POROČILO KOMISIJE VMESNO POROČILO O PILOTNI FAZI POBUDE ZA PROJEKTNE OBVEZNICE EVROPA 2020 /* COM/2013/0929 final */





VMESNO POROČILO O PILOTNI FAZI POBUDE ZA PROJEKTNE OBVEZNICE EVROPA 2020 1. OZADJE To vmesno poročilo (v nadaljnjem besedilu: poročilo) Evropskemu parlamentu in Svetu zahteva Uredba (EU) št. 670/2012, da se oceni napredek pilotne faze pobude za projektne obveznice Evropa 2020 (PPO). PPO je instrument za delitev tveganj, ki sta ga ustanovili Evropska komisija (EK) in Evropska investicijska banka (EIB). Cilj pobude je projektnim podjetjem omogočiti izdajanje projektnih obveznic, ki bodo privlačne za vlagatelje na trgu dolžniškega kapitala, v sektorjih vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in vseevropskega energetskega omrežja (TEN-E) ter sektorjih telekomunikacijskih in širokopasovnih omrežij. Zaradi časa, ki je potreben za zagon inovativnega instrumenta v takšnem obsegu ter za pripravo, izvedbo javnih naročil in zaključek novih infrastrukturnih projektov, je bil zasnovan pilotni projekt PPO s proračunom v višini 230 milijonov EUR[1], kar bo deležnikom omogočilo, da se v začetni pilotni fazi prek konkretnih poslov seznanijo z novim instrumentom. V pilotni fazi[2], ki se je začela 7. novembra 2012, lahko EIB odobri projekte do 31. decembra 2014, projekti pa morajo izpolnjevati vse pogoje za začetek financiranja do 31. decembra 2016. Polna uvedba je predvidena v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (IPE), ki je del večletnega finančnega okvira 2014–2020. To poročilo, ki je bilo pripravljeno v sodelovanju z EIB, zajema prvo 12-mesečno obdobje od novembra 2012 do novembra 2013 in prikazuje napredek, dosežen pri odobritvah in financiranju projektov. Poročilo analizira izkušnje, pridobljene med pilotno fazo, in izpostavlja morebitne sinergije in ekonomije obsega, ki bi jih bilo mogoče doseči v okviru instrumenta za povezovanje Evrope. Vlogo IPE bi bilo mogoče čim bolj izkoristiti z ustvarjanjem sinergij s kombiniranjem nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov, kot so PPO, posojilna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) in ukrepi za podporo programov. To poročilo temelji na osnutkih rezultatov neodvisne zunanje ocene, s katero se je želelo oceniti dosežke PPO v zvezi s cilji politike in financiranjem na kapitalskih trgih v širšem smislu in ki bo zaključena v prvem četrtletju leta 2014. Neodvisna ocena pilotne faze bo izvedena tudi v letu 2015, omogočila pa bo podrobnejšo predstavo o uspešnosti in učinkovitosti uporabe sredstev EU. 2. OKVIR POLITIKE Pomen naložb v infrastrukturo za prihodnjo potencialno rast in ustvarjanje delovnih mest je še vedno nesporen. Gospodarsko in finančno izvedljivi infrastrukturni projekti imajo lahko pomemben proticiklični učinek, izboljšujejo produktivnost in prispevajo k ustvarjanju delovnih mest. Sočasno pa je infrastruktura, ki izboljšuje dostop do trga, temelj evropske konkurenčnosti. Evropa potrebuje obsežne infrastrukturne naložbe in raznolike modele financiranja za soočanje z izzivi pri izvajanju strategije Evropa 2020. EK ocenjuje, da bodo sektorji TEN-T, TEN-E in IKT od leta 2011 do 2020 glede na ocenjene potrebe držav članic po naložbah potrebovali sredstva v višini enega bilijona EUR. V zadnjih letih se je nadaljevala konsolidacija proračunov držav članic EU, kar je vplivalo na javne naložbe v infrastrukturo in načrtovanje projektov. Proračun EU bo v okviru IPE pomagal financirati manjkajoče povezave v transportnih in energetskih omrežjih in uvedbo infrastrukture za hitre širokopasovne povezave v celotni EU[3]. Dolgoročno pa je udeležba zasebnega sektorja pri financiranju takih projektov še naprej bistvenega pomena. PPO je le eden od ukrepov politike, ki jih je EK