SL Uradni list Evropske unije C 279/24

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 279/09)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„BRUSSELS GRONDWITLOOF“

ES št.: BE/PGI/005/0535/24.03.2006

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Vlaamse Overheid, Departement Landbouw en Visserij, Afdeling Duurzame Landbouwontwikkeling Naslov: Koning Albert II-laan 35, bus 40, B-1030 Brussel Telefon: (32-2) 552 78 74 Telefaks: (32-2) 552 78 71 E-naslov: diederik.desmedt@lv.vlaanderen.be

2. Vlagatelj:

Naziv: Brussels Grondwitloof vzw Naslov: Bukenstraat 16, B-1910 Kampenhout Telefon: (32-16) 65 59 44 Telefaks: (32-16) 65 59 44 E-naslov: — Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6: zelenjava, sadje in žita.

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006):

4.1. Ime: „Brussels grondwitloof“

4.2. Opis: Z imenom „Brussels grondwitloof“ označujemo glave radiča, pridelane s siljenjem korenin radiča Chicorium intybus L., var. foliosum Hegi (podred radičevk) družine Asteraceae (ex Compositae). Pri pridelovanju se uporabljajo izključno čiste linije (sorte, ki niso hibridne), silimo pa ga v zemlji in pod nasuto zemljo. Radič zraste pod nasuto zemljo v uravnoteženem in blagem okolju, ki izboljša hrustljavost in strukturo listov. Za „Brussels grondwitloof“ so značilni hrustljavost in trdne, ozke koničaste glave, lepo oblikovani listi, sveži listi z naravnim leskom (brez dlačic) ter dobro uravnotežen grenko-sladki okus.

4.3. Geografsko območje: Območje siljenja radiča „Brussels grondwitloof“ je omejeno na celotno provinco Vlaams-Brabant, območje glavnega mesta Bruselj z podobčinami Neder-Over-Heembeek in Haren ter občine Anderlecht, Ganshoren, Jette, Evere, Schaarbeek, Sint-Lambrechts-Woluwe in Sint-Pieters-Woluwe, občine Sint-Amands, Puurs, Willebroek, Mechelen, Bonheiden, Putte, Heist-op-den-Berg, Hulshout, Herselt in Laakdal v provinci Antwerpen in občine Geraardsbergen, Ninove, Denderleeuw, Aalst, Lebbeke, Buggenhout, Erpe-Mere, Haaltert, Herzele, Lede, Oosterzele, Sint-Lievens-Houtem in Wetteren v provinci Oost-Vlaanderen.

4.4. Dokazilo o poreklu: Pridelovalci radiča „Brussels grondwitloof“ se morajo vsako leto registrirati pri skupini „Brussels grondwitloof vzw“, ki ta register posreduje pristojnemu nadzornemu organu. Na vsaki embalaži je oznaka z imenom pridelovalca ali gospodarstva, na kateri je navedena tudi številka. Ta številka je del sistema številčenja, ki skupaj z registracijo gospodarstva zagotavlja sledljivost proizvoda. Številko se lahko nadomesti z drugo oznako (npr. s črtno kodo), če ta zagotavlja enako natančno sledljivost. Da bi zagotovili kakovost, sledljivost in nadzor, poteka razvrščanje, pakiranje in označevanje radiča „Brussels grondwitloof“ na kmetijskem gospodarstvu, kjer je bil pridelan, ali kje drugje, vendar pod neposrednim nadzorom pridelovalca ali njegovega zastopnika. Trgovskim posrednikom ni dovoljeno pakirati in/ali označevati proizvodov.

Namen pakiranja in označevanja na gospodarstvu pod neposrednim nadzorom pridelovalca ali njegovega zastopnika je zagotoviti dokazilo o poreklu in nadzor. Organizacija proizvajalcev želi preprečiti, da bi radič z nenadzorovanim poreklom pakirali in označevali kot „Brussels grondwitloof“ oz. z njim trgovali. Prodaja radiča „Brussels grondwitloof“ poteka večinoma po običajnih prodajnih kanalih za zelenjavo in sadje, tj. v trgovinah na debelo in drobno, avkcijski prodaji in drugih prodajnih zadrugah. Že zdaj je velika razlika v ceni med radičem „Brussels grondwitloof“ in radičem, pridelanim v hidrokulturi. Ta razlika spodbuja goljufije in prevare, te pa škodijo dobremu imenu radiča „Brussels grondwitloof“.

