[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.7.2006

COM(2006) 417 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o evropskih politikah sodelovanja in informiranja mladih Nadaljevanje Bele knjige o novi spodbudi za evropsko mladino: izvajanje skupnih ciljev na področju sodelovanja in informiranja mladih s ciljem spodbujanja njihovega dejavnega evropskega državljanstva {SEC(2006) 1006}

1. UVOD

1.1. Ključni trenutek

Mladinske politike so za cilje Evropske unije (EU) ključnega pomena. So na stičišču lizbonske strategije za rast in delovna mesta in politik državljanstva, hkrati pa skušajo mladim olajšati prehod na trg dela in razviti njihovo dejavno državljanstvo.

Mladi niso statična ali homogena skupina ljudi, njihove zahteve in načini izražanja pa se nenehno spreminjajo. Delež mladih v prebivalstvu Evrope se manjša, do vstopa v odraslost pa prihaja kasneje. Poklicne poti mladih so vedno bolj individualne, prehod na trg dela pa je včasih lahko težak. Poleg tega zanimanje mladih za javne zadeve upada, kar povzroča skrb o pomanjkanju zavesti o državljanstvu.

Namen tega dokumenta je oceniti izvajanje ukrepov držav članic glede skupnih ciljev sodelovanja in informiranja mladih, ki jih je Svet v okviru odprte metode koordinacije za mlade sprejel leta 2003, in dati predloge za nadaljnje izboljšanje. Dokumentu je priložen delovni dokument osebja, ki daje natančno analizo nacionalnih poročil držav članic o sodelovanju in informiranju.

Poročanje je tudi del širšega niza ukrepov, ki jih Evropska unija izvaja za mlade za povezovanje Evrope z državljani in prihaja v ključnem trenutku razprave o prihodnosti EU[1].

Komisija je Beli Knjigi o evropski komunikacijski politiki[2] in v svojem načrtu D za demokracijo, dialog in debato[3] pred kratkim ponovno izpostavila potrebo, da bi državljanom – zlasti mladim – dala orodja za dejavno sodelovanje v evropskih procesih sprejemanja odločitev in krepitev občutka o lastništvu evropskega projekta. To sporočilo je bilo potrjeno na najvišji politični ravni[4] pa tudi s strani samih mladih, ki so izrazili željo, da bi v razvoju Evropske unije igrali pomembnejšo vlogo in s tem razvili svoje dejavno evropsko državljanstvo[5]. Na poziv mladih je treba odgovoriti in nadalje krepiti načelo vključevanja mladih v evropske zadeve, poudarjeno že v Beli knjigi za mlade[6], ki jo je Komisija objavila leta 2001

Od sprejetja Bele knjige za mlade je bilo na tem področju oblikovanih že nekaj pobud. To kaže na naraščajočo pomembnost mladinskih politik v Evropi in državah članicah.

Na podlagi Bele knjige je bil leta 2002[7] sprejet okvir za evropsko sodelovanje na področju mladih, v katerem so se države članice na eni strani strinjale, da bodo v določene ključne politike za socialno vključevanje mladih in poklicno povezovanje vključile mlade, na drugi strani pa, da bodo razvile njihovo dejavno in odgovorno državljanstvo.

Kar zadeva področje dejavnega državljanstva v okviru evropskega sodelovanja, so se države članice dogovorile, da se bodo osredotočile na štiri specifične prednostne naloge za mlade, in sicer sodelovanje, informiranje, prostovoljne dejavnosti in boljše poznavanje ter razumevanje mladih, za katere bodo uporabile odprto metodo koordinacije (OMC). Države članice so naknadno sprejele skupne cilje: leta 2003 na področju sodelovanja in informiranja[8] in leta 2004 glede prostovoljnih dejavnosti[9] in boljšega poznavanja mladih[10]. Države članice so se v okviru odprte metode koordinacije za mlade obvezale, da bodo v štiriletnem obdobju poročale o izvajanju različnih prednostnih nalog. Zato je to ključni trenutek za mladinske politike, saj to sporočilo zaznamuje čas, ko so bila poročila o izvajanju prvič predložena Komisiji. Izkušnja prvega poročanja o prednostnih nalogah sodelovanja in informiranja je koristna podlaga za poročanje o ostalih dveh prednostnih nalogah, namreč prostovoljnih dejavnostih (konec leta 2006) in boljšem poznavanju in razumevanju mladih (konec leta 2008). Služila bo tudi za splošno oceno mladinskega okvira evropskega sodelovanja konec leta 2009.

