(70)

V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1) varstvo okolja pomeni vse ukrepe, namenjene odpravi ali preprečevanju škode, ki jo fizičnemu okolju ali naravnim virom povzročajo lastne dejavnosti upravičenca, zmanjšanju tveganja take škode ali spodbujanju učinkovitejše uporabe naravnih virov, vključno z ukrepi za varčevanje z energijo in uporabo energije iz obnovljivih virov (33); 2) ukrepi varčevanja z energijo pomeni vse ukrepe, ki podjetjem omogočajo, da zmanjšajo količino energije, ki jo porabijo zlasti v proizvodnem ciklusu; 3) standard Skupnosti pomeni i) obvezni standard Skupnosti, ki določa stopnje, ki jih morajo posamezna podjetja doseči pri varstvu okolja (34), ali ii) obveznost na podlagi Direktive 2008/1/ES uporabljati najboljše razpoložljive tehnologije, kakor so opisane v najnovejših zadevnih informacijah, ki jih na podlagi člena 17(2) navedene Direktive objavi Komisija; 4) ekološka inovacija pomeni vse oblike inovativnih dejavnosti, ki imajo za posledico ali cilj bistveno povečanje varstva okolja. Ekološka inovacija vključuje nove proizvodne postopke, nove proizvode ali storitve ter nove upravljalske in poslovne metode, katerih uporaba po vsej verjetnosti preprečuje ali bistveno zmanjšuje tveganja za okolje, onesnaževanje in druge negativne učinke uporabe virov v življenjski dobi povezanih dejavnosti. Naslednje se ne šteje za inovacije: i) manjše spremembe ali izboljšave; ii) povečanje v proizvodnih ali storitvenih zmogljivostih z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, ki so zelo podobni tistim, ki so že v uporabi; iii) spremembe poslovnih praks, organizacije delovnega mesta ali zunanjih odnosov, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki se že uporabljajo v podjetju; iv) spremembe strategije upravljanja; v) združitve in prevzemi; vi) prenehanje uporabe postopka; vii) preprosta kapitalska zamenjava ali razširitev; viii) spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev; prilagoditev, redne sezonske in druge ciklične spremembe; ix) trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi; 5) energija iz obnovljivih virov pomeni naslednje nefosilne vire energije: veter, sonce, geotermalno energijo, valovanje, plimovanje, vodno energijo, biomaso, plin, pridobljen iz odpadkov, plin, pridobljen z napravami za čiščenje odplak, in biopline; 6) biomasa pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov v kmetijstvu (vključno s snovmi rastlinskega in živalskega izvora) in gozdarstvu ter z njima povezanih proizvodnih dejavnosti, kot tudi biološko razgradljive dele industrijskih in komunalnih odpadkov; 7) biogorivo pomeni tekoče ali plinasto gorivo, namenjeno uporabi v prometu, proizvedeno iz biomase; 8) trajnostna biogoriva pomeni biogoriva, ki izpolnjujejo merila trajnosti, določena v členu 15 predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (35); 9) energija iz obnovljivih virov pomeni energijo, ki jo proizvedejo obrati, ki uporabljajo samo energijo iz obnovljivih virov, ter delež v smislu kalorične vrednosti energije, ki jo iz energije iz obnovljivih virov proizvedejo mešani obrati, ki uporabljajo tudi klasične vire energije. Taka proizvodnja vključuje električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za skladiščenje, vendar ne vključuje električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za skladiščenje; 10) soproizvodnja pomeni postopek istočasne proizvodnje toplote in električne in/ali mehanske energije; 11) soproizvodnja z visokim izkoristkom pomeni soproizvodnjo, ki izpolnjuje merila iz Priloge III k Direktivi 2004/8/ES, in izpolnjuje usklajene vrednosti referenčnih izkoristkov, ki jih določa Odločba Komisije 2007/74/ES z dne 21. decembra 2006 o določitvi harmoniziranih vrednosti referenčnih izkoristkov za ločeno proizvodnjo električne energije in toplote pri uporabi Direktive 2004/8/ES (36) Evropskega parlamenta in Sveta. 