SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 12. junija 2017 
o revidiranju poslovanja Banke Slovenije 
(CON/2017/24) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je 11. maja 2017 prejela zahtevo predsednika Državnega zbora 
Republike Slovenije za mnenje o predlogu zakona o dopolnitvi Zakona o Banki Slovenije, s katerim se 
določajo pravila za revidiranje poslovanja Banke Slovenije s strani nacionalnega ra čunskega sodiš ča 
(v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB. 
 
1. Namen predloga zakona 1.1 Ra čunovodski izkazi Banke Slovenije morajo biti revidirani v skladu s členom 27.1 Statuta 
Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut 
ESCB). Namen predloga zakona je dolo čiti pravila za revidiranje Banke Slovenije s strani 
nacionalnega ra čunskega sodiš ča
2 tako, da bodo združljiva z neodvisnostjo Banke Slovenije3. 
1.2 Po predlogu zakona mora ra čunsko sodiš če revidirati pravilnost in smotrnost poslovanja Banke 
Slovenije. V skladu s tretjim odstavkom 20. člena Zakona o ra čunskem sodiš ču4 imata pojma 
naslednji pomen: (a) „revidiranje pravilnosti poslovanja“ pomeni pridobivanje ustreznih in zadostnih podatkov za izrek mnenja o skladnosti poslovanja s predpisi in usmeritvami, ki jih mora upoštevati 
uporabnik javnih sredstev pri svojem poslovanju, in (b) „revidiranje smotrnosti poslovanja“ pomeni 
pridobivanje ustreznih in zadostnih podatkov za izrek mnenja o gospodarnosti, mnenja o 
učinkovitosti ali mnenja o uspešnosti poslovanja. 
1.3 Predlog zakona izrecno dolo ča, da računsko sodiš če ne sme revidirati: (a) dejanj, ki predstavljajo 
določanje in izvajanje denarne politike, v skladu s pravili, ki so jih dolo čili organi odlo čanja ECB, ter 
                                                 
1  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2  V skladu s 1. členom Zakona o ra čunskem sodiš ču je računsko sodiš če najvišji revizijski organ za kontrolo državnih 
računov, državnega prora čuna in celotne javne porabe v Republiki Sloveniji. V razmerju do drugih državnih organov 
je samostojen in neodvisen državni organ. 
3  Predlog zakona predvideva, da se ta pravila uvedejo tako, da se doda nov člen v Zakon o Banki Slovenije (Uradni 
list RS, št. 72/06 – uradno pre čiščeno besedilo in 59/11). 
4 Zakon o ra čunskem sodiš ču (Uradni list RS, št. 11/01 in 109/12). 
ECB-PUBLIC  
2 (b) uporabe in razlage prava in praks nadzora, ki jih izvaja Banka Slovenije na podlagi Zakona o 
Banki Slovenije ali drugih predpisov, ter v okviru enotnega mehanizma nadzora (EMN)5. Kaže pa, 
da predlog zakona to izvzetje omejuje, ko dolo ča, da računsko sodiš če lahko presoja pravilnost in 
smotrnost tistih odlo čitev Banke Slovenije, ki so vodile v porabo javnih sredstev6. ECB razume, da 
po predlogu zakona revidiranje ne sme posegati v in ne sme vklju čevati pristojnosti Banke 
Slovenije, ki jih ta izvršuje kot sestavni del Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) ali 
Eurosistema ali kot članica Evropskega sistema finan čnega nadzora, pri dejavnostih Evropskega 
bančnega organa, Evropskega odbora za sistemska tveganja in Enotnega mehanizma za 
reševanje. Prav tako ne sme obsegati neposrednega ali posrednega revidiranja ECB, drugih članic 
ESCB ali Eurosistema. 
1.4 Predlog zakona dolo ča, da Banka Slovenije ne glede na dolo čbe Zakona o ra čunskem sodiš ču ni 
zavezana ra čunskemu sodiš ču predložiti poro čila o odpravljanju razkritih nepravilnosti in 
nesmotrnosti. Predlog zakona nadalje dolo ča, da mora Banka Slovenije obrazložiti vsako 
odstopanje od priporo čil, ki jih v revizijskem poro čilu predlaga ra čunsko sodiš če. 
1.5 Predlog zakona dolo ča, da lahko ra čunsko sodiš če pridobi zaupne podatke iz člena 37 Statuta 
ESCB v skladu s pravili, ki urejajo delovanje ESCB. Nadalje dolo ča, da lahko druge zaupne 
podatke, vklju čno s statisti čnimi podatki in podatki nadzora, katerih izmenjavo urejajo pravila Unije, 
računsko sodiš če pridobi v skladu s temi pravili. Predlog zakona tudi dolo ča, da morajo revizorji in 
funkcionarji ra čunskega sodiš ča ter druge osebe, ki so z ra čunskim sodiš čem v kakršnem koli 
pravnem razmerju, kot zaupne varovati vse podatke, ki so zaupni po Zakonu o ban čništvu7, za 
katere so izvedeli pri opravljanju revizije Banke Slovenije. 
1.6 Če se od ra čunskega sodiš ča zahteva informacija po Zakonu o dostopu do informacij javnega 
značaja8, lahko ra čunsko sodiš če informacije razkrije samo pod pogoji za razkritje informacij, ki 
veljajo za Banko Slovenije. 
1.7 Predlog zakona uvaja tudi novo dolo čbo, ki je ni bilo v razli čicah, o katerih je bilo z ECB opravljeno 
posvetovanje v letu 20169, in sicer, da lahko revidiranje zajame tudi dejanja Banke Slovenije v 
obdobju 10 let pred za četkom veljavnosti predloga zakona. V obrazložitvi predloga zakona je 
navedeno, da bo ta dolo čba računskemu sodiš ču omogo čila, da opravi revizijo preteklih odlo čitev 
Banke Slovenije, tudi odlo čitev, ki jih je sprejela v zvezi s sanacijo bank leta 2013 in 201410. 
 
