EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.7.2021 SWD(2021) 722 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2021

Poglavje o stanju pravne države na Poljskem Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2021



Stanje pravne države v Evropski uniji







{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Povzetek Reforme poljskega pravosodnega sistema, vključno z novimi dogodki, še naprej vzbujajo resne pomisleke, na kar je bilo opozorjeno že leta 2020. Reforme, ki se izvajajo od leta 2015, so povečale vpliv izvršilne in zakonodajne oblasti na pravosodni sistem, kar škodi neodvisnosti sodstva, Komisija pa je zaradi njih začela postopek na podlagi člena 7(1) PEU, ki je še vedno v obravnavi. Komisija je aprila 2021 proti Poljski sprožila postopek pred Sodiščem zaradi sprejetja zakona o sodstvu, ki spodkopava neodvisnost sodnikov in ni združljiv s pravom EU. Sodišče je julija 2021 v tej zadevi izdalo začasno odredbo. Istega dne je ustavno sodišče razsodilo, da začasna odredba, ki jo je izdalo Sodišče na področju sodstva, ni v skladu s poljsko ustavo. Prav tako julija 2021 je Sodišče ugotovilo, da disciplinska ureditev za sodnike na Poljskem ni združljiva s pravom EU. Nacionalni sodni svet kljub dvomljivi neodvisnosti še vedno opravlja svoje naloge, na delovanje vrhovnega sodišča pa se še naprej vpliva tudi s spremembami zakonodaje. Maja 2021 je Evropsko sodišče za človekove pravice ugotovilo nepravilnosti v postopku za imenovanje članov ustavnega sodišča. Pravni in institucionalni okvir za preprečevanje korupcije in boj proti njej sta v veliki meri vzpostavljena. Vendar so prisotna tveganja v zvezi z uspešnostjo boja proti korupciji na visoki ravni pa tudi tveganje neprimernega vplivanja na pregon korupcije zaradi političnih motivov. V zvezi s tem še naprej ostajajo dvomi o neodvisnosti glavnih institucij, odgovornih za preprečevanje korupcije in boj proti njej, zlasti zaradi podrejenosti osrednjega protikorupcijskega urada izvršilni veji oblasti in dejstva, da je minister za pravosodje hkrati tudi generalni državni tožilec. Poseben vladni program za boj proti korupciji se je izvajal v obdobju 2018–2020, vendar ključne zakonodajne naloge ostajajo nedokončane. Še vedno so prisotne strukturne pomanjkljivosti v zvezi s sistemom prijave premoženjskega stanja in lobiranjem. Na področju svobode in pluralnosti medijev se pričakuje, da bo vlada sprejela zakonodajo za prenos direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah in s tem okrepila neodvisnost regulativnih organov za medije. Poljski medijski trg je doslej veljal za raznolikega, vendar se deležniki bojijo negativnih učinkov, potem ko je družba Orlen, ki je v državni lasti, prevzela družbo Polska Press. Medtem ko je organ za varstvo konkurence (UOKiK) odobril posel, je poljski varuh človekovih pravic to odločitev izpodbijal, saj meni, da UOKiK ni preučil, ali bi prevzem povzročil omejevanje svobode medijev. Izraženi so bili tudi pomisleki glede osnutka davčne zakonodaje, uperjene proti določenim medijskim skupinam, v okolju, v katerem se zdi, da so medijske hiše v tuji lasti vse manj dobrodošle. Od leta 2020 se je poklicno okolje novinarjev poslabšalo zaradi zastraševanja s sodnimi postopki, čedalje pogostejših primerov, ko se novinarjev ne zaščiti, in nasilnih dejanj med protesti, tudi s strani policije. Sistem zavor in ravnovesij je še vedno pod precejšnjim pritiskom. Skrajšani zakonodajni postopek se še naprej uporablja, tudi za vprašanja, ki niso povezana s pandemijo COVID-19, na primer strukturne reforme sodstva, z omejenim posvetovanjem z deležniki ali brez posvetovanja z njimi. Za nekatere ukrepe, ki jih je vlada uvedla leta 2020 za odziv na pandemijo COVID-19, so sodišča v posameznih primerih ugotovila, da so nezakoniti. Varuh človekovih pravic ima še naprej ključno vlogo pri zaščiti pravne države. Po odločitvi ustavnega sodišča je odhajajoči varuh človekovih pravic julija 2021 prenehal izvajati svoje temeljne pristojnosti. Parlamentarni postopki zdaj kažejo na imenovanje novega varuha človekovih pravic z medstrankarsko podporo. Prostor civilne družbe je še vedno živahen, vendar nanj še vedno vplivajo splošne težave v zvezi s pravicami žensk in napadi na skupine LGBTI. I.Pravosodni sistem Poljski pravosodni sistem se deli na dve veji, tj. upravno in splošno sodstvo. Vrhovno upravno sodišče in 16 upravnih sodišč izvajajo nadzor nad javno upravo, vključno s presojanjem zakonitosti ukrepov organov lokalne uprave in teritorialnih organov državne uprave. Splošno sodstvo, ki ga nadzoruje vrhovno sodišče, deluje na treh ravneh: 11 pritožbenih sodišč, 46 okrožnih sodišč in 318 okrajnih sodišč. Sodnike imenuje predsednik republike na zahtevo nacionalnega sodnega sveta. Ustavno sodišče odloča predvsem o ustavnosti zakonodaje. Sestavlja ga 15 sodnikov, ki jih za devetletni mandat izbere sejm (spodnji dom parlamenta). Nacionalni sodni svet je po ustavi zavezan k varovanju neodvisnosti sodstva. Posebnost sistema pregona, ki ni del neodvisnega sodstva, je, da funkciji generalnega državnega tožilca in ministra za pravosodje opravlja ista oseba. Ustava določa, da lahko odvetniki in pravni svetovalci svojo dejavnost regulirajo sami. Neodvisnost Zaznana neodvisnost sodstva je v širši javnosti in med podjetji slaba in se še poslabšuje. V letu 2021 je 29 % širše javnosti ocenilo, da je neodvisnost sodišč in sodnikov „dokaj ali zelo dobra“, enako meni zgolj 18 % podjetij. Zaznana neodvisnost tako v širši javnosti kot med podjetji se v zadnjih petih letih nenehno zmanjšuje. Tako kot lani javno razpravo o sodstvu še naprej spremlja velika napetost. Kampanja blatenja sodnikov, ki so odkrito kritizirali reforme pravosodja, v letu 2019 doslej še ni imela sodnega epiloga. Postopek uvajanja reform pravosodja, ki se je začel novembra 2015, se na terenu še naprej izvaja. Te reforme so bile izvedene z več kot 30 zakoni, ki zadevajo celotno strukturo pravosodnega sistema, vključno z ustavnim sodiščem, nacionalnim sodnim svetom, vrhovnim sodiščem, splošnimi sodišči, upravnimi sodišči in tožilstvom. Več vidikov reforme pravosodja vzbuja resne pomisleke glede uresničevanja načela pravne države, zlasti neodvisnosti sodstva. To je glavna tema postopka na podlagi člena 7(1) PEU, ki ga je začela Evropska komisija in ki je še vedno v obravnavi v Svetu. Tudi Evropski parlament je v resoluciji ponovno izrazil zaskrbljenost glede stanja pravne države na Poljskem. Varovanje neodvisnosti sodstva na Poljskem je bilo eno od priporočil državi v okviru evropskega semestra 2020, ki še ni izpolnjeno. Poljska vlada odkrito krši zavezujočo začasno odredbo, ki jo je Sodišče izdalo 21. maja 2021 v zadevi proti Poljski zaradi kršitve okoljskega prava EU. Sodišče je dodatno pojasnilo zahteve prava EU v zvezi z neodvisnostjo sodstva v okviru Poljske. Sodišče je 2. marca 2021 izdalo sodbo v postopku predhodnega odločanja, v kateri je pojasnilo zahteve prava EU v zvezi z imenovanji sodnikov vrhovnega sodišča leta 2018. Sodišče je končno presojo prepustilo predložitvenemu sodišču, odločilo pa je, da zaporedne spremembe poljskega zakona o nacionalnem sodnem svetu, zaradi katerih je bil odpravljen učinkovit sodni nadzor nad sklepi tega sveta, s katerimi predsedniku republike predlaga kandidate za sodnike vrhovnega sodišča, lahko kršijo pravo EU. V zvezi s tem je Sodišče opozorilo, da je glede na odločilno vlogo nacionalnega sodnega sveta v postopku imenovanja sodnikov na Poljskem njegova stopnja neodvisnosti pomembna za zagotavljanje neodvisnosti sodstva, pri čemer je navedlo, da je neodvisnost nacionalnega sodnega sveta vprašljiva. Vrhovno upravno sodišče je 6. maja 2021 uveljavilo navedeno sodbo Sodišča in odločilo, da sedanji nacionalni sodni svet v postopku imenovanja sodnikov ne zagotavlja zadostnih jamstev neodvisnosti od izvršilne in zakonodajne veje oblasti ter da se zato razveljavijo sklepi sveta, na podlagi katerih so bili leta 2018 imenovani člani v kazenski in civilni senat vrhovnega sodišča. Sodišče še vedno obravnava več dodatnih predlogov za sprejetje predhodne odločbe, ki so jih različna poljska sodišča vložila v zvezi s pravosodnimi reformami v letih 2017 in 2018. Sodišče je 15. julija 2021 v okviru postopka za ugotavljanje kršitev, ki ga je sprožila Komisija, ugotovilo , da disciplinska ureditev za sodnike na Poljskem ni združljiva s pravom EU. Sodišče je zlasti ugotovilo, da disciplinski senat vrhovnega sodišča ne zagotavlja vseh jamstev nepristranskosti in neodvisnosti ter ni zaščiten pred neposrednim ali posrednim vplivom poljskega zakonodajalca in izvršilne oblasti. Komisija je 31. marca 2021 odločila, da proti Poljski začne postopek pred Sodiščem zaradi pomislekov glede zakona o sodstvu, sprejetega decembra 2019. Komisija meni, da izpodbijani poljski zakon ogroža neodvisnost poljskih sodnikov, s čimer krši člen 19(1) PEU in primarnost prava EU. Zakon poljskim sodiščem, tudi z grožnjo z disciplinskim postopkom, preprečuje neposredno uporabo prava EU, ki ščiti neodvisnost sodstva, in predložitev vprašanj Sodišču v predhodno odločanje. Poleg tega disciplinski senat vrhovnega sodišča, katerega neodvisnost ni zagotovljena, še naprej sprejema odločitve, ki neposredno vplivajo na sodnike in