Kot je prikazano na sliki 1, je največ odgovorov prispelo iz Nemčije (53 %; 2 136 anketirancev) in Francije (13 %; 521 anketirancev). Za posamezniki so največji delež odgovorov (13 %; 521 anketirancev) prispevali podjetja/poslovne organizacije, poslovna združenja in NVO, kot je prikazano na sliki 2. Dejavnosti anketirancev se uvrščajo predvsem v sektorje izobraževanja (23 %; 823 anketirancev) ter prevoza, skladiščenja in komunikacij (10 %; 379 deležnikov).

Med temami, ki jim je bila namenjena posebna pozornost, so v ospredju zlasti pravičen prehod; energijska učinkovitost; ustrezni instrumenti financiranja in naložbe; podnebna pravičnost in solidarnost; opuščanje fosilnih goriv; energija iz obnovljivih virov; zajemanje, uporaba in shranjevanje ogljikovega dioksida; selitev virov CO2; vloga znanosti in ogljični proračun; ločitev gospodarske rasti od rabe virov itd. V več odgovorih je bila omenjena tudi tema COVID-19.

Komisija je prejela 1 095 odgovorov, ki se razlikujejo glede na geografsko porazdelitev, vrsto anketirancev, velikost organizacij, ki so jih prispevale, in obravnavane teme. Največje število odgovorov so prispevali državljani, večinoma iz držav EU (712 od 772 odgovorov državljanov). Preostale odgovore so prispevale različne organizacije, predvsem iz poslovnega sektorja (174 odgovorov), NVO in okoljevarstvene organizacije (101 odgovor), akademske ustanove (19 odgovorov) in javni organi (13 odgovorov).

V okviru cilja evropskega zelenega dogovora, da Evropa postane prva podnebno nevtralna celina, je Komisija opravila posvetovanja o načrtu povečanja cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v EU za leto 2030. Začetna ocena učinka za načrt za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 je bila za pridobivanje mnenj javnosti odprta od 18. marca 2020 do 15. aprila 2020. Odprto javno posvetovanje je bilo izvedeno s spletno anketo. Za izpolnjevanje te ankete je bilo na voljo 12 tednov (od 31. marca do 23. junija 2020). Komisija je izvajalca prosila, naj pripravi poročilo z analizo rezultatov spletne ankete, vključno s predloženimi dokumenti o stališču. Ti rezultati so vključeni v to poročilo. Delavnice in priložnostna srečanja deležnikov, ki so bili prvotno predvideni, niso bili izvedeni zaradi varnostnih ukrepov, povezanih s COVID-19.

V anketi v okviru posvetovanja glede načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 je sodelovalo skupno 14 nacionalnih organov držav članic, pri čemer je pet od teh svoje prispevke posredovalo na vladni in/ali zakonodajni ravni (Nizozemska, Finska, Danska, Češka in Francija), sedem pa na ministrski ravni (Ciper, Bolgarija, Litva, Estonija, Madžarska, Španija in Slovaška). Odgovore sta prispevala tudi ministrska organa držav, ki nista članici EU (Norveška in Brazilija). Med drugimi organi držav članic je svoje mnenje posredovalo več zveznih dežel zveznih republik Avstrije in Nemčije ter flamska vlada in dva tehnična organa na nacionalni ravni (nemška agencija za okolje Umweltbundesamt in francoski nacionalni center za gozdno lastnino CNPF).

Šest od sodelujočih nacionalnih organov držav članic EU je zagovarjalo povečanje podnebne ambicije do leta 2030 na 55 % (nizozemska in finska vlada, danska vlada in parlament, špansko ministrstvo za ekološki prehod in demografske spremembe ter francoska vlada). En nacionalni organ države članice EU je podprl povečanje podnebne ambicije do leta 2030 na 50 % (slovaško ministrstvo za okolje). V nasprotju s tem pa šest nacionalnih organov držav članic EU ciljev ne bi spreminjalo, kar pomeni, da bi zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ostalo na ravni 40 % (češka vlada, slovaško ministrstvo za gospodarstvo, litovsko in estonsko ministrstvo za okolje, bolgarsko ministrstvo za promet, informiranje, tehnologijo in komunikacije ter ciprsko ministrstvo za energijo, trgovino in industrijo). Dva nacionalna organa držav članic nista navedla prednostne ravni za ambicijo, vendar sta navedla dodatna pojasnila: bolgarsko ministrstvo za energijo je menilo, da bi bilo primerno dodatno revidirati cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030, pod pogojem, da je na voljo podrobna presoja vplivov na nacionalni in regionalni ravni ter ravni EU. Madžarsko ministrstvo za inovacije in tehnologijo je menilo, da je za tako povečanje ambicije na ravni EU potrebno temeljito razogljičenje v sektorjih energije, prevoza, ogrevanja in hlajenja ter v industrijskih sektorjih, kar mora ostati glavna prednostna naloga.