sprejela za reševanje navedenih izzivov. Širši vpliv se pričakuje po nadaljevanju dela na podlagi zelene knjige o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva, ki je načrtovana za prvo četrtletje leta 2014, po reformah na področju regulacije kapitalskih trgov, kot tudi po stabilizaciji splošnega makroekonomskega okolja in zakonodaje na sektorski ravni. V zvezi s tem je PPO uspešno odigrala vlogo pospeševalca pri oživljanju trga infrastrukturnih naložb. Leta 2013 se je na trgu ponovno pojavilo več rešitev za financiranje projektnih obveznic, ki niso financirane iz proračuna EU. Pobuda se odlično prilega v okvir mednarodne razprave na ravni G20 in OECD, o infrastrukturi kot ločenemu razredu naložb, kot tudi v okvir skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki jo je ustanovil Svet in ki je novembra 2013 zaključila poročilo o MSP in financiranju infrastrukture. 3. RAZVOJ TRGA OD LETA 2011 Naložbe v infrastrukturo v Evropi so se od leta 2007 zmanjšale zaradi zmanjšanja zasebnih in javnih naložb na tem področju. V javnem sektorju je bila to posledica proračunskih omejitev, ki so vključevale popravke porabe za prednostne naloge v prihodnje in infrastrukturnih načrtov. Čeprav naj bi zasebni sektor dopolnjeval naložbe javnega sektorja, so nosilci projektov zaradi gospodarske in finančne negotovosti začasno zaustavili projekte prav v sektorjih, kot sta na primer energetika in IKT/širokopasovne povezave, v katerih so potrebe po naložbah v nadgradnjo omrežij velike, financiranje pa večinoma zagotavlja zasebni sektor. Kot prikazuje diagram 1, se zasebno financiranje infrastrukturnih naložb v EU, pri čemer se kot približek uporablja financiranje projektov za javno-zasebna partnerstva, še ni vrnilo na raven pred krizo (25–30 milijard eurov), kar ne zadošča za infrastrukturne potrebe EU. To je deloma posledica manjše dejavnosti zavarovalnic, ki se ukvarjajo z zavarovanjem dolgov. Po delnem okrevanju leta 2010 in 2011 je vrednost poslov javno-zasebnih partnerstev v Evropi, ki so se začeli financirati v letu 2012, znašala 11,7 milijard EUR, kar je 35 % manj kot v primerjavi z letom 2011 (17,9 milijarde EUR) in najnižja vrednost od leta 2003. Zmanjšanje števila projektov javno-zasebnih partnerstev in obsega financiranja projektov odraža omejeno načrtovanje in pripravo bodočih projektov, kot tudi pomanjkanje dolgoročnega financiranja v nekaterih sektorjih in državah, ki jih je prizadela finančna kriza. Vir: EPEC Z vidika širšega trga glede na sektor IPE je financiranje infrastrukture z 28 milijard EUR v letu 2011 upadlo na 18 milijard EUR v letu 2012, pri čemer je tudi število poslov manjše. Za projekte v prometnem sektorju je bilo namenjeno 14,1 milijard EUR, za projekte energetskih omrežij 3,3 milijarde EUR, 0,5 milijarde EUR pa za sektor telekomunikacij. Diagram 2 V prvi polovici leta 2013 se je obseg dejavnosti v EU-28 v sektorjih IPE povečal za 33 %, z 9,2 milijarde EUR v prvi polovici leta 2012 na 12,2 milijarde EUR v prvi polovici leta 2013. Število poslov se je nekoliko zmanjšalo (na 12, prej 15), povprečna višina posla (1 milijarda EUR) v letu 2013, pa je bila za 66 % višja kot tista, zabeležena leta 2012 (0,6 milijarde EUR). To je predvsem posledica nekaterih večjih poslov refinanciranja, do katerih je prišlo v letu 2013 (Open Grid Europe, Brebemi Toll Road). Banke še naprej pregledujejo svoje poslovne modele. Nekatere so pripravljene posojati za financiranje projektov, čeprav s krajšo zapadlostjo kot pred krizo, druge razvijajo zmogljivosti za ustvarjanje in plasiranje poslov za financiranje projektov kot odziv na povečano vlogo, ki naj bi jo predvidoma prevzeli institucionalni vlagatelji. Nekateri v takem razvoju dogodkov vidijo znak, da se financiranje bank ponovno