način opravljanja njihove funkcije. To vključuje primere odvzemov imunitete sodnikom, da se omogoči kazenski postopek proti njim ali njihovo pridržanje, zaradi česar jim začasno preneha funkcija in se jim zniža plača. Že sama možnost postopka pred organom, katerega neodvisnost ni zagotovljena, ima negativen vpliv na sodnike in lahko vpliva na njihovo neodvisnost. To resno ogroža neodvisnost sodstva na Poljskem, uspešno sodno varstvo za državljane na Poljskem in pravni red EU kot celoto. Poljska vlada meni, da Komisija presega svoje pristojnosti v skladu s Pogodbo, in zavrača stališče, ki ga je Komisija zavzela v tem postopku za ugotavljanje kršitev. Komisija je Sodišču predlagala, naj izda začasne ukrepe za odložitev sodnih dejavnosti disciplinskega senata v zvezi s sodniki, zlasti glede odvzema sodne imunitete, v izogib resni in nepopravljivi škodi za neodvisnost sodstva in pravni red EU. Podpredsednica Sodišča je 14. julija 2021 v zadevi C-204/21 R izdala začasno odredbo, s katero je v celoti ugodila predlogu Komisije. Evropsko sodišče za človekove pravice, ki je obravnavalo več zadev v zvezi z delovanjem poljskega pravosodnega sistema, je razsodilo, da je imenovanje članov ustavnega sodišča leta 2015 privedlo do kršitve zahteve po „z zakonom ustanovljenem sodišču“. Evropsko sodišče za človekove pravice je februarja 2021 sporočilo, da trenutno obravnava 27 zadev, ki zadevajo različna vprašanja v zvezi z reformami pravosodja iz let 2017 in 2018. Do zdaj je bila poljska vlada obveščena o 21 izmed vloženih zadev. Evropsko sodišče za človekove pravice je 7. maja 2021 razsodilo, da senat, ki vključuje sodnika, imenovanega na sodniško mesto, ki ga je že zapolnil zakonodajalec v zakonodajnem obdobju 2011–2015, ni „z zakonom ustanovljeno sodišče“. Nepravilnosti v postopku za imenovanje ustavnih sodnikov so bile izpostavljene kot resna težava v obrazloženem predlogu, ki ga je Komisija sprejela v skladu s postopkom iz člena 7(1) PEU. Ustavno sodišče je odločilo, da ta sodba „ne obstaja“. Evropsko sodišče za človekove pravice je 29. junija 2021 izdalo sodbo glede tega, da je minister za pravosodje predčasno odstavil sodnike s položaja podpredsednikov splošnih sodišč. Sodišče je poudarilo pomen ohranjanja neodvisnosti sodstva in spoštovanja postopkovne pravičnosti v zadevah, ki se nanašajo na kariere sodnikov, in razsodilo, da je Poljska kršila pravico do dostopa do sodišča, saj predčasna odstavitev podpredsednikov sodišč ni bila obrazložena niti je ni obravnavalo splošno sodišče ali kateri drug organ, ki opravlja sodno funkcijo, pri čemer ne obstaja utemeljen razlog za neobstoj sodnega nadzora. Pomisleki glede neodvisnosti in legitimnosti ustavnega sodišča, ki jih je Komisija izrazila v okviru postopka iz člena 7(1) PEU, še vedno niso odpravljeni. To je razvidno tudi iz sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 7. maja 2021. Varuh človekovih pravic je v letu 2020 še naprej izražal zaskrbljenost glede delovanja in legitimnosti ustavnega sodišča, tudi v zvezi s spreminjanjem že imenovanih obravnavnih senatov in zavračanjem zahtev za izločitev sodnikov zaradi domnevne pristranskosti ali izpodbijanega statusa. Podobno zaskrbljenost je izrazil tudi Svet Evrope. Medtem so postopke pred ustavnim sodiščem v zvezi z reformo pravosodja poleg predsednika vlade, predsednice sejma, nacionalnega sodnega sveta in novoustanovljenega disciplinskega senata vrhovnega sodišča sprožili tudi drugi (novoimenovani) sodniki vrhovnega sodišča in novoimenovana prva predsednica vrhovnega sodišča. Tri zadeve, ki so jih pred ustavnim sodiščem začeli generalni državni tožilec, predsednik vlade in skupina poslancev sejma, se nanašajo na presojo združljivosti določb Pogodb EU z ustavo in razglasitev prevlade poljske ustave nad pravom EU. Komisija je o predlogu predsednika vlade izrazila pomisleke, saj nasprotuje temeljnim načelom prava EU, zlasti primarnosti prava EU. Ustavno sodišče je kljub jasni sodni praksi Sodišča že obiter dictum navedlo, da Sodišče ni pristojno za izrekanje sodb v zvezi s pravosodnimi sistemi držav članic. Kljub zgoraj navedenim pomislekom je ustavno sodišče izdalo odločbe, ki močno vplivajo tako na posameznike kot na institucionalni okvir. 22. oktobra 2020 in 15. aprila 2021 je ustavno sodišče izdalo odločbi glede pravice do splava in položaja varuha človekovih pravic. Ti odločbi sta sprožili ostre kritike na Poljskem in širše. Poleg tega je 14. julija 2021, potem ko je podpredsednica Sodišča izdala začasno odredbo, ustavno sodišče razsodilo, da je člen 4(3), drugi pododstavek, PEU v povezavi s členom 279 PDEU protiustaven, ker Poljsko zavezuje k spoštovanju začasnih odredb, ki jih izda Sodišče in ki vplivajo na organizacijo in delovanje poljskih sodišč ter na postopek pred temi sodišči. Komisija je v izjavi za javnost izrazila globoko zaskrbljenost zaradi te odločitve ustavnega sodišča. Nacionalni sodni svet še naprej sestavljajo večinoma politično imenovani člani. Opozoriti je treba, da je bil s pravosodno reformo iz leta 2018 spremenjen postopek imenovanja članov nacionalnega sodnega sveta izmed sodnikov. Na podlagi predloga vrhovnega sodišča za sprejetje predhodne odločbe je Sodišče v sodbi z dne 2. marca 2021 ponovilo, da mora biti sodni svet, če se želi z njegovim sodelovanjem pri imenovanju sodnikov s strani političnih organov doseči večja objektivnost, sam dovolj neodvisen od zakonodajne in izvršilne oblasti ter organa, za katerega pripravi mnenje. Vrhovno upravno sodišče je 6. maja 2021 razsodilo, da sedanji nacionalni sodni svet v postopku imenovanja sodnikov ne zagotavlja zadostnih jamstev neodvisnosti od izvršilne in zakonodajne veje oblasti. Nacionalni sodni svet kljub resnim pomislekom, ki jih je izrazilo tudi več drugih poljskih sodišč, ki so opozorila na pomanjkanje neodvisnosti, predsedniku republike še naprej predlaga kandidate za sodnike, ki so sistematično imenovani. V letih 2020 in 2021 je nacionalni sodni svet izdal eno resolucijo za zaščito neodvisnosti poljskega sodnika, in sicer je izrazil podporo članu disciplinskega senata vrhovnega sodišča, obenem pa zavrnil podobno podporo sodnikom v kazenskih preiskavah, ki jih je v enakem obdobju izvajalo tožilstvo. Nacionalni sodni svet je z izjavami podprl določene vidike pravosodne reforme, ki jih je kritizirala Komisija. Po spremembah leta 2020 so v zvezi z delovanjem vrhovnega sodišča sledile nadaljnje reforme. Predsednik republike je 1. aprila 2021 podpisal zakon z dne 30. marca 2021 o spremembi zakona o vrhovnem sodišču. Novi zakon znižuje zahteve glede sklepčnosti za sodnike pri izbiri kandidatov na mesto predsednika senata in predsedniku republike omogoča, da imenuje „vršilca dolžnosti“ predsednika senata, če ti pogoji niso izpolnjeni. Poleg tega zakon prvemu predsedniku vrhovnega sodišča omogoča nadzor nad sejami združenih senatov za reševanje pravnih vprašanj, ki jih skliče prvi predsednik po uradni dolžnosti ali na zahtevo generalnega državnega tožilca ali varuha človekovih pravic. Novi zakon spreminja tudi pravila, ki urejajo izredni pritožbeni postopek, tako da se za dve leti podaljšuje rok za začetek izrednega pritožbenega postopka zoper vse sodbe vseh poljskih sodišč, ki so postale pravnomočne po 17. oktobru 1997. Varuh človekovih pravic in vrhovni svet odvetniške zbornice sta izrazila kritični mnenji o novem zakonu in poudarila, da bo dodatno prizadel neodvisnost vrhovnega sodišča. Sedanja prva predsednica vrhovnega sodišča, ki je bila imenovana – kot je navedeno v lanskem poročilu – po izpodbijanem postopku, je sprejela zaskrbljujoče odločitve, zlasti ker je sprožila postopke pred ustavnim sodiščem v zvezi s spornimi vprašanji, kot je omejevanje pravice dostopa do dokumentov, in zahtevala zaščito novoimenovanih sodnikov vrhovnega sodišča – vključno z njo – pred izpodbijanjem njihovega položaja v zadevah, ki tečejo pred vrhovnim sodiščem. Prva predsednica je prav tako sprožila postopek pred senatom za izredni nadzor in javne zadeve, da bi določene sodnike vrhovnega sodišča izločila iz zadev, v katerih so pri Sodišču že vložili predlog za sprejetje predhodne odločbe. Prva predsednica vrhovnega sodišča je 16. julija 2021 podala izjavo, v kateri se sklicuje na sodbo ustavnega sodišča z dne 14. julija 2021 in glede na to, da pravo EU ne ureja organizacije in delovanja sodstva držav članic, obvešča o razveljavitvi navodil disciplinskemu senatu vrhovnega sodišča, s katerimi je bilo začasno ustavljeno njegovo delovanje v disciplinskih postopkih proti sodnikom. Več sodnikov je suspendiranih in ne morejo odločati o zadevah po odločitvi disciplinskega senata, da jim odvzame imuniteto. Disciplinska ureditev, ki je bila v letu 2018 bistveno spremenjena, je povzročila zaskrbljenost, Komisija pa je v postopkih za ugotavljanje kršitev izpodbijala njeno kršitev prava EU. Sodišče je 8. aprila 2020 na podlagi predloga za izdajo začasne odredbe Poljski odredilo, naj nemudoma preneha uporabljati nacionalne določbe o pristojnostih disciplinskega senata vrhovnega sodišča v zvezi z disciplinskimi zadevami, ki se nanašajo na sodnike. Po začasnem odvzemu pristojnosti za disciplinske postopke je disciplinski senat začel dejavno izvajati svoja nova pooblastila v zvezi z odločanjem o predlogih