LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, KI SO FINANCIRANE IZ ŠESTEGA, SEDMEGA, OSMEGA IN DEVETEGA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

(2005/C 301/02)

KAZALO

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, KI SO FINANCIRANE IZ ŠESTEGA, SEDMEGA, OSMEGA IN DEVETEGA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

KAZALO

Uvod

Poglavje I – Izvajanje šestega, sedmega, osmega in devetega ERS

Pozno posredovanje poročila o finančnem poslovodenju

Potreba po dodatnih pojasnilih v zvezi s ključnimi vprašanji

Potreba po boljšem navajanju predvidenih ukrepov

Potreba po izboljšanju komunikacije glede finančnega poslovodenja

Zaključki

Poglavje II – Izjava o zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih razvojnih skladov, ki jo je podalo Računsko sodišče

Izjava o zanesljivosti računovodskih izkazov šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2004, ki jo je podalo Računsko sodišče

Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti

Zanesljivost računovodskih izkazov

Zakonitost in pravilnost transakcij

Spremembe v delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov

Poglavje III – Ukrepanje na podlagi predhodnih ugotovitev

Infrastrukturna dela, ki jih financira ERS

Položaj organa, ki sprejme sklep o razrešitvi

Nadaljnje ukrepanje Komisije

Zaključek

Poglavje IV – Glavne ugotovitve iz posebnih poročil, ki jih je Sodišče objavilo po zadnjem postopku podelitve razrešnice

Posebno poročilo št. 10/2004 o prenosu (dekoncentraciji) upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije

Posebno poročilo št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP: Upravljanje reforme javnih financ s strani Komisije