krepi. Vendar po naših ocenah banke ne bodo zagotovile takšnega obsega financiranja, ki bi zadoščal za infrastrukturne potrebe v EU. Obstaja dejansko tveganje, da bo po finančni krizi poraba za infrastrukturo, namenjena zagotavljanju rasti in delovnih mest prihodnosti, omejena, če ne bodo razviti alternativni viri financiranja. V tem pogledu zdaj obstaja več zavarovalnic in skladov za infrastrukturni dolg, ki lahko vlagajo v prednostni ali podrejeni dolg v primarnih in sekundarnih poslih. Nekatere zavarovalnice so ustanovile lastne ekipe, zadolžene za posle financiranja infrastrukture, da bi okrepile svojo prisotnost na trgu, medtem ko druge delujejo prek upravljanih računov. Nekatere so zaključile prve posle, čeprav jih je večina bila manjšega obsega in za razmeroma enostavne projekte socialne infrastrukture v Združenem kraljestvu (kot so univerzitetna stanovanja), bili pa so večinoma zasebno plasirani in ne prek javnih obveznic. Kljub temu da so nekateri manjši posli na lokalni ravni nove naložbe, so večje operacije na državni ravni pogosto refinanciranja in naložbe na osnovi obstoječih projektov. Financiranje, ki ga zagotavljajo tradicionalne banke, še naprej ostaja pomembno, vendar obstaja možnost, da ti in drugi novi udeleženci na trgu spodbudijo zasebni sektor k financiranju infrastrukturnih projektov prek trgov dolžniškega kapitala. To je ključni cilj PPO. 4. CILJI POBUDE ZA PROJEKTNE OBVEZNICE Namen PPO je zagotoviti konkreten instrument, ki bo prispeval h gospodarskemu okrevanju po krizi. Njen glavni cilj je dvojen: - spodbujanje naložb v projekte evropskega interesa v sektorjih vseevropskih prometnih, energetskih in širokopasovnih povezav z jasno dodano vrednostjo za EU, da bi s tem pripomogli k rasti naložb na raven pred krizo, in - omogočiti večjo vključenost institucionalnih vlagateljev v dolgoročno financiranje gospodarsko uspešnih projektov v teh sektorjih prek trga dolžniškega kapitala. Pobuda PPO dopolnjuje obstoječe vire financiranja projektov in zagotavlja ustrezne alternativne vire financiranja z zadolževanjem (banke in novi naložbeni skladi). To ne bi samo razširilo nabora razpoložljivih virov financiranja, ampak tudi odpravilo neoptimalne naložbene razmere in s tem izboljšalo pogoje financiranja. Končni cilj PPO je povečati privlačnost infrastrukture za vlagatelje iz zasebnega sektorja. Instrument izboljšanja kreditne kvalitete (Project Bond Credit Enhancement – PBCE) za projektne obveznice, ki ga zagotavlja EIB v okviru PPO je namenjen premostitvi vrzeli med običajno nizko oceno naložbenega razreda za zasebno financirane infrastrukturne projekte in višjo ciljno bonitetno oceno, ki jo zahtevajo vlagatelji. S tem bi se razširili viri financiranja, podaljšali roki odplačila in zmanjšali stroški financiranja. Instrument PBCE se lahko zagotovi v obliki: - financiranega instrumenta, ki je podrejena dolžniška tranša (tj. neposredno posojilo za projekt, ki se poplača šele potem, ko so servisirane prednostne obveznice), ali - nefinanciran instrument, ki je pogojna kreditna linija, ki se po črpanju spremeni v podrejeno posojilo. Instrument PBCE je namenjen obveznicam z oceno naložbenega razreda A–, tako da jih lahko kupi večina institucionalnih vlagateljev. Kljub temu, da je malo institucionalnih vlagateljev, ki bi bili v tem trenutku pripravljeni prevzeti več tveganja z nakupom obveznic srednje tranše, so cilji pobude PPO, tj. da na trg privabi kritično maso vlagateljev, poveča standardizacijo in prispeva k bolj zrelemu trgu, še vedno veljavni. Instrument PBCE odpravlja posebna tveganja projektov v fazah izgradnje in obratovanja ter zagotavljajo dodatno likvidnost za izboljšanje finančnega profila v primeru nepredvidenih dogodkov. Bonitetno oceno obveznic povečuje