Zaradi zagotavljanja kakovosti morajo biti verige med pobiranjem in pakiranjem čim krajše, saj to povečuje končno kakovost. Prekomerno rokovanje in obdelovanje škodujeta kakovosti belgijskega radiča, saj je to proizvod, ki se hitro poškoduje.

4.5. Metoda pridobivanja: Radič „Brussels grondwitloof“ je zelenjava, ki se pridobiva v dveh stopnjah: sajenje korenin radiča in siljenje poganjkov.

Korenine radiča rastejo poleti na odprtem polju. Okoli meseca maja se posadi lastno ali kupljeno seme za setev. Zaradi skrbne metode sajenja semen ima vsaka rastlina dovolj prostora, da požene enakomerne, srednje debele korenine. To je zelo pomembno, saj tako zrastejo enako velike in kakovostne glave radiča. Jeseni se pred hudo zmrzaljo radič razredči in listi porežejo. Tako ostane 2 do 3 centimetre dolgo steblo nepoškodovano, iz njega pa nato požene glava. Pri sajenju radiča se uporabljajo zlasti integrirane in biološke metode pridelovanja.

Za siljenje poganjkov se korenine radiča postavi pokončno in nekoliko postrani v sadilne jame ali gredice ter zasuje s 5 do 20 centimetrov debelo plastjo drobljive zemlje. Siljenje je mogoče na odprtem ali v zaprtih prostorih. Brez ogrevanja je radič v jamah na odprtem pripravljen za pobiranje zgodaj spomladi (marec-april). Pozno pobiranje je mogoče pri zelo poznih sortah in z metodami, ki zagotovijo, da zasute korenine radiča niso prehitro izpostavljene spomladanski toploti. S talnim ogrevanjem (npr. z običajnim kotlom, centralnim ogrevanjem itn.) se lahko pobiranje prestavi na želeni čas. Zato je treba uporabljati sorte, prilagojene času pobiranja (zgodnje, srednje zgodnje pobiranje, pobiranje pozimi, srednje pozno, pozno pobiranje). Približno tri tedne po začetku talnega ogrevanja se začne pobiranje. Med poganjanjem se jame zaščitijo pred vremenskimi vplivi (npr. padavinami, vetrom, svetlobo in mrazom) z zaščitnim materialom.

Ko so glave zrele za pobiranje, se celotno jamo pobere naenkrat. To je potrebno za dosego čim večje kakovosti končnega proizvoda. Pri tem se glava loči od korenin in nato očisti.

Pri pobiranju se izločijo korenine za setev. Najboljša kombinacija korenine in glave se izbere glede na podlagi meril, določenih v specifikaciji proizvoda. Korenine radiča za setev se shranijo do sajenja zgodaj spomladi. Po sajenju zrastejo iz korenin stebla, ki se jih avgusta odreže, zveže v snope in spravi na kupe, kjer dozorijo. Popolnoma zrela semena za setev se zmlati, očisti in razvrsti ter pripravi za naslednjo setev.

4.6. Povezava: K nastanku tipične sorte „Brussels grondwitloof“ so pripomogli dejavniki, kot so zgodovina, naravne danosti ter znanje in izkušnje.

„Brussels grondwitloof“ ima bogato zgodovino in tradicijo. Do začetka 19. stoletja so zelenjavo pridelovali v močvirnatih območjih izven današnjega malega bruseljskega obroča, tj. bivšega mestnega obzidja, in v njem. T.i. bruseljski pridelovalci „boerkozen“ so iz debelih korenik pridelovali tudi deljenolistni trpotec, sčasoma pa so se usmerili v izboljšanje prvega poganjka. Bruseljski deljenolistni trpotec se je tako samodejno razvil v današnji radič.

