[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.11.2008

COM(2008) 757 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 193/2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 192/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004 („osnovna uredba“), v postopku v zvezi z uvozom določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije.

- Splošno ozadje

Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je rezultat preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Uredba Sveta (ES) št. 193/2007 z dne 22. februarja 2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in Uredba Sveta (ES) št. 192/2007 z dne 22. februarja 2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Se ne uporablja.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN OCENA UčINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi strankami

Zainteresiranim strankam, ki jih zadeva postopek, je bila dana možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe.

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno.

- Ocena učinka

Ta predlog je nastal kot posledica izvajanja osnovne uredbe.

Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene učinka, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Komisija je 27. septembra 2007 na lastno pobudo začela delni vmesni pregled veljavne izravnalne dajatve za uvoz polietilen tereftalata iz Indije. Pregled se je začel, ker je bilo na voljo dovolj dokazov prima facie , da so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem, na podlagi katerih so bili ukrepi uvedeni, spremenile in da so te spremembe trajne.

Pri preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom je bilo potrjeno, da se je splošna stopnja subvencioniranja za edinega sodelujočega indijskega proizvajalca povečala, čeprav se zadevne sheme dejansko niso uporabljale. Ker drugi proizvajalec izvoznik, opredeljen v prilogi k obvestilu o začetku, ni sodeloval, je treba šteti, da je prejemal ugodnosti subvencioniranja na stopnji, ki je vsaj enaka stopnji, ugotovljeni za sodelujočega izvoznika.

Nobenih dokazov ni bilo, da bi bilo treba ponovno izračunati stopnje subvencij za družbe, ki imajo individualno stopnjo in jih ta delni vmesni pregled ni zadeval.

Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog Uredbe za spremembo stopnje dajatve, ki se uporablja za edinega sodelujočega indijskega proizvajalca, in za nesodelujočo družbo, ki jo je ta pregled tudi zadeval. Medtem ko se individualna stopnja za druge družbe, ki jih preiskava ni zadevala, ne bi spremenila, je predlagano, da se ustrezno spremeni preostala stopnja, ki se uporablja za vse druge družbe.

V skladu z načelom, da za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja, je treba stopnjo protidampinških dajatev v protidampinški uredbi, ki se uporablja za enak izdelek, prilagoditi, da se upoštevajo večje izravnalne dajatve.

- Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov.

Oblika ukrepa je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne daje možnosti za sprejemanje odločitev na nacionalni ravni

Navedba o tem, kako je zmanjšana finančna in upravna obremenitev Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter kako sorazmerna je z zastavljenim ciljem predloga, se ne uporablja.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrumenti: uredba.

Drugi instrumenti ne bi ustrezali iz naslednjih razlogov.

Zgoraj navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 193/2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 192/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti členov 15 in 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

I. Prejšnja preiskava in obstoječi ukrepi

1. Svet je 30. novembra 2000 z Uredbo (ES) št. 2603/2000[2] uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom, med drugim, in Indije (zadevna država) (prvotna preiskava).

2. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007[3] uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije („protisubvencijska uredba“) za dodatno obdobje petih let. Zadevni izdelek je uvrščen pod oznako KN 3907 60 20. Stopnja fiksne dajatve je od 0 do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene izvoznike s preostalo stopnjo dajatve 41,3 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih izvoznikov.

3. Poleg tega je Svet z Uredbo (ES) 192/2007[4] uvedel dokončno protidampinško dajatev za enak izdelek s poreklom iz Indije („protidampinška uredba“). V skladu s to uredbo je stopnja fiksne dajatve od 88,9 do 200,9 EUR/tono za poimensko navedene izvoznike s preostalo stopnjo dajatve 181,7 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih izvoznikov.

4. V skladu z načelom, da za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja, se pri stopnji protidampinških dajatev iz protidampinške uredbe upošteva znesek izravnalne dajatve, uvedene s protisubvencijsko uredbo, v skladu s členom 14(1) osnovne uredbe.

II. Začetek delnega vmesnega pregleda

5. Indijska vlada je po uvedbi dokončne izravnalne dajatve navedla, da so se okoliščine v zvezi z dvema subvencijskima shemama (Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev in Shema oprostitve davka od dohodka v skladu z oddelkom 80 HHC Zakona o davku na dohodek) spremenile in da so te spremembe trajne. Zato je trdila, da se je stopnja subvencioniranja verjetno zmanjšala in da je treba zato pregledati ukrepe, ki so bili določeni delno na podlagi teh shem.

6. Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložila indijska vlada, in menila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda v skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe, omejenega na stopnjo subvencioniranega uvoza določenega polietilen tereftalata s poreklom iz Indije. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[5] („obvestilo o začetku“), po uradni dolžnosti začela delni vmesni pregled Uredbe Sveta (ES) št. 193/2007.

7. Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je oceniti potrebo po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov za družbe, ki so bile deležne ugodnosti iz ene ali obeh spremenjenih subvencijskih shem, za katere so predloženi zadostni dokazi v skladu z ustreznimi določbami obvestila o začetku. Preiskava v zvezi z delnim vmesnim pregledom bo na podlagi ugotovitev pregleda pokazala tudi potrebo po reviziji ukrepov, ki se uporabljajo za druge družbe, ki so sodelovale v preiskavi, v kateri je bila določena raven obstoječih ukrepov in/ali preostalih ukrepov, ki se uporabljajo za vse druge družbe.

III. Obdobje preiskave

8. Preiskava je zajemala obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

IV. Stranke, ki jih zadeva preiskava

9. Komisija je o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom uradno obvestila indijsko vlado in indijske proizvajalce izvoznike, ki so sodelovali v prejšnji preiskavi, ki so bili v skladu z Uredbo (ES) št. 193/2007 navedeni kot subjekti, ki koristijo katero koli od obeh domnevno spremenjenih subvencijskih shem, in ki so bili navedeni v prilogi k obvestilu o začetku, ter proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predložijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Ustne in pisne pripombe, ki so jih dale stranke, so bile obravnavane in glede na ustreznost tudi upoštevane.

10. Glede na število strank, ki so bile vključene v ta pregled, je bila v skladu s členom 27 osnovne uredbe predvidena uporaba tehnik vzorčenja za preiskavo subvencioniranja.

11. Dva proizvajalca izvoznika sta se javila in zagotovila informacije, potrebne za vzorčenje. Zato uporaba tehnik vzorčenja ni bila potrebna. Eden od dveh proizvajalcev izvoznikov, ki je predložil obrazec za vzorčenje, pa je kasneje Komisijo uradno obvestil, da ni nameraval izpolniti celotnega vprašalnika in predložiti podatkov, potrebnih za preiskavo.

12. Komisija je zato poslala vprašalnik samo enemu proizvajalcu, upravičenemu do tega pregleda, namreč Pearl Engineering Polymers Ltd („družba“), ki je vprašalnik tudi izpolnil in ji ga vrnil. Vprašalnik je bil poslan tudi indijski vladi. Komisija je prejela odgovore družbe in indijske vlade.

13. Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so potekali v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:

1. vlada Indije:

Ministrstvo za trgovino, New Delhi

2. proizvajalci izvozniki v Indiji:

Pearl Engineering Polymers Ltd, New Delhi.

VI. Razkritje in pripombe na postopek

14. Indijska vlada in druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagala sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za edinega sodelujočega indijskega proizvajalca in nesodelujočega proizvajalca izvoznika, navedenega tudi v prilogi k obvestilu o začetku, in namenu, da se obstoječi ukrepi ohranijo za vse druge družbe, ki niso sodelovale v tem delnem vmesnem pregledu. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Vsa stališča in pripombe so bile ustrezno upoštevane, kot je navedeno spodaj.

B. ZADEVNI IZDELEK

15. Izdelek, obravnavan pri tem pregledu, je enak izdelku iz Uredbe Sveta (ES) št. 193/2007, tj. PET z viskoznim številom 78 ml/g ali več, po standardu ISO 1628-5, s poreklom iz zadevne države. Zdaj je uvrščen pod oznako KN 3907 60 20.

C. SUBVENCIJE

I. Uvod

16. Na podlagi informacij, ki sta jih zagotovila indijska vlada in edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ter odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(a) Shema vnaprejšnjih odobritev („Advance Authorisation Scheme“ – „AAS“, prvotno znana kot Shema vnaprejšnjih dovoljenj („Advance Licence Scheme“)),

(b) Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („Duty Entitlement Passbook Scheme“ – „DEPS“),

(c) Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („Export Promotion Capital Goods Scheme“ – „EPCGS“),

(d) Shema oprostitve davka od dohodka („ITES“)

(e) Shema usmeritve v trg („FMS“)

(f) Shema dodatka za doseganje ciljne stopnje izvoza („TPS“)

17. Zgoraj navedene sheme (a) (b) (c) (e) in (f) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „izvozne in uvozne politike“, ki jih izdaja Ministrstvo za trgovino vsakih pet let in se redno posodabljajo. Eden od dokumentov izvozne in uvozne politike je pomemben za OPP pri tem primeru, tj. petletni načrt v zvezi z obdobjem od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 04–09“). Poleg tega indijska vlada v priročniku o postopkih – od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009, Zvezek I („HOP I 04–09“) določa tudi postopke, ki urejajo politiko EXIM 04–09. Priročnik o postopkih se prav tako redno posodablja.

18. Sheme oprostitve davka od dohodka iz točke (d) temeljijo na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki je vsako leto spremenjen z Zakonom o financah.

