tem poročilu glede 
obravnave vzrokov za napake je potreba po vzdrže -
vanju ustreznega ravnovesja med številom in zaple -
tenostjo pravil, kar odraža potrebo po doseganju 
vnaprej določenih ciljev ter potrebo po zagotavljanju 
zakonitosti in pravilnosti porabe. Po mnenju Sodišča je 
to, da se poišče pravo ravnovesje med tema nasprot -
jema, ključno za uspešno izvajanje politike za razvoj 
podeželja.
XI
Sodišče priporoča naslednje:
(a) Komisija naj pravočasno zaključi svoje dosedanje 
popravljalne ukrepe tako, da se še naprej osredo -
toča na temeljne vzroke za napake pri porabi za  
razvoj podeželja. Zato naj države članice po po-  
trebi sprejmejo preventivne in popravljalne ukrepe 
v zvezi z javnim naročanjem, namernim zaobhaja -
njem pravil in kmetijsko -okoljskimi plačili.
(b) Komisija naj skrbno spremlja izvajanje programov 
razvoja podeželja in pri svojih revizijah skladnosti 
upošteva veljavna pravila, vključno s tistimi, ki 
so bila sprejeta na nacionalni ravni, kadar je to 
primerno, da bi zmanjšala tveganje ponavljanja 
slabosti in napak, ki so se pojavile v programskem 
obdobju 2007–2013.
(c) Komisija in države članice naj analizirajo:
(i) koliko je mogoče značilnosti bolj osredoto -
čenega področja uporabe, omejenih meril za 
upravičenost in uporabe poenostavljenega 
obračunavanja stroškov uporabiti tudi pri 
oblikovanju in izvajanju povečanega števila 
podpornih ukrepov, ne da bi bili pri tem ogro -
ženi splošni cilji teh ukrepov;
Povzetek 08
(ii) kako izboljšati shemo za podporo naložbam 
v predelavo kmetijskih proizvodov ob upošte -
vanju naslednjih elementov:
 – dejansko potrebo po javni pomoči za ta 
sektor in tveganje mrtvih izgub;
 – kategorije upravičencev, v katere je shema 
usmerjena: kmetje, ki želijo doseči vertikal -
no integracijo svojih podjetij, ali družbe, ki 
se ne ukvarjajo s kmetijsko dejavnostjo;
 – visoko zgornjo mejo za javno pomoč, 
ki je spodbuda za velike korporacije, saj 
imajo samo te dostop do potrebnega 
sofinanciranja;
 – celoten sklop pogojev za upravičenost in 
možnosti za zaobhajanje teh pogojev;
 – več prizadevanj za izboljšanje zasnove in 
uspešnosti administrativnih pregledov in 
pregledov na kraju samem.
(iii) ukrep kmetijsko -okoljskih plačil, da se bodo 
lahko obveznosti, kolikor je mogoče, nadzirale 
z administrativnimi pregledi držav članic.
09
 Uvod
01 
Evropska unija (EU) je v programskem 
obdobju 2007–2013 dodelila skoraj 
100 milijard EUR za doseganje ciljev 
na področju razvoja podeželja. Države 
članice so namenile še 55  milijard  EUR 
svojih lastnih sredstev za sofinanci -
ranje politike EU za razvoj podeželja. 
Ta javna podpora se izvaja v okviru 
ureditev „deljenega upravljanja“ (glej 
sliko 1 ).
02 
Države članice so približno polovico 
proračuna za razvoj podeželja dode -
lile za podporo naložbenim ukrepom . 
Primeri takih ukrepov so posodablja -
nje kmetijskih gospodarstev, pomoč 
mladim prevzemnikom kmetij ali 
izboljšanje osnovnih storitev za pode -
želsko prebivalstvo. Druga polovica 
financiranja je bila namenjena za 
pomoč na površino . Najpomembnejši 
ukrepi v okviru te vrste pomoči so 
kmetijsko -okoljska plačila in kompen -
zacijska plačila kmetom na območjih 
z naravnimi omejitvami, kot so gorska 
območja. V  Prilogi  k temu poročilu so 
navedeni vsi ukrepi in njihovo finanč -
no izvajanje.
03 
V letna poročila Sodišča, objavljena 
od leta 2011, so vključene posebne 
ocene skupine politik „razvoj podeže -
lja, okolje, ribištvo in zdravje“, v kateri 
je približno 90 % sredstev namenjenih 
za razvoj podeželja. Ta ocena temelji 
na rezultatih preizkušanja zakonitosti 
in pravilnosti transakcij, ki ga izvaja 
Sodišče, ter uspešnosti kontrolnih 
sistemov.04 
Po oceni Sodišča na podlagi reprezen -
tativnega vzorca transakcij je samo na 
področju razvoja podeželja povprečna 
stopnja napake za odhodke, nastale 
v zadnjih treh letih, znašala 8,2 % (glej 
tudi odstavek 8)5. V okviru 1  je pona -
zorjeno, kako se primeri neskladnosti, 
ugotovljeni pri posameznih transak -
cijah, količinsko opredelijo za izračun 
stopnje napake.
05 
Visoka stopnja neskladnosti z ve -
ljavnimi pravili, ki se odraža v visoki 
stopnji napake6, pomeni, da se za -
devna sredstva ne porabljajo v skladu 
s pravili. To bi lahko negativno vplivalo 
na doseganje ciljev politike za razvoj 
podeželja (izboljšanje konkurenčnosti 
kmetijstva in gozdarstva; izboljšanje 
okolja in podeželja; izboljšanje kakovo -
sti življenja na podeželskih območjih 
in spodbujanje diverzifikacije gospo -
darskih dejavnosti).5 8,2 % je povprečje za ta tri leta 
s spodnjo mejo 6,1 % in 
zgornjo mejo 10,3 %. 
Povprečje je izračunano iz 
8,4 % za leto 2011, 8,3 % za leto 
2012 in 7,9 % za leto 2013.
6 Prag pomembnosti, ki ga je 
določilo Sodišče, znaša 
2 % revidiranih odhodkov.  
To pomeni, da po presoji 
revizorjev skupne napake pod 
tem pragom verjetno niso 
pomembne, ali povedano 
drugače, da te napake 
verjetno ne bodo vplivale na 
uporabnike finančnih 
informacij.
10 Uvod Slika 1Izvajanje politike EU za razvoj podeželja v okviru deljenega upravljanja
Regulativni okvir:
Države članice na podlagi predpisov na 
ravni EU pripravijo programe razvoja 
podeželja na nacionalni ali regionalni 
ravni, v katerih opredelijo strategijo in 
predlagajo ukrepe, s katerimi želijo obravnavati ugotovljene potrebe. 
Sredstva je treba usmerjati z uporabo meril 
za upravičenost in/ali izbirnih meril, opredeljenih v izvedbenih določbah držav članic.
Izvrševanje proračuna:
Na podlagi pogodb o ﬁnanciranju, 
podpisanih z državami članicami, upravičenci izvajajo projekte in predložijo zahtevke za plačila, da bi prejeli javno pomoč, ki ustreza nekemu odstotku nastalih upravičenih stroškov.
Države članice preverjajo ustrezno 
izvajanje projektov in pravilnost zahtevkov za plačilo ter upravičencem 
nakažejo javno pomoč (vključno s 
soﬁnanciranjem EU).
Vsake tri mesece države članice Komisiji 
predložijo izjave o odhodkih, da od EU 
prejmejo njen del državne pomoči. Po 
preverjanju Komisija državam članicam 
povrne soﬁnanciranje EU, ki so ga plačale.Faza zahtevkov za plačilo (države članice izplačajo javno pomoč 
upravičencem, potem ko opravijo preglede)
(zahtevki za plačilo) 
Države članice vložijo 
zahtevke, da od Komisije 
prejmejo so/f_inanciranje EUUpravičenci vložijo 
zahtevke za plačiloUpravičenci 
udejanjijo 
odobrene projekteDržave članice 
organizirajo razpis 
za projektePredlagajo države 
članice in odobri 
KomisijaPredlaga Komisija in 
odobri Svet
Komisija razdeljuje soﬁnanciranje EU državam članicam
(izjave o odhodkih)Faza izvajanja (upravičenci izvedejo projekt/zavezo)
(pogodbe s tretjimi stranmi/kmetijske prakse)Faza oddaje vlog (sredstva, dodeljena upravičencem)
(pogodbe, podpisane med upravičenci in državami članicami)Podrobna pravila in postopki na ravni držav članic
(nacionalna ali regionalna zakonodaja, postopki, navodila)Strateško programsko načrtovanje na ravni držav članic
(nacionalni strateški načrti, programi razvoja podeželja)Politika za razvoj podeželja, opredeljena na ravni EU
(strateške smernice Skupnosti, Uredba Sveta)
11 Uvod
Izračun stopnje napake
Sodišče kot napake opredeljuje transakcije (ali njihove dele), ki niso bile v skladu z nameni, za katere so bile 
v proračunu odobrene, in s pravno podlago, niso bile pravilno izračunane in niso bile v skladu z ustreznimi 
pravili in predpisi.
Sodišče želi odgovoriti na naslednja vprašanja, da bi ocenilo, ali je prišlo do napake: „Ali bi bil izplačan druga -
čen znesek ali izbran drug izvajalec, če bi bili veljavni postopki pravilno upoštevani?”
Če je odgovor na zgornje vprašanje pritrdilen in če je mogoče izmeriti, na kolikšen delež revidiranega zneska 
je vplivala napaka, se denarna vrednost napake izračuna na naslednji način.
 οPri naložbenih ukrepih znesek, na katerega je vplivala napaka, pomeni vrednost stroškovne postavke, ki 
šteje za neupravičeno.
 οPri javnem naročanju za neupoštevanje postopkovnih zahtev zakonodaje o javnem naročanju, ki ovira cilje 
poštene konkurence in oddajo naročila najboljšemu ponudniku, šteje, da vpliva na celotno vrednost pla-  
čila, povezanega z naročilom.
 οPri pomoči na površino se za količinsko opredelitev kršitev posebnih zavez, ki veljajo za kmete, uporab -
lja sistem znižanj, ki ga uporabljajo države članice.7 Znesek, na katerega je vplivala napaka, vsebuje tudi 
odstopanja pri površinah kmetijskih parcel, ugotovljena z meritvami z napravami GPS.
Stopnja napake za vsako nepravilno transakcijo je razmerje med zneskom, na katerega je vplivala napaka, in 
skupnim plačanim zneskom. Te stopnje napake se nato ekstrapolirajo na znesek celotne revidirane populacije.
7 Zakonodaja EU zahteva, da države članice uporabijo znižanja, kadar upravičenci prijavijo površino, ki je večja od dejanske, ali preveliko število 
živali, ali ne izpolnjujejo zavez.Okvir 1
12
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
06 
V tem poročilu so opisani glavni vzroki 
za visoko stopnjo napake na področju 
razvoja podeželja. V njem je tudi oce -
njeno, ali je za ukrepe, ki so jih sprejele 
države članice in Komisija, verjetno, 
da bodo v prihodnje uspešno obrav -
navali ugotovljene vzroke. V poročilo 
so vključene informacije, ki so bile 
revizorjem dane na voljo do konca 
septembra 2014, ko je bilo končano 
revizijsko delo.
07 
Splošno revizijsko vprašanje je bilo:
V kolikšni meri Komisija in države 
članice uspešno obravnavajo glavne 
razloge za visoko stopnjo napake na 
področju razvoja podeželja?
Podrobna vprašanja, na katera smo 
z revizijo iskali odgovore, so bila:
 – Kateri so glavni vzroki za stopnjo 
napake pri naložbenih ukrepih?
 – Kateri so glavni vzroki za stopnjo 
napake pri pomoči na površino?
 – Ali bi akcijski načrti držav članic in 
nov pravni okvir EU lahko uspešno 
obravnavali te vzroke?08 
Za odgovor na prvi podvprašanji je 
Sodišče analiziralo sporočene rezultate 
za vzorec transakcij, ki so bile naključ -
no izbrane med revizijami zakonitosti 
in pravilnosti za leta 2011, 2012 in 2013. 
Upoštevanje rezultatov treh let na -
mesto enega omogoča podrobnejšo 
analizo vrst napak. Analiza je vključe -
vala pregled 4618 transakcij, od katerih 
jih je 160 vplivalo na stopnjo napake. 
Ugotavljanje vzrokov za napake je bilo 
dopolnjeno z vedenjem, ki ga je Sodi-  
šče pridobilo s preučitvijo kontrolnih  
sistemov, ki so v državah članicah delo -
vali med letoma 2011 in 2013.
09 
Komisija je v svojem odgovoru na 
letno poročilo za leto 2012 navedla, 
da so bili za vsako od 27 držav članic 
izvedeni obsežni akcijski načrti za 
ugotavljanje vzrokov za napake in pri -
pravo ustreznih popravljalnih ukrepov. 
Sodišče je izbralo 10 od teh akcijskih 
načrtov9 in preučilo, ali so bili usmerje -
ni v slabosti, ki so jih ugotovili Sodišče, 
Komisija in države članice same. Ta 
postopek, ki delno temelji na delu za 
pripravo letnega poročila, je vključeval 
tudi pogovore z referenti Komisije za 
zadevne države članice.8 Od 482 transakcij iz letnih 
poročil za leta 2011, 2012 
in 2013 je bilo 21 transakcij 
izključenih, ker so bila to 
plačila za zaključek prejšnjih 
programskih obdobij ali 
plačila v okviru programa 
predpristopne pomoči.
9 Bolgarija, Danska, Nemčija – 
Berlin -Brandenburg, Španija, 
Francija, Italija – Lombardija, 
Latvija, Madžarska, 
Portugalska in Romunija.
13 Obseg revizije in revizijski pristop 
10 
Na dan sprejetja tega poročila so 
bile uredbe EU za novo programsko 
obdobje za razvoj podeželja 2014–
2020 že odobrene. To je revizorjem 
omogočilo, da so preučili, koliko je za 
spremembe, uvedene z novim prav -
nim okvirom, verjetno, da bodo po -
membno vplivale na vzroke za napake. 
Regulativni okviri držav članic za novo 
programsko obdobje so bili še v fazi 
priprave in zato niso bili vključeni v to 
poročilo.
11 
To poročilo je osredotočeno na 
skladnost izvajanja ukrepov za razvoj 
podeželja z veljavnimi zakoni in pred -
pisi in se le obrobno sklicuje na vidike 
smotrnosti – gospodarnost, uspešnost 
in učinkovitost. Ti elementi dobrega 
finančnega poslovodenja so obsežno 
obravnavani v drugih posebnih poroči -
lih Sodišča.
14
 Vrste in pogostost 
ugotovljenih napak
Splošno
12 
Ta oddelek vsebuje analizo vzorca 
461 preučenih plačil in 160 plačil, na 
katerih temelji povprečna stopnja 
napake 8,2 %.
13 
Na sliki 2  je prikazano, da je bil vzorec 
skoraj enakovredno razdeljen med 
glavni vrsti ukrepov. Prikazano je tudi, 
da so naložbeni ukrepi pomenili večji 
delež stopnje napake (približno dve 
tretjini) kot pomoč na površino (prib -
ližno eno tretjino).14 
Kot je prikazano v  diagramu 1 , re-
gulativni okvir sestavljata dve plasti: 
raven EU, ki določa splošne zahteve in 
pogoje, in raven držav članic. Države 
članice izvajajo zahteve uredb EU in 
določijo dodatne pogoje v skladu s cilji 
svojih politik. Sodišče je v zvezi z vrsta -
mi kršene zakonodaje ugotovilo, da je 
le 1,3 odstotne točke stopnje napake 
posledica neskladnosti z neposrednimi 
določbami uredb EU. Večina stopnje 
napake (6,9 odstotne točke) je posledi -
ca kršitve pogojev, določenih na ravni 
držav članic.Slika 2Delež pomoči na površino in naložbenih ukrepov v vzorcu 
in pri stopnji napake
2475,7 %2142,5 %
vzorec stopnja napakepomoč na površino
naložbeni ukrepi
15 Vrste in pogostost ugotovljenih napak
Naložbeni ukrepi
15 
Na sliki 3  je prikazana razčlenitev 
različnih vrst upravičencev do nalož -
benih ukrepov, ki kaže, da so javni 
organi povzročili četrtino 8,2-odstotne 
stopnje napake. Obstajata dve glavni 
kategoriji zasebnih upravičencev: kme -
tovalci in upravičenci brez kmetijske 
dejavnosti. Zadnji predstavljajo petino 
vzorca, vendar so prispevali k tretjini 
stopnje napake za naložbene projekte.16 
Pri naložbenih ukrepih so bile najpo -
gostejše ugotovljene napake kršitve 
pogojev za upravičenost, znaki, da bi 
lahko zasebni upravičenci namerno 
storili nepravilnosti, in neupoštevanje 
pravil o javnem in zasebnem naroča -
nju (glej sliko 4 ). Naložbene projekte 
običajno sestavlja majhno število po -
sameznih stroškovnih postavk z visoko 
vrednostjo. To pomeni, da posamezne 
stroškovne postavke, kadar štejejo za 
neupravičene, povzročajo razmeroma 
visoko stopnjo napake kot delež celot -
nega plačila. Če projekti ali upravičenci 
niso upravičeni, se za revidirano plačilo 
uporabi 100-odstotna stopnja napake.Slika 3Delež različnih vrst upravičencev do naložbenih ukrepov 
v vzorcu in pri stopnji napake
106
1,6 %46
1,8 %95 2,3 %
vzorec stopnja napakejavni organi
zasebni upravičenci razen kmetov
kmetje
16 Vrste in pogostost ugotovljenih napak Slika 4 Slika 5Razčlenitev 5,7 ‑odstotnega prispevka k stopnji napake po naložbenih ukrepih
Razčlenitev 2,5 ‑odstotnega prispevka k stopnji napake po plačilih pomoči  
na površinodomnevne namerne
nepravilnosti 1,1 %zasebno naročanje 0,6 %presežena zgornja meja pomoči 0,5 %drugo 0,5 %
javna naročila 1,1 %
merila za upravičenost –
javni upravičenci 0,9 %
merila za upravičenost –
zasebni upravičenci 1 %
kmetijske zaveze 0,9 %
merila za upravičenost 0,9 %drugo 0,4 %
razlike v površini 0,3 %Pomoč na površino
17 
Za plačila na površino se je večina 
ugotovljenih nepravilnosti nanašala na 
neskladnost s kmetijsko -okoljskimi za -
vezami (obveznosti, povezane z gospo -
darjenjem z zemljišči ali upravljanjem kmetije), neupravičene kmetijske par -
cele in previsoke prijave (glej sliko 5 ). 
