Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 190/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Kunság / Kunsági“

Referenčna številka: PDO-HU-A1332-AM02

Datum obvestila: 9. 4. 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. K razmejenemu območju se dodajo občine Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora in Újszilvás.

(a) Zadevna postavka v specifikaciji proizvoda: — IV. Razmejeno območje

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) K razmejenemu območju so bile dodane občine Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora in Újszilvás, ki so v skladu z vinskim katastrom vinorodnih območij razvrščene v razreda I in II. Značilnosti območij, vključenih v vinski kataster, ustrezajo razmejenemu območju vina z ZOP „Kunság / Kunsági“. Vinogradništvo je ena od tradicionalnih gospodarskih dejavnosti lokalnih prebivalcev. Razvrstitev vinorodnega območja in možnost proizvodnje vina z ZOP „Kunság / Kunsági“ v teh občinah ustvarjata veliko delovnih mest in prihodkov ter pomembno prispevata k lokalni turistični industriji.

2. Dodajanje sorte mátrai muskotály na seznam dovoljenih sort

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — VI. Dovoljene sorte — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje — Dodatni pogoji – drugi omejeni izrazi

(c) Mátrai muskotály je sorta belega grozdja, ki se prideluje na Madžarskem. Ustvarila sta jo Pál Kozma in László Sz. Nagy, pri čemer sta križala sorti arany sárfehér (izsáki) in ottonel muskotály. Prideluje se na vinorodnem območju Kunság v vinogradih s skupno površino 5,9929 ha. V Prilogi 1 k odloku št. 56/2014 ministra za razvoj podeželja z dne 30. aprila 2014 o razvrstitvi sort vinske trte, primernih za proizvodnjo vina, je razvrščena med „dovoljene sorte“, v Prilogi 15 k odloku št. 127/2009 ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja z dne 29. septembra 2009 o sistemu za zagotavljanje informacij o trti in vinu in izdajanje potrdil o poreklu ter o proizvodnji, dajanju na trg in označevanju vinskih proizvodov pa je razvrščena pod tradicionalni izraz „muskotály“ (muškat). Z dodajanjem dovoljene sorte se povezava med območjem proizvodnje in proizvodom ne spremeni, saj so v specifikaciji proizvoda z ZOP „Kunság / Kunsági“ navedene sorte, ki so glede vrednosti za pridelavo enake sorti mátrai muskotály.

3. Dodajanje sort bíbor kadarka in kármin na seznam dovoljenih sort

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — VI. Dovoljene sorte

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Iz sort vinske trte bíbor kadarka in kármin se lahko proizvede visokokakovostno vino. Proizvajalci na vinorodnem območju pridelujejo navedeni sorti v vinogradih s skupno površino 21 ha. Uporabljata se kot sorti teinturier in tako izboljšujeta kakovost rdečih vin z ZOP „Kunság / Kunsági“.

4. Dodajanje sort blauburger, syrah in turán na seznam dovoljenih sort

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — VI. Dovoljene sorte

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Iz sort vinske trte blauburger, syrah in turán se lahko proizvede visokokakovostno vino. Proizvajalci na vinorodnem območju pridelujejo navedene sorte v vinogradih s skupno površino 34 ha. Sorte se lahko uporabijo same ali kot sestavine cuvéeja. Če se za te sorte dovoli uporaba ZOP „Kunság / Kunsági“, se poveča tržljivost iz njih proizvedenih vin.

5. Dodajanje sort furmint, gyöngyrizling, leányka in zengő na seznam dovoljenih sort

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — VI. Dovoljene sorte

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Razmejeno geografsko območje

(c) Iz sort vinske trte furmint, gyöngyrizling, leányka in zengő se lahko proizvede visokokakovostno vino. Proizvajalci na vinorodnem območju pridelujejo navedene sorte v vinogradih s skupno površino 35 ha. Z uporabo ZOP „Kunság / Kunsági“ se poveča tržljivost teh vin.

6. Sprememba splošnih pravil glede označb

(a) Zadevna postavka v specifikaciji proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji – pravila glede označb

(c) Menimo, da mora ime sorte na etiketah vin z ZOP „Kunság / Kunsági“ izstopati in biti jasno berljivo, pri čemer ne sme biti neizrazito ali na oznaki zavzeti preveč prostora.

7. Preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — X. Postopek za izvajanje nalog vinske skupnosti

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

(c) Organ vinske skupnosti je odgovoren za preverjanje, ali je specifikacija proizvoda izpolnjena, in je usposobljen za izvajanje teh preverjanj.

8. Sprememba dovoljene zgornje meje vsebnosti hlapnih kislin

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — II. Opis vin

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Postopki pridelave vina – Posebni enološki postopki

(c) V preglednici II/1A „Analitične zahteve“ je zgornja meja vsebnosti hlapnih kislin spremenjena na 2 g/l za bela sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve, rdeča sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve, bela sortna vina ali vina cuvée iz sušenega grozdja, rdeča sortna vina ali vina cuvée iz sušenega grozdja, belo ledeno vino in rdeče ledeno vino.