19. V skladu s členom 11(10) osnovne uredbe je Komisija povabila indijsko vlado na dodatna posvetovanja o spremenjenih in nespremenjenih shemah, na katerih bi razjasnili dejansko stanje v zvezi z domnevnimi shemami in dosegli sporazumno rešitev. Po teh posvetovanjih in glede na to, da v zvezi s temi shemami ni bila dosežena sporazumna rešitev, je Komisija vse sheme vključila v preiskavo subvencioniranja.

20. Zainteresirana stranka, ki je zastopala industrijo Skupnosti, je trdila, da je indijskim izvoznikom še naprej na voljo več drugih shem in subvencij. Vendar na podlagi informacij ni bilo dokončno dokazano, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik te sheme uporabljal. Zato ta vprašanja niso dodatno obravnavana za ta postopek.

II. Posamezne sheme

1 Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

(a) Pravna podlaga

21. Podroben opis sheme je vsebovan v oddelkih 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 04–09 in poglavjih 4.1 do 4.30 HOP I 04–09. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, zaradi katere je bila z Uredbo Sveta (ES) št. 193/2007 uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, imenovala Shema vnaprejšnjih dovoljenj.

(b) Upravičenost

22. AAS sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi (23). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s spremljajočimi proizvajalci, so upravičeni do fizičnega izvoza v okviru AAS in do AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki oskrbujejo končnega izvoznika, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 politike EXIM 04–09, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov („EOU“), so upravičeni do predvidenega izvoza v okviru AAS. Končno so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do ugodnosti „predvidenega izvoza“ v okviru podshem za vnaprejšnjo pripustitev naročil („Advance Release Order“ – „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva.

(c) Praktično izvajanje

23. Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i) Fizični izvoz: To je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti območje Indije. Uvozno nadomestilo in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta navedena v dovoljenju.

(ii) Letne potrebe: Takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino (npr. kemični in podobni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, opredeljene glede na pretekli izvoz – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov.

(iii) Vmesne dobave: Ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti dokončani izdelek.

(iv) Predvideni izvoz: Ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavkov 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) politike EXIM 04–09. Po navedbah indijske vlade je predvideni izvoz povezan s transakcijami, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Kot predvideni izvoz se šteje več kategorij dobave, če se blago izdeluje v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi v posebni ekonomski coni („SEZ“).

(v) ARO: Imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva prek ARO. V takih primerih so vnaprejšnje odobritve validirane kot ARO in potrjene domačemu dobavitelju ob dobavi izdelkov, ki so določeni v njih. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 04–09 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine.

(vi) Vzajemni notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre vzajemni notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 04–09 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine).

24. Ugotovljeno je bilo, da je med OPP sodelujoči izvoznik pridobil koncesije le za dve podshemi, povezani z zadevnim izdelkom, in sicer (i) AAS za fizični izvoz in (iv) AAS za predvideni izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za ostale neuporabljene podsheme.

25. Po uvedbi zdaj veljavne dokončne izravnalne dajatve z Uredbo Sveta (ES) št. 193/2007 je indijska vlada spremenila sistem preverjanja, ki se uporablja za AAS. To dejansko pomeni, da je za namene preverjanja s strani indijskih organov imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe dajatev prostega uvoženega/na domačem trgu nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavja 4.26, 4.30 in Dodatek 23 HOP I 04–09), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni revizor/poslovodni računovodja, ki izda potrdilo, da so predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane in so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, verodostojne in pravilne glede vseh zahtev. Vendar navedene določbe veljajo le za vnaprejšnje odobritve, izdane 13. maja 2005 ali pozneje. Za vse vnaprejšnje odobritve ali vnaprejšnja dovoljenja, izdana pred tem datumom, morajo imetniki upoštevati prejšnje določbe o preverjanju, tj. voditi morajo verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem v določeni obliki iz Dodatka 18 (poglavje 4.30 in Dodatek 18 HOP I 02–07).

26. V zvezi s podshemami, ki jih je med OPP uporabljal edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, tj. fizični izvoz in predvideni izvoz, indijska vlada določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je navedeno v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci med uvozom in izvozom na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi indijska vlada na podlagi standardnih input-output norm (SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP II 04–09.

27. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se SION redno revidirajo. Ker je edini sodelujoči izvoznik uporabljal dovoljenja, izdana v različnih obdobjih, je to pomenilo, da je ta družba v OPP uporabljala tudi različne SION.

28. Uvožene surovine niso prenosljive in se morajo uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).

29. V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da dejanska evidenca potrošnje za zadevni izdelek ne obstaja, čeprav je lahko sodelujoči proizvajalec izvoznik opredelil skupno potrošnjo surovin. Potrošnja je bila le domnevno v skladu s SION. Zato ni bilo možno ugotoviti, ali zahteve SION, določene v skladu s posameznimi odobritvami/dovoljenji, v zvezi z dajatve prostimi surovinami presegajo material, ki je potreben za proizvodnjo referenčne količine nastalega izvoznega izdelka.