Vključitev mladih v določene ključne politike za mlade, ki so v Beli knjigi za mlade poudarjene kot drugi steber za razvoj mladinskih politik, je bila močno okrepljena s sprejetjem Evropskega pakta za mlade leta 2005[11], ki se posebej osredotoča na vključevanje mladih v poklicno in socialno življenje v prenovljeni lizbonski strategiji.

Politični okvir dopolnjuje program MLADINA, ki je priznan kot dragocen vir za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva mladih ter njihovega vključevanja v družbo. Ti cilji bodo okrepljeni v prihodnjem programu „Mladi v akciji“.

1.2. Splošna ocena stanja

Države članice v svojih poročilih na splošno priznavajo spodbudo, ki jo imajo ukrepi za mlade na celotno družbo. To potrjuje pomembnost medgeneracijskega pristopa do življenjskega ciklusa za mladinske politike.

Priznavajo, da so evropske prednostne naloge glede sodelovanja in informiranja dale spodbudo nacionalnim mladinskim politikam in ostajajo bistvene za razvoj dejavnega državljanstva mladih.

Vendar države članice priznavajo, da je treba s prizadevanji nadaljevati in da bo proces prinesel koristi, če bodo države članice – v skladu z načelom subsidiarnosti – še naprej sodelovale med seboj ter z regionalnimi in nacionalnimi organi na lastnih ozemljih.

Vključevanje mladih, vključno s tistimi, ki imajo manj možnosti, na vseh ravneh razvoja in izvajanja politike, je bistveno za trajnostno oblikovanje politike in participativno demokracijo. Dialog med mladimi in evropskimi institucijami, ki že obstaja, je tako treba še naprej razvijati.

2. INFORMIRANJE MLADIH

2.1. Izvajanje skupnih ciljev na področju informiranja

2.1.1. Dostop mladih do informacij

Države članice so razvile številna informacijska orodja za mlade, vendar jih je samo okoli 12 določilo strategijo informiranja, ki obravnava vsa vprašanja v interesu mladih in ki vključuje lokalne, regionalne, nacionalne in evropske ravni.

Države članice opozarjajo na spletne strani za informiranje mladih kot glavno orodje širjenja informacij. Nacionalni mladinski portal trenutno obstaja v 19 državah članicah. Oblikovanje Evropskega mladinskega portala leta 2003 in njegove povezave z nacionalnimi portali so se izkazale za velik uspeh. Države članice priznavajo, da je to povečalo medresorsko sodelovanje in izmenjave na področju informiranja mladih.

Poleg tega se kaže močna volja držav članic za nadaljnji razvoj osebne informacijske pisarne in za obravnavo vprašanj v zvezi z mladimi, ki imajo manj možnosti in so izključeni iz informacijskih kanalov, zlasti tako, da jim pomagajo pri dostopu do orodij informacijske družbe, kot je na primer medmrežje.

Kar zadeva vsebino, se je delovanje v glavnem osredotočalo na vprašanja prostega časa, mladinskih organizacij in prostovoljnih dejavnosti ter je včasih pustilo ob strani informacije o sodelovanju, izobraževanju, zaposlovanju in potovanju po Evropi.

V Združenem kraljestvu (Angliji) Connexions Direct (CXD), nacionalna spletna svetovalna in podporna služba za mlade nudi svetovanje po telefonu, sporočilih SMS, s „spletnimi“ svetovalci in po e-pošti. V Sloveniji informacijski in svetovalni centri posebno pozornost namenjajo mladim Romom. Na Cipru in v Španiji so bile ustanovljene mobilne enote za informiranje mladih na podeželju.