tožilstva za odvzem imunitete sodnikom, ki so obdolženi, da so storili kaznivo dejanje. Od 14. februarja 2020, ko je začel veljati novi zakon o sodstvu, do 15. marca 2021 je disciplinski senat že preučil več kot 40 takih predlogov, v več kot desetih primerih pa so bili zadevni sodniki suspendirani, njihova plača pa znižana. Disciplinski senat še vedno obravnava več predlogov, tudi v zvezi s sodniki vrhovnega sodišča. V okviru postopka za ugotavljanje kršitev v zadevi C-204/21 je Komisija od Sodišča zahtevala, naj začasno ustavi vse dejavnosti disciplinskega senata v zvezi z zadevami glede sodnikov, vključno z odločitvami o odvzemu imunitete sodnikom. Podpredsednica Sodišča je 14. julija 2021 v celoti ugodila zahtevi Komisije in začasno ustavila vse dejavnosti disciplinskega senata vrhovnega sodišča v zvezi s sodniki, pri katerih ne gre za disciplinske postopke v zvezi s sodniki. Sodišče je 15. julija 2021 v okviru postopka za ugotavljanje kršitev, ki ga je sprožila Komisija, ugotovilo, da disciplinska ureditev za sodnike na Poljskem ni združljiva s pravom EU . Za sodnike še naprej veljajo zahteve, ki vdirajo v njihovo zasebnost. Novi zakon o sodstvu z dne 20. decembra 2019 zavezuje vse sodnike na Poljskem, da razkrijejo osebne podatke, kot so njihovo članstvo v združenjih, funkcije v neprofitnih organizacijah ter njihovo članstvo in položaj v političnih strankah pred 29. decembrom 1989. Disciplinski postopki proti sodnikom, ki niso hoteli izpolniti te zahteve, so še vedno v teku. V okviru postopka za ugotavljanje kršitev v zadevi C-204/21 Komisija meni, da ta zahteva ni v skladu s pravom EU v zvezi s pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov, kot ju zagotavljata Listina EU o temeljnih pravicah in splošna uredba o varstvu podatkov. Splošna prepoved, s katero je poljskim sodiščem onemogočeno, da bi izpodbijala pristojnosti sodišč, ustavnih organov in organov pregona, še vedno velja. Novi zakon o sodstvu poljskim sodnikom preprečuje, da bi razsojali o zakonitosti sodniških imenovanj in pristojnosti sodnikov za opravljanje sodnih funkcij. Prepoved velja tudi za sodnike, ki presojajo zakonitost sestave obravnavnega senata. Hkrati je zakon novemu senatu za izredni nadzor in javne zadeve podelil izključno pristojnost za odločanje o vprašanjih, povezanih z neodvisnostjo sodstva. Komisija se je 31. marca 2021 odločila, da bo te prepovedi iz zakona o sodstvu izpodbijala v postopku za ugotavljanje kršitev pred Sodiščem. Podpredsednica Sodišča je 14. julija 2021 v zadevi C-204/21 R izdala začasno odredbo, s katero je začasno odložila uporabo zadevnih določb. V nekaterih primerih, ko so splošna sodišča izpodbijala zakonitost odločb ustavnega sodišča in disciplinskega sodišča, so bili zoper sodnike uvedeni disciplinski postopki.

Še vedno obstajajo pomisleki glede dejstva, da funkcijo ministra za pravosodje in generalnega državnega tožilca opravlja ista oseba. Kot je bilo že navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, ima minister za pravosodje po združitvi položajev generalnega državnega tožilca in ministra za pravosodje v okviru reform leta 2016 neposredne pristojnosti najvišjega tožilstva, vključno s pooblastilom za izdajanje navodil tožilcem v posameznih primerih in za premestitev tožilcev. V zvezi s temi pristojnostmi sta kritiko izrazili tudi Beneška komisija in Komisija v obrazloženem predlogu, sprejetem v skladu s postopkom iz člena 7(1) PEU v zvezi s pravno državo na Poljskem. Nedavno je državni tožilec aktivno izvajal pristojnost za premestitev tožilcev na drugo delovno mesto za obdobje do 6 mesecev brez njihovega soglasja in brez utemeljitve. Po poročanju se ta pristojnost v praksi uporablja kot orodje proti tožilcem, ki izrazijo kritična stališča o delovanju tožilstva. Sodnike, ki so sprožili spore, v katerih izpodbijajo take napotitve, je tožilstvo pozvalo k pričanju v okviru kazenskih preiskav. Poleg tega se pojavljajo pomisleki, da lahko na izvajanje pristojnosti generalnega državnega tožilca in državnega tožilca za dodeljevanje zadev tožilcem po prostem preudarku vplivajo politični razlogi z namenom vplivanja na potek kazenskega postopka, vključno z zadevami glede obtožb o finančnih poneverbah. Po navedbah vrhovnega sveta odvetniške zbornice se je tožilstvo nedavno ukvarjalo z zagovorniki v politično občutljivih zadevah, zaradi česar je bila ogrožena njihova pravica do poklicne skrivnosti. To je še bolj zaskrbljujoče, ker imajo tožilci pristojnost, da začasno odvzamejo odvetniško licenco brez predhodnega soglasja sodišča. Kakovost Kar zadeva človeške vire, ostaja v pravosodju podobno kot leta 2020 prostih več sodniških mest. Po uradnih podatkih, ki jih je objavilo ministrstvo za pravosodje, je bilo leta 2020 na splošnih sodiščih 1 048 prostih delovnih mest. Obenem so izdatki Poljske za sodišča na ravni povprečja EU na prebivalca, javnofinančni odhodki za pravosodni sistem Poljske (vključno s tožilstvom in pravno pomočjo), merjeni v odstotku BDP, pa so še vedno med najvišjimi. Dosežen je bil pomemben napredek, vendar bi bilo mogoče digitalizacijo pravosodnega sistema še izboljšati. Še vedno je treba uvesti več orodij IT v okviru sodnih postopkov, deležniki pa so pozvali k nadaljnjim prizadevanjem za digitalizacijo sodišč. Pregledati je treba tudi tista orodja IT, za katera je vrhovni revizijski urad ugotovil, da so dovzetna za zlorabo, zlasti sistem za dodeljevanje zadev na sodiščih. Letos je sejm sprejel spremembe zakonika o civilnem postopku, namenjene nadaljnji digitalizaciji civilnega postopka. Reforma bo uvedla elektronske dražbe nepremičnin, ki jih bodo sodni izvršitelji uporabljali v okviru izvrševanja sodnih odločb. Poleg tega je namen reform kljub kritičnim stališčem, ki so jih izrazili predstavniki pravniških poklicev, uvesti sistem elektronskega vročanja dokumentov prek celovitega informacijskega sistema za splošna sodišča, v katerem bi se privzelo, da je bil dokument vročen 14 dni po njegovi vložitvi. Sprejete so bile nadaljnje reforme na področju kazenskega in civilnega procesnega prava. V odziv na izzive zaradi pandemije COVID-19 nedavno sprejete določbe uvajajo obveznost, da sodišča zasedajo brez navzočnosti javnosti, če spletna povezava s strankami v civilnem postopku ni mogoča. V skladu s tem naj bi civilne zadeve v času epidemije večinoma obravnavali senati s samo enim sodnikom, prilagoditve, ki se uporabljajo za posebne postopke, pa začasno naj ne bi bile mogoče. Poleg tega bi te spremembe sodiščem na Poljskem prepovedale sklic generalnih skupščin. Tudi na področju kazenskega procesnega prava je sejm sprejel vrsto sprememb. Spremembe bi med drugim omejile dostop do spisov zaključenih predhodnih preiskav in uvedle obveznosti telekomunikacijskih operaterjev, da podatke zavarujejo takoj na zahtevo sodišča ali tožilca, ne da bi bilo to pooblastilo omejeno s kakšnimi določbami. Uvedle bi se tudi določene spremembe načinov pri sestavi obravnavnih senatov. Nekatere izmed teh sprememb so bile deležne kritik. Učinkovitost Splošna uspešnost splošnih sodišč v zvezi s trajanjem postopkov je blizu povprečja EU. V letu 2019 se je nekoliko skrajšal ocenjeni čas, potreben za reševanje civilnih in gospodarskih pravdnih zadev, stopnja rešenih zadev pa se je izboljšala. Čeprav se je število teh zadev v letu 2019 zmanjšalo, je število nerešenih zadev ostalo enako. Kar zadeva splošno učinkovitost splošnih sodišč, se je glede na podatke, ki jih je ministrstvo za pravosodje objavilo v letu 2021, v obdobju od leta 2015 do leta 2020 povprečno trajanje postopkov podaljšalo s 4,2 meseca na 7 mesecev. Glede trajanja civilnih in kazenskih postopkov ostaja Poljska pod okrepljenim nadzorom Odbora ministrov Sveta Evrope. Učinkovitost upravnih sodišč je nad povprečjem EU. Število prejetih upravnih zadev se je nekoliko povečalo, medtem ko se predvideni čas, potreben za njihovo reševanje, še naprej zmanjšuje. Stopnja rešenih zadev iz te skupine je padla pod 100 %. II.Protikorupcijski okvir Pravni in institucionalni okvir za preprečevanje korupcije in boj proti njej sta v veliki meri vzpostavljena. Na Poljskem je za boj proti korupciji pristojnih več organov, vključno z ministrom za pravosodje, ki je tudi generalni državni tožilec, ter ministrom za notranje zadeve in upravo, ki je pristojen za preventivne vidike, kot je register lobistov za javne uslužbence. Osrednji protikorupcijski urad je specializiran organ kazenskega pregona, ki se bori proti korupciji v javnem in zasebnem sektorju skupaj z osrednjim policijskim preiskovalnim uradom in redno policijo, agencijo za notranjo varnost in tožilstvom. Združuje obveščevalne in policijske funkcije ter lahko sproži upravne in kazenske postopke. Pred kratkim je osrednji protikorupcijski urad dobil še nalogi usklajevanja politik in preprečevanja korupcije, vključno z izobraževalnimi dejavnostmi ozaveščanja proti korupciji in platformo za e-učenje. Vrhovni revizijski urad ima preventivno vlogo pri spremljanju javne porabe organov državne uprave, med drugim poljske nacionalne banke in pravnih oseb javnega prava. Strokovnjaki in vodstveni delavci podjetij še vedno zaznavajo razmeroma visoko stopnjo korupcije v javnem sektorju. Na indeksu zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je