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE UVOD 1 Evropski razvojni skladi (ERS) so rezultat mednarodnih konvencij ali sporazumov (1), sklenjenih med državami članicami Evropske unije in nekaterimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP), ter sklepov Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO). 2 Komisija je v sodelovanju z državami AKP odgovorna in zadolžena za upravljanje glavnega dela ERS – nepovratna sredstva. Od 1. aprila 2003 je bila EIB v celoti odgovorna za izvajanje preostalega dela ERS – Sklada za spodbujanje naložb – kar pa nista upoštevala ne Sodišče v svoji izjavi o zanesljivosti niti Evropski parlament v svojem postopku razrešnice (2) (3) (4). 3 Finančna sredstva za vse štiri Evropske razvojne sklade, ki so se izvajali v letu 2004, razen instrumentov, ki jih zdaj v celoti upravlja EIB, so bila v glavnem dodeljena za: (a) programljivo pomoč (5), namenjeno za izvajanje razvojnih projektov (približno polovica vseh dodeljenih sredstev); (b) programljivo pomoč (5), namenjeno za zagotavljanje proračunske podpore državam upravičenkam (skoraj četrtina vseh dodeljenih sredstev); (c) neprogramljivo pomoč, namenjeno za posebna področja sodelovanja, kot so humanitarna in izredna pomoč, podpora izvoznim dohodkom (Stabex in Sysmin ali sedaj FLEX) ali finančnim prispevkom, kot sta tvegani kapital (6) in pomoč za odplačilo dolgov (nekaj več kot četrtina vseh dodeljenih sredstev). 4 Po končanem programiranju se viri ERS aktivirajo v dveh fazah. Komisija ob prejemu zahteve države AKP kot glavni odredbodajalec sprejme finančne odločitve (prikazane v računovodskih izkazih kot finančne obveznosti), potem ko prejme ugodno mnenje Odbora ERS (7) (ki ga sestavljajo predstavniki držav članic). Nato Komisija in država AKP v okviru finančnih sporazumov določita pravila za izvajanje teh odločitev s strani nacionalnega odredbodajalca (8) zadevne države. Slednji sklepa pogodbe (v računovodskih izkazih prikazane kot posamezne pravne obveznosti) in izdaja dovoljenja za plačila, ki jih Komisija preveri in izvrši v skladu s postopki za izvajanje ERS. 5 Proračunska podpora se ne izvaja v okviru tega sistema upravljanja. Komisija še naprej ostaja edini odredbodajalec. Sporazumi o financiranju predstavljajo pravne obveznosti in so podlaga za plačila brez sklenitve drugih pravnih obveznosti. Ko se Komisija prepriča, da so pogoji sporazuma iz Cotonouja in sporazuma o financiranju izpolnjeni, izključno na podlagi lastnega podpisa izvrši začetni prenos sredstev v proračune držav upravičenk. Po izvršenem prenosu postanejo ta sredstva del proračuna držav AKP ter se porabljajo in revidirajo v skladu z zakoni in postopki, ki veljajo v državah upravičenkah. Komisija in drugi glavni mednarodni donatorji ocenijo izboljšave pri upravljanju javnih financ teh držav in dosežke pri zmanjševanju revščine v teh državah. Pred izplačilom nadaljnjih tranš se Komisija prepriča, ali so izpolnjeni pogoji, določeni v sporazumu o financiranju. 6 V letu 2000 se je Komisija odločila precejšnji del svojih funkcij in virov (razen predvsem odobritve finančnih predlogov, sklepa o plačilu za proračunsko podporo in upravljanja projektov znotraj držav AKP) prenesti na svoje delegacije v državah AKP. Zato je bilo 80 % plačil iz ERS predvidenih za izplačilo na prenesen način. Do konca leta 2004 prenos ni bil izvršen samo na štiri od 44 delegacij v državah AKP. 6 Od julija 2005 je zaključen prenos pooblastil na vse delegacije v državah AKP. POGLAVJE I – IZVAJANJE ŠESTEGA, SEDMEGA, OSMEGA IN DEVETEGA ERS (9) Pozno posredovanje poročila o finančnem poslovodenju 7 Komisija je Sodišču posredovala poročilo o finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2004 v zvezi s šestim, sedmim, osmim in devetim ERS dne 7. julija 2005, torej po izteku roka 31. maja, določenega v členih 102 in 135 finančne uredbe, ki se uporablja za deveti ERS. 7 Komisija si bo prizadevala upoštevati rok. Potreba po dodatnih pojasnilih v zvezi s ključnimi vprašanji 8 V poročilu so opisane glavne značilnosti upravljanja ERS v letu 2004. Dosežke iz leta 2004 primerja s cilji in rezultati prejšnjega leta in sicer na ravni finančnih obveznosti, pravnih obveznosti in plačil (glej tabeli 1 in 2 ) ter podrobno opisuje posebne dogodke, ki so vplivali na finančno poslovodenje na vseh področjih, ki jih je upravljala Komisija. Vendar pa bi bilo lahko poročilo jasnejše in natančnejše, njegova informativna vrednost pa večja, če bi bila nekatera dejstva jasneje postavljena v kontekst. Za finančno upravljanje ERS v letu 2004 so bile pomembne zlasti naslednje postavke, ki bi jih bilo treba opisati v poročilu: 8 Poročilo zdaj obsega 35 strani in vključuje 8 prilog v zvezi s posebnimi skupnimi zahtevki Računskega sodišča in Evropskega parlamenta za dodatne podatke in analize v okviru letnih postopkov podelitve razrešnice. Vendar Komisija v svojih odgovorih spodaj navaja, da bo dodatne podatke o določenih točkah dala v poročilu za naslednje leto. (a) ključni dejavniki, ki so povečali sredstva devetega ERS (dodatnih 105 milijonov EUR za Demokratično republiko Kongo); (a) Poročilo o finančnem poslovodenju poudarja najpomembnejše dogodke, podrobni podatki pa so prikazani v finančnih poročilih, ki jih to poročilo spremlja (glede povečanja sredstev devetega ERS za Demokratično republiko Kongo glej opombo 1 k računovodskim izkazom). (b) visoka raven plačil (2 414 milijonov EUR neto v letu 2004) je podobno kot v prejšnjih letih deloma posledica instrumentov, ki dovoljujejo hitro izplačevanje velikih zneskov (proračunska podpora, odpravljanje dolgov, itd.); (b) Zneski za plačila v zvezi s proračunsko podporo so navedeni v preglednici na strani 16 poročila, razvoj uporabe proračunske podpore pa je prikazan v odseku 2.2. Rekordna raven plačil leta 2004 je posledica izboljšanja upravljanja vseh instrumentov. Pravzaprav je bil delež proračunske podpore, odpravljanja dolgov ipd. nižji leta 2004 kot leta 2003. V okviru instrumentov za močno zadolžene revne države, Stabex, Svetovni zdravstveni sklad in makroekonomsko proračunsko podporo je bilo leta 2004 plačanih približno 724 milijonov EUR (bruto). Ustrezni zneski za prejšnja leta so: za leto 2003 – 976 milijonov EUR; za leto 2002 – 567 milijonov EUR; za leto 2001 – 1 021 milijonov EUR. Tabela 1 – Skupna poraba sredstev ERS na dan 31. decembra 2004 (v milijonih EUR) Stanje ob koncu leta 2003 (12) Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2004 (12) Stanje ob koncu leta 2004 (12) Skupni znesek Stopnja izvrševanja % (11) 6. ERS 7. ERS 8. ERS 9. ERS Skupni znesek 6. ERS 7. ERS 8. ERS 9. ERS Skupni znesek (12) Stopnja izvrševanja % (11) A – Viri sredstev (10) 43 408,7 –32,2 –58,4 – 172,3 656,0 393,1 7 439,4 10 867,7 11 590,6 13 904,1 43 801,8 B – Poraba 1. Finančne obveznosti 33 317,0 76,8 –32,2 –58,4 – 172,3 2 638,1 2 375,2 7 439,4 10 867,7 11 590,6 5 794,5 35 692,2 81,5 2. Posamezne pravne obveznosti 27 566,9 63,5 28,7 121,4 848,7 1 747,5 2 746,3 7 378,3 10 418,5 9 775,2 2 741,2 30 313,2 69,2 3. Plačila (11) 23 504,1 54,1 30,0 244,5 1 191,9 947,6 2 413,9 7 312,1 9 849,6 7 531,1 1 225,2 25 918,0 59,2 C – Dolgovani znesek (B1–B3) 9 812,9 22,6 127,3 1 018,1 4 059,5 4 569,3 9 774,1 22,3 D – Razpoložljiv saldo (A–B1) 10 091,7 23,2 0,0 0,0 0,0 8 109,6 8 109,6 18,5 Vir: Računsko sodišče, na podlagi izkazov stanja ERS na dan 31. decembra 2004. Tabela 2 – Izvrševanje proračuna v proračunskih letih 2000–2004 (v milijonih EUR) 2000 2001 2002 2003 (13) 2004 (13) 1. Finančne obveznosti 3 757,4 1 554,2 1 768,4 3 395,8 2 375,2 2. Posamezne pravne obveznosti 2 296,2 2 263,4 2 142,9 2 742,7 2 746,3 3. Plačila 1 547,7 2 067,9 1 852,7 2 293,1 2 413,9 Vir: Računsko sodišče. (c) predlagane rešitve ponavljajočega se problema primanjkljaja v državni blagajni; (c) Finančna uredba (9. ERS), ki velja do konca leta 2007, ne dovoljuje bistvenih sprememb. Za prihodnost (po 9. ERS) pa je Komisija predlagala vključitev ERS v proračun. ERS se namreč financira s tremi obroki na leto, kar v primerjavi s splošnim proračunom trikrat poveča tveganje primanjkljajev te vrste v zakladnici. Poudariti je treba, da je zagotavljanje potrebnih finančnih sredstev skupna odgovornost Komisije in držav članic. Dejansko morajo države članice odločiti in plačati prispevke v pravno zavezujočih rokih. Del primanjkljaja ob koncu leta 2003 in primanjkljaj ob koncu leta 2004 sta bila posledica zamude držav članic pri plačilu prispevkov. Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje napovedi izplačil in posledično so bili leta 2005 pozivi k plačilu prispevkov prilagojeni. (d) vedno večji zneski v zvezi z dejavnostmi z glavnimi mednarodnimi organizacijami (okoli 300 milijonov EUR novih pravnih obveznosti, prevzetih v letu 2004); (d) Komisija bo vključila te podatke v naslednje poročilo o finančnem poslovodenju. (e) administrativni stroški vodenja ERS, za katere ni pripravljen nikakršen pregled, medtem ko je splošni proračun Unije razdeljen po dejavnostih, da se na ta način omogoči takšen pregled upravljavskih stroškov, in to kljub soglasju Komisije, da bo preučila to usmeritev (14). (e) Komisija obravnava to vprašanje v svojem poročilu o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici za leto 2003. Upravni stroški, povezani z izvajanjem razvojne pomoči v državah AKP (ERS in proračunske postavke), so večinoma vključeni v področje 21 splošnega proračuna EU „Razvoj in odnosi z državami AKP“. Skupni stroški v okviru tega področja so leta 2004 znašali 238,9 milijona EUR. Ta znesek vključuje odhodke v zvezi z osebjem na sedežu in v delegacijah ter zunanjim osebjem, skupaj z odhodki za stavbe in s tem povezanimi odhodki. Vendar ker so dejavnosti v zvezi z ERS vključene v druge dejavnosti Komisije v zvezi z razvojno pomočjo in političnimi odnosi z državami v razvoju, se upravnih stroškov v breme splošnega proračuna ne da smiselno razdeliti na dejavnosti ERS in druge dejavnosti. Poleg tega je treba omeniti, da je 9. ERS omogočil financiranje nekaterih upravnih stroškov neposredno iz ERS. Ti stroški znašajo skupaj 233 milijonov EUR in zajemajo celotno petletno obdobje 9. ERS. Potreba po boljšem navajanju predvidenih ukrepov 9 Glede stanja sredstev Stabex je svetovalno podjetje, ki ga je Komisija pooblastila, da opravi evidenco premoženja, v svojem zaključnem poročilu, ki je na voljo od septembra 2004, ugotovilo, da od vseh prenosov sredstev […] v skupni vrednosti 2 164 milijonov EUR na dan 31. decembra 2002 ni bilo zagotovljenih še nobenih podatkov v zvezi s prenosi sredstev v devet držav in sicer v skupni vrednosti 46,5 milijona EUR […]. Le nekatere od ostalih 36 držav so uspele zagotoviti popolne in zanesljive podatke. Veliko zahtevanih podatkov ne bo nikoli na voljo. V poročilu niso navedeni ukrepi, ki jih bo Komisija sprejela za odziv na navedene pridržke (glej tudi odstavek 16 o zanesljivosti računovodskih izkazov). Poleg tega je Sodišče v svojem letnem poročilu za 2003 poudarilo ključni pomen poročila o porabi sredstev, ki ga mora država AKP, prejemnica teh sredstev, poslati Komisiji (člen 212 spremenjene Konvencije iz Loméja). Iz poročila ni razvidno, s kakšnimi ukrepi bo Komisija dosegla, da se ta poročila pripravijo. 9 Dejansko so bili v zvezi s tem sprejeti ukrepi in bodo v celoti vključeni v poročilo za leto 2005. Delegacije Komisije imajo navodila, da zagotovijo, da se letna poročila držav AKP pripravijo na podlagi določenega obrazca. Kadar lastno osebje nacionalnega odredbodajalca ni zmožno prevzeti priprave poročila, se na splošno zaposlijo lokalni revizorji, da opravijo to nalogo. Nadzor kakovosti je seveda pomemben vidik tega dela. Komisija si je za prednostno delovno nalogo zastavila dokončno oblikovanje vseh „osnovnih“ obveznosti Stabex, kar pomeni odobritev vseh novih okvirov medsebojnih obveznosti, spremembo trenutnih okvirov in zaključitev prejšnjih ali zastarelih okvirov. Predpogoj za uspešno uresničitev tega je, da 43 držav prejemnic sredstev Stabex predloži zanesljive letne računovodske izkaze o porabi sredstev Stabex. 10 ERS naj bi zaradi skladnosti z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor (IPSAS) (15) do 1. januarja 2005 prešli na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Poleg koristne in podrobne tehnične vsebine, ki jo je Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložila v svojih četrtletnih poročilih o napredku, bi bilo treba v tem poročilu o finančnem upravljanju na kratko opisati ukrepe, izvedene v letu 2004 v zvezi s tistim pomembnim rokom, zlasti pa pripravo otvoritvene bilance stanja za proračunsko leto 2005. 10 To vprašanje je na kratko obravnavano v odseku 5.1.1.2 Poročila o finančnem poslovodenju za leto 2004. Napredek pri projektu prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka (ABAC) bo nadalje opisan v poročilu za leto 2005. Potreba po izboljšanju komunikacije glede finančnega poslovodenja 11 V poročilu o finančnem poslovodenju so pojasnjeni finančni podatki, navedeni v letnih računovodskih izkazih. V skladu s trenutno prakso (člena 102 in 135 finančne uredbe za deveti ERS) je poročilo v zaključni različici na voljo že 31. maja in sicer na podlagi začasnih računovodskih izkazov, pripravljenih 30. aprila. Računovodski izkazi so v končni obliki objavljeni 31. oktobra. Zato se lahko dozdeva, da se finančni podatki v poročilu o finančnem poslovodenju ne ujemajo več s končnimi objavljenimi računovodskimi izkazi. Sodišče priporoča, da se končna različica poročila pripravi na podlagi dokončnih računovodskih izkazov in objavi hkrati z letnimi računovodskimi izkazi ERS. 11 Iz rokov, določenih v Finančni uredbi v zvezi z ERS, izhaja, da to poročilo spremlja začasne in ne končnih računovodskih izkazov. Poročilo o finančnem poslovodenju je v bistvu poslovodno poročilo o uspešnosti ERS za zadevno leto glede na zastavljene cilje. Zaključki 12 Sodišče pretežno ugotavlja, da: 12 (a) je treba v poročilo o finančnem poslovodenju vključiti številne ključne podatke ali jih dopolniti ali bolje umestiti v kontekst; (a) Poročilo o finančnem poslovodenju poudarja najpomembnejše dogodke, podrobni podatki pa so prikazani v finančnih poročilih. (b) Komisija v poročilu ni določila glavnih ukrepov, ki jih je še treba sprejeti zaradi evidence premoženja Stabex v državah AKP; (b) Komisija je dala navodila in zastavila prednostne naloge za svoje delegacije, ki morajo sodelovati z nacionalnimi odredbodajalci 43 držav prejemnic sredstev Stabex, da bi pridobile potrebne podatke in tudi da bi zagotovile ustrezno porabo sredstev Stabex, ki jih je treba še izplačati. Glede na spremenljivo kakovost prejetih podatkov je težko na splošno poročati o do zdaj doseženih rezultatih. (c) je ustrezneje, če se poročilo o finančnem poslovodenju sklada s končnimi podatki in objavi hkrati z dokončnimi letnimi računovodskimi izkazi. (c) Glej odgovor na točko 11.

