POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

1. Uvod

Mehanizem za sodelovanje in preverjanje[1] je bil vzpostavljen ob vstopu Bolgarije v EU, pomagal pa naj bi ji vzpostaviti nepristranski, neodvisen in učinkovit pravosodni in upravni sistem. Sprememba pravnega in pravosodnega sistema, da bo še bolj usklajen s sistemi drugih držav članic, je nacionalna naloga. Od vlade se zahteva, da pripravi in predlaga ključne okvirne zakone, parlament jih mora sprejeti, sodstvo pa mora spremeniti svoje postopke in prakse, da jih bo ustrezno izvajalo. Od leta 2007 igra mehanizem za sodelovanje in preverjanje podporno vlogo pri pomoči Bolgariji pri vzpostavljanju struktur modernega pravosodnega sistema. Občasno so se pojavljale kritike na račun mehanizma s strani enega ali drugega elementa tega potrebnega nacionalnega konsenza ,danes pa je splošno priznano, da je pripomogel k spremembam v pozitivni smeri. Bolgarska vlada je pokazala odločenost in zavezanost spodbujanju reformnega procesa. V petih letih se je poudarek premaknil s pripravljanja in sprejemanja zakonov k njihovemu izvajanju. Elementi pravnega okvira, potrebni za reformo, so zdaj večinoma pripravljeni, čeprav vse še ni dokončano. Kot je razvidno iz tega poročila, se je treba v nadaljevanju tega procesa osredotočiti na izvajanje novih zakonov s strani sodstva in policije.

To poročilo je peto letno poročilo od vzpostavitve mehanizma za sodelovanje in preverjanje[2]. Komisija bo poleti 2012, pet let po uvedbi mehanizma, pripravila splošno oceno napredka Bolgarije od pristopa v okviru mehanizma ter glede na to oceno pripravila ustrezne predloge. To poročilo vključuje več posebnih priporočil za pomoč Bolgariji pri pripravi na to splošno oceno.

2. Stanje reformnega procesa v Bolgariji

Dosežki in izzivi

Od zadnjega poročila Komisije julija 2010 je Bolgarija okrepila Vrhovni pravosodni svet in izboljšala pravila za imenovanje, strokovno usposabljanje, ocenjevanje in napredovanje sodnikov. Sprejela je ukrepe za izboljšanje zaščite pred navzkrižjem interesov. Pričela je reformo policijskih preiskav in sprejela odločitev o vzpostavitvi posebnega sodišča za zadeve s področja organiziranega kriminala. Parlamentu je bil 8. julija predstavljen nov zakon o zaplembi premoženja, vendar ga je ta zavrnil. Pripravljene so spremembe zakona o javnih naročilih. Prvi rezultati sprememb kazenskega zakonika so bili na voljo spomladi 2011, vidni pa so tudi prvi učinki spremljanja zadev na visoki ravni s strani Vrhovnega pravosodnega sveta. Več zadev na področju organiziranega kriminala in korupcije se je zaključilo na sodišču. Hkrati je bilo doseženih več obtožnic v zadevah na področju organiziranega kriminala in goljufij v zvezi s sredstvi EU.

Vendar ocena Komisije kaže tudi na pomembne izzive. Od lanskega poletja so bile glede na številne oprostitve v zadevah, ki so vključevale korupcijo na visoki ravni, goljufije in organizirani kriminal, izpostavljene resne pomanjkljivosti sodne prakse v Bolgariji. Vrh sodstva, Vrhovni pravosodni svet, generalni tožilec in predsednik vrhovnega kasacijskega sodišča teh pomanjkljivosti še niso ustrezno analizirali in niso sprejeli ukrepov v zvezi z njimi. Čeprav revidirani zakon o pravosodnem sistemu, sprejet decembra, povečuje odgovornost sodstva, se zakon še ne izvaja po načrtih. Kakovost in preglednost več pomembnih imenovanj v sodstvu od začetka tega leta sta vprašljivi, zaradi česar je prišlo do doslej nepoznanih javnih protestov in razprave o morebitnih ustavnih spremembah. Poleg tega se domnev v zvezi s korupcijo znotraj sodstva še vedno ne preiskuje na sistematičen način, kot je priporočila Komisija.

