ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Komisija v predlogu COM(2018) 819 final uvaja dodatna pravila, s katerimi želi povečati učinkovitost svežnja o DDV pri e-trgovanju, ki je bil sprejet decembra 2017, veljati pa bo začel 1. januarja 2021. Uvaja tudi dodatne pojasnitve glede obravnave dobaviteljev za namene DDV, ki za lažjo dobavo blaga potrošnikom v EU uporabljajo elektronski vmesnik, kadar se v skladu z odstavkom 2 člena 14a direktive o DDV štejejo za domnevne dobavitelje in so torej odgovorni za pobiranje in plačilo DDV davčnim organom. Načeloma se lahko sistem „vse na enem mestu“v skladu s členom 369b Direktive št. 2006/112/ES o DDV ( 2 ) uporablja samo za prijavo in plačilo DDV za čezmejno dobavo storitev in na prodajo blaga na daljavo znotraj Skupnosti in ne za domačo dobavo blaga. Ker pa imajo lahko dobavitelji, ki uporabljajo elektronski vmesnik za prodajo blaga, zaloge blaga v različnih državah članicah, od koder opravljajo domače dobave, bi to pomenilo, da bi se morali trgovci, ki imajo takšne elektronske vmesnike in ki se štejejo za domnevne dobavitelje tega blaga, registrirati v vseh državah članicah EU, v katerih imajo prvotni dobavitelji zaloge in iz katerih opravljajo domače dobave. Zato se predlaga, da se tudi njim dovoli uporaba sistema „vse na enem mestu“za domače dobave, pri katerih se v skladu z odstavkom 2 člena 14a direktive o DDV obravnavajo kot domnevni dobavitelji. Tako se ohrani poenostavitev sistema „vse na enem mestu“za elektronske vmesnike in preprečijo dodatni obremenjujoči postopki za podjetja. Predlog Komisije COM(2018) 819 final določa posebna pravila, potrebna za podporo sprejetju sistema „vse na enem mestu“, z nekaterimi ciljno usmerjenimi spremembami sedanjega pravnega okvira.
4.5.9

Poleg tega EESO priporoča ustrezne naložbe v strojno in programsko opremo, da bi ustrezno razvili zanesljiv sistem „vse na enem mestu“, v okviru katerega bo mogoče upravljati precejšnjo količino občutljivih informacij, s čimer bo zagotovljeno hitro in varno delovanje sistema v korist evropskih podjetij in davčnih uprav. Take naložbe so strateškega pomena, saj preprečujejo negativne rezultate v prehodnem obdobju s starega na nov sistem, kar bo vključevalo občutne stroške prilagoditve, ki jih je treba z ustrezno digitalizacijo čim bolj znižati.
6.2

Gospodarstva novih držav članic so prestala dolg in včasih težaven prehod s komunističnih sistemov planskega gospodarstva v regulirana tržna gospodarstva. Institucionalne in politične spremembe so vplivale na njihove družbe in gospodarstva, kakor tudi na migracijske tokove. Te spremembe so vplivale tudi na MSP, zlasti na zadruge v posameznih državah, ki so jih več desetletij izkoriščali, celo med prehodom na tržni sistem. Razvoj socialnega gospodarstva v teh državah bi lahko prispeval k uresničitvi cilja EU, da se utrdi povezan evropski prostor, v katerem se bodo zmanjšale in odpravile socialne ter gospodarske razlike med EU-15 in 12 novimi državami članicami iz vzhodne in južne Evrope.
2.1