POGLAVJE II – IZJAVA O ZANESLJIVOSTI GLEDE RAČUNOVODSKIH IZKAZOV EVROPSKIH RAZVOJNIH SKLADOV, KI JO JE PODALO RAČUNSKO SODIŠČE

Izjava o zanesljivosti glede računovodskih izkazov šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2004, ki jo je podalo Računsko sodišče

I. Evropsko računsko sodišče (Sodišče) je pregledalo računovodske izkaze za šesti, sedmi, osmi in deveti ERS ter z njimi povezane transakcije za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2004. Ti računovodski izkazi vključujejo izkaze stanja, poročila o finančnem izvajanju ter izkaze stanja in podatke, ki jih je zagotovila Evropska investicijska banka (EIB) (16). V skladu s finančnimi uredbami mora Sodišče Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti glede računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih transakcij v zvezi z delom sredstev ERS, za katerega finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (17). Sodišče je opravilo revizijo v skladu s svojimi revizijskimi politikami in standardi. Ti temeljijo na splošno sprejetih mednarodnih revizijskih standardih, ki so bili prilagojeni kontekstu ERS. Sodišče je s tem pridobilo razumno podlago za spodaj navedena mnenja.

II. Zanesljivost računovodskih izkazovRazen za posledice težav glede: (a) nepopolnih sredstev, ker Komisija ni v zadostnem obsegu raziskala, kateri del neizplačanih predujmov je predviden za povračilo s strani dolžnikov ERS (glej odstavek 14); (b) nepopolnih določb o dvomljivih dolgih, ki ne odražajo resnične ravni slabih dolgov (glej odstavek 15); (c) nezanesljive bilance sredstev Stabex, ki je bila razkrita v poročilu, združenim z izkazi stanja (832 milijonov EUR) (glej odstavek 16); Sodišče meni, da poročila o finančnem izvajanju za proračunsko leto 2004 in izkazi stanja na dan 31. decembra 2004 odražajo zanesljivo in resnično sliko prihodkov in odhodkov v zvezi s šestim, sedmim, osmim in devetim Evropskim razvojnim skladom za zadevno proračunsko leto ter njihovega finančnega stanja ob koncu leta.

III. Zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcijAnaliza nadzornih in kontrolnih sistemovSodišče je pregledalo izvajanje standardov notranje kontrole Komisije in preizkusilo učinkovitost nadzornih in kontrolnih sistemov. Kljub doseženemu napredku je treba zagotoviti nadaljnje izboljšave na naslednjih področjih: (a) obvladovanje tveganj (glej odstavke 20–22); (b) kontrolni okvir (glej odstavke 23–33); (c) odgovornost za notranje kontroliranje delegacij (glej odstavke 34–35); (d) Poročilo o dejavnostih generalnega direktorja EuropeAid (glej odstavek 36). Revizija transakcijSodišče je preverilo številne transakcije na podlagi dokumentacije, razpoložljive na sedežih osrednjih služb Komisije in delegacij, ter tudi preglede na kraju samem in sicer na ravni izvajalskih subjektov v državah AKP, ki so upravičene do sredstev. S pregledom naj bi se preverilo upoštevanje uredb in potrdilo resničnost del, dobave in storitev. Glede odhodkov iz proračunske podpore je bil pregled ustavljen na stopnji, kjer se je pomoč izplačala v proračune držav upravičenk. Sodišče je ugotovilo, da pogostost in finančni učinek napak, ki so bile odkrite med revizijo, nista bistvena (glej odstavke 37–41).Zaključki glede zakonitosti in pravilnosti transakcijSodišče meni, da so prihodki, dodeljena sredstva ERS, ter obveznosti in plačila v proračunskem letu kot celota zakoniti in pravilni.