12) daljinsko ogrevanje pomeni dobavo toplote v obliki pare ali vroče vode iz osrednjega vira proizvodnje prek prenosnega in distribucijskega sistema v več stavb z namenom ogrevanja; 13) energetsko učinkovito daljinsko ogrevanje pomeni daljinsko ogrevanje, ki glede proizvodnje izpolnjuje bodisi merila za soproizvodnjo z visokim izkoristkom ali, v primeru grelnikov samo za toploto, vsaj referenčne vrednosti za ločeno proizvodnjo toplote, določene v Odločbi 2007/74/ES; 14) okoljska dajatev pomeni dajatev, katere posebna davčna osnova ima jasen negativen vpliv na okolje ali ki skuša obdavčiti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko vključeni v njihovo ceno in/ali da bi se proizvajalci in potrošniki usmerili na dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje; 15) najnižja davčna stopnja Skupnosti pomeni najnižjo stopnjo dajatve, ki je predvidena v zakonodaji Skupnosti. Za energente in električno energijo najnižja davčna stopnja Skupnosti pomeni najnižjo stopnjo dajatev, določeno v Prilogi I k Direktivi Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (37); 16) mala in srednja podjetja, (v nadaljnjem besedilu „MSP“) mala podjetja in srednja podjetja pomeni taka podjetja v smislu Uredbe (ES) št. 70/2001 ali katere koli uredbe, ki to uredbo nadomešča; 17) velika podjetja pomeni podjetja, ki niso zajeta v opredelitvi malih in srednjih podjetij; 18) pomoč pomeni vse ukrepe, ki izpolnjujejo vsa merila iz člena 87(1) Pogodbe ES; 19) intenzivnost pomoči pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov. Vsi uporabljeni zneski morajo biti vzeti pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Kadar se pomoč dodeli v obliki, ki ni dotacija, mora biti znesek pomoči enak bruto ekvivalentu dotacije. Pomoč, plačljiva v več obrokih, se mora diskontirati na vrednost, ki jo je imela ob odobritvi. Obrestna mera, ki naj se uporabi za namene zmanjšanja in za izračun zneska pomoči v ugodnem posojilu, mora biti referenčna obrestna mera, ki se uporablja v času dodelitve. Intenzivnost pomoči se izračuna na upravičenca; 20) ugodnosti poslovanja pomeni, za namene izračuna upravičenih stroškov, zlasti privarčevane stroške ali dodatno pomožno proizvodnjo, neposredno povezano z dodatno naložbo za varstvo okolja, in, kjer je to primerno, ugodnosti, ki izhajajo iz drugih podpornih ukrepov, ne glede na to, ali pomenijo državno pomoč ali ne (pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena za enake upravičene stroške, tarife na dovajanje toka ali drugi podporni ukrepi). Nasprotno se dohodki, ki jih podjetje pridobi s prodajo pravic za trgovanje, izdanih v okviru evropskega sistema trgovanja, ne bodo šteli za del ugodnosti poslovanja; 21) stroški poslovanja pomeni za namene izračuna upravičenih stroškov zlasti dodatne proizvodne stroške, ki izhajajo iz dodatne naložbe za varstvo okolja; 22) opredmetena sredstva pomeni za namene izračuna upravičenih stroškov naložbe v zemljišča, ki so nujno potrebne za izpolnjevanje okoljskih ciljev, naložbe v objekte, obrate in opremo, namenjene zmanjševanju ali odpravljanju onesnaževanja in nevšečnosti, ter naložbe za prilagajanje proizvodnih metod, ki bodo pripomogle k varstvu okolja; 23) neopredmetena sredstva pomeni za namene izračuna upravičenih stroškov stroške za prenos tehnologije z nakupom operativnih licenc ali patentiranega in nepatentiranega znanja in izkušenj, če so izpolnjeni naslednji pogoji: i) zadevna neopredmetena sredstva se morajo šteti za amortizacijska sredstva; ii) nakup mora biti opravljen po tržnih pogojih od podjetja, v katerem kupec nima neposrednega ali posrednega nadzora; iii) všteta morajo biti v sredstva podjetja in ostati v podjetju prejemnika pomoči, kjer se uporabljajo vsaj pet let. Ta pogoj ne velja, če so takšna neopredmetena sredstva tehnološko zastarela. Če so v teh petih letih prodana, se mora dobiček od prodaje odšteti od upravičenih stroškov, celoten znesek ali del zneska pomoči pa je treba, če je to primerno, vrniti; 24) internalizacija stroškov pomeni načelo, da je treba vse stroške, povezane z varstvom okolja, vključiti v proizvodne stroške podjetja, ki onesnažuje; 25) načelo, plača pozvročitelj obremenitve pomeni, da mora stroške ukrepov za boj proti onesnaževanju kriti povzročitelj obremenitve, ki onesnaževanje povzroča, razen če ni mogoče ugotoviti, kdo je oseba, ki je odgovorna za onesnaževanje, ali če tej osebi na podlagi nacionalne zakonodaje ali zakonodaje Skupnosti ni mogoče pripisati odgovornosti ali ji naložiti stroškov sanacije. Onesnaževanje je v tej zvezi škoda, ki jo povzroči povzročitelj obremenitve s tem, da neposredno ali posredno škoduje okolju ali ustvarja pogoje za takšno onesnaževanje (38) fizičnega okolja ali naravnih virov; 26) povzročitelj obremenitve pomeni nekoga, ki neposredno ali posredno škoduje okolju ali ki ustvarja pogoje za takšno onesnaževanje (39); 27) onesnaženo območje pomeni območje, na katerem je potrjena prisotnost nevarnih snovi, ki jih je povzročil človek, do take stopnje, da predstavljajo precejšnje tveganje za zdravje ljudi ali okolje, ob upoštevanju trenutne in odobrene prihodnje uporabe zemljišča.