dejstvo, da je instrument PBCE nadrejen vlagateljem lastniškega kapitala in podrejen vlagateljem, ki zagotovijo dolžniški kapital. Prispevek EU k instrumentu projektnih obveznic je namenjen delnemu absorbiranju dodatnega tveganja EIB, ki izhaja iz izvajanja poslov, ki so bolj tvegani, kot je to običajno, tako da krijejo prve izgube do največjega zneska za portfelj. Na ta način EIB lahko podpre več operacij, kot bi bilo sicer mogoče. Projekti morajo biti v skladu s smernicami Unije o merilih za upravičenost za vse tri sektorje, ustvarjati morajo stabilne in zadostne denarne tokove ter morajo biti gospodarsko primerni in tehnično izvedljivi. 5. DOSEŽKI Pilotna faza PPO, ki Svetu guvernerjev EIB omogoča odobritev projektov do konca leta 2014 in začetek financiranja do konca leta 2016, se je začela pred dvanajstimi meseci. Do danes je Svet guvernerjev EIB v različnih državah članicah EU odobril osem projektov na področju energetike in prometa, ki so upravičeni do instrumenta PBCE. Poleg tega je EIB zagotovila izboljšanje kreditne kvalitete za obveznice dveh odobrenih projektov (pri čemer je EU zaradi proračunskih omejitev podprla le enega) in s tem dokazala izvedljivost projektnih obveznic, pričakuje pa se, da bo kmalu podpisan še en dodaten projekt. 5.1. Projekti, ki jih je odobrila EIB Projekti vključujejo avtoceste v več državah članicah, priobalna omrežja vetrnih elektrarn na morju v Nemčiji in v Združenem kraljestvu in objekte za skladiščenje plina v Italiji in Španiji. V sektorju širokopasovnih povezav EIB proaktivno deluje na izvršljivemu sklopu projektov. Tabela 1: Področje || Projekt || Država || Pričakovana velikost instrumenta za izboljšanje kreditne kvalitete (v milijonih EUR) TEN-T || Avtoceste || Belgija || 150 TEN-T || Avtoceste || Nemčija || 120 TEN-T || Avtoceste || Združeno kraljestvo || 200 TEN-E || Povezovanje več vetrnih elektrarn na morju na priobalna omrežja || Združeno kraljestvo || 150 TEN-E || Skladiščenje plina || Španija || 200 TEN-E || Skladiščenje plina (1) || Italija || 200 TEN-T || Avtoceste || Slovaška || 200 TEN-E || Povezovanje več vetrnih elektrarn na morju na priobalna omrežja || Nemčija || 170 Odobreno skupaj || || || 1 390 (1) financirano s strani EU Na seznam se lahko dodajo tudi projekti, ki jih bo EIB odobrila do konca leta 2014. V pilotni fazi je mogoče zagotoviti sredstva, namenjena instrumentu za izboljšanje kreditne kvalitete, v višini približno trikratnega prispevka iz proračuna EU (230 milijonov EUR), tj. približno 700 milijonov EUR, s čimer se na koncu financira obseg prednostnega dolga v višini 15- do 20-kratnega prispevka iz proračuna EU. Podrejeni instrumenti za osem odobrenih projektov presegajo 700 milijonov EUR, vendar bo verjetno prišlo do manjše porabe, saj so projektne obveznice s PBCE običajno le ena od možnosti financiranja, ki jih lahko izbereta projektna družba in/ali organ, odgovoren za odobritev. Avtoceste v Združenem kraljestvu in na Slovaškem bodo na primer financirane brez PBCE zaradi posebnosti samega projekta, saj je bonitetna ocena projekta zadostovala, da je projekt zbral zadostna sredstva na trgu obveznic in za to ni potreboval višje ocene, ki bi jo zagotovil PBCE. Vendar se ocenjuje, da je PBCE kot dodatna možnost financiranja pripomogel k ohranjanju cenovnega pritiska za ta projekta, s čemer je bilo zagotovljeno, da bo končen rezultat za zadevnega javnega naročnika predstavljal cenovno ugoden posel. 