30. Poleg tega je bilo v preiskavi v zvezi s pregledom ugotovljeno, da so bile surovine uvožene v skladu s tremi različnimi odobritvami/dovoljenji in različnimi normami SION in so bile potem združene in fizično vključene v proizvodni postopek enakega izvoženega blaga. Dejstvo, da obstajajo trije različni SION z različnimi normami potrošnje za vsako surovino, dodatno kaže, da je težko določiti dejansko potrošnjo sodelujočega izvoznika. V zvezi s tem je jasno, da je evidenca dejanske potrošnje osnovna zahteva, ki omogoča preverjanje, ali dajatve proste surovine presegajo material, ki je potreben za proizvodnjo referenčne količine nastalega izvoznega izdelka.

31. Preiskava v zvezi s pregledom je tudi pokazala, da zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi, niso bile upoštevane ali še niso bile preizkušene v praksi. Za vnaprejšnja dovoljenja, izdana pred 13. majem 2005, potrebne dejanske evidence potrošnje in zaloge (tj. Dodatek 18) niso bile poslane ustreznim organom, zato jih indijska vlada ni nadzorovala. Za vnaprejšnje odobritve, izdane po 13. maju 2005, je treba predložiti potrebne dejanske evidence potrošnje in zaloge, vendar indijska vlada še ni preverila, ali te evidence izpolnjujejo zahteve politike EXIM. Evidence so preverili zunanji pooblaščeni revizorji v skladu z ustrezno indijsko zakonodajo, kot je navedeno v uvodni izjavi (25), vendar družba ali pooblaščeni revizor ni imel dokumentacije o izvedbi tega postopka potrjevanja. Načrt revizije ali kakršna koli druga dokazila o opravljeni reviziji, evidentirane informacije o uporabljeni metodologiji in posebnih zahtevah za tako natančno delo, za katerega je potrebno podrobno tehnično znanje o proizvodnih postopkih, zahtevah politike EXIM in računovodskih postopkih, niso bili na voljo. Glede na to se šteje, da preiskovani izvoznik ni mogel dokazati, da so bile ustrezne določbe EXIM izpolnjene.

(d) Pripombe o razkritju

32. Sodelujoči izvoznik je spodbijal zgoraj navedene ugotovitve, zlasti glede sklepov, ki zadevajo pooblaščene revizorje, kot so natančno pojasnjeni v uvodni izjavi 31. V podporo je navajal, da ni nacionalnih ali mednarodnih pravnih določb, ki bi od revidirane družbe zahtevale, da vodi evidenco o izvedbi revizije. Ravno nasprotno, indijski zakon določa, da je delovna dokumentacija last revizorja. V takšnih okoliščinah in ob upoštevanju, da pred preveritvenim obiskom ni bil vložen zahtevek za srečanje z pooblaščenim revizorjem, se revidirani družbi ne bi smelo očitati dejstva, da v času obiska ni imela takšne podporne dokumentacije. Poleg tega se je trdilo, da osnovna uredba v nobenem primeru ne bi dovoljevala službam Komisije, da preverijo dokumente zunaj preiskovane družbe, kot bi to lahko storil neodvisni revizor. Utemeljevalo se je tudi, da je dejanska potrošnja edinega sodelujočega proizvajalca višja od norm SION za posamezne surovine in da odpust dajatev ni bil presežen.

33. V zvezi se tem se opozarja, da sta postopek preverjanja, ki ga je izvedel pooblaščeni revizor, in izdaja ustreznega potrdila del sistema preverjanja, ki ga je uvedla indijska vlada in njena politika EXIM. Zato je politika EXIM uvedla pooblaščenega revizorja kot akterja pri izvajanju sistema in Komisija je morala preučiti, ali je bil omenjeni sistem preverjanja tudi dejansko uporabljen. Dejstvo, da družba mogla dokazati, da niti sama niti imenovani pooblaščeni računovodja nimata nikakršne evidence o opravljenih pregledih zaradi izdaje certifikata, ki ga določa politika EXIM, kaže, da družba ni mogla dokazati izpolnjevanja zahtev zadevnih določb politike EXIM. Kar zadeva trditev družbe, da v nobenem primeru ni bilo presežnega odpusta dajatev, se opozarja, da je dejansko stanje, ugotovljeno na kraju samem (tj. mešanica surovin in proizvedenih izdelkov, uporaba različnih norm SION, pomanjkanje evidence dejanske porabe v skladu s politiko EXIM) ob neizvedbi potrebnih končnih ukrepov preverjanja s strani indijske vlade, pokazalo, da ni bil mogoč nikakršen izračun glede dejanske porabe in posledičnega presežnega odpusta dajatev v okviru posameznih odobritev/dovoljenj in norm SION.

