MNENJE št. 2/2020

(v skladu s členoma 287(4) in 322(1)(a) PDEU)

o spremenjenem predlogu Komisije z dne 14. januarja 2020 za uredbo o skupnih določbah (COM(2020) 23 final)

(2020/C 154/01)

VSEBINA

Odstavek Stran Uvod 1.–3. 1 Ocena učinka 4.–5. 2 Cilji strategije na ravni EU 6.–8. 2 Smotrnostni okvir za Sklad za pravični prehod 9. 3 Spremljanje in uporaba podatkov o smotrnosti za Sklad za pravični prehod 10.–12. 3 Mehanizem izvajanja 13.–14. 3

Uvod

1. Komisija je 14. januarja 2020 objavila spremenjeni predlog za uredbo o skupnih določbah za naslednje programsko obdobje (2021–2027) ( 1 ) . Glede na pravno podlago predloga Komisije je posvetovanje z Evropskim računskim sodiščem (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) obvezno ( 2 ) , Svet in Evropski parlament pa sta Sodišče ločeno pisno prosila za mnenje ( 3 ) . S tem mnenjem je izpolnjena zahteva po posvetovanju.

2. V spremenjenem predlogu Komisije za uredbo o skupnih določbah je obravnavana uvedba novega sklada – Sklada za pravični prehod. Ta sklad bo dopolnjeval predlagane sklade kohezijske politike, zajete v uredbo o skupnih določbah, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), Evropskim socialnim skladom plus (v nadaljnjem besedilu: ESS+) in Kohezijskim skladom.

3. Sodišče je oktobra 2018 objavilo mnenje o prvotnem predlogu za uredbo o skupnih določbah ( 4 ) . V tem mnenju se obravnava samo spremenjeni predlog Komisije. Ker se zakonodajni postopek nadaljuje, Sodišče Komisijo in zakonodajalca poziva, naj razmislijo o zadevah, ki jih je Sodišče navedlo v obeh mnenjih.

Ocena učinka

4. Niti za spremenjeni predlog Komisije za uredbo o skupnih določbah niti za predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (v nadaljnjem besedilu: uredba o Skladu za pravični prehod) ni bila izvedena ocena učinka. Po navedbah iz predloga so razlog za to časovne omejitve in predhodno delo, opravljeno v kontekstu prvotnega predloga za uredbo o skupnih določbah ( 5 ) . Evropski parlament, Svet in Komisija so aprila 2016 priznali pomembnost ocene učinka kot orodja za izboljšanje kakovosti zakonodaje ( 6 ) . To vključuje zahtevo, da mora Komisija obvezno oceniti učinek zakonodajnih pobud, za katere se pričakuje, da bodo imele bistven gospodarski, okoljski ali družbeni učinek. Sodišče je že pred tem ugotovilo, da je tudi kakovost zakonodaje ključna za zmanjšanje upravnega bremena in zagotavljanje, da so programi dobro zasnovani ( 7 )

5. Sodišče je v svojem prvem mnenju ugotovilo, da je bila ocena učinka sicer izvedena za uredbe za posamezne sklade, ne pa tudi za uredbo o skupnih določbah ( 8 ) . Komisija se je zdaj še bolj oddaljila od svoje dobre prakse, saj ni izvedla ocene učinka za novi Sklad za pravični prehod. Zaradi tega prihaja do tveganj, kot je povečanje pričakovanj deležnikov preko razumnih ravni, pojavlja pa se tudi vprašanje, ali se s predlaganim financiranjem obravnavajo naložbene potrebe območij, ki jih Sklad za pravični prehod zadeva, po naložbah.

Cilji strategije na ravni EU

6. Sodišče je ugotovilo, da je to, da ni dovolj prioritet EU na visoki ravni, pomembna slabost prvotnega predloga za uredbo o skupnih določbah ( 9 ) . Zato Sodišče načeloma pozdravlja razpravo o prioritetah EU, ki jo je začela Komisija v povezavi s predstavitvijo evropskega zelenega dogovora.