Na splošno Komisija meni, da bolgarska vlada dokazuje vztrajno politično voljo in zavezanost izvajanju svoje reformne strategije. To zavezanost bo treba vzdrževati na vseh področjih, kjer so bili izboljšani zakoni in ustvarjene nove strukture. Večjo udeleženost poklicnih združenj sodnikov in civilne družbe podpira tudi večje javno povpraševanje po trajnem reformnem procesu. Vendar mora vrh sodstva še pokazati resnično zavezanost temeljiti reformi sodstva, saj napredek ni počasen le zaradi pomanjkljivosti sodne prakse in kazenskega zakonika.

Reforma sodstva

S spremembo zakona o pravosodnem sistemu decembra je Bolgarija vzpostavila pravno podlago za pomembne strukturne izboljšave pravosodnega sistema. Te spremembe izboljšujejo postopke imenovanja, usposabljanja in ocenjevanja ter povečujejo integriteto. Izboljšave je treba razumeti kot pomemben korak k uresničevanju dveh dolgoročnih ciljev bolgarske strategije reforme sodstva: povečanju odgovornosti in strokovnosti v sodstvu. V naslednjem obdobju bodo potrebna precejšnja prizadevanja za izvajanje teh novih pravnih določb. Potrebno je bolj specializirano usposabljanje. Osredotočeno mora biti zlasti na izboljšanje preiskovalnih zmogljivosti, potrebnih za učinkovit boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, zlasti kar zadeva kompleksne gospodarske in finančne preiskave. Na splošno bo moral Vrhovni pravosodni svet pokazati močno zavezanost reformi ter novi zakon prenesti v prakso, da se učinkovito okrepi upravljanje sodnih organov, zlasti kar zadeva razporeditev delovnega bremena, v tesnem sodelovanju z ministrstvom za pravosodje, poklicnimi združenji in civilno družbo.

Imenovanja sodnikov še vedno niso dovolj pregledna in verodostojna. Pomembno imenovanje na visok položaj v sodstvu s strani Vrhovnega pravosodnega sveta novembra 2010 je sprožilo vprašanja glede premajhne preglednosti in konkurenčnosti. Z začetkom veljavnosti novih spremenjenih določb zakona o pravosodnem sistemu januarja 2011 se stanje v zvezi z imenovanji na visoke položaje na žalost ni izboljšalo, saj ta še vedno potekajo po starih pravilih in ne vključujejo resnične ocene poklicnih kvalifikacij, vodstvenih sposobnosti in osebne integritete kandidatov. Poleg tega so nedavnemu imenovanju sledile obtožbe o navzkrižju interesov in postopkovnih nepravilnostih v sojenju, ki ga je vodil uspešni kandidat. Dva člana Vrhovnega pravosodnega sveta sta iz protesta odstopila s položaja in imenovanje označila za vnaprej dogovorjeno. Poznejša vključitev poklicnih združenj sodnikov in civilne družbe s pozivi k reformi Vrhovnega pravosodnega sveta kaže na veliko podporo reformi sodstva. Priporočila civilne družbe, da se opravi javno posvetovanje in objavi imena kandidatov na zgodnji stopnji postopka, so vredna pohvale. Za uspešno izvajanje reforme sodstva je treba imenovati visoko usposobljene in motivirane sodnike z nesporno integriteto s preglednimi postopki, zlasti na novem specializiranem sodišču za zadeve, povezane z organiziranim kriminalom.

Odgovornost sodstva je še vedno področje, kjer obstajajo resni pomisleki. Od zadnje letne ocene komisije je bilo odprtih več novih disciplinskih zadev, dvema sodnikoma pa je bila odvzeta sodniška funkcija. Prav tako obtožb proti sodnikom sodni inšpektorat ne preiskuje vedno sistematično, nekateri disciplinski ukrepi pa se zdijo prizanesljivi. Tožilstvo še vedno ne sproža sistematično kazenskih preiskav zoper sodnike na podlagi obtožb o korupciji. Odločitev Vrhovnega pravosodnega sveta iz junija, da v odbor za zaposlovanje novega specializiranega kazenskega sodišča vključi sodnika, proti kateremu so že bili sprejeti disciplinski ukrepi, sproža resne pomisleke. Na splošno disciplinska praksa ni dovolj konsistentna. To so glavni problemi, zaradi katerih javnost ne zaupa sodstvu.

Izboljšanje sodne prakse je še vedno glavni izziv bolgarskega sodstva. Spremembe kazenskega zakonika spomladi 2010 in podrobno spremljanje zadev na visoki ravni s strani Vrhovnega pravosodnega sveta so imeli v nekaterih zadevah pozitivne rezultate. V zadnjem obdobju poročanja je sodišče izdalo sodbe o devetih od zadev, ki jih spremlja Komisija, štirih od teh so pravnomočne.