9. Odprava zahteve glede staranja v lesenih sodih

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — II. Opis vin

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Postopki pridelave vina – posebni enološki postopki

(c) V preglednici obveznih enoloških postopkov je zahteva glede trimesečnega staranja v lesenih sodih odpravljena za bela sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve, rdeča sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve in rdeča sortna vina ali vina cuvée izbrane trgatve. Zahteva glede oksidacije je v nasprotju s postopki pridelave vina. Ta zahteva ni upravičena, saj proizvajalci vin z ZOP „Kunság / Kunsági“ navadno uporabljajo reduktivno tehnologijo.

10. Pravila glede prenosa vin

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji – pravila glede prenosa vin

(c) Vinorodno območje ne more izvajati preverjanj, zahtevanih v skladu s to točko. Z odpravo zahteve se zmanjša upravno breme vseh, na katere se zahteva nanaša.

11. Sprememba pravil glede pakiranja

(a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni oddelek enotnega dokumenta: — Dodatni pogoji – pravila glede pakiranja

(c) Točke 3(a), (b) in (d) se črtajo. Z odpravo zahteve se povečajo tržne priložnosti vseh, na katere se zahteva nanaša, hkrati pa se zmanjša njihovo upravno breme.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Kunság

Kunsági

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

9. Gazirano biser vino

4. Opis vina

Vino – belo sortno in cuvée

Vina so bledo zelene, bledo ali izrazito slamnato rumene barve, pogosto so blaga z majhnim deležem alkohola, so svežega okusa z noto poletnega sadja in včasih agrumov. Glede na vsebnost sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 16,67 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – sortno in cuvée vino rosé

Vina so bledo rožnate, rožnate ali bledo vijoličaste barve, so rahlo ali intenzivno kisla s sadnim okusom in vonjem. Glede na vsebnost sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – sortno in cuvée vino siller

Sortna vina imajo vonj in okus, ki sta značilna za uporabljeno sorto, mešana vina imajo vonj in okus, ki izražata sorazmerne deleže uporabljenih sort. Imajo tudi zaokrožene kisline, zmerno vsebnost tanina in poln okus. Glede na vsebnost sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – rdeče sortno in cuvée

Vina so rubinaste ali temno rubinaste barve, imajo izrazito saden in pikanten vonj ter mladosten okus, zmerno vsebnost tanina, prijetno kislost in primeren delež alkohola. Glede na vsebnost sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – belo sortno vino ali vino cuvée pozne trgatve

Vina so zlate barve, imajo kompleksen vonj in močno, oljnato teksturo z notami staranja v lesenih sodih in steklenicah. Imajo prijetno kislost in primeren delež alkohola ter pogosto vsebnost ostanka sladkorja.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 33,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – rdeče sortno vino ali vino cuvée pozne trgatve

Vina so rubinaste ali temno rdeče barve, imajo kompleksen vonj in močno, oljnato teksturo z notami staranja v lesenih sodih in steklenicah. Imajo prijetno kislost in primeren delež alkohola ter pogosto vsebnost ostanka sladkorja.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 33,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – belo sortno vino ali vino cuvée izbrane trgatve

Vina so zelenkasto rumene barve, imajo vonj in okus, ki sta značilna za uporabljeno sorto vinske trte, so intenzivno kisla, s srednje polnim telesom in alkoholno naravo. Vino je lahko suho, polsuho, polsladko ali sladko.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – sortno ali cuvée vino rosé izbrane trgatve

Vina so bledo rožnate, rožnate do bledo vijoličaste barve, imajo nežno, rahlo kislost in izrazito saden vonj. Glede na vsebnost sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – rdeče sortno ali cuvée vino izbrane trgatve

Vina so temno rubinaste ali temno rdeče barve, imajo saden in včasih pikanten vonj, srednje poln okus, so nežna z notami staranja v lesenih sodih in steklenicah ter imajo zmerno vsebnost tanina. Glede na vsebnost sladkorja so lahko suha, polsuha, polsladka ali sladka.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – belo sortno vino ali vino cuvée iz sušenega grozdja

Vina so zlate barve, imajo kompleksen vonj, visoko naravno vsebnost sladkorja in močno, oljnato teksturo, okus in aroma sta kompleksna, z notami medu, zrelega ali suhega sadja in v nekaterih primerih sive plesni, navadno so polsladka ali sladka.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 33,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – rdeče sortno vino ali vino cuvée iz sušenega grozdja