Poljska za leto 2020 prejela oceno 56/100, s čimer se uvršča na 13. mesto v Evropski uniji in 45. mesto na svetu . Zaznava se je v zadnjih petih letih izrazito poslabšala . Na centralni ravni je bil na Poljskem vzpostavljen razvit strateški protikorupcijski okvir za obdobje 2018–2020, vendar nadaljnji načrt še ni bil objavljen. Po navedbah vlade potekajo priprave za novo nacionalno strategijo za preprečevanje korupcije in boj proti njej v prihodnjih letih, ki bi morala upoštevati priporočila EU, Skupine držav proti korupciji (GRECO), Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj in Združenih narodov . Osrednji urad za boj proti korupciji je poleg svojih glavnih nalog, ki jih ima kot organ pregona, tudi usklajevalni organ vladnega programa za boj proti korupciji v obdobju 2018–2020 in spremljajočega akcijskega načrta ter je kot tak pooblaščen za predlaganje zakonodaje in oblikovanje politik. V poročilu o izvajanju programa iz marca 2021 , ki ga bo vrhovni revizijski urad pregledal v letu 2021, je opisan napredek, dosežen v letu 2020. V okviru izvajanja programa sta bila v letu 2020 objavljena dva sklopa protikorupcijskih smernic za standardizacijo in poenotenje protikorupcijskih pravil, ki se uporabljajo za ministrstva in lokalno upravo . Pojavljajo se dvomi glede izvajanja ključnih zakonodajnih nalog, opisanih v programu, zlasti glede nadaljnje uporabe zakona o preglednosti javnega življenja, objave osnutka zakona, ki na novo ureja prijave premoženjskega stanja, in lobiranja . V programu so opredeljeni sektorji z visokim tveganjem za korupcijo, ki vključujejo obrambni, energetski in gradbeni sektor, zdravstvo, okolje in javno upravo ter javno naročanje . Proračun osrednjega protikorupcijskega urada se je povečal , vendar je treba postavke za programske dejavnosti še vedno načrtovati posebej . Poljski kazenski zakonik v veliki meri korupcijo opredeljuje kot kaznivo dejanje. Glavno kaznivo dejanje, ki ga sankcionira kazenski zakonik, je podkupovanje javnih uslužbencev v pasivni (sprejemanje podkupnine) in aktivni (ponujanje podkupnine) obliki . Da se prepreči nedovoljeno dogovarjanje med dajalcem in prejemnikom podkupnine, kazenski zakonik storilcem podkupovanja omogoča, da se izognejo pravnim sankcijam, če pristojne organe obvestijo o kaznivem dejanju in razkrijejo vse okoliščine, preden se organi o njem seznanijo. Organizacija OECD je Poljsko pozvala, naj to določbo odpravi, saj vodi v nekaznovanje . Izpostavila je tudi pomanjkljivosti v zvezi z uspešnim izvrševanjem, kadar gre za boj proti podkupovanju v tujini . Zasebno podjetje je lahko kazensko odgovorno za čezmejno podkupovanje šele potem, ko je bil posameznik, ki je storil kaznivo dejanje podkupovanja, pravnomočno obsojen. Raven kazni se ne šteje za učinkovito, sorazmerno ali odvračilno. Obstajajo pomisleki glede uspešnosti boja proti korupciji na visoki ravni. Policija je leta 2020 začela 2 544 preiskav v zvezi s korupcijo (v primerjavi s 3 129 v letu 2019) . Od leta 2006 se število policijskih preiskav korupcije nenehno zmanjšuje (s 6 388 policijskih preiskav v letu 2006 na 2 544 v letu 2020) . Vrhovni revizijski urad v poročilu za leto 2020 na splošno ugotavlja znatno zmanjšanje korupcijskih tveganj na področjih, ki zadevajo delovanje države, na primer v davčni upravi, po drugi strani pa izpostavlja resna korupcijska tveganja, povezana s svetovalnimi in strokovnimi storitvami za javne institucije . Obseg manjše korupcije se še naprej zmanjšuje. Kar zadeva primere korupcije na visoki ravni, skrb vzbuja naraščanje institucionalizirane korupcije, imunitet in nekaznovanosti zaradi neenake obravnave primerov korupcije iz političnih razlogov. V zvezi s tem dejstvo, da minister za pravosodje hkrati opravlja tudi funkcijo generalnega državnega tožilca, krepi pomisleke glede neodvisnosti osrednjega protikorupcijskega urada od izvršilne oblasti . Povečanje nadzornih pristojnosti generalnega državnega tožilca, ki lahko prevzame zadeve podrejenih tožilcev, omogoča politični vpliv na postopke protikorupcijskega pregona. Institucije za boj proti korupciji na Poljskem se pri sodelovanju v praksi včasih soočajo z nekaterimi pravnimi in organizacijskimi omejitvami. Odkrivanje in pregon korupcije ovirajo zlasti omejitve dostopa do finančnih podatkov . Po mnenju vlade viri ter raven specializacije in digitalizacije zadevnih služb prav tako ne zadostujejo vedno za uspešno izvajanje njihovih nalog pri zatiranju korupcije. Ta težava je povezana zlasti s pomanjkanjem protikorupcijskega osebja, nezadostnimi tehnološkimi viri in zmogljivostmi ter uspešnim zbiranjem dokazov za izpolnjevanje dokaznih standardov, kar je podaljšalo postopke in oviralo opravljanje uradnih dolžnosti zlasti med pandemijo COVID-19 . Zakonodaji o lobiranju je priložen praktični vodnik o nasprotju interesov za javne uslužbence. Vodnik z naslovom Nasprotje interesov – kaj je to in kako se mu izogniti? je namenjen vladnim uslužbencem, da jim pomaga pri praktičnem izvajanju pravil iz zakona o lobiranju v zakonodajnem postopku . Leta 2020 je osrednji protikorupcijski urad obravnaval 2 353 primerov v zvezi z nasprotjem interesov na ministrstvih za zdravje in obrambo (v primerjavi z 2 477 v letu 2019), ki so zadevali 1 949 oseb (v primerjavi z 2 187 v letu 2019), pri čemer ni bil noben primer predložen tožilstvu . Vzpostavljeni so trije registri lobistov, eden za vlado (na podlagi zakona o lobiranju), eden za spodnji dom parlamenta (sejm) in eden za zgornji dom parlamenta (senat) . Minister za notranje zadeve in upravo je nadzorni organ za lobistične dejavnosti v odnosu do vlade . Nadzorne naloge nad lobiranjem pri poslancih imata oba domova parlamenta (sejm in senat) . Obstajajo pomisleki glede uspešnosti registrov. Po poročanjih se je leta 2020 samo en zastopnik interesov udeležil seje enega parlamentarnega odbora, čeprav je v register spodnjega doma parlamenta vpisanih 508 subjektov . Na splošno število registriranih lobistov še naprej upada, nadzor ni sistematičen in ni informacij o tem, ali so bili neregistrirani lobisti kaznovani . Pravila po prenehanju zaposlitve (v zvezi s pojavom vrtljivih vrat) se uporabljajo samo za najvišje uradnike (ne pa tudi poslance) in so omejena na subjekte, za katere je javni uslužbenec izdal posebne odločbe . Opravljeno je bilo tehnično delo v smeri standardiziranega sistema za prijavo premoženjskega stanja. Stopnja digitalizacije prijavljanja premoženjskega stanja politikov je nizka, manjka pa tudi centraliziran sistem za predložitev prijav in njihovo spremljanje . Večina prijav se še vedno izpolni ročno, za kar se uporabljajo različni obrazci . Obseg podatkov, ki jih je treba razkriti, je podoben, vendar ne enak za vsakega javnega uslužbenca, ki je k temu zavezan. Leta 2020 je osrednji protikorupcijski urad preveril 81 prijav premoženjskega stanja (90 v letu 2019), od katerih jih je bilo 45 povezanih z domnevnim kaznivim dejanjem , in 385 analiz pred preverjanjem prijavljenega premoženjskega stanja in skladnosti s protikorupcijskimi pravili (364 v letu 2019). V dveh primerih je bilo zagotovljeno gradivo za postopka v teku, v dveh drugih primerih pa so bile ugotovitve inšpekcijskih pregledov osrednjega protikorupcijskega urada predane tožilstvu. Na voljo je posebna dežurna vladna telefonska številka, na kateri lahko prijavitelji nepravilnosti prijavijo korupcijo in kazniva dejanja, povezana s korupcijo. Osrednji protikorupcijski urad od državljanov sprejema odprte in anonimne prijave . Dokler določbe o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti v različnih pravnih aktih ne bodo spremenjene, pozivi k okrepitvi zaščite prijaviteljev ostajajo . Izjeme od pravil o javnem naročanju, uvedene med pandemijo COVID-19, so sprožile pomisleke glede možnih korupcijskih tveganj. To se nanaša zlasti na uradnike, ki upravljajo javna sredstva ali nabavljajo opremo, storitve in druge vire za boj proti pandemiji COVID-19, saj zanje ne velja kazenska in disciplinska odgovornost . Vendar pa je v začetku leta 2021 začel veljati tudi nov zakon o javnem naročanju , ki so ga deležniki na področju boja proti korupciji v veliki meri ocenili kot korak v pravo smer . Osrednji protikorupcijski urad je pristojen za protikorupcijske vidike vladnega protikriznega ščita, ki zagotavlja finančno podporo mikro-, malim in srednjim ter velikim podjetjem za boj proti posledicam pandemije COVID-19. III.Pluralnost in svoboda medijev