28. september 2005 Hubert WEBER Predsednik

Evropsko računsko sodišče 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti Zanesljivost računovodskih izkazov 13 Ugotovitve v odstavku II izjave o zanesljivosti temeljijo na rezultatih revizije, ki so opisani v nadaljevanju. 14 Znesek 18 milijonov EUR za izdane naloge za izterjavo, ki ob koncu leta še ni bil izterjan, ne predstavlja celotne vrednosti terjatev. Ker Komisija ni v zadostnem obsegu (18) preverila vseh predujmov, ki jih je izplačala upravičencem, ne more določiti zneskov za izterjavo. Glede neporavnanih predujmov, ki jih je treba preveriti (19), Komisija ob koncu leta 2004 (20) ni opredelila vsote zneska. 14 V skladu s Finančno uredbo je Komisija sistematično analizirala in sprejela ustrezne nadaljnje ukrepe za vse predujme za izterjavo. Temu delu v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem je v poročilu o finančnem poslovodenju namenjeno celo poglavje. Komisija bo nadaljevala svoja prizadevanja za opredelitev predujmov, ki jih je treba izterjati. 15 Bilanca rezervacij za dvomljive dolgove, ki so zabeleženi v računovodskih izkazih (0,03 milijona EUR), ne odraža resnične ravni slabih dolgov (21) v okviru izdanih nalogov za izterjavo v vrednosti 18 milijonov EUR. Opredelitev slabih dolgov in rezervacij povezanih z njimi bo od 2005 dalje zaradi sprejema sistema računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka še nujnejša (20). 15 Komisija se strinja z ugotovitvijo Sodišča in je pripravila načrt, da bo izvedla to določitev za finančno leto 2005. 16 V letu 2004 je Komisija zaključila evidenco premoženja sredstev Stabex. Čeprav ta sredstva že pripadajo državam AKP, so razkrita v poročilu, ki je dodano izkazom stanja (22), saj Komisija sodeluje pri njihovem upravljanju in daje odobritve za izplačevanje z računov lokalnih bank. Pri evidentiranju sredstev Stabex je bilo ugotovljeno, da za nekatere države AKP ne bodo podani nobeni nadaljnji podatki, medtem ko morda za druge države zahtevani podatki v obliki bančnih izpiskov ali plačilnih evidenc niso na voljo predvsem zato, ker je od njih preteklo že preveč časa. Zato Komisija na podlagi zanesljivih dokumentov ni uspela določiti nepoznanega dela bančne bilance, ki se terja v vrednosti 832 milijonov EUR. 16 Komisija si preko svojih delegacij prizadeva dobiti jasnejšo sliko o porabi sredstev Stabex, in sicer z letnimi poročili Stabex v standardni obliki, da bi se olajšalo poročanje o splošnem stanju. Zdaj ko je evidenca premoženja sredstev Stabex zaključena, se v skladu s politiko Komisije o prenosu pooblastil na delegacije v državah AKP uporablja pristop evidentiranja od države do države, da bi se stanje razjasnilo in da bi se prevzele obveznosti in se izplačala vsa preostala sredstva Stabex. Zakonitost in pravilnost transakcij 17 Ugotovitve, navedene v odstavku III izjave o zanesljivosti, temeljijo na: (a) oceni nadzornih in kontrolnih sistemov na sedežu osrednjih služb Komisije v Bruslju (sedež), še zlasti uradu EuropeAid, in na sedežih štirih delegacij (Ouagadougou, Conakry, Abudža in Georgetown) (23); (b) podrobni reviziji transakcij na podlagi dokumentov in preverjanja na kraju samem; (c) preverjanju letnega poročila o dejavnostih in izjavi generalnega direktorja urada EuropeAid ter postopku njene priprave. 18 Sodišče poudarja, da primerov namerne nepravilnosti in korupcije, storjenih zunaj kontrolnega okolja Komisije, zaradi njihove narave ni mogoče sistematično odkrivati z uporabo revizijskih politik in standardov Sodišča. Ovrednotenje nadzornih in kontrolnih sistemov Splošne izboljšave nadzornih in kontrolnih sistemov 19 Komisija je v letu 2004 postopno nadaljevala z izvajanjem standardov notranje kontrole (ICS) na svojem sedežu in pri delegacijah, kar je pripomoglo k boljšemu delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov. Vendar pa so na naslednjih področjih potrebne izboljšave (glej odstavke 20–36). Obvladovanje tveganja: izboljšano, a še vedno preveč splošno 20 Vsako leto se prek velikega števila pravnih ali fizičnih oseb porabi okoli 2 500 milijonov EUR. To izredno zapleteno okolje zajema pet generalnih direktoratov (zunanji odnosi, EuropeAid, ECHO, razvoj ter proračun (24)), 44 delegacij (skoraj vse s prenesenimi pooblastili) (25), 76 držav partneric, ki so med najrevnejšimi na svetu in se soočajo s strukturnimi upravnimi težavami (26), ter na tisoče izvajalskih pravnih ali fizičnih oseb z različnimi upravljavskimi sposobnostmi (zasebni izvajalci, nevladne organizacije, mednarodne organizacije, lokalne upravljavske enote itd.). 20 Komisija se zaveda, da upravljanje ERS vključuje nekatera tveganja. Vzpostavitev okrepljenih kontrolnih in nadzornih sistemov ter sistemov rednih revizij omogoča, da se ta tveganja zmanjšajo na najmanjšo mogočo mero. 21 EuropeAid si prizadeva, da bi z upoštevanjem ustreznih navodil Komisije izboljšal svoje operativno in finančno obvladovanje tveganja. V letu 2003 je opravil splošno ocenjevanje tveganja glede zunanjih ukrepov v celoti (vključno z ERS), ocenjevanje lastnega tveganja pa so opravili višji vodstveni delavci. EuropeAid je na ta način opredelil tveganja, povezana z njegovo reorganizacijo (izvedeno sredi marca 2005) in z izvajanjem infrastrukturnih projektov. 22 Vendar posebna finančna tveganja (projektni portfelj in zmogljivost osebja, zmogljivost urada nacionalnega odredbodajalca ter vodstvena zmogljivost pri projektu) niso ugotovljena v zadostnem obsegu s strani vseh delegacij. Delegacije so lahko o takšnih tveganjih obveščene, vendar nimajo navodil, kako jih oceniti ter o njih poročati. Izpostavljenosti preostalim posebnim tveganjem (27) zato ni mogoče ustrezno opredeliti ali se na njo odzvati. 22 Komisija je že sprejela ukrepe za opredelitev tveganj, ki jih omenja Sodišče, zlasti s standardizirano metodologijo za samoocenjevanje tveganj v delegacijah, ki je bila uvedena leta 2004 in naj bi se uporabljala od leta 2005. Poleg tega je treba omeniti, da postopek opredeljevanja in financiranja projektov/programov vključuje analizo omejitev in pogojev, potrebnih za uspešno izvajanje projekta/programa, vključno s trajnostnimi vidiki (zmogljivost končnega upravičenca). Reden nadzor in sprotni pregledi projektov omogočajo Komisiji, da sprejme ustrezne ukrepe za prilagoditev ali ponovno obravnavanje projektov. Misije za preverjanje pred prenosom pooblastil ocenijo vse potrebne osnovne pogoje, vključno z zmogljivostjo delegacije. Po potrebi Komisija podpre zmogljivost nacionalnega odredbodajalca s posebnimi ukrepi za krepitev zmogljivosti. Kontrolni okvir potrebuje boljše obvladovanje tveganja 23 Zagotavljanje zakonito in pravilno izvršenih transakcij je odvisno predvsem od učinkovitega delovanja naslednjih sistemov: tehničnega in finančnega nadzora s strani držav AKP, delegacij in urada EuropeAid, predhodnih in naknadnih kontrol EuropeAid, revizij, ki jih sprožijo delegacije in EuropeAid, ter oddelka za notranjo revizijo (Internal Audit Capability) pri EuropeAid. Okrepljeno obvladovanje tveganja bi omogočalo vzpostavitev skladnejšega in ustreznejšega kontrolnega okvira. 23 Komisija si nenehno prizadeva za nadaljnjo krepitev in izboljšanje delovanja in jasnosti svojega pristopa k obvladovanju tveganj. Komisija meni, da kontrolni sistemi, vzpostavljeni za ERS, kakor jih opisuje Sodišče, skupaj omogočajo, da se zagotovi zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov. Tak sistem omogoča posredovanje za odpravljanje morebitnih pomanjkljivosti lokalnih organov. Sicer pa je kontrola transakcij, ki jo je izvedlo Sodišče, potrdila, da napake niso bile bistvene narave. Izboljšave tehničnega in finančnega nadzora 24 S prenosom se je primarna odgovornost v zvezi s tehničnim in finančnim nadzorom projektov prenesla na delegacije, EuropeAid pa je odgovoren za skupni nadzor. Nadzor zajema širok obseg dejavnosti, od teoretičnega preverjanja do preverjanj dokumentov na kraju samem, analiz podatkov v računovodskem sistemu in ocenjevanja vodstva na vseh ravneh. Delegacije in EuropeAid imajo na voljo veliko orodij: poročila o upravljanju zunanje pomoči, računalniški informacijski sistem (SISR), letne seminarje za zaposlene na sedežu Komisije in v delegacijah na vseh šestih geografskih območjih, dnevne stike med delegacijami in geografskimi koordinatorji na sedežu, kontrolne sezname, službena potovanja osebja iz sedeža Komisije k delegacijam in obratno. 25 Zaradi teh orodij je učinkovitost nadzora splošno zadovoljiva. Vendar pa bi jasnejša in podrobnejša opredelitev nalog in vlog sedeža Komisije in delegacij izboljšala njihovo učinkovitost. 25 Cilj reorganizacije EuropeAid v začetku leta 2005 je izboljšati nadzor in podpreti vlogo sedežev. Zadovoljivo predhodno kontroliranje druge stopnje 26 EuropeAid je v drugi polovici leta 2003 uveljavil neobvezno predhodno kontroliranje. To zajema preverjanje dokumentov iz dnevnega vzorca plačil in prevzetih obveznosti, naključno izbranih med tistimi, ki so pripravljene za pooblastilo za izvršitev, in sicer po dokončanju standardnih pregledov (28) , izvedenih pod nadzorom odredbodajalca. Takšno kontroliranje druge stopnje je bilo dodeljeno direkciji, odgovorni za države AKP, s čimer je bila v veliki večini primerov zagotovljena neodvisnost od odredbodajalca (razen pri transakcijah, ki jih odobri sam direktor, predvsem proračunskih podporah). Namen tega kontroliranja je prispevati k učinkovitemu prehodu iz popolnoma centraliziranega na popolnoma decentralizirano finančno kontroliranje (to pomeni pod nadzor odredbodajalca) ter vzpostavitvi učinkovitega naknadnega kontroliranja. Neobvezno predhodno kontroliranje je bilo ustavljeno v letu 2005 in sicer po reorganizaciji urada EuropeAid. 