Od leta 2011 je v EU v veljavi novi sistem nadzora finančnega trga, ki je občutno prispeval k njegovi stabilnosti in omejevanju tveganja ter privedel k uskladitvi pravil finančnih trgov v EU in k zbliževanju dejavnosti nadzora nad njimi. Vendar pa se je zaradi nadaljnjega razmaha tehnoloških in finančnih inovacij razširil tudi razpon kriminalnih dejavnosti, ki izkoriščajo finančni sektor za spodbujanje kaznivih dejanj in za legalizacijo prihodkov od njih. Obe vrsti teh dejavnosti sta seveda ne le močno družbeno nezaželeni in nesprejemljivi, temveč hkrati izkrivljata delovanje in učinkovitost finančnih trgov, ker njun glavni cilj ni čim večji donos na podlagi objektivnih možnosti razvoja posameznih sredstev in njihovo plemenitenje, pač pa utaja, prikrivanje in nerazkritje; to ravnanje pa je povezano s tem, da finančna sredstva niso nujno dodeljena optimalno.
Države podpisnice pisma o nameri prevladujejo na evropskem obrambnem trgu po številu dejavnih podjetij in količini njihovega prodanega orožja. Največje obrambno podjetje v Združenem kraljestvu je na primer BAE Systems . SAAB je glavno švedsko podjetje na področju vesoljske in obrambne industrije, največja podjetja v Franciji pa so Dassault Aviation, Naval Group, Safran in Thales . V Nemčiji so pomembna podjetja Rheinmetall , ThyssenKrupp Marine Systems in Diehl . Leonardo in Fincantieri sta glavni podjetji v Italiji. Vseevropsko podjetje Airbus je drugo v Evropi za podjetjem BAE Systems . Še eno pomembno nadnacionalno podjetje je MBDA , tj. skupno podjetje treh evropskih vodilnih podjetij na področju vesoljske in obrambne industrije ( Airbus, BAE Systems in Leonardo ), ki se ukvarja s proizvodnjo raket in raketnih sistemov. Tudi KNDS , ki ima v lasti Nexter in KMW , postaja vseevropsko podjetje. Nekatera od teh podjetij ne delujejo izključno na obrambnem trgu, kar pojasnjuje različna razmerja med prodajo in številom zaposlenih.

Med manjšimi podjetji je nedavna študija IHS opredelila skoraj 1 600 MSP, ki so dejavna v tem sektorju v Evropi, in ocenila, da je v dobavnih verigah v obrambnem sektorju skupaj od 2 000 do 2 500 MSP. Več teh podjetij je dejavnih na dveh področjih, tj. civilnem in obrambnem. MSP imajo v vsakem primeru pomembno vlogo v obrambni industriji in so ključna za zagotavljanje konkurenčnosti.
2.3.2

Cilj uredbe je dopolniti tiste dejavnosti jedrskega sodelovanja, ki se financirajo v skladu z [uredbo o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, v nadaljnjem besedilu: uredba NDICI], zlasti dejavnosti v podporo prizadevanjem za visoko raven jedrske varnosti, varstvo pred sevanjem ter uporabo uspešnih in učinkovitih nadzornih ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah, pri čemer te temeljijo na dejavnostih znotraj Skupnosti in so skladne z določbami te uredbe. Namen uredbe je zlasti: (a) spodbujanje učinkovite kulture jedrske varnosti, uveljavljanje najvišjih standardov jedrske varnosti in varstva pred sevanjem ter stalne izboljšave na področju jedrske varnosti; (b) odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter razgradnja in sanacija nekdanjih jedrskih območij in objektov; (c) vzpostavitev uspešnih in učinkovitih sistemov nadzornih ukrepov za jedrske snovi.
4.3

V zvezi s tem EESO odločno ponavlja, da je treba financiranje na ravni EU in nacionalni ravni nameniti za: — obravnavo težav s kakovostjo življenja ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, — vlaganje v vključujoče in visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje, ki morata biti dosegljiva in dostopna za vse ter usmerjena v sedanje in prihodnje potrebe na trgu dela, — boj proti brezposelnosti – zlasti dolgoročni brezposelnosti in brezposelnosti mladih –, odpravljanje neskladja v znanju in spretnostih in podzaposlenosti, pa tudi za vključitev delavcev v novih (netipičnih) in v nekaterih primerih nezakonitih oblikah dela v usposabljanje in zagotovitev, da bodo pravični delovni pogoji veljali tudi zanje, — reševanje demografskih izzivov ter zagotavljanje ustrezne in trajnostne socialne zaščite skozi vse življenje za vse ljudi, — spodbujanje vključevanja invalidov in dostopa zanje, — razvoj, preskušanje, oceno in nadgradnjo inovativnih rešitev in za krepitev pristopov od spodaj navzgor ter socialnega eksperimentiranja, ki temeljijo na pristopih, ki vključujejo javne organe, zasebni sektor, socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe, — spodbujanje enakih možnosti in boj proti vsem oblikam diskriminacije, — izboljšanje zaposljivosti in socialno-ekonomskega vključevanja marginaliziranih skupin, tudi brezdomcev, — podporo za integracijo migrantov, — zagotavljanje posameznikom prilagojene podpore družine ali skupnosti in s tem izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visokokakovostnih socialnih storitev, kakor tudi storitev na področju zdravja in stanovanj, — spodbujanje skupnih dejavnosti socialnih partnerjev, — podporo za krepitev zmogljivosti za uprave/institucije, socialne partnerje in organizacije civilne družbe.
3.14