Zaščita novinarjev temelji na ustavnih načelih in je določena v sektorski zakonodaji. Zakon o radiodifuziji in zakon o tisku zagotavljata pravni okvir za regulativni organ za medije – nacionalni svet za radiodifuzijo (KRRiT) in jamstva za neodvisnost novinarjev. Pričakuje se, da se bo zakon o radiodifuziji spremenil zaradi prenosa revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki je v teku. Cilj prihodnjih sprememb pravnega okvira bo okrepiti zakonska jamstva za neodvisnost regulativnega organa za medije. V skladu z ustavo člane nacionalnega sveta za radiodifuzijo (KRRiT) imenujejo sejm, senat in predsednik republike. Člani ne smejo pripadati politični stranki ali sindikatu ali opravljati javnih dejavnosti, ki so nezdružljive z njihovo funkcijo. Poljska si še vedno prizadeva za prenos revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah. Po navedbah poljskih organov naj bi zaradi prihodnjih sprememb zakona o radiodifuziji postopek za razrešitev članov KRRiT postal bolj tog. Ker sta sejm in senat zavrnila letno poročilo KRRiT, mandat vseh njegovih članov samodejno preneha (12. člen zakona o radiodifuziji). Novi zakon bo uvedel dodatne formalne pogoje za postopek zavrnitve. Če bosta sejm in senat glasovala proti, bo moral prenehanje mandata članov KRRiT potrditi predsednik republike. Tako sklep sejma kot senata pa tudi morebitna predsednikova potrditev bosta morala biti utemeljena. Razširjen bo tudi seznam odgovornosti regulativnega organa za medije, da bo usklajen z revidirano direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah. Niti KRRiT niti nacionalni svet za medije, ki je organ upravljanja javnih medijev, se ne ukvarjata z informativnimi programi javnih medijev. To je bilo izpostavljeno kot problematično v okviru poročanja o predsedniški kampanji leta 2020. Vendar KRRiT sodeluje s centrom za spremljanje javnega diskurza, ki pripravlja poročila o radijskih in televizijskih nastopih politikov in strokovnjakov, zlasti na postajah in novinarskih programih. Nedavni razvoj dogodkov na poljskem medijskem trgu bi lahko zmanjšal pluralnost medijev. Izraženi so bili pomisleki glede načrtov zakonodajnih sprememb, ki bi omogočile, da se koncesije za radiodifuzijo ne podelijo operaterjem pod neposrednim ali posrednim nadzorom oseb, registriranih zunaj EGP. Deležniki so že izrazili zaskrbljenost glede prihodnosti kanala TVN24, saj njegova licenca še ni obnovljena, čeprav je bil zahtevek vložen februarja 2020. Tudi napovedi, da bo naftna družba PKN Orlen prevzela družbo Polska Press, ki je v nemški lasti, so vzbudili pomisleke zaradi morebitne grožnje pluralnosti medijskega trga. Posel je odobril poljski urad za varstvo konkurence (UOKiK). Poljski varuh človekovih pravic je nato izpodbijal odobritev in zatrjeval, da bi bilo treba posel razveljaviti, saj ogroža svobodo medijev. Sodišče za varstvo konkurence in potrošnikov je do vsebinske preučitve pritožbe varuha človekovih pravic odredilo začasni odlog izvršitve sklepa UOKiK. Urad za varstvo konkurence ima na voljo tri mesece za vložitev pritožbe. Toda družba PKN Orlen je izjavila, da je prevzem deleža obravnavala kot zaključenega že pred odločitvijo sodišča, in sprejela različne upravljavske odločitve, vključno z zamenjavami zaposlenih v uredniških ekipah časopisov Polska Press. Po mnenju organizacije Reporters Without Borders (Novinarji brez meja) bi bilo treba take poteze obravnavati kot potrditev, da prevzem vpliva na neodvisnost medijske skupine, varuh človekovih pravic pa je navedel, da so dejanja družbe PKN Orlen pokazala „očitno neupoštevanje“ odločitve sodišča. Poleg tega je organizacija International Press Institute (Mednarodni inštitut za tisk) izrazila zaskrbljenost, ker bi lahko odločitev urada za varstvo konkurence oslabila medijske družbe, ki se dojemajo kot nasprotnice vladajoče stranke. Pričakuje se, da se bodo obveznosti glede preglednosti lastništva medijev okrepile. Poljski organi nameravajo v okviru sprememb zakona o radiodifuziji, s katerimi se prenaša revidirana direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah, razširiti obseg obveznosti glede preglednosti za ponudnike medijskih storitev. To bo vključevalo posredovanje informacij o dejanskih lastnikih s sklicevanjem na vpis v KRS (nacionalni sodni register) in centralni register dejanskih lastnikov. Pričakuje se, da bodo spremembe sprejete v tretjem četrtletju leta 2021. Media Pluralism Monitor (orodje za spremljanje pluralnosti medijev) za leto 2021 poroča o srednji stopnji tveganja v zvezi s preglednostjo lastništva medijev in visoki stopnji tveganja za koncentracijo novičarskih medijev . Zdi se, da se državna oglaševalska sredstva podeljujejo predvsem medijskim hišam, ki veljajo za naklonjene vladi. Deležniki poročajo, da državni organi in podjetja, ki so v lasti državne zakladnice, svoje objave in oglase objavljajo le v medijih, ki veljajo za naklonjene vladi. Javni mediji so po poročanju glavni prejemniki državne podpore, nedavna raziskava pa je potrdila rast deleža zasebnih medijev, ki so naklonjeni vladi. International Press Institute (Mednarodni inštitut za tisk) je opozoril, da instrumentalizacija javnega oglaševanja negativno vpliva na dinamiko trga in bi lahko povzročila poslabšanje novinarskih standardov.Podobno je bilo v okviru Media Pluralism Monitor (orodje za spremljanje pluralnosti medijev) za leto 2021 poudarjeno, da so nekatere oblike državne podpore, vključno z nepovratnimi sredstvi, posojili in državnimi oglaševalskimi sredstvi, še vedno razdrobljene in nepregledne . Poleg tega se je marca 2020 vlada odzvala na pandemijo COVID-19 z vzpostavitvijo horizontalnega „protikriznega ščita“ pred COVID-19, v okviru katerega so bili na voljo različni podporni ukrepi (tako finančni kot zakonodajni) za vsa podjetja. Media Pluralism Monitor (orodje za spremljanje pluralnosti medijev) za leto 2021 poroča, da vse medijske skupine niso zaprosile za sredstva za kritje plač zaposlenih med omejitvami gibanja. V okviru „protikriznega ščita“ je vlada uvedla dodatno dajatev na lokalne prihodke platform, ki ponujajo videovsebine na zahtevo in delujejo na Poljskem. Po navedbah vladnih predstavnikov je bila nova dajatev uvedena za nadomestitev finančnih izgub kinematografov in podporo poljskemu filmskemu inštitutu. Poljski pravni okvir priznava pravico do dostopa do informacij javnega značaja, vendar vse večje omejitve ovirajo njeno izvajanje v praksi. Deležniki poročajo o primerih omejevanja dostopa do informacij brez obrazložitve, preklicih ali zavrnitvah novinarskih akreditacij ali preprečevanju vstopa na določene dogodke. Uveljavljanje pravice do dostopa do informacij javnega značaja bi lahko bilo po ustavni presoji, ki je v teku, še bolj omejeno. International Press Institute (Mednarodni inštitut za tisk) poudarja, da so se razmere med pandemijo COVID-19 poslabšale. Podobno tudi Media Pluralism Monitor (orodje za spremljanje pluralnosti medijev) za leto 2021 poroča, da so določbe, sprejete kot del „protikriznega ščita“ pred COVID-19, oblastem omogočale, da začasno ne upoštevajo rokov, ki jih določa upravno pravo, s čimer so omejile ali odložile dostop do informacij javnega značaja. Zato Media Pluralism Monitor (orodje za spremljanje pluralnosti medijev) za leto 2021 ugotavlja večja tveganja v zvezi z dostopom do informacij na Poljskem v primerjavi z lanskoletno izdajo. Poklicno okolje za novinarje se na Poljskem slabša. Čeprav so v zakon o radiodifuziji in zakon o tisku vključena jamstva za zagotavljanje novinarske neodvisnosti, pa manjkajo določbe, ki bi omejile politični nadzor nad medijskimi hišami (na primer omejitve nadzora politikov nad mediji) . Zaradi političnega vmešavanja (tako v zasebnih kot javnih medijih) so se novinarji odločili za ustanovitev novih spletnih medijev, pri čemer so se oprli na poslovne modele množičnega financiranja. Med nasilnimi dejanji policije na protestih in demonstracijah so bili prizadeti tudi novinarji, ki so poročali o teh dogodkih. V svetovnem indeksu svobode medijev za leto 2021 poročajo, da poljska policija med protesti večkrat ni zaščitila novinarjev, temveč je namesto tega uporabila nasilje in izvedla samovoljne aretacije. V obdobju omejitev gibanja so bili novinarji opredeljeni kot ena izmed privilegiranih poklicnih skupin, ki lahko med službenimi potovanji ostane v hotelu. Skupnost novičarskih medijev je zaznala povečanje števila tožb proti novinarjem z namenom zastraševanja in grozilnih pisem, naslovljenih na novinarje in redakcije, da bi se odložilo ali ustavilo kritično poročanje o podjetjih ali javnih institucijah. Zdi se, da tak trend prizadene zlasti manjše novičarske medije in samozaposlene, za katere obstaja veliko tveganje samocenzure zaradi strahu pred pravnimi posledicami. Čeprav je večina takih tožb običajno neuspešna, se po poročanju še vedno pogosto uporabljajo za nadlegovanje vladnih kritikov. Platforma Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev je v letu 2020 zabeležila 10 opozoril v zvezi s Poljsko, v letu 2021 pa dve. Vsebina opozoril potrjuje trend ustrahovanja s pomočjo sodnih postopkov proti novinarjem. Media Pluralism Monitor (orodje za spremljanje pluralnosti medijev) za leto 2021 ocenjuje tveganja, povezana z novinarskim poklicem, standardi in zaščito, za srednje visoka. IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Poljska je predstavniška demokratična republika z neposredno izvoljenim predsednikom, dvodomnim parlamentom in ustavnim sodiščem, ki je pristojno za ustavno presojo zakonov. Sejm je v zakonodajnem postopku pristojen za sprejemanje končnih odločitev. Predsednik republike, senat, skupina 15 poslancev, svet ministrov in skupina najmanj 100 000 državljanov imajo pravico predlagati novo zakonodajo. Neodvisni varuh človekovih pravic je zadolžen za varstvo svoboščin in pravic oseb in državljanov, določenih v ustavi in drugih normativnih aktih. Skrajšani zakonodajni postopek se še naprej uporablja za pomembne strukturne reforme sodstva ali drugih neodvisnih organov. Sejm je nedavne spremembe