SL ECB -PUBLIC 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 15. oktobra  2013  
o ukrepih za reorganizacijo bank  
(CON/2013 /73) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 19. septembra 2013 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu z akona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu1 (v nadaljnjem 
besedilu: predlog zakona ). ECB je dne 4. oktobra 2013 prejela revidirano različico predloga zakona. 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter tretje in šeste alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju 
nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov2, saj se predlog 
zakona nanaša na Banko Slovenije in pravila, ki se uporabljajo za finančne institucije, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finančnih institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika 
Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB . 
 
1. Namen predloga zakona  
1.1 Predlog z akona se v glavnem nanaša na izredne ukrepe, ki jih  Banka Slovenije lahko izreče 
bankam, ki ne zagotavljajo  ali verjetno ne bodo zagotavljale minimaln ih zahtev glede  kapitala  ali 
likvidnost i, s čimer  bi bili izpolnjeni pogoji za odvzem dovoljenja
3. Izredni  ukrepi se banki lahko 
izrečejo z namenom, da se (i) ponovno vzpostavijo pogoji za dolgoročno uspešno poslovanje banke 
v skladu z Zakonom o bančništvu in drugimi veljavnimi zakoni ali (ii) omogoči urejeno prenehanje  
banke4. 
1.2 Banki Slovenije so že zdaj n a voljo štiri vrste izrednih ukrepov : (a) imenovanje izredne uprave 
banke ; (b) prodaja vseh delnic banke ; (c) povečanje osnovnega kapitala banke;  in (d) prenos 
premoženja banke . Predlog zakona razširja ta okvir izrednih ukrepov s tem, da pooblašča Banko 
Slovenije, da zmanjša osnovni kapital, odpiše hibridne kapitalske instrumente in podrejene 
obveznosti banke ali pretvori hibridne kapitalske instrumente in podrejene obveznosti v navadne 
delnice  banke , kolikor je to potrebno za kritje izgub in zagotovitev ka pitalske ustreznosti banke. Pri 
                                                           
1  Zakon o bančništvu (ZBan- 1) )U r. l. RS , št. 99/2010 – uradno prečiščeno besedilo  (52/2011 popr.), 9/2011-ZPlaSS-B, 
35/2011, 59/2011, 85/2011, 48/2012, 105/2012, 56/2013, 63/2013- ZS-K). 
2  UL L 189, 3.7.1998, str . 42. 
3  Glej pogoje za uporabo izrednih ukrepov v spremenjenem 253.a členu Zakona o bančništvu.  
4  Glej predlagani novi 253.b člen Zakona o bančništvu. 
ECB -PUBLIC 
2 izvajanju tega pooblastila je treba spoštovati načelo, da ne sme biti noben upnik na slabšem kot v 
primeru stečaja5. 
1.3 Poleg tega  predlog zakona spreminja pravila glede drugih izrednih ukrepov. Med drugim 
podrobneje oprede ljuje naloge izredne uprave, ki vključujejo ocenjevanje zmožnosti dolgoročnega 
uspešnega poslovanja in pripravo načrta reorganizacije zadevne banke6. Predlog zakona spreminja 
tudi določbe v zvezi  z dvema drugima obstoječima izrednima ukrepoma, tj. povečanj em osnovnega 
kapitala banke in prenosom premoženja7. 
1.4 Banka Slovenije bo redno ocenjevala uspešnost izrednih ukrepov glede na njihove cilje. Če se med 
trajanjem izrednih ukrepov stanje banke ne izboljša toliko, da bi bilo zagotovljeno njeno 
dolgoročno uspešno poslovanje, bo Banka Slovenije sprožila postopek prenehanja banke, 
tj. postopek prisilne likvidacije ali stečajni postopek8. Pravila o prisilni likvidaciji se spreminjajo  
tako, da upoštevajo spremembe pravil, ki urejajo izredne ukrepe9. 
1.5 Predlog zakona spreminja tudi določbe glede sodnega varstva proti odločbi Banke Slovenije o 
izrednih ukrepih. Dodatno določa omejitve odgovornosti Banke Slovenije za škodo v povezavi s 
temi ukrepi. Osebe, ki so zaradi izrednih ukrepov prizadete, lahko zahtevajo povrnitev škode, če je 
ta višja, kot bi bila v primeru, če izredni ukrepi ne bi bili izrečeni10. 
1.6 Uvedene so tudi nekatere spremembe v zvezi z odgovornostjo organov upravljanja bank . 
 
2. Splošne pripombe  
2.1 ECB na splošno pozdravlja predlog zakona, saj ta  krepi orodja in postopke, ki so na voljo Banki 
Slovenije za uspešno reorganizacijo bank v težavah.  
 ECB razume, da izredni ukrepi Banke Slovenije služijo kot orodja tako za prestrukturiranje11 kakor 
tudi za reševanje bank12. Naloge, ki se dodelijo Banki Slo venije kot organu za nadzor in reševanje, 
ne bi smele vplivati na njeno zmožnost izvajanja nalog , povezanih z Evropskim sistemom 
centralnih bank, kakor so določene v Pogodbi in Statutu Evropskega Sistema centralnih bank in 
Evropske centralne banke (v nadal jnjem besedilu: Statut ESCB), tako z operativnega kot 
finančnega vidika . Poleg tega bi morala Banka Slovenije pri izvajanju svojih pooblastil sprejeti vse 
potrebne ukrepe, da zagotovi ustrezno funkcionalno ločitev nalog nadzora in reševanja ter  nalog v 
zvezi z denarno politiko, v skladu s Pogodbo in Statutom ESCB13. 
2.2 ECB ugotavlja, da se nova orodja in pooblastila Banke Slovenije v zvezi z reorganizacijo bank, 
zlasti pooblastilo za zmanjšanje osnovnega kapitala ter odpis hibridnih kapitalskih  instrumentov  in 
podrejenih obveznosti ali njihovo konverzijo v navadne delnice, zgledujejo po predlogu direktive o 
                                                           