2.1.2. Kakovostno informiranje

Večina držav članic za zagotovitev standardov kakovosti informacij, ki jih dajejo informacijske službe za mlade, uporablja Evropsko listino o informiranju mladih.

Tudi vloga mreženja se zdi bistvena za izboljšanje usposobljenosti in kvalifikacij zaposlenih za informiranje mladih. Evropske mreže EURODESK, ERYICA in EYCA igrajo ključno vlogo v razvoju tečajev usposabljanja članov.

V Franciji ima 32 informacijskih centrov za mlade, ki so jih ustanovili nacionalni organi, svoj program usposabljanja osebja, s katerim se zagotovi spoštovanje standardov kakovosti. Evropska listina o informiranju mladih se uporablja skupaj z dodatnimi nacionalnimi standardi kakovosti. Evropske mreže za informiranje mladih so sestavile zbirko pobud za kakovost.

2.1.3. Sodelovanje mladih pri informiranju

Države članice za izvedbo tega skupnega cilja dejansko niso sprejele nobenega ukrepa. Vendar je v nekaterih nacionalnih poročilih navedeno, da se je z mladimi ali mladinskimi organizacijami mogoče posvetovati o strategijah informiranja ali razvoju informacijskega materiala.

Na Slovaškem mladinski informacijski centri sodelujejo s prostovoljci, ki informirajo mlade na šolah, univerzah in drugje.

2.2. Ovire

Težave, s katerimi se srečujejo države članice, so različne in jih je mogoče razvrstiti na naslednji način:

1. Metodologija: nekatere države članice imajo težave pri opredelitvi izhodišča za začetek izvajanja ocene napredka in določitvi kazalnikov za vrednotenje doseženega napredka.

2. Koordinacija med akterji: glavni izziv je izboljšanje koordinacije med različnimi institucionalnimi akterji, ki so pristojni za mladinska vprašanja na različnih ravneh.

3. Pomanjkanje sredstev zlasti na lokalni ravni.

2.3. Glavna vprašanja za nadaljnje sodelovanje

Države članice običajno zahtevajo stalno izvajanje sprejetih skupnih ciljev in smeri delovanja. V bližnji prihodnosti bo ključni izziv vzpostavitev skladne nacionalne strategije informiranja, zagotavljanje boljše povezanosti nacionalnih mladinskih svetov, večja osredotočenost na mlade z manj možnostmi in širjenje Evropske listine o informiranju mladih.

3. SODELOVANJE MLADIH V DEMOKRATIČNEM ŽIVLJENJU

3.1. Izvajanje skupnih ciljev za sodelovanje

Analiza poročil kaže na določeno stopnjo približevanja nacionalnih mladinskih politik, saj se ukrepi za sodelovanje mladih sedaj izvajajo bolj usklajeno.

Skupni cilji o sodelovanju mladih se izvajajo predvsem na naslednje načine:

3.1.1. Krepitev okvirov

Pravni okvir na področju sodelovanja mladih se je izboljšal. Nekatere države članice so sprejele zakonodajo, medtem ko so druge razvile strateške akcijske načrte ali se dogovorile o novih obveznostih posvetovanja z mladimi.

Irska je sprejela mladinsko zakonodajo, Češka mladinski koncept, Portugalska nacionalni program reforme na področju mladih, Švedska vladni predlog – „Moč za odločanje“, Estonija in Slovenija strateški načrt, Latvija politični program za mlade, Slovaška načrt za sodelovanje mladih, Italija pa je zagotovila posebna sredstva za podporo mladinskim politikam.