Pravno ureditev je treba zato ukrojiti tudi po meri podjetij ter pri tem upoštevati njihove dejavnosti in dejstvo, da so zadnji člen v verigi. Hkrati je treba omogočiti njeno uporabo tako v velikem in mednarodnem kontekstu kot v malih podjetjih in lokalnem okolju. Glede na velike razlike med njimi je smiselno zavzeti sektorsko usmerjen pristop. Odboru se zdi jasno, da morajo ti ukrepi koristiti tudi MSP, zlasti ker so ta podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva. Zato je nujno, da so merila prilagodljiva glede na velikost.
6.2

EESO meni, da načelo postopne prijave (notranja, pristojni organi, javnost) ustreza načelu odgovorne prijave, zlasti za to, da se hitreje in učinkoviteje odkrijejo in odpravijo kršitve pri viru ter s tem ublažijo notranja in zunanja tveganja. vendar meni, da mora imeti žvižgač enake možnosti za dostop do kanala za notranjo prijavo ali pristojnih organov, pri čemer zaradi pravičnosti in pravne varnosti priporoča postopek na dveh namesto na treh ravneh. Na eni strani so mednarodne študije, tudi študije, opravljene v državah, izvzetih iz obveznosti uporabe kanala za notranjo prijavo (Združeno kraljestvo, Irska), pokazale, da zaposleni zaradi zvestobe najprej uporabijo kanale za notranjo prijavo. Zato ni tveganja za množično izogibanje kanalom za notranjo prijavo. Poleg tega je v primeru obveznosti uporabe kanala za notranjo prijavo težko predvideti vsa potrebna odstopanja. Na drugi strani nacionalne zakonodaje določajo, da se zadeva neposredno predloži organom (na primer v primeru kaznivih dejanj). Ta obveznost velja le za zaposlene, drugi delavci pa so iz nje izvzeti, kar povzroča kršitev načela enakosti in pravno negotovost.
1.4

To, da je v predlogih o SKP okolju in podnebnim spremembam namenjen večji poudarek in da so na tem področju določeni ambicioznejši cilji, je pozitivno. Specifični cilji so jasni in trdni, saj zajemajo ključna vprašanja, kot so voda, zrak in tla, pa tudi krajina, biotska raznovrstnost in trajnostna proizvodnja kakovostne hrane. Ukrepi, ki so v ta namen opredeljeni v besedilu uredbe in s katerimi naj bi te cilje dosegli, pa morajo biti bistveno bolj jasni in konkretni. Za uresničitev teh ciljev je bistven ustrezen proračun SKP s pravimi finančnimi spodbudami za kmete.
4.16

Medijska pismenost, digitalna znanja in spretnosti ter državljanska vzgoja so ključni gradniki pri povečevanju odpornosti družbe, zlasti ker so mladi, ki so pogosto prisotni na spletnih platformah, zelo dojemljivi za dezinformacije. Za izobraževalno politiko je odgovorna vlada, zato so za njeno organizacijo na vseh ravneh nacionalnega izobraževalnega sistema in usposabljanje učiteljev o tej temi zadolžene nacionalne vlade. Žal vlade pogosto ne upoštevajo, da bi moralo imeti izobraževanje o medijski in informacijski pismenosti v okviru nacionalnih izobraževalnih sistemov pomembno mesto v njihovih političnih načrtih. To bi bilo treba najprej izboljšati, vendar medijska in informacijska pismenost presega izobraževalne sisteme. Spodbujati in izboljšati jo je treba v vseh družbenih skupinah, ne glede na starost. Na tem področju bi morale imeti vlogo nevladne organizacije. Številne od njih že delujejo po celotni Evropi, vendar večina deluje v majhnem obsegu in nimajo potrebnega dosega. To vrzel bi lahko zapolnile pobude za nacionalno sodelovanje med nevladnimi organizacijami in nacionalnimi vladami.
1.3