27 S predhodnimi kontroliranji je bilo pregledanih 6 % transakcij, izvršenih v letu 2004, od katerih so bile v 6 % odkrite različne vrste napak, kar je omogočilo uvedbo popravnih ukrepov. Čeprav te napake niso bile razvrščene glede na njihov morebiten vpliv, se zdi, da so v večini primerov posledica neupoštevanja manj pomembnih notranjih postopkov. Sodišče je pregledalo naključni vzorec 23 transakcij, pregledanih v okviru predhodnega kontroliranja druge stopnje, in ugotovilo, da je kontrola delovala učinkovito, z izjemo nekaterih manj pomembnih primerov. Naknadno kontroliranje je treba bolje dokumentirati 28 Za preverjanje že izvršenih transakcij je EuropeAid junija 2004 uvedel naknadno kontroliranje. Cilj kontroliranja, ki izhaja zgolj iz teoretičnih preverjanj dokazil, je pregledati 3 % plačil, vključno z obračunom predujmov (29), s čimer se odkrije enkratne in ponavljajoče se napake, opredeli možnosti za izboljšanje postopkov ter pridobi dodatno zagotovilo, da so plačila pravilna in zakonita. Obseg pregledov je bolj osredotočen kot obseg neobveznih predhodnih kontroliranj. 29 Zaradi nezadostnega števila kadrov so bile do konca januarja 2005 pregledane le prve tri četrtine kvote za 2004, kar je predstavljalo 1 % transakcij v obliki plačil, v primerjavi s ciljem 3 %. 29 Čeprav pri naknadnih kontroliranjih ni bil dosežen cilj, ki je pregledati 3 % finančnih transakcij, izvršenih preko informacijskih sistemov, so ta kontroliranja zajela 14 % skupne vrednosti transakcij, izvršenih leta 2004. 30 Sodišče je izmed transakcij, pregledanih v okviru naknadnega kontroliranja, pregledalo vzorec 51 transakcij in ugotovilo, da je kontroliranje delovalo dovolj učinkovito, z izjemo nekaterih manj pomembnih primerov. Vendar pa bi se s kontroliranjem pridobilo nadaljnja zagotovila, če bi preglede razširili na prevzete finančne obveznosti in pripravili podrobne kontrolne sezname, s čimer bi bili zagotovljeni dosledni in dokumentirani pregledi. 30 Odločitev, da se uvede centraliziran sistem naknadnih kontroliranj transakcij, in opredelitev njegovih značilnosti izhajata iz ocene preostalega tveganja in povezovanja naknadnih kontroliranj transakcij z drugimi elementi kontrolnega sistema. Postopek poteka določa, da se v dnevnik zapisujejo kontroliranja in vse zaporedne faze njihovega izvajanja. Revizija v okviru dejavnosti upravljavskega nadzora 31 Napake pri upoštevanju uredb, ki vodijo do neupravičenih odhodkov, se večinoma pojavljajo na ravni upravljanja projektov, saj te v večini primerov izvajajo administracije držav AKP, ki imajo slabe upravljavske zmogljivosti. Revizije v obliki potrjevanja obračunov so ključno orodje za odkrivanje takšnih napak, revizije sistemov pa za svetovanje vodstvu projekta, kako lahko izboljša finančno poslovodenje in zmanjša tveganje prihodnjih napak. Revizije lahko sprožijo samo vodstvo projekta, nacionalni odredbodajalec, delegacija ali sedež Komisije in so lahko v prvih dveh primerih financirane s sredstvi projekta, v zadnjih dveh pa z administrativnimi sredstvi ERS (30). Finančni sporazumi z državami AKP v vedno večjem obsegu predvidevajo revizije, ki jih sprožita vodstvo projekta in nacionalni odredbodajalec, zlasti tiste, s katerimi se želi pridobiti potrditev obračuna ocene programa. Poleg tega novi splošni pogoji za pogodbe (31) predvidevajo, da lahko delegacije in sedež Komisije za začetek revidiranja projektov v okviru devetega ERS uporabijo sredstva projekta. 32 EuropeAid je v letu 2004 izboljšal svojo revizijsko funkcijo. Vzpostavil je izčrpno revizijsko strategijo, ki jo morajo pri projektih v okviru devetega ERS uporabljati EuropeAid in delegacije, ter opredelil merila tveganja za določitev prihodnjih revizij, izdal standardni obseg pristojnosti za revizorje, izvedel šest službenih potovanj k delegacijam v podporo revizijam, pripravil dve poročili o dejavnostih in vpeljal SISR-revizijo, torej računalniški sistem za podporo in nadzor revizij. Z revizijami, ki jih je EuropeAid dokončal v letu 2004 (32), sta bila odkrita 2 % neupravičenih odhodkov. Z nadaljnjimi revizijami na podlagi posebnih sumov nepravilnosti je bila odkrita visoka raven neustrezne ali pomanjkljive dokumentacije. Te revizije pripomorejo k ustvarjanju boljšega znanja o zakonitosti in pravilnosti pri izvajanju ERS. 32 EuropeAid je dejansko nadaljeval prizadevanja na področju poročanja in krepitve podatkov v zvezi z revizijami. Vzpostavljen je bil tudi nadzor s centralnim upravljanjem. 33 Vendar pa stopnja obsega revizij, ki so jih sprožili delegacije in nacionalni odredbodajalci, ter pravočasnost njihovega izvajanja nista centralno konsolidirani. Nadaljnje ukrepanje na podlagi vseh teh revizijskih ugotovitev ni centralno nadzorovano in ni mogoče učinkovito določiti primerov, v katerih so bili na podlagi revizije sprejeti nezadostni ukrepi (na primer ko ni bilo izdanega naloga za izterjavo preplačil v primerih, ki so jih odkrili revizorji). Analiza tveganja pri uvedbi revizij temelji predvsem na kvalitativnih merilih. CRIS-revizija bi lahko odpravila nekatere od zgoraj navedenih pomanjkljivosti, še zlasti v zvezi z obsegom revizij in nadaljnjim ukrepanjem. Čeprav naj bi bila CRIS-revizija (skupni informacijski sistem Relex) v letu 2003 v testni fazi, z njo še vedno ni mogoče pridobiti pričakovanih rezultatov. 33 Stopnja obsega načrta revizij za leto 2004, ki je temeljil na analizi tveganja in imel centralno upravljanje, presega 5 % vrednosti plačil, priporočene po metodologiji, ki jo je razvil EuropeAid. Načrt revizij sedeža za leto 2004 je obsegal 35 revizij, načrti revizij delegacij pa 426 revizij. Za nadaljnje ukrepanje na podlagi revizij in morebitno izdajo nalogov za izterjavo so odgovorne delegacije s prenesenimi pooblastili. Vendar pa se EuropeAid prepriča o zadostni kakovosti teh revizij in nadaljnjem ukrepanju (z morebitno izdajo naloga za izterjavo), tako da pregleda vzorec revizij. CRIS-revizija je bila v letu 2003 res v testni fazi, aprila 2004 pa je prešla v fazo polnega delovanja in je od junija 2004 na voljo uporabnikom. Delegacije v državah AKP bodo lahko modul v celoti uporabljale, ko bo tudi računovodski sistem ERS prešel na CRIS. Odgovornost za notranje kontroliranje delegacij mora biti bolj dosledno s finančno uredbo 34 Po načelu linijskega upravljanja je generalni direktor EuropeAid na enega od direktorjev prenesel pooblastila in odgovornosti v zvezi s finančnim izvajanjem ERS. Slednji je v okviru prenosa nalog (dekoncentracije), razen sklepa o plačilu proračunske podpore, večino pristojnosti in odgovornosti prenesel na vodje delegacij. Po istem načelu vodje delegacij odgovarjajo temu direktorju, on pa odgovarja generalnemu direktorju EuropeAid (glej člena 21(1) in 25 Finančne uredbe). Dolžnost odgovornosti med drugim obsega učinkovito delovanje sistema notranjega kontroliranja na podlagi standardov notranjega kontroliranja, ki jih uporablja Komisija. 35 Delegacije izvedejo samoocenjevanje notranjega kontroliranja, vendar v nasprotju z zgoraj omenjenim načelom linijskega upravljanja vodje delegacij zanje ne odgovarjajo direktorju EuropeAid, temveč direktorju Generalnega direktorata za zunanje odnose, ki so mu zaradi administrativnih razlogov v okviru hierarhične strukture odgovorni vsi uslužbenci delegacij. Vzrok za to je, da notranje kontroliranje delegacij obsega ne le operativne odhodke (ki so najpomembnejši del), ampak tudi administrativne odhodke, osebje delegacij pa lahko sprejema navodila od drugih generalnih direktoratov, predvsem od GD za razvoj in GD za trgovino. Ker je torej EuropeAid pristojen za izvajanje notranjega kontroliranja delegacij, ne da bi bil odgovoren za poročanje o njem, se odpravljanja s tem povezanih pomanjkljivosti morda ni mogoče lotiti v zadostnem obsegu. 35 Zaradi delitve odgovornosti med različnimi generalnimi direktorati zagotavlja trenutna ureditev izvajanja samoocenjevanja notranjega kontroliranja edinstven in dosleden sklop navodil za delegacije. Metodologija za samoocenjevanje notranjega kontroliranja delegacij, ki jo je določil DG za zunanje odnose ob podpori osrednje finančne službe, temelji na delu skupine različnih služb, pri kateri je sodeloval tudi EuropeAid. Rezultati samoocenjevanja se sporočijo vsem zadevnim službam (GD za zunanje odnose, EuropeAid, GD za razvoj …) zaradi ustreznega nadaljnjega ukrepanja. Letno samoocenjevanje pa ni edini element, ki dokazuje odgovornost vodje delegacije kot odredbodajalca na podlagi nadaljnjega prenosa pristojnemu direktorju na EuropeAid. V skladu z določbami Listine odredbodajalcev na podlagi nadaljnjega prenosa mora vodja delegacije redno obveščati sedež o izvajanju dejavnosti in sredstvih, za katere ima nadalje prenesena pooblastila, ter o vseh težavah, ki bi nastale pri delovanju upravljavskih in kontrolnih mehanizmov, ki jih je vzpostavil za izpolnjevanje svojih obveznosti. EuropeAid nadzoruje notranje kontroliranje v delegacijah in je odgovoren za odpravljanje morebitnih pomanjkljivosti v zvezi z izvajanjem zunanje pomoči. Poročilo o dejavnostih generalnega direktorata EuropeAid ne omenja pomembnih pomanjkljivosti notranjega kontroliranja 36 Podobno kot v prejšnjih letih je generalni direktor EuropeAid v zvezi z ERS izjavil, da je pridobil razumno zagotovilo glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih transakcij. V zvezi s poročilom o dejavnostih pa bi bilo vredno omeniti najbolj pomembne pomanjkljivosti notranjega kontroliranja, kot so tiste, odkrite med revizijo Sodišča (glej odstavke 19–35), in tiste, ki so jih delegacije prijavile v svojih poročilih o upravljanju zunanjih dejavnosti (External Activity Management Reports). V letu 2004 je bilo takšnih poročil 52. Delegacije so med drugim opozorile na nezadostne revizije in nadaljnje ukrepanje ter na pomanjkljive vodstvene sposobnosti nacionalnega odredbodajalca, ki so privedle k vedno večji delovni obremenitvi osebja delegacij. Vendar postopek, v katerem so združevali ta vprašanja, ni zagotovil, da bi bila ta zadostno in izčrpno razkrita v poročilu o dejavnostih generalnega direktorja EuropeAid. Zato njihovega vpliva na notranje kontroliranje v tem poročilu o dejavnostih morda ni bilo mogoče v celoti obravnavati. 