Vina so temno rubinaste ali temno rdeče barve. Ta rdeča vina so močna in s polnim telesom, z vonjem, za katerega so značilne arome zrelega ali suhega sadja in/ali začimb, in okusom, značilnim za staranje v lesenem sodu ali steklenici. Imajo zmerno vsebnost tanina in pogosto vsebnost ostanka sladkorja.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 33,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – belo ledeno vino

Vino je barve starega zlata, ima bogat in kompleksen vonj, intenzivno kislost in zelo visoko vsebnost sladkorja, ima izrazito medeno sladek okus.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 33,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino – rdeče ledeno vino

Vino je bronasto rdeče barve, ima bogat in kompleksen vonj ter zelo visoko vsebnost sladkorja, ima izrazito medeno sladek okus in zmerno vsebnost tanina.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 33,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneče vino – belo

Barva penečih vin je odvisna od sorte, njihov vonj in okus sta nevtralna ali značilna za uporabljeno sorto grozdja, so harmonično kiselkasta ter lahka in zračna z obstojnim penjenjem.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneče vino – rosé

Barva penečih vin je odvisna od sorte, njihov vonj in okus sta nevtralna ali značilna za uporabljeno sorto grozdja, so harmonično kiselkasta ter lahka in zračna z obstojnim penjenjem.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Peneče vino – rdeče

Barva penečih vin je odvisna od sorte, njihov vonj in okus sta nevtralna ali značilna za uporabljeno sorto grozdja, so harmonično kiselkasta ter lahka in zračna z obstojnim penjenjem.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Gazirano biser vino – belo

Biser vina so blede zelenkasto rumene do blede slamnato rumene barve, imajo razmeroma majhen delež alkohola, močno kislost in so rahlo peneča. Lahko so suha, polsladka ali sladka. Ta vina so živahna in sveža z vonjem in okusom svežega grozdja.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 7 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Gazirano biser vino – rosé

Biser vina so bledo rožnate do rožnate barve, imajo razmeroma majhen delež alkohola, močno kislost in so rahlo peneča. Lahko so suha, polsladka ali sladka. Ta vina so živahna in sveža z vonjem in okusom svežega grozdja.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 7 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Gazirano biser vino – rdeče

Biser vina so bledo vijoličaste barve, imajo razmeroma majhen delež alkohola, močno kislost in so rahlo peneča. Lahko so suha, polsladka ali sladka. Ta vina so živahna in sveža z vonjem in okusom svežega grozdja.

* Mejne vrednosti, določene v zakonodaji EU, se uporabljajo za največji delež skupnega alkohola in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 7 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 g/l, izraženo kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Obvezni enološki postopki – vino (1)

Posebni enološki postopek

Belo sortno in cuvée vino, sortno in cuvée vino rosé:

— grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

— grozdni mošt mora biti prečiščen.

Sortno in cuvée vino siller, rdeče sortno in cuvée vino:

— grozdna pulpa mora vreti na kožicah;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami.

Bela sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve:

— grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

— grozdni mošt mora biti prečiščen;

— vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve;

— pred dajanjem na trg je treba vino tri mesece starati v steklenicah.

Rdeča sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve:

— grozdna pulpa mora vreti na kožicah;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

— vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve;

— pred dajanjem na trg je treba vino tri mesece starati v steklenicah.

Bela sortna vina ali vina cuvée izbrane trgatve:

— grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

— grozdni mošt mora biti prečiščen;

— vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve;

— pred dajanjem na trg je treba vino tri mesece starati v steklenicah.

Obvezni enološki postopki – vino (2)

Posebni enološki postopek

Sortna ali cuvée vina rosé izbrane trgatve:

— grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

— grozdni mošt mora biti prečiščen;

— vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve.

Rdeča sortna vina ali vina cuvée izbrane trgatve:

— grozdna pulpa mora vreti na kožicah;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

— vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve;

— pred dajanjem na trg je treba vino tri mesece starati v steklenicah.

Bela sortna vina ali vina cuvée iz sušenega grozdja:

— grozdje mora biti predelano na dan trgatve;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

— grozdni mošt mora biti prečiščen.

— vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve;

— pred dajanjem na trg je treba vino tri mesece starati v steklenicah.

Rdeča sortna vina ali vina cuvée iz sušenega grozdja:

— grozdna pulpa mora vreti na kožicah;

— stiskanje se lahko opravi zgolj s serijskimi stiskalnicami;

— vino se ne sme ustekleničiti pred 1. marcem v letu, ki sledi letu trgatve;

— pred dajanjem na trg je treba vino tri mesece starati v steklenicah.

Belo in rdeče ledeno vino:

— ročno trganje se izvaja pri temperaturah pod –7 °C;

— stiska se zamrznjeno grozdje;

— vrenje poteka, dokler ni dosežena zahtevana vsebnost sladkorja;

— vino je treba vsaj šest mesecev starati v steklenicah.