(e) Sklepna ugotovitev

34. Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti.

35. Poleg tega so AAS za fizični izvoz in AAS za predvideni izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more prejeti ugodnosti iz teh shem.

36. Nobena od podshem, ki se uporabljata v tem primeru, se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnega povračila dajatev v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Nista v skladu s predpisi iz Priloge I(i), Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoženega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker so dajatve proste surovine, uvožene v skladu z odobritvami/dovoljenji z različnimi izkoristki SION, združene v enakem proizvodnem postopku za izvoženo blago. Takšen postopek ne omogoča indijski vladi dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene v izvozni proizvodnji, in meril SION, v skladu s katerim naj bi jih primerjali. Poleg tega indijska vlada ni izvajala ali dokončala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene dejanske evidence potrošnje. Prav tako ni izvedla dodatne proučitve na podlagi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to običajno morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi). Poleg tega se opozarja, da zadevna družba ni imela evidence potrošnje, ki bi omogočala preveritev dejanske potrošnje surovin za posamezne vrste izdelka. Torej niti ob uvedbi učinkovitega kontrolnega sistema indijska vlada ne bi mogla ugotoviti, kakšne količine surovin so bile potrošene pri proizvodnji izvoženega izdelka. Končno, zaradi vključitve pooblaščenih revizorjev v postopek preverjanja se sistem preverjanja ni izboljšal, ker ni natančnih pravil, kako morajo pooblaščeni revizorji izvajati dodeljene naloge, in informacije, predložene med preiskavo, niso mogle zagotoviti izpolnjevanja navedenih pravil iz osnovne uredbe.

37. Proti tema podshemama je torej mogoče izvesti izravnalne ukrepe.

(f) Izračun zneska subvencije

38. Zaradi odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ustrezen postopek spremljanja ne obstaja, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračila in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze za zavrnitev domnevne ustreznosti sistema preverjanja.

39. Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu z uporabljenima shemama in uporabljen za zadevni izdelek med OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so bile potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili zahtevki upravičeni. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

40. Stopnja subvencije za to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca je 12,8 %.

2. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a) Pravna podlaga

41. Podroben opis DEPBS je zajet v odstavku 4.3 politike EXIM 04–09 in poglavju 4 HOP I 04–09.

42. Ugotovljeno je, da sodelujoči proizvajalec izvoznik iz DEPBS ni prejemal ugodnosti, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. Zato se ne zdi potrebna nadaljnja analiza sheme v okviru te preiskave.

3. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a) Pravna podlaga

43. Podroben opis EPCGS je zajet v poglavju 5 politike EXIM 04–09 in poglavju 5 HOP I 04–09.

(b) Upravičenost

44. Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, povezani s spremljajočimi proizvajalci in izvajalci storitev.

(c) Praktično izvajanje

45. Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in – od aprila 2003 – do 10 let starega že rabljenega investicijskega blaga) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda indijska vlada po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. Shema od aprila 2000 določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo v skladu s shemo. Do 31. marca 2000 je veljala stopnja dajatve 11 % (vključno z dodatno dajatvijo 10 %) in, v primeru uvoza z visoko vrednostjo, stopnja dajatve nič. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju.

46. Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi na domačem trgu. V tem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi dajatev prost uvoz delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

(d) Pripombe o razkritju

47. Ob razkritju ni bilo predloženih nobenih pripomb glede EPCG.

(e) Sklepne ugotovitve o shemi EPCG

48. EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese ugodnost, saj dajatve, privarčevane na uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost.

49. EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in proti njej se lahko v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

50. Končno, ta shema se ne more šteti kot dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v Prilogi I(i) k osnovni uredbi, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoženih izdelkov.

(f) Izračun zneska subvencije

51. Sodelujoči izvoznik med OP ni kupil nobenega investicijskega blaga. Kljub temu je družba še naprej izkoriščala oprostitev dajatve za investicijsko blago, kupljeno pred OP, za znesek, kot je bil ugotovljen v prvotni preiskavi. Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, je bil znesek subvencije v OPP izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki izraža dejansko amortizacijsko dobo takšnega investicijskega blaga proizvajalca izvoznika. V skladu z ustaljeno prakso je bil tako izračunan znesek, ki se nanaša na OPP, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti, s čimer se je upoštevala polna vrednost ugodnosti v določenem času. Pristojbine, potrebne za pridobitev subvencije, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljeni znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Stopnja subvencije za to ugodnost, ki jo je prejemala družba med OPP, je bila 0,3 %.