36 Na podlagi poročil o upravljanju zunanjih dejavnosti pristojne službe za odobritve na sedežu redno nadalje ukrepajo. Kadar so potrebni popravni ukrepi, se sprejmejo po dogovoru z delegacijami in izvedejo. Odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa na sedežu (direktorji) poročajo o nadaljnjem ukrepanju glede glavnih vprašanj, ki so jih načele delegacije, in, kjer je ustrezno, poudarijo vse težave, ki bi jim moral generalni direktor EuropeAid nameniti posebno pozornost. Revizija transakcij 37 Sodišče je za preverjanje zakonitosti in pravilnosti izključno na podlagi dokazil uporabilo tudi vzorec 74 plačil in pripadajočih finančnih obveznosti, izbranih med tistimi, ki se preverjajo v okviru predhodnega (23) in naknadnega (51) kontroliranja (glej odstavka 27 in 30). Izmed plačil in pripadajočih finančnih obveznosti, ki so bile v letu 2004 izvršene in prevzete v šestih državah AKP, jih je Sodišče 26 tudi izbralo v nadaljnji vzorec za presojo, ki se ga je glede zakonitosti in pravilnosti na ravni pravnih ali fizičnih oseb, odgovornih za izvajanje, pregledalo na kraju samem in sicer z namenom, da se ugotovi resničnost del, dobave in storitev. Napake pri posameznih prevzetih pravnih obveznostih in plačilih niso bistvene 38 Napake, odkrite pri preverjanju zakonitosti in pravilnosti pravnih obveznosti in plačil, glede njihove pogostosti in finančnega učinka niso bistvene. Spremlja jih vrsta bolj splošnih napak glede izvajanja postopkov. Skupaj te napake potrjujejo zgoraj navedene pomanjkljivosti glede notranjega kontroliranja ter določajo področja, na katerih so še vedno potrebne izboljšave. 39. V zvezi s posameznimi finančnimi obveznostmi so bile odkrite naslednje vrste napak: odstopanje od pravila o izvajanju odprtega razpisa brez ustrezne predhodne odobritve; pogodbe, podpisane po preteku roka, ki je določen v finančnem sporazumu, ali pogodbe, ki niso pravilno podpisane; programske ocene z nenatančnimi merili za upravičenost do pomoči. 40. V zvezi s plačili so bile odkrite naslednje vrste napak: denarno predplačilo vodstvu načrtov programa je bilo začasno investirano brez odobritve; neupravičeni odhodki; pozna plačila z morebitnim tveganjem prejema terjatev za pozne obresti; odhodki iz nepovratnih sredstev niso dokumentirani. 38–40 EuropeAid se zaveda tveganj v okolju, kjer se izvršuje ERS, zato redno ponovno ocenjuje in prilagaja svoj pristop k tveganjem in svoje finančne poti, da bi izboljšal kakovost in učinkovitost svojih notranjih kontroliranj. Doseženo učinkovitost tega dela potrjuje omejeno število napak, ki jih je odkrilo Sodišče. Dejavnosti proračunske podpore 41 Zakonski okvir ERS glede proračunske podpore omogoča veliko različnih razlag in izjem. Zato pregledi, ki jih Sodišče opravi glede zakonitosti in pravilnosti izvršenih transakcij, vsebujejo preverjanje, da je Komisija pravilno ocenila ustrezne pogoje. Začetna ocenjevanja, izvedena ob sprejemanju finančnih obveznosti, so glede posamičnih meril, ki so navedena v členu 61(2) sporazuma iz Cotonouja, še vedno premalo formalizirana. Takšne formalnosti so bistvene, zlasti v zvezi s preglednostjo, zanesljivostjo in učinkovitostjo upravljanja javnih financ, saj je drugače posledično nemogoče ugotoviti, ali se je upravljanje izboljšalo, kar je predpogoj za nadaljnjo pomoč. 41 Sklop pogojev, ki jih uporablja Komisija, deloma sestavljajo objektivno preverljivi in izmerljivi kazalniki, kar zmanjšuje stopnjo subjektivne presoje. Prizadevalo se bo, da se v predlogih za financiranje še bolj razjasni upravičenost države upravičenke v smislu člena 61(2) Sporazuma iz Cotonouja. Zdaj vsi predlogi za financiranje vsebujejo prilogo z analizo glavnih področij upravljanja javnih financ in težav, ki jih je na teh področjih treba razrešiti. Dejansko so merila iz tega člena tako zajeta, čeprav je res, da bi se to lahko naredilo na jasnejši način. Spremembe v delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov 42 Vse zgoraj navedene ugotovitve je treba vključiti v tabelo kazalnikov, tako da se lahko oceni spremembe v delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov (glej tabelo 3 ). 42 Komisija želi navesti naslednje ugotovitve: — Glede točke 1.2 tabele 3: v skladu s Finančno uredbo je Komisija sistematično analizirala in sprejela ustrezne nadaljnje ukrepe za vse predujme za izterjavo. V prihodnosti namerava s sprejetjem računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka izračunavati rezervacije za dvomljive dolgove. Tabela 3 – DAS 2004 v zvezi z ERS: kazalniki, ki izhajajo iz revizijskega dela 1 KLJUČNE UGOTOVITVE – RAZVOJ STANJA 2002 2003 2004 Ugotovitve Potrebni ukrepi Ugotovitve Potrebni ukrepi Ugotovitve Potrebni ukrepi 1.1 Izvajanje proračunske podpore Zaradi pomanjkanja podatkov o kakovosti upravljanja javnih financ v državah AKP Sodišče ne more podati mnenja o porabi neposredne proračunske pomoči Treba je izboljšati podatke o upravljanju javnih financ v državah AKP Komisija je predložila več podatkov o svojem spremljanju upravljanja javnih financ v državah AKP, zlasti v svojem poročilu o finančnem upravljanju v proračunskem letu 2003 Treba je nadaljevati z izboljševanjem obveščanja o tej pomembni temi Komisija sedaj izplačuje sredstva na podlagi pregleda izpolnjevanja pogojev (deloma s kazalniki uspešnosti) Ukrepi niso več potrebni 1.2 Obračunani predujmi in razni zneski za izterjavo ter rezervacije za dvomljive dolgove Predujmi in zneski, ki jih je treba izterjati, v računovodskih izkazih niso zanesljivi Vrzel, ki jo je treba zapolniti Obračun predujmov, starejših od 18 mesecev (400 milijonov EUR), in izterjava zneskov, ki jih je treba povrniti (27,5 milijona EUR), sta zelo slabo urejena Treba je izboljšati postopke ugotavljanja, beleženja in spremljanja predujmov, ki jih je treba obračunati, ter zneskov, ki jih je treba izterjati Obračun predujmov, starejših od 18 mesecev, in izterjava zneskov, ki jih je treba povrniti, sta zelo slabo urejena. Rezervacije za dvomljive dolgove ne odražajo ravni slabih dolgov Treba je izboljšati spremljanje neobračunanih predujmov ter izračunati in prilagoditi rezervacije za dvomljiva tveganja 1.3 Evidenca premoženja in poraba sredstev Stabex V računovodskih izkazih ni podatkov o porabi sredstev Stabex Vrzel, ki jo je treba zapolniti, saj je Komisija soodgovorna za porabo teh sredstev Komisija ne more preveriti porabe sredstev Stabex (člen 212 Četrte konvencije iz Loméja), za bančne prenose pa ne obstajajo ustrezne odobritve Pri nacionalnih odredbodajalcih pridobiti vsa poročila o porabi sredstev Stabex in okrepiti notranji nadzor nad bančnimi prenosi Evidenca premoženja sredstev Stabex je zaključena, vendar zneski sredstev, ki so na voljo na bančnih računih, niso zanesljivi (832 milijonov EUR). Ni dovolj podatkov o izkoriščenosti sredstev Stabex Treba je nadaljevati z raziskovanjem, da se pridobijo zanesljivejši podatki o sredstvih, ki so na voljo v bankah. Poleg tega je treba pridobiti poročila o porabi sredstev 1.4 Obvladovanje tveganja ni ocene ni ocene ni ocene ni ocene Obvladovanje tveganja, izvedeno s strani sedeža, je preveč splošno, da bi se lahko določila izpostavljenost tveganju, predvsem v državah AKP Z opredelitvijo posameznih tveganj je treba izboljšati obvladovanje tveganja 1.5 Naknadno kontroliranje ni ocene ni ocene ni ocene ni ocene Število pregledanih transakcij je bilo omejeno zaradi kadrovskih ovir. Kontrole so bile dovolj učinkovite, vendar pregledi niso bili ustrezno dokumentirani Izboljšati je treba dokumentiranje pregledov 1.6 Revizija v okviru dejavnosti upravljavskega nadzora ni ocene ni ocene ni ocene ni ocene Stopnja obsega revizij ni centralno konsolidirana, glede nadaljnjega ukrepanja pa ni centralnega nadzora Izboljšati je treba funkcionalnost CRIS-revizije, računalniškega sistema za podporo in spremljanje revizij 2 NADZORNI IN KONTROLNI SISTEMI 2002 2003 2004 PREGLED FINANČNIH REVIZIJ Pogostost (a) Pogostost (a) Pogostost (a) 2.1 Formalni pogoji nejasno opredeljujejo vrsto neupravičenih odhodkov pogosto občasno občasno 2.2 Revizijsko poročilo nejasno določa znesek revidiranih odhodkov oziroma zneske upravičenih in neupravičenih odhodkov pogosto občasno občasno 2.3 Nezadostni ukrepi za izterjavo neupravičenih odhodkov, ki so jih odkrili zunanji revizorji pogosto pogosto občasno SISTEMI NOTRANJEGA KONTROLIRANJA V BRUSLJU Stopnja nadzornih in kontrolnih sistemov (b) Stopnja nadzornih in kontrolnih sistemov (b) Stopnja nadzornih in kontrolnih sistemov (b) 2.4 Dejanska raven izvajanja izbranih standardov notranjega kontroliranja v zvezi