3.1.2. Podpora participativnim in predstavniškim strukturam

Izvedeni so bili številni ukrepi za podporo participativnim strukturam in spodbujanje dialoga s partnerji na področju mladih. Nacionalni mladinski sveti so zdaj prisotni v večini držav članic, znatno pa se je povečalo število njihovih regionalnih in lokalnih podružnic. Prav tako so se ustanovile nekatere druge strukture, kot so mladinski parlamenti ali posebne mladinske komisije. Še vedno pa je potrebno boljše vzajemno delovanje lokalne, regionalne, nacionalne in evropske ravni.

Vzporedno s tem so bila v zadnjih dveh letih pogosteje organizirana redna posvetovanja, srečanja in obravnave med mladimi in nosilci odločanja. Ta dialog je bil v nekaterih primerih formaliziran s partnerskimi pogodbami.

Nekatere države so imenovale varuha človekovih pravic ali korespondenta, pristojnega za mladinska vprašanja na ministrstvih, katerih področje delovanja vpliva na mlade, medtem ko so druge razvile bolj horizontalne prakse, kot so medresorski sestanki.

Nacionalna poročila kažejo na potrebo po večjih prizadevanjih na lokalni ravni in odpravi ovir, ki vplivajo na sodelovanje nekaterih skupin mladih.

Posebno pozornost je treba nameniti tudi sistematičnemu in strukturiranemu načinu posvetovanja z mladimi o vprašanjih, ki jih zadevajo. To ne velja samo za vprašanja, povezana z odprto metodo koordinacije ali Evropskim paktom za mlade, ampak tudi za področja, kjer je lahko prispevek mladih koristen.

Nekatere države so imenovale posamezne osebe, pristojne za vprašanja v zvezi z mladimi, kot na primer varuh človekovih pravic na Finskem , nacionalni mladinski korespondent v Združenem kraljestvu in mladinski koordinatorji znotraj občin v Litvi .

Druge države so vzpostavile strukture za posvetovanje, kot so mladinske komisije in lokalni sveti v Luksemburgu in Belgiji, mladinski parlamenti na Cipru in Malti , participativne strukture za mlade v Grčiji in Španiji , posebne strukture za mlade, ki so prikrajšani, v Nemčiji , na Poljskem za podeželje, v Avstriji pa so bile zagotovljene podpore za mladinske projekte.

Kar zadeva sodelovanje mladih v predstavniški demokraciji, se je pomanjkanje interesa povečalo, zato je treba to vprašanje obravnavati prednostno. Trenutno ukrepe na tem področju izvaja samo omejeno število držav članic.

Ukrepi za povečanje sodelovanja mladih na volitvah se izvajajo:

- na Nizozemskem : vzporedne volitve za mlade;

- na Finskem : sodelovanje na lokalnih volitvah od 16 leta dalje;

- v Franciji : avtomatična registracija na volilnih seznamih;

- v Belgiji , na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu : uporaba medmrežja.

3.1.3. Podpora projektom

Skupna načela ukrepanja javnih organov so naslednja: i) mladi morajo biti glavni akterji projektov sodelovanja, ii) najboljši način učenja je učenje skozi prakso in iii) vključenost mladih je treba spodbujati na vseh področjih izvajanja projektov.

Številne države članice poudarjajo svoja prizadevanja za dostop mladih z manj možnostmi k različnim dejavnostim in projektom. Podpora projektom in strukturam, zlasti mladinskim organizacijam, je bistvena. Program MLADINA zagotavlja na tem področju pomembno spodbudo.

V Franciji je bil oblikovan program „Envie d’agir“ za podporo in nagrado prvim projektom mladih in za mlade, za financiranje inovativnih in kreativnih projektov pa tudi prostovoljnih dejavnosti in podjetniških projektov. Danska je v sodelovanju z različnimi občinami in mladinskimi organizacijami ali klubi pripravila projekt „Mladinska politika v danskih občinah“, s čimer je poudarila potrebo po večjem sodelovanju mladih pri oblikovanju politike.

3.2. Ovire

Težave, s katerimi se srečujejo države članice, so različne in jih je mogoče razvrstiti na naslednji način:

1. Metodologija: nekatere države članice imajo težave pri opredelitvi izhodišča za začetek izvajanja ocene napredka in določitvi kazalnikov za vrednotenje doseženega napredka.