5  Glej spremenjeni oddelek  7.7.2. Zakona o bančništvu. 
6  Glej spremembe  255.a do 260.b člena Zakona o bančništvu . 
7  Glej spremembe  262.a in 262.b člena Zakona o bančništvu . 
8  Glej spremembe  263. č lena Zakona o bančništvu. 
9  Glej spremembe  266. člena Zakona o bančništvu . 
10  Glej spremenjeni oddelek  10.2.2. Zakona o bančništvu. 
ECB -PUBLIC 
3 vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij14, ki je 
trenutno v postopku sprejemanja v Evropskem parlame ntu in Svetu. V tej zvezi ECB razume, da bo 
zakonodajalec Zakon  o bančništvu revidiral , ko bo zgoraj navedena direktiva sprejeta, da bi 
zagotovil popolno skladnost z razvojem na ravni Unije . Enako velja v zvezi z razvojem in 
izvajanjem Enotnega mehanizma n adzora, ki bo na ECB prenesel  posebne naloge , ki se nanašajo na  
politik e bonitetnega nadzora  kreditnih institucij.  
2.3 Kadar koli Banka Slovenije v zvezi s posamezno banko uvede reorganizacijske ukrepe v obliki 
izrednih ukrepov , kakor  jih določa Zakon o bančništvu, in ta banka poleg izrednih ukrepov 
potrebuje državno pomoč , da bi  postala zmožna dolgoročno uspešno poslovati ali urejeno 
prenehala , če uspešno poslovanje ni možno, je treba spoštovati pravila Unije o državnih 
pomočeh15. 
 
3. Posebne pripombe  
3.1 Predlagani novi 260.a člen Zakona o bančništvu izredni upravi prepoveduje, da bi v primeru, ko je 
predvideno postopno prenehanje banke , izplačala imetnike kapitalskih  instrumentov in podrejenih 
obveznosti, brez predhodnega soglasja Banke Slovenije. Predlog zakona tudi določa, da Banka 
Slovenije izda soglasje za izplačilo takih instrumentov in obveznosti, če bi bila zaradi neizplačila lahko ogrožena stabilnost finančnega sistema. V skladu s pravili o državnih pomočeh lahko Banka 
Slovenij e tako soglasje izda po lastni presoji, vendar samo v izrednih okoliščinah, kadar presodi, da 
bi bila stabilnost finančnega sistema ogrožena . V tej zvezi ECB ugotavlja neskladnost  med 
ureditvijo izjem od ukrepov za delitev bremen v predlaganem novem 260.a člena Zakona o bančništvu, kakor je opisano zgoraj, in ureditvijo v predlaganem novem oddelku 7.2.2. Zakona o 
bančništvu, ki ne določa nobenih izjem od delitve bremen.  
3.2 Kakor je bilo izpostavljeno v prejšnjih mnenjih ECB o reševanju bank, bi bilo treba institucije,  ki 
propadajo ali bodo verjetno propadle , načeloma in na podlagi odločitve organov za reševanje  
reševati  z uporabo orodij za reševanje, kadar je to potrebno in v javnem interesu, vključno zaradi 
preprečitve sistemskega tveganja. Če organ za reš evanje ugotovi, da javni interes ni ogrožen, bi 
morala  institucija  prenehati po običajnih postopkih zaradi insolventnosti, ki veljajo za take 
institucije po nacionalnem pravu
16. 
3.3 S predlogom zakona se želi zagotoviti, da bodo odločitve Banke Slovenije o izrednih ukrepih 
priznane in s tem izvršljive v drugih državah članicah. V tej zvezi ECB pozdravlja revidirano 
                                                                                                                                                                                           
11  Glej 1. točko predlaganega novega  253.b člena Zakona o bančništvu . 
12  Glej 2. točko predlaganega novega 253.b člena Zakona o bančništvu . 
13  Glej odstavek 3.1 Mnenja  CON/2012/101 in odstavek 3.2 Mnenja  CON/2013/10. 
14  Predlog dire ktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in 
investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/ES, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 
2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/ES ter Uredbe (EU) š t. 1093/2010 (COM (2012) 280 final). 
15  Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu) (UL C 216, 30.7.2013, str. 1). 
16  Glej odstavek 1 Mnenja  CON/2012/99. 
ECB -PUBLIC 
4 različico predloga zakona, ki izredne ukrepe Banke Slovenije izrecno opredeljuje kot 
reorganizacijske ukrepe po Direktivi 2001/24/ES Evropskega p arlamenta in Sveta z 
dne 4. aprila   2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij17, kolikor gre za ukrepe, »s 
katerimi naj se ohrani ali ponovno vzpostavi finančni položaj kreditne institucije in ki lahko 
vplivajo na že veljavne pravice tretjih oseb, vključno z ukrepi, ki vključujejo možnost začasne 
ustavitve plačil in izvršilnih ukrepov ali znižanje terjatev «. 
3.4 Končno, vrednotenje sredstev bank e v skladu s predlaganim novim 261.b členom  ne bi smelo 
potekati ob predpostavki delujočega podjetja , razen za namen določitve vrednosti novih delnic v 
primeru povečanja osnovnega kapitala s konverzijo kvalificiranih obveznosti v lastniški kapital na 
podlagi ustreznega izrednega ukrepa.  
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB . 
  
V Frankfurtu na Ma jni, 15. oktobra 2013  
 
[podpis]  
 
Predsednik  ECB  
Mario DRAGHI  
 
                                                           
17  UL L 125, 5.5.2001, str . 15.