5.2. Projektne obveznice s podporo EIB EIB je podprla izdajo obveznic v višini 1,4 milijarde EUR za projekt izgradnje skladišča zemeljskega plina Castor[4] brez financiranja iz proračuna EU, saj je znesek, potreben za prispevek EK presegal razpoložljiva proračunska sredstva. Prve projektne obveznice Prve obveznice z zapadlostjo decembra 2034 v višini 1,4 milijarde EUR so bile izdane julija 2013 s kuponom pri 5 756 z obrestnim razmikom do španskih državnih obveznic v višini 100 bazičnih točk. Z obveznicami je bila financirana gradnja in delovanje podzemnega skladišča plina in pripadajočih naprav na severni sredozemski obali Španije. Agencija Standard & Poor’s je obveznice ocenila z bonitetno oceno „BBB“. Obveznice je kupilo 30 vlagateljev, pri čemer so zavarovalnice in pokojninski skladi kupili 60 % izdanih obveznic, preostali del pa agencije, upravitelji skladov in banke (slednje le 4 %). Geografsko so bili vlagatelji enakomerno razpršeni s približno enakimi deleži, ki so jih kupili vlagatelji iz Nemčije, Francije, Španije, Italije, Združenega kraljestva in Luksemburga. Obveznice je izdal pravni subjekt s posebnim namenom Watercraft Capital s sedežem v Luksemburgu, ki s prihodki naprej kreditira projektno družbo za refinanciranje njenih neplačanih posojil s krajšimi roki, s katerimi so bila financirana skladišča zemeljskega plina. Na ta način bo financiranje ustreznejše za projektno družbo in njeno 30-letno koncesijo. PPO je podprla tudi izdajo obveznic v višini 305 milijonov GBP za projekt priobalnega režima prenosa električne energije (OFTO) Greater Gabbard v Združenem kraljestvu, ki vključuje zmogljivosti za prenos električne energije, ki povezujejo priobalne vetrne elektrarne na morju z zmogljivostjo 500 MW s kopenskim omrežjem v Združenem kraljestvu. Projekt je prvi projekt OFTO, ki se financira na kapitalskih trgih. Obveznice so bile podprte z nefinanciranim instrumentom PBCE v višini približno 46 milijonov GBP in so posledično prejele oceno A3 agencije Moodys pri zelo konkurenčni ceni z razmikom 125 bazičnih točk do zakladnih vrednostnih papirjev Združenega kraljestva. S podporo proračuna EU je bil zagotovljen instrument PBCE, ki je v celoti uporabil 10 milijonov EUR razpoložljivih proračunskih sredstev, ki so bila na voljo za energetske projekte v pilotni fazi. Pričakuje se, da bo do konca leta 2013 ali v začetku leta 2014 posloma sledil projekt avtoceste A11 v Belgiji. Ta posel bo podpiral tudi proračun EU, z njim pa bo zagotovljeno dodatno referenčno merilo v smislu potenciala vlagateljev cen. Javno-zasebno partnerstvo A11 Brugge je nova avtocesta, ki povezuje pristanišče Zeebrugge z E40 do Ghenta in z E34 do Antwerpna, z njo pa se bo izboljšala povezava med pristaniščem in mestom Brugge ter turistične povezave do belgijske obale, zlasti z mestoma Knokke in Blankenberge. Trenutno se zaključuje struktura financiranja A11, ki naj bi bila zaključena konec leta 2013 ali v začetku leta 2014 s podpisom, ki je pogojen z zaključkom pogajanj in odobritvijo s strani naročnikov. Projekt A11 bo tako prvi projekt TEN-T v sektorju prometa v okviru PPO in prvi novi posel. Pričakuje se, da bodo obveznice v višini 575 milijonov EUR podprte s približno 114 milijonov EUR iz nefinanciranega instrumenta PBCE v obliki podrejenega dokumentarnega akreditiva, ki ga izda EIB. 5.3. Druge izdaje infrastrukturnih obveznic Večji poudarek na kapitalskem trgu in podpora za financiranje infrastrukturnih projektov prek njega je v primerjavi z obdobjem 2007–2012 privedla tudi do znatnega povečanja izdajanja drugih infrastrukturnih obveznic. Vendar je bilo med leti 2007 in 2013 v smislu obsega več kot 90 % obveznic, izdanih v sektorjih, ki jih zajema IPE, namenjenih refinanciranju, 6 % novim naložbam in 3 % nakupom. Diagram 3 Poleg obveznic Castor v višini 1,4 milijarde EUR z izboljšano kreditno kvaliteto (podpora EIB) je bilo leta 2013 zaključenih nekaj pomembnih poslov refinanciranja na trgu obveznic, vključno z naslednjimi: · refinanciranje projekta High Speed 1, projekta železniškega sistema visoke hitrosti v