EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1476 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
K UREDBI EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami 
{COM(2011) 843 kon č.} 
{SEC(2011) 1475 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Temeljni izziv, ki ga obravnava predlagani instru ment partnerstva, je posledica globalizacije: 
struktura svetovnega gospodarstva se  spreminja, prihaja do prenosa mo či, blaginja je 
razpršena, novi akterji vs e bolj oblikujejo mednarodno age ndo. Skupina G-20 med drugim 
simbolizira te spremembe: spoznanje, da bo nov mednarodni red po časi nadomestil prejšnjo 
strukturo mo či, je še kako utemeljeno v realnosti, le da se v časih pretirano poudarja hitrost 
sprememb. 
Še zlasti: * pojav novih velesil, kot so I ndija in Kitajska ali Južna Afri ka in Brazilija, je spremenil 
mednarodni red, saj imajo te države vse pomem bnejšo vlogo v mednarodnem gospodarstvu in 
trgovini, v ve čstranskih forumih (ZN, G-20) in pr i obravnavi izzivov svetovnega pomena. 
Čeprav sta razvoj in zmanjševanje revš čine še vedno klju čna cilja, se te države vse bolj 
oddaljujejo od statusa držav v razvoju;  
* EU je razvila široko zasnovane zavezujo če sporazume s klju čnimi partnerji in gospodarstvi 
v vzponu za obravnavo dvostranskih vprašanj in  zadev svetovnega pomena. Izvajanje teh 
sporazumov zahteva zbirko orodij, poseben instrument financiranja, s čimer EU lahko 
spodbuja svoje interese po vsem svetu in obravnava globalna vprašanja, kjer koli je to 
potrebno; 
* sedanji instrument za sodelovanje z indus trializiranimi državami (ICI) ima omejeno 
zemljepisno obmo čje, saj zajema samo 17 držav in o zemelj z visokim dohodkom, medtem ko 
instrument za razvojno sodelovanje (DCI) zajema države, kot so Indija, Kitajska, Južna Afrika 
in Brazilija, vendar samo za odhodke, ki se  nanašajo na uradno razvojno pomo č; 
* odnosi in gospodarske vezi med EU in Ru sijo so znatno napredovali, kar kaže na 
pomembnost Rusije kot strate škega partnerj a, ki daleč presega razvojno s odelovanje. Potreba 
po finančni pomoči se je zmanjšala. Rusija si želi bi ti obravnavana kot ena kovreden partner in 
je tudi sama postala donatorka. Predlagani inst rument partnerstva bi pos tal glavni instrument 
za sodelovanje z Rusijo.  
2. A
NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
EU je sklenila številne mednarodne sporazume s partnerskimi državami po vsem svetu, ki jih 
posamezne države članice ne bi mogle skleniti in ki vsem zagotavljajo vpliv na pravzaprav 
vseh podro čjih mednarodnih odnosov. S 27 državami članicami, ki delujejo v okviru skupnih 
politik in strategij, ima EU odlo čilno težo pri odzivu na svetovne izzive. Poleg tega je EU tudi 
v edinstvenem položaju, da lahko spodbuja nor me in standarde EU ter jih v okviru 
mednarodnega sodelovanja preob likuje v svetovne standarde. 
3. CILJI POBUDE EU 
Trenutno EU nima na voljo nobenega  instrumenta, ki bi ji omogo čil sodelovanje z novimi 
nastajajočimi in nastalimi velesilami pri vpr ašanjih, povezanih z uveljavljanjem klju čnih 
 
SL 3   SL interesov EU, in pri skupnih izzivih svet ovnega pomena (kot so na primer podnebne 
spremembe).  
Trenutno je tako sodelovanje mogo če v okviru instrumenta za sodelovanje z 
industrializiranimi državam i (ICI), ki pa je omejen na 17 visoko industrializiranih držav ali 
držav z visokim dohodkom (npr. Združene države , Japonska, Koreja, zalivske države).  
Sodelovanje z državami, kot so Kitajska, Indija  in Brazilija, spada v okvir instrumenta za 
razvojno sodelovanje (DCI), kar pomeni, da je  to sodelovanje omejeno na ukrepe, ki so 
neposredno povezani z zmanjševanjem/izkoreninjenjem revš čine v državah upravi čenkah. 
Namen predlaganega instrume nta partnerstva je prese či omejitev EU, da bi se lahko čim 
učinkoviteje mednarodno udejstvovala. S tem bi bila zapolnjena zgor aj opisana vrzel, kar nam 
zlasti omogo ča izvajanje agend, ki presegajo razvojno sodelovanje z novimi velesilami, 
obenem pa tudi zagovarjanje klju čne agende EU po vsem svet u v odnosu do katere koli druge 
partnerske države, če je potrebno. 