Kar zadeva večje priznavanje izjav o škodnem dogajanju, EESO priporoča, da se navede ime obtoženega voznika in stopnjo njegove odgovornosti za prometno nesrečo (popolna, delna, nična). EESO se sprašuje o vsebini izjav v okviru nacionalne zakonodaje, kjer se krije vozilo ne glede na voznika, v nasprotju z zakonodajo, ki predvideva zavarovanje vozila s poimensko navedbo voznika, kjer se premija izračuna glede na posameznikov profil tveganja in škodnega dogajanja, ali pa zavarovanje imetnika vozniškega dovoljenja ne glede na uporabljeno vozilo. EESO Komisijo poziva, naj zahteva izdajanje varnih nosilcev dokazil o zavarovanju in izjav o škodnem dogajanju ter za preverjanje njihove veljavnosti dovoli uporabo povezane podatkovne zbirke, ki je na voljo organom kazenskega pregona.
5.5

EESO meni, da bi posodobitev direktive lahko prinesla več možnosti in nova delovna mesta v številnih malih in srednjih podjetjih, predvsem tistih, ki delujejo na področju analize in nadzora vode ter vzdrževanja in novih objektov. Vendar pa ugotavlja, da je Komisija posvetila le malo pozornosti zagotovitvi zadostnega števila delavcev z ustreznimi znanji, ki bi se bili sposobni lotiti novih izzivov na tem področju. EESO poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo pri distribuciji vode mala in srednja podjetja. Vloge pa morajo biti sorazmerne, da se izognemo njihovemu birokratskemu obremenjevanju.
10.4

Nedavni primeri pozitivnih trgovinskih sporazumov vključujejo sporazum med EU in Japonsko, pri katerem so bili ohranjeni enaki standardi in ki ne vključuje večjih selitev virov ogljika ali izgub delovnih mest. Nasprotno pa predlagani sporazum med EU in Mercosurjem vključuje velike selitve virov ogljika zaradi nadaljnjega uničevanja amazonskega deževnega gozda, dodatnih emisij toplogrednih plinov in izgub delovnih mest. Emisije toplogrednih plinov pri vzreji brazilske govedine so ocenjene na 80 kg ekvivalenta CO 2 /kg, v EU pa na 19 kg ekvivalenta CO 2 /kg. Pri sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami v razvoju bi bilo treba upoštevati učinke na zaposlovanje in socialne standarde v namembnih državah.
C 367/117

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Sveta o spremembi direktiv 2006/112/ES in 2008/118/ES glede vključitve italijanske občine Campione d’Italia in italijanskih voda Luganskega jezera v carinsko območje Unije in v ozemeljsko uporabo Direktive 2008/118/ES

(COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS))

(2018/C 367/23)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 29. 5. 2018 Pravna podlaga člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 11. 7. 2018 Plenarno zasedanje št. 536 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 174/0/2

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je soglasno sklenil, da brez razprave takoj preide na glasovanje (člena 50(4) in 56(3) poslovnika).
SL Uradni list Evropske unije C 227/101

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/66/EGS o uvedbi ukrepov Skupnosti za nadzor atipične kokošje kuge

(COM(2017) 742 final – 2017/0329 (COD))

(2018/C 227/15)

Zaprosilo Evropski parlament, 14. 12. 2017 Svet Evropske unije, 22. 12. 2017 Pravna podlaga člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 14. 2. 2018 Plenarno zasedanje št. 532 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 151/2/5

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju CES4014-2013 (NAT/611), sprejetem 16. oktobra 2013 (*1), zato je na 532. plenarnem zasedanju 14. in 15. februarja 2018 (seja z dne 14. februarja) s 152 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 14. februarja 2018 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(*1) UL C 67, 6.3.2014, str. 166-169.
4.5

EESO želi dejavno prispevati k nadaljnjemu razvoju sinergij in sodelovanja med institucijami na ravni EU, organizirano civilno družbo, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi institucijami glede uresničevanja ciljev energetske unije. Lokalne in regionalne oblasti imajo zaradi svoje povezanosti s splošno javnostjo in znanja o lokalnem okolju ključen pomen za učinkovito prilagajanje in izvajanje politik, povezanih z energijo. Predstavljajo ključno raven odločanja v sektorjih, kot so promet, urbanistično načrtovanje, stavbe in socialno varstvo, zaradi česar so izjemno pomembne pri sprejemanju usklajenih ukrepov za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije.
6.3