Nedovoljeni enološki postopki – vino

Posebni enološki postopek

Bela sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve, rdeča sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve, bela sortna vina ali vina cuvée izbrane trgatve, sortna ali cuvée vina rosé izbrane trgatve, rdeča sortna vina ali vina cuvée izbrane trgatve, bela sortna vina ali vina cuvée iz sušenega grozdja, rdeča sortna vina ali vina cuvée iz sušenega grozdja, belo ledeno vino, rdeče ledeno vino:

— obogatitev mošta,

— slajenje vina.

Pravila glede gojenja vinske trte – metoda gojenja in gostota zasaditve

Postopki gojenja

Kar zadeva obstoječe vinograde, zasajene pred 31. decembrom 2011, se lahko vina z zaščiteno označbo porekla „Kunság / Kunsági“ proizvajajo iz grozdja, ki izvira iz vinograda, dokler se vinograd obdeluje, ne glede na gojitveno metodo ali gostoto zasaditve v vinogradu.

Kar zadeva vinograde, zasajene po 31. decembru 2011, se lahko proizvodi z zaščiteno označbo porekla „Kunság / Kunsági“ proizvajajo le iz grozdja, ki izvira iz vinograda, zasajenega na podlagi naslednjih gojitvenih metod:

— rez na glavo,

— pahljača,

— metoda po Moserju,

— enojna zavesa,

— metoda po Sylvozu.

Za vinograde, zasajene po 1. januarju 2012, mora biti gostota zasaditve najmanj 3 300 vinskih trt na hektar. Pri določanju razdalje med vrstami in vinskimi trtami je poleg enake razdalje med vrstami in trsi sprejemljiv tudi nasad v dvojnih vrstah in/ali dvojnih trsih. Razdalja med vrstami mora biti najmanj 1 m in največ 3,6 m, razdalja med trsi mora biti najmanj 0,6 m in največ 1,2 m. Za dvojne trse je odločilni dejavnik povprečna razdalja med trsoma.

Pri določanju obremenitve vinske trte število mladik, ki ostanejo na vsakem trsu, ne sme preseči 16 na m2, ne glede na metodo gojenja. Končni donos, ki je potreben za doseganje proizvodnih ciljev, je treba določiti na podlagi regulacije grozdov, kot je potrebna med rastno sezono.

V proizvodnji vinskih proizvodov z zaščiteno označbo porekla „Kunság / Kunsági“ se lahko uporabi le grozdje, ki izvira iz vinogradov, v katerem je delež primanjkljaja vinske trte manjši od 10 %.

Pravila glede gojenja vinske trte – čas in metoda trganja ter kakovost grozdja

Postopki gojenja

Datum začetka trgatve vsako leto določi pristojni svet vinske skupnosti na podlagi preskusnih trgatev, ki se opravijo vsak teden od 1. avgusta vsako leto.

Proizvod iz grozdja, trganega pred datumom začetka, ki ga je določila vinska skupnost, ne more pridobiti potrdila o poreklu v kategoriji v okviru zaščitene označbe porekla „Kunság / Kunsági“ in ga ni mogoče tržiti z oznako zaščitene označbe porekla „Kunság / Kunsági“. Datum trgatve je objavljen v obliki obvestila vinskih skupnosti.

Za proizvodnjo vinskih proizvodov je treba najnižjo vsebnost sladkorja in delež potencialnega alkohola uporabiti glede na naslednjo preglednico v skladu z veljavno madžarsko zakonodajo in veljavno zakonodajo Evropske unije.

Med trgatvijo sta po navadi dovoljena ročno in strojno trganje, naslednje vrste pa se lahko proizvajajo le iz ročno trganega grozdja:

— vino pozne trgatve,

— vino izbrane trgatve,

— vino iz sušenega grozdja,

— ledeno vino.

Najnižja naravna vsebnost sladkorja in najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju

Postopki gojenja

Sorta/kategorija vina – Najnižja naravna vsebnost sladkorja v grozdju po madžarski lestvici za grozdni mošt (Magyar mustfok – (MM°), pri 17,5 °C)

Vina – belo sortno in cuvée vino, sortno in cuvée vino rosé, sortno in cuvée vino siller, rdeče sortno in cuvée vino: 14,82

Vino – belo in rdeče vino pozne trgatve: 19

Vino – belo vino, vino rosé in rdeče vino izbrane trgatve: 19

Vino – belo in rdeče vino iz sušenega grozdja: 20

Vino – belo in rdeče ledeno vino: 25

Peneče vino: 14,82

Gazirano biser vino: 14,82

Najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju (v vol. %, pri 20 °C)

Vina – belo sortno in cuvée vino, sortno in cuvée vino rosé, sortno in cuvée vino siller, rdeče sortno in cuvée vino: 9

