1.Uvod

Neprijavljeno delo, ki se razume kot vsaka plačana dejavnost, ki je po svoji naravi zakonita, vendar ni prijavljena javnim organom, ima lahko različne oblike od popolne odsotnosti dokumentacije do nepopolnega prijavljanja ur, plačevanja „na roko“ in navideznega samozaposlovanja. Neprijavljeno delo predstavlja številna tveganja za delavce ter ogroža javne finance in širšo socialno kohezijo. Na hitro spreminjajočem se in vse bolj mobilnem trgu dela spodbuja socialni damping ter izkrivlja lojalno konkurenco znotraj držav članic in med njimi. Neprijavljeno delo naj bi po ocenah v povprečju predstavljalo približno 14,3 % bruto dodane vrednosti v zasebnem sektorju v EU, pri čemer se med državami članicami pojavljajo velike razlike. Nedavna raziskava Eurobarometra kaže tudi, da je približno vsak deseti Evropejec (10 %) po lastnih navedbah v preteklem letu nabavil blago ali uporabil storitve, ki so po njegovem prepričanju vključevale neprijavljeno delo. 3 % jih navaja, da so v zadnjih dvanajstih mesecih sami opravljali neprijavljene dejavnosti, tretjina pa jih pozna nekoga, ki jih je opravljal.

Za ukrepanje proti neprijavljenemu delu je potreben celosten pristop z združevanjem politik na različnih področjih (kot je delovno pravo, socialna varnost, davki) in njihovim izvajanjem tako z odvračanjem (npr. inšpekcijski pregledi in sankcije) kot tudi s preprečevalnimi ukrepi (kot so boljše informacije). Učinkovitost političnih ukrepov se med državami članicami pomembno razlikuje. Čeprav je ukrepanje proti neprijavljenemu delu predvsem v rokah nacionalnih organov, pa ima ta vztrajni izziv pomembno čezmejno razsežnost.

Leta 2016 je bila na podlagi Sklepa (EU) 2016/344 uvedena evropska platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu za okrepitev sodelovanja med državami članicami pri ukrepanju proti neprijavljenemu delu. V okolju, kjer je čezmejno sodelovanje večinoma potekalo ad hoc, je platforma delovala kot pobudnik sprememb. Izvršilne organe in socialne partnerje držav članic je združila v edinstveno mrežo, v kateri se lahko medsebojno učijo in delujejo skupaj, s čimer prispevajo k bolj poštenemu evropskemu trgu dela. Tako je mreža prispevala tudi k uresničevanju evropskega stebra socialnih pravic.

Na področju mobilnosti delovne sile je bil pomemben nedavni dosežek leta 2019 ustanovitev Evropskega organa za delo (v nadaljnjem besedilu: ELA), ki bo zagotavljal pravično, enostavno in učinkovito izvrševanje pravil EU o mobilnosti delovne sile. Uredba (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo predvideva vključitev platforme v ELA kot stalne delovne skupine, kar naj bi se predvidoma zgodilo leta 2021. Ta korak bo omogočil, da bodo dejavnosti platforme na področju boja proti neprijavljenemu delu imele korist od širšega vidika ELA na področju izvrševanja in preprečevanja ter bodo razvile sinergije z drugimi nalogami ELA, kot so zagotavljanje informacij, skupni in usklajeni inšpekcijski pregledi ter krepitev zmogljivosti. S tem, da je bila 2. marca 2020 uvedena prva evropska kampanja za prijavljeno delo, #EU4FairWork, s sodelovanjem ELA, je bil narejen pomemben korak v tem pogledu.

V tem poročilu o uporabi in dodani vrednosti Sklepa (EU) 2016/344 je pregledan napredek, dosežen pri njegovem izvajanju, na podlagi dvoletnega poročila platforme, sprejetega leta 2018. Na podlagi člena 12 Sklepa je v poročilu ocenjeno, koliko je platforma dosegla cilje iz člena 4, izpolnila svoje poslanstvo iz člena 5, izvedla dejavnosti iz člena 6 in obravnavala prednostne naloge iz svojega delovnega programa. To poročilo vključuje rezultate iz posebne raziskave med člani platforme v letu 2019 ter iz rednega spremljanja dejavnosti platforme.