Napake se na splošno nanašajo na 
omejeno območje kmetije, zaradi česar 
je stopnja napake na plačilo manjša 
kot pri naložbenih ukrepih, kjer kršitve 
upravičenosti vplivajo na večji delež 
plačila.
17 Vrste in pogostost ugotovljenih napak
Razlike med stopnjami 
finančnega izvajanja  
in stopnjami napake  
med skupinami  
držav članic
18 
Proračun za razvoj podeželja za 
obdobje 2007–2013 (glej odstavek 1) 
vsakoletno razčlenijo države članice. 
V Uredbi Sveta (ES) št. 1290/200510 se 
zahteva, da Komisija razveljavi vse de -
leže prevzetih obveznosti za posame -
zno leto, ki niso bili porabljeni v dveh 
letih po prevzemu obveznosti (znano 
kot „pravilo N + 2”). To pravilo naj bi 
pospešilo izvajanje programov.
19 
Sodišče je primerjalo stopnjo finančne -
ga izvajanja držav članic (tj. razmerje 
med kumulativnimi dejanskimi plačili 
in načrtovanimi plačili) z njihovimi 
stopnjami napake. Za pridobitev sta -
tistično reprezentativnih informacij je 
bilo 27 držav članic, ki so imele pro -
grame razvoja podeželja za obdobje 
2007–2013, razdeljenih v tri skupine 
s po devetimi državami članicami 
v padajočem vrstnem redu glede na 
njihovo stopnjo finančnega izvajanja 
na dan 15. oktobra 2013. Razpoložljive 
informacije ne omogočajo prikaza re -
zultatov za posamezne države članice. 
V treh skupinah so zastopane nasled -
nje države članice.
 – Najvišja stopnja finančnega 
izvajanja: Belgija, Češka, Estonija, 
Irska, Latvija, Luksemburg, Avstrija, 
Slovaška in Finska. – Srednja stopnja finančnega 
izvajanja: Nemčija, Francija, Litva, 
Nizozemska, Poljska, Portugalska, 
Slovenija, Švedska in Združeno 
kraljestvo.
 – Najnižja finančna stopnja finanč -
nega izvajanja: Bolgarija, Danska, 
Grčija, Španija, Italija, Ciper, Ma -
džarska, Malta in Romunija.
20 
Na sliki 6  so prikazani skupni zneski od 
začetka programskega obdobja (2007) 
do konca proračunskega leta 2013,11 ki 
kažejo močno negativno soodvisnost 
med stopnjami finančnega izvajanja in 
stopnjami napake za tri skupine držav 
članic. Enaka analiza je bila izvedena za 
druge datume in ločeno za naložbene 
ukrepe in pomoč na površino, rezultati 
pa so bili podobni. Toda pomoč na 
površino v glavnem temelji na večlet -
nih pogodbah, zaradi česar sta stopnji 
izvajanja in napake razmeroma stabil -
ni. Medsebojna odvisnost je izrazitejša 
pri naložbenih ukrepih, pri katerih so 
stopnje izvajanja nižje, stopnje napake 
pa višje.
21 
Podrobna analiza soodvisnosti med 
stopnjo finančnega izvajanja in stop -
njo napake ni vključena v obseg te 
revizije.10 Člen 29 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1290/2005 z dne 21. junija 
2005 o financiranju skupne 
kmetijske politike (UL L 209, 
11.8.2005, str. 1).
11 Države članice svoje odhodke 
na področju razvoja podeželja, 
izplačane med 1. julijem in 
15. oktobrom, do 
10. novembra prijavijo 
Komisiji. Po njihovem sprejetju 
se prispevek EU plača 
decembra. Odhodki, nastali 
15. oktobra 2013, so tako 
zadnji, ki so še vključeni  
v to revizijo.
18 Vrste in pogostost ugotovljenih napak Slika 6Primerjava stopenj finančnega izvajanja s stopnjami napake za tri skupine  
s po devetimi državami članicami
83,0 %
72,3 %
57,5 %
3,6 %8,6 %10,0 %
0 %2 %4 %6 %8 %10 %12 %
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %
stopnja
 napake
9 držav članic s sr ednje 
visoko stopnjo 
ﬁnančnega izvajanja9 držav članic 
z najvišjo stopnjo 
ﬁnančnega izvajanja9 držav članic z najnižjo 
stopnjo ﬁnančnega 
izvajanja
19
 Opažanja
12 Direktiva 2004/18/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 31. marca 2004 
o usklajevanju postopkov za 
oddajo javnih naročil gradenj, 
blaga in storitev (UL L 134, 
30.4.2004, str. 114).
13 Uredba Komisije (EU) 
št. 65/2011 z dne 
27. januarja 2011 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 glede izvajanja 
kontrolnih postopkov in 
navzkrižne skladnosti v zvezi 
z ukrepi podpore za razvoj 
podeželja (UL L 25, 28.1.2011, 
str. 8).DEL I – Kateri so glavni 
vzroki za stopnjo napake 
pri naložbenih ukrepih?
22 
V tem oddelku so preučeni vzroki za 
napake pri naložbenih ukrepih, ki so 
prispevali k dvema tretjinama stopnje 
napake (glej sliko 2 ). Sodišče je ugo -
tovilo, da sta glavna povzročitelja stop -
nje napake vrsta upravičenca in vrsta 
ukrepa. Pri nekaterih ukrepih je bila 
verjetnost napake večja, medtem ko na 
druge napaka skoraj ni vplivala.
Javni organi so pomemben 
vir napak zaradi neskladnosti 
s pravili o javnem naročanju
23 
Glavni cilji pomoči javnim organom za 
ukrepe za razvoj podeželja so izboljša -
nje kakovosti življenja na podeželskih 
območjih, izboljšanje in razvoj kmetij -
ske infrastrukture, ter obnavljanje pro -
izvodnega potenciala gozdov. Ukrepi 
za podporo tem ciljem so pomenili 
približno četrtino vseh odhodkov za 
naložbe. Poleg tega lahko do 4 % skup-  
nega proračuna za razvoj podeželja 
uporabijo organi upravljanja kot „teh -
nično pomoč” za financiranje priprave, 
upravljanja, spremljanja, vrednotenja, 
obveščanja in kontrolnih dejavnosti, ki 
se izvajajo v okviru programov razvoja 
podeželja.24 
Revidirani javni organi so bili večinoma 
občine ali njihova združenja. Sodišče 
je revidiralo tudi centralne, regionalne 
in lokalne uprave (vključno s plačilnimi 
agencijami) ter druge javne organizaci -
je, kot so namakalni konzorciji.
25 
V skladu z Direktivo 2004/18/ES12 mora -
jo države članice uvesti obveznost za 
javne organe, da za oddajo javnega 
naročila uporabljajo konkurenčne 
postopke. Izjeme so dovoljene le v ute -
meljenih okoliščinah (npr. zaradi izre -
dne nujnosti, do katere je prišlo zaradi 
nepredvidljivih dogodkov). V uredbi 
Komisije (EU) št. 65/201113 je določeno, 
da je treba pri naložbenih projektih 
upoštevati veljavna nacionalna pravila 
o javnem naročanju.
26 
Napake v postopkih oddaje javnega 
naročila pomenijo osmino povprečne 
stopnje napake na področju razvoja 
podeželja. Ta podatek vključuje samo 
primere, v katerih so resne kršitve 
pravil o javnem naročanju vplivale na 
izbiro uspešnega ponudnika.
20 Opažanja
27 
Od mnogih veljavnih pravil so le tri ka -
tegorije resnih kršitev pravil o javnem 
naročanju privedle do tega bistve -
nega vpliva na stopnjo napake (glej 
tabelo 1 ).28 
Sodišče je ugotovilo glavna razloga, 
ki bi lahko pojasnila kršitev pravil 
o javnem naročanju. Prvič, podeželske 
infrastrukturne projekte običajno izva -
jajo majhne občine, ki imajo pogosto 
malo izkušenj z izvajanjem postopkov 
oddaje javnega naročila in nimajo na 
voljo usposobljenega in izkušenega 
osebja. Med razpisnim postopkom 
nacionalni organi ne zagotavljajo 
podrobnih smernic.Tabela 1Kršitev pravil o javnem naročanju Primer
Neupravičena neposredna oddaja naročila brez konkurenčnega 
postopkaUpravičenec naložbenega projekta, občina na Nizozemskem, se je dogovoril, da se 
izvede razpisni postopek, in prenesel izvajanje projekta na neko fundacijo. V sporazu ‑
mu s fundacijo je bil določen postopek oddaje javnega naročila, in sicer se je zahtevala 
uporaba konkurenčnega postopka, ki naj bi bil objavljen na posebni spletni strani.
Toda odbor fundacije se je tri tedne po podpisu sporazuma odločil za uporabo nepo ‑
sredne oddaje naročila, ne da bi to objavil na tej spletni strani.
Napačna uporaba meril za izbor in dodelitevV Nemčiji (Brandenburg‑Berlin) je občina organizirala konkurenčni postopek za izbiro 
ponudnika širokopasovnega interneta.
Pri ocenjevanju ponudb je občina uporabila druga merila za dodelitev, kot so bila 
objavljena v obvestilu o javnem naročilu, temu pa je sledil postopek s pogajanji, 
v katerem sta smela sodelovati le dva od ponudnikov. Na koncu postopka občina ni 
izbrala najugodnejše ponudbe.
Neenakopravna obravnava ponudnikovPodeželska občina v Romuniji je dobila podporo za naložbeni projekt, ki je zajemal 
vodovodno omrežje, kanalizacijski sistem, izboljšavo lokalnih cest in občinski center.
Ponudbe za javno naročilo gradenj je predložilo sedem ponudnikov; upravičenec 
jih je pet zavrnil, ker niso izpolnjevale pogojev. Sodišče je ugotovilo, da tudi izbrani 
ponudnik ni izpolnil dveh zahtev, kar je bilo uporabljeno kot razlog za zavrnitev 
drugih ponudb.
21 Opažanja
14 Člen 71 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 z dne 
20. septembra 2005 o podpori 
za razvoj podeželja iz 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, 
str. 1).29 
Drugič, napake so tudi posledica tega, 
da se nekateri upravičenci raje odloča -
jo za delo s specifičnimi izvajalci, zato 
naročila oddajajo neposredno brez 
objave obvestila o javnem naročilu 
ali ne zaprosijo za ponudbe drugih 
potencialnih ponudnikov. V 80 % teh 
primerov je bil izbrani ponudnik tisti, ki 
je upravičencu že zagotavljal podobno 
blago ali storitve (glej okvir 2 ). Plačilne 
agencije temu nikoli niso ugovarjale, 
čeprav osnovna načela javnega na -
ročanja, in sicer preglednost, objek -
tivnost, nediskriminacija in ustrezno 
razkritje, niso bila upoštevana.
Naročila, oddana neposredno obstoječim dobaviteljem
Na Švedskem je regionalni vladni organ izvajal projekt v okviru infrastrukturnega ukrepa, povezanega z razvo -
jem in prilagoditvijo kmetijstva in gozdarstva. Revidirani projekt je bil nadaljevanje prejšnjega projekta.
Švedski zakon o javnem naročanju dovoljuje neposredno oddajo naročil samo v izjemnih okoliščinah ali če je 
vrednost naročila pod določenim pragom, v tem primeru pa mora naročnik pridobiti vsaj tri ponudbe.
Upravičenec teh pravil ni upošteval in je tri naročila oddal neposredno, potem ko je v vsakem primeru pridobil 
samo po eno ponudbo, in sicer od podjetij, ki so zagotovila enake storitve za prejšnji projekt.Okvir 2
Neskladnost upravičencev 
z merili za upravičenost je 
imela znaten učinek na stop ‑
njo napake
30 
V uredbi Sveta o podpori za razvoj 
podeželja14 je določeno, da so odhodki 
upravičeni le, če so nastali v skladu 
s pravili o upravičenosti in izbirnimi 
merili, določenimi na nacionalni ravni. 
Države članice morajo določiti ta pravi -
la in merila zaradi usmerjanja omejenih 
finančnih sredstev v področja, projekte 
in upravičence, ki največ prispevajo 
k doseganju ciljev programa.31 
Kršitve pravil o upravičenosti so 
pomenile četrtino stopnje napake na 
področju razvoja podeželja, in sicer 
enakomerno porazdeljeno med zaseb -
nimi in javnimi upravičenci. Sodišče je 
ugotovilo mnogo različnih kršitev pra -
vil o upravičenosti, do katerih je prišlo 
zaradi velikega števila naložbenih 
ukrepov ter izvedbenih pravil in meril, 
ki zanje veljajo v državah članicah.
22 Opažanja
32 
Do kršitev pravil o upravičenosti lahko 
pride na ravneh upravičenca, projekta 
in posameznih stroškovnih postavk. 
V tabeli 2  je ponazorjenih nekaj takih 
primerov. Tabela 2Raven, na kateri je prišlo do kršitve Primer
UpravičenecV Španiji morajo imeti podjetja, ki želijo izkoristiti pomoč za naložbe v predelovalne obrate za 
kmetijske proizvode, manj kot 750 zaposlenih in letno realizacijo manj kot 200 milijonov EUR. 
Pri ugotavljanju skladnosti s tema pragovoma je treba upoštevati tudi podatke za obvladujoče 
družbe (do končnega dejanskega lastnika).
Upravičenec je predložil projekt za širitev svojih proizvodnih obratov. V vlogo je vključil le 
podatke o polovici družb, ki so del skupine. Na podlagi teh nepopolnih informacij je upravičenec 
izjavil, da ne presega zgornje meje glede števila zaposlenih in skupne realizacije.
Sodišče je ponovno izračunalo kazalnike, pri čemer je vključilo podatke za vse družbe v skupini, 
in ugotovilo, da sta bili preseženi obe zgornji meji. Upravičenec je bil zato neupravičen.
ProjektVeč kmetov na Poljskem je pridobilo pomoč za ustanovitev skupine proizvajalcev, ki bi od svojih 
članov kupovala kmetijske proizvode in jih nato prodajala tretjim osebam (z namenom pridobiti 
boljše cene, kot bi jih sicer lahko dosegel vsak posamezen kmet).
Eden od pogojev za prejetje pomoči je bil, da mora skupina proizvajalcev proizvode prodajati 
tretjim osebam.
Sodišče je ugotovilo, da je bila edina stranka skupine proizvajalcev druga družba, ki je bila 
v lasti istih kmetov. Revidirani projekt je bil zato neupravičen.
Posamezne stroškovne postavkeNa Portugalskem je upravičenec predložil projekt za sajenje oljk. Eden od pogojev je bil, da so 
odhodki upravičeni le, če so stroški nastali po predložitvi projektne vloge (za preprečevanje 
mrtvih izgub in zagotovitev, da pomoč prejmejo samo kmetje, ki jo resnično potrebujejo).
Pri pregledu zahtevka za plačilo je Sodišče odkrilo stroškovne postavke, ki pomenijo več kot 
10 % zahtevanega zneska, ki so nastale pred datumom vloge za podporo. Te postavke odhod ‑
kov so bile zato neupravičene.
33 
Države članice so izvajale zahteve EU 
in cilje svojih lastnih politik z nacio -
nalno in regionalno zakonodajo; to je 
običajno vključevalo programe razvoja 
podeželja, izvedbene uredbe, priročni -
ke za postopke in navodila za prosilce. 