Vino – belo in rdeče vino pozne trgatve: 12,08

Vino – belo vino, vino rosé in rdeče vino izbrane trgatve: 12,08

Vino – belo in rdeče vino iz sušenega grozdja: 12,83

Vino – belo in rdeče ledeno vino: 16,66

Peneče vino: 9

Gazirano biser vino: 9

(b) Največji donosi

Bela sortna in cuvée vina, sortna in cuvée vina rosé, sortna in cuvée vina siller, rdeča sortna in cuvée vina, peneča vina

100 hektolitrov na hektar

Bela sortna in cuvée vina, sortna in cuvée vina rosé, sortna in cuvée vina siller, rdeča sortna in cuvée vina, peneča vina

14 300 kilogramov grozdja na hektar

Bela sortna in cuvée vina, sortna in cuvée vina rosé, sortna in cuvée vina siller, rdeča sortna in cuvée vina, peneča vina

14 300 kilogramov grozdja na hektar

Gazirano biser vino

14 300 kilogramov grozdja na hektar

Bela in rdeča sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve

70 hektolitrov na hektar

Bela in rdeča sortna vina ali vina cuvée pozne trgatve

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Bela, rosé in rdeča sortna vina ali vina cuvée izbrane trgatve

70 hektolitrov na hektar

Bela, rosé in rdeča sortna vina ali vina cuvée izbrane trgatve

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Bela in rdeča sortna vina ali vina cuvée iz sušenega grozdja, bela in rdeča ledena vina

42 hektolitrov na hektar

Bela in rdeča sortna vina ali vina cuvée iz sušenega grozdja, bela in rdeča ledena vina

6 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območja naslednjih občin, ki so v skladu z vinskim katastrom razvrščena v razreda I in II: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás in Zsana.

7. Glavne sorte vinske trte

chasselas – weisser gutedel

tramini – traminer

syrah – blauer syrah

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

kadarka – jenei fekete

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

pozsonyi fehér – czétényi fehér

kékoportó – portugizer

sauvignon – sovinjon

kövidinka – a dinka crvena

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – pinot cernii

furmint – zapfner

leányka – leányszőlő

furmint – posipel

furmint – som

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

nektár

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

olasz rizling – taljanska grasevina

furmint – furmint bianco

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

szürkebarát – auvergans gris

leányka – dievcenske hrozno

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon – sauvignon blanc

ezerjó – korponai

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

ezerfürtű

chasselas – chrupka belia

pinot noir – pinot tinto

turán

kékoportó – portugais bleu

irsai olivér – muskat olivér

kadarka – kadarka negra

hárslevelű – lipovina

chasselas – fendant blanc

tramini – gewürtztraminer

kadarka – gamza

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

chasselas – saszla belaja

zöld veltelíni – zöldveltelíni

arany sárfehér – huszár szőlő

szürkebarát – pinot grigio

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint – szigeti

zöld veltelíni – grüner muskateller

kövidinka – steinschiller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

gyöngyrizling

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

arany sárfehér – izsáki sárfehér

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kármin

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

hárslevelű – garszleveljü

ezerjó – tausendachtgute

királyleányka – erdei sárga

kékoportó – portugalske modré

kadarka – kadar

ezerjó – szadocsina

rajnai rizling – rheinriesling

chasselas – chasselas doré

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

arany sárfehér – fehér dinka

hárslevelű – feuilles de tilleul

bíbor kadarka

cabernet franc – gros vidur

királyleányka – königstochter

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

kadarka – törökszőlő

leányka – feteasca alba

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

kövidinka – a dinka rossa

pinot noir – rulandski modre

kövidinka – a ruzsica

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

zengő

olasz rizling – risling vlassky

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

chasselas – fehér fábiánszőlő

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

cserszegi fűszeres

chasselas – chasselas dorato

ottonel muskotály – muscat ottonel

kékoportó – blauer portugieser

rizlingszilváni – müller thurgau

hárslevelű – lindeblättrige

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

zweigelt – rotburger

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

ezerjó – trummertraube

leányka – mädchentraube

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

kövidinka – a dinka mala

karát

ezerjó – tausendgute

pinot noir – pinot nero

arany sárfehér – német dinka

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

pozsonyi fehér – czétényi

kövidinka – a kamena dinka

kékfrankos – blauer limberger

mátrai muskotály

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

chasselas – chasselas blanc

ezerjó – kolmreifler

generosa

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

blauburger

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zweigelt – blauer zweigeltrebe

jubileum 75

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

arany sárfehér – izsáki

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

kékoportó – modry portugal

8. Opis povezave

Za vse kategorije – opis razmejenega območja

(a) Naravni in kulturni dejavniki

Območje, ki je razmejeno za proizvodnjo, je v osrednjem delu Madžarske. Večji del je na območju madžarske nižine med rekama Donavo in Tiso, znanem kot Donavsko-tiško medrečje, in v regiji Tiszazug. Povezano je z nekaterimi območji proizvodnje na otoku Csepel na severozahodu in območji proizvodnje na hribovju Gödöllő na severu.

Okoljske značilnosti območja proizvodnje večinoma določa njegova lega v nižinski ravnici. Območje je na manj kot 150 m pod morsko gladino. Teren je raven, pri čemer razlike v nadmorski višini ne presegajo 10–20 m.

Na večini območij proizvodnje na vinorodnem območju Kunság so tla iz apnenčaste peščene prsti (humus in živi pesek), rjave gozdne prsti, černozjoma ter močvirnato-travniških in obrečno-travniških tal. Za peščeno prst je značilno, da se hitro segreje, njena svetla barva bolje odseva sončno svetlobo (kar pospešuje zorenje grozdja) in je zaradi več kot 75-odstotne vsebnosti kremena odporna proti trtni uši. Na drugi strani sta njena zmogljivost zagotavljanja hranil in skladiščenja vode ter vsebnost mineralov razmeroma majhni.

Podnebne razmere območja proizvodnje določa zlasti celinsko podnebje, ki prevladuje na Madžarskem in za katero so značilna predvsem vroča poletja in mrzle zime.

Povprečna temperatura je okrog 10–11 °C. Vročinski vali so pogosti v mesecih rastne sezone, tj. julija in avgusta. Povprečna osončenost je več kot 2 000 ur na leto.

Na leto pade v povprečju 450–500 mm padavin, kar večinoma zadostuje za potrebe grozdja, čeprav padavine čez leto niso enakomerno razporejene.

(b) Človeški dejavniki

Območje proizvodnje ima zaradi velike površine bogato tradicijo vinogradništva in pridelave vina. Prvi pisni viri o vinogradih na zadevnem območju so iz leta 1075. V srednjem veku je bil namen proizvodnje vina predvsem zadovoljiti lokalne potrebe. Po turški okupaciji je bila vinska trta na razmejenem območju zasajena zato, da bi se sanirala zapuščena peščena območja in utrdil živi pesek. Epidemija trtne uši leta 1875 se vinogradov dejansko ni dotaknila, kar je močno povečalo njihovo vlogo. Zaradi tehnološkega razvoja ob koncu 19. stoletja se je močno izboljšala kakovost vin v regiji. Od začetka 20. stoletja so vina z območja proizvodnje postala zelo znana in njihov trg se je močno razširil. Posledično se je povečalo območje z vinogradi.

Stalen tehnološki razvoj omogoča uporabo reduktivne tehnologije ter proizvodnjo belih vin in vin rosé, ki so danes priljubljena, in svežih rdečih vin s poudarjeno sadnostjo grozdja.

Slogan vinorodnega območja „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora“ (Vina iz regije Kunság so vina za vsak dan.) je zaščiten že od leta 2000.

Proizvajalci z razmejenega območja izberejo strukture sort, ki ustrezajo potencialu ekoloških razmer, zavestno razvijajo geografsko porazdelitev tradicionalnih in novih sort ter uporabljajo vinogradniške tehnike in tehnike proizvodnje vina, ki ustrezajo tržnim pogojem.

Vino

2. Opis vin

Vina so hitro pripravljena, imajo zmerno vsebnost kislin in so nežna. Bela vina in vina rosé imajo intenzivno aromo in bogat okus. Rdeča vina iz zadevne regije so na splošno sadna in lahka, svetlejša, njihovi tanini pa so manj izraziti. Zaradi apnenčasto peščene prsti se pri teh vinih manj okušajo minerali.

Vina izbrane trgatve imajo značilnosti sorte, iz katere so proizvedena, ter uravnoteženo vsebnost kislin, alkohola in sladkorja.

Vina pozne trgatve in vina iz sušenega grozdja so polnega telesa, zaradi proizvodne metode in staranja pa imajo značilne lastnosti. Vsebujejo ostanek sladkorja.

Ledena vina so polnega telesa, zaradi vsebnosti ostanka sladkorja, kislin in alkohola imajo uravnotežen sladek okus.

3. Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Ekološko okolje, zlasti peščena tla, močno vpliva na lastnosti vin. Ti dejavniki so zlasti prisotni v hitro pripravljenih, običajno lažjih vinih, ki so razmeroma rahlo kisla in nežnejša, v katerih se kisline hitro razvijejo in ki imajo zmeren delež alkohola, kar je značilno za večino letnikov trgatve.

Vina imajo manjšo vsebnost mineralov, ki je značilna za peščena tla. Vina z območja proizvodnje so označena predvsem kot vina s kratkim zorenjem, ki se uživajo mlada. Zaradi ekološkega okolja se je na tem območju razširilo več tradicionalnih sort vin (ezerjó, kadarka, kövidinka). Značilne lastnosti sort se lahko še okrepijo z izbranimi trgatvami. Grozdje v določenih letnikih trgatve razvije posebne vrednosti. Trgatve prezrelega in sušenega grozdja se lahko uporabijo kot surovina za zelo alkoholna vina s polnim okusom, katerih kakovost se še poveča med staranjem. Lahka in sveža vina so popolna surovina za proizvodnjo penečih vin in gaziranih biser vin.