s transakcijami B B/A B/A SISTEMI NOTRANJEGA KONTROLIRANJA V DRŽAVAH AKP (DELEGACIJE IN DRŽAVNE UPRAVE) (33) (34) (35) 2.5 Celovita ocena razpisov B B/A B/A 2.6 Celovita ocena plačil B B/A B/A 2.7 Celovita ocena revizij B B B 2.8 Celovita ocena izterjav C C C/B 2.9 Celovita ocena računovodskih izkazov B B/A B/A 2.10 Celovita ocena za obiskane države B B B (a) Pogostost (pojavnost) Redko Občasno Pogosto (b) Stopnja nadzornih in kontrolnih sistemov A. Deluje pravilno, potrebno je nekaj manjših izboljšav B. Deluje, vendar so potrebne izboljšave C. Ne deluje, kot je bilo predvideno Vir: Računsko sodišče. — Glede točke 1.6 tabele 3: stopnja obsega načrta revizij za leto 2004, ki je temeljil na analizi tveganja in imel centralno upravljanje, presega 5 % vrednosti plačil, priporočene po metodologiji, ki jo je razvil EuropeAid. Načrt revizij sedeža za leto 2004 je obsegal 35 revizij, načrti revizij delegacij pa 426 revizij. POGLAVJE III – UKREPANJE NA PODLAGI PREDHODNIH UGOTOVITEV Infrastrukturna dela, ki jih financira ERS 43 V posebnem poročilu št. 8/2003 (36) glede izvajanja infrastrukturnih del, ki jih financira ERS, je Sodišče izpostavilo potrebo po izboljšanju nadzora izvajanja pogodb o delu ter zlasti zmanjšanju razlik, odkritih med pogodbami in njihovim dejanskim izvajanjem. Glede tega je Sodišče Komisiji svetovalo, da: (a) zagotovi boljši okvir za svetovalce, ki opravljajo študije, na katerih temeljijo pogodbe, in poveča njihovo odgovornost; (b) se v večji meri osredotoči na spremembe, narejene tekom del, ter hitreje rešuje izvajalske težave in pritožbe; (c) reorganizira svoje osrednje oddelke tako, da v okviru procesa decentralizacije zagotovi večjo podporo delegacijam; (d) posveča večjo pozornost spremljevalnim ukrepom, ki vplivajo na ohranitev in trajnost del, ter ponovno pregleda splošne pogoje za izvajanje pogodb o delu (37). Položaj organa, ki sprejme sklep o razrešitvi 44 Evropski parlament je upošteval priporočila Sodišča, Svet (38) pa je izrazil zadovoljstvo glede dejstva, da je Komisija že začela izvajati nadaljnje ukrepe. Zlasti je priporočil, da je treba povečati podporo državam AKP (zlasti za vzdrževanje vzpostavljene infrastrukture) in izboljšati preglede v zvezi s pripravljalnimi študijami (glede finančne odgovornosti svetovalcev, strožjega nadzora in določnejših pristojnosti). Nadaljnje ukrepanje Komisije 45 Poročilo Komisije o finančnem poslovodenju šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za 2003 ter omejen pregled tega področja, ki ga je opravilo Sodišče, kažeta, da je Komisija nameravala upoštevati glavna priporočila Sodišča. 46 Komisija zdaj za načrtovanje in nadzor dela zaposli istega svetovalca, zato imajo svetovalci večjo odgovornost. Komisija je sklenila, da morajo biti vse študije končane, preden se predloge za financiranje predloži Odboru ERS. Vendar pa so nekatere delegacije nerade sprejele ta novi pristop, saj povzroča zamude pri računovodskih obveznostih glede transakcij. Toda glavni urad je delegacije sklenil prisiliti v upoštevanje tega projekta tako, da je odložil več finančnih odločitev za projekte, za katere še niso bile končane študije. Zaradi tega je upadel znesek prevzetih obveznosti. 47 Zaenkrat še ni mogoče ugotoviti, ali je Komisija upoštevala priporočilo o zgodnjem reševanju sporov: računalniški upravljavski sistem (CRIS) ne vsebuje podatkov o tem, glavni urad pa tega področja ni nadziral. 48 Nove ureditve v zvezi z reorganizacijo različnih oddelkov EuropeAid so stopile v veljavo 16. marca 2005. Enota za infrastrukturo je v glavnem odgovorna za svetovanje in podporo delegacijam. Ta reorganizacija je koristen dodatek procesu decentralizacije, ki se končuje, in bi morala skupaj z zagotovljenim usposabljanjem omogočiti lažje izvajanje priporočil Sodišča. 49 Komisija v zvezi s priporočilom Sodišča glede spremljevalnih ukrepov (vzdrževanja, pregleda osnih obremenitev, prometne varnosti in okolja), ki ga je sprejel Svet, ni uvedla novih pravil, saj je bila prepričana, da so bili ti ukrepi že izvedeni. Čeprav viri cestnih sredstev (posebna sredstva za vzdrževanje cest) niso vedno zadostni, pa so na splošno, zlasti v okviru proračunske pomoči, razpoložljivi, Komisija pa ta proces pregleduje. S temi sredstvi pa so povezane velike organizacijske težave (na primer ko so rabljena za financiranje in ne za vzdrževanje infrastrukture). 46–49 Po posebnem poročilu Sodišča iz julija 2003 o infrastrukturnih projektih je Komisija februarja 2004 dejansko pozvala delegacije, naj resnično upoštevajo naslednje štiri ukrepe, da bi se izognili ponavljanju težav, ki jih je navedlo Sodišče: (1) končati vse študije, preden se predlogi za financiranje predložijo Odboru ERS, (2) zaposliti istega svetovalca za načrtovanje in nadzor dela, (3) po potrebi uporabiti klavzulo o odložitvi ter (4) sproti obravnavati pritožbe podjetij. 50 Nazadnje je Sodišče podalo priporočilo, da je treba pregledati pravila, s čimer bi se zlasti omogočilo objavo javnih razpisov o delu, ki bi vsebovali klavzulo o odložitvi, preden se predloge za financiranje predložijo Odboru ERS. Dejstvo je, da trenutna pravila (39) omejujejo uporabo klavzul o odložitvi na izjemne in ustrezno utemeljene primere. Ta pregled, ki se je začel v letu 2002, ob koncu leta 2004 še ni bil zaključen. 50 Sprememba Sporazuma iz Cotonouja iz junija 2005 vključuje nov člen 19b, ki upošteva priporočila Sodišča (razpisni postopek s klavzulo o odložitvi). Zaključek 51 Komisija je uvodoma določila glavne ukrepe, ki so bili potrebni za izvajanje priporočil Sodišča. Nemudoma bi morala zagotoviti, da se vse sprejete ukrepe dejansko izvaja, ter konkretneje razmisliti o priporočilu Sveta, da je treba državam upravičenkam zagotoviti institucionalno podporo za utrditev njihovih administrativnih in tehničnih zmogljivosti. 51 Komisija se popolnoma strinja s tem priporočilom ter je ukrepala in ukrepa na zgoraj opisane načine. Upoštevanje uporabe ukrepov za institucionalno podporo se sistematično analizira v fazi opredeljevanja in oblikovanja projektov. Kadar je njihova uporaba upravičena, kar je zelo pogosto, je sistematično vključena v vsebino projekta. POGLAVJE IV – GLAVNE UGOTOVITVE IZ POSEBNIH POROČIL, KI JIH JE SODIŠČE OBJAVILO PO ZADNJEM POSTOPKU PODELITVE RAZREŠNICE Posebno poročilo št. 10/2004 o dekoncentraciji upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije 52 To posebno poročilo je povzeto v poglavju 7 Letnega poročila Sodišča o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna. Posebno poročilo št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP: Upravljanje reforme javnih financ s strani Komisije 53 Komisija prenaša proračunsko pomoč nekaterim državam AKP, če te izvajajo reforme za izboljšanje svojih upravljavskih sistemov. Razvila je orodja za opravljanje začetne ocene kakovosti upravljanja javnih financ in predlaganih reform ter tudi za ocenjevanje upravljavskih sprememb in napredka omenjenih reform. 54 Ta orodja za analizo in nadaljnje ukrepanje, ki jih Komisija uporablja v sodelovanju z drugimi donatorji, zlasti Svetovno banko in Mednarodnim denarnim skladom, ji zagotavljajo relativno izčrpne podatke, na podlagi katerih lahko sprejme ustrezne ukrepe. Vendar pa orodja ne omogočajo dovolj tehtne ocene in poročil o nadaljnjem ukrepanju; poleg tega pa Komisija pri izvajanju ni dovolj usklajena z drugimi donatorji na lokalni ravni. 54 1. Komisija se je obvezala, da bo upoštevala predloge Sodišča ter okrepila vidik javnih financ v predlogih za financiranje in iz polletnih poročil delegacij naredila bolj dinamična orodja za analizo. 2. Komisija stalno skrbi za usklajevanje z drugimi donatorji na ravni sedežev in na lokalni ravni. Na njeno pobudo je bilo vzpostavljenih veliko skupnih okvirov, ki z namenom močnejšega usklajevanja združujejo na kraju samem donatorje proračunske pomoči. 55 Sodišče priporoča, da Komisija posodobi in dopolni svoj metodološki priročnik za proračunsko pomoč, med drugim tudi v zvezi s poročili o spremljanju; zagotovi jasnejše dokaze o izpolnjevanju pogojev držav upravičenk; uporabi bolj spodbujevalne kazalnike uspešnosti javnih financ; dokonča novo orodje za merjenje uspešnosti upravljanja javnih financ in si prizadeva, da ga sprejmejo različni donatorji; okrepi lokalno sodelovanje med donatorji ter okrepi svoje odnose s parlamenti in vrhovnimi revizijskimi institucijami držav upravičenk. 55 1. Pripravlja se posodobitev in predelava priročnika, zlasti kar zadeva polletna poročila in analizo javnih financ v predlogih za financiranje (glej odgovor na točko 41), pri čemer ta analiza zajema tudi merila za upravičenost. 2. Komisija na področju javnih financ in na drugih področjih pripisuje velik pomen temu, da so izbrani pogoji/kazalniki spodbujevalni. 3. Okvir za analizo programa PEFA (Public Expenditure and Financial Accountability – javna poraba in finančna odgovornost) je bil dokončan ob koncu prve polovice leta 2005. Komisija bo naredila vse, kar je v njeni moči, da bi se njegova uporaba posplošila in nadomestila druga orodja za ocenjevanje. 4. Krepitev usklajevanja na lokalni ravni: glej odgovor na prejšnjo točko. 5. Komisija se zaveda pomembnosti vloge parlamentov in vrhovnih revizijskih institucij. Vendar je treba možnost, da bi se tem institucijam približala, preudariti s previdnostjo, ob upoštevanju suverenosti držav ter nacionalnih pravil o porazdelitvi in ravnovesju pristojnosti med institucijami. Prav tako pa jo je treba oceniti z vidika Sporazuma iz Cotonouja.