Na kratko o evropski platformi za ukrepanje proti neprijavljenemu delu Evropska platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu (v nadaljnjem besedilu: platforma) je bila vzpostavljena leta 2016 za krepitev sodelovanja med državami članicami po resoluciji Sveta iz leta 2003 in sporočilu Komisije iz leta 2007 o ukrepanju proti neprijavljenemu delu. Njen cilj je prispevati k učinkovitejšim ukrepom EU in nacionalnim ukrepom s (a) krepitvijo sodelovanja med ustreznimi organi in drugimi ustreznimi akterji držav članic, (b) izboljšanjem zmogljivosti ustreznih organov in akterjev držav članic za ukrepanje proti neprijavljenemu delu v zvezi z njegovimi čezmejnimi vidiki ter (c) ozaveščanjem javnosti o zadevah v zvezi z neprijavljenim delom in spodbujanjem držav članic h krepitvi prizadevanj (člen 4 – „Cilji“). Te cilje bi bilo treba doseči z (a) izmenjavo primerov dobre prakse in informacij; (b) razvojem strokovnega znanja in analiz; (c) spodbujanjem in omogočanjem inovativnih pristopov k učinkovitemu in uspešnemu čezmejnemu sodelovanju ter ocenjevanju izkušenj; (d) prispevanjem k horizontalnemu razumevanju vprašanj, povezanih z neprijavljenim delom (člen 5 – „Poslanstvo“). Platforma združuje več kot 50 deležnikov. Člani so višji predstavniki z ministrstev in izvršilnih organov (inšpektorati za delo, davčni organi in organi za socialno varnost) ter medsektorski socialni partnerji. Delujejo kot enotne kontaktne točke, ki se povezujejo z nacionalnimi deležniki in širijo učne rezultate. Med opazovalci je 14 organizacij socialnih partnerjev iz ključnih sektorjev ter Eurofounda, Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu in Mednarodne organizacije dela ter Norveške in Islandije kot članic Evropskega gospodarskega prostora. Urad, ki ga sestavlja predsedujoči iz Komisije in dva sopredsedujoča, izbrana med višjimi predstavniki, usmerja delo platforme in daje strateške usmeritve ob podpori sekretariata, ki deluje v okviru Komisije. Plenarni del platforme se sestaja dvakrat letno. Platforma temelji na letnem proračunu v višini 1,35 milijona EUR v okviru Programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI). Poleg tega je bilo po razpisih za zbiranje predlogov v višini 1,67 milijona EUR prek programa EaSI hkrati podprtih pet projektov čezmejnega sodelovanja za ukrepanje proti neprijavljenemu delu, ki so prispevali k ciljem platforme.

2.Napredek pri izpolnjevanju poslanstva in uresničevanju dejavnosti platforme

Potem ko je platforma maja 2016 sprejela svoj prvotni delovni program, so se dejavnosti začele nemoteno izvajati. Od tedaj je v povprečju uresničila 15 letnih dejavnosti in združila več kot 1 450 deležnikov pri skupnem učenju in sodelovanju pri vprašanjih, ki segajo od obetavnih pristopov politik do organizacijskih struktur in čezmejnih ukrepov.

V tem oddelku se poročilo osredotoča na te dejavnosti in njihov prispevek k uresničevanju poslanstva platforme (člen 5). Temelji na poudarkih, kako je platforma obravnavala tri strateške prednostne naloge, opredeljene v delovnih programih za obdobji 2017–2018 in 2019–2020, in sicer (1) sodelovanje in skupni ukrepi, (2) vzajemno učenje in (3) povečanje znanja.

Pregled dejavnosti platforme od leta 2016

Na podlagi raziskave iz leta 2019 večina članov in opazovalcev platforme (84 %) deli mnenje, da je platforma dosegla dober ali zelo dober napredek k doseganju svojega poslanstva. Med glavnimi dejavnostmi, ki prispevajo k temu, so: seminarji (84 %), tematske delavnice za pregled (74 %), delovne skupine (68 %), učni obiski osebja (45 %).