Združenem kraljestvu s 25-letno obveznico v višini 760 milijonov GBP v okviru paketa prednostnega dolga v višini 1,55 milijarde GBP. Ocenjena je bila z A–, pri čemer je vlada Združenega kraljestva efektivno zavarovala razpoložljiva plačila za High Speed 1 prek domačega sporazuma o podpori; · dolg za projekt Open Grid v višini 2,7 milijarde EUR je bil uspešno refinanciran s posojilnimi instrumenti v višini 1,2 milijarde EUR in obveznicami z oceno A– v višini 1,5 milijarde EUR z zapadlostjo 7, 10 in 12 let; · na Slovaškem je bil dolg v višini 1,2 milijard EUR refinanciran z dolgoročnimi obveznicami z oceno BBB+ ter zapadlostjo v letu 2039. Ti posli kažejo na obseg in pripravljenost kapitalskih trgov v Evropi za enostavno refinanciranje infrastrukturnih projektov. Poleg tega so številne inovativne rešitve na trgu dolžniškega kapitala v letu 2013 prispevale k različnim načinom zagotavljanja financiranja za nove projekte s strani institucionalnih vlagateljev. Večina teh naložb je bila v sektorjih socialne infrastrukture, npr. študentska nastanitev, kjer so projekti manjši in manj tvegani. Projekt || Ocena || Zapadlost || Nominalno (v mio.) || Lastnosti Obvoznica L2/A507 || Baa3 || 28 let in 30 let za tranšo I oziroma II || 79 EUR (tranša I) 86 EUR (tranša II) || Več kot 65 % financiranja je zagotovila francoska vlada, preostanek (165 milijonov EUR), je kupila zavarovalniška skupina v okviru tranše II, ki je bila podprta z Dailly (jamstvo francoske države). Holyrood student accommodation, Združeno kraljestvo || AA–/A2 || 35 let fiksna in indeksirana || 63 GBP || Osnovna obveznica z oceno BBB/Baa3 in izboljšana z družbo Assured Guaranty Pendleton Together Housing || n. r. || 29 let || 71,7 GBP (tranša A) 10,9 GBP (tranša B) || Delno financiranje z „wrap“ obveznicami (nadrejene obveznice razreda A, ki imajo izboljšano kreditno kvaliteto s podrejeno tranšo B). Zaanstad prison || n. r. || 28 let || 72 EUR || Nadrejeni vrednostni papirji z izboljšano kreditno kvaliteto s podrejeno tranšo B. ULiving Hertfordshire, Združeno kraljestvo || A– || 41 let, indeksirana || 144 GBP || UPP, multiple-site student accommodation (Študentska nastanitev na več lokacijah), Združeno kraljestvo || A– || 27 let fiksna, 34 let indeksirana, || 382 GBP || Dohodki od najemnin od več univerz, z združevanjem denarnih sredstev, ki zmanjšuje tveganje Sustainable Communities for Leeds || AA–/A2 || 19 let || 102 GBP || Osnovne obveznice, ki jih je kreditno izboljšala družba Assured Guaranty Vir: Infrastructure Journal, Standard & Poors Opozoriti je treba, da projekti L2, Holyrood, Pendleton, Zaanstad in Leeds uporabljajo neko obliko izboljšanja kreditne kvalitete. Dva posla kažeta, da se je zavarovalnica, ki se ukvarja z zavarovanjem dolgov, vrnila na trg za te srednje velike posle. Med vsemi je bil največji posel v višini 382 milijonov GBP izveden za projekt UPP student accommodation, ki temelji na portfelju projektov. V več primerih je velik delež posla kupil posamezen vlagatelj. Vsi posli, razen dveh, so bili izvedeni v Združenem kraljestvu, kjer je običajno, da kapitalski trgi financirajo javno zasebna partnerstva z uporabo zavarovalniških jamstev. V celinski Evropi se pripravljenost za uporabo financiranja z obveznicami šele pojavlja, javni naročniki pa se postopoma prilagajajo na nove finančne možnosti. Prakse naročanja, kjer se zahteva zagotovljeno financiranje že v fazi zbiranja ponudb, so še vedno pogoste, to pa omejuje zasebna vlaganja v rešitve, ki vključujejo obveznice, in bistveno zavira uporabo javnih obveznic, kjer so na voljo večji obsegi in ugodnejše cene. 5.4. Povzetek rezultatov V prvem letu delovanja je EIB osmim projektom odobrila status potencialnega upravičenca do PBCE in zanj predlagala še več