SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU ZAKLJUČNI RAČUN 8., 9. IN 10 EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA ZA PRORAČUNSKO LETO 2013 /* COM/2014/0487 final */





KAZALO POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA. 3 IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS. 4 DEL I – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA KOMISIJA. 6 1........... RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. ERS. 7 1.1........ 8., 9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ FINANČNEGA IZIDA IN IZKAZ GIBANJA NETO SREDSTEV. 7 1.2........ 8. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 11 1.3........ 9. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 14 1.4........ 10. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH 17 1.5........ POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS. 20 2........... POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU. 41 2.1........ DODELITVE. 44 2.2........ AGREGATNI RAČUNOVODSKI IZKAZI 47 DEL II – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB. 53 3........... RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB. 55 3.1........ IZKAZ STANJA NA DAN 31. DECEMBRA 2013. 55 3.2........ IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2013. 56 3.3........ IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2013 57 3.4........ IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2013. 59 3.5........ POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM NA DAN 31. DECEMBRA 2013. 60 PRILOGA K DELU I – POGLAVJE 2 (POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU): STANJE PO DRŽAVAH IN PO INSTRUMENTIH 102 POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA Zaključni račun 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za leto 2013 je bil pripravljen v skladu z naslovom VIII finančne uredbe za 10. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom. Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 125 finančne uredbe za 10. Evropski razvojni sklad. Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskih razvojnih skladov ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja evropskih razvojnih skladov v vseh pomembnih vidikih. (podpis) Manfred Kraff Računovodja IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 1. OZADJE Evropska unija (EU) na področju razvoja sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, EU oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov: – proračuna EU; – Evropskega razvojnega sklada; – Evropske investicijske banke. Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). ERS se ne financira iz proračuna EU. Določi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb. V obdobju 2008–2013 se je geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirala predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Vsak ERS ureja posebna finančna uredba, ki nalaga obveznost priprave računovodskih izkazov za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija. V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb. Sklad za spodbujanje naložb upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker Sklada za spodbujanje naložb ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi za 8., 9. in 10. ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. 10. ERS zajema obdobje od leta 2008 do leta 2013 in ima skupni proračun 22 682 milijonov EUR[1]. 2. KAKO SE FINANCIRA ERS? Na zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005 je bila sprejeta finančna perspektiva za obdobje 2007–2013. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS za obdobje 2008–2013. Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za razliko od proračuna EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva. Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo. Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. 3. POROČANJE OB KONCU LETA 3.1 Zaključni račun Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS. Zaključni račun je prikazan na naslednji način: Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija – Računovodski izkazi 8., 9. in 10. ERS – Poročilo o finančnem izvrševanju 8., 9. in 10. ERS Del II: Skladi, ki jih upravlja EIB – Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa, da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. Po reviziji, ki jo opravi Evropsko računsko sodišče (Računsko sodišče), Komisija do 31. julija naslednjega leta sprejme zaključni račun in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico. 4. REVIZIJA IN RAZREŠNICA 4.1 Revizija Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Računsko sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. 4.2 Razrešnica Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo. DEL I – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA KOMISIJA[2] 1. RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. ERS 1.1 8., 9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ FINANČNEGA IZIDA IN IZKAZ GIBANJA NETO SREDSTEV AGREGATNA BILANCA STANJA 8., 9. IN 10. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31. 12. 2013 || 31.12.2013 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 424 || 438 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 1 286 || 1 334 || Terjatve || 2.3 || 84 || 70 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 759 || 690 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 2 553 || 2 532 || || || || || NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (25) || (40) || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (1 214) || (1 057) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (1 239) || (1 097) || || || || || NETO SREDSTVA || || 1 313 || 1 435 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 32 529 || 29 579 || Druge rezerve || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (30 396) || (27 374) || Poslovni izid za zadevno leto || || (3 072) || (3 023) || NETO SREDSTVA || || 1 313 || 1 435 AGREGATNI IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 8., 9. IN 10. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2013 || 2012 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 123 || 124 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (3 027) || (3 017) Upravni odhodki || 3.3 || (167) || (107) || || || PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA || || (3 072) || (3 001) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || 0 || (22) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || 0 || (22) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (3 072) || (3 023) AGREGATNI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA 8., 9. IN 10. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2013 || 2012 || || || Poslovni izid za zadevno leto || || (3 072) || (3 023) || || || POSLOVANJE || 4.2 || || Redni prispevki držav članic || || 2 961 || 2 606 Prispevki za sofinanciranje || || 18 || 19 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev || || (2) || 4 || || || (Povečanje)/zmanjšanje nekratkoročnega predhodnega financiranja || || 14 || (58) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja || || 48 || (159) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev[3] || || (7) || 31 Povečanje/(zmanjšanje) nekratkoročnih obveznosti || || (15) || 40 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti[4] || || 123 || 6 || || || NETO DENARNI TOK || || 69 || (534) || || || NETO POVEČANJE/(ZMANJŠANJE) DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV || || 69 || (534) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta || 2.5 || 690 || 1 224 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta || 2.5 || 759 || 690 AGREGATNI IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH 8., 9. IN 10. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c)=(a)-(b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Povečanje kapitala – redni prispevki || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Poslovni izid za zadevno leto || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 Povečanje kapitala – redni prispevki || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Poslovni izid za zadevno leto || - || - || - || (3 072) || - || (3 072) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2013 || 45 691 || 13 162 || 32 529 || (33 468) || 2 252 || 1 313 1.2 8. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA 8. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2013 || 31.12.2013 || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 5 || 38 || Terjatve || 2.3 || 2 || 1 || Povezani računi || 2.4 || 290 || 345 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 297 || 384 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (28) || (22) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (28) || (22) || || || || || NETO SREDSTVA || || 270 || 361 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Druge rezerve || 2.9 || (2 456) || (2 354) || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (10 125) || (10 132) || Poslovni izid za zadevno leto || || 10 || 7 || NETO SREDSTVA || || 270 || 361 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 8. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2013 || 2012 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 64 || 58 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || 3.2 || (53) || (49) || || || || || || PRESEŽEK /(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA || || 11 || 9 || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || 0 || (2) PRESEŽEK /(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || 0 || (2) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || 10 || 7 IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH 8. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c)=(a)-(b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Povečanje kapitala – redni prispevki || - || - || - || - || - || - Prerazporeditve v/iz 10. ERS || - || - || - || - || (78) || (78) Poslovni izid za zadevno leto || - || - || - || 7 || - || 7 STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 Povečanje kapitala – redni prispevki || - || - || - || - || - || - Prerazporeditve v/iz 10. ERS || - || - || - || - || (102) || (102) Poslovni izid za zadevno leto || - || - || - || 10 || - || 10 STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2013 || 12 840 || || 12 840 || (10 114) || (2 456) || 270 1.3 9. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA 9. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2013 || 31.12.2013 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA: || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 90 || 119 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 259 || 447 || Terjatve || 2.3 || 58 || 58 || Povezani računi || 2.4 || 1 323 || 1 919 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || - || - || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 1 730 || 2 543 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (263) || (375) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (263) || (375) || || || || || NETO SREDSTVA || || 1 467 || 2 168 || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Druge rezerve || 2.9 || 3 756 || 4 126 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (13 658) || (12 830) || Poslovni izid za zadevno leto || || (331) || (827) || NETO SREDSTVA || || 1 467 || 2 168 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 9. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2013 || 2012 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 34 || 49 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (362) || (856) Upravni odhodki || 3.3 || 0 || (1) || || || || || || PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA || || (328) || (809) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || (3) || (18) PRIMANJKLJAJ IZ FINANCIRANJA || || (3) || (18) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (331) || (827) IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH 9. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Neto sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Povečanje kapitala – redni prispevki || - || - || - || - || - || - Prerazporeditve v/iz 10. ERS || - || - || - || - || (100) || (100) Poslovni izid za zadevno leto || - || - || - || (827) || - || (827) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 Povečanje kapitala – redni prispevki || - || - || - || - || - || - Prerazporeditve v/iz 10. ERS || - || - || - || - || (371) || (371) Poslovni izid za zadevno leto || - || - || - || (331) || - || (331) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2013 || 11 699 || - || 11 699 || (13 988) || 3 756 || 1 467 1.4 10. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH BILANCA STANJA 10. ERS || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 31.12.2013 || 31.12.2013 || NEKRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.1 || 334 || 319 || || || || || KRATKOROČNA SREDSTVA || || || || Predhodno financiranje || 2.2 || 1 021 || 849 || Terjatve || 2.3 || 24 || 11 || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 2.5 || 759 || 690 || || || || || SREDSTVA SKUPAJ || || 2 138 || 1 869 || || || || || NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.6 || (25) || (40) || || || || || KRATKOROČNE OBVEZNOSTI || || || || Obveznosti iz poslovanja || 2.7 || (923) || (660) || Povezani računi || 2.4 || (1 613) || (2 264) || || || || || OBVEZNOSTI SKUPAJ || || (2 561) || (2 963) || || || || || ČISTA SREDSTVA || || (423) || (1 095) || || || || || SREDSTVA IN REZERVE || || || || Vpoklicani kapital Sklada || 2.8 || 7 990 || 5 040 || Druge rezerve || 2.9 || 952 || 479 || Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let || || (6 614) || (4 411) || Poslovni izid za zadevno leto || || (2 751) || (2 203) || NETO SREDSTVA || || (423) || (1 095) IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 10. ERS || || v mio. EUR || Pojasnilo || 2013 || 2012 || || || PRIHODKI IZ POSLOVANJA || 3.1 || 25 || 18 || || || ODHODKI IZ POSLOVANJA || || || Odhodki iz poslovanja || 3.2 || (2 612) || (2 112) Upravni odhodki || 3.3 || (167) || (106) || || || || || || PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA || || (2 754) || (2 201) || || || Prihodki iz finančnih poslov || 3.4 || 3 || (2) PRESEŽEK /(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA || || 3 || (2) || || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || || (2 751) || (2 203) IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH 10. ERS || || || || || || || v mio. EUR || Kapital Sklada (a) || Nevpoklicana sredstva (b) || Vpoklicani kapital Sklada (c) = (a) – (b) || Skupne rezerve (d) || Druge rezerve (e) || Čista sredstva skupaj (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Povečanje kapitala – redni prispevki || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Prerazporeditve iz 8. in 9. ERS || - || - || - || - || 178 || 178 Poslovni izid za zadevno leto || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) Povečanje kapitala – redni prispevki || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Prerazporeditve iz/v 8. in 9. ERS || - || - || - || - || 473 || 473 Poslovni izid za zadevno leto || - || - || - || (2 751) || - || (2 751) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2013 || 21 152 || 13 162 || 7 990 || (9 365) || 952 || (423) 1.5 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS 1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE 1.1 PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA Računovodski izkazi so pripravljeni v skladu s finančno uredbo za 10. ERS („finančna uredba ERS“)[5]. V skladu z določbami člena 121 se računovodski izkazi pripravijo v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Ti računovodski izkazi so bili pripravljeni v skladu z računovodskimi pravili in metodami za ERS, ti pa so bili oblikovani na osnovi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (IPSASB). V zvezi s tistim delom sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije, so bila uporabljena računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja ERS. Računovodja ERS mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo začasni zaključni račun. Računsko sodišče nato do 15. junija pošlje Komisiji svoja opažanja o zaključnem računu (člen 125). Komisija na podlagi teh opažanj potrdi letni zaključni račun do 31. julija in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Zaključni račun se nato objavi v Uradnem listu do 15. novembra skupaj z izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije. 1.2 RAČUNOVODSKA NAČELA Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, poslovanju in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri osebi javnega prava, kakršen je ERS, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti organizacije, pojasnijo, kako se organizacija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob upoštevanju teh ciljev. Računovodski sistem ERS zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra. Člen 120 finančne uredbe 10. ERS določa računovodska načela, ki se uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov: – delujoče podjetje; – previdnost; – dosledna uporaba računovodskih metod; – primerljivost informacij; – pomembnost; – neto izravnava ni dovoljena; – vsebina nad obliko; – računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka. 1.3 PODLAGA ZA PRIPRAVO 1.3.1 Funkcijska in predstavitvena valuta Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta ERS. 1.3.2 Valuta in osnova za preračunavanje Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti v tujih valutah po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Stanja ob koncu leta za denarna sredstva in obveznosti v tujih valutah se preračunajo v eure po spodaj navedenih deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra: Valuta || 31.12.2013 || 31.12.2013 || Valuta || 31.12.2013 || 31.12.2013 XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 117,270 || 113,460 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2107,95 || 2037,95 NGN || 212,376 || 206,074 || SLL || 6013,08 || 5709,56 PGK || 3,38524 || 2,76702 || TZS || 2166,71 || 2077,48 HTG || 60,7227 || 56,2987 || UGX || 3423,24 || 3508,51 GNF || 9616,41 || 9250,40 || MGA || 3092,68 || 2981,70 MWK || 595,810 || 439,917 || SZL || 14,5660 || 11,1727 1.3.3 Uporaba ocen Računovodski izkazi v skladu z MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za rezervacije, izgube zaradi oslabljenih terjatev in vnaprej vračunane stroške. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se upoštevajo v obdobju, v katerem postanejo znane. 1.4 BILANCA STANJA 1.4.1 Zneski predhodnega financiranja Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Znesek predhodnega financiranja se zmanjša (za celotni znesek ali del zneska) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti. Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti. 1.4.2 Terjatve Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstajajo nepristranski dokazi, da celotnega zapadlega zneska ni mogoče izterjati po prvotnih pogojih terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Pripozna se tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Ta splošni odpis temelji na preteklih stopnjah izgub. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. 1.4.3 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj. 1.4.4 Obveznosti iz poslovanja Znaten del obveznosti ERS iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih ali drugih sredstev. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku. Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno in sprejeto oziroma so storitve opravljene in sprejete. 1.4.5 Rezervacije Rezervacije se pripoznajo, kadar ima ERS pravno ali posredno obveznost do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov; kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. 1.4.6 Aktivne in pasivne časovne razmejitve Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili (vnaprej vračunani stroški). Obratno pa se nekatera plačila v tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški) ter jih je treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja. V skladu z računovodskimi pravili ERS se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko. Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, ERS pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju. 1.5 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 1.5.1 Prihodki ERS nima proračunskih prihodkov. Redni prispevki držav članic se obravnavajo kot kapital Sklada. Prihodki zajemajo izterjavo odhodkov in prihodke od obresti. Izterjava odhodkov Za posle, pri katerih mora končni upravičenec ali tretja država povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili predhodno plačani iz ERS, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo ter odbitki od poznejših plačil, in sicer na naslednji način: – Izterjava odhodkov: če je izdan nalog za izterjavo, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida za zadevno leto; ali – Izterjava zneskov predhodnega financiranja: v tem primeru je znesek vključen v postavko za predhodno financiranje v bilanci stanja. Prihodki od obresti Prihodki od obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Prihodki od obresti zajemajo prejete obresti ali terjatve iz naslova obresti od denarnih sredstev in vlog na vpogled pri poslovnih bankah ter zamudne obresti od izterjave terjatev za ERS. Prihodki od obresti so pripoznani, ko se obračunajo. 1.5.2 Odhodki Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in sprejete. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Odhodki za nemenjalne posle zajemajo večino odhodkov ERS. Nanašajo se na prerazporeditve znotraj proračuna na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prerazporeditve po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Prerazporeditve se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prerazporeditev, če obstaja uredba (finančna ali druga uredba), ki dovoljuje naravo prerazporeditve, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje prerazporeditev; če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek. Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo odhodkov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki. Odhodki za obresti Odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Odhodki za obresti zajemajo plačane obresti ali obveznosti iz naslova obresti in so pripoznani, ko se natečejo. 1.6 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI 1.6.1 Pogojna sredstva Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten. Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se zagotovi, da je razvoj ustrezno prikazan v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev skoraj popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba. Jamstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva se zato lahko opredelijo kot pogojna sredstva. Jamstvo je sproščeno, ko predmet jamstva ne obstaja več. Unovči se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo. 1.6.2 Pogojne obveznosti Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna. Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se ugotovi, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost. 2. POJASNILA K BILANCI STANJA NEKRATKOROČNA SREDSTVA 2.1 PREDHODNO FINANCIRANJE || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Predhodno financiranje || - || 90 || 334 || 424 || 438 SKUPAJ || - || 90 || 334 || 424 || 438 V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt. Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva. KRATKOROČNA SREDSTVA 2.2 PREDHODNO FINANCIRANJE || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Predhodno financiranje (bruto) || 39 || 832 || 3 059 || 3 931 || 3 593 Zmanjšano za ocenjeni obračun predhodnega financiranja || (34) || (573) || (2 038) || (2 645) || (2 259) SKUPAJ || 5 || 259 || 1 021 || 1 286 || 1 334 2.2.1 Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Jamstvo ima dve različni vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je dogodek, ki sproži unovčitev jamstva, povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži unovčitev jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2013 je „nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejel ERS v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 303 milijone EUR. „Tekoča“ vrednost teh jamstev pa je znašala 151 milijonov EUR Leta 2013 je bil opravljen poglobljen pregled teh jamstev. Po tem pregledu so bila jamstva z nominalno vrednostjo 333 milijonov EUR odpisana kot jamstva, ki ne pripadajo ERS. Če bi bili primerjalni podatki za leto 2012 posodobljeni, bi se „nominalna“ vrednost zmanjšala s 566 milijonov EUR na 349 milijonov EUR, „tekoča“ vrednost pa bi se zmanjšala s 391 milijonov EUR na 185 milijonov EUR. 2.3 TERJATVE || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Terjatve do strank, javnih organov in tretjih držav || 2.3.1 || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Terjatve do držav članic || 2.3.2 || - || - || 3 || 3 || 3 Aktivne časovne razmejitve || 2.3.3 || - || 48 || 9 || 57 || 57 SKUPAJ || || 2 || 58 || 24 || 84 || 70 2.3.1 Terjatve do strank, javnih organov in tretjih držav || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Terjatve do strank, javnih organov in tretjih držav || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 – Odpis || (3) || (10) || (1) || (14) || (16) SKUPAJ || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Spremembe pri odprtih nalogih za izterjavo v zadevnem obdobju so prikazane spodaj. || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2013 SKUPAJ || 2012 SKUPAJ Odprti nalogi za izterjavo na začetku leta || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Izdani nalogi za izterjavo || 3 || 40 || 133 || 176 || 139 Zaključeni nalogi za izterjavo || (2) || (40) || (123) || (165) || (138) Plačilo terjatev || (1) || (27) || (103) || (131) || (97) Odpoved terjatvam || (0) || (1) || (0) || (1) || (1) Preklic terjatev || (0) || (6) || (0) || (6) || (4) Pobot terjatev || (1) || (7) || (19) || (27) || (36) Odprti nalogi za izterjavo na koncu leta || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 2.3.2 Terjatve do držav članic Terjatve do držav članic v 10. ERS v višini 3 milijonov EUR zajemajo prispevke Združenega kraljestva, Danske in Švedske za sofinanciranje. 2.3.3 Aktivne časovne razmejitve Aktivne časovne razmejitve vključujejo predvsem natečene obresti na zneske predhodnega financiranja. Poleg tega so v to postavko vključeni tudi prihodki od natečenih obresti zaradi zamud pri plačilih prispevkov. 2.4 POVEZANI RAČUNI || || || || v mio. EUR || || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 Povezani računi || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 SKUPAJ || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 Zaradi večje učinkovitosti je 10. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS. 2.5 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI[6] || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Posebni računi – finančne institucije držav članic || - || - || - || 719 || 719 || 633 Tekoči računi – poslovne banke || - || - || - || 39 || 39 || 54 Varnostni računi Stabex || 2.5.1. || - || - || - || - || 2 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo[7] || - || - || - || 1 || 1 || 1 SKUPAJ || || - || - || 759 || 759 || 690 2.5.1 Varnostni računi Stabex || v mio. EUR || Stanje na dan 31. 12. 2013 || Stanje na dan 31. 12. 2012 Slonokoščena obala || - || 2 Druge države || - || 0 SKUPAJ || - || 2 STABEX je kratica za sistem EU za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Poleg teh sredstev imajo države AKP upravičenke še druga sredstva Stabex. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP) dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte Loméjske konvencije[8] (kakor je bila spremenjena) se sredstva prerazporedijo na obrestovan račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (Komisijo in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prerazporeditev za določen projekt. V letu 2013 so bili v okviru zaključevanja instrumentov pomoči Stabex zaprti preostali varnostni računi Stabex. Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot plačila Stabex. Za več informacij glej tudi pojasnilo 3.1.2. NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI 2.6 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja || - || - || 25 || 25 || 40 SKUPAJ || - || - || 25 || 25 || 40 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje na koncu leta 2013 so povezane z 10. ERS. ERS. Prejeti prispevki za sofinanciranje so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic in držav nečlanic, saj izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti državam članicam. Pri sporazumih o sofinanciranju neporavnana obveznost iz poslovanja pomeni prejeti prispevek za sofinanciranje, zmanjšan za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva. Povečanje skupnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje je pojasnjeno v pojasnilu 2.7.1.2. KRATKOROČNE OBVEZNOSTI 2.7 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || 2.7.1 || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Vnaprej vračunani stroški || 2.7.2 || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada || 2.7.3 || - || - || 304 || 304 || 293 SKUPAJ || || 28 || 263 || 923 || 1 214 || 1 057 2.7.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja || || || || || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Dobavitelji in drugi || 2.7.1.1 || 1 || 61 || 182 || 244 || 152 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje || 2.7.1.2 || - || 0 || 75 || 75 || 46 Razne obveznosti iz poslovanja || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 3 || 3 || 12 SKUPAJ || || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu poslovnega izida. 2.7.1.1 Dobavitelji in drugi V to postavko so vključene obveznosti do dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav. Povečanje za 93 milijonov EUR v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja je povezano zlasti s povečanjem obveznosti iz poslovanja do tretjih držav za 74 milijonov EUR. Najvišje obveznosti iz poslovanja do tretjih držav so za Gano (64 milijonov EUR) in Zambijo (33 milijonov EUR). 2.7.1.2 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se povečale za 14 milijonov EUR. V letu 2013 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje s strani Švedske (9 milijonov EUR), Francije (5 milijonov EUR), Avstralije (2 milijona EUR), Združenega kraljestva (2 milijona EUR) in drugih držav. Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se zmanjšale za 8 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov, povezanih s projekti sofinanciranja (glej pojasnili 3.1.3 in 3.2.2). 2.7.1.3 Razne obveznosti iz poslovanja Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti nedodeljene denarne prejemke in vrnjene zneske. 2.7.2 Vnaprej vračunani stroški || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Vnaprej vračunani stroški || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 SKUPAJ || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški. Ocenjena uporaba zneskov predhodnega financiranja je prikazana kot ocenjeni obračun predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2). 2.7.3 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Združeno kraljestvo || - || - || 296 || 296 || 274 Irska || - || - || 5 || 5 || 9 Litva || - || - || 2 || 2 || - Madžarska || - || - || - || - || 10 SKUPAJ || - || - || 304 || 304 || 293 Podatki zajemajo vnaprej plačane prispevke držav članic ob koncu leta. NETO SREDSTVA 2.8 VPOKLICANI KAPITAL SKLADA || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ Kapital Sklada || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada || - || - || (16 112) || (16 112) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 || || || || Kapital Sklada || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada || - || - || (13 162) || (13 162) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2013 || 12 840 || 11 699 || 7 990 || 32 529 Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic. Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prerazporeditev s strani držav članic na zakladniške račune v skladu s postopkom iz člena 16 finančne uredbe za 10. ERS. Kapital 8. in 9. ERS je bil v celoti vpoklican in prejet. Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah || || || || v mio. EUR Prispevki || % || nevpoklicani v 10. ERS 31. 12. 2012 || Vpoklicano v letu 2013 || nevpoklicani v 10. ERS 31. 12. 2013 Avstrija || 2,41 || (388) || 71 || (317) Belgija || 3,53 || (569) || 104 || (465) Bolgarija || 0,14 || (23) || 4 || (18) Ciper || 0,09 || (15) || 3 || (12) Češka || 0,51 || (82) || 15 || (67) Danska || 2,00 || (322) || 59 || (263) Estonija || 0,05 || (8) || 1 || (7) Finska || 1,47 || (237) || 43 || (193) Francija || 19,55 || (3 150) || 577 || (2 573) Nemčija || 20,50 || (3 303) || 605 || (2 698) Grčija || 1,47 || (237) || 43 || (193) Madžarska || 0,55 || (89) || 16 || (72) Irska || 0,91 || (147) || 27 || (120) Italija || 12,86 || (2 072) || 379 || (1 693) Latvija || 0,07 || (11) || 2 || (9) Litva || 0,12 || (19) || 4 || (16) Luksemburg || 0,27 || (44) || 8 || (36) Malta || 0,03 || (5) || 1 || (4) Nizozemska || 4,85 || (781) || 143 || (638) Poljska || 1,30 || (209) || 38 || (171) Portugalska || 1,15 || (185) || 34 || (151) Romunija || 0,37 || (60) || 11 || (49) Slovaška || 0,21 || (34) || 6 || (28) Slovenija || 0,18 || (29) || 5 || (24) Španija || 7,85 || (1 265) || 232 || (1 033) Švedska || 2,74 || (441) || 81 || (361) Združeno kraljestvo || 14,82 || (2 388) || 437 || (1 951) SKUPAJ || 100,00 || (16 112) || 2 950 || (13 162) 2.9 DRUGE REZERVE v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ Stanje na dan 31.12.2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS || (78) || (300) || 378 || 0 Prerazporeditev iz 10. ERS v 9. ERS za dodelitev sredstev Južnemu Sudanu na podlagi Sklepa Sveta 2010/406/EU || - || 200 || (200) || 0 Stanje na dan 31.12.2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS || (102) || (371) || 473 || 0 Stanje na dan 31.12.2013 || (2 456) || 3 756 || 952 || 2 252 Stanje na dan 31.12.2012 vključuje: || || || || – sredstva, dodeljena Južnemu Sudanu || - || 350 || - || 350 Od začetka veljavnosti 10. ERS v letu 2008 so vsa sproščena sredstva prejšnjih ERS prerazporejena v rezervo 10. ERS. Obveznosti za to rezervo se lahko prevzamejo samo pod pogoji iz člena 1(4) notranjega sporazuma za 10. ERS. V letu 2013 je bilo v rezervo 10. ERS prerazporejenih 102 milijona EUR sproščenih sredstev iz 8. ERS in 371 milijonov EUR iz 9. ERS. 3. POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA 3.1 PRIHODKI IZ POSLOVANJA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2013 SKUPAJ || 2012 SKUPAJ Izterjava odhodkov || 1 || 11 || 1 || 13 || 17 Izterjava sredstev Stabex || 61 || - || - || 61 || 49 Pozitivne tečajne razlike || 2 || 23 || 16 || 41 || 51 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje || - || - || 8 || 8 || 8 SKUPAJ || 64 || 34 || 25 || 123 || 124 3.1.1 Izterjava odhodkov Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda ERS, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v računovodski sistem ERS, za izterjavo predhodno izplačanih odhodkov na podlagi kontrol, revizij ali analiz upravičenosti. Ob tem je treba opozoriti, da izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke, temveč je knjižena na postavko predhodnega financiranja v bilanci stanja. Izterjava neupravičenih izplačil V zvezi z neupravičenimi izplačili so bili leta 2013 izdani nalogi za izterjavo v višini 23 milijonov EUR (leta 2012 v višini 27 milijonov EUR). Od tega je bilo 6 milijonov EUR povezanih z izterjavo odhodkov, zato je bil ta znesek knjižen kot prihodek iz poslovanja. Za 17 milijonov EUR je bilo izterjav zneskov predhodnega financiranja, ki so bile v bilanci stanja knjižene kot sredstva iz naslova predhodnega financiranja. Izterjave neupravičenih izplačil so razčlenjene v spodnji razpredelnici: v mio. EUR || || Prihodki || Predhodno financiranje || 2013 SKUPAJ || Prihodki || Predhodno financiranje || 2012 SKUPAJ Napaka || 2 || 4 || 6 || 1 || 1 || 2 Nepravilnost || 4 || 12 || 16 || 9 || 15 || 25 Prijava uradu OLAF || - || 1 || 1 || 1 || - || 1 SKUPAJ || 6 || 17 || 23 || 11 || 16 || 27 3.1.2 Izterjava sredstev Stabex Leta 2013 je bilo v ERS vrnjenih 61 milijonov EUR z računov z dvema podpisnikoma v državah AKP. Ta sredstva so bila prerazporejena predvsem iz Sudana (36 milijonov EUR), Slonokoščene obale (7 milijonov EUR), Salamonovih otokov (5 milijonov EUR), Papue Nove Gvineje (3 milijoni EUR), Sierre Leone (2 milijona EUR), Zimbabveja(2 milijona EUR) in Mavretanije (2 milijona EUR). Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (izterjava sredstev Stabex) v izkazu poslovnega izida 8. ERS. 3.1.3 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem, pomenijo uporabljene prispevke (glej pojasnilo 3.2.2). Ti prispevki izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se prispevek pripozna v skladu z izvajanjem projekta sofinanciranja. 3.2 ODHODKI IZ POSLOVANJA || v mio. EUR || Pojasnilo || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2013 SKUPAJ || 2012 SKUPAJ Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči || 3.2.1 || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje || 3.2.2 || - || - || 8 || 8 || 8 Negativne tečajne razlike || - || 4 || 31 || 25 || 60 || 66 Odpis terjatev || - || 0 || 1 || 1 || 1 || 6 SKUPAJ || || 53 || 362 || 2 612 || 3 027 || 3 017 3.2.1 Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči || || || || v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || SKUPAJ 2013 || SKUPAJ 2012 Programska pomoč || 42 || (2) || 1 678 || 1 719 || 1 476 Makroekonomska podpora || - || 21 || - || 21 || 8 Sektorska politika || 0 || 225 || (2) || 222 || 326 Subvencionirane obrestne mere || 0 || - || - || 0 || 5 Projekti znotraj držav AKP || - || 57 || 588 || 645 || 720 Nujna pomoč || - || 17 || 253 || 270 || 333 Pomoč za begunce || 1 || - || - || 1 || 6 Rizični kapital || 0 || - || - || 0 || 1 Stabex || (1) || - || - || (1) || 4 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS || - || 5 || - || 5 || 10 Institucionalna podpora || - || 1 || 61 || 62 || 32 Nadomestila za izgube pri izvozu || 7 || 6 || - || 13 || 18 Skupaj || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. 