POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Izvajanje in ocena Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike v skladu s členom 118

REFIT

Ocena vpliva uredbe o ribištvu

1.uvod

Uspeh skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: SRP) je zelo odvisen od izvajanja učinkovitega nadzornega sistema. Cilj ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema EU za zagotavljanje skladnosti s pravili SRP (v nadaljnjem besedilu: uredba o nadzoru) je vzpostaviti sistem Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje na podlagi globalnega in celostnega pristopa v skladu z načeloma sorazmernosti in upravne stroškovne učinkovitosti.

Ta dokument je odziv na pravno obveznost iz člena 118 uredbe o nadzoru, v skladu s katero mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih pet let poročati o stanju izvajanja uredbe o nadzoru v državah članicah (člen 118(2)) ter pet let po začetku veljavnosti uredbe oceniti njene vplive na SRP (člen 118(3)).

Ocena uredbe o nadzoru je vključena tudi v program Komisije za ustreznost in uspešnost predpisov (v nadaljnjem besedilu: program REFIT), cilj pa je bil z obravnavanjem njenih vidikov poenostavitve in zmanjševanja regulativnega bremena oceniti, ali Uredba ustreza namenu.

Ocena je bila izvedena na podlagi petih meril iz smernic Komisije za boljše pravno urejanje iz maja 2015, tj. na podlagi ustreznosti, dodane vrednosti EU, usklajenosti, uspešnosti in učinkovitosti. V okviru ocene je bila izvedena tudi analiza vidikov poenostavitve in zmanjševanja regulativnega bremena.

V zvezi s tem so bile glavne določbe uredbe o nadzoru ocenjene v primerjavi s splošnimi cilji spodbujanja enakih konkurenčnih pogojev in razvojem kulture spoštovanja pravil SRP. Poleg tega je bila proučena tudi učinkovitost instrumentov, ki so predvideni v uredbi o nadzoru in s katerimi Komisija zagotavlja, da države članice izvajajo SRP. V prejšnjem sistemu nadzora so se na teh področjih pokazale slabosti in pomanjkljivosti, zato so bila posebej obravnavana z novimi instrumenti veljavne uredbe o nadzoru.

Poleg tega ocene takega pravnega okvira ne bi bilo mogoče opraviti brez upoštevanja političnega okolja, s katerim je povezan. Uredba o nadzoru je bila, poleg okoliščin in ciljev, določenih v času njenega sprejetja, proučena tudi z vidika nedavne reforme SRP, ki je uvedla nove cilje in pravne obveznosti, na primer obveznost iztovarjanja. Upoštevani so bili tudi razvoj nadzornih vidikov, izvedenih z uporabo uredbe o ribolovu IUU, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESPR) za obdobje 2014–2020 (ki med drugim uvaja nove določbe o finančnih sankcijah), uredba o skupni ureditvi trgov (v nadaljnjem besedilu: uredba o SUT) ter tekoče razprave o uredbi o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot in prizadevanja EU za vzpostavitev mednarodnega upravljanja oceanov. Nazadnje so bile v oceni upoštevane spremembe institucionalnih in političnih scenarijev, zlasti začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in vzpostavitev evropskega sodelovanja na področju nalog obalne straže.

Rezultati pregleda, predstavljeni v tem dokumentu, temeljijo na obsežnem posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Več podrobnosti o opravljenih posvetovanjih, viru podatkov in uporabljenih informacijah, upoštevani metodologiji ter pridobljenih rezultatih je na voljo v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom „Program REFIT: Ocena vpliva uredbe o nadzoru ribištva“.

2.Trenutno stanje izvajanja

Komisija na podlagi podatkov, ki so jih sporočile države članice v skladu s členom 118 uredbe o nadzoru, in na podlagi svojih pripomb, ki izhajajo iz revizij, preverjanj in inšpekcijskih pregledov, opravljenih v skladu z naslovom X uredbe o nadzoru, meni, da so države članice izvedle glavne obveznosti, ki jih določa uredba o nadzoru, ter vzpostavile instrumente, postopke in standarde, potrebne za zagotavljanje spremljanja in inšpekcijskih pregledov ribolovnih dejavnosti po vsej EU. Vzpostavile so sodobne in učinkovite centre za spremljanje ribištva, zaradi katerih so se skupaj s strategijami nadzora na podlagi tveganja in nacionalnimi programi nadzora izboljšali nadziranje ribiških plovil in sledenje ribiškim plovilom v vodah EU in mednarodnih vodah ter zbiranje in pošiljanje zanesljivih podatkov. Sistemi za spremljanje plovil (VMS) in sistemi za elektronsko poročanje (ERS) se uporabljajo za vse ribiške flote za plovila, daljša od 12 metrov, kar izboljšuje spremljanje, nadziranje in zanesljivost podatkov o ulovu. Ribolovna zmogljivost na ravni EU se je skladno z zastavljenimi cilji zmanjšala, kakovost podatkov o ulovu se je v primerjavi s prejšnjo ureditvijo izboljšala, na splošno pa gospodarski subjekti in države članice ugotavljajo večjo skladnost s pravili SRP.

Med pregledom petletnega obdobja je bilo ugotovljenih veliko pozitivnih elementov, vendar je analiza izpostavila tudi pomanjkljivosti v izvajanju in v nekaterih določbah uredbe o nadzoru, predvsem v zvezi s sankcijami in sistemom točk, nadaljnjo obravnavo kršitev, izmenjavo in souporabo podatkov med državami članicami, sledljivostjo, nadzorom praks tehtanja ter orodji za spremljanje in poročanje o ulovu za plovila, krajša od 12 metrov.

3.Rezultati ocene