                                                 
5  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 5). 
6  Predlog zakona namre č določa, da revidiranje „ne zajema uporabe in razlage prava in praks nadzora, ki jih izvaja 
Banka Slovenije na podlagi [Zakona o Banki Slovenije] ali drugih predpisov, ter v okviru enotnega mehanizma 
nadzora, na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 [...]. Ne glede na prejšnji stavek ra čunsko sodiš če lahko 
presoja pravilnost in smotrnost tistih odlo čitev Banke Slovenije, ki so vodile v porabo javnih sredstev“. 
7 Zakon o ban čništvu (Uradni list RS, št. 25/15, 44/16 – ZRPPB in 77/16 – ZCKR). V skladu s 14. členom Zakona o 
bančništvu so zaupne informacije vse informacije, ki jih pr i opravljanju nadzora nad banko pridobi Banka Slovenije 
od banke ali drugih oseb oziroma jih izdela Banka Slovenije za namene izvajanja tega nadzora. 
8  Zakon o dostopu do informacij javnega zna čaja (Uradni list RS, št. 51/06 – uradno pre čiščeno besedilo, 117/06 – 
ZDavP-2, 23/14, 50/14, 19/15 – odl. US in 102/15). 
9  Glej mnenji CON/2016/24 in CON/2016/59. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu 
www.ecb.europa.eu  . 
10  Glej vladni predlog zakona o dopolnitvi Zakona o Ba nki Slovenije z dne 20. aprila 2017 (EVA 2016-1611-0054). 
ECB-PUBLIC  
3 2. Pripombe 
2.1 ECB ugotavlja, da so se slovenski organi z njo posvetovali o dveh prejšnjih razli čicah predloga 
zakona in da je ECB o teh razli čicah izdala mnenji. ECB ponavlja stališ ča, izražena v mnenjih 
CON/2016/24 in CON/2016/59, ter ima v zvezi s predlogom zakona naslednje dodatne pripombe. 
2.2 Druga alinea predlaganega novega drugega odstavka 52.a člena Zakona o Banki Slovenije v 
obseg revidiranja, ki ga opravlja ra čunsko sodiš če, vključuje naloge Banke Slovenije v okviru EMN, 
saj ta obseg razširja na nadzorniške odlo čitve Banke Slovenije, ki so vodile v porabo javnih 
sredstev, in na dejanja v zadnjih 10 letih. S tega vidika predlog zakona ni skladen z zahtevo glede 
neodvisnosti iz člena 19 Uredbe (EU) št. 1024/2013, ki dolo ča, da morajo pristojni nacionalni 
organi, kadar delujejo v okviru EMN, ravnati neodvisno ter da morajo vlade držav članic in vsi drugi 
organi to neodvisnost spoštovati. V skladu s to zahtevo glede neodvisnosti revidiranje nadzorniških dejavnosti Banke Slovenije (a) ne bi smelo zajemati uporabe in razlage prava in praks nadzora v 
okviru EMN ter (b) ne bi smelo posegati v naloge, prenesene na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, 
niti vključevati teh nalog
11. 
2.3 Poleg tega bi bilo treba v skladu z 2. členom Zakona o Banki Slovenije neodvisnost Banke 
Slovenije spoštovati ne samo v primerih, ko opravlja naloge, povezane z ESCB, ampak tudi v primerih, ko opravlja nacionalne naloge. 
2.4 Predlog zakona vzpostavlja pravno podlago za revidiranje dejanj Banke Slovenije v zadnjih 10 letih 
in lahko bi se razumelo, da ima s tem u činek za nazaj. Kakor je ECB že ugotavljala
12, bi lahko 
uvajanje ukrepov z u činkom za nazaj na čelno ogrozilo pravno varnost in morda ne bi bilo skladno z 
načelom upravi čenih pričakovanj. Prepoved u činka pravnih aktov za nazaj, ki izhaja iz na čela 
pravne varnosti, varujejo tudi pravna na čela EU. Na čelo pravne varnosti ni absolutno ter omogo ča 
omejene in natan čno opredeljene izjeme, kadar je to potrebno zaradi namena, ki se ga želi dose či, 
in če se pri tem spoštujejo upravi čena pričakovanja prizadetih. S tega vidika ECB ni prepri čana, da 
je določba, ki omogo ča revidiranje dejanj Banke Slovenije v zadnjih 10 letih, združljiva z na čelom 
pravne varnosti. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
V Frankfurtu na Majni, 12. junija 2017 
 
[podpis ] 
 Predsednik ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
11  Glej odstavka 2.4 in 2.5 Mnenja CON/2016/59. 
12  Glej odstavek 3.2.2 Mnenja CON/2015/32, odstavek 3.1.2 Mnenja CON/2016/39 in odstavek 3.2 Mnenja 
CON/2016/50.