Občina Schaarbeek velja za zibelko pridelave belgijskega radiča. Pri razvoju pridelave sta imela pomembno vlogo tamkajšnji botanični vrt in njegov glavni vrtnar Bressiers. Okrog leta 1870 je bila pridelava belgijskega radiča omejena na Schaarbeek in sosednji Evere. V desetletjih, ki so sledili, se je območje pridelave razširilo na sosednje občine, pridelava v občinah Schaarbeek in Sint-Lambrechts-Woluwe pa se je zmanjšala. Pozneje se je spet močno povečala in območje siljenja se je razširilo na geografsko območje, navedeno v točki 4.2.

Da bi pridelovalci radiča bolje organizirali prodajo in izvoz, so se združili v „sindikate pridelovalcev radiča“. Cilj teh sindikatov je bil prodaja belgijskega radiča na bolj oddaljenih trgih doma in v tujini. Že leta 1862 so radič izvažali v Pariz, od leta 1872 dalje pa so ga začeli redno izvažati. V desetletjih, ki so sledili, je belgijski radič postal pomemben proizvod pri izvozu belgijske zelenjave.

Oktobra 1973 so na Nizozemskem prvič prodajali radič, ki je bil pridelan s siljenjem v vodi. To je zaznamovalo začetek hitrega vzpona hidrokultur, ki so ogrozile pridelavo radiča. Leta 1973 je v takratni provinci Brabant belgijski radič pridelovalo še približno 2 400 gospodarstev, letna pridelava je znašala približno 100 000 do 120 000 ton. Danes je v provinci Vlaams-Brabant približno 330 pridelovalcev belgijskega radiča, celotna pridelava v Belgiji pa znaša 12 000 ton.

V geografskem območju prevladujejo peščena in ilovnata tla. Primerna so za nasuto zemljo, ki se uporablja pri siljenju belgijskega radiča. Izsušena peščena tla hitro tvorijo prahasto zemljo, ki umaže glave radiča, medtem ko kremenasta zrnca povzročajo razpoke na glavi radiča, zaradi česar se ta rdečkasto obarva in izgubi na kvaliteti. Težka tla je težko fino zdrobiti za dobro nasuto plast, poleg tega pa zadržujejo preveč odvečne vlažnosti, ki povzroča deformirane glave in gnilobo.

Pridelava semen, sajenje in siljenje radiča „Brussels grondwitloof“ od pridelovalcev zahtevajo temeljito znanje in izkušnje, kot je opisano v točki 4.5. Struktura in profil zemlje za siljenje morata izpolnjevati zelo visoke zahteve. Zato morajo pridelovalci tudi pri tleh z ustrezno teksturo izvesti potrebne tehnične ukrepe (npr. melioracijo in gnojenje, globinsko obdelavo tal, nadzorovanje gladine podtalnice itn.), če želijo doseči optimalno okolje za siljenje.

V geografskem območju pridelava belgijskega radiča ni močno vplivala samo na gospodarstvo, ampak tudi na družbeni razvoj. Vpliv pridelave belgijskega radiča se odraža na številnih ravneh družbenega življenja, kot so krajevno tekmovanje za mis radiča, procesije in sprevodi z velikanskimi glavami radiča.

4.7. Nadzorni organ:

Naziv: Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie — Algemene Directie Controle en Bemiddeling — Tweede Afdeling Gespecialiseerde Diensten, Sectie A — Controles Uitgaven ELGF en Marktordening Naslov: WTC III, Simon Bolivarlaan 30, B-1000 Brussel Telefon: (32-2) 277 71 49 Telefaks: (32-2) 277 54 53 E-naslov: dirk.demaeseneer@mineco.fgov.be

4.8. Označevanje: Proizvod, namenjen potrošnji, mora biti označen s kontrolnimi etiketami, na katerih so navedeni ime „Brussels grondwitloof“, ime pridelovalca, podatki o sledljivosti proizvoda in evropski simbol ZGO.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.