4. Shema oprostitve davka od dohodka („ITES“)

(a) Pravna podlaga

Oddelek 80HHC Zakona o davku na dohodek iz leta 1961 („ZDD“)

52. V skladu s to shemo lahko izvozniki izkoristijo delno oprostitev davka od dohodka za dobičke od izvoza. Pravna podlaga za to oprostitev je bila določena z oddelkom 80HHC ZDD.

53. Ta določba je bila odpravljena od leta pregleda 2005–2006 (tj. za poslovno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) in zato oddelek 80HHC ZDD ne zajema ugodnosti od 31. marca 2004. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik ni prejemal ugodnosti iz te sheme med OPP. Ker je bila shema preklicana, v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe ne bo izravnana.

5. Shema usmeritve v trg („FMS“)

(a) Pravna podlaga

54. Podroben opis FMS je zajet v poglavju 3,9 politike EXIM 04–09 in poglavju 3,20 HOP I 04–09. Medtem ko je družba predložila poročilo o tej shemi, je bilo s preiskavo ugotovljeno, da v OPP ni bila prejeta nobena ugodnost. Ker je bilo ugotovljeno, da sodelujoči proizvajalec izvoznik iz te sheme ni prejemal ugodnosti, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, ni potrebna nadaljnja analiza sheme v okviru te preiskave.

6. Shema dodatka za doseganje ciljne stopnje izvoza („TPS“)

(a) Pravna podlaga

55. Podroben opis TPS je zajet v poglavju 3,7 politike EXIM 04–09 in poglavju 3,2 HOP I 04–09.

(b) Upravičenost

56. Do vložitve zahtevka za to shemo je upravičen kateri koli proizvajalec izvoznik.

(c) Praktično izvajanje

57. Namen te sheme je dodelitev premije družbam, ki povečajo rast prihodka od izvoza. Zato shema upravičenim družbam omogoča, da uporabijo kredit za dajatve v višini 5 % do 15 % zneska na podlagi razlike med vrednostmi FOB za izvoz, opravljen v 2 zaporednih poslovnih letih.

58. Družbe, ki želijo uporabljati shemo, morajo predložiti zahtevek pri Ministrstvu za trgovino in industrijo. Po odobritvi ustrezni organi izdajo dovoljenje, v katerem je naveden znesek kredita za dajatve.

59. Ta shema je bila prekinjena marca 2006 in postopno nadomeščena z novima shemama, in sicer Shemo usmeritve v trg in Shemo usmeritve v izdelek. Vendar so lahko družbe zaprosile za dovoljenje TPS do marca 2007 in družbe, ki uporabljajo shemo, lahko ustrezne pravice do kredita za dajatve uveljavljajo od marca 2009.

(d) Pripombe o razkritju

60. Sodelujoči proizvajalec je menil, da družba v OPP ni koristila nikakršne ugodnosti te sheme in glede na to, da je bila leta 2006 shema preklicana, ne bi smela biti izravnana. Vendar je v skladu s zgornjim podrobnim pojasnilom preiskava pokazala, da je bila družbi v OPP dodeljena ugodnost, poleg tega pa lahko družbe kljub dejanski opustitvi sheme še vedno koristijo njene ugodnosti do leta 2009.

(e) Sklepne ugotovitve o Shemi dodatka za doseganje ciljne stopnje izvoza

61. TPS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Kredit za dajatve TPS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta kredit naknadno uporabljen za nadomestitev uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega kredit za dajatve TPS zagotavlja ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.

62. Poleg tega je TPS zakonsko odvisen od opravljenega izvoza in se zato šteje za specifičnega ter se proti njemu lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe.

63. Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov, določenih v Prilogi I(i), Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) ter Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na porabljene surovine. Na voljo ni sistema ali postopka za ugotavljanje, katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka oziroma ali je bilo plačilo uvoznih dajatev presežno v smislu Priloge I(i) in prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti TPS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Izvoznik prejme ugodnost, če le poveča izvozni promet, pri čemer mu ni treba dokazati, da so bile surovine uvožene. Zato so do ugodnosti iz TPS upravičeni tudi izvozniki, ki nabavljajo vse svoje surovine lokalno in ne uvažajo blaga, ki se lahko uporablja kot surovina.

(f) Izračun zneska subvencije

64. Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, je bil izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP, kot jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik po obračunskem načelu knjižil kot prihodek na stopnji izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

65. Stopnja subvencije za to shemo med OPP za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika je 0,7 %.

III. Znesek subvencij, proti katerim se uvede izravnalni ukrep

66. Opozoriti je treba, da je bila pri prvotni preiskavi za edinega proizvajalca izvoznika, ki je sodeloval pri sedanjem delnem vmesnem pregledu, ugotovljena stopnja subvencije 5,8 %.