Zato je bilo veljavno veliko število pravil in zahtev. Toda po mnenju So -
dišča so ta pravila pogosto potrebna 
za zagotavljanje, da so javna sredstva 
porabljena za dosego ciljev politike 
in da se upoštevajo načela dobrega 
finančnega poslovodenja.
23 Opažanja
34 
Sodišče meni, da pravila pri revidiranih 
projektih niso bila po nepotrebnem za -
pletena in niso nalagala neutemeljenih 
zahtev za upravičence in organe držav 
članic. Ugotovljeno je bilo tudi manjše 
število primerov prekomerne regulaci -
je, vendar so ti imeli le majhen učinek 
na stopnjo napake.
35 
Obstaja tveganje, da bi države člani -
ce odpravile uspešna pravila, da bi 
preprečile napake. Uspešna pravila 
so pomembna za doseganje ciljev 
politike. Sodišče meni, da poenostavi -
tev ne bi smela ogroziti načel dobrega 
finančnega poslovodenja. Na primer, 
(glej okvir 3 ) prvotna portugalska 
pravila, opisana spodaj, so učinkovit 
način za izključevanje naložb, ki bi 
bile izvedene tudi brez javne pomoči. 
Kadar bi bile naložbe izvedene v vsa -
kem primeru, javna podpora ni bila 
potrebna. Sodišče je že v več posebnih 
poročilih kritiziralo to, da so upravičeni 
odhodki, ki so nastali pred predloži -
tvijo vloge, in priporočilo, naj bodo 
odhodki upravičeni šele od odobritve 
nepovratnih sredstev. Zato v zadev -
nem primeru rešitev za preprečevanje 
napak ne bi bilo to, da država članica 
prekliče uspešno pravilo, temveč da 
prepreči napake z boljšim preverja -
njem zahtevkov za plačila.Pri ukrepu „pomoč mladim 
prevzemnikom kmetij” ni bilo 
ugotovljenih napak v zvezi 
z upravičenostjo
36 
V vzorcu s 461 revidiranimi projekti je 
bilo 20 projektov v okviru ukrepa „po -
moč mladim prevzemnikom kmetij”. 
Ta podpora se odobri posameznikom, 
mlajšim od 40 let, ki prvič postanejo 
lastniki kmetije. Podpora se zago -
tovi v obliki izplačila maksimalnega 
pavšalnega zneska v višini 70 000 EUR, 
katerega cilj je pomagati kmetovalcem 
pri začetku dejavnosti in razvijanju 
njihovih kmetij. Upravičenci lahko 
uporabijo podporo za nakup zemljišč, 
zgradb, opreme in živali ter za kritje 
potreb po obratnem kapitalu.
Primer preklica uspešnega merila za upravičenost
Na Portugalskem so na začetku programskega obdobja leta 2007 naložbe, izvedene pred predložitvijo vloge 
za podporo, štele za neupravičene. Vzorec revidiranih primerov je vseboval dva, pri katerih se to pravilo za 
nekatere stroškovne postavke ni upoštevalo, zato so bili zadevni odhodki neupravičeni.
Nacionalna pravila so bila spremenjena leta 2011. Odhodki, nastali pred predložitvijo vloge za podporo, so 
zdaj upravičeni.Okvir 3
24 Opažanja
37 
V Uredbi Sveta15 sta poleg osnovnih 
zahtev za upravičenost (mlajši od 
40 let in prvi začetek dejavnosti na 
kmetiji) določena dva dodatna pogoja. 
Upravičenci morajo imeti ustrezna po -
klicna strokovna znanja in usposoblje -
nost ter predložiti poslovni načrt. Za 
20 revidiranih projektov so države čla -
nice določile majhno število podrob -
nih zahtev. Na primer, kmetovalci so 
morali v treh letih z usposabljanjem 
pridobiti ustrezna strokovna znanja in 
usposobljenost ter pripraviti in izvajati 
poenostavljen poslovni načrt, v ka -
terem je bilo opisano prvotno stanje 
kmetijskega gospodarstva ter specifič -
ni mejniki in cilji za razvoj dejavnosti.
38 
Sodišče je odkrilo nekatere postop -
kovne slabosti in pomisleke glede 
dobrega finančnega poslovodenja, ni 
pa ugotovilo nobene napake glede 
zakonitosti in pravilnosti v zvezi z na -
činom priprave in izvedbe projektov 
mladih kmetovalcev. Sodišče meni, da 
je to zaradi majhnega števila podrob -
nih zahtev, osredotočenosti področja 
uporabe ukrepa in uporabe pavšalnih 
plačil. Seveda morajo sheme, kot je 
ta, zagotoviti tudi stroškovno učinko -
vitost in upoštevati dobro finančno 
poslovodenje – to pa ni bilo vključeno 
v to poročilo. Toda ta primer kaže, da 
relativna preprostost sheme vpliva na 
stopnjo nepravilnosti.Znaki, da so zasebni upravi ‑
čenci morda storili namerne 
nepravilnosti
39 
V Uredbi Komisije (EU) št. 65/2011 je 
določeno, da se, kadar se ugotovi, da 
je upravičenec namerno vložil napačno 
prijavo, zadevna dejavnost izključi iz 
podpore, za vse že plačane zneske za 
to dejavnost pa se zahteva povračilo.16
40 
Goljufije imajo lahko naslednje 
elemente:17
 – uporabo ali predložitev nepravilnih 
ali nepopolnih izjav ali dokumen -
tov, ki privede do neupravičenega 
plačila sredstev iz proračuna EU ali 
proračunov, ki jih upravlja EU ali so 
upravljani v imenu EU;
 – nerazkritje zahtevanih informacij 
z enakim učinkom;
 – zlorabo sredstev za druge namene 
kot za tiste, za katere so bila prvot -
no odobrena.
41 
Pri 4 % revidiranih zasebnih nalož -
benih projektov (6 od 152) je Sodišče 
ugotovilo, da so upravičenci morda 
storili namerne nepravilnosti. Ti pri -
meri predstavljajo osmino povprečne 
stopnje napake na področju razvoja 
podeželja.15 Člen 22 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005.
16 Člena 4(8) in 30(2) Uredbe 
Komisije (EU) št. 65/2011.
17 Pojem goljufije, kot se 
uporablja v zakonodaji 
Skupnosti, je opredeljen 
v členu 1 Akta Sveta z dne 
26. julija 1995 o pripravi 
Konvencije o zaščiti finančnih 
interesov Evropskih skupnosti.
25 Opažanja
42 
Sodišče o vseh primerih, v katerih 
obstajajo znaki namerne nepravilnosti, 
poroča OLAF za nadaljnjo analizo in 
ustrezno spremljanje. V  okviru 4  je 
primer.
Ukrep za podporo naložbam 
v živilskopredelovalne obrate 
zbuja največ skrbi
43 
Ukrep za razvoj podeželja „dodajanje 
vrednosti kmetijskim in gozdarskim 
proizvodom” je najpomembneje 
prispeval k stopnji napake za zasebne 
naložbe. Ta ukrep je usmerjen v mala 
in srednja podjetja (MSP), z njim pa se 
financirajo naložbe v obrate za prede -
lavo primarnih proizvodov. Ti obrati 
vključujejo vinarne, mline, linije za pre -
delavo in pakiranje sadja in zelenjave.44 
Na 10 od 19 revidiranih projektov za 
ta ukrep je vplivala napaka (trije od 
teh primerov so bili sporočeni OLAF). 
Glavne ugotovljene pomanjkljivosti 
so bile neskladnost z merilom za MSP 
in neupoštevanje ustreznih postop -
kov oddaje zasebnega naročila. Javna 
pomoč za ta ukrep običajno znaša več 
milijonov EUR na projekt. Zato obstaja 
velika spodbuda za prosilce, da zaobi -
dejo pravila, da bi prejeli pomoč.
Primer znakov namerne nepravilnosti
Upravičenec je vložil zahtevek za pomoč v okviru naložbenega ukrepa, pri katerem so pravila določala, da na -
kup rabljene opreme ni upravičen. Ob predložitvi zahtevka za plačilo je upravičenec izjavil, da je bila oprema, 
ki je bila del projekta, kupljena nova od trgovca.
Med obiskom na kraju samem so revizorji Sodišča našli dokaze, ki kažejo na to, da stroj dejansko ni bil kupljen 
nov. Revizorji so nato pridobili dokumentacijo tretje osebe, ki potrjuje, da je bila oprema kupljena rabljena.
Odhodek je bil ocenjen kot neupravičen in primer je bil posredovan OLAF.Okvir 4
26 Opažanja
45 
Poleg tega je Sodišče pred kratkim 
poročalo o številnih pomanjkljivostih 
pri izvajanju tega ukrepa, kar je resno 
vplivalo na učinkovitost in uspešnost 
ukrepa pri doseganju ciljev politike.18
Organi držav članic bi lahko 
odkrili in popravili napake, 
ki so vplivale na naložbene 
ukrepe
46 
V Uredbi Komisije (EU) št. 65/2011 je 
določeno, da morajo države članice 
vzpostaviti kontrolni sistem, ki zago-  
tavlja, da se izvajajo vsi potrebni pre -
gledi za preverjanje skladnosti s pogo -
ji, pod katerimi se pomoč odobri. Na -
tančno je tudi določeno, kako je treba 
izvajati te preglede, vključno s tem, kaj 
je treba preveriti, kako je treba izbrati 
vzorce, in kolikšna je minimalna pokri -
tost za vsako vrsto podpore.
47 
Administrativni pregledi se opravijo za 
vse vloge za podporo in zahtevke za 
plačila, vključevati pa morajo vsaj en 
obisk dejavnosti, ki prejema podporo, 
ali kraja naložbe, da se preveri njena 
izvedba. Poleg tega je treba vsako 
leto opraviti preglede na kraju samem 
za vzorec projektov, ki pomenijo vsaj 
5 % odhodkov.48 
Po mnenju Sodišča bi države članice 
lahko preprečile večino napak pri na -
ložbenih ukrepih in bi to morale storiti 
iz naslednjih dveh razlogov.
49 
Prvič, informacije, ki so potrebne za 
odkrivanje in popravljanje napak, so 
bile organom držav članic na voljo, 
vendar pogosto niso bile uporabljene 
ali zahtevane. Opažene so bile nasled -
nje značilne situacije:
 – informacije so bile na voljo v doka -
zilih, ki jih je predložil upravičenec 
(npr. datumi računov), vendar jih 
plačilna agencija ni uporabila;
 – informacije so bile na voljo na rav -
ni upravičenca (npr. računovodske 
evidence), vendar plačilna agencija 
ni zaprosila zanje;
 – informacije so na voljo na ravni 
tretje strani (npr. deležniška struk -
tura družb upravičenca), vendar 
plačilna agencija ni zaprosila zanje.
50 
Drugič, pregledi, ki so jih opravili or -
gani držav članic, niso bili izčrpni. Taki 
primeri so vključeni v  okvir 5 .18 Posebno poročilo št. 1/2013 – 
Ali je podpora EU 
živilskopredelovalni industriji 
uspešno in učinkovito dodala 
vrednost kmetijskim 
proizvodom? ( http://eca.
europa.eu ).
27 Opažanja
51 
Sodišče je s preučitvijo sistemov po -
trdilo, da je kakovost pregledov, ki jih 
opravljajo države članice, nezadostna. 
Sodišče je ocenilo kakovost ključnih 
vidikov nadzornih in kontrolnih siste -
mov za naložbene ukrepe za 14 pla -
čilnih agencij v 13 državah članicah19 
v zadnjih treh letih. Za nobeno plačil -
no agencijo ni bilo ocenjeno, da ima 
uspešne sisteme za administrativne 
preglede, in samo za pet plačilnih 
agencij je bilo ocenjeno, da imajo 
uspešne sisteme za preglede na kraju 
samem.52 
Pri naložbenih ukrepih do večine 
napak pride na začetni stopnji, tj. pri 
vlogah za podporo, in v fazi oddaje 
javnega naročila, ki sledi. Preverjanje 
vlog za podporo je zapleten in pogos -
to dolgotrajen postopek.Primer nezadostne kakovosti pregledov, ki jih izvajajo države članice
Na Poljskem je bilo naročilo, sofinancirano v okviru ukrepa tehnične pomoči (glej odstavek 23), dodeljeno 
neposredno, brez izvedbe zahtevanega konkurenčnega postopka. Sodišče je ugotovilo, da zahtevani pregledi 
niso bili opravljeni, saj plačilna agencija ni preverila, ali so bili projekti tehnične pomoči skladni s pravili o jav -
nem naročanju.
V Romuniji je plačilna agencija izvedla preverjanja zahtevka za plačilo, ki ga je predložil upravičenec za projekt 
zagotavljanja svetovalnih storitev za kmetije. Iz kontrolnega poročila plačilne agencije je razvidno, da je raz -
lika med zneskom, ki ga je zahteval upravičenec, in zneskom, ki ga je odobrila plačilna agencija, več kot 3 %. 
Plačilna agencija ni uporabila za take primere zahtevane kazni, ker za ta ukrep ni bil izveden tak pregled.
V Španiji so bili stroški izvedenih gradbenih del utemeljeni s kopijami računov izvajalca in kopijami doka -
zil o plačilu. Ti računi so pokazali, da je izvajalec priznal 5-odstotni popust na skupno vrednost računov. Iz 
evidence plačil je razvidno tudi, da upravičenec računov ni plačal v celoti, temveč je odštel 5-odstotni popust. 
Čeprav je plačilna agencija preverila račune in evidenco plačil, so bili odhodki odobreni v celoti, ne da bi bil 
odštet 5-odstotni popust, čeprav upravičenec tega odhodka ni imel.
Na Švedskem regionalni vladni organ ni upošteval veljavnih pravil o javnem naročanju (glej okvir 2 ). Sodišče je 
ugotovilo, da je plačilna agencija naloge odobritve vlog za pomoč in zahtevkov za plačilo za revidiran projekt 
prenesla na zadevni regionalni vladni organ. Hkrati je ta organ prejel pomoč kot upravičenec. Regionalni vlad -
ni organ ni preveril skladnosti z nacionalnimi pravili o javnem naročanju kot del administrativnih pregledov.Okvir 5
19 Glej Prilogo 4.2 k letnim 
poročilom Sodišča za 
proračunska leta 2011, 2012 
in 2013.
28 Opažanja
53 
Sodišče meni, da je do težav, ki so se 
pojavile v tej fazi, morda delno prišlo 
zaradi neučinkovitosti v postopkih 
plačilnih agencij. Plačilne agencije 
običajno opravijo cel sklop preverjanj 
v zvezi z vlogami za podporo, tudi če 
se v nekem delu postopka preverjanja 
izkaže, da vloga ni upravičena. Zato je 
čas, v katerem se preverjanje nadalju -
je tudi po tem, ko je bila ugotovljena 
neupravičenost, vir neučinkovitosti.54 
Glede na omejene finančne vire, zlasti 
ob koncu programskega obdobja, je 
mogoče, da se lahko sofinancira le 
majhen del vlog za podporo (vloge, ki 
prejmejo največje število točk). Vseeno 
pa nekatere plačilne agencije izvajajo 
celoten sklop preverjanj v zvezi z vse -
mi predloženimi vlogami, tudi če mno -
gi upravičeni projekti ne bodo prejeli 
pomoči, ker ne bodo imeli dovolj točk. 
V tem kontekstu plačilna agencija 
v Italiji za Sicilijo uporablja učinkovit 
postopek, ki je opisan v  okviru 6 .
Primer najboljše prakse pri ocenjevanju vlog za podporo
V Italiji na Siciliji se vloge za podporo ocenjujejo v dveh fazah.
V prvi fazi se v zvezi z vsemi vlogami opravi omejeno število pregledov, rezultati pa se objavijo v predhodnem 
poročilu o izbiri. Projekti se izberejo v padajočem vrstnem redu glede na število dodeljenih točk, dokler skup-  
na vrednost izbranih projektov ne doseže dodeljenih proračunskih sredstev.
V drugi fazi pa se preverjanje v celoti izvaja samo za tiste projekte, ki so bili izbrani v predhodnem postopku 
izbire. Če se ugotovi, da so med njimi neupravičeni projekti, se ti nadomestijo s projekti z največjim številom 
točk, ki sprva niso bili izbrani.Okvir 6
29 Opažanja
DEL II  
Kateri so glavni vzroki za 
stopnjo napake pri 
pomoči na površino?
55 
Ta oddelek obravnava vzroke za na -
pake pri pomoči na površino. Skupni 
proračun je sicer enakovredno razde -
ljen med naložbene ukrepe in pomoč 
na površino, vendar je ta prispevala le 
k tretjini stopnje napake (glej sliko 2 ). 
Do glavnega učinka na stopnjo napake 
je za razliko od pomoči za območja 
z omejenimi možnostmi prišlo zaradi 
neskladnosti s kmetijsko -okoljskimi 
zavezami.