Vendar pa EESO želi izraziti močne pomisleke glede sorazmernosti tega pristopa . Po navedbah v predlogu naj bi bil ta v skladu z načelom sorazmernosti. Vendar pa predlog ne upošteva dodatnega finančnega bremena za javne organe in ne vsebuje primerjave z drugimi možnimi ukrepi industrijske politike. Zato ni mogoče trditi, da je dodatno breme zlasti za mesta in občine pri javnem naročanju najučinkovitejši način za spodbuditev industrijske dejavnosti in razvoja trga. Tako podjetja lokalnega javnega prevoza kot tudi predstavniki mest in občin so glede tega izrazili močne pomisleke. Ti deležniki so opozorili predvsem na naslednje: — za naložbe so potrebna znatna dodatna finančna sredstva, kar zdaleč presega njihove zmogljivosti; — številna mesta so že mnogo postorila za čisti prevoz, vendar direktiva ne upošteva teh prizadevanj; — ne upoštevajo se sodobni avtobusi na dizelski pogon razreda Euro VI, čeprav so bili leta 2011 določeni kot nov standard (10) in lahko prispevajo k stroškovno učinkovitemu zmanjšanju emisij v javnem prevozu; — priključni hibridi po letu 2025 niso sprejemljivi; — infrastruktura za električno polnjenje avtobusov in tovornjakov se precej razlikuje od polnjenja lahkih vozil, kot so osebna vozila, zato so sinergije dokaj omejene; — izjeme so potrebne za vozila, ki jih uporabljajo gasilci, policija in reševalci; — v nekaterih občinah javna naročila zajemajo majhno število vozil (manj kot deset), zato bo izjemno težko doseči minimalne cilje; — predlagano poročanje je mogoče le s sprejemljivim upravnim bremenom, ko se kategorija čistih vozil uvede v uradne registre vozil.
3.10

Evropska komisija je v svojih nedavnih pobudah na področju zaposlovanja veliko pozornosti namenila vprašanju prehodov . Med najbolj skrb vzbujajočimi trendi zadnjih let je prav podaljšanje obdobja med zaključkom izobraževanja in prvo zaposlitvijo mladih, zlasti v primeru prve stabilne zaposlitve. Položaj se je poslabšal tudi za dolgotrajno brezposelne in osebe, ki se bližajo upokojitveni starosti. EESO pozdravlja pobude, kot so jamstvo za mlade, poti izpopolnjevanja in spodbujanje vajeništva, kot osnovne oblike dostopa do zaposlitve prek evropske koalicije za vajeništva in strategije za preprečevanje dolgotrajne brezposelnosti. Zato poziva evropske in nacionalne institucije, naj zagotovijo ustrezna sredstva za spodbujanje in pospeševanje prehodov in ustrezno usposabljanje, da se ustrezno zagotovi stalnost prihodkov , zlasti za najbolj prikrajšane skupine ljudi in tiste, ki jih je težko preusposobiti in tako povečati njihovo zaposljivost. Poleg tega priporoča, naj se vzpostavijo ugodne razmere za konkurenčnost podjetij, hkrati pa s sistemom socialnih varnostnih mrež in drugih ukrepov zunanje prožnosti, pri katerih se upoštevajo potrebe delavcev in podjetij, zagotovijo nemoteni prehodi med zaposlitvami.
4.2.2

V prihodnjih letih bi se revščina in brezposelnost mladih zaradi podnebnih sprememb utegnili še stopnjevati, kar bo zlasti vplivalo na razmere v državah južnega Sredozemlja. Komisija bi morala v sodelovanju z lokalnimi organi in socialnimi partnerji izvajati razvojne ukrepe na lokalni ravni – na primer spodbujanje malih in srednjih podjetij (MSP), podpora domači obrti, posebni ukrepi v podporo primarnega sektorja in spodbujanje lokalnih kmetijskih in ribiških proizvodov na evropskih trgih – skupaj z ustreznimi izboljšavami izobraževanja in poklicnega usposabljanja, da se izboljša življenjski standard prebivalcev in preprečijo migracije. Modro gospodarstvo lahko s sodobnimi, kakovostnimi pristopi k malemu ribolovu, okoljevarstvu in oskrbi z ribiškimi proizvodi zagotovi dostojen dohodek za tisoče družin.
4.5

Na hitro razvijajočem se področju, kot je IKT, se pogosto zgodi, da tehnični in tržni razvoj prehiti pripravo politik ter pravni in regulativni mandat in zmogljivost spremljanja. Glede na to Odbor v celoti soglaša s pristopom rednega pregledovanja in prilagajanja, ki ga je Komisija predstavila v tem predlogu. Observatorij nacionalnih okvirov interoperabilnosti v tem pogledu opravlja zelo pomembno storitev za vpletene deležnike. Konceptualne in pravne okvire dopolnjujejo številne praktične in tehnične podrobnosti, pridobljene prek observatorija. Tako so na primer v 32 nedavno posodobljenih spletnih preglednicah strnjene najnovejše informacije o statusu nacionalne interoperabilnosti sodelujočih držav (6).
4.3.2