2. Pomanjkanje neposredne ali posredne podpore : javni organi se morajo poleg pomembnosti dodeljevanja sredstev strukturam in projektom zavedati pomembnosti zagotavljanja močne podpore, naj bo to z zakonodajnimi ukrepi, razvojem partnerstva z mladimi ali s pripravo skupnih orodij, kot so smernice za sodelovanje.

3. Pomanjkanje vključevanja mladih samih : mladi imajo seveda pravico do nesodelovanja. Vendar pa je zlasti v predstavniški demokraciji mogoče narediti več za spodbujanje vključenosti mladih. Proučiti bi bilo mogoče vpliv vrstnikov kot „ambasadorjev“ za izmenjavo izkušenj. Sodelovanje mladih bi lahko povečali tudi z boljšo prepoznavnostjo in spodbujanjem individualnih in socialnih ugodnosti vključenosti.

4. Nedejavnost institucionalnih akterjev – na področju mladih in drugih področjih : izboljšati je treba vzajemno delovanje med lokalno, regionalno in nacionalno ravnjo. Še naprej je treba podpirati razvoj struktur za sodelovanje mladih in organizirati dialog z mladimi o vrsti različnih vprašanj. Mobilizacija lokalnih organov je ključna za spodbujanje sodelovanja mladih na lokalni ravni.

3.3. Glavna vprašanja za nadaljnje sodelovanje

Države članice podpirajo nadaljnje izvajanje sprejetih skupnih ciljev in smeri delovanja. Poudarjajo pomembnost nadaljnje mobilizacije lokalnih organov, vzpostavitve ustreznih mehanizmov za široko posvetovanje z mladimi o vrsti različnih vprašanj, tudi z uporabo orodij informacijske družbe za interaktivno sodelovanje v politiki, kot je npr. „politično bloganje“, pomembnost razvoja sodelovanja mladih na volitvah, o čemer so razpravljali že ministri za mladinsko politiko[12], ter spodbujanja učenja o sodelovanju in izobraževanja glede državljanstva. Možnosti, ki jih ponujajo šole, bi lahko bolje izkoristili z razvojem učnega načrta državljanske vzgoje in boljšo uporabo šolskih sredstev za organizacijo dejavnosti, ki spodbujajo „učenje o sodelovanju s sodelovanjem“.

4. AKTIVNO SODELOVANJE MLADIH PRI RAZVOJU EVROPSKE UNIJE

4.1. Izboljšanje strukturiranega dialoga z mladimi o evropski agendi

Potreba po dejavnem vključevanju mladih v razprave in dialog o oblikovanju politik je pomembna tudi z vidika evropske agende. To so Komisija in države članice pogosto poudarjale.

Proces posvetovanja o Beli knjigi za mlade iz leta 2001, redna srečanja z mladinskimi organizacijami, Evropski teden mladih, posvetovanja o Evropskem mladinskem portalu, dogodki za mlade in druge konference, ki jih organizira predsedstvo, kampanje, forumi in posvetovanja v državah članicah so samo nekateri primeri prizadevanja evropskih institucij in držav članic za uveljavljanje teh načel v praksi in večje vključevanje mladih v razvoj EU.

Vendar Komisija predvsem na podlagi poziva mladih k stalnemu, verodostojnemu in konstruktivnemu dialogu v nedavnih evropskih forumih meni, da bi lahko obstoječ prostor za dialog z mladimi o evropskih vprašanjih na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni bolje razvili in strukturirali.

Izkoristiti je treba spodbude, ki jih ponujajo zgornji dogodki in nedavne pobude, kot je načrt D, s čimer bi prek podpiranja demokratične infrastrukture, ki prispeva k vzpostavitvi „mostu med ljudmi“ in „Evrope številnih obrazov“, pri ljudeh gojili občutek evropskega državljanstva.

