SL Uradni list Evropske unije C 202/4

Objava povzetka glavnih elementov specifikacije v skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 202/04

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006 (1)

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO“

ES št.: CZ/PGI/0005/0446-29.04.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Úřad průmyslového vlastnictví Naslov: Antonína Čermáka 2a 168 00 Praha 6 ČESKÁ REPUBLIKA Tel. +420 220383111 Faks +420 224324718 E–naslov: posta@upv.cz

2. Vlagatelj:

Naziv: Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale Naslov: Karolíny Světlé 4 370 21 České Budějovice ČESKÁ REPUBLIKA Tel. +420 387705111 Faks — E–naslov: budvar@budvar.cz Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 2.1 Pivo

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime:

„Českobudějovické pivo“

4.2 Opis:

Svetlo pivo z značilno aromo, ki mu jo dajeta svetli slad in aromatični žatski hmelj, z rahlo izraženo grenčico in okusom po sladu, ki nastane zaradi razlike med doseženim in možnim vrenjem, ter ostrino, ki izvira iz naravno prisotnega ogljikovega dioksida.

Pivo je značilne svetlo zlate barve. Pri točenju v kozarec nastane rahla, kremasta pena. Zaradi visoke vsebnosti polifenolov iz aromatičnega žatskega hmelja so vse vrste piva „Českobudějovické pivo“ zelo pitne in priljubljene.

Pivo se deli na pet različnih vrst z izrazitim skupnim poreklom.

Svetli ležak

Vol. % alkohola: 4,6–5,3

Hmeljena pivina v %: 11,4–12,3

Grenčica v IBU: 20–24

Barva v EBC: 9–13

Vonj: srednje močan do močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju

Okus: rahlo do srednje izražena rahlo do srednje trpka grenčica, srednje močan do močan okus s sladkobnim pookusom, zaznavna ostrina

Dvakrat fermentirani svetli ležak

Vol. % alkohola: 4,6–5,3

Hmeljena pivina v %: 11,4–12,3

Grenčica v IBU: 20–24

Barva v EBC: 9–13

Vonj: srednje močan do močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju

Okus: rahlo do srednje izražena rahlo do srednje trpka grenčica, srednje do zelo močan okus s sladkobnim pookusom, zaznavna ostrina

Svetlo točeno pivo

Vol. % alkohola: 3,5–4,5

Hmeljena pivina v %: 9,5–10,1

Grenčica v IBU: 18–21

Barva v EBC: 8–12

Vonj: srednje močan do močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju

Okus: rahlo do srednje izražena srednje trpka grenčica, srednje močan okus s sladkobnim pookusom, zaznavna ostrina

Posebno pivo

Vol. % alkohola: 7,4–8,2

Hmeljena pivina v %: 16,0–17,0

Grenčica v IBU: 24–28

Barva v EBC: 11–17

Vonj: srednje močan do močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju

Okus: srednje do močno izražena rahlo do srednje trpka grenčica, močen do zelo močen okus s sladkobnim pookusom, zaznavna ostrina

Brezalkoholno pivo

Vol. % alkohola: 0,2–0,5

Hmeljena pivina v %: 3–4

Grenčica (v IBU): 22–26

Barva v EBC: 5–7

Vonj: srednje močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju in rahel vonj po hmeljeni pivini

Okus: srednje izražena srednje trpka grenčica, manjša polnost okusa, zaznavna ostrina z rahlim okusom po hmeljeni pivini

Osnovne surovine za proizvodnjo piva „Českobudějovické pivo“ so voda, slad, hmelj in pivske kvasovke spodnjega vrenja. Vse uporabljene osnovne surovine izvirajo z opredeljenega geografskega območja in imajo opredeljene značilnosti.

5. Geografsko območje:

Kraj proizvodnje, predelave in priprave proizvoda je natančno določen z geografskim območjem, na katerem je mogoče črpati vodo iz podzemnega jezera v kotlini, v kateri ležijo České Budějovice.

Regija pridelovanja hmelja Žatec obsega katastrska območja občin v okrajih Chomutov, Kladno, Louny, severni Plzeň, Rakovník in Rokycany.

Območje pridelave ječmena leži na Moravskem.