Vinorodno območje Kunság ima zelo pomembno vlogo v sektorju vinogradništva in vinarstva madžarskega kmetijstva, saj je tam pridelana skoraj polovica grozdja v državi. Poleg gospodarskega pomena ima gojenje vinske trte pomembno socialno vlogo pri ustvarjanju in dopolnjevanju prihodka ter zadrževanju lokalnih prebivalcev. Zaradi lokalnih ekoloških razmer (npr. peščena tla, pomanjkanje padavin) je vinogradništvo ena od najbolj stroškovno učinkovitih kmetijskih dejavnosti v tej regiji. Z oblikovanjem pokrajine v okviru vinogradništva pa regija postaja privlačnejša. Vinogradi učinkovito preprečujejo širjenje peska zaradi vetra, vinska trta pa lažje kot druge rastline preživi v tleh, ki slabo zadržujejo vodo.

V vinogradih z vinorodnega območja Kunság prevladujejo avtohtone in na novo vzgojene madžarske sorte vinske trte.

Vinorodno območje Kunság ima med potrošniki velik ugled predvsem zaradi razmeroma lahkih, sadnih in aromatičnih muškatnih vin iz te regije.

Peneče vino

(b) Človeški dejavniki

Poleg zgoraj opisanih človeških dejavnikov za peneča vina „Kunság / Kunsági“ velja:

Proizvodnja biser vin in penečih vin temelji na sortah z območja proizvodnje, ki so značilno kisle (npr. ezerjó, cserszegi fűszeres).

2. Opis vin

Peneča vina so zračna in lahka ter imajo svež vonj in intenzivno kislost.

3. Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Ekološko okolje, zlasti peščena tla, močno vpliva na lastnosti vin. Ti dejavniki so zlasti prisotni v hitro pripravljenih, običajno lažjih vinih, ki so razmeroma rahlo kisla in nežnejša, v katerih se kisline hitro razvijejo in ki imajo zmeren delež alkohola, kar je značilno za večino letnikov trgatve.

Vina imajo nižjo vsebnost mineralov, ki je značilna za peščena tla. Vina z območja proizvodnje so označena predvsem kot vina s kratkim zorenjem, ki se uživajo mlada. Zaradi ekološkega okolja se je na tem območju razširilo več tradicionalnih sort vin (ezerjó, kadarka, kövidinka). Značilne lastnosti sort se lahko še okrepijo z izbranimi trgatvami. Grozdje v določenih letnikih trgatve razvije posebne vrednosti. Trgatve prezrelega in sušenega grozdja se lahko uporabijo kot surovina za zelo alkoholna vina s polnim okusom, katerih kakovost se še poveča med staranjem. Lahka in sveža vina so popolna surovina za proizvodnjo penečih vin in gaziranih biser vin.

Vinorodno območje Kunság ima zelo pomembno vlogo v sektorju vinogradništva in vinarstva madžarskega kmetijstva, saj je tam pridelana skoraj polovica grozdja v državi. Poleg gospodarskega pomena ima gojenje vinske trte pomembno socialno vlogo pri ustvarjanju in dopolnjevanju prihodka ter zadrževanju lokalnih prebivalcev. Zaradi lokalnih ekoloških razmer (npr. peščena tla, pomanjkanje padavin) je vinogradništvo ena od najbolj stroškovno učinkovitih kmetijskih dejavnosti v tej regiji. Z oblikovanjem pokrajine v okviru vinogradništva pa regija postaja privlačnejša. Vinogradi učinkovito preprečujejo širjenje peska zaradi vetra, vinska trta pa lažje kot druge rastline preživi v tleh, ki slabo zadržujejo vodo.

V vinogradih z vinorodnega območja Kunság prevladujejo avtohtone in na novo vzgojene madžarske sorte vinske trte.

Vinorodno območje Kunság ima med potrošniki velik ugled predvsem zaradi razmeroma lahkih, sadnih in aromatičnih muškatnih vin iz te regije.

Gazirana biser vina

(b) Človeški dejavniki

Poleg zgoraj opisanih človeških dejavnikov za peneča vina „Kunság / Kunsági“ velja:

Proizvodnja biser vin in penečih vin temelji na sortah z območja proizvodnje, ki so značilno kisle (npr. ezerjó, cserszegi fűszeres).

2. Opis vin

Gazirana biser vina imajo svež vonj in so lahka.

3. Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Ekološko okolje, zlasti peščena tla, močno vpliva na lastnosti vin. Ti dejavniki so zlasti prisotni v hitro pripravljenih, običajno lažjih vinih, ki so razmeroma rahlo kisla in nežnejša, v katerih se kisline hitro razvijejo in ki imajo zmeren delež alkohola, kar je značilno za večino letnikov trgatve.

Vina imajo nižjo vsebnost mineralov, ki je značilna za peščena tla. Vina z območja proizvodnje so označena predvsem kot vina s kratkim zorenjem, ki se uživajo mlada. Zaradi ekološkega okolja se je na tem območju razširilo več tradicionalnih sort vin (ezerjó, kadarka, kövidinka). Značilne lastnosti sort se lahko še okrepijo z izbranimi trgatvami. Grozdje v določenih letnikih trgatve razvije posebne vrednosti. Trgatve prezrelega in sušenega grozdja se lahko uporabijo kot surovina za zelo alkoholna vina s polnim okusom, katerih kakovost se še poveča med staranjem. Lahka in sveža vina so popolna surovina za proizvodnjo penečih vin in gaziranih biser vin.

Vinorodno območje Kunság ima zelo pomembno vlogo v sektorju vinogradništva in vinarstva madžarskega kmetijstva, saj je tam pridelana skoraj polovica grozdja v državi. Poleg gospodarskega pomena ima gojenje vinske trte pomembno socialno vlogo pri ustvarjanju in dopolnjevanju prihodka ter zadrževanju lokalnih prebivalcev. Zaradi lokalnih ekoloških razmer (npr. peščena tla, pomanjkanje padavin) je vinogradništvo ena od najbolj stroškovno učinkovitih kmetijskih dejavnosti v tej regiji. Z oblikovanjem pokrajine v okviru vinogradništva pa regija postaja privlačnejša. Vinogradi učinkovito preprečujejo širjenje peska zaradi vetra, vinska trta pa lažje kot druge rastline preživi v tleh, ki slabo zadržujejo vodo.

V vinogradih z vinorodnega območja Kunság prevladujejo avtohtone in na novo vzgojene madžarske sorte vinske trte.

Vinorodno območje Kunság ima med potrošniki velik ugled predvsem zaradi razmeroma lahkih, sadnih in aromatičnih muškatnih vin iz te regije.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, preostale zahteve)

Pravila glede označb – manjše geografske enote, ki se lahko navedejo na etiketi

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(i) Navedba imen občin Imena občin na vinorodnem območju Kunság se lahko navedejo kot geografske enote, ki so manjše od razmejenega območja proizvodnje Kunság, razen imen občin Izsák in Monor.

(ii) Navedba imen pobočij Skupaj z označbo razmejenega območja proizvodnje Kunság in imenom občine se lahko navedeta naslednji imeni pobočij: — Arany-hegy (v občini Ceglédbercel), — Fischer-part (v občinah Cegléd in Ceglédbercel).

(iii) Navedba imen okrožij Skupaj z označbo razmejenega območja proizvodnje Kunság se lahko navedeta naslednji imeni okrožij: — Kecskemét, ki vključuje vinograde na mejnih območjih občin Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene in Lajosmizse, ki so v skladu z vinskim katastrom razvrščena v razreda I in II; — Tiszakürt, ki vključuje vinograde na mejnih območjih občin Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas in Tiszaug, ki so v skladu z vinskim katastrom razvrščena v razreda I in II.

Če je navedeno ime okrožja, imen občin v tem okrožju ni mogoče uporabiti kot označbo manjše geografske enote.

Ime manjše geografske enote se lahko na etiketi navede le, če iz nje izvira 100 % proizvoda.

Pravila glede označb

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Drugi omejeni izrazi:

— „Muskotály“ (muškat) pomeni vino, od katerega je vsaj 85 % proizvedenih iz trgatve ene ali več naslednjih sort vinske trte: cserszegi fűszeres, irsai olivér, generosa, hamburgi muskotály, nektár, mátrai muskotály, ottonel muskotály in/ali tramini.

— „Primőr“ (primeur) pomeni vino, ki je ustekleničeno v letu trgatve. Uporabi se lahko tudi sinonim „újbor“ (mlado vino).

Na etiketi se ne sme navesti ime sorte arany sárfehér.

V primeru mešanih vin se lahko poleg izvirnega zapisa „cuvée“ uporabita tudi madžarski zapis označbe „küvé“ in njegov sinonim „házasítás“ (mešano vino).

Pravila glede predstavitve

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

vina, peneča vina in gazirana biser vina lahko ustekleničijo le polnilnice, registrirane pri regionalnem svetu vinskih skupnosti na vinorodnem območju Kunság.

Proizvodnja zunaj razmejenega območja proizvodnje:

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

dovoljeno v občinah Borota, Csongrád in Hajós.

POVEZAVA NA SPECIFIKACIJO PROIZVODA

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.