Med ukrepi na površino 
je verjetnost napake naj ‑
večja pri kmetijsko‑okoljski 
pomoči
56 
Kmetijsko -okoljska plačila se odobri -
jo kmetom, ki se zavežejo, da bodo 
prostovoljno upoštevali nekatere 
obveznosti za doseganje okoljskih 
ciljev. Plačila krijejo dodatne stroške in 
izpad dohodka, do katerih pride zaradi 
okolju prijaznih kmetijskih praks, ki se 
izvajajo v obdobju od petih do sed -
mih let. Kmetijsko -okoljski ukrepi so 
finančno najpomembnejši ukrep za 
razvoj podeželja, za katerega je bilo 
dodeljenih približno 20  milijard  EUR 
(petina skupnega proračuna za razvoj 
podeželja za programsko obdobje 
2007–2013).57 
Kršitve kmetijsko -okoljskih zavez po -
menijo osmino skupne stopnje napake. 
Napake so bile predvsem posledica 
neupoštevanja preprostih zavez (glej 
okvir 7 ), kar pa je bistveno oviralo 
doseganje želenih okoljskih koristi.
30 Opažanja
Primeri neupoštevanja preprostih kmetijsko‑okoljskih zavez  Okvir 7
Vir: Evropsko računsko sodišče.
 Vir: Evropsko računsko sodišče.
 Vir: Evropsko računsko sodišče.  Na Nizozemskem je kmet sklenil pogodbo za ukrep „bota -
nični robovi travinj”.
Ena od treh zavez je bila povezana z izkopavanjem (zaradi 
zaščite biotske raznovrstnosti je bilo prepovedano pokriti 
rob travnika z blatom, izkopanim iz vodnih kanalov).
Med obiskom na kraju samem je Sodišče ugotovilo, da je 
bilo izkopano blato, namesto da bi bilo enakomerno po -
razdeljeno, odloženo na dvometrski pas zemljišča vzdolž 
več kot 4 000 m kanalov.
V Združenem kraljestvu (Anglija) je kmet prejel pomoč za 
trajno travinje z zelo majhnimi vložki (npr. gnojili). Ena od 
zahtev je bila preprečevanje prekomerne paše, ki bi nega -
tivno vplivala na rast, kakovost ali raznolikost rastlinstva.
Sodišče je ugotovilo, da je bil del parcele poškodovan 
zaradi prekomerne paše.
Na Malti se je kmet zavezal, da ne bo gojil kulturnih rastlin 
na vsaj meter širokem pasu vzdolž ograj in da tega pasu 
ne bo obdeloval, oral, gnojil ali škropil. Namen te zaveze 
je bila ohranitev biotske raznovrstnosti.
Sodišče je ugotovilo, da upravičenec ni upošteval te ob-  
veznosti na nobeni od parcel, za katere velja ta zaveza.
31 Opažanja
58 
Sodišče meni, da obstajajo trije razlogi, 
ki skupaj pojasnjujejo stopnjo napake 
na področju kmetijsko -okoljskih ukre -
pov. Grafično so prikazani na sliki 7 , 
podrobneje pa so opisani v naslednjih 
odstavkih.
Skladnost z zavezami  
ne prinaša takojšnjega 
pozitivnega učinka za kmeta
59 
Na kmete neposredno vplivajo stroški 
upoštevanja zavez in/ali izpad dohod -
kov, ker je njihov pridelek manjši zaradi 
uporabe okolju prijaznejših tehnik. 
V večini primerov pa za ta prizadevanja 
niso nagrajeni s takojšnjimi pozitivnimi 
učinki na kmetiji. Zato je manj verje -
tno, da bodo kmetje upoštevali zaveze, 
če ni neposrednega takojšnjega 
razmerja med prevzetimi zavezami in 
rezultati v njihovi kmetijski dejavnosti.60 
Tako je bilo pri 13 od 17 ugotovljenih 
napak, pri katerih so ukrepi prinesli 
daljnosežne in dolgoročne koristi 
za okolje (kot npr. varstvo biotske 
raznovrstnosti).Slika 7Razlogi za stopnjo napake na področju kmetijsko‑okoljskih plačil
Nizke spodbude 
za skladnost
Nizka stopnja 
sankcijNizka stopnja 
kontrole
32 Opažanja
61 
Sodišče je ugotovilo, da pomanjkanje 
znanja o zavezah ni bil resnični razlog 
za večino kršitev, ki so jih storili kmetje. 
Pred podpisom zaveze so kmetje pre -
jeli podroben seznam pogojev, ki so 
jih morali upoštevati. Poleg tega se je 
v 13 od 17 primerov napaka pojavila pri 
velikih kmetih z obsežnim znanjem in 
viri. Ti kmetje so imeli več kot 50 hek -
tarjev površin, svoj glavni dohodek pa 
so zaslužili s kmetijstvom.
Nizka stopnja kontrole za 
kmetijsko‑okoljske obveznosti
62 
Države članice preverijo upošteva -
nje večine kmetijsko -okoljskih zavez 
šele med pregledi na kraju samem, 
ki se izvedejo na vzorcu 5 % vseh 
upravičencev, ki prejemajo pomoč. 
To pomeni, da bo kmet v povprečju 
verjetno pregledan vsakih 20 let. Poleg 
tega vseh zavez ni mogoče preveriti 
v vsakem delu leta, zaradi česar so 
področje uporabe kontrol in možnosti 
za odkrivanje neskladnosti manjši. Ta 
nizka stopnja kontrole za zaveze je 
dodatni razlog za ugotovljeno stopnjo 
napake.63 
Med 17 ugotovljenimi primeri napa -
ke je Sodišče ugotovilo 8 primerov, 
v katerih kontrole na kraju samem 
ne bi bile nujne, saj bi bilo mogoče 
preverjanje zavez opraviti z admini -
strativnimi kontrolami (glej primer 
v okviru 8 ). Taka sprememba postopka 
bi organom držav članic omogočila, da 
napake odkrijejo in popravijo z ad -
ministrativnimi pregledi, saj se tako 
pregleda 100 % vseh upravičencev. To 
bi bilo še posebej primerno za pregle -
de na podlagi dokazil, kot so: evidence 
dejavnosti, ki jih vodi kmet (gnojenje, 
paša, košnja trave), in certifikati, ki jih 
izdajo tretje strani.
Primer kmetijsko‑okoljske zaveze, ki bi jo bilo mogoče preveriti z administrativnimi 
pregledi
V Estoniji je bila ena od zavez v okviru ukrepa, da mora kmet vzeti vsaj en vzorec tal za vsakih pet hektarjev 
kmetijskega zemljišča in ga poslati v pooblaščeni laboratorij za analizo kislosti tal ter vsebnosti fosforja in ka -
lija v njih. Pravilo je določalo, da je treba rezultate laboratorijskih preiskav hraniti na kmetiji in jih dati na voljo 
inšpektorjem med obiski na kraju samem.
Med obiskom revizorjev Sodišča na kraju samem je kmet pokazal rezultate laboratorijskih preiskav za 9 vzor -
cev tal, ki jih je vzel. Na podlagi ponovnega izračuna je bilo ugotovljeno, da bi moral kmet na podlagi površine 
parcel vzeti 13 vzorcev in ne le devet. To neskladnost z zavezami bi bilo mogoče ugotoviti z administrativnimi 
pregledi.Okvir 8
33 Opažanja
Sistem znižanj in sankcij nima 
močnega odvračilnega učinka
64 
Države članice uporabljajo propor -
cionalni sistem znižanj in sankcij, pri 
katerem glede na resnost, obseg in 
trajanje kršitve običajno pride do del -
nega znižanja plačila. Npr. v primeru, 
opisanem v  okviru 8 , je bilo uporab      - 
ljeno 5-odstotno znižanje zaradi 
neskladnosti z zavezo. Kmetom zaradi 
neskladnosti ne grozi nikakršna izguba 
lastnih sredstev, tvegajo le to, da bi 
morali vrniti sredstva, ki so jim bila že 
izplačana. V skrajnih primerih, v katerih 
kmetje niso izpolnili nobene zaveze in 
se plačilna agencija odloči za izterjavo 
celotnega plačila, bi se lahko kmetje 
znašli v enakem položaju, kot če ne bi 
sprejeli nobene zaveze.65 
V tem kontekstu pogostost napak (17 
od 121 revidiranih plačil) kaže tudi na 
to, da ima sistem za znižanje plačil 
v primerih neskladnosti samo omejen 
odvračilni učinek na kmete (glej primer 
v okviru 9 ).
Na plačila za območja  
z omejenimi možnostmi je 
manj vplivala napaka
66 
Plačila kmetom na gorskih območjih in 
drugih območjih z naravnimi ome -
jitvami (splošno znana kot „območja 
z omejenimi možnostmi”) so nadome -
stila za kmete, ker še vedno kmetujejo 
na teh območjih. Ti ukrepi za razvoj 
podeželja so usmerjeni v trajnostno 
rabo kmetijskih zemljišč in tako prispe -
vajo k izboljšanju okolja in podeželja.
Omejene finančne posledice kršitve
V Združenem kraljestvu je kmet sprejel zavezo, povezano z vzpostavitvijo rastlinja resav na kislem travinju. 
V okviru tega ukrepa sta bili samo dve zavezi: zmanjšanje gostote živali (števila živali, ki se pasejo na hektar) in 
prepoved paše med oktobrom in marcem.
Sodišče je kmeta obiskalo oktobra in ugotovilo, da so se živali še vedno pasle na parcelah. Finančna posledica 
za kmeta je bilo 3-odstotno znižanje plačila.Okvir 9
34 Opažanja
67 
Vpliv 78 revidiranih plačil za območja 
z omejenimi možnostmi na skupno 
stopnjo napake bi bil zanemarljiv, če 
ne bi bilo dveh primerov napake, v ka -
terih je bilo ugotovljeno neupošteva -
nje dodatnih pogojev za upravičenost, 
ki sta jih določili zadevni državi članici 
(glej okvir 10 ). To ponazarja dilemo, 
da bi morali pogoji za upravičenost 
zagotoviti, da se sredstva dobro pora -
bijo, hkrati pa lahko povečajo tveganje 
napake.
68 
Ta razmeroma nizka stopnja napake je 
posledica glavnih značilnosti zadevnih 
ukrepov:
 – majhnega števila podrobnih pogo -
jev za upravičenost: zemljišče mora 
biti na določenem območju, ki ga 
opredeli država članica in odobri 
Komisija, ohranjati pa ga je treba 
v dobrih kmetijskih in okoljskih 
pogojih; – plačila pavšalnih zneskov na 
hektar, ki se z večanjem površine 
znižujejo. To pomeni, da bodo 
večje kmetije prejele nižja plačila 
za površine, ki presegajo nek prag, 
in da imajo na take kmetije more -
bitne razlike v površini le majhen 
učinek.
69 
Sodišče ugotavlja, da tudi nizko stop -
njo napake za naložbeni ukrep „pomoč 
mladim prevzemnikom kmetij” pojas-  
njujejo te značilnosti, ki so omejeno 
število podrobnih zahtev, osredoto -
čeno področje uporabe in uporaba 
pavšalnih plačil.
Dodatni pogoji za upravičenost, ki sta jih določili državi članici za plačila  
za območja z omejenimi možnostmi
V Italiji in na Portugalskem je bil pogoj za upravičenost pašnikov na gorskih območjih, da ima upravičenec 
minimalno število živali. Med obiskoma na kraju samem je Sodišče ugotovilo, da zadevna kmeta nista imela 
zahtevanega števila živali in da pašnika zato nista bila upravičena do podpore.
Ta primera pomenita večino stopnje napake, ki je vplivala na plačila za območja z omejenimi možnostmi.Okvir 10
35 Opažanja
DEL III  
Ali bi akcijski načrti držav 
članic  
in nov pravni okvir EU 
lahko uspešno 
obravnavali te vzroke?
70 
Komisija in države članice so spreje -
le ukrepe za obravnavo vzrokov za 
napake na področju razvoja podeže -
lja. V tem oddelku je preučeno, ali je 
za glavna ukrepa  – akcijski načrti in 
pravni okvir EU – verjetno, da bosta 
uspešna.
Izvajanje akcijskih načrtov 
na pobudo Komisije je korak 
v pravo smer pri obravnavi 
vzrokov za napake
71 
Odhodke na področju razvoja podeže -
lja deljeno upravljajo države članice in 
Komisija.20 V skladu z načelom subsidi -
arnosti so države članice odgovorne za 
izvajanje programov razvoja podeželja 
na ustrezni teritorialni ravni v skladu 
s svojimi lastnimi institucionalnimi ure -
ditvami. Komisija je odgovorna za nad -
zor držav članic zaradi zagotavljanja, 
da izpolnjujejo svoje odgovornosti.
72 
Če je med izvajanjem programa stop-  
nja napake nenehno visoka, mora 
Komisija21 opredeliti slabosti v kontrol-  
nih sistemih, preučiti stroške in koristi 
morebitnih popravljalnih ukrepov 
ter ustrezno ukrepati ali predlagati 
ustrezne ukrepe. Če slabosti privedejo 
do pridržka v izjavi generalnega di -
rektorja o zanesljivosti, mora Komisija analizirati informacije v letnem poroči -
lu o dejavnostih in predstaviti akcijski 
načrt. To se je zgodilo pri odhodkih 
na področju razvoja podeželja od 
leta 2011 naprej.
73 
Zato je Komisija zaradi zmanjšanja 
stopnje napake pri porabi na področju 
razvoja podeželja pozvala vse države 
članice, naj razvijejo tridelni akcijski 
načrt za ugotovitev vzrokov za napa -
ke, izvajanje usmerjenih popravljalnih 
ukrepov za zmanjšanje ugotovljenih 
napak in okrepitev preventivnih ukre -
pov za zmanjšanje tveganja za nasta -
nek napak.
Akcijski načrti še niso v celoti 
razvito orodje za obravnavo 
vzrokov za napake
74 
Obseg in kakovost akcijskih načrtov sta 
se med državami članicami bistveno 
razlikovala. Sodišče je ugotovilo, da sta 
dva akcijska načrta (Nemčija – Berlin-  
Brandenburg in Madžarska) razmero -
ma slaba, saj imata le nekaj ukrepov in 
slabe možnosti za uspeh pri obravnavi 
vzrokov za napake, dva (Italija –Lom -
bardija in Romunija) pa razmeroma 
dobra, saj imata številne ukrepe in 
dobre možnosti za uspeh pri obravnavi 
vzrokov za napake. Kot je pojasnjeno 
v naslednjih odstavkih, obstajajo tri 
glavne slabosti, ki so povzročile raz -
lične možnosti za uspešnost akcijskih 
načrtov.20 Uredba Sveta (ES) 
št. 1290/2005.
21 Uredba (EU, Euratom) 
št. 966/2012.
36 Opažanja
75 
Prvič, države članice niso izpolnile svo -
je odgovornosti za ugotovitev napak in 
predlaganje popravljalnih ukrepov. Za 
akcijske načrte se uporablja formalni 
postopek spremljanja in nadaljnjega 
ukrepanja. Kadar države članice ne 
izvedejo predlaganih ukrepov, se lahko 
plačila zanje prekinejo, začasno usta -
vijo ali znižajo, lahko pa se uporabijo 
tudi finančni popravki. Akcijski načrti 
so bili razviti z iterativnim procesom, pri čemer je bila četrta posodobi -
tev v teku, ko je bilo revizijsko delo 
končano. Komisija je sprva predložila 
neizčrpen seznam vzrokov za napake. 
Toda države članice niso obravnavale 
vseh, med tistimi, ki so bili obravnava -
ni, pa imajo nekateri omejen potencial 
za obravnavo vzrokov za napake (glej 
okvir 11 ). Akcijski načrti so bili kasne -
je postopoma izboljšani na zahtevo 
Komisije.
Primer predlaganega ukrepa za zmanjšanje stopnje napake
Sistem znižanj in sankcij je bil eden od mogočih vzrokov za napake na področju pomoči na površino, ki jih je 
ugotovila Komisija, obravnavale pa države članice. Sistem ni štel za sorazmernega (v nekaterih primerih so 
države članice uporabile 100-odstotno znižanje plačil, čeprav je bila prekršena le ena izmed več zavez).
Sodišče se strinja, da bi morale prilagoditve sistema znižanj in sankcij zagotoviti, da vsak tak sistem ustrezno 
odraža stopnjo neizpolnjevanja zastavljenega okoljskega cilja.
Zmanjšanje uporabljenih sankcij bo sicer znižalo stopnjo napake, ne bo pa obravnavalo s tem povezanih 
kršitev in njihovega potencialno škodljivega vpliva na okolje. Sankcije morajo delovati kot uspešno sredstvo za 
odvračanje kmetov od kršenja njihovih obveznosti. To ni bilo doseženo v primeru, opisanem v  okviru 9 .Okvir 11
22 Komisija z revizijami skladnosti 
v državah članicah preverja, ali 
so bili odhodki izplačani 
v skladu z veljavnimi pravili. 