5.1 Dokazilo o poreklu:

Pivo se v kraju České Budějovice vari že od časa njegovega nastanka leta 1265 in se je vedno imenovalo po kraju izvora.

Ime „Českobudějovické pivo“ je postalo tako znano, da so ga na podlagi nacionalne registracije leta 1967 v registru WIPO (Svetovna organizacija za intelektualno lastnino) pod številko 49 registrirali kot Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Biére de České Budějovice/Budweis Beer. Njegova zaščita je bila hkrati zagotovljena z dvostranskim sporazumom s Portugalsko.

Zaradi varnosti spremljanja proizvoda hrani inšpekcijski organ proizvajalca z geografsko označbo v registru pregledovanih subjektov, ki vsebuje informacije o proizvajalcu, začetku proizvodnje, rezultatih inšpekcij, sprejetih ukrepih ipd. Inšpekcijski organ izvaja preglede, s katerimi ugotavlja, ali proizvajalec, ki uporablja geografsko označbo, izpolnjuje pogoje iz specifikacije.

5.2 Metoda pridobivanja:

Vse proizvodne faze, predelava surovin in priprava piva „Českobudějovické pivo“ se izvajajo izključno na opredeljenem geografskem območju.

Ekstrakt v sladici piva „Českobudějovické pivo“ se proizvaja izključno po metodi dvojne dekokcije z odprtim cejenjem sladice in varjenjem pod atmosferskim tlakom.

Za vrenje se uporablja soj kvasovk spodnjega vrenja, ki je bil izbran in vzgojen v pivovarni, kjer ga tudi hranijo. Vrenje poteka v pokončnih cilindrokoničnih tankih pri nadzorovani temperaturi od 6 do 11 °C, zorenje pa poteka ločeno od vrenja (dvostopenjska tehnologija) izključno v ležečih kadeh. Čas zorenja ustreza načelom dolgoročnega hladnega zorenja pri temperaturi, ki ni višja od 3 °C. Po zorenju se pivo filtrira in polni v prodajno ali transportno embalažo.

Proizvodni postopki in oprema, ki se uporablja pri proizvodnji tega piva, so plod izkušenj in znanja, ki so jih pridobile generacije pivovarjev in so se nato razvijale v skladu z novim znanjem na področju pivovarstva. Pivo so najprej varili posamezniki, nato so bile ustanovljene manufakture in tako se je v Českih Budějovicah ustalila proizvodnja piva, kar je privedlo do nastanka Pivovarne České Budějovice. Ta tradicija proizvodnje piva se je ohranila do danes.

5.3 Povezava:

„Českobudějovické pivo“ je zaradi svoje priljubljenosti in kakovosti tudi danes prisotno na trgih v več kot 50 državah po svetu. Njegov sloves ga uvršča med vodilne svetovne znamke piva.

Prefinjen okus pivu „Českobudějovické pivo“ daje mineralna sestava vode iz lokalnega izvira, oblikujejo pa ga tudi lastnosti surovin, soj pivskih kvasovk, oblika posod in časovni potek osnovnih tehnoloških postopkov.

Varjenje piva „Českobudějovické pivo“ je življenjskega pomena za mesto České Budějovice. Večina lokalnih in tujih enciklopedij mesto České Budějovice povezuje s proizvodnjo piva.

Za potrošnike je tradicija eno glavnih zagotovil kakovosti, saj predstavlja določeno dodano vrednost oziroma garancijo kakovosti. Pričakovane lastnosti piva, ki se vari na tem območju, v veliki meri določa kraj njegovega porekla.

Potrošniki so České Budějovice vedno povezovali z varjenjem dobrega piva, ki se po svojem prefinjenem okusu razlikuje od piv, proizvedenih na drugih območjih.

5.4 Nadzorni organ:

Naziv: Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře Naslov: Purkyňova 2533 390 02 Tábor ČESKÁ REPUBLIKA Tel. +420 381257111 Faks — E–naslov: —

5.5 Označevanje:

„Českobudějovické pivo“ se označuje v skladu s splošno veljavnimi pravili za uporabo geografskih označb in zlasti v skladu s pravili za uporabo znaka Skupnosti za zaščitene geografske označbe ter v skladu z ostalimi zahtevami EU glede označevanja. Označevanje poleg tega upošteva tudi določbe pristopne pogodbe.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.