3.2.2 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje To so odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2013. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej pojasnilo 3.1.3). 3.3 UPRAVNI ODHODKI v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2013 SKUPAJ || 2012 SKUPAJ Upravni odhodki || - || 0 || 167 || 167 || 107 SKUPAJ || - || 0 || 167 || 167 || 107 Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd. 3.4 PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || 2013 SKUPAJ || 2012 SKUPAJ Prihodki od obresti – evropske banke || - || 0 || 0 || 0 || 9 Obresti na predhodno financiranje || 0 || (3) || 3 || 0 || (32) SKUPAJ || 0 || (3) || 3 || 0 || (22) Višji prihodki od obresti v letu 2012 se pripisujejo prihodkom na bančnih računih EIB. Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo v skladu z določbami člena 7(3) in člena 8 finančne uredbe 10. ERS. Prihodki od obresti so bili v letu 2012 negativni zaradi storniranja obresti na predhodno financiranje, ki so nastale v prejšnjem letu. Negativni prihodki od obresti v 9. ERS so bili v letu 2013 večinoma posledica nihanj deviznega tečaja USD/EUR. 4. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA IZIDA 4.1 NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti ERS, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njegovih potreb po uporabi teh denarnih tokov. Izkaz finančnega izida se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov ter morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja. Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti ERS (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka. 4.2 POSLOVANJE Izkaz finančnega izida ERS prikazuje samo denarne tokove iz poslovanja, saj ERS ne zajema naložbenja ali financiranja. Namen poslovanja je prispevati k doseganju rezultatov, ki so cilj politik. 5. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA RAZKRITJA 5.1 POGOJNA SREDSTVA v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti || 4 || 63 || 49 || 116 || 304 Jamstva za zadržane zneske || 2 || 40 || 14 || 56 || 188 SKUPAJ || 6 || 103 || 62 || 171 || 492 5.1.1 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti Včasih se zahtevajo jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS. Leta 2013 je bil opravljen poglobljen pregled teh jamstev. Po tem pregledu so bila jamstva v vrednosti 188 milijonov EUR odpisana kot jamstva, ki ne pripadajo ERS. Če bi bili primerjalni podatki za leto 2012 posodobljeni, bi se vrednost s 304 milijonov EUR zmanjšala na 177 milijonov EUR. 5.1.2 Jamstva za zadržane zneske Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva. Leta 2013 je bil opravljen poglobljen pregled teh jamstev. Po tem pregledu so bila jamstva v vrednosti 105 milijonov EUR odpisana kot jamstva, ki ne pripadajo ERS. Če bi bili primerjalni podatki za leto 2012 posodobljeni, bi se vrednost s 188 milijonov EUR zmanjšala na 98 milijonov EUR. 5.1.3 Jamstva, ki so v lasti drugih subjektov in ne Komisije Jamstva, ki so v lasti drugih subjektov in ne Komisije, vključujejo jamstva, ki jih potrdi nacionalni odredbodajalec (naročnik iz tretje države) za zaščito sredstev EU. Ta jamstva hranijo delegacije EU in niso pogojna sredstva ERS, razkrijejo se zgolj v informativne namene. v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 Jamstva za predhodno financiranje Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti || 2 2 || 54 44 || 278 142 || 333 188 Jamstva za zadržane zneske || 1 || 34 || 70 || 105 SKUPAJ || 4 || 131 || 491 || 626 5.2 DRUGA RAZKRITJA 5.2.1 Proračunske obveznosti, ki še niso poravnane v mio. EUR || 8. ERS || 9. ERS || 10. ERS || Skupaj na dan 31. 12. 2013 || Skupaj na dan 31. 12. 2012 Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso plačane || 74 || 611 || 5 340 || 6 025 || 5 642 S tem povezani zneski, zajeti v izkazu poslovnega izida || (28) || (215) || (540) || (782) || (714) SKUPAJ || 47 || 396 || 4 800 || 5 243 || 4 928 Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Neporavnane proračunske obveznosti so 31. decembra 2013 znašale 6 025 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto 2013 in skupaj znašajo 5 243 milijonov EUR. 6. UPRAVLJANJE FINANČNIH TVEGANJ Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev. 6.1 STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 10. ERS in v notranjem sporazumu. Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela: – Države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS, – Države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih. – Stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun. Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistema ter delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki. Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja in njihovo upoštevanje se redno preverja. 6.2 TRŽNO TVEGANJE 6.2.1 Valutno tveganje Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju. 6.2.2 Obrestno tveganje ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na obrestno mero ECB, ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih. 6.3 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE) Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo 10. ERS hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic). Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena. Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice. Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena. 6.4 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje. Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva. 7. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK Ugotovljeni niso bili nobeni posli povezanih strank, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru te postavke. 8. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih. 9. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA S PRORAČUNSKO REALIZACIJO Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunska realizacija pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska realizacija temeljita na istih transakcijah, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. || || v mio. EUR || 2013 || 2012 || || POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO || (3 072) || (3 023) || || PRIHODKI || || Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo || (68) || (47) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane || (6) || (8) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu || 10 || 14 Neto učinek predhodnega financiranja || 71 || 62 Neto prehodno nezaračunani prihodki || 19 || (40) || || ODHODKI || || Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani || 90 || 38 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu || (53) || (101) Preklicana plačila || 13 || 7 Neto učinek predhodnega financiranja || (431) || (316) Neto vnaprej vračunani odhodki || 464 || 204 || || PRORAČUNSKA REALIZACIJA ZA ZADEVNO LETO || (2 963) || (3 209) 9.1 Uskladitvene postavke – prihodki Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti. Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu. Neto učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid. Neto prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta. 9.2 Uskladitvene postavke – odhodki Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov). Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunsko realizacijo. Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila. Neto vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta. 2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU UVODNO POJASNILO Prejšnji ERS · Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS. · Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2013 so v razpredelnicah enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. · V skladu s členom 1(2)(b) notranjega sporazuma za 9. ERS so bila sredstva iz ERS, ki so se uporabljali pred 9. ERS, prerazporejena v 9. ERS ter so se v obdobju 9. ERS odobrila kot sredstva 9. ERS. 10. ERS Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005, drugič pa s sporazumom podpisanom v Ouagadougouju 22. junija 2010. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) EU (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES). Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008. V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s skupnimi sredstvi v višini 22 682 milijonov EUR, od katerih je · 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja, 20 466 milijonov EUR od tega zneska upravlja Komisija, · 286 milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti, od tega zneska 256 milijonov EUR upravlja Komisija, · 430 milijonov EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma. Od datuma začetka veljavnosti 10. ERS je bil začetni znesek, dodeljen 10. ERS, dopolnjen s sproščenimi sredstvi iz prejšnjih ERS, prihodki od obresti in neporabljenimi preostalimi denarnimi sredstvi, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (Stabex) v okviru skladov pred 9. ERS. Vsa sredstva se upravljajo v skladu s posebnimi pravili, določenimi v spremenjenem Sporazumu iz Cotonouja in notranjem sporazumu. 