Med opredeljenimi koristmi povečanja podnebne ambicije do leta 2030 nacionalni organi držav članic navajajo predvsem naslednje priložnosti: to bo priložnost, da prispevamo svoj delež k reševanju planeta in tako izpolnimo svojo dolžnost do prihodnjih generacij; to bo omogočilo postopnejšo pot, da EU do leta 2050 postane podnebno nevtralna; to bo prispevalo k znižanju stroškov, ki jih ima družba v zvezi s podnebnimi spremembam; to bo zagotovilo rast gospodarstva EU na podlagi novih modelov proizvodnje in potrošnje itd. Med omenjene izzive glede povečanja ambicije pa spadajo naslednji: to bo precejšnji naložbeni izziv za industrijo ter storitveni, prometni in energetski sektor EU; to bo verjetno povzročilo strukturni prehod in spremembe zahtev gospodarstva glede spretnosti in znanj; to lahko povzroči precejšnjo prerazporeditev delovne sile v vseh sektorjih, poklicih in regijah; zato bo na voljo manj časa za načrtovanje in izvedbo ukrepov, pa tudi gospodarski akterji bodo imeli manj časa za prilagoditev.

Dodatne dokumente je bilo mogoče predložiti v okviru javnega posvetovanja in začetne ocene učinka. 491 anketirancev je skupno posredovalo 500 priponk. Na sliki 3 so prikazane vrste anketirancev, ki so posredovali dodatne dokumente.

Med temi priponkami jih je bilo za analizo izbranih 233. Te niso vključevale priponk k začetni oceni učinka ali podvojenih odgovorov, povezanih s kampanjami.

3.2.Metodologija obdelave podatkov

Vsa vprašanja spletne ankete so bila neobvezna, odstotki, navedeni v nadaljevanju, pa se nanašajo na skupno število anketirancev, ki so odgovorili na zadevno vprašanje. Pri nekaterih vprašanjih so anketiranci navedene možnosti lahko ocenili (1–5 ali 1–8). V poročilu so na podlagi teh ocen navedeni podatki za kategorijo „najvišja ocena“, saj je ta kazalnik največje podpore.

Dokumenti o stališču so bili katalogizirani. Za pregled ključnih tem in informacij v zvezi z dokumentom in avtorjem so se podatki iz posameznih dokumentov vnesli v podatkovno zbirko.

Na podlagi odgovorov na odprta vprašanja in priponk k anketi je bilo opredeljenih nekaj kampanj. Največja kampanja (8 %; 329 anketirancev), večinoma sestavljena iz fizičnih oseb, si je prizadevala predvsem za večjo podnebno ambicijo in skupno ceno ogljika. Druga kampanja (< 1 %; 40 anketirancev), prav tako večinoma sestavljena iz fizičnih oseb, si je prizadevala za pregled metodologije izračunavanja emisij toplogrednih plinov v kmetijskem sektorju. Tretja kampanja (< 1 %; 35 anketirancev), ki so jo podpirale predvsem NVO, je zahtevala skladnost s Pariškim sporazumom in večjo osredotočenost na stroške neukrepanja. Četrta kampanja (< 1 %; 20 anketirancev), sestavljena iz fizičnih oseb, je kot obliko mehanizma za oblikovanje cen ogljika predlagala ogljične dividende za državljane.

3.3.Vprašalnik

Vprašalnik je bil sestavljen iz dveh delov: prvi del je bil namenjen zbiranju splošnih mnenj, drugi pa pridobivanju mnenj zainteresiranih strokovnjakov o posebnih ukrepih politike.

3.3.1.DEL I — splošna mnenja