Vendar sodstvo kljub nekaterim posameznim ukrepom ni vložilo veliko truda v izpolnjevanje priporočil Komisije na tem področju. Pomanjkljivosti sodne prakse se še ne analizira in rešuje sistematično, ni pa tudi celovitih programov usposabljanja in inštruiranja. Na splošno pasivni odnos vrha sodstva, Vrhovnega pravosodnega sveta, generalnega tožilca in predsednika vrhovnega kasacijskega sodišča do precejšnjih pomanjkljivosti v sodni praksi sproža resne pomisleke. Treba je izboljšati sodno prakso in prenoviti upravljanje, strukture ter sodelovanje med sodstvom in preiskovalnimi organi, vključno s policijo. Sodstvo in vlada morata v povezavi s civilno družbo sodelovati pri iskanju in odpravljanju obstoječih pomanjkljivosti in ozkih grl, pri tem pa spoštovati neodvisnost sodstva.

Boj proti organiziranemu kriminalu

Od zadnjega letnega poročila Bolgarija izvaja reformo policije . Reorganizacija pristojnih policijskih direktoratov je vodila k integraciji operativnega in preiskovalnega dela in precejšnjemu povečanju števila kriminalistov. Bolgarija mora nadaljevati svoja prizadevanja za reformo policije ter jo navezati na širšo reformo predkazenskega postopka. Za to bo potrebna vzpostavitev učinkovitega operativnega sodelovanja s tožilstvom in drugimi organi, uporaba načela skupnih enot v vseh zadevah, povezanih s hudimi kaznivimi dejanji ter naložbe v opremo in specializirano usposabljanje.

Kljub stalnim policijskim ukrepom za boj proti organiziranemu kriminalu, je treba splošne rezultate precej izboljšati. Čeprav je skupina enota za organizirani kriminal dosegla več obtožnic v zvezi s pomembnimi skupinami organiziranega kriminala in je bilo izrečenih nekaj obsodb, pa so se druge pomembne zadeve od zadnjega letnega poročila Komisije končale z oprostitvami. Po pritožbi so bile v simptomatični zadevi organiziranega kriminala izrečene hude zaporne kazni, vendar še niso bile izvršene. Pomanjkljivosti obstajajo na področju zbiranja dokazov, zaščite prič, pa tudi pri preiskovalnih strategijah, celovitih finančnih preiskavah in zavarovanju sredstev. Generalni tožilec mora sistematično analizirati razloge za oprostitve v zadevah na visoki ravni, dajati priporočila za obravnavo prihodnjih zadev, potem ko bodo identificirane pomanjkljivosti v postopku, ter se pritožiti na oprostilne sodbe, ko je videti, da sodišče ni ustrezno upoštevalo predloženih dokazov.

Od zadnjega letnega poročila Komisije se je Bolgarija odločila za reformo pravosodnih struktur, ki obravnavajo zadeve s področja organiziranega kriminala. Do januarja 2012 bo ustanovljeno specializirano kazensko sodišče in tožilstvo . V pripravah za vzpostavitev specializirane strukture bo pomembno, da se zagotovita njena učinkovitost in neodvisnost. Zlasti mora sodišče dodeljevati zadeve v skladu z zmogljivostjo osebja, da se omogočijo hitre in učinkovite preiskave, pregon in izrekanje kazni v zadevah na področju organiziranega kriminala. Sodišče mora sprejeti izkušeno osebje z nesporno integriteto in poklicnimi izkušnjami. Na ravni tožilstva je treba ohraniti koncept skupnih enot.

Od zadnjega letnega poročila Komisije bolgarski organi izvajajo načrte za izboljšanje zaplembe premoženja po priporočilih Komisije: v sodelovanju s Svetom Evrope je bil pripravljen nov zakonodajni akt, vendar ga je parlament zavrnil. Predlog predvideva zaplembo premoženja ne glede na kazensko obsodbo. Predvideva tudi preverjanja premoženja visokih uslužbencev in politikov po uradni dolžnosti. Bolgarija mora nujno sprejeti zakonodajo na področju zaplembe premoženja, kljub nedavnemu zastoju v parlamentu. Treba je odpraviti tudi druge pomanjkljivosti na področju zaplembe premoženja: premoženje je treba identificirati in zavarovati v zgodnji fazi preiskave, še preden ga je mogoče skriti ali prenesti. V ta namen je treba vzpostaviti učinkovito sodelovanje med komisijo za zaplembo premoženja, finančnimi institucijami, upravnimi organi in tožilstvom, vključno s skupnimi enotami.

