SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 12.5.2004 
KOM(2004) 369 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, 
EVROPSKEMU EKONOMSKO- SOCIALNEMU ODBORU IN 
ODBORU REGIJ 
Priklop Evrope na visoko hitrost: nacion alne strategije širokopasovnega dostopa 
Opomba: Ta razli čica je samo povzetek osnovne angleške razli čice dokumenta  
COM(2004) 369 kon č. 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Širokopasovni dostop igra veliko vlogo pr i modernizaciji gospodarstev in družb1 Kot 
tehnologija, ki omogo ča nadaljnji razvoj, je tovrstni dostop klju čna sestavina širjenja 
informacijske družbe in razvoja informacijske  in komunikacijske tehnologije (IKT). Ti dve 
tehnologiji sta klju čni gonili produktivnosti in rasti2  
Širokopasovni dostop omogo ča uvajanje novih izpopolnjenih vsebin. Spodbuja razvoj novih 
in boljše izvajanje že obstoje čih storitev. Omogo ča tudi reorganizacijo postopka dela in 
postopka proizvodnje. Razvoj dogodkov na tem podro čju prinaša precejšne koristi podjetjem, 
javnim upravam in potrošnikom.  
Prednosti širokopasovnega dostopa so splošno sprejete. Vse države članice Evropske unije že 
izkoriščajo te prednosti v obliki ob čutnega pove čanja uporabe obstoje čih in uvajanja novih 
storitev. Ta razvoj, ki ga pove čini žene trg, je izjemno spodbuden. Obstajajo pa tudi ovire, ki 
preprečujejo hitrejši napredek na tem podro čju.  
Nekatere od teh ovir so bile izpostavljene v Akcijskem na črtu e-Evropa  20053. Cilj tega na črta 
je razvoj in uporaba izpopolnj enih storitev, ki jih zagot avlja varna širokopasovna 
infrastruktura. Vsesplošna razpoložljivost in razprostranjena upo raba širokopasovnega 
dostopa sta v na črtu zastavljena kot poglavitna cilja, ki ju je treba dose či do konca leta 2005. 
Uresničitev teh ciljev pospešujejo javne politik e, ki spodbujajo vlaganja v širokopasovno 
infrastrukturo, razli čne uporabe širokopasovnega dostopa in širokopasovne storitve. Vse 
države članice EU-15 so že pripravile  svoje nacionalne strategije  širokopasovnega dostopa, v 
katerih je predlagana vrsta pobud za odprav ljanje ovir in širjen je uporabe obstoje čih 
širokopasovnih storitev in uvajanje širokopa sovnega dostopa tam, kjer ga še ni.4. Svoje 
nacionalne strategije trenutno pr ipravlja tudi veliko novih držav članic. Nekatere so jih že 
dokončale. 
Te strategije vsebujejo ši roko paleto pobud tako na podro čju tržne ponudbe (uvajanje 
širokopasovne infrastrukture) kakor tudi na podro čju tržnega povpraševanja (pove čanje 
uporabe). Poudarek je na dveh klju čnih podro čjih, in sicer na pospešenem uvajanju 
širokopasovnega dostopa na obmo čjih, kjer so tovrstne storitve pomanjkljive, vklju čno z 
javno podporo na podro čjih, kjer tržne sile ne zagotav ljajo potrebnih vl aganj, ter na 
združevanju povpraševanja s strani javnih uprav. Vs e to je v skladu s pozivom, ki ga je marca 
2004 na države članice naslovil Svet za telekomunikacije, " naj države članice pripravijo in 
začnejo izvajati nacionalne stra tegije širokopasovnega dostopa, s ciljem, med drugim, vsem 
javnim upravam omogo čiti širokopasovni dostop do leta 2005 ter tam, kjer je primerno, 
predlagati projekte hitrega za četka za zmanjševanje digitaln ega razkoraka ter po potrebi 
uporabiti obstoje če finančne instrumente, kot so strukturna sredstva, za pove čanje 
                                                 
1 "Širokopasovni dostop" se nanaša na "vedno priklopljene" visokohitrostne internetne povezave, ki 
podpirajo uvajanje inovativnih vsebin in storitev. V primerjavi s tradicionalnimi ozkopasovnimi povezavami je širokopasovni dostop takojšen z možnostjo hipnega prenosa velikih koli čin podatkov, 
kar zmanjšuje čakalni čas in pove čuje učinkovitost uporabnikov. 
2 Sporo čilo "Priklop Evrope na visoko hitrost: najnovejši dogodki v sektorju elektronskih komunikacij", 
COM(2004) 61. 
3 COM(2002) 263. 
4 Sklepi Predsedstva na spomladanskem Evropskem svetu leta 2003, odst. 38. 
 
SL 3   SL širokopasovne pokritosti obmo čij, kjer so tovrstne storitve pomanjkljive" . Vse to je tudi v 
skladu s prednostnimi nalogami, ki jih je izpostavila Pobuda za rast5, ki so jo decembra 2003 
podprli predsedniki držav in vlad. 
Cilj sporo čila je zagotoviti pregled dogodkov na podro čju širokopasovnega dostopa in 
nacionalnih strategij šir okopasovnega dostopa, ki so jih pripravile države članice EU-15 v 
skladu z zavezo, ki so jo prevzele na spomladanskem Evropskem svetu 20036 To sporo čilo 
torej daje poudarek na razmere v EU-15 in predlaga, da se zaveza razširi na nove države 
članice.  
Pregled je pripravljen v treh de lih. Prvi del (razdelek 2) se ukvarja s tehnološkim razvojem, 
koristmi, ki jih prinaša širokopasovni dostop in vlogo širokopasovnih vsebin, storitev in 
uporab. Drugi del (razdelek 3) ponuja pregled na cionalnih strategij ši rokopasovnega dostopa, 
vključno z dolo čitvijo glavnih pobud na podro čju ponudbe in povpraševanja. Povzetek 
strategij je na voljo v delovnem dokumentu7, ki spremlja to sporo čilo. Tretji del (razdelek 4) 
analizira porast razširjenosti širokopasovnega do stopa v Evropski uniji in jo povezuje z vlogo 
konkurence v ustreznem regulativnem okolju. Razdel ek 5 opisuje splošno politiko na ravni 
EU. 
5. S KLEPI  
Širokopasovne storitve potencial no ustvarjajo nove trge, pove čujejo produktivnost delavcev 
in prispevajo dodano vrednos t k poslovni uspešnosti, u činkovitosti javnih storitev in 
kakovosti življenja. Izkoriš čanje prednosti, ki jih prinaš a širokopasovni dostop, je klju čnega 
pomena za poglabljanje napredka na poti do gospodars tva, ki temelji na znanju, ter za rast na 
podlagi izboljšane konkuren čnosti. Uspešno prehajanje na širokopasovni dostop, njegovo 
uvajanje in uporaba so torej osrednjega pomen a za prihodnji razvoj evropskega gospodarstva 
in njegovo socialno kohezijo. 
Na podlagi spoznanja koristi, ki jih prin aša širokopasovni dostop, so se udeleženci 
spomladanskega Evropskega sveta 2003 dogovorili,  da do konca leta pr ipravijo nacionalne 
strategije širokopasovnega dostopa. Države članice EU-15 imajo danes na voljo usklajene 
načrte z opredeljenimi cilji in natan čnimi smernicami, ki so povzeti v tem sporo čilu.  
Razpoložljivost infrastrukture se  razlikuje od države do države, saj je odvi sna od geografskih 
značilnosti, gostote prebivalstva, te hnološkega razvoja, pokritosti s kabelskimi televizijskimi 
omrežji, stopnje konkuren čnosti in od drugih dejavnikov. V skladu s tem so poudarki v 
pobudah, opisanih v strategijah, razli čni glede na stanje pokritosti, pri čemer pa je priprava 
vseh strategij temeljila na enakem pristopu. 
Nekaj držav članic je opozorilo na pot rebo po prilagoditvi in posodobitvi nacionalnih 
strategij, s ciljem upoštevati na jnovejši tehnološki in tržni razvoj. Poseb no pozornost je treba 
nameniti naslednjim vprašanjem: 
(a) Na podro čju ponudbe: 
                                                 
5 COM(2003) 690. 
6 Popolni podatki o širokopasovnem dostopu v novih državah članicah bodo na voljo šele čez nekaj časa 
7 ["Priklop Evrope na visoko hitrost: nacionalne  strategije širokopasovnega dostopa – priloge"] 
 
SL 4   SL (i) Natan čna opredelitev razpoložljivosti širok opasovnega dostopa je koristno izhodiš če za 
določitev obmo čij, kjer so tovrstne storitve pomanjkljive, pri čemer je treba to opredelitev 
vseskozi spremljati in posodabljati, saj je razvoj širokopasovnega dostopa v Uniji izjemno 
hiter. 
(ii) Pri dodeljevanju javnih sredstev je treba upoštevati Smernice o uporabi strukturnih 
sredstev za elektronske ko munikacije, s ciljem prepre čiti izkrivljanje konkurence in oviranje 
zasebnih komercialnih pobud. 
(b) Na podro čju povpraševanja: 
(i) Spodbujanje razvoja odprtih in meds ebojno združljivih javnih storitev. 
(ii) Predlaganje vseh potrebnih poslovnih ukr epov za izboljšanje povezljivosti javnih uprav, 
šol, bolnišnic in javnozdravstvenih ustanov. 
(iii) Uvajanje politik za združevanje povpraševanja, pri čemer je treba upoštevati pravila 
konkurence. 
(iv) Izboljšanje u činkovitosti finan čnih pobud, usmerjenih v uvajanje širokopasovnega 
dostopa. 
Kratkoročno gledano, glede na mo čan poudarek na pokritosti oddaljenih in podeželskih 
območij, bodo nacionalne strategije najverjetn eje neposredno vplivale na razširjanje 
infrastrukture. Spri čo tega prevladuje mnenje, da predst avljajo pomemben prispevek k Pobudi 
za rast. Prva presoja njihovih dosežkov bo prispevala k poro čilu o napredku Pobude za rast, ki 
bo predloženo spomladanskemu Evropskemu svetu 2005.  
Nadaljnji ukrepi na podro čju ponudbe in povpraševanja na trgu širokopasovnega dostopa so 
bili predlagani v Sporo čilih Komisije "Priklop Evrope na visoko hitrost: najnovejši dogodki v 
sektorju elektronskih komunikacij" in "Akcijski na črt e-Evropa  2005: dopolnitev". Cilj teh 
ukrepov je pospešiti pokritost obmo čij, kjer so tovrstne storitve pomanjkljive, odstraniti ovire, 
ki prepre čujejo razvoj inovativnih vsebin in st oritev, in tako spodbuditi povpraševanje, 
pridobiti boljši vpogled v razloge za trenutno upo časnitev povpraševanja ter pospešiti 
uvajanje novega internetnega pr otokola (IPv6) za razširitev pale te inovativnih storitev in 
uporab. 
Ti ukrepi so dopolnjeni z naslednjim:  
• tehnološki razvoj, rast trga širokopasovnega  dostopa in izmenjava izkušenj na podro čju 
uvajanja širokopasovnega dostopa narekuj ejo dopolnitev nacionalnih strategij 
širokopasovnega dostopa. Države članice naj dokon čajo celovito dopolnitev  svojih strategij 
do leta 2005. 
• Nove države članice naj sprejmejo svoje nacionalne  strategije širokopasovnega dostopa do 
konca leta 2004. 
• Spremljanje napredka pri izvajanju naciona lnih strategij širokopasovnega dostopa bo 
prispevalo k presoji ciljev na črta e-Evropa 2005, v skladu s katerimi je treba čimbolj 
razširiti razpoložljivost in uporabo širokopasovnega dostopa v EU. Komisija bo pregledala 
napredek in razvoj dogodkov v prvi polovici leta 2006 v okviru vrednotenja Akcijskega 
načrta e-Evropa 2005.