4.2. Načrt Komisije za izboljšanje strukturiranega dialoga

Stalen, verodostojen in konstruktiven dialog mora biti:

- strukturiran v skladu z Evropsko politično agendo za mlade do leta 2009, tj. obstajati morajo splošna tema na predsedstvo, prednostne naloge Evropskega pakta za mlade, ki se jih obravnava med prvim predsedstvom vsakega leta, prednostne naloge odprte metode koordinacije, ki se jih obravnava med drugim predsedstvom, in druge horizontalne prednostne naloge na področju mladih;

ter

- strukturiran glede na čas in prostor: tj. potekati mora z lokalne na evropsko raven, da se zagotovi pravočasen in učinkovit prispevek k razvoju politik v EU, npr. pred potekom dogodkov za mlade, ki jih organizira predsedstvo, Evropskim tednom mladih, poročanjem znotraj odprte metode koordinacije ali lizbonske strategije, ratifikacijami pogodb in evropskimi volitvami.

Razprave, pri katerih sodelujejo mladi, morajo biti čim bolj vključujoče in raznolike, da se poveča njihova legitimnost. Zato morajo spodbujati sodelovanje mladih, ki so prikrajšani in ki niso vključeni v nobeno strukturo. Vključenost in raznolikost morata biti temeljni načeli mladinskih nevladnih organizacij in predstavniških organov.

Poleg tega morajo te razprave združevati akterje, ki se neposredno ali posredno ukvarjajo s problemi mladih, s čimer se omogoči skladnejši in medsektorski pristop. Pri vzpostavljanju takšnega dialoga v sodelovanju z mladinskimi organizacijami (zlasti mladinskimi sveti) je treba je proučiti vlogo občin in šol.

Program „Mladi v akciji“ 2007–2013 bi lahko strukture, kot so mladinski sveti, podprl pri oblikovanju te razprave, pa tudi čezmejne mreže mladih in odmevne čezmejne dogodke, ki prispevajo k prepoznavnosti in učinkovitosti strukturiranega dialoga.

5. UPRAVLJANJE ODPRTE METODE KOORDINACIJE

Uspeh odprte metode koordinacije je odvisen od učinkovite vključenosti mladih v njeno izvajanje. Z mladimi in njihovimi organizacijami se je na primer treba posvetovati pri pripravi nacionalnih poročil. Prvi poskus poročanja kaže, da so države članice to izvajale v različnem obsegu.

Države članice so poleg tega poudarile težavnost ocenjevanja napredka pri izvajanju skupnih ciljev in učinkoviti izmenjavi dobrih praks.

Nadaljnji razvoj trajnostnih in verodostojnih mladinskih politik je navsezadnje možen samo na podlagi dobrega poznavanja področja mladih. Ustrezno izvajanje skupnega cilja „boljše poznavanje in razumevanje mladih“ je zato bistvenega pomena.

Komisija je kot odziv na ta pričakovanja in nadaljnje dejavnosti v zvezi z Resolucijo z dne 24. maja 2005 o pregledu dejavnosti v okviru evropskega sodelovanja na področju mladih[13] pripravila nekatere predloge za okrepitev mehanizmov izvajanja in vrednotenja odprte metode koordinacije (glej točko 6).

6. SKLEPI

Do analize nacionalnih poročil o sodelovanju in informiranju je prišlo za EU v ključnem trenutku, ko mladi želijo, da bi jih razumeli kot partnerje pri oblikovanju politik, ki jih zadevajo.