Boj proti korupciji

Boj proti korupciji na visoki ravni še nima prepričljivih rezultatov. Končnih in izvršenih sodb na tem področju je zelo malo in ni dokazov o aktivnem boju proti korupciji na visoki ravni.

Od zadnjega poletja sta bili v zadevah na področju goljufij in korupcije na visoki ravni izrečeni dve pogojni kazni. Dve zadevi proti nekdanjima ministroma sta se končali z oprostitvijo. Dve drugi zadevi, ki sta zadevali nekdanjega ministra in visokega javnega uslužbenca, pa sta naleteli na težave in zavlačevanje na sodišču[3]. Pritožbi na dve zadevi na področju goljufij v zvezi s sredstvi EU in pranjem denarja, o katerih se je poročalo lani, sodišče še vedno obravnava in storjenega ni bilo veliko napredka. Številne zadeve na področju goljufij v zvezi s sredstvi EU je tožilstvo ustavilo, kljub dokazom o goljufiji, ki so jih zagotovili OLAF in pravosodni organi druge države članice. Od zadnjega letnega poročila Komisije je bilo v Bolgariji veliko oprostitev v pomembnih zadevah na področju goljufij in korupcije. Član parlamenta je bil oproščen obtožb navzkrižja interesov, nekdanji direktor plačilne agencije za sredstva EU pa je bil oproščen zlorabe položaja in sklepanja škodljivih pogodb v treh ločenih zadevah. Generalni tožilec mora temeljito proučiti razloge za te oprostitve ter po potrebi sprejeti korektivne ukrepe. To mora vključevati priporočila za obravnavo prihodnjih zadev, če so odkrite pomanjkljivosti v postopku, ter pritožbo, če se zdi, da sodišče ni ustrezno ocenilo dokazov, ki jih je predložilo tožilstvo.

Analiza nekaterih od teh primerov s strani Komisije in neodvisnih strokovnjakov je pokazala resne pomanjkljivosti v sodni in preiskovalni praksi . Te pomanjkljivosti zadevajo predvsem zbiranje dokazov, zaščito prič ter na splošno pomanjkljive preiskovalne strategije, celovite finančne preiskave in zavarovanje sredstev. Izboljšati je treba usklajevanje znotraj tožilstva ter med tožilstvom in policijo. Te pomanjkljivosti še poslabšuje zastareli kazenski zakonik. Sodna praksa je permisivna in preveč previdna ter preveč pozornosti posveča postopkom, na škodo zagotavljanja pravičnosti. Čeprav revizija kazenskega zakonika napreduje, je treba proučiti takojšnje korektivne ukrepe, na primer predhodne odločbe vrhovnega kasacijskega sodišča ali zakonodajne spremembe, saj novi kazenski zakonik po pričakovanjih ne bo začel veljati pred koncem leta 2013.

Novembra 2010 je Bolgarija sprejela strožji zakon o navzkrižju interesov . Zaradi zamud pri imenovanju članov komisije, ustanovljene z navedenim zakonom v ta namen, in vzpostavitvi njene uprave, se je prekinila obravnava znakov o navzkrižju interesov od prvega četrtletja leta 2011. Tako se niso obravnavale domneve o navzkrižju interesov v pomembni zadevi v juniju, v katero je bil vključen višji sodnik. Komisija, zadolžena za področje navzkrižja interesov, je bila ustanovljena junija 2011, vendar še nima prostorov in osebja, prav tako pa tudi ne poslovnika. V tem okviru je treba izraziti zaskrbljenost glede pomanjkljivosti pri prijavljanju in preverjanju premoženja politikov, sodnikov in visokih javnih uslužbencev. Trenutno se nepravilnih prijav ne sankcionira ustrezno ter ne kaznuje neskladnosti. Po nedavnih spremembah zakona o trgovskem registru, katerih namen je izboljšati varstvo podatkov, je treba izvajati nove postopke za ohranjanje preglednosti podatkov o družbah.

