[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.2.2008

COM(2008) 106 konč.

2008/0047 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije

(predložila Komisija){SEC(2008) 242}{SEC(2008) 243}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Uvod

Internet in druge komunikacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu „spletne tehnologije“ )[1], ki so jih v začetku kot komunikacijsko orodje uporabljali predvsem strokovnjaki in raziskovalci, se zdaj uporabljajo doma, v šolah, podjetjih in javnih upravah v večini delov sveta. Internet je odločilna sila konca 20. in začetka 21. stoletja.

V obdobju od začetka Akcijskega načrta za varnejši internet [2] so se zelo spremenile tehnologije in povezane uporabe. Tehnologija je postala veliko bolj dostopna, razvoj orodij in storitev je omogočil različne uporabe, ki so obsežnejše in drugačne od tistih, predvidenih v času oblikovanja akcijskega načrta, otroci in mladi pa so pogosto med prvimi, ki izkoristijo nove priložnosti. Nastajajoče tehnologije in aplikacije vsem članom družbe ponujajo odlične možnosti za udeležbo, ustvarjalnost in izražanje.

Otroci so vedno aktivnejši uporabniki spletnih tehnologij. Možnosti interaktivnosti in udeležbe v spletnem okolju lahko veliko mladim izboljšajo kakovost življenja. Vendar to tudi pomeni, da bodo morda morali sprejeti odločitve, ki jih običajno ne bi, pogosto v zvezi z njihovo lastno varnostjo. Varovanje otrok pred škodljivo vsebino in vedenjem na spletu ter obvladovanje distribucije nezakonite vsebine je nenehna skrb oblikovalcev politik in zakonov, industrije in končnih uporabnikov, zlasti staršev, skrbnikov in učiteljev.

Čeprav so otroci in mladi izkušeni uporabniki spletnih tehnologij in se zavedajo tveganj in načinov njihove obravnave, pa niso vsi dovolj zreli za to, da bi lahko ocenili situacije, s katerimi se soočijo, ter možne posledice odločitev, ki jih sprejmejo. Hkrati pa s spletom povezane izkušnje le redko delijo s svojimi starši ali skrbniki in se nanje obrnejo samo v skrajnem primeru. Ti dejavniki ljudem, ki so odgovorni za varovanje otrok, predstavljajo izziv.

Med največjimi tveganji za otroke, povezanimi s spletnimi tehnologijami, so primeri, ko so otroci neposredno prizadeti, in sicer kot žrtve spolne zlorabe, ki je dokumentirana na fotografijah, filmih ali avdio datotekah in prenesena na splet (gradivo z zlorabo otrok), ko z njimi vzpostavijo stik osebe, ki se želijo spoprijateljiti z namenom spolne zlorabe (navezovanje stikov), in ko so otroci žrtve ustrahovanja v spletnem okolju (kibernetsko ustrahovanje).

Evropska unija že od leta 1996 orje ledino na področju zaščite otrok na spletu, zaporedni programi Varnejši internet[3] pa so glavna značilnost delovanja Komisije na tem področju. So edina vseevropska pobuda, ki obravnava vprašanja, povezana z zaščito otrok v spletnem okolju, in obsegajo več ukrepov, ki so se izkazali za učinkovite.

Njihovi dosežki so:

- Vzpostavitev evropskega omrežja odprtih telefonskih številk – točk javljanja, kjer lahko posamezniki prijavijo nezakonito vsebino;

- Vzpostavitev evropskega omrežja za ozaveščanje in organizacija „dni varne rabe interneta“, ki ju koordinira omrežje in pri katerih vsako leto sodeluje večje število držav iz Evrope in celega sveta;

- Obveščanje staršev s pomočjo neodvisnega preskušanja učinkovitosti programske opreme za filtriranje;

- Podpora samoregulativnim pobudam sektorja na področju ocenjevanja vsebine in mobilnih telefonov.

V skladu s končno oceno Akcijskega načrta za varnejši internet naj bi bila Evropska unija zdaj „prva, ki je že v zgodnji fazi prepoznala problem nezakonite in škodljive vsebine na internetu kot resno in pomembno politično vprašanje globalnih razsežnosti“[4].

Komisija je sprejela tudi Sporočilo o izvajanju programa Varnejši internet plus v obdobju 2005–2006[5]. V okviru priprave tega predloga je bil med aprilom in julijem 2007 opravljen postopek ocene učinka, ki je vključeval javno spletno posvetovanje in usmerjena posvetovanja[6].