projektov. EIB je dvema projektoma izboljšala kreditno kvaliteto, pričakuje pa se, da bo v začetku leta 2014 podpisan še en projekt. Eden od teh treh projektov je bil zaključen brez podpore iz proračuna EU. EK in EIB sta aktivno spodbujali uporabo projektnih obveznic za financiranje infrastrukture, kar je opazil in pozitivno sprejel tudi trg, to pa je pripomoglo k razvoju drugih tržnih rešitev ob pričakovanem katalitičnem učinku. To je potrditev, da je Evropa dosegla znaten napredek pri vzpostavljanju trga za projektne obveznice. Pobuda PPO je zagotovila predvsem širši nabor vlagateljev, ki imajo dostop do sredstev za infrastrukturo, kar je razvidno iz do sedaj izvedenih poslov. Tudi kadar pobuda PPO na koncu ni bila izbrana kot najbolj zaželena možnost financiranja, je zagotovila konkurenčni pritisk, s čimer je znižala celotne stroške financiranja številnim projektom. Vendar se je trg doslej osredotočal na manjše lokalne infrastrukturne projekte v Združenem kraljestvu in manj na večje projekte na nacionalni ravni. Še naprej pa ostajajo zaostreni predvsem pogoji za nove projekte TEN. Države članice bi morale pospešiti določanje in pripravo infrastrukturnih projektov, da jih bodo lahko ponudile na trgu. 6. POTREBNE IZBOLJŠAVE POBUDE PPO 6.1. Močnejša in zrelejša projektna struktura Povpraševanje po naložbah v infrastrukturo v Evropi je očitno. Obstaja pa vedno večja zaskrbljenost, da obstoječi projekti, glede na njihovo število in zrelost, ne bodo zadostili temu povpraševanju[5]. Vlade držav članic imajo pomembno vlogo v projektih in sektorjih, ki so zelo odvisni od sodelovanja javnega sektorja, tako da naredijo vse potrebno za sprostitev naložb v novo infrastrukturo in za odpravo negotovosti glede prihodnje ponudbe ali načrtovanja infrastrukturnih projektov. Dolgoročnih investicij ne bo mogoče povečati brez ustreznega načrtovanja bodočih projektov za (primerne) posle. Da bi dosegli zaupanje vlagateljev v transakcijski tok, ki je potrebno da bi investitorji ostali pripravljeni namenjati sredstva in vlagati v izgradnjo novih zmogljivosti, ki so potrebne za analiziranje financiranja infrastrukturnih projektov, bo treba povečati stopnjo preglednosti pri načrtovanju projektov na nacionalni in nadnacionalni ravni, kot tudi razviti dolgoročno načrtovanje in zaveze na strani pristojnih javnih naročnikov. V tem smislu bodo nenadne spremembe regulativnega pristopa za posamezne sektorje še vedno predstavljale velike ovire za učinkovito izvajanje projektnih struktur. Na splošno so dejavniki, ki so prisotni v vseh sektorjih, kot so pomanjkanje standardizacije, pomanjkanje gotovosti pri vprašanjih, povezanih s cenami na kapitalskem trgu, kot tudi dejstvo, da trg trenutno te posle obravnava kot novost, šteti za izzive, na katere se lahko odgovarja z rešitvami z obveznicami. Pri tem lahko PPO dokažejo svojo koristnost. 6.2. Uporaba proračuna EU Glede na mehanizem za delitev tveganja med Komisijo in EIB, kot je opisano v oddelku 4, bi bila uporaba proračuna EU bolj učinkovita, če bodo rezervacije za prve izgube, ki jih zagotavlja proračun EU, razdeljene med vse projekte v treh sektorjih, ki jih pokriva PPO. Obstajajo jasne omejitve za diverzifikacijo tveganj in s tem za finančni vzvod s tremi sklopi rezervacij za prve izgube v podporo trem sektorskim portfeljem, kar se trenutno dogaja. Poleg tega je treba zaradi omejenega finančnega vzvoda pri manjših portfeljih poiskati projekte prave velikosti za proračun, ki je na voljo. Na primer, EIB financira projekt Castor iz svoje bilance stanja, saj prispevek, ki je v proračunu namenjen za TEN-E, ni zadostoval za kritje zahtevanega prispevka EU. V bistvu proračun EU in instrumenti delitve tveganja dosežejo večji finančni vzvod z diverzifikacijo. Diverzifikacija