Instrument si bo prizadeval za naslednje posebne cilje: 
(a) izvajanje mednarodne razs ežnosti strategije „Evropa 2020“ s podpiranjem 
dvostranskega, regionalnega in medr egionalnega sodelovanja v okviru 
strategij EU za partnerstvo, s sp odbujanjem dialogov o politiki ter z 
razvijanjem skupinskih pr istopov k izzivom svetovnega  pomena in odzivov 
nanje;  
(b) izboljšanje dostopa do trga ter razvijan je trgovinskih, naložbenih in poslovnih 
priložnosti za evropska podjetja, zlasti  MSP, z gospodarskimi partnerstvi ter 
poslovnim in zakonodajnim sodelovanjem; 
(c) krepitev vsesplošnega razumevanja in prepoznavnosti Unije in njene vloge v 
svetu z javno diplomacijo, izobraževal nim/akademskim sodelovanjem ter 
dejavnostmi ozaveš čanja za spodbujanje vredno t in interesov Unije. 
4. MOŽNI NA ČINI UKREPANJA  
Načeloma so na voljo štiri možni na čini ukrepanja: prenehanje izvajanja instrumenta ICI, 
ohranitev obstoje čega stanja, sprememba instrumenta DCI, da se dovolijo odhodki, ki se ne 
nanašajo na uradno razvojno pomo čjo, ali nov instrument, ki temelji na ICI/ICI+.  
Po preudarni presoji se zdi, da preneh anje izvajanja ICI ali ohranitev obstoje čega stanja nista 
politično najprimernejši rešitvi. Če se omejimo izklju čno na odhodke, povezane z 
zmanjševanjem revš čine, oziroma se pri sodelovanju z razvijajo čimi se velesilami 
osredotočimo samo na to vprašanje, potem s tem umetno omejujemo diplomatsko agendo EU 
in zapostavljamo klju čne interese EU. 
Možnost spreminjanja instrumenta za razvojno sodelovanje, da se dovolijo odhodki, ki niso 
povezani z uradno razvojno pomo čjo, bi imela prednost zemljepisne usklajenosti (en 
instrument na državo), vendar pa bi resno ovi ro predstavljale težave pri upravljanju enega 
instrumenta z dvema zelo razli čnima ciljema.  
 
SL 4   SL 5. OCENA U ČINKOV  
GOSPODARSKI : 
Izvajanje novega instrumenta partnerstva bi EU zagotovilo še eno priložnost za spodbujanje 
njenih podjetij (zlasti MSP) in  izdelkov. Ustvarilo bi finan čno možnost za podpiranje podjetij 
EU v tretjih državah z zagotavljanjem spodbud za konkuren čnost in inovati vnost EU na na čin, 
ki bi še naprej dopolnjeval ukrepe, financirane v okviru programa za konkuren čnost in MSP 
ter v okviru pobude Obzorje 2020 (raziskave in inova cije), ter s podpir anjem mednarodne 
trgovine in naložb EU, ki bi lahko postopoma olajšale tuje nalo žbe v EU. Obravnavala bi se 
lahko številna podro čja sodelovanja, med drugim podnebne spremembe, okolje, približevanje 
tehničnih predpisov in standardizacija, družbe na odgovornost podjetij, pravice intelektualne 
lastnine, varstvo osebnih poda tkov, najboljše prakse v gospoda rskih, trgovinskih in finan čnih 
zadevah. Tako bi se lahko okrepila gospodarska va rnost EU in ustvarila nova delovna mesta, 
kar bi ne nazadnje prispevalo h gospodarski ra sti. Novi instrument bi lahko spodbujal dobro 
razvite oblike gospodarskega sode lovanja med EU in partnerski mi državami. V tem okviru bi 
EU omogo čil, da pri oblikovanju programov politik in  njihovem izvajanju ustrezno upošteva 
vrednote, ki se nanašajo na okolje, trajnostn o energijo, družbo in zap oslovanje ter druge z 
blaginjo povezane vrednote. 
DRUŽBENI : 
Z usklajevanjem instrumentov financiranja med EU in državami članicami EU ter s 
podpiranjem skupnih dejavnosti z drugimi dvostranskimi in ve čstranskimi donatorji bi lahko 
ta novi instrument pomembno vplival na druž beno strukturo držav v vzponu. Lahko bi podprl 
reformo sistemov socialnega varstva, nacionaln e zaposlitvene politike, nacionalne politike za 
usposabljanje in razvoj spretnosti, izobra ževalne in raziskovalne programe ter okrepil 
nacionalne varnostne „mreže“. Pomembno bi prispeval k ustvarjanju dodatnih „zelenih“ delovnih mest, k pove čanju dohodka na prebivalca ter k u činkovitim strategijam socialne 
kohezije in zmanjševanja revš čine na nacionalni ravni. S tega vidika bi doprinesel k 
uspešnemu izvajanju mednarodne socialne agen de, ki jo podpirajo Mednarodna organizacija 
dela ZN in skupini G-8/G-20.  