zakona o vrhovnem sodišču sprejel v tretji obravnavi v 24 urah po vložitvi. Opozoriti je treba, da je bilo zagotavljanje uspešnih javnih posvetovanj in vključevanja socialnih partnerjev v proces oblikovanja politik na Poljskem eno od priporočil državi v okviru evropskega semestra 2020. Beneška komisija in organizacija OVSE sta večkrat poudarili pomen temeljite razprave o zakonodajnih predlogih in spremembah, vključno s konstruktivnim posvetovanjem z deležniki, strokovnjaki in civilno družbo ter dialogom s politično opozicijo. Stanje epidemije, ki ga je vlada uvedla marca 2020, je še vedno v veljavi. Minister za zdravje je 20. marca 2020 za vso državo razglasil stanje epidemije za spopadanje s posledicami pandemije COVID-19. Stanje epidemije temelji na zakonodaji in ministru za zdravje ter drugim članom sveta ministrov omogoča, da omejijo ustavne svoboščine ter državljanom in lastnikom podjetij naložijo obveznosti. Stanje epidemije je bilo uvedeno brez časovne omejitve in bo ostalo v veljavi, dokler ga minister za zdravje ne prekliče z odlokom. Stanje epidemije in ukrepi, ki se lahko na njegovi podlagi uvedejo z vladnimi odloki, so sprožili vprašanja glede ustavnosti ob sklicevanju na poljsko ustavo, ki izrecno določa, da se lahko temeljne pravice in svoboščine omejijo le v stanju izrednih razmer. To stališče so zavzela tudi sodišča, ki so odločala v posameznih zadevah v zvezi s sankcijami zaradi kršitev ukrepov proti COVID-19. Ukrepi, ki jih je vlada uvedla leta 2020 za spopadanje s pandemijo COVID-19, pred sodišči še naprej veljajo za nezakonite. Po uvedbi stanja epidemije so deležniki izrazili zaskrbljenost nad uvedenimi ukrepi v zvezi z njihovim vplivom na temeljne pravice. Potem ko so državni organi, kot sta policija in zdravstvena inšpekcija, oglobili kršitelje ukrepov proti COVID-19, so po poročanju splošna in upravna sodišča te globe v veliki meri zavrnila, ker so menila, da niso skladne s poljsko ustavo, tudi v zvezi s prepovedjo javnih shodov. Namen zahteve, ki jo je predsednik vlade vložil pri ustavnem sodišču in je še vedno v obravnavi, je preprečiti, da bi bila poljska država dolžna kriti škodo, ki izhaja iz ukrepov proti COVID-19. Vrhovno sodišče še naprej pregleduje odločbe splošnih sodišč v nekaterih zadevah izpred 20 let. V okviru novega izrednega pritožbenega postopka ima novi senat za izredni nadzor in javne zadeve pristojnost, da ob upoštevanju nekaterih izjem v celoti ali delno razveljavi katero koli pravnomočno sodbo splošnih sodišč v zadnjih 20 letih. Novi izredni pritožbeni postopek, za katerega se uporabljajo ohlapna merila, sproža vprašanja v zvezi z načelom pravne varnosti in predstavlja eno izmed težav, ki jih je Komisija izpostavila v obrazloženem predlogu, sprejetem v skladu s postopkom na podlagi člena 7(1) PEU. Po razpoložljivih informacijah je večino dosedanjih postopkov sprožil generalni državni tožilec. Negativni vplivi na prostor civilne družbe se nadaljujejo . Poljska ima razvejano in dejavno civilno družbo, ki jo sestavlja več kot 120 000 različnih nevladnih organizacij. V posodobljeni različici poročila CIVICUS iz leta 2020 je navedeno, da se je civilnodružbeni prostor za delovanje nevladnih organizacij zožil. Dostop nevladnih organizacij do javnega financiranja ostaja težava. Sodba ustavnega sodišča z dne 22. oktobra 2020, ki je privedla do dejanske prepovedi splava, je med pandemijo COVID-19 sprožila proteste po vsej državi, pri čemer je bila izražena zaskrbljenost zaradi ustrahovanja mirnih protestnikov, nasilja nad njimi in njihovega pridržanja. Še naprej se poroča o čedalje večjih grožnjah aktivistkam, na katere se javni organi naj ne bi odzivali. Svet Evrope je izrazil zaskrbljenost zaradi nadlegovanja in ustrahovanja skupnosti LGBTI na Poljskem, zaradi česar je delovanje nevladnih organizacij LGBTI še posebej oteženo, tudi kar zadeva dostop do financiranja. Varuh človekovih pravic je na vrhovnem upravnem sodišču izpodbijal odločitev nekaterih regij, da se razglasijo za „območja brez ideologije LGBTI“. Varuh človekovih pravic mora zaradi sodbe ustavnega sodišča prenehati z izvajanjem svoje funkcije, naslednik pa še ni bil izvoljen. Varuh človekovih pravic je v letih 2020 in 2021 še naprej imel ključno vlogo varuha pravne države. V skladu z zakonom o varuhu človekovih pravic – ki je organ za enakost v skladu s pravom EU – sedanji varuh človekovih pravic ostane na položaju do imenovanja naslednjega. Za imenovanje, ki ga opravi sejm, je potrebno soglasje senata, v katerem večino predstavljajo opozicijske stranke. Po izteku mandata varuha človekovih pravic septembra 2020, za katerega ustava določa petletni mandat, so predstavniki vladajoče koalicije pred ustavnim sodiščem sprožili postopek in ga pozvali k presoji, da je navedena prehodna določba neustavna. 15. aprila 2021 je ustavno sodišče odločilo, da v primeru neizvolitve novega varuha človekovih pravic odhajajoči varuh človekovih pravic preneha izvajati temeljne pristojnosti tri mesece po objavi odločbe ustavnega sodišča (tj. 16. julija 2021). Parlamentarni postopki zdaj kažejo na imenovanje novega varuha človekovih pravic z medstrankarsko podporo. Javni organi so kljub povečani delovni obremenitvi dodatno omejili proračunska sredstva, dodeljena uradu varuha človekovih pravic v letu 2021, kar sledi trendu, zabeleženem od leta 2016. Priloga I: Seznam virov po abecednem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2021, je na voljo na spletišču https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Antyweb.pl, Raport UW: Spółki Skarbu Państwa reklamują się głównie w mediach sprzyjających władzy, 17. februar 2021 ( https://antyweb.pl/raport-uw-spolki-skarbu-panstwa-reklamuja-sie-glownie-w-mediach-sprzyjajacych-wladzy/ ). Batory Foundation, Stanowisko Zespołu Ekspertów Prawnych w sprawie rozstrzygnięcia Trybunału Konstytucyjnego dotyczącego aborcji, 26. oktober 2020 ( https://www.batory.org.pl/oswiadczenie/stanowisko-zespolu-ekspertow-prawnych-w-sprawie-rozstrzygniecia-trybunalu-konstytucyjnego-dotyczacego-aborcji/ ).

Bezprawnik.pl, Sądy uchylają mandaty, a także umarzają postępowania w związku z nienoszeniem maseczek. A co z karami administracyjnymi?, 11. oktober 2020 ( https://bezprawnik.pl/uchylenie-kary-administracyjnej-za-brak-maseczki/ ). Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021. Civicus, izjava z dne 31. marca 2021 ( http://www.civicus.org/index.php/media-resources/news/5017-poland-escalating-threats-to-women-activists ). Civicus, Monitor Tracking Civic Space ( https://monitor.civicus.org/ ). Civicus, Monitor Watch List, 18. februar 2021 ( https://monitor.civicus.org/watch-list/ ). Committee to Protect Journalists, Polish riot police attack journalists covering demonstrations, 16. november 2020 ( https://cpj.org/2020/11/polish-riot-police-attack-journalists-covering-demonstrations/ ). Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom ). Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2021), Interim Resolution (CM/ResDH(2021)44), 12. marec 2021. Council of Europe: Congress of Local and Regional Authorities Current Affairs Committee (2020), Report on a fact-finding mission to Poland of November 2020 ( https://www.coe.int/en/web/portal/-/new-reports-show-increasing-discrimination-and-attacks-on-lgbti-people-in-poland-and-europe-as-a-whole ). Council of Europe: Parliamentary Assembly of the Council of Europe (2021), Judges in Poland and in the Republic of Moldova must remain independent – Resolution 2359(2021), 6. januar 2021. Council of Europe: Venice Commission (2016), Opinion on the Act on the Constitutional Tribunal (CDL AD(2016)026-e), 14. oktober 2016. Council of Europe: Venice Commission (2017), Opinion on the Act on the Public Prosecutor’s office as Amended (CDL-AD(2017)028), 11. december 2017. Council of Europe: Venice Commission (2019), Parameters on the Relationship between the Parliamentary Majority and the Opposition in a Democracy: a Checklist (CDL-AD(2019)015), 24. junij 2019. Council of Europe: Venice Commission (2020), Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on Amendments to the Law on the Common Courts, the Law on the supreme Court, and some other laws (CDL-AD(2020)017), 22. junij 2020. Court Watch Polska (2020), Sądy dostępne przez Internet – Szanse i Zagrożenia ( https://courtwatch.pl/wp-content/uploads/2020/12/FCWP_raport_sady_dostepne_przez_internet_szanse_i_zagrozenia.pdf ). Directorate-General for Communication (2020), Special Eurobarometer 502: Corruption ( https://data.europa.eu/data/datasets/s2247_92_4_502_eng?locale=en ). Directorate-General for Communication(2019), Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU ( https://data.europa.eu/data/datasets/s2248_482_eng?locale=fr ). Disciplinski uradnik za sodnike splošnih sodišč, tiskovno sporočilo namestnika disciplinskega uradnika z dne 22. julija 2020 ( http://rzecznik.gov.pl/2020/07/komunikat-zastepcy-rzecznika-dyscyplinarnego-sedziego-przemyslawa-radzika-w-sprawie-wszczecia-postepowan-dyscyplinarnych-przeciwko-14-sedziom/ ). Disciplinski uradnik za sodnike splošnih sodišč, tiskovno sporočilo namestnika disciplinskega uradnika z dne 4. avgusta 2020 ( http://rzecznik.gov.pl/wp-content/uploads/2020/08/KOMUNIKAT04082020.pdf ).