se povečuje s številom projektov v portfelju, medtem ko sektorska raznolikost projektov zmanjšuje njihovo soodvisnost. Posledično večji portfelj, ki se preliva v druge sektorje, prinaša večje koristi, ki so posledica diverzifikacije. Po drugi strani se lahko zgodi, da upravljanje tveganj v portfelju projektov, ki vsebujejo različne profile tveganj, povečajo kompleksnost, vendar jih je EIB še vedno sposobna upravljati. Da bi povečali koristi, ki izhajajo iz diverzifikacije, bi IPE lahko imel le en portfelj projektov v skladu z uredbo o instrumentu za povezovanje Evrope in finančno uredbo glede porabe EU. S tem bo olajšano financiranje projektov ne glede na velikost ali časovni razpored. Enak mehanizem bi se lahko uporabil tudi za obstoječe instrumente garancij za posojila (LGTT) in portfelje PPO, s čimer bi bile prednosti ekonomij obsega v celoti izkoriščene. Z združitvijo teh portfeljev in portfelja IPE, bi nastal začetni portfelj, ki bi lahko hitreje kot sicer zmanjšal sorazmerni prispevek proračuna EU za nove projekte. Zunanja študija, ki jo je naročila EK iz uvoda, naj bi kazala na ta sklep. 7. ZAKLJUČEK Izdaja dveh različnih vrst projektnih obveznic, ki so bile že po 12 mesecih podvržene izboljšanju kreditne kvalitete, dokazuje, da pobuda izpolnjuje pričakovanja in je uspešna pri zagotavljanju financiranja za projekte. Interes na trgu in povratne informacije o pobudi so bile pozitivne, kar je pomembna za usmerjanje vlagateljev v rešitve z obveznicami. Pri razvoju instrumenta projektnih obveznic bodo potrebna nadaljnja prizadevanja za razvoj aktivnega trga obveznic, vključno z izdajo dodatnih obveznic, tako da bo na zalogi več obveznic in bo lažje opredeliti merila za prihodnje izdaje. Na ta način bodo vlagatelji in javni naročniki lažje ocenili obseg financiranja, s tem pa povečali predvidljivost gibanja cen obveznic, javni naročniki pa bi morda lahko umaknili zahtevo za stoodstotno predhodno financiranje. Poleg tega likvidni trg projektnih obveznic zahteva bolje pripravljene in bolj zrele projekte. Vlade bi se morale zato osredotočiti na dolgoročno načrtovanje, da bodo zagotovile večjo stabilnost in preglednost načrtov za bodoče infrastrukturne projekte. V zvezi s tem IPE določa tehnično pomoč na institucionalni in projektni ravni za pomoč pri pripravi načrta za projekte skupnega interesa, da se zagotovi podpora državam članicam in zasebnemu sektorju. Obstajajo pa tudi možnosti za razširitev PPO na druga področja, na katerih bi se financiranje manjših lokalnih infrastrukturnih projektov lahko izvajalo na nacionalni ali regionalni ravni. Vloga IPE bi lahko bila največja, če bo izvedeno združevanje treh sektorskih portfeljev (tj. promet, energija in širokopasovne povezave) iz člena 14(3) prihajajoče Uredbe o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope. Da bi povečali učinkovitost in učinek finančnega vzvoda porabe proračuna EU, bi lahko to priložnost uporabili za vzpostavitev sistema delitve prve izgube, da bi izkoristili prednosti diverzifikacije treh sektorjev, v katerih bi lahko že obstoječe instrumente uporabili kot začetni portfelj. [1] 200 milijonov EUR za TEN-T, 10 milijonov EUR za TEN-E in 20 milijonov EUR za IKT. [2] Uredba 670/2012, UL L 204/1 z dne 31.7.2012. [3] V primeru gospodarskih projektov, ki se financirajo v okviru državne pomoči, morajo države članice načrte pomoči predhodno priglasiti ali pa morajo ti spadati v okvir uredbe o splošnih skupinskih izjemah. [4] Za projekt je bila izvedena presoja vplivov na okolje, ki jo je leta 2009 odobril španski pristojni organ. Po seizmični aktivnosti v regiji septembra 2013 so se španske oblasti odločile, da izvedejo dodatne tehnične študije o vplivu projekta. [5] Vir: Infrastructure Journal, 17. 11. 2013