7. S spremenjenim predlogom za uredbo o skupnih določbah se uvaja nov specifični cilj za financiranje iz Sklada za pravični prehod, vendar je ta cilj širok, poleg tega pa ni jasno določeno, kaj se od teh finančnih sredstev pričakuje ( 10 ) . Da bi bilo financiranje uspešno, bodo morale države članice po potrditvi zelenega dogovora v svojih regionalnih strategijah (območni načrti za pravični prehod ( 11 ) ) opredeliti smiselne in specifične cilje. Kakovost teh ciljev pa bo odvisna od kakovosti nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov držav članic, saj se v zakonodaji zahteva, da so načrti za pravični prehod skladni z njimi ( 12 ) . Sodišče ugotavlja, da do 7. februarja 2020 osem držav članic Komisiji ni predložilo svojih končnih načrtov, za katere je bil rok za oddajo 31. decembra 2019.

8. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod se izvaja s pristopom od spodaj navzgor. Uspeh EU pri doseganju teh ciljev iz pobude o zelenem dogovoru bo odvisen od zavezanosti regij in držav članic uspešnemu prispevanju k cilju razogljičenja. V zvezi s tem želi Sodišče znova opozoriti na zaključek iz svojega prvega mnenja, in sicer da „[v] osnutku uredbe o skupnih določbah […] ni predstavljena jasna vizija, kaj EU […] želi doseči, [in da bi to] lahko pomenilo tveganje za zasnovo, izvajanje in učinek politike“. Sodišče je Komisijo in zakonodajalca pozvalo, naj razmislijo o tem, da bi predlagali jasne prioritete EU – s povezanimi ciljnimi vrednostmi –, h katerim morajo skladi prispevati ( 13 ) . Te zadeve veljajo tudi za Sklad za pravični prehod.

Smotrnostni okvir za Sklad za pravični prehod

9. V spremenjenem predlogu za uredbo o skupnih določbah je uveden smotrnostni okvir za spremljanje in ocenjevanje smotrnosti intervencij Sklada za pravični prehod ter poročanje. V uredbi o Skladu za pravični prehod so predlagani skupni kazalniki izložkov in rezultatov, ki naj bi se uporabljali pri programih ( 14 ) . Ti skupni kazalniki so večinoma usklajeni s skupnimi kazalniki, predlaganimi za ESRR in ESS+. Poleg tega lahko države članice na podlagi svojih območnih načrtov za pravični prehod predlagajo kazalnike za posamezne programe. Sodišče pozdravlja uvedbo skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov kot pomemben korak za povečanje osredotočenosti na smotrnost, in sicer z omogočanjem združevanja podatkov o smotrnosti in primerjanja smotrnosti ( 15 )

Spremljanje in uporaba podatkov o smotrnosti za Sklad za pravični prehod

10. V skladu z osnutkom uredbe o skupnih določbah morajo države članice vsaka dva meseca prek elektronskega sistema predložiti podatke o izvajanju programov s finančnega vidika in vidika smotrnosti ( 16 ) . Sodišče pa opozarja, da s predlagano spremembo uredbe o skupnih določbah ni bil prilagojen naslov relevantne predloge, da bi odražala potrebo po prenosu podatkov o smotrnosti za operacije, ki jih financira Sklad za pravični prehod ( 17 )

11. Kar zadeva uporabo podatkov o smotrnosti za Sklad za pravični prehod, je v spremenjenem predlogu za uredbo o skupnih določbah uvedena možnost finančnih popravkov za nezadostno doseganje ciljnih vrednosti Sklada za pravični prehod ( 18 ) . S tem predlogom bi bilo mogoče okrepiti odgovornost za doseganje rezultatov, saj se z njim poskuša vzpostaviti neposredna povezava med dobro smotrnostjo in financiranjem. Sodišče je predhodno ugotovilo, da je bilo težko uporabljati tovrstne sankcije, kar je oslabilo potencialen spodbujevalni učinek ( 19 ) . Zato načeloma pozdravlja predlog Komisije, vendar opozarja, da bi bilo koristno, če bi bila v njem natančneje pojasnjena metodologija, ki se bo uporabljala za elemente, kot so: ocenjevanje razumnosti določenih ciljnih vrednosti, presojanje nezadostnega doseganja ciljnih vrednosti in uporaba finančnih popravkov. Na primer, ni jasno, ali se bo upoštevala nezadostna smotrnost v smislu rezultatov.