Predstavniki delodajalcev predlog postavljajo pod vprašaj, ker je usmerjen predvsem na podjetja, čeprav so za vztrajne ovire na enotnem trgu odgovorne države članice: (a) za učinkovitejše delovanje enotnega trga je bistveno boljše izvajanje dogovorjenih pravil. Prvi korak pri tem je usmerjanje in podpora držav članic pri njihovem prenosu in izvajanju. Komisija bi morala imeti večjo vlogo v postopku izvrševanja zakonodaje, s čimer bi zagotovila, da vsi gospodarski subjekti upoštevajo pravila, in ne bi omahovala z uvedbo pilotnih projektov ali postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi neskladnosti; (b) kar zadeva informacije, ki jih ima Komisija na voljo za obravnavo ovir na enotnem trgu, obstaja že veliko informacijskih kanalov, kot so evropska podjetniška mreža, platforma za spletno reševanje sporov, informacijska sistema TRIS in IMI ter platforma REFIT. Te bi lahko bolje in bolj sistematično izkoristili za prepoznavanje ovir in segmentacije na enotnem trgu, vključno z neskladnostjo z zakonodajo EU; (c) podjetja skrbi in se bojijo, da se bo zaradi nove obveznosti predložitve zaupnih poslovnih informacij in občutljivih podatkov o podjetjih (cenovna politika, poslovna strategija) povečalo upravno breme in pojavilo tveganje glob in kazni.
5.5

EESO ugotavlja, da je treba zagotoviti enotne pogoje za uporabo posebnih pravil o koordinaciji sistemov socialne varnosti v zvezi z napotenimi delavci. To vključuje določanje primerov, v katerih se izda obrazec A1, in elementov, ki jih je treba preveriti pred izdajo, ter umik dokumenta, kadar se ta izpodbija. Glede na to, da so lahko ti vidiki bistveni za praktično uporabo členov 12 in 13 Uredbe (ES) št. 883/2004, EESO izraža bojazen zaradi prenosa tako nejasno opredeljenih pooblastil na Evropsko komisijo. Za EESO bi bile povratne informacije o izvajanju tega pooblastila in poznejša ocena učinka novih postopkov dobrodošle, saj je napotitev delavcev zelo občutljivo vprašanje. EESO je zaskrbljen tudi zaradi kumulativnega učinka novih pravil o napotitvi, prej navedenih tehničnih predlogov sprememb v uredbi o socialni varnosti in naraščajočega števila nacionalnih pobud za nadzor nad delavci iz drugih držav EU. Zaradi kombinacije različnih predpisov je stanje vedno bolj zapleteno, kar bo verjetno omejilo nadnacionalno mobilnost, zato bi ga bilo treba na evropski ravni skrbno spremljati. Spoštovati pa je treba tudi pravila o socialni varnosti napotenih delavcev.
4.1

Kompetence so nujen predpogoj za pretvarjanje znanja v rezultate, ki prispevajo k večji blaginji – vendar pa digitalna doba prinaša nove izzive. Pričakujemo povišanje števila delavcev z nestandardnimi pogodbami o zaposlitvi, ki pogosto nimajo dostopa do tradicionalnega usposabljanja v podjetjih. Že zdaj so pogoj tudi tehnične in socialne kompetence, ki vključujejo sposobnost komuniciranja in interakcijo z ljudmi v različnih kontekstih in prek različnih tehničnih orodij, pa tudi podjetniške kompetence ter usmeritev v odgovornost do družbe. Večina izobraževalnih sistemov tega še vedno ni sposobna zagotoviti; zasnovani so bili namreč za drugačno obdobje. EESO znova poziva države članice, naj v sodelovanju z institucijami in agencijami EU ter podjetji v Evropi povečajo svoje zmogljivosti in vpeljejo bolj inovativne rešitve na področju izobrazbe ter razvoja znanj in spretnosti, tudi usposabljanja in ponovnega usposabljanja na delovnem mestu. Evropa namreč potrebuje resno spremembo paradigme glede ciljev in delovanja izobraževalnega sektorja ter razumevanje njegovega mesta in vloge v družbi (16).