doRzeczy.pl, NIK przygląda się sprawie Obajtka. Analizowane są dokumenty’, 22. marec 2021 ( https://dorzeczy.pl/kraj/176701/dworek-obajtka-i-wysoka-dotacja-z-ministerstwa-nik-analizuje-dokumenty.html ). doRzeczy.pl, Przyłębska o wyroku ETPCz. Padły mocne słowa, 7. maj 2021 ( https://dorzeczy.pl/kraj/183919/etpcz-wydal-wyrok-ws-tk-jest-komentarz-przylebskiej.html ). EURACTIV.com, Poland’s PKN Orlen says media takeover unchanged by court decisions, 14. april 2021 ( https://www.euractiv.com/section/politics/short_news/polands-pkn-orlen-says-media-takeover-unchanged-by-court-decision/ ). European Commission (2020), Country Report Poland 2020 SWD(2020) 520 final. Evropska komisija (2017), Obrazloženi predlog za sklep Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (COM(2017) 835 final – 2017/0360 (NLE)). Evropska komisija (2017, 2019, 2021), sporočila za javnost IP/17/5367, IP/19/6033, IP/21/1524. Evropska komisija (2021), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Evropski parlament (2017), Resolucija z dne 15. novembra 2017 o spoštovanju načela pravne države in demokracije na Poljskem. Evropski parlament (2018), Resolucija z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem. Evropski parlament (2020a), Resolucija z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske. Evropski parlament (2020b), Resolucija z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski. Evropski parlament (2021), Resolucija Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje. Gazeta Prawna, Przedsiębiorcy pozywają Skarb Państwa za restrykcje. Pozew grupowy a indywidualny – co wybrać?, 19. januar 2021 ( https://prawo.gazetaprawna.pl/artykuly/8071943,pozwy-przedsiebiorcow-za-lockdown-ograniczenia-obostrzenia-restrykcje-zakazy.html ). Gazeta Wyborcza, Lex Obajtek. Jego sprawa zniknęła z sądu, gdy PiS pozmieniał prawo., 8. marec 2021 ( https://wyborcza.pl/7,75398,26858443,lex-obajtek-tak-pis-zmienial-prawo-by-oczyscic-prezesa-orlenu.html ). Gazeta Wyborcza, Międzynarodowy Instytut Prasy: Czystka w Polska Press nabrała tempa, 11. junij 2021 ( https://wyborcza.pl/7,75399,27189270,miedzynarodowy-instytut-prasy-czystka-w-polska-press-nabrala.html ). Gazeta Wyborcza, Sądy lawinowo uchylają kary nakładane przez sanepid za łamanie obostrzeń, 16. januar 2021 ( https://warszawa.wyborcza.pl/warszawa/7,54420,26689917,kary-sanepidu-lawinowo-uchylane-w-sadzie.html ). GRECO (2009), Third Evaluation Round – Evaluation Report on Poland. GRECO (2019), Fifth Evaluation Round – Evaluation Report on Poland on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. GRECO (2021), Fifth Evaluation Round – Draft Compliance Report on Poland. Human Rights Watch (2021), poročilo o dogajanju na Poljskem v letu 2020 ( https://www.hrw.org/pl/world-report/2021/country-chapters/377419 ).

Infor.pl, Wpłaty na rzecz polskiej kinematografii (tzw. podatek od seriali) od 1 lipca 2020 r., 22. maj 2020 ( https://ksiegowosc.infor.pl/wiadomosci/4586080,Wplaty-na-rzecz-polskiej-kinematografii-tzw-podatek-od-seriali-od-1-lipca-2020-r.html ). Kowalski T. (2020), Analiza wydatków reklamowych spółek skarbu Państwa (SSP) w latach 2015-2019 (na podstawie monitoringu firmy Kantar Media) ( https://www.researchgate.net/publication/339800640_Analiza_wydatkow_reklamowych_spolek_skarbu_panstwa_SSP_w_latach_2015-2019 ). Lexology.com (2020), Poland to introduce „Netflix tax“ to support local filmmakers ( https://www.lexology.com/library/detail.aspx?g=e090553b-f313-4855-95d5-95ab6ce4c05a ). Media Freedom Rapid Response (2020), Mission to Poland (November-December 2020) mission report ( https://ipi.media/wp-content/uploads/2021/02/20210211_Poland_PF_Mission_Report_ENG_final.pdf ). Media Freedom Rapid Response (2021), Democracy declining: Erosion of Media Freedom in Poland ( https://www.mfrr.eu/purchase-of-polska-press-by-state-energy-giant-spells-disaster-for-media-freedom-in-poland/ ). Ministrstvo za pravosodje (2021), podatki o učinkovitosti sodnih postopkov – trajanje sodnih postopkov v letih 2011–2020 ( https://isws.ms.gov.pl/pl/baza-statystyczna/opracowania-wieloletnie/download,2853,53.html ). Ministrstvo za pravosodje (2021), Sędziowie pokoju – sprawiedliwość blisko ludzi – sporočilo za medije z dne 18. marca 2021 ( https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/sedziowie-pokoju--sprawiedliwosc-blisko-ludzi ). Ministrstvo za pravosodje (2021), TSUE stosuje podwójne standardy w ocenie krajów Unii Europejskiej – tiskovna konferenca ministrstva za pravosodje z dne 6. maja 2021 ( https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/tsue-stosuje-podwojne-standardy-w-ocenie-krajow-unii-europejskiej ). Money.pl, Podatek od mediów wróci? GW: Kaczyński chce go w Nowym Ładzie’, 30. april 2021 ( https://www.money.pl/gospodarka/podatek-od-mediow-wroci-gw-kaczynski-chce-go-w-nowym-ladzie-6634607311055392a.html ). Nacionalni sodni svet, izjavi WW.023.1.2021 in WP 024-13/19 z dne 12. marca 2021. Nacionalni sodni svet, mnenje z dne 12. marca 2021 (WO 420.18.2021). OECD (2015), Poland: Follow up to the Phase 3 Report and Recommendations, 19. oktober 2015 ( https://www.oecd.org/daf/anti-bribery/Poland-Phase-3-Written-Follow-Up-Report-ENG.pdf ). OECD (2018), Poland must make urgent legislative reforms to combat foreign bribery, izjava z dne 22. marca 2018 ( https://www.oecd.org/newsroom/poland-must-make-urgent-legislative-reforms-to-combat-foreign-bribery.htm ). Oko.Press, Szaleństwo Prokuratury Krajowej. Ściga 7 sędziów za korzystane dla gnębionego prokuratora orzeczenia, 16. december 2020 ( https://oko.press/szalenstwo-prokuratury-krajowej-sciga-7-sedziow-za-korzystne-dla-gnebionego-prokuratora-orzeczenia/ ). OSCE: Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR) (2014), Guidelines on the Protection of Human Rights Defenders ( https://www.osce.org/odihr/guidelines-on-the-protection-of-human-rights-defenders ). OSCE: Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR) (2020), Final Report on the Presidential Election held in Poland on 28 June and 12 July 2020 (Special Election Assessment Mission) ( https://www.osce.org/files/f/documents/6/2/464601.pdf ). Osrednji protikorupcijski urad, Informacije o poslovnih rezultatih v letu 2020 ( https://cba.gov.pl/ftp/dokumenty_pdf/informacja_2020_.pdf ). Politico, Polish media suspend reporting to protest planned tax on advertising, 10. februar 2021 ( https://www.politico.eu/article/polish-media-suspend-reporting-to-protest-a-planned-tax-on-advertising/ ). Prawo.pl, Raport: Pandemia musi przyspieszyć informatyzację sądów, 3. februar 2021 ( https://www.prawo.pl/prawnicy-sady/jak-cyfryzowac-wymiar-sprawiedliwosci-z-korzyscia-dla-obywateli,506250.html ). Prawo.pl, Rząd myśli o zmianach w prawie, a sądy już uniewinniają osoby bez maseczek, 5. avgust 2020 ( https://www.prawo.pl/prawo/rzad-mysli-o-zmianach-w-prawie-a-sady-juz-uniewinniaja-osoby-bez,502143.html ).