Revizija je zaključena 
s finančnimi popravki ali brez 
njih, odvisno od ugotovljene 
napake. Povprečen postopek 
ugotavljanja skladnosti pri 
revizijah, zaključenih v letu 
2013, je trajal 36 mesecev.76 
Drugič, štirje od desetih preučenih 
akcijskih načrtov niso sistematično 
obravnavali revizijskih ugotovitev Ko -
misije in Sodišča. Države članice niso 
upoštevale vseh slabosti, o katerih so 
poročali revizorji Komisije ob zaključ -
ku postopkov revizije skladnosti, kar 
pomeni, da vzroki za napake verjetno 
tudi v naslednjem obdobju ne bodo 
obravnavani.22
37 Opažanja
Najboljše prakse pri oblikovanju konkretnih ciljno usmerjenih ukrepov
V Bolgariji kmetje od plačilne agencije prejmejo SMS sporočilo z informacijami o zavezah, vezanih na čas (ob -
dobja, ko so nekatere prakse prepovedane).
V Italiji – Lombardija so kmetje pisno obveščeni o razliki med površino, za katero je bil vložen zahtevek za 
prejšnje obdobje, in površino, ugotovljeno s posodobitvijo identifikacijskega sistema za zemljišča (informacij -
ski sistem za identifikacijo lokacije in površine kmetijskih parcel).
V Romuniji je plačilna agencija dobila popoln in prost dostop do poslovnega registra, ki zagotavlja informacije 
za preverjanje statusa MSP .Okvir 1277 
Tretjič, večina predlaganih ukrepov 
je bilo zasnovanih v skladu s splošni -
mi smernicami. Večina držav članic 
predlaga splošne rešitve, kot je poso -
dabljanje priročnikov za postopke ali 
organizacija tečajev usposabljanja. Na 
primer, v zvezi z javnim naročanjem je 
bila večkrat predlagana rešitev uspo-  
sabljanje inšpektorjev in upravičencev 
na področju veljavnih pravil o javnem 
naročanju. Toda v akcijskih načrtih ni 
analizirano, za katere vidike pravil je 
bilo najverjetneje, da bodo kršena, 
in zakaj. Zato obstaja tveganje, da 
je uspešnost predlaganih ukrepov 
ogrožena.
78 
Sodišče je odkrilo tudi primere naj -
boljše prakse pri zasnovi ustreznih 
odzivov na ugotovljene probleme (glej 
okvir 12 ). Komisija organizira seminar -
je s predstavniki iz vseh držav članic, ki 
potekajo dvakrat letno, kot priložnost 
za razpravo o napredku pri izvajanju 
akcijskih načrtov, izmenjavo izkušenj in 
razširjanje najboljših praks.Nezadostna osredotočenost na 
preprečevanje zelo razširjenih 
slabosti na ravni EU
79 
Akcijski načrti obravnavajo specifične 
slabosti, ugotovljene v vsaki državi čla -
nici posebej, ne vključujejo pa preven -
tivnih ukrepov za slabosti, ugotovljene 
v drugih državah. Komisija ni zahte -
vala, da države članice sistematično 
obravnavajo najresnejše zelo razširjene 
pomanjkljivosti, ki se pojavljajo na 
ravni EU, kot so neskladnost s pravili 
o javnem naročanju, namerne nepra -
vilnosti in nezadostni administrativni 
pregledi kmetijsko -okoljskih zavez.
38 Opažanja
80 
Sodišče je preučilo deset akcijskih 
načrtov, da bi preverilo, ali vključujejo 
ukrepe za odpravo zelo razširjenih 
pomanjkljivosti, in ugotovilo, da jih 
niso vključevali. Tri države članice niso 
vključile nobenih ukrepov na področju 
javnega naročanja, pet jih je to sto -
rilo na splošno, samo dve (Latvija in 
Romunija) pa sta zasnovali podrobne 
kontrolne sezname. Sodišče je ugoto -
vilo, da je kršitve kmetijsko -okoljskih 
zavez mogoče ugotoviti z administra -
tivnimi pregledi (glej odstavek 63), 
vendar je samo ena država članica 
(Španija) to problematiko obravnavala 
v svojem akcijskem načrtu, in še to le 
za 7 od 17 regij. Odkrivanje namernih 
nepravilnosti je bilo vključeno samo 
v en akcijski načrt (Romunija).
81 
Zato so akcijski načrti korak v pravo 
smer, vendar imajo večinoma odziv -
no vlogo. To, da države članice niso 
obravnavale problemov, ki se pojavlja -
jo v celotni EU, saj so menile, da njih ne 
zadevajo, zmanjšuje prihodnjo uspeš -
nost teh načrtov.
Nov pravni okvir EU bi lahko 
imel pozitiven učinek  
na obravnavo vzrokov  
za napake
82 
Programsko obdobje za razvoj po -
deželja 2014–2020 se bo izvajalo kot 
del reformirane skupne kmetijske 
politike, ki je bila sprejeta s sklopom 
štirih osnovnih uredb23 ter povezanih 
delegiranih in izvedbenih aktov24.83 
Sodišče je leta 2012 v okviru svo -
je zakonske vloge objavilo Mnenje 
št. 1/2012 o nekaterih predlogih uredb 
o skupni kmetijski politiki za obdobje 
2014–202025. Ker je v Mnenju št. 1/2012 
izraženo mnenje o vseh vidikih skupne 
kmetijske politike, zlasti glede dobrega 
finančnega poslovodenja, to posebno 
poročilo obravnava le verjetni učinek 
nove zakonodaje na vzroke za napake 
v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo na 
področju razvoja podeželja.
Novi zakonodajni sveženj 
vsebuje dejavnike, ki bi lahko 
obravnavali vzroke za napake
84 
Z novim pravnim okvirom se uvaja 
koncept predhodne pogojenosti, 
kar pomeni konkreten in natančno 
vnaprej opredeljen ključni dejavnik, 
ki je prvi pogoj za uspešno in učin -
kovito doseganje posebnega cilja ter 
je neposredno in resnično povezan 
z doseganjem tega cilja ter nanj ne -
posredno vpliva.26 Javno naročanje je 
eden od splošnih primerov predhodne 
pogojenosti v zakonodaji, ki določa, da 
je treba vzpostaviti ustrezne ureditve 
za uspešno izvajanje pravil EU o jav -
nem naročanju, za zagotovitev, da so 
postopki dodelitve naročil pregledni, 
da je zadevno osebje usposobljeno in 
da je prejelo relevantne informacije. 
Sodišče pozdravlja to osredotočenje na 
skladnost z veljavnimi pravili o javnem 
naročanju, ki so bila ugotovljena kot 
eden ključnih virov napake v program -
skem obdobju 2007–2013.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap -post-2013/
legislation/index_en.htm
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap -post-2013/
implementation/
index_en.htm
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_SL.PDF
26 Člen 2(33) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 o skupnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu, 
Kohezijskem skladu, 
Evropskem kmetijskem skladu 
za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo, 
o splošnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu in Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo ter 
o razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 320).
39 Opažanja
85 
Preverljivost in možnost kontrole ukre -
pov27 sta bili v novi zakonodaji poudar -
jeni, čeprav sta bili zajeti že v splošnih 
kontrolnih načelih za programsko 
obdobje 2007–2013. V skladu z novimi 
pravili morajo države članice zagotovi -
ti, da je vse ukrepe za razvoj podeželja 
mogoče preverjati in kontrolirati tako 
predhodno, preden se izvajajo, kot 
tudi kasneje, med izvajanjem. Sodišče 
meni, da je za ta pristop verjetno, da 
bo pripomogel k zmanjšanju stopnje 
napake na dva načina: po eni strani bo 
omogočil natančnejše opredeljevanje 
meril za upravičenost in drugih zavez, 
da jih bodo lahko upravičenci bolje 
razumeli in upoštevali, po drugi strani 
boljšo zasnovo kontrolnih postopkov 
za zagotavljanje, da je mogoče ta meri -
la uspešno preverjati.
86 
V novi zakonodaji so izboljšane tudi 
metode za določitev in povračilo stroš-  
kov, ki so jih imeli upravičenci. Tako so 
v novem pravnem okviru alternativ -
ne metode, kot so standardni stroški, 
pavšalna plačila in pavšalno financi -
ranje, enakovredni običajni metodi 
povračila, ki temelji na dejansko nasta -
lih upravičenih stroških, ki so jih imeli 
in plačali upravičenci. Sodišče meni, da 
je za uporabo teh metod poenostavlje -
nega obračunavanja stroškov verjetno, 
da bo koristna za vse deležnike, ker 
lahko zmanjša upravne formalnosti in 
omeji obseg napak, povezanih s pri -
pravo in preverjanjem zahtevkov za 
plačila na podlagi računov in dokazil 
o plačilu.87 
Akreditirane plačilne agencije bodo 
morale izpolnjevati dodatna merila za 
preprečevanje goljufij. Zahteva, naj 
pregledi vključujejo te elemente za 
preprečevanje in odkrivanje goljufij, 
se je sicer ohranila, dve novi določbi 
pa poudarjata vlogo plačilne agencije 
v zvezi s tem: usposabljanje osebja 
bi moralo vključevati ozaveščanje 
o goljufijah, dejavnosti spremljanja pa 
bi morale vključevati tudi postopke za 
njihovo preprečevanje in odkrivanje. 
Za te spremembe je verjetno, da bodo 
pripomogle k temu, da bodo plačilne 
agencije uspešnejše pri preprečevanju 
in odkrivanju goljufivih dejavnosti.
88 
„Pravilo n + 2”, ki je obstajalo v pro -
gramskem obdobju 2007–2013 (glej 
odstavek 18), je bilo spremenjeno 
v „pravilo n + 3”28, ki državam članicam 
daje na voljo dodatno leto za porabo 
dodeljenih proračunskih sredstev. 
S tem bi lahko zmanjšali neravnoves -
je med pritiskom na države članice, 
naj proračunska sredstva porabijo, in 
potrebo po zagotovitvi, da so sredstva 
porabljena pravilno in v skladu z načeli 
dobrega finančnega poslovodenja.
89 
Splošno pravilo je bilo, da morajo 
biti upravičenci, ki izvajajo naložbe 
v živilskopredelovalne dejavnosti, mala 
in srednja podjetja (glej odstavek 43). 
V novem pravnem okviru je to merilo 
za upravičenost, ki je bilo eden od 
glavnih vzrokov za napake pri tovrst-  
nih naložbah, odpravljeno. Učinek tega 
predloga bi lahko imel pozitiven vpliv 
na zmanjšanje stopnje napake, vendar 
bi lahko negativno vplival na uspeš -
nost politike (glej odstavek 35).27 Člen 62 Uredbe (EU) 
št. 1305/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 o podpori 
za razvoj podeželja iz 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) in razveljavitvi Uredbe 
Sveta (ES) št. 1698/2005 
(UL L 347, 20.12.2013, str. 487).
28 Člen 38(1) Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 
o financiranju, upravljanju in 
spremljanju skupne kmetijske 
politike in razveljavitvi uredb 
Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) 
št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) 
št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 
in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 549).
40 Opažanja
90 
V programskem obdobju 2007–201329 
se je pri razliki med plačilom, ki ga je 
zahteval upravičenec, in zneskom, ki 
ga je plačilna agencija štela za upravi -
čenega, večji od 3 %, uporabila kazen 
v višini zneska te razlike. Ta sistem je 
vzpostavljen za odvračanje upravičen -
cev od vlaganja zahtevkov za povračilo 
odhodkov, ki niso upravičeni. V skladu 
z novim pravnim okvirom30 je bil prag 
za uporabo kazni povišan na 10 %. 
Za to spremembo je verjetno, da bo 
zmanjšala odvračilni učinek določ -
be, kar lahko privede do povečanja 
neupravičenih odhodkov, vključenih 
v zahtevke za plačilo.
Neposredne določbe  
iz uredb EU niso bile glavni vir 
napak
91 
Kot je prikazano zgoraj, je za novi prav -
ni okvir EU verjetno, da bo pripomogel 
k zmanjšanju stopnje napake. Dodatna 
pozornost bo potrebna v poznejših 
fazah regulativnega procesa na ravni 
držav članic, saj do večine napak pride 
pri izvajanju posebnih določb v zako -
nodaji držav članic (glej odstavek 14).
92 
Ker zakonodaja držav članic še ni bila 
sprejeta (glej odstavek 10), ni bilo 
mogoče dobiti dodatnega vpogleda 
v morebitni učinek regulativnih spre -
memb na stopnjo napake.29 Člen 30(1) Uredbe Komisije 
(EU) št. 65/2011.
30 Člen 63(1) Izvedbene uredbe 
Komisije (EU) št. 809/2014 
z dne 17. julija 2014 o pravilih 
za uporabo Uredbe (EU) 
št. 1306/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta v zvezi 
z integriranim 
administrativnim in 
kontrolnim sistemom, ukrepi 
za razvoj podeželja in 
navzkrižno skladnostjo 
(UL L 227, 31.7.2014, str. 69).
41
 Zaključki in priporočila
93 
Sodišče je prišlo do zaključka, da 
so Komisija in države članice delno 
uspešne pri obravnavi glavnih vzrokov 
za visoko stopnjo napake na področju 
razvoja podeželja. Ta splošni zaključek 
temelji zlasti na oceni, da kljub po -
budam Komisije akcijski načrti držav 
članic niso sistematično obravnavali 
ugotovljenih pomanjkljivosti.
94 
Za ugotovitev vzrokov za napake pri 
porabi na področju razvoja podeželja 
je Sodišče analiziralo vzorec transak -
cij, ki so bile naključno izbrane med 
revizijami zakonitosti in pravilnosti 
za leta 2011, 2012 in 2013. Rezultati so 
pokazali, da so kljub enakemu deležu 
odhodkov naložbeni ukrepi pomenili 
dve tretjini stopnje napake, pomoč na 
površino pa preostalo tretjino (odstav -
ki od 12 do 21).
95 
Pri naložbenih ukrepih je vzroke za na -
pake mogoče ugotoviti na dva načina 
(odstavki od 22 do 54):
 – z vidika upravičenca je glavni vir 
neskladnosti povezan z javnim na -
ročanjem, merili za upravičenost za 
zasebne in javne upravičence ter 
sumom, da so zasebni upravičenci 
storili goljufiva dejanja; – z vidika plačilne agencije je Sodiš -
če prišlo do zaključka, da bi bilo 
večino napak mogoče preprečiti 
z administrativnimi pregledi in pre -
gledi na kraju samem ter da bi bilo 
to treba storiti.
96 
Na področju pomoči na površino stop -
njo napake pojasnjujejo trije dejavniki: 
omejene spodbude za upravičence, 
da upoštevajo kmetijske zaveze, nizka 
stopnja kontrole za kmetijske zaveze in 
šibek odvračilen vpliv sistema sankcij 
(odstavki od 55 do 69).
97 
V odziv na visoke stopnje napake na 
področju razvoja podeželja je Komisija 
države članice pozvala, naj razvijejo 
akcijske načrte za preprečevanje in 
odpravljanje vzrokov za napake. To je 
sicer pozitivna sprememba, vendar 
imajo akcijski načrti večinoma odzivno 
vlogo in ne obravnavajo sistematično 
problemov, ki so povzročili napake 
v vseh državah članicah. Zlasti ni 
dovolj preventivnih ukrepov za zelo 
razširjene slabosti na ravni EU (odstav -
ki od 70 do 81).
42 Zaključki in priporočila
Priporočilo 1
Komisija naj pravočasno zaključi svoje 
popravljalne ukrepe tako, da se še 
naprej osredotoča na temeljne vzroke 
za napake pri porabi za razvoj pode -
želja. V zvezi s tem naj zadevne države 
članice uvedejo naslednje preventivne 
in popravljalne ukrepe:
Javno naročanje
• Pri uporabi koncepta predhodne 
pogojenosti (glej odstavek 84) naj 
države članice razvijejo in upra -
vičencem zagotovijo podrobna 
navodila o uporabi pravil o javnem 
naročanju. Nacionalni organi, spe -
cializirani za spremljanje skladnosti 
s pravili o javnem naročanju, naj 
bodo vključeni v ta proces. Osre -
dotočiti bi se bilo treba na tri 
glavne kršitve pravil: neupravičeno 
neposredno dodelitev naročila 
brez ustreznega konkurenčne -
ga postopka, napačno uporabo 
izbirnih meril in meril za dodelitev 
ter neenakopravno obravnavo 
ponudnikov.