Komisija na podlagi te analize predlaga potrditev pomembnosti in veljavnosti skupnih ciljev za sodelovanje in informiranje ter rahlo prilagoditev in izboljšanje sprejetih smeri delovanja na naslednje načine:

Glede informiranja:

Boljši dostop mladih do informacijskih služb

- Vzpostavitev skladnih in obsežnih strategij informiranja predvsem z boljšo koordinacijo informacijskih služb na njihovem ozemlju, ki bodo obravnavale vsa vprašanja, povezana z mladimi;

- spodbujanje orodij informacijske družbe in inovativnih pristopov pri informiranju mladih, vključno s tistimi, ki mladim z manj možnostmi omogočajo dostop do informacij;

Kakovostno informiranje

- nadaljnji razvoj posameznih svetovalnih služb;

- sistematična uporaba Evropske listine o informiranju mladih za zagotavljanje visokokakovostnih informacij;

Sodelovanje mladih pri informiranju

- večje sodelovanje mladih pri javnih strategijah informiranja in večja vloga mladinskih organizacij pri spodbujanju informiranja mladih.

Glede sodelovanja:

Sodelovanje mladih v državljanskem življenju

- zagotavljanje strukturiranega posvetovanja z mladimi o vprašanjih, ki jih zadevajo, kar mora zlasti vključevati krepitev vloge nacionalnih mladinskih svetov v procesu posvetovanja, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo ti sveti predstavljali interese tudi tistih mladih, ki niso člani nobene organizacije;

- razvoj lokalnih participativnih struktur (npr. mladinskih svetov) s sistematično vključenostjo mladih v lokalne organe odločanja ter aktiviranje podpore regionalnih in lokalnih organov;

- analiza ovir za sodelovanje, ki prizadenejo nekatere skupine mladih, kar bi mladinskim organizacijam pomagalo vključiti več mladih na učinkovitejši način in tako zagotoviti njihovo reprezentativnost;

- razvoj orodij za spodbujanje sodelovanja, kot so smernice za mehanizme sodelovanja[14] ali forumi interaktivnega političnega sodelovanja na medmrežju.

Večje sodelovanje mladih v sistemu predstavniške demokracije

- izvajanje konkretnih dejavnosti za večje sodelovanje mladih v institucijah predstavniške demokracije, kot je spodbujanje njihovega sodelovanja v političnih strankah in na strankarskih listah ter izboljšanje njihovega položaja na teh listah, pospeševanje dialoga med mladimi in političnimi voditelji, opozarjanje na prizadevanja sodelujočih in njihovo spodbujanje, da med svojimi vrstniki nastopajo v vlogi „ambasadorjev“, ter boljše izkoriščanje orodij informacijske družbe za spodbujanje volilne udeležbe;

Podpora različnim oblikam učenja o sodelovanju

- razvoj sinergij z ukrepi, ki se izvajajo na področju izobraževanja. Na evropski ravni je to mogoče doseči prek tesnejše povezave z odprtimi metodami koordinacije izobraževanja in usposabljanja. Na nacionalni ravni je to mogoče doseči z razvojem pobud dejavnega državljanstva v šolah;

- boljše poznavanje različnih oblik sodelovanja mladih.

Sodelovanje pri razvoju EU:

Namen Komisije je v tesnem sodelovanju z državami članicami in mladinskimi organizacijami za obdobje treh let podpirati stalen in strukturiran dialog v duhu konstruktivnega partnerstva . Komisija v zvezi s tem predlaga naslednje konkretne smeri delovanja:

Na nacionalni, regionalni in lokalni ravni

- vzpostavljanje strukturiranega dialoga in razprav, časovno usklajenih z evropsko politično agendo, ki se začnejo kronološko na lokalni ravni, s čimer se zagotovi pravočasen in učinkovit prispevek mladih k razpravam EU;

Na evropski ravni

- strinjanje o prednostnih temah, o katerih se bo razpravljalo na ravni EU do leta 2009, tj. socialna vključenost in raznolikost leta 2007, medkulturni dialog leta 2008 in možnosti za nadaljnje sodelovanje na področju mladih leta 2009. O teh temah je treba razpravljati skupaj s prednostnimi nalogami v okviru odprte metode koordinacije in Evropskega pakta za mlade - na podlagi sedanje prakse - pa tudi skupaj s horizontalnimi prednostnimi nalogami s področja mladih, kot sta boj proti diskriminaciji in zdravje;