Press.pl, Postraszyć redaktora, 21. avgust 2020 ( https://www.press.pl/tresc/62912,postraszyc-redaktora ). Press.pl, Spółki Skarbu Państwa wydały na reklamę mniej, niż rok wcześniej, 18. februar 2021 ( https://www.press.pl/tresc/64910,spolki-skarbu-panstwa-wydaly-na-reklame-mniej_-niz-rok-wczesniej ). Reporters Without Borders (2021), With firing of four editors, „repolonisation“ under way in Poland, 10. maj 2021 ( https://rsf.org/en/news/firing-four-editors-repolonisation-under-way-poland ). Reporters Without Borders (2021), World Press Freedom Index for 2021 ( https://rsf.org/en/ranking/2021 ). Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 22 stycznia 2021 r. zmieniające rozporządzenie w sprawie ustanowienia określonych ograniczeń, nakazów i zakazów w związku z wystąpieniem stanu epidemii, Dz.U. 2021 poz. 153, 22. januar 2021. Svet Evrope: Evropsko sodišče za človekove pravice, sporočili za javnost 066(2021) in 140(2021). Svet Evrope: generalna sekretarka Sveta Evrope, odprto pismo ministru za pravosodje Republike Poljske z dne 30. junija 2021 ( https://rm.coe.int/zbigniew-moj-poland-30-06-21/1680a30491 ). Svet Evropske unije (2020), Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Poljske za leto 2020 in mnenje Sveta o konvergenčnem programu Poljske za leto 2020 (UL C 282/21). Transparency International (2020), Exporting Corruption 2020 ( https://www.transparency.org/en/publications/exporting-corruption-2020 ). Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020 ( https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/nzl ). TVP Info, Kim jest Agnieszka Domańska? Sędzia zdecydowała o nieprzedłużeniu aresztu Sławomira Nowaka, 12. april 2021 ( https://www.tvp.info/53268943/afera-slawomira-nowaka-kim-jest-sedzia-agnieszka-domanska-ktora-nie-przedluzyla-aresztu-jest-zwiazana-ze-stowarzyszeniem-iustitia ). Urad varuha človekovih pravic (2020), dopis z dne 4. junija 2020, naslovljen na predsednika vlade ( https://www.rpo.gov.pl/sites/default/files/do%20Prezesa%20RM%20ws%20naruszania%20praw%20i%20wolno%C5%9Bci%20w%20czasie%20pandemii%2C%204.06.2020_0.pdf ). Urad varuha človekovih pravic (2020), Koronawirus. RPO do MS: elektronizacja wymiaru Sprawiedliwości niezbędna nie tylko ze względu na epidemię, dopis z dne 9. junija 2020, predložen ministrstvu za pravosodje ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/koronawirus-rpo-elektronizacja-wymiaru-sprawiedliwosci-niezbedna ). Urad varuha človekovih pravic (2021), Bezprawna manipulacja składem TK ws. kadencji RPO. Wniosek Rzecznika o wyłączenie Julii Przyłębskiej, izjava z dne 9. aprila 2021 ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/manipulacja-skladem-tk-kadencja-rpo-wylaczenie-juli-przylebskiej ). Urad varuha človekovih pravic (2021), sporočila za javnost z dne 25. februarja, 17. marca, 19. marca, 29. marca, 7. aprila, 15. aprila, 20. aprila, 22. aprila, 19. marca 2021 in 5. julija 2021. Urad varuha človekovih pravic (2021), Zmiany w ustawie o SN- niekonstytucyjne. Opinia Rzecznika dla Senatu, mnenje (IV.510.20.2021) z dne 23. marca 2021 ( https://www.rpo.gov.pl/pl/content/rpo-nowela-ustawy-sn-niekonstytucyjna ). Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów, odobritev predsednika UOKiK, 5. februar 2021 ( https://www.uokik.gov.pl/news.php?news_id=17202 ). Vrhovni revizijski urad, Działania wybranych podmiotów w związku z przygotowaniem wyborów powszechnych na Prezydenta rzeczypospolitej Polskiej zarządzonych na dzień 10 maja 2020 r. z wykorzystaniem głosowania korespondencyjnego, poročilo z dne 13. maja 2021 (D/20/502). Vrhovni revizijski urad, izjava predsednika vrhovnega revizijskega urada z dne 28. aprila 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/548859-banas-reaguje-na-dzialania-cba-padly-mocne-slowa ). Vrhovni revizijski urad, P/19/038 – Realizacja projektów informatycznych mających na celu usprawnienie wymiaru sprawiedliwości, poročilo z dne 15. januarja 2021.

Vrhovni revizijski urad, Zagrożenie korupcją w świetle wyników kontroli NIK opublikowanych w latach 2016-2020, poročilo z dne 21. decembra 2020. Vrhovni svet odvetniške zbornice, izjava z dne 16. oktobra 2020 ( http://www.nra.pl/szukaj-dokumenty/dokument/690/?page=1&dataod=2020&datado=2021&organ=15&sort=2 ). Vrhovni svet odvetniške zbornice, mnenje z dne 12. februarja 2021 ( https://orka.sejm.gov.pl/Druki9ka.nsf/0/7643D6B48A81923CC125867D00459CA6/%24File/867-008.pdf ). Vrhovni svet odvetniške zbornice, mnenje z dne 9. marca 2021 ( http://www.nra.pl/szukaj-dokumenty/dokument/699/?page=1&dataod=2020&datado=2021&organ=15&sort=2 ). Vrhovni svet odvetniške zbornice, resolucija z dne 12. marca 2020 ( http://www.nra.pl/admin/wgrane_dokumenty/uchwala-nr-1552020covid19obiegowo.pdf ). wPolityce.pl, <Kasta> wspiera LGBT! Sędzia nie uznaje płci metrykalnych i zwraca się do powoda tak jak on sobie tego życzy. To sąd, czy lewacka pogawędka?, 20. april 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/547773-kasta-wspiera-lgbt-sedzia-nie-uznaje-plci-metrykalnych ). wPolityce.pl, Rzecznik TSUE na straży bezkarności „kasty“: Polskie prawo ws. systemu odpowiedzialności dyscyplinarnej sędziów jest sprzeczne z prawem UE, 6. maj 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/549853-rzecznik-tsue-na-strazy-bezkarnosci-kasty ). wPolityce.pl, Ujawniamy. Kto steruje antypolską narracją w TSUE? Podwójne standardy i zblatowanie z „kastą“ Tancheva – Rzecznika Generalnego TSUE, 26. in 27. april 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/548527-ujawniamy-kto-steruje-antypolska-narracja-w-tsue ). wPolityce.pl, Ujawniamy. Sędzie ze składu orzekającego ws. Noakowskiego 16 są członkami skrajnie upolitycznionych stowarzyszeń sędziowskich, 19. januar 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/535533-sedzie-z-iustitii-w-skladzie-orzekajacym-ws-noakowskiego-16 ). wPolityce.pl, Ujawniamy. Z rządu Tuska do TSUE! Kim jest rozgrywający, który przydziela polskie sprawy rzecznikowi trzymającemu z polską „kastą“, 6. maj 2021 ( https://wpolityce.pl/polityka/549862-ujawniamy-z-rzadu-tuska-do-tsuekto-pociaga-za-sznurki ). Združeni narodi (2020), izjava visoke komisarke za človekove pravice z dne 14. septembra 2020 ( https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26226 ). Združeni narodi (2021), skupina za pregled izvajanja (1. cikel) ( https://www.unodc.org/unodc/en/corruption/IRG/implementation-review-group.html ). Združenje sodnikov „Iustitia“, izjava z dne 9. maja 2020 ( https://www.iustitia.pl/83-komunikaty-i-oswiadczenia/3830-rekomendacje-ssp-iustitia-dotyczace-funkcjonowania-sadow-podczas-pandemii-koronawirusa ). Združenje sodnikov Iustitia, poročilo iz leta 2020, Judges under pressure ( https://www.iustitia.pl/en/activity/informations/3724-report-justice-under-pressure-years-2015-2019 ). Združenje sodnikov Themis, poročilo (2. izdaja), From bad to worse – the Polish judiciary in the shadow of the „muzzle act“, 31. december 2020 ( http://themis-sedziowie.eu/materials-in-english/from-bad-to-worse-the-polish-judiciary-in-the-shadow-of-the-muzzle-act-annual-report-for-2020-second-publication/ ). Združenje tožilcev „Lex Super Omnia“, izjavi z dne 26. aprila in 3. junija 2020. Priloga II: Obisk Poljske Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale aprila 2021: ·Amnesty International; ·Batory Foundation;

·Trybunał Konstytucyjny (ustavno sodišče); ·Forum Obywatelskiego Rozwoju (Forum civilnega razvoja); ·Fundacja – Instytut Prawa Ustrojowego (Inštitut za ustavno pravo); ·Fundacja Bona Notitia (Fundacija Bona Notitia); ·Fundacja Mamy i Taty (Fundacija mater in očetov); ·Helsinska Fundacja Praw Człowieka (Helsinška fundacija za človekove pravice); ·Instytut Prawa i Społeczeństwa (Inštitut za pravo in družbo); ·Instytut Sobieskiego (Inštitut Sobieskega); ·Izba wydawców Prasy (Zbornica urednikov tiskanih medijev); ·Klub Jagielloński (Jagielloński klub); ·Ministerstwo Kultury (ministrstvo za kulturo); ·Krajowa Rada Sądownictwa (nacionalni sodni svet); ·Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji (nacionalni svet za televizijo in radiodifuzijo); ·Krajowa Rada Radców Prawnych (nacionalni svet pravnikov); ·Rada Mediów Narodowych (nacionalni svet za medije); ·Rzecznik Praw Obywatelskich (varuh človekovih pravic); ·Fundacja - Instytut na rzecz Kultury Prawnej Ordo Iuris (fundacija Inštitut za pravno kulturo Ordo Iuris); ·Stowarzyszenie Polskich Mediów (Poljsko združenje medijev); ·Stowarzyszenie Polskie Telewizje Lokalne i Regionalne (Združenje poljskih lokalnih in regionalnih televizij); ·Naczelny Sąd Administracyjny (vrhovno upravno sodišče);

·Naczelna Rada Adwokacka (vrhovni svet odvetniške zbornice); ·Sąd Najwyższy (vrhovno sodišče); ·Stowarzyszenie Prokuratorów „Lex Super Omnia“ (združenje tožilcev Lex Super Omnia); ·Stowarzyszenie sędziów „Iustitia“ (združenje sodnikov Iustitia); ·Stowarzyszenie sędziów „Themis“ (združenje sodnikov Themis); ·Towarzystwo Dziennikarskie (Združenje novinarjev); ·Towarzystwo dziennikarzy Polskich (Združenje poljskih novinarjev); ·Watchdog Polska. * Komisija se je na več horizontalnih srečanjih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS ·Civil Liberties Union for Europe (Zveza za državljanske svoboščine v Evropi) ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches (Konferenca evropskih cerkva) ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom (Evropsko središče za svobodo tiska in medijev) ·European Civic Forum (Evropski forum civilne družbe) ·European Federation of Journalists (Evropska zveza novinarjev)