12. Komisija in zakonodajalca naj razmislijo o: (1) spremembi Priloge VII k uredbi o skupnih določbah, da se zajamejo informacije o kazalnikih izložkov in rezultatov za Sklad za pravični prehod in druge sklade kohezijske politike; (2) opredelitvi metodologije za ocenjevanje finančnih popravkov, povezanih z nezadostnim doseganjem ciljnih vrednosti, določenih za Sklad za pravični prehod.

Mehanizem izvajanja

13. Sodišče je v svojem prvem mnenju opozorilo na potencialne koristi uporabe poenostavljenega načina izvajanja iz uredbe o skupnih določbah: „financiranje, ki ni povezano s stroški“. Pri prejšnjih revizijah se je pokazalo, da je pri tej obliki podpore manj možnosti za napake v zvezi s skladnostjo in da se z njo prispeva k zmanjšanju upravnega bremena ( 20 ) . Ker je v predlogu predvideno, da so plačila v okviru Sklada za pravični prehod tesneje povezana z doseganjem nekaterih pogojev, bi bil Sklad za pravični prehod zelo ustrezen za to obliko izvajanja, pri čemer bi bil uspeh regij pri doseganju ciljnih vrednosti za razogljičenje neposredno nagrajen.

14. Komisija in zakonodajalca naj razmislijo o: (3) spodbujanju držav članic, naj pri Skladu za pravični prehod, če je to mogoče, uporabijo možnost financiranja, ki ni povezana s stroški.

To mnenje je sprejelo Evropsko računsko sodišče v Luxembourgu na zasedanju 26. marca 2020. Za Evropsko računsko sodišče Klaus-Heiner LEHNE Predsednik

(1) Spremenjeni predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2020) 23 final).

(2) Člen 322(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(3) Sodišče je 4. februarja 2020 oz. 23. januarja 2020 prejelo dopisa, v katerih sta ga Evropski parlament in Svet Evropske unije prosila za mnenje.

(4) Mnenje št. 6/2018 (v skladu s členoma 287(4) in 322(1)(a) PDEU) o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume.

(5) Evropska komisija: Predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020) 22 final), obrazložitveni memorandum.

(6) Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Poleg tega so v smernicah Komisije za boljše pravno urejanje iz leta 2017 (SWD(2017) 350) ocene učinka priznane kot eno od načel boljšega pravnega urejanja.

(7) Odstavki 30–34 in vodilno načelo III informativnega dokumenta Sodišča z naslovom Poenostavitev izvajanja kohezijske politike po letu 2020, maj 2018.

(8) Odstavek 5 Mnenja št. 6/2018.

(9) Odstavek 20 Mnenja št. 6/2018.

(10) Člen 4 spremenjenega predloga za uredbo o skupnih določbah (COM(2020) 23 final): „SPP podpira specifični cilj glede omogočanja regijam in ljudem, da obravnavajo socialne, gospodarske in okoljske učinke prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo.“

(11) Člen 6 predloga za uredbo o Skladu za pravični prehod (COM(2020) 22 final).

(12) Člen 6(1) predloga za uredbo o Skladu za pravični prehod (COM(2020) 22 final).

(13) Odstavka 22 in 23 Mnenja št. 6/2018.

(14) Člen 8 predloga za uredbo o Skladu za pravični prehod (COM(2020) 22 final) in Priloga III k temu predlogu.

(15) Odstavek 59 Mnenja št. 6/2018.

(16) Člen 37 predloga za uredbo o skupnih določbah (COM(2018) 375 final) in Priloga VII – Predloga za prenos podatkov – k temu predlogu.

(17) Priloga VII k spremenjenemu predlogu za uredbo o skupnih določbah (COM(2020) 23 final), tabela 3 Priloge VII k predlogu za uredbo o skupnih določbah (COM(2018) 375 final).

(18) Člen 98(6) spremenjenega predloga za uredbo o skupnih določbah (COM(2020) 23 final) in člen 9 predloga za uredbo o Skladu za pravični prehod (COM(2020) 22 final).

(19) Vodilno načelo 6 informativnega dokumenta z naslovom Zagotavljanje smotrnosti na področju kohezije, junij 2019.

(20) Odstavka 76 in 77 Mnenja št. 6/2018.