- Komisija podpira zamisel o neformalnem forumu med predstavniki mladih, predsedstvi, Evropskim parlamentom in Komisijo, ki bi se sestajal redno - zlasti pred zasedanjem Svetov za izobraževanje, mladino in kulturo jeseni in spomladi v Bruslju - da se izboljša usklajenost, stalnost in napredek med agendami predsedstva na področju mladih;

- redna organizacija Evropskega tedna mladih s sodelovanjem komisarjev in predstavnikov drugih evropskih institucij, pred katerim se po možnosti izvedejo posvetovanja na Evropskem mladinskem portalu, da se tako pripravijo sklepi o preteklih dogodkih, določijo načrti za prihodnost in zagotovi prepoznavnost Evropskega programa MLADINA;

- Priprava srečanj z mladimi, ki običajno nimajo stikov z evropskimi institucijami;

- Priprava posebnega Eurobarometra za mlade (konec 2006);

- Poziv Evropskemu mladinskemu forumu, da naj čim bolj izkoristi možnosti javnih posvetovanj o politikah, pomembnih za mlade, ki jih Komisija redno organizira zlasti prek spleta;

- Mobilizacija evropskih informacijskih mrež za podporo strukturiranemu dialogu[15]

Okrepiti je treba tudi upravljanje odprte metode koordinacije za mlade, ki mora hkrati ostati prilagojena področju mladih. Komisija zato predlaga, da:

- države članice do konca leta 2006 določijo smeri delovanja za sodelovanje in informiranje, na katere se želijo osredotočiti in na podlagi katerih želijo opredeliti svoje akcijske načrte;

- države članice vzpostavijo mehanizem spremljanja, ki bo vključeval mlade in njihove organizacije, ter pripravijo poročilo o oceni do konca leta 2008;

- se državam članicam zagotovi možnost prostovoljnega sodelovanja v pilotnih „medsebojnih pregledih“ o informiranju in sodelovanju, ki jih organizira Komisija;

- države članice na nacionalni ravni spodbujajo izvajanje skupnih ciljev pri regionalnih in lokalnih organih, mladinskih organizacijah in mladih na splošno;

- se Komisija o vsakem predlogu v zvezi z odprto metodo koordinacije sistematično posvetuje z mladimi in zlasti z Evropskim mladinskim forumom;

- Komisija ustanovi delovno skupino za opredelitev kazalnikov za izvajanje skupnih ciljev o sodelovanju in informiranju.

* * *

Komisija poziva Svet, da podpre predloge v njenem sporočilu.

[1] Sporočilo o agendi državljanov (COM(2006) 211).

[2] COM(2006) 35 konč., 1.2.2006, Bela Knjiga o evropski komunikacijski politiki, Razpravljati o Evropi z vključevanjem ljudi.

[3] COM(2005) 494 konč. 13.10.2005; Sporočilo o obdobju razmisleka in načrtu D (COM(2006) 212).

[4] Glej Sklepe predsedstva Evropskega sveta 15.-16. junija, ki pozdravljajo prispevek Evropske komisije k obdobju razmisleka in spodbujajo Komisijo, naj nadaljuje in okrepi prizadevanja za pospeševanje dialoga z državljani.

[5] „Mladi na potezi“ – skrbi in pričakovanja mladih v Evropi glede razvoja Evropske unije, analiza Standard Eurobarometer 63, objava december 2005.

[6] 14441/01 – COM (2001) 681 konč.

[7] UL C 168, 13.7.2002, str. 2.

[8] UL C 295, 5.12.2003, str. 6.

[9] Dok. Sveta 13996/04, 15.11.2004, neobljavljen.

[10] Dok. Sveta 13996/04, 15.11.2004, neobljavljen.

[11] Priloga 1 k sklepom predsedstva Evropskega sveta (7619/05).

[12] UL C 141, 10.6.2005, str.3.

[13] UL C 141, 10.6.2005, str.1.

[14] Na podlagi Listine Sveta Evrope o sodelovanju (Evropski mladinski forum).

[15] ERYICA, EURODESK in EYCA