31. december je bil pomembna prelomna točka, datum iz revizijske klavzule 10. ERS. Ta klavzula jasno določa presečni datum za obveznosti znotraj 10. ERS (člen 1(4) in (5) notranjega sporazuma za 10. ERS). Med letom je bilo storjeno vse, da bi se prevzelo kar največ obveznosti za razpoložljiva sredstva iz 10. ERS. – Rezerva 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji Odkar je 1. julija 2008 začel veljati 10. ERS, se neporabljena sredstva in zneski sproščenih sredstev iz projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS prerazporedijo v rezervo 10. ERS za uspešnost, razen sredstev Stabex in upravnih sredstev 9. ERS. (v mio. EUR) Rezerva 10. ERS za uspešnost za AKP, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2013 || 924.1 Rezerva 10. ERS za uspešnost za ČDO, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2013 || 14.1 Skupna rezerva 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2013 || 938.2 V skladu s členom 1(4) notranjega sporazuma za 10. ERS se je Svet 12. decembra 2013 odločil, da ta sredstva uporabi za premostitveni sklad. – Nedodeljena sredstva 10. ERS Skupni znesek nedodeljenih sredstev je 31. 12. 2013 znašal: (v mio. EUR) AKP (dvostranska, regionalna znotraj AKP, rezerva za nacionalne okvirne programe/regionalne okvirne programe (NOP/ROP)) || 74.5 ČDO || 0.08 Skupna nedodeljena sredstva 10. ERS na dan 31. 12. 2013 || 74.6 Tudi ta sredstva so bila prerazporejena v premostitveni sklad. – Premostitveni sklad Države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013. Veljati bo začel, ko ga bodo ratificirale vse države članice. Do začetka veljavnosti 11. ERS je Komisija predlagala prehodne ukrepe, to je „premostitveni sklad“, za zagotovitev razpoložljivosti sredstev za sodelovanje z državami AKP in ČDO ter za odhodke za podporo, in sicer med januarjem 2014 in začetkom veljavnosti notranjega sporazuma o ustanovitvi 11. ERS. Ta premostitveni sklad je bil sprejet 12. decembra 2013 (Sklep 2013/759/EU) in se financira iz naslednjih virov: - sproščena sredstva iz 8. in 9. ERS do 31. 12. 2013; - nedodeljena sredstva iz 10. ERS na dan 31. 12. 2013; - sproščena sredstva iz 10. ERS in prejšnjih ERS od 1. 1. 2014. Na dan 31. 12. 2013 so skupna sredstva, ki so bila na voljo za premostitveni sklad, znašala 998,6 milijona EUR za AKP in 14,2 milijona EUR za ČDO, brez obresti. Ta sredstva se obračunajo za 11. ERS. – Rezerva 10. ERS iz instrumenta Stabex Po zaprtju računov Stabex se neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 10. ERS iz sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav. Po 31. decembru 2013 je skupni znesek sproščenih sredstev Stabex, prerazporejenih v 10. ERS za 33 držav, znašal 165,3 milijona EUR. – Sofinanciranje 10. ERS V okviru 10. ERS so bili podpisani sporazumi o prerazporeditvi za sofinanciranje s strani držav članic; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 134,4 milijona EUR, medtem ko so bile odobritve plačil dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 110,6 milijona EUR. Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. decembra 2013 je prikazano v spodnji razpredelnici (v mio. EUR): || Odobritve za prevzem obveznosti || Odobritve plačil Sofinanciranje – sredstva A || 118,1 || 95,3 Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP || 12,1 || 12,1 Sofinanciranje – upravni odhodki || 4,2 || 3,2 || 134,4 || 110,6 Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto številke. Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po državah in instrumentih, so priložene. 2.1 DODELITVE RAZPREDELNICA 1.1. || 8. ERS || RAZVOJ ODOBRITEV 31. december 2013 || ANALIZA KREDITOV PO INSTRUMENTIH || || || (v mio. EUR) || || || (v mio. EUR) || INSTRUMENT || ZAČETNA ODOBRITEV || POVEČANJE/ZMANJŠANJE SKUPNIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2012 || POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE VIROV V LETU 2013 || Pojasnilo || TRENUTNA ODOBRITEV || AKP || || || || || || Lomé || || || || || || Okvirni programi skupaj || 7 562 || (2 473) || (69) || (1) || 5 020 || Subvencionirane obrestne mere || 370 || (287) || || || 83 || Nujna pomoč || 140 || (4) || || || 136 || Pomoč za begunce || 120 || (17) || || (1) || 103 || Rizični kapital || 1 000 || 37 || (17) || || 1 019 || Stabex || 1 800 || (1 077) || 0 || (1) || 724 || Sysmin || 575 || (474) || || || 101 || Strukturna prilagoditev || 1 400 || 97 || (0) || || 1 497 || Močno zadolžene revne države || || 1 060 || (1) || || 1 059 || Uporaba prihodkov od obresti || || 36 || (1) || || 35 || Cotonou || || || || || || Sredstva A || || 419 || (1) || (1) || 418 || Sredstva B || || 252 || (14) || (1) || 238 || AKP SKUPAJ || 12 967 || (2 431) || (104) || || 10 432 || ČDO || || || || || || Okvirni programi skupaj || 115 || (78) || (0) || || 37 || Subvencionirane obrestne mere || 9 || (7) || || || 1 || Nujna pomoč || 3 || (3) || || || || Pomoč za begunce || 1 || (1) || || || || Rizični kapital || 30 || (24) || || || 6 || Stabex || 6 || (4) || || || 1 || Sysmin || 3 || ( 0) || || || 2 || ČDO SKUPAJ || 165 || (117) || (0) || || 48 || 8. ERS SKUPAJ || 13 132 || (2 548) || (104) || || 10 481 || || || || || || || (1) vsa znižanja so sproščena sredstva, prerazporejena v rezervo 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji || || || || 2.2 AGREGATNI RAČUNOVODSKI IZKAZI RAZPREDELNICA 2.2: AGREGATNI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS na dan 31. 12. 2013: RAZRED POMOČI DEL II – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA || CA/472/14 || 13. marec 2014 || Dok. 14/108 || || SVET DIREKTORJEV Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb na dan 31. decembra 2013 || || || - Izkaz stanja - Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa - Izkaz gibanja sredstev vplačnikov - Izkaz finančnega izida - Pojasnila k računovodskim izkazom - Poročilo neodvisnega revizorja || ORG.: E. || 3. RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB 3.1 IZKAZ STANJA NA DAN 31. DECEMBRA 2013 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || 31.12.2013 || 31.12.2013 || || || SREDSTVA || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki || 5 || 599 515 || 466 568 Izvedeni finančni instrumenti || 6 || 1 024 || 115 Posojila in terjatve || 7 || 1 222 199 || 1 146 280 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || 8 || 331 699 || 333 001 Terjatve do vplačnikov || 9/15 || - || 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 10 || 102 562 || 99 029 Druga sredstva || 11 || 148 || 224 || || || Sredstva skupaj || || 2 257 147 || 2 132 527 || || || || || || OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || || || || OBVEZNOSTI || || || Izvedeni finančni instrumenti || 6 || 3 545 || 7 035 Odloženi prihodki || 12 || 35 083 || 37 808 Obveznosti do tretjih oseb || 13 || 331 235 || 312 086 Druge obveznosti || 14 || 2 572 || 1 153 || || || Obveznosti skupaj || || 372 435 || 358 082 || || || SREDSTVA VPLAČNIKOV || || || Vpoklicani prispevki držav članic || 15 || 1 661 309 || 1 561 309 Rezerva za pošteno vrednost || || 78 191 || 68 434 Zadržani dobički || || 145 212 || 144 702 || || || Sredstva vplačnikov skupaj || || 1 884 712 || 1 774 445 || || || Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj || || 2 257 147 || 2 132 527 Spremna pojasnila so sestavni del teh računovodskih izkazov. 3.2 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2013 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || Od 1.1.2013 || Od 1.1.2012 || || do 31. 12. 2013 || do 31. 12. 2012 || || || || || Prihodki od obresti in podobni prihodki || 17 || 68 270 || 67 503 || Odhodki od obresti in podobni odhodki || 17 || -1 175 || -1 114 || || || || || Neto obresti in podobni prihodki || || 67 095 || 66 389 || || || || || Prihodki od opravnin (provizij) || 18 || 4 051 || 1 934 || Odhodki od opravnin (provizij) || 18 || -43 || -292 || || || || || Neto prihodki od opravnin (provizij) || || 4 008 || 1 642 || || || || || Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih || || 4 399 || 5 348 || Neto iztrženi dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 19 || 5 294 || 1 045 || Neto negativne tečajne razlike || || -6 925 || -10 575 || || || || || Neto poslovni izid iz finančnih poslov || || 2 768 || -4 182 || || || || || Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev || 7 || -27 334 || 597 || Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || -8 176 || -8 927 || Oslabitev drugih sredstev || 20 || - || -337 || Splošni upravni odhodki || 21 || -37 851 || -36 202 || || || || || Dobiček za zadevno leto || || 510 || 18 980 || || || || || Drugi vseobsegajoči donos: || || || || Postavke, ki se oziroma se lahko prerazvrstijo v dobiček ali izgubo: || || || || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva – rezerva za pošteno vrednost || 8 || || || 1. Neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || || 12 350 || 18 551 || 2. Neto znesek, prerazporejen v dobiček ali izgubo || || -2 593 || 8 133 || Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva skupaj || || 9 757 || 26 684 || || || || || Drugi vseobsegajoči donos skupaj || || 9 757 || 26 684 || || || || || Celotni vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || || 10 267 || 45 664 || Spremna pojasnila so sestavni del teh računovodskih izkazov. 