Namerno zaobhajanje pravil
• Države članice naj na podlagi 
specifičnih meril za upravičenost 
in izbirnih meril svojih progra -
mov razvoja podeželja pripravijo 
smernice za pomoč svojim inšpek -
torjem pri ugotavljanju kazalnikov 
domnevnih goljufivih dejavnosti.Kmetijsko‑okoljska plačila
• Države članice naj povečajo obseg 
svojih administrativnih kontrol, 
tako da bodo vključevale zaveze, ki 
jih je mogoče preveriti na podlagi 
dokazil in ki se sedaj preverjajo 
samo s pregledi na kraju samem, 
ki zajamejo 5 % odhodkov. Poleg 
tega bi bilo treba sistem znižanj in 
sankcij oblikovati tako, da bi uspeš -
no odvračilno vplival na morebitne 
kršitelje pravil.
98 
Sprejet je bil pravni okvir EU za obdob -
je 2014–2020, ki je mogoče sredstvo 
za obravnavo vzrokov za napake. 
Toda glavni možnosti za zmanjšanje 
napak sta dve fazi, ki se izvajata sedaj: 
pregled in odobritev programov 
razvoja podeželja, ki ju izvaja Komisija, 
ter nacionalni regulativni okviri, ki jih 
izvajajo države članice (odstavki od 82 
do 92).
Priporočilo 2
Komisija naj skrbno spremlja izvajanje 
programov razvoja podeželja in pri 
svojih revizijah skladnosti upošteva 
veljavna pravila, vključno s tistimi, ki so 
bila sprejeta na nacionalni ravni, kadar 
je to primerno, da bi zmanjšala tvega -
nje ponavljanja slabosti in napak, ki so 
se pojavile v programskem obdobju 
2007–2013.
43 Zaključki in priporočila
99 
Sodišče je ugotovilo en naložbeni 
ukrep (pomoč mladim prevzemnikom 
kmetij, glej odstavke od 36 do 38) in 
dva ukrepa na površino (plačila za 
območja z omejenimi možnostmi, 
glej odstavke od 66 do 69), ki so imeli 
nizko stopnjo napake. Ti ukrepi imajo 
tri glavne značilnosti: osredotočeno 
področje uporabe, omejeno število 
zahtev in uporabo pavšalnih plačil. 
Sodišče je ugotovilo, da je za drug 
naložbeni ukrep, ki podpira naložbe 
v predelavo kmetijskih proizvodov, 
verjetnost napake največja. Na več 
kot polovico revidiranih projektov je 
vplivala napaka, do tretjine napak pa 
je prišlo zaradi domnevnih goljufivih 
dejavnosti. Sodišče je uspešnost tega 
ukrepa kritiziralo v enem od prejšnjih 
posebnih poročil.
Priporočilo 3
Srednjeročno naj Komisija in države 
članice analizirajo:
• koliko je mogoče značilnosti bolj 
osredotočenega področja upora -
be, omejenih meril za upravičenost 
in uporabe poenostavljenega 
obračunavanja stroškov uporabiti 
tudi pri oblikovanju in izvajanju 
povečanega števila podpornih 
ukrepov, ne da bi bili pri tem ogro -
ženi splošni cilji teh ukrepov;• kako izboljšati shemo za podporo 
naložbam v predelavo kmetijskih 
proizvodov ob upoštevanju na-  
slednjih elementov:
– dejansko potrebo po javni po -
moči za ta sektor in tveganje 
mrtvih izgub;
– kategorije upravičencev, 
v katere je shema usmerjena: 
kmetje, ki želijo doseči vertikal -
no integracijo svojih podjetij, 
ali družbe, ki se ne ukvarjajo 
s kmetijsko dejavnostjo;
– visoko zgornjo mejo za javno 
pomoč, ki je spodbuda za 
velike korporacije, saj imajo 
samo te dostop do potrebnega 
sofinanciranja;
– celoten sklop pogojev za 
upravičenost in možnosti za 
zaobhajanje teh pogojev;
– več prizadevanj za izboljšanje 
zasnove in uspešnosti admini -
strativnih pregledov in pregle -
dov na kraju samem.
• ukrep kmetijsko -okoljskih plačil, da 
se bodo lahko obveznosti, kolikor 
je mogoče, nadzirale z administra -
tivnimi pregledi držav članic.
44 Zaključki in priporočila
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi ga. Rasa BUDBERGYTĖ, članica  
Računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 17. decembra 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
100  
Ponavljajoča se ugotovitev v tem 
poročilu (glej odstavke od 33 do 35, 
38, 67, od 88 do 90, okvir 3  in okvir 11 ) 
glede odpravljanja vzrokov za napake 
je potreba po vzdrževanju ustreznega 
ravnovesja med številom in zaplete -
nostjo pravil, kar odraža potrebo po 
doseganju vnaprej določenih ciljev ter 
potrebo po zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti porabe. Po mnenju Sodi -
šča je to, da se poišče pravo ravnovesje 
med tema nasprotjema, ključno za 
uspešno izvajanje politike za razvoj 
podeželja.
45
 Priloga
Seznam ukrepov za razvoj podeželja
Naložbeni ukrepi
Ukrep Odhodki1 (v EUR)Revidirane 
transakcije
Posodabljanje kmetijskih gospodarstev 8 204 333 653 53
Osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo 1 965 164 204 24
Pomoč mladim prevzemnikom kmetij 2 096 198 537 20
Obnova in razvoj vasi 2 300 229 913 20
Dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom 2 990 722 693 19
Izvajanje lokalnih razvojnih strategij. Kakovost življenja/diverzifikacija 1 707 595 920 17
Infrastruktura, povezana z razvojem in prilagoditvijo kmetijstva in gozdarstva 2 355 539 793 15
Predčasna upokojitev 2 051 938 167 13
Podpora ustanavljanju in razvoju podjetij 881 435 718 9
Ohranjanje in izboljševanje dediščine podeželja 682 545 431 8
Obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov in uvajanje preventivnih aktivnosti 963 189 776 5
Tehnična pomoč 763 706 346 4
Diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti 714 070  708 4
Poklicno usposabljanje in dejavnosti informiranja 518 543  051 4
Spodbujanje turističnih dejavnosti 482 748 900 4
Obnavljanje potenciala kmetijske proizvodnje, prizadetega zaradi naravnih nesreč, in uvajanje 
ustreznih preventivnih ukrepov348 644 877 4
Sodelovanje pri razvoju novih proizvodov, procesov in tehnologij v kmetijskem in živilskem ter 
gozdarskem sektorju113 588 163 4
Vodenje lokalnih akcijskih skupin, pridobivanje strokovnih znanj in animacija območij 545 795 172 3
Kmetijska gospodarstva, ki so v postopku prestrukturiranja zaradi reforme skupne ureditve trga 146 941 744 3
Izvajanje lokalnih razvojnih strategij. Konkurenčnost 145 665 094 3
Prvo pogozdovanje kmetijskih površin (stroški vzpostavitve) 1 226 065 54522
Neproizvodne naložbe, povezane z gozdovi 379 677 940 2
Delno samooskrbno kmetovanje 609 703  070 1
Neproizvodne naložbe, povezane s kmetijsko‑okoljskimi zavezami ali območji Natura 2000 315 192 539 1
Skupine proizvajalcev 152 989 100 1
Uporaba svetovalnih storitev 89 316 108 1
Sodelovanje kmetov v shemah kakovosti hrane 65 390 549 1
Ustanavljanje služb za pomoč pri upravljanju kmetij, nadomeščanje na kmetijah in svetovanje 24 853 320 1
1 Kumulativni zneski, izplačani državam članicam od začetka programskega obdobja (2007) do konca proračunskega leta 2013 (15. oktober 2013), 
kot so evidentirani v podatkovni zbirki SFC Komisije.
2 Ukrep za prvo pogozdovanje kmetijskih površin podpira stroške vzpostavitve (naložbe za pripravo zemljišča in sajenje) in pomoč na površino 
(vzdrževanje in nadomestilo). Ni razlikovanja v prijavi odhodkov Komisiji.Priloga
46 Priloga
Naložbeni ukrepi
Ukrep Odhodki1 (v EUR)Revidirane 
transakcije
Zagotavljanje storitev kmetijskega svetovanja in širitve v Bolgariji in Romuniji 7 136 945 1
Povečanje gospodarske vrednosti gozdov 211 138 607 0
Prvo pogozdovanje nekmetijskih površin (stroški vzpostavitve) 111 889  830 0
Pridobivanje strokovnih znanj, animacija in izvajanje lokalnih razvojnih strategij 73 558 357 0
Dejavnosti informiranja in promocije 66 792  678 0
Izpolnjevanje standardov, ki temeljijo na zakonodaji Skupnosti 59 547 670 0
Usposabljanje in informiranje 58 573 586 0
Izvajanje projektov sodelovanja 46 980  838 0
Izvajanje lokalnih razvojnih strategij. Okoljsko upravljanje/gospodarjenje z zemljišči 21 311 569 0
Prva vzpostavitev kmetijsko‑gozdarskih sistemov na kmetijskih zemljiščih 536 880 0
Skupaj 33 499 252 991 247
Pomoč na površino
Ukrep Odhodki1 (v EUR)Revidirane 
transakcije
Kmetijsko‑okoljska plačila 18 616 040 063 121
Plačila zaradi naravnih ovir kmetom z gorskih območij 6 267 068 345 43
Plačila zaradi naravnih ovir kmetom z območij, ki niso gorska 6 357 074 251 35
Plačila za dobrobit živali 409 206 501 8
Prvo pogozdovanje kmetijskih površin (letno plačilo v obdobju 5 let za stroške vzdrževanj ali 
nadomestilo za izgubo dohodka v obdobju 15 let)1 226 065 54526
Plačila v okviru območij Natura 2000 in plačila, vezana na Direktivo 2000/60/ES 165 985 883 1
Gozdarsko‑okoljska plačila 40 496 635 0
Plačila v okviru območij Natura 2000 33 193  755 0
Dopolnila k neposrednim plačilom za Bolgarijo in Romunijo 436 997  683 0
Skupaj 33 552 128 661 214
1 Kumulativni zneski, izplačani državam članicam od začetka programskega obdobja (2007) do konca proračunskega leta 2013 (15. oktober 2013), 
kot so evidentirani v podatkovni zbirki SFC Komisije.
2 Ukrep za prvo pogozdovanje kmetijskih površin podpira stroške vzpostavitve (naložbe za pripravo zemljišča in sajenje) in pomoč na površino 
(vzdrževanje in nadomestilo). Ni razlikovanja v prijavi odhodkov Komisiji.Priloga
47
III
Komisija od leta 2012 rešuje vprašanje visoke 
stopnje napake tako, da zahteva, da morajo države 
članice pripraviti nacionalne akcijske načrte, in 
spremlja njihovo izvajanje. Na podlagi pridobljenih 
izkušenj in priporočil Evropskega računskega sodi -
šča so se ti akcijski načrti sčasoma izboljšali.
Pričakovani rezultati vseh ukrepov kratkoročno ne 
bodo vedno razvidni, zlasti pri ukrepih, ki se izva -
jajo na podlagi večletnih zavez. Kljub temu so že 
vidni prvi rezultati skupnih prizadevanj za znižanje 
stopenj napake z izvajanjem akcijskih načrtov, saj je 
bila stopnja napake na področju razvoja podeželja 
leta 2013 nižja.
Komisija bo še naprej spremljala izvajanje akcijskih 
načrtov z dvostranskimi srečanji, odbori za sprem-  
ljanje in letnimi pregledovalnimi sejami, in sicer 
tako z revizijskega kot operativnega vidika.
V
Tudi Komisija je pri svojih revizijah ugotovila sla -
bosti pri javnem naročanju. Na tem področju se že 
izvajajo precejšnji finančni popravki.
Javno naročanje je eden glavnih elementov v akcij -
skih načrtih na področju razvoja podeželja.
Kljub temu je treba opozoriti, da neskladnost 
s pravili o javnem naročanju ne pomeni nujno, da je 
100 % zadevnih odhodkov neupravičenih. Projekt 
kot tak lahko vseeno doseže svoj cilj in zagotovi 
resnično dodano vrednost.Povzetek
II
Komisija pozdravlja poročilo Sodišča o analizi 
temeljnih vzrokov za napake, ki povzema rezul -
tate zadnjih treh let priprave izjave o zanesljivosti 
in večinoma potrjuje glavne ugotovitve Komisije 
iz delovnega dokumenta služb Komisije o oceni 
temeljnih vzrokov za napake pri izvajanju politike 
za razvoj podeželja in popravljalnih ukrepov, ki je 
bil Evropskemu parlamentu in Svetu predstavljen 
junija 20131.
Sodišče poroča, da je povprečna stopnja napake na 
področju razvoja podeželja v obdobju 2011–2013 
znašala 8,2 %. Kljub temu Komisija ugotavlja, da 
se stopnja napake za EKSRP postopoma znižuje (z 
8,4 % leta 2011 na 7,9 % leta 2013).
Ta stopnja napake je višja od posameznih sto -
penj, ki jih Evropsko računsko sodišče letno objavi 
v poglavju 4 letnega poročila. Razlog za višjo stop -
njo napake je dejstvo, da ta analiza zajema 461 tran -
sakcij od 532 transakcij, izvedenih v treh letih (ki 
vključujejo zdravstveno, okoljsko in ribiško politiko). 
Povprečna stopnja napake pri 71 transakcijah, ki 
jih to poročilo ne zajema, je bila nižja. Komisija 
prav tako ugotavlja, da Sodišče vsako leto opredeli 
vzorec in izračuna stopnjo napake na ravni politike 
(razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje).
Razvoj podeželja pomeni 90 % odhodkov poli -
tike, na splošno pa so napake na tem področju 
pogostejše kot na ostalih področjih te skupine 
politik. Zapletenost nekaterih zahtev za upraviče -
nost v okviru ukrepov za razvoj podeželja je bila 
pomemben razlog za visoke stopnje napak.
1 SWD(2013) 244 z dne 27. junija 2013.Odgovori Komisije
Odgovori Komisije 48
VIII
V zvezi z omejenimi spodbudami za upravičence za 
upoštevanje kmetijskih zavez, kmetijsko -okoljske 
sheme odražajo prostovoljne zaveze kmetov, da 
bodo zagotovili okoljske koristi in javne dobrine, ki 
presegajo obvezne zahteve. Kompenzacijska narava 
kmetijsko -okoljskih plačil (ki zajemajo nastale stro -
ške in izpad dohodka) ne pomeni takojšnih gospo -
darskih koristi za kmete, čeprav dolgoročno niso 
izključene.
V zvezi z „nizko“ stopnjo kontrole za zaveze mora 
država članica, ko je bila pri pregledih na kraju 
samem odkrita bistvena neskladnost, v skladu 
z veljavno zakonodajo povečati odstotek upravičen -
cev, pri katerih se izvede pregled na kraju samem. 
Pravilno uporabo tega postopka Komisija preverja 
pri revizijah skladnosti.
Stopnja kontrole za kmetijske zaveze je določena 
pri 100 % za administrativne preglede in 5 % za 
preglede na kraju samem. Stroški upravljanja in 
kontrol, objavljeni v letnem poročilu o dejavnostih 
za leto 2013, znašajo 4 milijarde EUR za celotno SKP . 
Zato bi se bilo treba osredotočiti na izboljšanje 
uspešnosti kontrol in ne na povečanje njihovega 
števila.
V zvezi s sankcijami Komisija meni, da morajo biti 
sankcije za neskladnost sorazmerne in da morajo 
ostati odvračilne.Za obdobje 2014–2020 je Komisija že predstavila 
smernice za strokovne delavce za preprečevanje 
pogostih napak pri projektih evropskih strukturnih 
in investicijskih skladov. Te smernice so bile orga -
nom upravljanja in plačilnim agencijam predstav-  
ljene na seminarju o stopnji napake, ki je potekal 
oktobra 2014.
VI
Nadaljnje ukrepanje glede velikih pomanjkljivosti 
v zvezi z ukrepom, ki podpira predelavo kmetijskih 
proizvodov, se spremlja v okviru postopkov revizije 
skladnosti.
Kar zadeva namerne kršitve, Komisija izvaja stra -
tegijo za preprečevanje goljufij in organizira temu 
namenjene seminarje v več državah članicah.
Komisija se strinja s to ugotovitvijo.
Komisija bo državam članicam še naprej zagotav-  
ljala priporočila in smernice ter razširjala dobre 
prakse za izboljšanje kontrolnega sistema, da se 
preprečijo napake.
Poleg tega morajo plačilne agencije pred izvedbo 
plačil zagotoviti skladnost z akreditacijskimi merili iz 
Priloge I k Uredbi (EU) št. 907/2014 (obdobje 2014–
2020). Službe Komisije pregledujejo akreditacijo 
z naknadnimi revizijami.
Odgovori Komisije 49
Poleg tega je Komisija državam članicam že 
predstavila posebne smernice o javnem naročanju 
in kmetijsko -okoljsko -podnebnem ukrepu, vključno 
z dvojnim financiranjem.
Namerno izogibanje pravilom je del strategije za 
preprečevanje goljufij in zadevnih seminarjev, ki 
bodo organizirani v več državah članicah.