67. Med sedanjim delnim vmesnim pregledom je bilo ugotovljeno, da je znesek izravnalnih subvencij, izražen ad valorem , 13,8 %, kot je navedeno spodaj:

SHEMA→ | ALS | DEPBS | EPCGS | ITIRAD | FMS | TPS | Skupaj |

DRUŽBA↓ | % | % | % | % | % | % | % |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13.8 |

68. Glede na to je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika povečala.

D. IZRAVNALNI IN PROTIDAMPINŠKI UKREPI

I. Izravnalni ukrepi

69. V skladu z določbami člena 19 osnovne uredbe in razlogi za ta delni vmesni pregled iz točke 3 obvestila o začetku je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za edinega sodelujočega proizvajalca povečala s 5,8 % na 13,8 % in je treba zato ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je uvedena za tega proizvajalca izvoznika z Uredbo Sveta (ES) št. 193/2007.

70. Druga družba, ki jo je zadeval sedanji delni vmesni pregled, in sicer Reliance Industries Ltd, je imela najvišjo stopnjo subvencije pri prvotni preiskavi, vendar pri tem pregledu ni sodelovala. Ker ta družba ni sodelovala, je morala ocena temeljiti na najboljših razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 28 osnovne uredbe. Poleg tega je v zvezi s tem in glede na ugotovitve za sodelujočega izvoznika verjetno, da bo ta nesodelujoči proizvajalec izvoznik še naprej prejemal ugodnosti iz preiskovanih shem subvencioniranja vsaj na enaki stopnji, kot je bila določena za sodelujočo družbo. Zato je treba ugotoviti, da se je tudi stopnja subvencioniranja za nesodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ga zadeva pregled, povečala na 13,8 % in je treba zato ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je uvedena za tega proizvajalca izvoznika z Uredbo Sveta (ES) št. 193/2007.

71. Za družbe, ki so sodelovale pri prvotni preiskavi, vendar je bilo zanje v prilogi k obvestilu o začetku ugotovljeno, da jih preiskava ne zadeva, ni bilo dokazov, da je treba stopnje izravnalne in protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za takšne družbe, ponovno izračunati. Zato se individualne stopnje dajatve, ki se uporabljajo za vse druge stranke, razen družb Pearl Engineering in Reliance Industries, iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 193/2007 ne spremenijo.

72. Nasprotno je treba za družbe, ki niso sodelovale niti pri tem pregledu niti pri prvotni preiskavi, šteti, da še naprej prejemajo ugodnosti iz preiskovanih shem subvencioniranja vsaj na enaki stopnji, kot je bila ugotovljena za edino sodelujočo družbo. Da bi se izognili nagrajevanju nesodelovanja, se zdi primerno, da se stopnja subvencioniranja, ki se uporablja za „vse druge družbe“, določi kot najvišja stopnja za katero koli družbo, ki je sodelovala pri prvotni preiskavi, tj. 13,8 %.

73. Spremenjene stopnje izravnalne dajatve je treba določiti na ravni novih stopenj subvencioniranja, ugotovljenih pri sedanjem pregledu, ker so stopnje škode, izračunane pri prvotni protisubvencijski preiskavi, ostale višje.

74. Stopnje izravnalne dajatve za posamezno družbo, določene v tej uredbi, izražajo stanje, ugotovljeno med delnim vmesnim pregledom. Tako se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki so ga izdelale te družbe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga je izdelala katera koli druga družba, ki ni izrecno omenjena v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno omenjenimi, se ne morejo uporabljati te stopnje dajatev in zanj velja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

75. Da bi preprečili, da bi se zaradi nihanj cen PET, ki so posledica sprememb cen surove nafte, pobirale večje dajatve, je treba opozoriti, da so ukrepi določeni kot posebna dajatev na tono. Določeni znesek temelji na uporabi stopnje izravnalne dajatve za izvozne cene CIF, ki so se uporabljale za izračun stopnje odprave škode pri prvotni preiskavi. Po enaki metodi so bile določene spremenjene stopnje posebne dajatve pri tem pregledu.

76. Zato je treba stopnje in dajatve, ki se uporabljajo, izračunati, kot je prikazano v spodnji tabeli.

Stopnja izravnalne dajatve | Predlagana stopnja izravnalne dajatve |

Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 69,4 | EUR/t |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 74,6 | EUR/t |

Senpet Ltd | 4,43 % | 22,0 | EUR/t |

Futura Polyeters Ltd | 0 % | 0,0 | EUR/t |

South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 106,5 | EUR/t |

Vse druge družbe | 13,8 % | 69,4 | EUR/t |

77. Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj izravnalne dajatve družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji[6] skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezanimi s spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

II. Protidampinški ukrepi

78. Sprememba stopnje izravnalne dajatve bo vplivala na dokončno protidampinško dajatev, ki je uvedena za proizvajalce v Indiji z Uredbo (ES) št. 192/2007.