2.1.Sodelovanje in skupni ukrepi

Platforma je med svojim začetkom leta 2016 in koncem leta 2019 organizirala 31 obiskov osebja in skupnih dejavnosti v 14 gostujočih državah, pri čemer so bila potovanja in bivanje krita na podlagi pogodbe, ki podpira platformo. Namenjeni so bili posebej kot podpora skupnim dejavnostim, ki so se izvajale v eni državi s sodelovanjem drugih nacionalnih organov (42 %), večinoma v sektorjih gradbeništva in kmetijstva. Druge vrste obiskov (npr. učne izmenjave, usposabljanje, skupne dejavnosti) so članom pomagale, da skozi neposredne in praktične učne izkušnje pridobijo bolj poglobljeno znanje o določeni temi, praksi ali procesu. Obravnavali so zlasti vprašanja, povezana z organizacijskimi strukturami izvršilnih organov; oceno tveganja, podatkovnim rudarjenjem in analizo podatkov; informacijskimi sistemi, podatkovnimi zbirkami in spletnimi orodji za izmenjavo informacij; goljufivimi napotitvami delavcev. Učni obiski osebja so po mnenju približno polovice respondentov v raziskavi iz leta 2019 ena od petih glavnih dejavnosti, ki prispevajo k doseganju ciljev in poslanstva platforme.

Podpora skupnim inšpekcijskim pregledom v kmetijskem sektorju v Španiji Julija 2019 je španski inšpektorat za delo romunski inšpektorat za delo povabil, naj skupaj s špansko in romunsko policijo izvedejo skupne inšpekcijske preglede med sezono obiranja česna v Albaceteju z operativno podporo platforme. Potekali so razgovori in inšpekcijski pregledi s španskimi delodajalci, španskimi agenti za zaposlitev za določen čas in romunskimi posredniki. Identificiranih je bilo več kot 500 delavcev, ki so bili obveščeni o svojih pravicah. Preiskave še potekajo, štiri osebe pa so bile aretirane zaradi kaznivih dejanj v zvezi s trgovino z ljudmi in izkoriščanjem delovne sile.

Člani platforme so se povezali v skupno sedem delovnih skupin za skupni razmislek o temeljnih vprašanjih, s katerimi se srečujejo, ter tako prevzeli dejavno vlogo pri oblikovanju dejavnosti platforme. Skupine so ustvarile najrazličnejše praktične rezultate, kot so predlog za okrepitev izmenjave informacij med nacionalnimi organi prek potencialnega modula informacijskega sistema za notranji trg o neprijavljenem delu ter glosar izrazov in ukrepi za boj proti neprijavljenemu delu . Druge delovne skupine so razvile delovni program platforme ter se odzvale na nacionalne prednostne naloge in prednostne naloge socialnih partnerjev. Delovne skupine so po mnenju večine članov platforme (68 %) ena od petih glavnih dejavnosti, ki prispevajo k doseganju ciljev in poslanstva platforme.

V Bolgariji, na Cipru, v Grčiji, Latviji, Litvi, Romuniji in na Slovaškem so bili uspešno uresničeni projekti vzajemne pomoči. Člani so v njih dobili priložnost, da jim svetuje ekipa strokovnjakov platforme za strateška področja izvršilnih organov. Ti projekti so pogosto nastali iz nacionalnih prednostnih nalog za strukturne reforme, vključno s tistimi, ki so bile izpostavljene s priporočili evropskega semestra za posamezne države. Pristop, ki je vključeval samorefleksijo, praktično podporo stanovskih kolegov med dvema obiskoma in razvoj akcijskega načrta, je pripomogel k pomembnim spremembam, kot sta oblikovanje novih ukrepov in okrepljeno sodelovanje med izvršilnimi organi. Raziskava iz leta 2019 je pokazala, da je to ena od dejavnosti, ki so največ prispevale k izpolnitvi poslanstva platforme.