Bolgarija nadaljuje izvajanje celostne strategije za preprečevanje in sankcioniranje korupcije in organiziranega kriminala ter je v tem okviru sprejela več ukrepov. Hkrati se akcijski načrt iz leta 2010 za bolj proti organiziranemu kriminalu ne izvaja v celoti in v letu 2011 ni bil posodobljen. Zaradi tega sta izvajanje in usklajevanje težja. Obsežni projekt za analizo in pripravo protikorupcijskih ukrepov na vseh področjih uprave, ki se je pričel v začetku leta 2010, še nima oprijemljivih rezultatov ali časovnega razporeda izvajanja. Bolgarija mora razmisliti o določitvi niza konkretnih ciljev za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu za različne institucije, ki so vključene v izvajanje celostne strategije. Prav tako mora v ocenjevanje rezultatov celostne strategije vključiti zunanje strokovnjake in civilno družbo.

V odgovor na priporočila skupine držav proti korupciji Sveta Evrope (GRECO) glede preglednosti pri financiranju političnih strank je Bolgarija v novi volilni zakonik, sprejet januarja 2011, vključila 11 od njihovih 16 priporočil. Volilni zakonik bo v praksi prvič preskušen na naslednjih predsedniških in lokalnih volitvah.

Od zadnjega letnega poročila Komisije je Bolgarija pripravila številne spremembe zakona o javnem naročanju , katerega namen je med drugim poenostavitev in pospešitev postopkov javnega naročanja. Bolgarija namerava tudi spremeniti zakon o agencijah za nadzor javnih financ, da bo dovoljeval preglede javnih razpisov po uradni dolžnosti in omogočal preglede na podlagi ocene tveganj. Te pravne izboljšave so dobrodošle. Vendar na področju javnih naročil ostaja glavni izziv, kako občutno povečati upravne zmogljivosti in kakovost upravnih ukrepov.

3. Sklepne ugotovitve

Od zadnjega poročila Komisije iz julija 2010 je bolgarska vlada pokazala odločenost in zavezanost spodbujanju reformnega procesa. Nadaljevala je reformo pravosodnega sistema, izboljšala zakonodajo o navzkrižju interesov ter pričela strukturno reformo policije in sistema kazenskih sodišč. Za izvedbo teh reform in dejansko izboljšanje na področju imenovanj, ocenjevanja in znanj v sodstvu ter za vzpostavitev učinkovitih struktur za obravnavanje zadev organiziranega kriminala bo v naslednjem obdobju potrebna trajna zavezanost. Sprejetje novega zakona o zaplembi premoženja bo pomemben cilj za izboljšanje varstva pred organiziranim kriminalom in korupcijo.

Nujno so potrebne občutne izboljšave odgovornosti in poklicne prakse v sodstvu in preiskovalnih organih, da se dosežejo prepričljivi rezultati v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Za Bolgarijo mora biti prednostna naloga izvajanje strategije reforme pravosodja in sprejem nadaljnjih ukrepov h koreniti reformi pravosodnega sistema.

4. Priporočila

Komisija Bolgarijo poziva, naj glede na njeno oceno napredka, ki ga je dosegla od julija 2010, sprejme ukrepe na naslednjih področjih. Ta priporočila naj bi Bolgariji pomagala, da pripravi vse potrebno za splošno oceno Komisije glede napredka v Bolgariji v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje poleti 2012.

1. Reforma pravosodnega sistema

2. priprava predlogov za reformo Vrhovnega pravosodnega sveta, vrhovnega kasacijskega tožilstva in tožilstva na splošno kar zadeva strukture, pravne funkcije, sestavo, imenovanje in notranjo organizacijo;

3. izvajanje teh predlogov prek upravnih ukrepov in zakonodajnih sprememb.

4. Preglednost in odgovornost sodstva

5. zagotavljanje, da imenovanja in ocenjevanja sodnikov, vključno z imenovanji v Vrhovni pravosodni svet, v celoti spoštujejo načela preglednosti, neodvisnosti, integritete in poklicne ustreznosti;

6. doseganje rezultatov na področju disciplinskega in kazenskega pregona korupcije in malomarnega opravljanja funkcij v sodstvu;

7. zagotavljanje popolnega elektronskega dostopa do sodb sodišča in obrazložitev zanje ter stroga uporaba načela naključnega dodeljevanja sodnih zadev.

8. Sodna praksa v kazenskih zadevah

9. analiza organizacijskih struktur in prakse preiskovalnih organov, tožilstva (vključno s skupnimi enotami) in sodišč v sodelovanju z mednarodnimi strokovnjaki za spodbujanje učinkovitosti preiskovanja in sojenja zadev na visoki ravni; izboljšanje sodelovanja med pravosodnimi organi in z ustreznimi upravnimi organi;

10. sprejetje in izvajanje podrobnega akcijskega načrta za odpravo pomanjkljivosti v strukturah, upravljanju, zaposlovanju, usposabljanju, sodelovanju in poklicni praksi v sodelovanju z mednarodnimi strokovnjaki in civilno družbo ter vzpostavitev skupne skupine za spremljanje za njegovo izvajanje;

11. sistematične zahteve za predhodne odločbe vrhovnega kasacijskega sodišča na področjih nedosledne sodne prakse in izboljšanje uspešnosti sodišča na tem področju.