(1) Konvencija I iz Yaoundéja je bila sklenjena leta 1964. Zadnji sporazum (iz Cotonouja) je bil sklenjen 23. junija 2000 in obnovljen v Luxembourgu 25. junija 2005.

(2) Glej člene 96, 103 in 112 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti ERS (UL L 83, 1.4.2003, str. 1). Sodišče je v svojem mnenju št. 12/2002 o predlogu za to uredbo (UL C 12, 17.1.2003) opozorilo, da ti členi Evropskemu parlamentu zmanjšujejo moč podajanja razrešnice.

(3) V skladu z devetim ERS je začetna dodelitev sredstev znašala 13 800 milijonov EUR, pri čemer je EIB odgovorna za 2 200 milijonov EUR.

(4) Sodišče kljub temu ohranja skupno odgovornost za revizijo ERS. Glede operacij, ki jih upravlja EIB, Sodišče to nalogo opravlja, kot to predvideva tristranski sporazum med EIB, Komisijo in Sodiščem (člen 112 zgoraj omenjene uredbe).

(5) Programljiva pomoč se določa skladno z nacionalnimi in regionalnimi usmeritvenimi programi (NIP in RIP) ter projekti in programi, ki se financirajo znotraj držav AKP.

(6) Za šesti, sedmi in osmi ERS te posle še naprej opravlja EIB, zanje pa je odgovorna Komisija.

(7) Za zneske, ki so nižji od 8 milijonov EUR, privolitev Odbora načeloma ni potrebna.

(8) Na splošno so pooblastila nacionalnega odredbodajalca dodeljena ministrstvom za finance držav AKP.

(9) To poglavje povzema rezultate omejenega pregleda poročila o finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2004, ki ga je opravilo Sodišče.

(10) Začetna dodelitev sredstev 6., 7., 8. in 9. ERS, obresti, različni viri sredstev in prenosi iz prejšnjih ERS.

(11) V odstotkih virov sredstev.

(12) Zaradi doslednosti z izkazi stanja in s poročilom o finančnem izvajanju, ki ga pripravi Komisija, v te podatke niso vključeni posli, ki jih sedaj neodvisno upravlja EIB (ob koncu leta 2003: 2 245 milijonov EUR sredstev, 366 milijonov EUR finančnih obveznosti, 140 milijonov EUR posameznih pravnih obveznosti in 4 milijone EUR plačil).

Vir: Računsko sodišče, na podlagi izkazov stanja ERS na dan 31. decembra 2004.

(13) Zaradi doslednosti z izkazi stanja in s poročilom o finančnem izvajanju, ki ga pripravi Komisija, v te podatke niso vključeni posli, ki jih sedaj neodvisno upravlja EIB (ob koncu 2003: 366 milijonov EUR finančnih obveznosti, 140 milijonov EUR posameznih pravnih obveznosti in 4 milijone EUR plačil).

Vir: Računsko sodišče.

(14) Odgovor Komisije na letno poročilo o Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2003.

(15) IPSAS, mednarodni računovodski standardi v javnem sektorju (International Public Sector Accounting Standards).

(16) V skladu s členi 96(1), 100, 101 in 125(2) Finančne uredbe, ki se uporablja za deveti ERS, kar se v praksi najprej nanaša na bilance stanja in pripadajoče izkaze, ki jih je pripravil računovodja, in nato na finančna poročila o poslovodnem odločanju, vključno s tabelami, ki jih je pripravil glavni odredbodajalec po posvetovanju z računovodjem. Ti izkazi stanja so izčrpno in strnjeno predstavljeni za vsakega od štirih ERS. Izkazi stanja in podatki, ki jih je zagotovila EIB, niso zajeti v to izjavo (glej opombo 13).

(17) V skladu s členom 103(3) zgoraj omenjene finančne uredbe; v povezavi s členom 1 iste uredbe to pomeni, da izjava ne zajema sredstev tistega dela devetega ERS, ki ga upravlja in za katerega je odgovorna EIB.

(18) Komisija je v okviru službenih potovanj v štirih državah preverila neporavnane predujme in svoje delo zaključila tako, da je izdala 115 nalogov za izterjavo v skupni vrednosti 10 milijonov EUR.

(19) Predujmi, izplačani za projekte, katerih uporabo bi morali upravičenci utemeljiti najpozneje v 18 mesecih po začetku projekta ali pogodbe. Znesek, ki ga je treba preveriti, je ob koncu leta 2003 znašal 400 milijonov EUR.

(20) Podobno kot v letu 2003 je generalni direktor za proračun v svoji izjavi za ERS 2004 izrazil pridržek v zvezi z nezadostno predstavitvijo sredstev in obveznosti ter finančnega stanja ERS (glej tudi odstavek 1.9 poglavja 1, Splošni proračun).

(21) Vključno z nalogi za izterjavo v vrednosti 2,6 milijona EUR, ki so starejši od 2 let in pri katerih ima Komisija očitne težave pri izterjavi 1,5 milijona EUR.

(22) Računovodski izkazi za leto 2004, Poročilo o finančnem izvajanju (različica z dne 22. avgusta 2005), tabela 4.2.5.

(23) Odgovorne za šest držav (Burkina Faso, Gvineja, Nigerija, Gvajana, Trinidad in Tobago, Surinam).

(24) GD za zunanje odnose je odgovoren za kadre in materialne vire delegacij, GD za razvoj za programiranje pomoči (z drugimi besedami za določitev zneska, ki ga je treba razdeliti med države AKP), EuropeAid in ECHO (humanitarna pomoč) za izvajanje pomoči, GD proračun pa opravlja funkcijo računovodje in blagajnika ERS.

(25) Delegacija je prenesena, ko od urada EuropeAid prejme prenos pooblastil za izvajanje posameznih finančnih obveznosti in plačil. Osem delegacij je bilo prenesenih v letu 2002, sedem v letu 2003, 24 v letu 2004 in pet v letu 2005.

(26) V številnih državah prihaja do težav pri dialogu in sodelovanju z organi lokalnih skupnosti, deloma tudi zaradi njihovih slabih zmogljivosti.

(27) Preostalo tveganje je tveganje, da cilji vodstva po opravljenih kontrolah ne bodo doseženi. Vodstvo z upoštevanjem morebitnega finančnega vpliva tveganja in stroška nadaljnjega zmanjševanja tveganja (standard notranjega kontroliranja št. 11) oceni, ali je raven tveganja sprejemljiva.

(28) Ti standardni pregledi vključujejo uvedbo in preverjanje transakcij v zvezi z operativnimi in finančnimi vidiki (člen 24(1) Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti ERS).

(29) Obračun predujmov je postopek, pri katerem se predplačilo, ki se vnaprej izplača vodstvu projekta, obračuna in naredi dokončno proti dokazilom o dejanskih odhodkih.

(30) Sredstva, ki pokrivajo upravljanje ERS s strani Komisije (Notranji sporazum, člen 1(2)(a)(iii) (UL L 317, 15.12.2000, str. 355)).

(31) Sklep št. 2/2002 Sveta ministrov AKP-ES (UL L 320, 23.11.2002, str. 1), točka 9 Priloge: „Revizijo in […] vedno zaključi Komisija, ki deluje za in v imenu države AKP […]“.

(32) Junija 2005 je bilo dokončanih 33 revizij od 35, predvidenih v revizijskem načrtu za leto 2004.

(33) Uganda, Malavi, Gana, Zimbabve, Madagaskar in Zambija.

(34) Kenija, Papua Nova Gvineja, Salomonovi otoki, Senegal, Mali in Mavretanija.

(35) Burkina Faso, Gvineja, Nigerija, Gvajana, Trinidad in Tobago, Surinam.

Vir: Računsko sodišče.

(36) UL L 181, 31.7.2003.

(37) Sklep št. 3/90 Sveta ministrov AKP-EGS z dne 29. marca 1990, s katerim so bile sprejete splošne uredbe, splošni pogoji in postopkovna pravila o poravnavi in arbitraži pogodb o delu, dobavi in storitvah, ki se financirajo iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), in njihova uporaba.

(38) Dokument Sveta št. 14530/03, odobren dne 17. novembra 2003 (zapisnik št. 14882/03, 10.2.2004).

(39) Člen 5 Sklepa št. 2/2002 Sveta ministrov AKP-ES z dne 7. oktobra 2002 v zvezi z izvajanjem členov 28, 29 in 30 Priloge IV sporazuma iz Cotonouja.