XI (b)
Komisija sprejema to priporočilo. Trenutno ocenjuje 
možnosti kontrole in preverljivost novih programov, 
vse pomanjkljivosti pa bo obravnavala v okviru 
odborov za spremljanje in letnih pregledovalnih sej 
z organi upravljanja.
Poleg tega se bodo podrobno spremljale revizij -
ske ugotovitve, da se odkrijejo in odpravijo vsi viri 
napak, ki izhajajo iz nacionalnih izvedbenih pravil, 
pri čemer se lahko po potrebi zahtevajo takojšne 
spremembe.
Izkušnje, pridobljene pri izvajanju programov in 
zadevnih nacionalnih pravil, se bodo izmenjavale 
prek Evropske mreže za razvoj podeželja in na semi -
narjih o stopnjah napake.
XI (c)
Komisija deloma sprejema to priporočilo, saj ne 
more posegati v obseg ali rezultate take analize ali 
prihodnje izbire politik zakonodajalcev za naslednje 
programsko obdobje.IX
Izvajanje je bilo zasnovano kot preventivni proces 
akcijskih načrtov na podlagi Delovnega dokumenta 
služb Komisije SWD(2013) 244, temelji pa na samo -
oceni temeljnih vzrokov, ki so vplivali na stopnje 
napake, ki jo izvedejo države članice. V ta proces se 
je postopoma vključeval odzivni vidik, pri čemer so 
se sistematično upoštevale revizijske ugotovitve in 
predlagali posebni popravljalni ukrepi. Dvojni vidik 
(preventivni in odzivni) je še vedno del tega pro -
cesa. Pri zadnji posodobitvi akcijskih načrtov je bilo 
ugotovljeno, da se je skoraj 50 % ukrepov začelo 
izvajati zaradi konkretnih revizijskih ugotovitev 
Sodišča ali Komisije, preostala polovica ukrepov pa 
je temeljila na samooceni držav članic.
Poleg tega je predhodna ocena preverljivosti in 
možnosti kontrole vseh ukrepov, vključenih v pro -
grame za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, 
obravnavala tudi tveganje stopnje napake s preven -
tivnega vidika.
X
Komisija se strinja, da je pomembno zagotoviti 
ustrezno ravnovesje med številom in zapletenostjo 
pravil ter potrebo po zagotavljanju zakonitosti in 
pravilnosti odhodkov.
XI (a)
Komisija sprejema to priporočilo. Posebna vpra -
šanja, ki jih je izpostavilo Sodišče, bi morali akcij -
ski načrti obravnavati le, če so bile ugotovljene 
pomanjkljivosti. Komisija priznava, da so smernice 
v zvezi s tremi temeljnimi vzroki napak in razširja -
njem dobre prakse pomembne. To se bo obravna -
valo prek Evropske mreže za razvoj podeželja in na 
seminarjih.
Odgovori Komisije 50
Ta stopnja napake je višja od posameznih stopenj, 
ki jih Evropsko računsko sodišče letno objavlja 
v poglavju 4 letnega poročila. Razlog za višjo 
stopnjo napake je dejstvo, da ta analiza zajema 
461 transakcij od 532 transakcij, izvedenih v treh 
letih (vključno na področju zdravstvene politike, 
okoljske politike in ribiške politike). Povprečna 
stopnja napake 71 transakcij, ki jih to poročilo ne 
zajema, je bila nižja. Komisija prav tako ugotavlja, 
da Sodišče opredeli vzorec in vsako leto izračuna 
stopnjo napake na ravni politike (razvoj podeželja, 
okolje, ribištvo in zdravje).
Razvoj podeželja pomeni 90 % odhodkov politike, 
na splošno pa so napake na tem področju pogo -
stejše kot na ostalih področjih skupine politik. 
Zapletenost nekaterih zahtev za upravičenost ukre -
pov za razvoj podeželja je bila pomemben razlog za 
visoke stopnje napake.
05
Stopnje napake ne pomenijo nujno, da se cilji 
politike ne bodo dosegli, kar se lahko ugotovi le 
z ocenjevanjem uspešnosti dejavnosti, ki prejemajo 
podporo. Pri doseganju ciljev politike na področju 
politike razvoja podeželja je določena mera zaple -
tenosti pri izvajanju politike neizogibna, saj je treba 
upoštevati visoko zastavljene cilje na področju 
razvoja podeželja. Na podlagi tega je treba priznati, 
da se bo zelo težko dosegla 2-odstotna ali nižja sto -
pnja napake, ne da bi bili za to potrebni nerazumni 
viri za kontrolo, katerih stroški bi bilo previsoki.Leta 2017 bo Komisija pripravila strateško poro -
čilo o skladu, v katerem bo povzela letna poročila 
o napredku, ki so jih predložile države članice 
(člen 53 Uredbe (EU) št. 1303/2013). Poleg tega bodo 
Komisija in države članice ocenile uspešnost progra -
mov za razvoj podeželja med postopkom pregleda 
uspešnosti iz člena 21 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Na 
podlagi navedenih in drugih dokazov (npr. revizij -
skih ugotovitev) bo Komisija ocenila zasnovo poli -
tike in morebitno potrebo po pripravi predlogov za 
naslednje programsko obdobje.
Ob koncu programskega obdobja bo Komisija 
podrobno analizirala nadaljnjo potrebo po vsakem 
podpornem ukrepu, nato pa bo pripravila predlog 
za naslednje programsko obdobje, kot je to storila 
za to programsko obdobje.
Komisija se strinja, da bi se morali administrativni 
pregledi uporabljati, kadar je to mogoče, čeprav 
opozarja, da se večinoma ne morejo izvajati za kme -
tijsko -okoljske dejavnosti.
Uvod
01
EU je dodelila 96 milijard EUR, prispevek držav čla -
nic pa naj bi znašal 55 milijard EUR.
04
Sodišče poroča, da je povprečna stopnja napake na 
področju razvoja podeželja v obdobju 2011–2013 
znašala 8,2 %. Kljub temu Komisija ugotavlja, da 
se stopnja napake za EKSRP postopoma znižuje (z 
8,4 % leta 2011 na 7,9 % leta 2013).
Odgovori Komisije 51
Javno naročanje je eden glavnih elementov v akcij -
skih načrtih na področju razvoja podeželja.
Kljub temu je treba opozoriti, da neskladnost 
s pravili o javnem naročanju ne pomeni nujno, da je 
100 % zadevnih odhodkov neupravičenih. Projekt 
kot tak lahko vseeno doseže svoj cilj in zagotovi 
resnično dodano vrednost.
Poleg tega je Komisija 19. decembra 2013 sprejela 
nove smernice za določanje finančnih popravkov pri 
izdatkih, financiranih v okviru deljenega upravlja -
nja, zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih2. 
V skladu s temi smernicami se nespoštovanje pravil 
o javnem naročanju presoja na podlagi načela 
sorazmernosti.
Državam članicam so že bile predstavljene smer -
nice o najpogostejših nepravilnostih pri upravlja -
nju evropskih strukturnih in investicijskih skladov 
(na 4. seminarju o stopnji napake, ki je potekal 
oktobra 2014).
27
V zvezi s tabelo 1:
Romunija : sporočeno napako je odkrilo Evropsko 
računsko sodišče v izjavi o zanesljivosti računovod -
skih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi 
povezanih transakcij za leto 2012. Romunski akcij -
ski načrt za zmanjšanje stopnje napake vključuje 
ukrepe za obravnavanje slabosti pri postopkih 
javnega naročanja.
Nizozemska : provinca je pravila o javnem naroča -
nju leta 2012 retroaktivno preklicala z učinkom od 
1. januarja 2010. Vendar se to v tem primeru ne bi 
smelo uporabiti. Komisija o tem razpravlja z državo 
članico.
Nemčija (Brandenburg -Berlin) : ker so se lahko zad -
nje obveznosti za širokopasovni internet prevzele 
leta 2012, ni mogoče izvesti dodatnih preventivnih 
in popravljalnih ukrepov. Podpora za širokopasovni 
internet v obdobju 2014–2020 ni več predvidena.
2 Sklep Komisije C(2013) 9527.Vrste in pogostost ugotovljenih napak
12
V zvezi z vrstami napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, 
je treba opozoriti, da je Komisija med svojimi revizi -
jami naložbenih ukrepov in shem, vezanih na povr -
šino, odkrila podobne pomanjkljivosti kot Evropsko 
računsko sodišče. Zadevnim državam članicam 
so bili naloženi finančni popravki (ali pa potekajo 
postopki potrjevanja skladnosti za izvedbo takih 
popravkov), da se zaščiti proračun EU. Na področ -
jih, na katerih so bile odkrite pomanjkljivosti, so 
morale zadevne države članice sprejeti popravljalne 
ukrepe.
14
Politika razvoja podeželja se izvaja z nacionalnim 
ali regionalnim programom za razvoj podeželja. 
Večina napak je povezana s posebnimi pogoji, ki so 
določeni v programih in drugih nacionalnih pravilih. 
Ta pravila so potrebna za izvajanje politike, vendar 
se države članice soočajo z izzivom, kako omejiti 
ta nacionalna pravila na nujno potrebna pravila za 
doseganje ciljev politike.
V programskem obdobju 2014–2020 morajo vsi 
programi razvoja podeželja vključevati predhodno 
oceno preverljivosti in možnosti kontrole ukrepov, 
ki jo skupaj opravita organ upravljanja in plačilna 
agencija.
Opažanja
26
Tudi Komisija je pri svojih revizijah odkrila pomanj -
kljivosti v zvezi s postopki oddaje javnega naročila. 
Na tem področju se že izvajajo finančni popravki.
Odgovori Komisije 52
40
Komisija poudarja, da goljufivi odhodki za razvoj 
podeželja, ki so jih odkrile in sporočile države čla -
nice, znašajo 0,11 %3.
43
Tudi Komisija je med svojimi revizijami odkrila 
slabosti pri preverjanju merila za mala in srednja 
podjetja (MSP) ter neupoštevanje ustreznih postop -
kov oddajanja zasebnih naročil. Če so bile odkrite 
pomanjkljivosti, so bili zadevnim državam članicam 
naloženi neto finančni popravki (ali pa potekajo 
postopki potrjevanja skladnosti za izvedbo takih 
popravkov), da se zaščiti proračun EU. Poleg tega so 
morale zadevne države članice sprejeti popravljalne 
ukrepe.
Sedanji pravni okvir za obdobje 2014–2020 ne 
določa omejitev glede velikosti podjetja, da pos -
tane upravičenec do podpore v okviru naložb za 
stvarno premoženje. Države članice lahko osredo -
točijo podporo na posebne upravičence na podlagi 
ugotovitev analize prednosti, pomanjkljivosti, pri -
ložnosti in tveganj (analize SWOT) in ocene potreb. 
Te dodatne zahteve bodo morale biti takšne, da jih 
je mogoče preverjati in kontrolirati.
46
Podobne določbe se bodo uporabljale 
v obdobju 2014–2020.
48
Komisija se strinja, da bi nacionalni organi lahko 
odkrili veliko napak, ki jih je ugotovilo Sodišče. 
Pravila SKP državam članicam zagotavljajo vse 
potrebne instrumente za zmanjšanje večine tveganj 
za napake.
Komisija bo državam članicam še naprej zagota -
vljala priporočila in smernice ter razširjala dobre 
prakse za izboljšanje kontrolnega sistema, da se 
preprečijo napake.
3  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: Zaščita 
finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno 
poročilo za leto 2013, COM(2014) 474 final.Okvir 2
Švedska je vključila „javno naročanje“ kot temeljni 
vzrok za napake ter popravljalne in preventivne 
ukrepe v akcijski načrt za zmanjšanje stopnje 
napake.
32
Slabosti iz tabele 2 zajemajo ustrezni akcijski načrti, 
katerih cilj je izboljšati sistem administrativnih 
kontrol.
35
Komisija se strinja, da poenostavitev ne bi smela 
ogroziti načel dobrega finančnega poslovodenja.
Nov pravni okvir za SKP za obdobje 2014–2020 
vsebuje dejavnike poenostavitve, ki nimajo nega -
tivnega učinka na dobro finančno poslovodenje 
(npr. pavšalna plačila, standardni stroški). Člen 60 
Uredbe (EU) št. 1305/2013 določa, da se za upravi -
čene štejejo le odhodki v zvezi z naložbami, ki so 
nastali po predložitvi vloge za pomoč.
Okvir 3
Te slabosti zajemajo ustrezni akcijski načrti, katerih 
cilj je izboljšati sistem administrativnih kontrol.
Znotraj novega pravnega okvira to ni več mogoče. 
Glej odgovor na odstavek 35.
38
Pavšalno plačilo, kot v primeru podpore za mlade 
kmete, morda ne ustreza drugim ciljem ukrepov 
politike. Zato mora poenostavitev pri izvajanju 
zagotoviti ustrezno ravnovesje med doseganjem 
ciljev politike in dobrim finančnim ravnovesjem. Pri 
tem se ne bi smel upoštevati le ugoden učinek na 
znižanje stopnje napake.
Odgovori Komisije 53
62
V zvezi z „nizko“ stopnjo kontrole za kmetijsko -
okoljske zaveze mora država članica, ko je bila pri 
pregledih na kraju samem odkrita bistvena nesklad-  
nost v okviru določene sheme pomoči ali podpor -
nega ukrepa oziroma v regiji ali delu regije, v skladu 
z veljavnimi zakonodajnimi akti povečati odstotek 
upravičencev, pri katerih se izvede pregled na kraju 
samem.
Dejanska stopnja pregledov na kraju samem bi 
lahko bila višja od 5 %, kar je odvisno od države čla -
nice in posameznega ukrepa. Pravilno uporabo tega 
postopka preverja Komisija pri revizijah skladnosti.
Med pregledom na kraju samem se morajo pre -
veriti vsa merila za upravičenost, zaveze in druge 
obveznosti. Če jih med pregledom na kraju samem 
ni mogoče preveriti, je treba organizirati drugi 
pregled.
63
V skladu z veljavnimi zakonodajnimi akti admini -
strativni pregledi zajemajo vse elemente, ki se lahko 
in za katere je ustrezno, da se nadzorujejo z admi -
nistrativnimi sredstvi (vključno z upoštevanjem 
kmetijsko -okoljskih zavez).
Med revizijami skladnosti Komisija preverja tudi, ali 
bi se poleg pregledov na kraju samem lahko opravili 
tudi administrativni pregledi. Po potrebi izda pripo -
ročila za države članice in naloži finančne popravke.
Poleg tega nov pravni okvir za SKP za 
obdobje 2014–2020 vsebuje določbe, v skladu 
s katerimi morajo države članice zagotoviti, da se 
lahko vsi ukrepi za razvoj podeželja, ki jih namera -
vajo izvajati, preverjajo in kontrolirajo. Predhodno 
oceno preverljivosti in možnosti kontrole ukrepov je 
treba vključiti v program za razvoj podeželja.Okvir 5
Te slabosti zajemajo ustrezni akcijski načrti, katerih 
cilj je izboljšati sistem administrativnih kontrol.
51
Tudi Komisija je med svojimi revizijami odkrila 
slabosti pri izvajanju administrativnih pregle -
dov. Zadevne države članice so morale sprejeti 
popravljalne ukrepe in po potrebi so bili naloženi 
finančni popravki.
57
Tudi Komisija je med svojimi revizijami odkrila 
slabosti pri preverjanju kmetijsko -okoljskih zavez 
in zadevne države članice so morale sprejeti 
popravljalne ukrepe. Poleg tega so bili zadevnim 
državam članicam po potrebi naloženi finančni 
popravki.
Okvir 7
Pomanjkljivosti na Malti so zlasti posledica tega, 
da upravičenci do podpore iz kmetijsko -okoljskega 
ukrepa ne upoštevajo zavez. Malteška uprava je 
začela izvajati številne ciljno usmerjene dejavnosti 
informiranja in nekaterim upravičencem zagotavlja 
individualno usposabljanje.
59
Kmetijsko -okoljske sheme odražajo prostovoljne 
zaveze kmetov, da bodo zagotovili okoljske koristi 
in okoljske javne dobrine, ki presegajo obvezne 
zahteve. Kompenzacijska narava kmetijsko -okoljskih 
plačil (ki zajemajo nastale stroške in izpad dohodka) 
ne pomeni takojšnih gospodarskih koristi za kmete, 
čeprav dolgoročno niso izključene.
Odgovori Komisije 54
Komisija bo še naprej spremljala izvajanje akcijskih 
načrtov z dvostranskimi srečanji, odbori za sprem-  
ljanje in letnimi pregledovalnimi sejami, in sicer 
tako z revizijskega kot operativnega vidika.
75
Komisija je z novo Uredbo (EU) št. 1306/2013 o SKP 
prejela večja pooblastila. Člen 41(2) določa, da 
lahko Komisija zmanjša ali začasno prekine vmesna 
plačila državi članici, če ključne sestavine nacional -
nega sistema kontrol niso učinkovite oziroma se 
ne izvajajo potrebni popravljalni ukrepi. Člen 36(7) 
določa, da je prekinitev vmesnih plačil prvo hitro in 
odzivno orodje, če obstajajo pomisleki o zakonitosti 
in pravilnosti plačil.