3.3 IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2013 (v tisoč EUR) || Vpoklicani prispevek || Rezerva za pošteno vrednost || Zadržani dobički || Skupaj Na dan 1. januarja 2013 Pojasnilo || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 || 100 000 || - || - || 100 000 || || || || Dobiček leta 2013 || - || - || 510 || 510 || || || || Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || - || 9 757 || - || 9 757 || || || || Spremembe v sredstvih vplačnikov || 100 000 || 9 757 || 510 || 110 267 || || || || Na dan 31. decembra 2013 || 1 661 309 || 78 191 || 145 212 || 1 884 712 || || || || || Vpoklicani prispevek || Rezerva za pošteno vrednost || Zadržani dobički || Skupaj Na dan 1. januarja 2012 Pojasnilo || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 || 280 000 || - || - || 280 000 || || || || Dobiček leta 2012 || - || - || 18 980 || 18 980 || || || || Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj || - || 26 684 || - || 26 684 || || || || Spremembe v sredstvih vplačnikov || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || Na dan 31. decembra 2012 || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || || || || Spremna pojasnila so sestavni del teh računovodskih izkazov. 3.4 IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2013 (v tisoč EUR) || Pojasnilo || Od 1.1.2013 do 31.12.2013 || Od 1.1.2012 do 31.12.2012 POSLOVANJE || || || Dobiček proračunskega leta || || 510 || 18 980 Prilagoditve za: || || || Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || || 8 176 || 8 927 Neto sprememba v oslabitvah posojil in terjatev || || 27 334 || -597 Kapitalizirane obresti od posojil in terjatev || 7 || -10 363 || -9 622 Sprememba natečenih obresti od posojil in terjatev in njihove odplačne vrednosti || || -249 || -1 407 Sprememba natečenih obresti od finančnih sredstev v posesti do zapadlosti in njihove odplačne vrednosti || || 733 || -751 Sprememba odloženih prihodkov || || -2 725 || 4 805 Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila || || 30 402 || 16 044 Učinek sprememb deviznih tečajev na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva || || -1 154 || -1 204 Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva || || -378 || -389 Dobiček iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja || || 52 286 || 34 786 Črpana posojila || 7 || -242 203 || -233 018 Povračila posojil || 7 || 119 160 || 115 480 Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov || || -1 || 389 Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih || || -4 399 || -5 348 Povečanje finančnih sredstev v posesti do zapadlosti || 10 || -680 635 || -98 278 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti || 10 || 676 369 || Povečanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || -34 700 || -81 981 Povračila/prodaje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev || 8 || 38 737 || 19 601 Zmanjšanje drugih sredstev || || 76 || 192 Povečanje drugih obveznosti || || 1 419 || 40 (Zmanjšanje)/Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke || || -6 539 || 6 876 Neto denarni tok iz poslovanja || || -80 430 || -241 261 FINANCIRANJE || || || Prispevki držav članic || || 187 310 || 236 345 Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami || || 50 000 || 43 655 Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami || || -24 312 || -24 450 Neto denarni tok iz financiranja || || 212 998 || 255 550 Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov || || 132 568 || 14 289 Povzetek izkaza finančnega izida: || || || Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta || || 466 561 || 451 882 Neto denarni tok iz: || || || Poslovanje || || -80 430 || -241 261 Financiranje || || 212 998 || 255 550 Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike || || 378 || 389 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu proračunskega leta || || 599 507 || 466 561 Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: || || || Gotovina v blagajni || || 194 107 || 10 588 Vezane vloge (brez natečenih obresti) || || 405 400 || 455 973 || || 599 507 || 466 561 Spremna pojasnila so sestavni del teh računovodskih izkazov. 3.5 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM NA DAN 31. DECEMBRA 2013 1 Splošni podatki Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko Unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25. junija 2005 in 23. junija 2010. Sklad ni ločen pravni subjekt, prispevke v imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) pa upravlja Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB ali Banka) v skladu z določili Sporazuma, ki tudi opravlja funkcijo upraviteljice Sklada. Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz proračunov držav članic EU in se črpa v skladu s finančnimi protokoli, sprejetimi za zaporedna pet- do šestletna obdobja. V okviru Sporazuma in v skladu z drugim finančnim protokolom, imenovanim 10. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS), ki je začel veljati 1. julija 2008 (za obdobje 2008–2013), je EIB odgovorna za upravljanje: - Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 185,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO); - nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti 400 milijonov EUR za države AKP in 1,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % (10 % do konca leta 2012) teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči. Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013. Na predlog upravnega odbora EIB je svet direktorjev EIB 13. marca 2014 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 29. aprila 2014. 2 Pomembne računovodske usmeritve 2.1 Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti Računovodski izkazi Sklada so bili pripravljeni v skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), kakor jih je sprejela Evropska unija. 2.2 Pomembne računovodske presoje in ocene Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju. Presoje in ocene se v glavnem uporabljajo na naslednjih področjih: § Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov Poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, s katerimi se trguje na delujočih trgih, temeljijo na kotiranih tržnih cenah ali kotacijah cen borznih posrednikov. Kadar poštenih vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanih trgov, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Vrednotenja se kategorizirajo na različne ravni v hierarhiji poštene vrednosti na podlagi podatkov, uporabljenih v tehnikah vrednotenja, ki so opisane in razkrite v pojasnilih 2.4.3 in 4. Te tehnike vrednotenja lahko vključujejo neto sedanjo vrednost in modele diskontiranih denarnih tokov, primerjavo s podobnimi instrumenti, za katere obstajajo opazovane tržne cene, model Black-Scholes ter polinomske modele za določanje vrednosti opcij in druge modele vrednotenja. Predpostavke in podatki, ki se uporabljajo pri tehnikah vrednotenja, vključujejo netvegane obrestne mere in referenčne obrestne mere, kreditne razmike, ki se uporabljajo pri določanju diskontnih stopenj, cene obveznic in lastniških vrednostnih papirjev, devizne tečaje, lastniške vrednostne papirje in indeks gibanja njihovih cen ter pričakovana nihanja cen in korelacije cen. Cilj tehnika vrednotenja je izmeriti pošteno vrednost tako, da odraža ceno, ki bi se prejela ob prodaji sredstva oziroma plačala za prenos obveznosti v okviru redne transakcije med udeleženci na trgu na dan meritve. Pri Skladu se za določanje poštene vrednosti običajnih in enostavnejših finančnih instrumentov, kot so obrestne in valutne zamenjave, uporabljajo široko priznani modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo samo podatki z opazovanih trgov in zahtevajo omejeno presojo in oceno vodstva. Opazovane cene in vhodni podatki v modelih so navadno na voljo na trgu za dolžniške in lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi, izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, in enostavne izvedene finančne instrumente OTC, kot so obrestne zamenjave. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov v modelih zmanjšuje potrebo po presoji in oceni vodstva ter prav tako zmanjšuje negotovost, ki je povezana z določanjem poštene vrednosti. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov se razlikuje glede na proizvode in trge ter je podvržena spremembam, ki temeljijo na specifičnih dogodkih in splošnih pogojih na finančnih trgih. Za kompleksnejše instrumente Sklad uporablja lastne modele vrednotenja, ki so razviti iz priznanih modelov vrednotenja. Nekaterih ali vseh pomembnih vhodnih podatkov v teh modelih morda ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga ter se pridobijo iz tržnih cen ali stopenj ali se ocenijo na podlagi predpostavk. Primer instrumentov, ki vključujejo pomembne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, so nekatera posojila in jamstva, za katera ni nobenega delujočega trga. Modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo številni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, zahtevajo za določitev poštene vrednosti višjo stopnjo presoje in ocene vodstva. Presoja in ocena vodstva se navadno zahtevata za izbor ustreznega modela vrednotenja, ki se bo uporabljal, določitev pričakovanih prihodnjih denarnih tokov za finančne instrumente, ki se vrednotijo, določitev verjetnosti, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, ter določitev predplačil in izbor primernih diskontnih stopenj. Sklad ima vzpostavljen nadzorni okvir za merjenje poštenih vrednosti. Ta okvir vključuje službo EIB za obvladovanje tveganja Investicijske banke in službo EIB za upravljanje s tržnimi podatki. Ti službi nista pod nadzorom osrednje pisarne in sta odgovorni za preverjanje obsežnejših meritev poštene vrednosti. Specifične kontrole vključujejo: - preverjanje opazovanih cen; - postopek pregleda in odobritve za nove modele vrednotenja in spremembe obstoječih modelov; - umerjanje modelov in njihovo testiranje za nazaj glede na opazovane tržne transakcije; - analizo in preiskavo precejšnjih nihanj vrednosti; - pregled pomembnih vhodnih podatkov, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in prilagoditev vrednotenja. Kadar se za meritev poštene vrednosti uporabljajo informacije tretje strani, kot so kotacije borznih posrednikov ali storitve za določanje cen, Sklad preveri, ali takšna vrednotenja izpolnjujejo zahteve mednarodnih standardov računovodskega poročanja. To vključuje naslednje: - določitev, kdaj je primerno uporabiti kotacijo borznega posrednika ali storitve službe za določanje cen; - ocenitev, ali je določena kotacija borznega posrednika ali služba za določanje cen zanesljiva; - razumevanje, kako je bila določena poštena vrednost in v kolikšni meri predstavlja dejanske tržne transakcije; - kadar se za meritev poštene vrednosti uporabljajo cene za podobne instrumente, kako so bile te cene prilagojene, da odražajo značilnosti instrumenta, ki je predmet meritev. § Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev Posojila in terjatve Sklada za spodbujanje naložb se pregledajo na vsak datum poročanja, da se oceni, ali bi bilo treba v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa izkazati rezervacijo za oslabitev. Zlasti je pri določanju ravni rezervacije potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke glede ocene zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov. Take ocene temeljijo na predpostavkah o več dejavnikih, dejanski rezultati pa so lahko drugačni, kar povzroči prihodnje spremembe rezervacij. Poleg posebnih rezervacij za pomembna posamezna posojila in terjatve lahko Sklad za spodbujanje naložb oblikuje tudi skupinske rezervacije za oslabitev za izpostavljenosti, ki niso bile posamezno opredeljene kot oslabljene in imajo večje tveganje za neizpolnitev obveznosti, kot jim je bilo sprva pripisano. Načeloma se za slabo posojilo šteje posojilo, pri katerem plačilo obresti in glavnice zamuja za 90 dni ali več, hkrati pa uprava Evropske investicijske banke meni, da obstajajo objektivni pokazatelji oslabitve. § Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, običajno temelji na enem od naslednjih elementov: - zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih, - trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti, - pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji, - metodi prilagojenih neto sredstev ali - drugih modelih vrednotenja. Ugotavljanje denarnih tokov in dejavnikov diskontiranja za naložbe v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, v pomembni meri temelji na oceni. Tehnike vrednotenja Sklada za spodbujanje naložb se redno prilagajajo in njihova veljavnost se preskuša na podlagi cene opazovanih trenutnih tržnih poslov z istim instrumentom ali drugih razpoložljivih podatkov opazovanega trga. § Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev Sklad za spodbujanje naložb obravnava naložbe v kapital, ki so razpoložljive za prodajo, kot oslabljene, kadar je prišlo do pomembnega ali dolgotrajnega zmanjšanja poštene vrednosti pod nabavno ceno ali kadar obstajajo drugi nepristranski dokazi o oslabitvi. Za določitev, kaj je „pomembno“ ali „dolgotrajno“, je potrebna presoja. Načeloma Sklad za spodbujanje naložb kot „pomembno“ obravnava 30- ali več odstotno zmanjšanje, kot „dolgotrajno“ pa zmanjšanje, daljše od 12 mesecev. Poleg tega Sklad za spodbujanje naložb oceni tudi druge dejavnike, med njimi običajno volatilnost cene delnic za delnice, ki kotirajo na delujočem trgu, ter prihodnje denarne tokove in dejavnike diskontiranja za delnice, ki ne kotirajo na delujočem trgu. 2.3 Spremembe računovodskih usmeritev Razen spodnjih sprememb je Sklad dosledno uporabljal računovodske usmeritve, določene v pojasnilu 2.4, za vsa obdobja, ki so predstavljena v teh računovodskih izkazih. Sklad je sprejel naslednje nove standarde in spremembe standardov. Sprejeti standardi Pri pripravi teh računovodskih izkazov so bili sprejeti naslednji standardi, sprmembe standardov in razlage: Spremembe MRS 1 Predstavitev postavk drugega vseobsegajočega donosa Na podlagi sprememb MRS 1 je Sklad v svojem izkazu poslovnega izida in drugih vseobsegajočih donosov spremenil predstavitev postavk drugega vseobsegajočega donosa, da so ločeno navedene postavke, ki bi bile prerazvrščene v izkaz poslovnega izida, in postavke, ki to ne bi bile. Primerjalni podatki so bili v skladu s tem ponovno predstavljeni. MSRP 13 Merjenje poštene vrednosti Ta standard določa enoten okvir za merjenje poštene vrednosti in razkritja o meritvah poštene vrednosti, kadar so takšne meritve potrebne oziroma jih dovoljujejo drugi MSRP. Opredelitev poštene vrednosti je poenotena kot cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti v redni transakciji med udeleženci na trgu na datum merjenja. Nadomešča in razširja zahteve za razkritje o meritvah poštene vrednosti v drugih MSRP, vključno z MSRP 7. Posledično je Sklad vključil dodatna razkritja v zvezi s tem. V skladu s prehodnimi določbami MSRP 13 je Sklad uporabil nove smernice za meritev poštene vrednosti za naprej in ne navaja nobenih primerjalnih podatkov za nova razkritja. MSRP 13 se sklicuje na številne popravke vrednotenj, ki jih mora Sklad upoštevati pri vrednotenju svojih izvedenih finančnih instrumentov, in sicer: - prilagoditvekreditnega vrednotenja (CVA), ki odražajo kreditno tveganje nasprotnih strank, vključeno v pošteno vrednot izvedenih finančnih instrumentov; - prilagoditve vrednotenja bremenitev (DVA), ki odražajo kredit Sklada, vključen v pošteno vrednost izvedenih finančnih instrumentov. Prilagoditvev kreditnega tveganja za nasprotno stranko se izračuna glede na meritve potencialne prihodnje izpostavljenosti in pričakovane pozitivne izpostavljenosti za posamezno neto izpostavljenost nasprotne stranke. Verjetnost neizpolnjevanja obveznosti za posamezno nasprotno stranko se nato modelira z uporabo na trgu razpoložljivih razmikov kreditne zamenjave. Za nasprotne stranke brez razpoložljivih razmikov kreditne zamenjave se uporabljajo razmiki bank podobne velikosti in s podobno bonitetno oceno v podobnih jurisdikcijah. Sprejetje tega standarda je povzročilo pripoznanje izgube 184 000 EUR v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa za tekoče obdobje, kot je opisano v pojasnilu 4. Izdani standardi, ki še niso začeli veljati Za letna obdobja po 1. januarju 2012 veljajo naslednji standardi, spremembe standardov in njihove razlage, ki pri pripravi teh računovodskih izkazov niso bili uporabljeni. Tisti, ki so morda relevantni za Sklad, so navedeni spodaj. Sklad ne načrtuje zgodnjega sprejetja teh standardov. MSRP 9 Finančni instrumenti Prvi korak tridelnega projekta Uprave za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB) je, da se MRS 39 (Finančni instrumenti) nadomesti z novim standardom, ki na novo opredeljuje kategorije finančnih sredstev in obveznosti ter njihovo računovodsko obravnavo. Standard se še izpopolnjuje in bo sčasoma v celoti nadomestil MRS 39. Trenutni datum začetka veljavnosti standarda ni predviden pred 1. januarjem 2017. Evropska unija še ni potrdila MSRP 9. Sklad za spodbujanje naložb ne načrtuje zgodnjega sprejetja tega standarda; tudi učinek standarda še ni opredeljen. Naslednji trije standardi so bili izdani leta 2012, Evropska unija pa jih je potrdila z veljavnostjo za letna obdobja z začetkom po 1. januarju 2014. Učinek sprejetja teh standardov na računovodske izkaze Sklada za spodbujanje naložb še ni opredeljen. MSRP 10 Konsolidirani računovodski izkazi Ta standard določa načela za predstavitev in pripravo konsolidiranih računovodskih izkazov, kadar podjetje nadzoruje enega ali več drugih podjetij. MSRP 11 Skupni aranžmaji Ta standard določa okvir za določanje vrste skupnih dogovorov, ki jih ima subjekt z drugim subjektom. MSRP 12 Razkritje deležev v drugih podjetjih Cilj tega standarda je zahtevati razkritje informacij, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogočajo, da ocenijo naravo deležev v drugih podjetjih in z njimi povezana tveganja ter vplive teh deležev na finančno stanje, finančni uspeh in denarne tokove. 2.4 Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev Izkaz stanja prikazuje sredstva in obveznosti po načelu padajoče likvidnosti in ne razlikuje med kratkoročnimi in nekratkoročnimi postavkami. 2.4.1 Preračunavanje tujih valut Sklad za spodbujanje naložb v računovodskih izkazih uporablja euro (EUR) kot predstavitveno valuto, ki je tudi funkcijska valuta. Če ni drugače navedeno, so finančni podatki, predstavljeni v EUR, zaokroženi na najbližjo tisočico. Posli v tujih valutah se preračunajo po deviznih tečajih, ki veljajo na dan posla. Denarna sredstva in obveznosti v drugih valutah kot v eurih se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan bilance stanja. Dobiček ali izguba, ki nastane zaradi tega preračunavanja, se izkaže v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po nabavni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan prvotnega posla. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po pošteni vrednosti v tuji valut