79. Pri prvotni protidampinški preiskavi je bila protidampinška dajatev prilagojena, da bi se izognili dvojnemu štetju vpliva ugodnosti zaradi izvoznih subvencij. V zvezi s tem člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, in člen 24(1) osnovne protisubvencijske uredbe določata, da za noben izdelek ne veljajo hkrati protidampinški in izravnalni ukrepi za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja. Pri prvotni protisubvencijski preiskavi in sedanjem delnem vmesnem pregledu je bilo ugotovljeno, da so nekatere preiskovane subvencijske sheme, za katere je bilo ugotovljeno, da se lahko proti njim uvede izravnalni ukrep, predstavljale izvozne subvencije v smislu člena 3(4)(a) osnovne protisubvencijske uredbe. Te subvencije so kot take vplivale na izvozno ceno indijskih proizvajalcev izvoznikov in povzročile višjo stopnjo dampinga. To pomeni, da so bile dokončne stopnje dampinga, ugotovljene pri prvotni protidampinški preiskavi, delno posledica obstoja izvoznih subvencij.

80. Zato je treba dokončne stopnje protidampinške dajatve za zadevne proizvajalce izvoznike prilagoditi, da se spremenjena stopnja ugodnosti zaradi uvoznih subvencij v OPP upošteva pri sedanjem delnem vmesnem pregledu, da izraža dejansko stopnjo dampinga, ki po uvedbi prilagojene dokončne izravnalne dajatve ostane za kompenzacijo učinka izvoznih subvencij.

81. To pomeni, da bo treba nove stopnje subvencij upoštevati pri prilagoditvi prej ugotovljenih stopenj dampinga.

82. Zato je treba stopnje in dajatve, ki se uporabljajo za zadevne družbe, izračunati, kot je prikazano v spodnji tabeli.

Stopnja izravnalne dajatve (na podlagi izvoznih subvencij) | Stopnja odprave škode | Stopnja protidampinške dajatve | Predlagana protidampinška dajatev |

Reliance Industries Ltd | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 | EUR/t |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8 % | 33,6 % | 16,2 % | 87,5 | EUR/t |

Senpet Ltd | 4,43 % | 44,3 % | 39,9 % | 200,9 | EUR/t |

Futura Polyesters Ltd | 0 % | 44,3 % | 14.7 % | 161,2 | EUR/t |

South Asian Petrochem Ltd | 13,9 % | 44,3 % | 11,6 % | 88,9 | EUR/t |

Vse druge družbe | 13,8 % | 44,3 % | 30,5 % | 153,6 | EUR/t |

83. Za zagotovitev ustrezne uveljavitve izravnalnih in protidampinških dajatev mora stopnja preostale dajatve veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki v OPP niso izvažale. Slednje so vabljene, da po izpolnitvi zahtev iz člena 20 osnovne uredbe predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi bilo njihovo stanje preučeno individualno –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 193/2007 se nadomesti z naslednjim: „Razen kot določa člen 2, je stopnja izravnalne dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelke, izdelane v spodaj navedenih družbah, naslednja:

Država | Družba | Izravnalna dajatev (EUR/tono) | Dodatna oznaka TARIC |

Indija | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 |

Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 |

Indija | Senpet Ltd | 22,0 | A183 |

Indija | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 |

Indija | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |

Indija | Vse druge družbe | 69,4 | A999 |

Člen 2

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 192/2007 se nadomesti z naslednjim: „Razen v primerih iz člena 2, je stopnja protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, kot sledi:

Država | Družba | Protidampinška dajatev (EUR/tono) | Dodatna oznaka TARIC |

Indija | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 |

Indija | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 |

Indija | Senpet Ltd | 200,9 | A183 |

Indija | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |

Indija | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |

Indija | Vse druge družbe | 153,6 | A999 |

Indonezija | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |

Indonezija | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |

Indonezija | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |

Indonezija | Vse druge družbe | 187,7 | A999 |

Malezija | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |

Malezija | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |

Malezija | Vse druge družbe | 160,1 | A999 |

Republika Koreja | SK Chemicals Group: SK Chemicals Co. Ltd Huvis Corp. | 0 0 | A196 A196 |

Republika Koreja | KP Chemical Group: Honam Petrochemicals Corp. KP Chemical Corp. | 0 0 | A195 A195 |

Republika Koreja | Vse druge družbe | 148,3 | A999 |

Tajvan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |

Tajvan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |

Tajvan | Vse druge družbe | 143,4 | A999 |

Tajska | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |

Tajska | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |

Tajska | Vse druge družbe | 83,2 | A999 |

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

[2] UL L 301, 30.11.2000, str. 1.

[3] UL L 59, 27.2.2007, str. 34.

[4] UL L 59, 27.2.2007, str. 1.

[5] UL C 227, 27.9.2007, str. 16.

[6] Evropska komisija – Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H –N-105 [ ] B-1049 Bruselj.