O
KOLJSKI : 
Partnerstva EU v okviru novega in strumenta si bodo prizadevala s podbujati in krep iti rast in 
dolgoročni trajnostni razvoj okolja . S tega vidika se pri čakuje, da bo imel novi instrument 
ključno vlogo pri zagotavljanju podpore EU in pa rtnerskim državam pri ukrepih, povezanih z 
okoljem in podnebnimi spremembami, ter pri dial ogih o politiki. Instrument bi lahko podprl 
nizkooglji čni poslovni model tako, da bi zagotovil spodbude evropskemu zasebnemu sektorju. 
Podkrepljen s pozitivnimi r ezultati Konference Združenih narodov o podnebnih spremembah 
(COP-16), ki je potekala v Cancúnu, bi  lahko podjetjem EU pomagal razviti u činkovite in 
najcenejše politike za doseganje okolju prijaznih  ciljev v partnerskih državah. Prav tako bi 
gospodarstvom partnerskih držav omogo čil, da žanjejo polne okoljske , ekološke in energetsko 
učinkovite koristi inovacij. Instrument bi lahko omogo čil sodelovanje v smeri boljšega 
razumevanja gospodarskih in družbenih stroš kov, povezanih z izgubo biotske raznovrstnosti 
in poslabšanjem ekosistemov v državah svetovnega pomena.  
 
SL 5   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
S postopkom izlo čanja je bilo ocenjeno, da bi razširitev podro čja uporabe instrumenta za 
razvojno sodelovanje na ner azvojne ukrepe ustvarila tvegan je za nastanek napetosti med 
različnimi cilji, kar bi la hko vodilo k znatnim zamudam pri sprejemanju odlo čitev in 
izvajanju. Bolj se priporo ča izdelava novega enotnega in gl obalnega instrumenta, ki bi se 
osredotočal na zagovarjanje klju čnih interesov EU in obravnavo izzivov svetovnega pomena, 
njegov obseg dejavnosti pa bi bil jasno opredeljen. Velja torej priporo čilo, da se predlaga nov 
instrument, ki temelji na ICI/ICI+. 
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Proračun: 1,0 milijarde EUR v obdobju 2014–2020 (kar je  enako 1/70 ali približno 1,4 % vseh 
sredstev, predvidenih za odhodke v okviru postavke zunanji odnosi). 
Instrument partnerstva je pooblastitvena uredba, ki dolo ča bistvene elemente in podlago za 
ukrepanje EU. Konkretni ukrepi so opredeljeni v letnih akc ijskih programih, v katerih so 
podrobno dolo čene dejavnosti, ki jih bo izvajala EU, vklju čno z operativnimi cilji in 
pričakovanimi rezultati. Takrat se dolo čijo tudi operativni kazalniki ob upoštevanju 
posebnosti zadevnega ukrepa.  
Napredek v smeri treh posebnih ciljev (glej zgornjo to čko 3) se bo spremljal z naslednjimi 
ključnimi kazalniki u činka:  
(1) vpliv politik EU na obl ikovanje politik v klju čnih strateških part nerskih državah, ki 
jih zajema ta instrument; 
(2) delež EU v svetovni trgovini in v trgovini z državami, na katere so usmerjeni ukrepi 
v okviru tega instrumenta; 
(3) dojemanje EU v klju čnih strateških partnerskih država h, ki jih zajema ta instrument. 
Kazalniki, ki se bodo obi čajno uporabljali za merjenje u činka dejavnosti instrumenta 
partnerstva, bodo: število udeleženih podj etij, obseg, pomen in zahtevnost podpornih 
dejavnosti, stopnja sodelovanj a z evropsko poslovno mrežo in  delitev dela, zadovoljstvo 
podjetniških uporabnikov in doseganje  gospodarskih ciljev, tj. merljiv u činek na ustvarjanje 
novih delovnih mest, promet, neposredne tuje naložbe podjetij EU in skupen izvoz EU na 
ciljne trge. Kvalitativni in kvantitativni kazalniki za merjenje u činka teh dejavnosti se bodo 
nanašali na trende pri izmenjavi znanja, št evilo vzajemnih akademskih izmenjav, število 
udeležencev v programih, štipendij ter skupnih raziskovalnih in akademskih projektov. 
Rezultati se bodo merili tudi s pogostostjo in kakovos tjo medijske pokrito sti, z lokalnim 
povpraševanjem po dejavnostih, ki jih sponzorir a EU, in s stopnjo udeležbe na dogodkih EU.