12. Boj proti organiziranemu kriminalu

13. dodelitev ustreznih sredstev in osebja ter ustrezna opredelitev področja uporabe in notranje organizacije specializiranega sodišča in tožilstva za organizirani kriminal, da se zagotovi učinkovita sodna obravnava najpomembnejših zadev;

14. nadaljnje izvajanje reforme policije z izboljšanjem zmogljivosti, znanj in opreme kriminalistov ter odpravljanje pomanjkljivosti v zvezi z integriteto in neodvisnostjo policijskih ukrepov, zbiranjem dokazov in zaščito prič;

15. izboljšanje splošne usklajenosti dejavnosti za bolj proti organiziranemu kriminalu in korupciji prek izvajanja podrobnih akcijskih načrtov in mehanizma za spremljanje na obeh področjih v sodelovanju s civilno družbo.

16. Zaplemba premoženja

17. sprejem zakonodaje, ki bo omogočala zaplembo in preverjanje premoženja visokih uradnikov, sodnikov in politikov po uradni dolžnosti in brez obsodbe ter prikaz napredka na tem področju;

18. vzpostavitev učinkovitega sodelovanja med komisijo za zaplembo premoženja, finančnimi institucijami, upravnimi organi in tožilstvom, vključno s skupnimi enotami, ter uspešnost na področju zagotavljanja sredstev ob začetku preiskave.

19. Boj proti korupciji

20. vzpostavitev in usposabljanje mrež specializiranih tožilcev in preiskovalcev na področju gospodarskega in finančnega kriminala v sodelovanju s tujimi strokovnjaki, njihovo sistematično vključevanje v vse zadeve, povezane z gospodarskim in finančnim kriminalom, korupcijo, goljufijami in pranjem denarja ter organizacija skupnih usposabljanj in seminarjev, da se tožilcem v teh zadevah zagotovi enako razumevanje dokaznega standarda, kot ga imajo sodniki;

21. zagotovitev uporabe celovitih in proaktivnih preiskovalnih strategij s strani tožilstva, povezovanje sorodnih zadev in sistematične finančne preiskave;

22. sprememba kazenskega zakonika, da se olajšajo pravni ukrepi na področju gospodarskega in finančnega kriminala ter zlorabe položaja;

23. doseganje dobrih rezultatov na področju sankcioniranja v skladu z revidiranim zakonom o navzkrižju interesov.

24. Preprečevanje korupcije

25. konkretni rezultati pri izvajanju obsežnega projekta („Borkor“) za analizo in pripravo protikorupcijskih ukrepov;

26. revizija sistema prijavljanja in preverjanja premoženja, da bo ta postal učinkovito orodje za odkrivanje nezakonitega bogatenja;

27. izvajanje vseh priporočil skupine GRECO v zvezi s preglednostjo financiranja političnih strank;

28. povečanje upravnih zmogljivosti pristojnih organov na področju javnih naročil, da bodo lahko svetovali organom naročnikom ter predhodno in naknadno preverjanje javnih naročil po oceni tveganj;

29. uporaba enakih pravil za navzkrižje interesov in neskladnost za javne uslužbence, naj bodo to stalni uradniki ali zaposleni po individualnih pogodbah.

[1] Odločba Komisije 2006/929/ES z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Bolgarije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu (UL L 354, 14.12.2006, str. 58).

[2] Poročilo temelji na rednih prispevkih bolgarskih organov, zlasti odgovorih na podrobne vprašalnike Komisije. Komisiji pri njenem delu pomagajo neodvisni strokovnjaki, opira pa se tudi na dokumentacijo in prispevke iz različnih virov. V spremnem dokumentu je opisana podrobna ocena napredka pri vsakem od meril iz odločbe o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje, ki jo je pripravila Komisija.

[3] Ena od zadev, ki se je nanašala na nekdanjega direktorja državne agencije, se je junija 2010 vrnila na sodišče, ki jo je ponovno obravnavalo pod drugim sodnikom, v drugi zadevi, ki se je nanašala na nekdanjega ministra, pa so bile umaknjene priče.