Poleg tega bo morala vsaka agencija, za katero so 
bili v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI podani 
pridržki, ukrepati hitro, da se preprečijo finančni 
popravki.
Komisija meni, da morajo biti sankcije za neskla -
dnost sorazmerne in da morajo ostati odvračilne.
76
Revizijske ugotovitve so bile bolj sistematično 
upoštevane v najnovejših posodobitvah akcij -
skih načrtov (september 2014). Države članice so 
morale v veliko večji meri upoštevati revizijske 
ugotovitve Sodišča in Komisije. Kar 46 % ukrepov, 
ki so jih predstavile države članice, je obravnavalo 
konkretne revizijske ugotovitve, od tega 50 % iz 
poročil Sodišča.
Prav tako bi bilo treba opozoriti, da Komisija sprem -
lja vse pomembne primere, o katerih je poročalo 
Sodišče, po potrebi tudi v okviru postopka ugotav -
ljanja skladnosti.64
Komisija meni, da morajo biti sankcije za nesklad-  
nost sorazmerne in da morajo ostati odvračilne.
V skladu z novim pravnim okvirom se mora pri 
izračunu znižanja upoštevati tudi ponovni pojav 
napake. Države članice morajo opredeliti dejansko 
uporabo meril iz pravnih besedil ter konkretne 
stopnje in njihove zneske.
65
V primeru resnih neskladnosti z zavezami je upra -
vičenec izključen iz prejemanja podpore v letu 
ugotovitve in naslednjem letu.
Okvir 10
Te slabosti zajemajo ustrezni akcijski načrti, katerih 
cilj je izboljšati sistem administrativnih kontrol.
74
Od leta 2012 Komisija za obravnavanje vprašanja 
visoke stopnje napake zahteva, da morajo države 
članice pripraviti nacionalne akcijske načrte, in 
spremlja njihovo izvajanje. Na podlagi pridobljenih 
izkušenj in priporočil Računskega sodišča so se ti 
akcijski načrti sčasoma izboljšali.
Pričakovani rezultati vseh ukrepov kratkoročno ne 
bodo vedno razvidni, zlasti pri ukrepih, ki se izvajajo 
na podlagi večletnih zavez. Kljub temu so že vidni 
prvi rezultati skupnih prizadevanj Komisije in držav 
članic za znižanje stopenj napake z izvajanjem akcij -
skih načrtov, saj je bila stopnja napake na področju 
razvoja podeželja leta 2013 nižja.
Odgovori Komisije 55
80
Komisija spremlja pomanjkljivosti iz revizijskih ugo -
tovitev in sistematično poziva države članice, naj jih 
obravnavajo v akcijskih načrtih.
81
Države članice so izvedle predhodno oceno prever -
ljivosti in možnosti kontrole ukrepov (preventivni 
vidik) ter podrobneje spremljajo revizijske ugoto -
vitve, kar bo omogočilo izboljšanje uspešnosti akcij -
skih načrtov, kot kaže posodobitev iz oktobra 2014.
90
Sprememba, na katero se sklicuje Sodišče, je 
bila uvedena, ker bi bili lahko stroški uporabe 
administrativnih kazni za majhne zneske nesoraz -
merni s koristmi, kar bi ogrozilo dobro finančno 
poslovodenje.
91
Komisija se dobro zaveda, kako pomembne so 
poznejše faze regulativnega procesa. V zvezi s tem 
so se povečale odgovornosti držav članic, saj 
morajo tako organi upravljanja kot plačilne agen -
cije pripraviti predhodno oceno preverljivosti in 
možnosti kontrole ukrepov iz programa. Poleg tega 
ima Komisija zdaj na voljo okrepljena preventivna 
orodja, kot sta začasna ustavitev in prekinitev, ki bi 
morala imeti odvračilni učinek na napake.
Kot je Sodišče potrdilo v tem posebnem poročilu, 
ima prekomerna regulacija (dodatna in neuteme -
ljena nacionalna/regionalna pravila) le majhen 
učinek na stopnjo napake.77
V okviru tretje posodobitve akcijskih načrtov 
septembra 2014 so bile države članice pozvane, 
naj zagotovijo kazalnike spremljanja in najnovejše 
znane rezultate, da se izboljša učinkovitost ukrepov.
78
Štiri srečanja skupnega obora za sklade za razvoj 
podeželja in kmetijske sklade, ki so bila organizirana 
in namenjena izključno stopnjam napake (semi -
narji), so del sistematičnega procesa za izmenjavo 
dobrih in inovativnih praks. Poleg tega bi bilo treba 
opozoriti, da zunaj okvira seminarjev in dejavnosti 
Evropske mreže za razvoj podeželja izmenjava do-  
brih praks poteka tudi na formalnih srečanjih 
odbora za razvoj podeželja in na treh letnih sreča -
njih direktorjev plačilnih agencij vseh držav članic.
Od leta 2015 je Evropska mreža za razvoj podeže -
lja (ENRD) še eno sredstvo za širjenje dobrih praks 
v obdobju 2014–2020. Evropska mreža za razvoj 
podeželja bo organizirala posebne dogodke, širila 
ustrezne informacije in vključila deležnike v pobude 
za ozaveščanje.
79
Komisija zagotavlja redno izmenjavo informacij 
z državami članicami o vprašanjih v zvezi s stopnjo 
napake in je pripravila obsežen sveženj smernic 
o ukrepih za razvoj podeželja in drugih ustreznih 
horizontalnih temah (npr. poenostavljenem obraču -
navanju stroškov, pravilih o javnem naročanju).
Zlasti SWD(2013) 244 o stopnjah napak na področju 
razvoja podeželja vključuje skupni niz temeljnih 
vzrokov, ki bi bili lahko sčasoma relevantni v vseh 
državah članicah, ki bi morale nazadnje opredeliti, 
kateri vzroki vplivajo nanje, in vzpostaviti ustrezne 
blažilne ukrepe.
Odgovori Komisije 56
95, druga alinea
Komisija se strinja s tem zaključkom.
Komisija bo državam članicam še naprej zagotav-  
ljala priporočila in smernice ter razširjala dobre 
prakse za izboljšanje kontrolnega sistema, da se 
preprečijo napake.
Poleg tega morajo plačilne agencije pred izvedbo 
plačil zagotoviti skladnost z akreditacijskimi merili iz 
Priloge I k Uredbi (EU) št. 907/2014 (obdobje 2014–
2020). Službe Komisije pregledujejo akreditacijo 
z naknadnimi revizijami.
96
V zvezi z omejenimi spodbudami za upravičence, 
da upoštevajo kmetijske zaveze, kmetijsko -okoljske 
sheme odražajo prostovoljne zaveze kmetov, da 
bodo zagotovili okoljske koristi in javne dobrine, ki 
presegajo obvezne zahteve. Kompenzacijska narava 
kmetijsko -okoljskih plačil (ki zajemajo nastale stro -
ške in izpad dohodka) ne pomeni takojšnih gospo -
darskih koristi za kmete, čeprav dolgoročno niso 
izključene.
V zvezi z „nizko“ stopnjo kontrole za zaveze mora 
država članica, ko je bila pri pregledih na kraju 
samem odkrita bistvena neskladnost, v skladu 
z veljavno zakonodajo povečati odstotek upravičen -
cev, pri katerih se izvede pregled na kraju samem. 
Pravilno uporabo tega postopka Komisija preverja 
pri revizijah skladnosti.
Stopnja kontrole za kmetijske zaveze je določena 
pri 100 % za administrativne preglede in 5 % za 
preglede na kraju samem. Stroški upravljanja in 
kontrol, objavljeni v letnem poročilu o dejavnostih 
za leto 2013, znašajo 4 milijarde EUR za celotno SKP . 
Zato bi se bilo treba osredotočiti na izboljšanje 
uspešnosti kontrol in ne na povečanje njihovega 
števila.Zaključki in priporočila
93
Komisija od leta 2012 za obravnavanje vprašanja 
visoke stopnje napake zahteva, da morajo države 
članice pripraviti nacionalne akcijske načrte, in 
spremlja njihovo izvajanje. Na podlagi pridobljenih 
izkušenj in priporočil Računskega sodišča so se ti 
akcijski načrti sčasoma izboljšali.
Pričakovani rezultati vseh ukrepov kratkoročno ne 
bodo vedno razvidni, zlasti pri ukrepih, ki se izvajajo 
na podlagi večletnih zavez. Kljub temu so že vidni 
prvi rezultati skupnih prizadevanj Komisije in držav 
članic za znižanje stopenj napake z izvajanjem akcij -
skih načrtov, saj je bila stopnja napake na področju 
razvoja podeželja leta 2013 nižja.
Komisija bo še naprej spremljala izvajanje akcijskih 
načrtov z dvostranskimi srečanji, odbori za spre -
mljanje in letnimi pregledovalnimi sejami, in sicer 
tako z revizijskega kot operativnega vidika.
95, prva alinea
Tudi Komisija je pri svojih revizijah odkrila slabosti 
v zvezi s temi vprašanji. Na tem področju se že izva -
jajo precejšni finančni popravki.
Javno naročanje in neupoštevanje zavez sta glavna 
elementa v akcijskih načrtih na področju razvoja 
podeželja.
Kljub temu je treba opozoriti, da neskladnost 
s pravili o javnem naročanju ne pomeni nujno, da je 
100 % zadevnih odhodkov neupravičenih. Projekt 
kot tak lahko vseeno doseže svoj cilj in zagotovi 
resnično dodano vrednost.
Odgovori Komisije 57
Priporočilo 1 – Javno naročanje
To priporočilo je naslovljeno na države članice.
Kljub temu Komisija poudarja, da je za 
obdobje 2014–2020 že predstavila smernice za 
strokovne delavce za preprečevanje pogostih napak 
pri projektih evropskih strukturnih in investicijskih 
skladov. Te smernice so bile organom upravljanja 
in plačilnim agencijam predstavljene na seminarju 
o stopnji napake, ki je potekal oktobra 2014.
Priporočilo 1 – Namerno zaobhajanje 
pravil
Komisija se strinja s priporočilom, ki je naslovljeno 
na države članice.
Priporočilo 1 – Kmetijsko‑okoljska 
plačila
Komisija se strinja s priporočilom, ki je naslovljeno 
na države članice, in poudarja, da med revizijami 
skladnosti sistematično preverja, ali bi se lahko 
poleg pregledov na kraju samem opravili tudi 
administrativni pregledi. V tem primeru se izdajo 
priporočila državam članicam, naj povečajo obseg 
administrativnih pregledov, in naložijo finančni 
popravki.
Poleg tega pravni okvir za SKP za obdobje 2014–
2020 vsebuje določbe, v skladu s katerimi morajo 
države članice zagotoviti, da se lahko vsi ukrepi za 
razvoj podeželja, ki jih nameravajo izvajati, preve -
rijo in kontrolirajo.
Vsi programi za razvoj podeželja morajo vključe -
vati predhodno oceno preverljivosti in možnosti 
kontrole ukrepov, vključno s kmetijsko -okoljsko -
-podnebnimi ukrepi, dejavnostmi in konkretnimi 
zavezami. Če te kontrole niso zadovoljive, je treba 
program za razvoj podeželja ustrezno prilagoditi 
(člen 62 Uredbe (EU) št. 1305/2013). Poleg tega sta 
v primeru resne neskladnosti z zavezami ali kršitve 
meril za upravičenost predvidena znižanje podpore 
v celoti ter izključitev upravičenca iz prejemanja 
podpore v letu ugotovitve in naslednjem letu.V zvezi s sankcijami Komisija meni, da morajo biti 
sankcije za neskladnost sorazmerne in da morajo 
ostati odvračilne.
97
Izvajanje akcijskih načrtov je bilo zasnovano 
kot preventivni proces na podlagi dokumenta 
SWD(2013) 244, temelji pa na samooceni temeljnih 
vzrokov, ki so vplivali na stopnje napake, ki jo izve -
dejo države članice. V ta proces se je postopoma 
vključeval odzivni vidik, sistematično so se upo -
števale revizijske ugotovitve in predlagali posebni 
popravljalni ukrepi. Dvojni vidik (preventivni in 
odzivni) je še vedno del tega procesa. Pri zadnji 
posodobitvi akcijskih načrtov je bilo ugotovljeno, 
da se je skoraj 50 % ukrepov začelo izvajati zaradi 
konkretnih revizijskih ugotovitev Sodišča ali Komi -
sije, preostala polovica ukrepov pa je temeljila na 
samooceni držav članic.
Poleg tega je predhodna ocena preverljivosti in 
možnosti kontrole vseh ukrepov, vključenih v pro -
grame za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020, 
obravnavala tudi tveganje stopnje napake s preven -
tivnega vidika.
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo. Posebna vpra -
šanja, ki jih je izpostavilo Sodišče, bi morali akcij -
ski načrti obravnavati le, če so bile ugotovljene 
pomanjkljivosti.
Komisija priznava, da so smernice v zvezi s tremi 
temeljnimi vzroki napak in razširjanjem dobre pra -
kse pomembne. To se bo obravnavalo prek Evrop -
ske mreže za razvoj podeželja in na seminarjih.
Poleg tega je Komisija državam članicam že 
predstavila posebne smernice o javnem naročanju 
in kmetijsko -okoljsko -podnebnem ukrepu, vključno 
z dvojnim financiranjem. Namerno izogibanje 
pravilom je del strategije za preprečevanje goljufij 
in zadevnih seminarjev, ki bodo organizirani v več 
državah članicah.
Odgovori Komisije 58
Leta 2017 bo Komisija pripravila strateško poro -
čilo o skladu, v katerem bo povzela letna poročila 
o napredku, ki jih bodo predložile države članice 
(člen 53 Uredbe (EU) št. 1303/2013). Poleg tega bodo 
Komisija in države članice ocenile uspešnost progra -
mov za razvoj podeželja med postopkom pregleda 
uspešnosti iz člena 21 Uredbe (EU) št. 1303/2013.  
Na podlagi navedenih in drugih dokazov (npr. 
revizijskih ugotovitev) bo Komisija ocenila zasnovo 
politike in morebitno potrebo po pripravi predlo -
gov za naslednje programsko obdobje.
Ob koncu programskega obdobja bo Komisija 
podrobno analizirala nadaljnjo potrebo po vsakem 
podpornem ukrepu, nato pa bo pripravila predlog 
za naslednje programsko obdobje, kot je to storila 
za to programsko obdobje.
Priporočilo 3, zadnja alinea
Komisija se strinja, da bi se morali administrativni 
pregledi uporabljati, kadar je to mogoče, čeprav 
opozarja, da se večinoma ne morejo izvajati za  
kmetijsko -okoljske dejavnosti.V zvezi s sankcijami se Komisija strinja, da morajo 
biti sankcije za neskladnost sorazmerne in da 
morajo ostati odvračilne.
Priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo. Trenutno ocenjuje 
možnosti kontrole in preverljivost novih programov, 
vse pomanjkljivosti pa bo obravnavala v okviru 
odborov za spremljanje in letnih pregledovalnih sej 
z organi upravljanja.
Poleg tega se bodo podrobno spremljale revizij -
ske ugotovitve, da se odkrijejo in odpravijo vsi viri 
napak, ki izhajajo iz nacionalnih izvedbenih pravil, 
pri čemer se lahko po potrebi zahtevajo takojšne 
spremembe.
Izkušnje, pridobljene pri izvajanju programov in 
zadevnih nacionalnih pravil, se bodo izmenjavale 
prek Evropske mreže za razvoj podeželja in na semi -
narjih o stopnjah napake.
Priporočilo 3
Komisija delno sprejema to priporočilo, saj ne more 
posegati v obseg ali rezultate take analize ali pri -
hodnje izbire politike zakonodajalcev za naslednje 
programsko obdobje.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm),  
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
• na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
QJ-AB-14-024-SL-N  ISSN 1977-5784
Sodišče ocenjuje, da je povprečna stopnja 
napake za odhodke na področju razvoja 
podeželja v zadnjih treh letih znašala 8,2 %. 
Nadzorni organi držav članic niso odkrili napak, 
ker pregledi niso izčrpni in ker temeljijo na 
nezadostnih informacijah. Med glavnimi vzroki 
za napake so neskladnost s pravili o javnem 
naročanju, domnevne namerne kršitve, ki so jih 
zakrivili zasebni upravičenci, in neskladnost 
s kmetijskimi zavezami za pomoč na površino. 
Komisija in države članice so pri obravnavi 
glavnih vzrokov za visoko stopnjo napake na 
področju razvoja podeželja le delno uspešne. 
Sodišče je pripravilo več specifičnih priporočil za 
sprejetje popravljalnih in preventivnih ukrepov 
za odpravo zelo razširjenih slabosti na ravni EU.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE