EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 26.1.2017 COM(2017) 33 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o izvajanju akcijskega načrta za krožno gospodarstvo



1.Uvod Sveženj ukrepov za krožno gospodarstvo, ki ga je Komisija sprejela 2. decembra 2015, je prinesel pomembno spodbudo, ki naj bi pomagala pri prehodu na bolj krožno gospodarstvo v EU. Ta sveženj je vključeval zakonodajne predloge o odpadkih z dolgoročnimi cilji za zmanjšanje odlaganja na odlagališčih ter povečanje recikliranja in ponovne uporabe. Za zaprtje zanke življenjskih ciklov izdelkov je vključeval tudi akcijski načrt, ki podpira krožno gospodarstvo na vsakem koraku vrednostne verige – od proizvodnje do potrošnje, popravila in izdelave, ravnanja z odpadki ter sekundarnih surovin, vrnjenih v gospodarstvo. Komisija se je zavezala, da bo v tem mandatu sprejela podroben seznam ukrepov. Prehod na bolj krožno gospodarstvo prinaša veliko priložnosti za Evropo in njene državljane. Predstavlja pomemben del naših prizadevanj za posodobitev in preoblikovanje evropskega gospodarstva, da bo usmerjeno bolj trajnostno. V njegovem ozadju je velik poslovni potencial, s katerim bi podjetja lahko ustvarila velike gospodarske dobičke in postala bolj konkurenčna. Omogoča velike prihranke energije in prinaša koristi za okolje. Ustvarja lokalna delovna mesta in priložnosti za družbeno vključevanje. Tesno je povezan s ključnimi prednostnimi nalogami EU v zvezi z delovnimi mesti in rastjo, naložbami, socialno agendo in industrijskimi inovacijami. Širše koristi krožnega gospodarstva vključujejo tudi zniževanje ravni porabe energije in emisij ogljikovega dioksida. Zato je krožno gospodarstvo v močni sinergiji s cilji EU v zvezi s podnebjem in energijo ter s svežnjem „Čista energija za vse Evropejce“, ki ga je pred kratkim sprejela Komisija. Prav tako je koristno kot podpora zavezi EU glede trajnosti, kot je navedeno v sporočilu „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope“, in zlasti za dosego cilja trajnostnega razvoja 12 o trajnostnih načinih porabe in proizvodnje. Zato je uresničevanje akcijskega načrta EU za krožno gospodarstvo za Komisijo jasna prednostna naloga. Cilj tega poročila je predložiti popoln pregled že izvedenih ukrepov pri izvajanju akcijskega načrta EU od njegovega sprejetja decembra 2015 in predstaviti ključne cilje za leto 2017. Ključni ukrepi so bili sprejeti na področjih, kot so živilski odpadki, okoljsko primerna zasnova, organska gnojila, garancije za potrošniško blago ter inovacije in naložbe. Načela krožnega gospodarstva so se postopno vključila tudi v najboljše prakse v industriji, zeleno javno naročanje, uporabo skladov kohezijske politike ter z novimi pobudami v gradbeni in vodni sektor. Akcijski načrt EU je nedvomno prispeval k vključevanju koncepta „krožnega gospodarstva“ kot prvega koraka dolgoročnih prizadevanj. Komisija ostaja v celoti zavezana izvajanju svojega akcijskega načrta in delovanju na različnih področjih politike v podporo krožnemu gospodarstvu. Ta zaveza se odraža tudi v vse večjem številu možnosti za financiranje konkretnih projektov. Zagotavljanje uspešnega prehoda na krožno gospodarstvo pa zahteva prizadevanja na veliko različnih področjih in se ne konča pri izvedbi ukrepov, ki jih je predlagala Komisija. Veliko akterjev v javnem in zasebnem sektorju napreduje, kot je razvidno na primer iz razvoja strategij krožnega gospodarstva v vedno več državah in regijah EU. Ukrepi, ki jih je Komisija izvedla od sprejetja akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, vključujejo več zakonodajnih predlogov, in sicer prednostno o odpadkih, saj je zastavila jasne cilje za recikliranje odpadkov in ambiciozno dolgoročno pot, ki vodi k preprečevanju nastajanja in recikliranju odpadkov. Poleg tega obstajajo še predlogi o spletni prodaji blaga, ki povečujejo jamstva za potrošnike, o gnojilih iz odpadnih hranil ter o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (sprejeto skupaj s tem poročilom). Pomembno je, da si sozakonodajalci prizadevajo sprejeti te zakonodajne predloge brez odlašanja, zato da se omogoči hiter prehod na krožno gospodarstvo v praksi. Hitro sprejetje zakonodajnega svežnja o odpadkih v tem letu je še zlasti ključno za spodbujanje naložb v več in boljše recikliranje po vsej EU. Komisija zato poziva obe instituciji, naj do konca leta 2017 dosežeta dogovor v skladu s Skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017, v kateri so se dogovorili o prednostni obravnavi teh predlogov. 2.Ključni cilji od sprejetja akcijskega načrta Komisija je leta 2016 glede na zaveze, ki jih je prevzela v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo, predložila več ključnih pobud v podporo krožnemu gospodarstvu. Te pobude pokrivajo celotno vrednostno verigo, od proizvodnje do potrošnje, ravnanja z odpadki in uporabe sekundarnih surovin. V nadaljevanju so predstavljene po kronološkem vrstnem redu dokončanja. Zakonodajni predlog o spletni prodaji blaga (december 2015) Prvi ukrep, ki ga je Komisija sprejela po sprejetju akcijskega načrta, se je nanašal na pravna jamstva za potrošniško blago. Komisija je 9. decembra 2015 sprejela zakonodajni predlog o spletni prodaji blaga. Namen predloga je povečati jamstva za potrošnike, da se jim zagotovi boljša zaščita pred izdelki z napako, ter prispevati k trajnosti in popravljivosti izdelkov. To preprečuje, da se izdelki odvržejo, in močno prispeva h krožnemu gospodarstvu. V skladu s tem predlogom je prodajalec v primeru, da se prek spleta proda izdelek z napako, v prvih dveh letih od dostave dolžan dokazati, da napaka v tistem trenutku ni obstajala. Po sedanjih pravilih ta obveznost prodajalca zavezuje za prvih šest mesecev. Ta sprememba bo omogočila, da bodo potrošniki lažje uveljavljali svoje pravice, ter bo jasna spodbuda za proizvodnjo kakovostnejših in trajnejših izdelkov. Poleg tega predlog predvideva dveletni garancijski rok za rabljeno blago in v celoti usklajuje hierarhijo pravnih sredstev v primerih, kjer se bolj spodbuja popravilo. Zakonodajni predlog o gnojilih (marec 2016) Komisija je 17. marca 2016 predlagala uredbo, ki bo vzpostavila resnično enoten trg za gnojila, pridobljena iz sekundarnih surovin (zlasti iz odpadnih hranil), kar bo težave na področju ravnanja z odpadki spremenilo v gospodarske priložnosti. Predlagana pravila lahko zagotovijo, da bo sektor gnojil manj odvisen od uvoza ključnih primarnih surovin, kot so fosfati, ki se lahko pridobijo tudi iz domačih organskih odpadkov. Osnutek uredbe določa pravila za prosti pretok vseh gnojilnih proizvodov z oznako CE v celotni EU, tudi organskih gnojilnih proizvodov. Osnutek uredbe usklajuje pravila EU za proizvode, pridobljene iz organskih odpadkov in stranskih proizvodov, ter določa pravila za predelavo hranil v sekundarne surovine. Če organski odpadki izpolnjujejo stroga pravila glede predelave, lahko postanejo primerna sestavina gnojilnih proizvodov z oznako CE z neomejenim dostopom do enotnega trga. Kar zadeva gnojila brez oznake CE, bodo države članice EU lahko še naprej trgovale s temi proizvodi na nacionalnih trgih v skladu z nacionalnimi predpisi.

Kako bo predlog o gnojilih pomagal ustvariti delovna mesta in spodbuditi inovacije? Kot je navedeno v oceni učinka, ki spremlja zakonodajni predlog, bi z recikliranjem bioloških odpadkov v organska gnojila lahko ustvarili približno 120 000 delovnih mest. Z oblikovanjem enakih konkurenčnih pogojev za sektor gnojil bodo MSP in kmetovalci, ki proizvajajo organske gnojilne proizvode, lahko dostopali do enotnega trga in izkoristili nove priložnosti. Svoje proizvode bodo lahko ponudili širšemu krogu potrošnikov in izkoristili ekonomije obsega s prodajo proizvoda, potrjenega s splošno priznanim jamstvom kakovosti „oznako CE“. To bo še dodatno spodbudilo raziskave, inovacije in naložbe v krožno gospodarstvo ter ustvarilo delovna mesta in vrednost iz sekundarnih domačih virov. Začetek inovacijskih dogovorov (maj 2016) Komisija je objavila razpis za zbiranje ponudb za „inovacijske dogovore za krožno gospodarstvo“, ki je bil odprt od 26. maja do 15. septembra 2016. Razpis predstavlja pilotni pristop, katerega namen je pomagati inovatorjem, ki se soočajo z regulativnimi ovirami. Namen inovacijskih dogovorov je bil povezati inovatorje, nacionalne/regionalne/lokalne oblasti in službe Komisije, da bi razjasnili zaznane regulativne ovire za inovacije v pravni ureditvi EU ali izvedbenih ukrepih držav članic. Če bo obstoj ovire za zakonodajo EU potrjen, bo Komisija razmislila o nadaljnji oceni, posvetovanju in oceni učinka te regulativne ovire. Prispelo je 32 ponudb iz 14 različnih držav članic. Med temami, navedenimi v ponudbah, so na primer zaznane regulativne ovire za inovacije v vodnem sektorju, sektorju odpadkov in energetskem sektorju. V prvem četrtletju leta 2017 bosta podpisana dva inovacijska dogovora: eden bo osredotočen na zaznane zakonodajne ovire v zvezi z elektromobilnostjo in recikliranjem baterij, drugi pa bo preučil regulativne ovire v zvezi s trajnostnim ravnanjem z odpadnimi vodami z uporabo inovativne tehnologije anaerobnih membranskih bioreaktorjev. Okoljsko primerna zasnova (november 2016) Možnost popravila ali recikliranja izdelka ter ponovne uporabe njegovih sestavnih delov in materialov je v veliki meri odvisna od prvotne zasnove izdelka. Komisija je po političnih razpravah o okoljsko primerni zasnovi, ki so potekale aprila in oktobra 2016, potrdila pomen pametne zasnove izdelkov in sklenila, da bo svoja prizadevanja osredotočila na skupine izdelkov z največjim potencialom z vidika prihranka energije in virov ter nadalje okrepila bazo podatkov za regulativne ukrepe. To je 30. novembra 2016 pripeljalo do sprejetja delovnega načrta za okoljsko primerno zasnovo za obdobje 2016–2019 kot del svežnja Čista energija za vse Evropejce. Novi delovni načrt nam bo pomagal doseči energetske in podnebne cilje EU na podlagi Pariškega sporazuma, saj bo omogočil prihranke energije, ki so primerljivi z letno porabo primarne energije Švedske do leta 2030, kar bo ustvarilo delovna mesta in spodbudilo inovacije. Okoljsko primerna zasnova lahko pomembno prispeva tudi k vzpostavitvi bolj krožnega gospodarstva. Medtem ko so se ukrepi na področju okoljsko primerne zasnove do zdaj osredotočali predvsem na energijsko učinkovitost, se je Komisija v svojem delovnem načrtu zavzela, da bo bolj sistematično raziskala tudi možnost oblikovanja zahtev za izdelke, ki so pomembne za krožno gospodarstvo, kot so trajnost, popravljivost, nadgradljivost, zasnovanost za razstavljanje, informacije ter preprosta ponovna uporaba in recikliranje. To možnost bo proučila za nove skupine izdelkov in tudi za preglede obstoječih ukrepov za posamezne izdelke, koristi pa se bodo razširile po celotni vrednostni verigi. Delovni načrt določa prednostne naloge za prihodnja leta v smislu novih skupin izdelkov za raziskovanje ter pregledov obstoječih uredb o okoljsko primerni zasnovi in označevanju z energijskimi nalepkami. Komisija bo začela tudi posebno študijo o izdelkih IKT, vključno s pametnimi telefoni, da bi jih morda vključila v delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo. Komisija je hkrati razvila zavezujoče zahteve za zasnovo izdelkov in trženje, da se poenostavi in poveča varnost razgradnje, ponovne uporabe in recikliranja elektronskih prikazovalnikov (npr. računalniških zaslonov, televizorjev in elektronskih prikazovalnikov, vgrajenih v druge izdelke). Osnutek uredbe vključuje zahteve, ki omogočajo lažje recikliranje, kot so izogibanje varjenju ali lepljenju določenih sestavnih delov (npr. tiskanih vezij, kondenzatorjev, baterij in notranjih napajalnikov), označevanje plastičnih delov ter navajanje prisotnosti kadmija in živega srebra. Poleg tega osnutek uredbe zahteva, da proizvajalci zagotovijo informacije za podjetja za recikliranje, kot je mesto plastičnih delov, ki vsebujejo bromirane zaviralce gorenja. Te zahteve bi izboljšale recikliranje prikazovalnikov, kar bo prispevalo k doseganju ciljev recikliranja na podlagi direktive o odpadni električni in elektronski opremi. Komisija je, takoj ko je sprejela akcijski načrt za krožno gospodarstvo, tudi prosila evropske organizacije za standardizacijo, da razvijejo splošne standarde za trajnost, ponovno uporabo in možnost recikliranja določenih izdelkov. Veliko potrošniških in industrijskih izdelkov bi lahko izdelali tako, da bi bili bolj trajni ter da bi jih bilo mogoče ponovno uporabiti in reciklirati, če bi imeli na voljo ustrezna merila in standarde. Vse tri evropske organizacije za standardizacijo so se odzvale na prošnjo Komisije in predložile skupni delovni načrt. Ustanovile so tudi skupno delovno skupino, ki bo razvila približno 20 splošnih standardov. To bo olajšalo odločitev, katere obvezne zahteve bi bilo treba oblikovati za povečanje učinkovite rabe izdelkov in zmanjšanje odpadkov. Živilski odpadki (skozi vse leto 2016) Živilski odpadki so ključno področje v krožnem gospodarstvu, ki bi ga bilo treba obravnavati na več ravneh vzdolž vrednostne verige. Komisija je izvedla številne ukrepe, s katerimi si prizadeva za zmanjšanje živilskih odpadkov in dosego povezanega cilja trajnostnega razvoja na tem področju. Uvedla je platformo zainteresiranih strani za preprečevanje živilskih odpadkov, dosegla napredek pri razvijanju metodologije EU za merjenje živilskih odpadkov ter pripravila smernice EU za lažjo donacijo živil in uporabo živil, ki to več niso, za krmo. Komisija je 1. avgusta 2016 ustanovila platformo EU o izgubah hrane in živilskih odpadkih. Ta platforma bo glavni forum na ravni EU, ki bo vsem akterjem pomagal opredeliti in izvajati potrebne ukrepe za uresničitev cilja trajnostnega razvoja prepoloviti količino živilskih odpadkov na prebivalca do leta 2030. Združuje 70 članov, ki zastopajo javne organe (države članice, države Efte, organe EU in mednarodne organizacije) in vse akterje vzdolž vrednostne verige živil, vključno z bankami hrane in drugimi NVO. Platforma se je prvič sestala 29. novembra 2016 in razpravljala o ključnih ciljih akcijskega načrta za krožno gospodarstvo glede živilskih odpadkov, vključno z glavnimi elementi, ki jih je treba upoštevati pri razvijanju metodologije doslednega merjenja živilskih odpadkov v celotni EU. To metodologijo bodo uporabljale države članice za izpolnjevanje obveznosti poročanja v zvezi z živilskimi odpadki, ki jih določa zakonodajni predlog Komisije za revizijo okvirne direktive o odpadkih.

Komisija je leta 2016 v tesnem sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pripravljala smernice EU, ki bi olajšale donacijo živil. Med regulativnimi organi držav članic bodo te smernice zagotovile doslednejšo razlago pravil EU o prerazporejanju hrane. Cilj je odpraviti pravne in operativne ovire za darovalce in prejemnike za prerazporejanje varne, presežne hrane v EU. Platforma je 29. novembra 2016 razpravljala o glavnih elementih smernic, ki bodo objavljene v letu 2017. Komisija pripravlja tudi smernice za uporabo živil, ki to več niso, za krmo, da bi se ovrednotila hranila v živilih, ki to več niso, z njihovo varno uporabo v prehrani živali. To zmanjšuje količino živilskih odpadkov, preprečuje sežiganje ali odlaganje živil, ki to več niso, na odlagališčih ter namesto tega nadomešča žita in oljna semena v prehrani živali, istočasno pa se sprosti zemlja, da se lahko uporablja za proizvodnjo hrane in zmanjšuje odvisnost EU od uvožene krme. Na zasedanju platforme se je razpravljalo tudi o osnutku smernic; finalizirane in objavljene bodo v letu 2017. Pridobivanje energije iz odpadkov (januar 2017) Komisija skupaj s tem poročilom sprejema tudi sporočilo o postopkih za pridobivanje energije iz odpadkov in njihovi vlogi v krožnem gospodarstvu. Glavni cilj sporočila je zagotoviti, da pridobivanje energije iz odpadkov v EU podpira cilje akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in da ga trdno usmerjajo načela hierarhije ravnanja z odpadki EU. Sporočilo tudi preučuje, kako se lahko vloga postopkov za pridobivanje energije iz odpadkov optimizira, da bodo prispevali k uresničitvi ciljev, ki jih določata strategija za energetsko unijo in Pariški sporazum. Predlog za spremembo direktive o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (januar 2017) Komisija skupaj s tem poročilom sprejema tudi predlog za ciljno usmerjeno spremembo direktive o omejevanju uporabe nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (v nadaljevanju: „direktiva RoHS“). Osnutek direktive daje pobudo za nadomestitev nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi ter s tem povečuje možnost in gospodarsko donosnost recikliranja te odpadne opreme. Osnutek direktive upošteva tudi prednostno nalogo hierarhije ravnanja z odpadki, in sicer preprečevanje nastajanja odpadkov. Možnost, da subjekti podaljšajo uporabo električne in elektronske opreme, bo odložila konec njene življenjske dobe in odlaganje, kar bo preprečilo dodatno nastajanje odpadkov, vključno z nevarnimi odpadki. Po ocenah bo ta ukrep letno preprečil nastanek več kot 3 000 ton nevarnih odpadkov v EU. Podaljšana življenjska doba električne in elektronske opreme bi prinesla tudi dodatne prihranke energije in surovin. Predlog spremembe direktive RoHS bo omogočil: dejavnosti na sekundarnem trgu (npr. preprodajo, trg rabljenih izdelkov) za določeno električno in elektronsko opremo ter popravilo z rezervnimi deli določene električne in elektronske opreme, dane na trg pred 22. julijem 2019. Kako ta predlog koristi evropskim državljanom in podjetjem? Če se v celoti omogočijo dejavnosti na sekundarnem trgu in se poveča razpoložljivost rezervnih delov za določeno električno in elektronsko opremo, bo učinek na gospodarstvo pozitiven, saj bo ustvaril tržne priložnosti za sektor popravil in prodaje na sekundarnem trgu. Stroški in upravna bremena se bodo zmanjšali za podjetja, vključno z MSP-ji, in tudi za javne organe. Na primer, evropske bolnišnice bodo po letu 2019 prihranile približno 170 milijonov EUR zaradi ohranitve možnosti preprodaje in nakupa rabljene medicinske opreme (kar bi bilo brez tega predloga po prehodnem obdobju nemogoče). Za lažjo pripravo za ponovno uporabo in okolju primerno obdelavo odpadne elektronske in električne opreme je Komisija vzpostavila tudi dialog med proizvajalci elektronskih naprav in podjetji za njihovo recikliranje, da bi si tako izmenjali informacije o pripravi za ponovno uporabo in ravnanje z novo opremo, dano na trg. Platforma za podporo financiranja krožnega gospodarstva (januar 2017) Skupaj s tem poročilom se uvaja platforma, ki povezuje Komisijo, Evropsko investicijsko banko (EIB), udeležence na finančnem trgu in podjetja, da bi se povečala ozaveščenost o poslovni logiki krožnega gospodarstva in število vlagateljev, ki se odločajo za projekte krožnega gospodarstva. Medtem ko je poslovni vidik za krožno gospodarstvo jasen, mora to sporočilo velik del podjetij v EU ter finančnega in bančnega sektorja šele doseči. Platforma bo imela strukturo treh stebrov: Steber usklajevanja in ozaveščanja bo delil najboljše prakse med potencialnimi nosilci projektov in drugimi zainteresiranimi stranmi. Analiziral bo značilnosti projektov krožnega gospodarstva in njihove posebne potrebe po financiranju, svetoval o tem, kako izboljšati njihovo dobičkonosnost, ter usklajeval dejavnosti v zvezi s financiranjem krožnega gospodarstva. V njegovem okviru bo ustanovljena posebna strokovna skupina. Svetovalni steber se bo uporabil za razvijanje projektov krožnega gospodarstva in za izboljšanje možnosti za njihovo dobičkonosnost. Finančni steber bo raziskoval, ali je za projekte krožnega gospodarstva potreben poseben instrument financiranja. 3.Druge pobude v letu 2016

Poleg že naštetih ključnih pobud so še številni drugi pomembni ukrepi Komisije, ki so našteti v nadaljevanju, pripomogli k uveljavitvi krožnega gospodarstva v celotnem življenjskem ciklu proizvodov, in sicer z orodji, kot so dobre prakse, javna naročila, ozaveščanje potrošnikov, smernice ter programi financiranja in podpore. Ta orodja so nujna za zagotovitev, da bodo krožno gospodarstvo prevzeli vsi zadevni akterji v gospodarstvu in da postopoma postane standardna praksa. Smernice za krožno gospodarstvo v BREF za več industrijskih sektorjev Komisija je vključila vidike krožnega gospodarstva v referenčne dokumente o najboljših razpoložljivih tehnikah (BREF), ki jih morajo države članice EU upoštevati pri izdaji dovoljenj za industrijske obrate. To bo pomagalo zmanjšati nastajanje odpadkov, spodbuditi recikliranje in zmanjšati rabo virov, kar bo še povečalo trajnost in konkurenčnost v industrijskih panogah, ki jih zajema direktiva o industrijskih emisijah. Poleg tega se nove tehnologije, ki združujejo vidike, pomembne za krožno gospodarstvo, opredelijo na podlagi referenčnih dokumentov BREF, kar spodbuja inovacije v industrijskih procesih. Najboljše razpoložljive tehnologije za industrije neželeznih kovin na primer vključujejo: tehnike za izboljšanje uporabe sekundarnih surovin, povečanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje nastajanja odpadnih voda, kar prispeva k ohranjanju naravnih virov; tehnike za zmanjšanje nastajanja odpadkov, na primer alternativno uporabo procesnih ostankov. Zelena javna naročila Komisija je leta 2016 objavila nova merila za zelena javna naročila za poslovne stavbe, ceste ter računalnike in monitorje. Javni organi jih lahko uporabljajo prostovoljno in vključujejo zahteve, pomembne za krožno gospodarstvo. Računalniki in monitorji morajo na primer biti zasnovani tako, da jih je mogoče popraviti s splošno dostopnim orodjem in da je baterije mogoče zlahka zamenjati ter da se možnost njihove nadgradnje splača. Spodbuja se uporaba recikliranih materialov za gradnjo cest in zgradb. Javna naročila predstavljajo velik delež evropske potrošnje, zato bo imela vključitev zahtev v zvezi s krožnostjo pri javnem naročanju ključno vlogo pri prehodu na krožno gospodarstvo. Posodobljene smernice glede direktive o nepoštenih poslovnih praksah – ukrep v zvezi z okoljskimi trditvami Komisija je 25. maja 2016 sprejela revidirano različico svojih smernic glede direktive o nepoštenih poslovnih praksah, ki vključuje posebne elemente za izboljšanje verodostojnosti in preglednosti okoljskih trditev. Smernice obravnavajo napačne, nejasne, nerazumljive ali dvoumne informacije, vključno s trditvami v zvezi s krožnim gospodarstvom. Pomagale bodo zaščititi potrošnike pred zavajajočimi in neutemeljenimi poslovnimi informacijami. Zavajajoče trditve lahko povzročijo izgubo zaupanja potrošnikov v oznake ter odvrnejo podjetja od navajanja resničnih in ustreznih trditev, kar skupaj ovira krožno gospodarstvo. Revidirane smernice vključujejo prispevke o okoljskih trditvah skupine več zainteresiranih strani, ki jo sestavljajo predstavniki nacionalnih organov, evropskih poslovnih združenj, združenj potrošnikov in okoljskih nevladnih organizacij. Okrepitev izvrševanja revidirane uredbe o pošiljkah odpadkov Komisija je 28. julija 2016 sprejela izvedbeni akt, ki določa predhodno korelacijsko tabelo med carinskimi oznakami in klasifikacijskimi številkami za odpadke. To novo orodje bo carinskim uradnikom pomagalo opredeliti odpadke, ki nezakonito prečkajo meje EU, na primer tiste z oznako rabljeno blago. Okrepilo bo izvrševanje uredbe o pošiljkah odpadkov in pomagalo preprečiti uhajanje dragocenih surovin iz EU. Dobre prakse pri sistemih zbiranja odpadkov Komisija je vse leto 2016 opredeljevala in spodbujala dobre prakse za ločeno zbiranje odpadkov v državah članicah EU. Pregledala je stanje izvajanja ločenega zbiranja v državah članicah EU, vključno z oceno pravnega okvira in izvajanja sistemov ločenega zbiranja v praksi. Na podlagi te ocene je po pregledu pripravila sklop priporočil, ki se nanašajo na različne ravni odločanja. Na konferenci 29. januarja 2016 je potekala razprava o teh priporočilih z zainteresiranimi stranmi in državami članicami EU. Poleg tega program Obzorje 2020 podpira to delo s financiranjem številnih konkretnih projektov na tem področju. Ponovna uporaba vode Junija 2016 so bile izdane smernice v okviru skupne strategije za izvajanje okvirne direktive o vodah za boljšo integracijo ponovne uporabe vode v načrtovanje in upravljanje na področju vode. Pomanjkanje vode se je v nekaterih delih EU poslabšalo, zato je ponovna uporaba prečiščene odpadne vode pod varnimi in stroškovno učinkovitimi pogoji dragocen, vendar premalo uporabljen način za povečanje oskrbe z vodo in za zmanjšanje pritiska na vodne vire. Omogočanje lažje ponovne uporabe vode v kmetijstvu bo prispevalo tudi k recikliranju hranil z nadomestitvijo trdnih gnojil. Komisija je 7. aprila 2016 objavila začetno oceno učinka za prihajajočo pobudo o minimalnih zahtevah glede kakovosti za ponovno uporabo vode za namakanje in polnjenje vodonosnikov. Komisija je 28. oktobra 2016 začela odprto javno posvetovanje o možnostih politike. Leta 2016 je ponovna uporaba vode postala glavna prednostna naloga v evropskem partnerstvu za inovacije (EIP) na področju voda in je bila 10. februarja 2016 predstavljena na konferenci EIP v Leeuwardnu. Gradbeništvo in rušenje objektov Komisija je 9. novembra 2016 predlagala prostovoljni industrijski protokol za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov. Namen protokola je izboljšati prepoznavanje, ločevanje pri viru in zbiranje odpadkov ter logistiko, obdelavo in upravljanje kakovosti. Protokol bo tako povečal zaupanje v kakovost recikliranih materialov in spodbujal njihovo uporabo v gradbeništvu.

Gradbeni odpadki in odpadki iz rušenja objektov po obsegu tvorijo največji tok odpadkov v EU. Okvirna direktiva o odpadkih 2008/98/ES določa cilj 70-odstotne predelave gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov do leta 2020. Vendar pa potencial za ponovno uporabo in recikliranje tega toka odpadkov ni v celoti izkoriščen. Ena od ovir je pomanjkanje zaupanja v kakovost recikliranih materialov, ki nastanejo pri gradnji in rušenju objektov. Tudi Obzorje 2020 podpira več inovacijskih projektov na tem področju. Biomasa in bioizdelki Komisija je 30. novembra 2016 v prenovitvi direktive o obnovljivih virih energije kot del svežnja Čista energija za vse Evropejce sprejela merila trajnosti za vse uporabe bioenergije. Da bi omejili pritisk na omejene vire biomase, je Komisija predlagala, da bi državno pomoč lahko prejemala samo učinkovita pretvorba biomase v električno energijo. To bo olajšalo sinergije s krožnim gospodarstvom pri uporabi biomase, zlasti lesa, ki se lahko uporablja za različne proizvode in ne le za energijo. Podpora za krožno gospodarstvo prek skladov kohezijske politike in strategij za pametno specializacijo Komisija je vse leto 2016 izvajala ciljno usmerjene dejavnosti ozaveščanja v pomoč državam članicam in regijam EU pri uporabi skladov kohezijske politike za krožno gospodarstvo. Krožno gospodarstvo je bila ena od tem razpisa „Inovativni ukrepi v mestih“, objavljenega decembra 2016. To je bila tudi ena od glavnih tem na Evropskem tednu regij in mest ter ena od kategorij za nagrade RegioStars leta 2016, ki se podeljuje za izjemne projekte regionalnega razvoja, ki jih financira EU. Številne regije so opredelile prednostne naloge v zvezi s krožnim gospodarstvom v svojih strategijah za pametno specializacijo, ki usmerjajo njihove naložbe v raziskave in inovacije prek kohezijske politike. Leta 2016 so se vzpostavile nove tematske platforme za pametno specializacijo, ki pomagajo tem regijam pri sodelovanju z drugimi vzdolž vrednostnih verig v zvezi s temami, kot so modernizacija industrije, agroživilstvo in energija. Kako finančna sredstva EU konkretno podpirajo krožno gospodarstvo? Skladi kohezijske politike Kohezijska politika EU že dve desetletji zagotavlja podporo pri izvajanju politik, pomembnih za krožno gospodarstvo (npr. 6 milijard EUR za ravnanje z odpadki v obdobju 2007–13). V tekočem obdobju financiranja (2014–2020) so vnaprej določeni pogoji za financiranje, kar zagotavlja skladnost novih naložb v sektor odpadkov z načrti ravnanja z odpadki, ki jih pripravijo države članice, da dosežejo svoje cilje na področju recikliranja. EU je za obdobje 2014–2020 za podporo inovacijam, MSP, nizkoogljičnemu gospodarstvu in varstvu okolja namenila 150 milijard EUR in številna od teh področij prispevajo k uresničitvi krožnega gospodarstva. Slovenija na primer s pomočjo sredstev EU dosega svoje cilje recikliranja in prebivalci Ljubljane imajo zagotovljeno boljše, bolj trajnostno ravnanje z odpadki. Slovenska prestolnica je od vstopa v EU močno povečala ločeno zbiranje in recikliranje ter za 59 % zmanjšala količino odpadkov, ki končajo na odlagališču. Vlagala je tudi v preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo ponovno uporabo. Ljubljana zdaj pridela 41 % manj odpadkov na prebivalca, kot znaša evropsko povprečje, in se je odločila, da ne bo gradila dveh novih sežigalnic, kot je bilo prvotno načrtovano. Eden ključnih elementov integriranega sistema za ravnanje z odpadki je Regijski center za ravnanje z odpadki Ljubljana. Ta projekt, ki ga financira EU, je bil prvotno obrat za 17 občin. Pozneje se je pridružilo še 20 občin, kar je odpravilo potrebo po dodatnemu obratu za ravnanje z odpadki. Projekt INTERREG Circular Ocean se ukvarja s problemom morskih odpadkov v regiji severnega obrobja in Arktike. Spodbuja zeleno gospodarstvo z iskanjem rešitev za ponovno uporabo plastičnih odpadkov, na primer starih ribiških mrež in vrvi, ter za spodbujanje ekoinovacij. Ta projekt je prejemnik nagrade RegioStars 2016 in pilotno preskuša več novih načinov uporabe plastičnih odpadkov, kot je utrjevanje betona ali drugih gradbenih materialov. Izvaja tudi preskuse z uporabo ribiških mrež kot materiala za odstranjevanje onesnaževal iz vode. OBZORJE 2020 Okvirni program EU za raziskave in inovacije Obzorje 2020 financira inovativne projekte za podporo prehoda na krožno gospodarstvo. Obzorje 2020 na primer prispeva 8,8 milijona EUR za projekt RESYNTEX, ki bo razvil inovativne poslovne modele krožnega gospodarstva za kemijsko in tekstilno industrijo. Povezuje 20 partnerjev iz 10 različnih držav članic EU, med katerimi so industrijska združenja, podjetja, MSP in raziskovalne ustanove. Ta projekt bo prikazal, kako se izogniti sežiganju in odlaganju tekstilnih odpadkov na odlagališča s kemičnim recikliranjem nenosljivih mešanic v pilotnem obratu za recikliranje tekstila z zmogljivostjo 500 ton/leto. Nova tehnologija ponovne obdelave bo povečala učinkovito rabo virov, tako da bo tekstilnim odpadkom dodala vrednost uporabne industrijske surovine in hkrati zagotovila njihovo tržno sprejetje. LIFE Program LIFE podpira projekte, pomembne za krožno gospodarstvo, od leta 1992; za več kot 670 projektov za zmanjšanje količin odpadkov, recikliranje in ponovno uporabo je bila skupno namenjena več kot 1 milijarda EUR finančnih sredstev EU. To se nadaljuje v okviru novega programa LIFE za obdobje 2014–2020 z več kot 100 milijoni EUR, vloženimi v več kot 80 projektov krožnega gospodarstva v prvih dveh letih izvajanja programa. Raziskave in inovacije: Industrija 2020 v krožnem gospodarstvu