Vsi ti so potrdili učinkovitost izvedenih ukrepov, hkrati pa so tudi poudarili potrebo po njihovi prilagoditvi novim potrebam. Zlasti zaščita otrok v spletnem okolju ostaja velika skrb, izzivi pa se dodatno povečujejo zaradi pojava novih tehnologij in storitev, ki prinašajo nove uporabe in tveganja, predvsem za otroke.

Novi program bo pospešil sodelovanje ter izmenjavo izkušenj in najboljših praks na vseh ravneh v zvezi z vprašanji, povezanimi z varnostjo otrok na spletu, lahko pa tudi dodatno okrepi to vlogo in tako zagotovi evropsko dodano vrednost. Predlog te zamisli v celoti upošteva.

Novi program ne bo razširil svojega obsega na nova področja, kot so zdravstveni problemi, varnost omrežja in varstvo podatkov, saj so ta že zajeta v drugih politikah EU in pobudah za financiranje. Vendar je veliko teh zamisli vključenih kot del ukrepov za ozaveščanje in z ustreznim sklicevanjem na obstoječe instrumente.

Predvsem je program oblikovan tako, da je zmožen upoštevati sedaj neznani prihodnji razvoj v spletnem okolju, posledične grožnje pa bodo postale v naslednjih letih izjemno pomembne. V obdobju 2009–2013 bo zelo pomembna zmožnost oblikovanja ustreznih ukrepov za zaščito otrok v spletnem okolju.

2. Spodbujanje varnejše uporabe interneta in drugih komunikacijskih tehnologij

2.1. Zakonodajni okvir

Vprašanja v zvezi z zaščito otrok na spletu so globalna in zapletena: vsak lahko ustvari vsebino, ki si jo lahko ogledajo vsi, dostop do vsebine pa je mogoč s katerega koli kraja na svetu; izdelava gradiva z zlorabo otrok lahko poteka v eni državi, distribucija v drugi državi, gradivo pa je mogoče s spleta prenesti kjer koli na svetu; osebe, ki zlorabljajo otroke, pa potujejo čez državne meje, da se sestanejo z otroci, ki so jih spoznali na spletu.

S pravnega vidika je treba jasno ločevati med nezakonitim na eni strani in škodljivim na drugi, saj zahtevata različne metode, strategije in orodja.

Pojem nezakonitega se med državami razlikuje, opredeljuje ga veljavna nacionalna zakonodaja, z njim pa se ukvarjajo organi kazenskega pregona in drugi državni organi. Čeprav imajo zakonodaje držav članic in zakonodaje tretjih držav, kjer se vsebina ustvarja ali gosti, veliko skupnih značilnosti, pa med njimi obstajajo pomembne razlike v podrobnostih.

Škodljiva vsebina pomeni vsebino, za katero starši, učitelji in drugi odrasli menijo, da je škodljiva za otroke. Opredelitve takšne vsebine se med državami in kulturami razlikujejo, obsegajo pa vse od pornografije in nasilja do rasizma, ksenofobije, sovražnega govora in glasbe, samopohabljanja, anoreksije in spletnih strani o samomorih. Izpostavljenost škodljivi vsebini lahko pri otrocih povzroči psihološko travmo, lahko pa privede tudi do telesnih poškodb, če se otrok odloči poškodovati druge otroke ali sebe. Občutljivost v državah članicah je različna (izpostavljenost goloti, spolna aktivnost, nasilje itd.), različni pa so tudi pogledi na resnost izpostavljenosti otrok potencialno škodljivi vsebini. Nekatere države imajo predpise, ki omejujejo distribucijo škodljive vsebine samo na odrasle, obstajajo pa tudi opazne razlike v podrobnostih med zakonodajami držav članic in zakonodajami tretjih držav.

Za obravnavo škodljive vsebine obstaja veliko sredstev, vse pa je treba uporabljati skupaj, če želimo izboljšati njihovo učinkovitost: izvrševanje predpisov, samoregulacija, orodja starševskega nadzora, ozaveščanje in izobraževanje so le nekatera izmed njih.

Na obeh področjih je primarna odgovornost ponudnikov vsebin in storitev še vedno v veliki meri stvar nacionalne zakonodaje. Vendar so bili vzpostavljeni določeni evropski standardi, ki pravna vprašanja pojasnjujejo z različnimi priporočili in direktivami. Najpomembnejši za predlagani program so:

Priporočilo o zaščiti mladoletnikov in človeškega dostojanstva v avdiovizualnih in informacijskih storitvah [7] (1998) podaja priporočila in smernice o zaščiti mladoletnikov. Temu je leta 2006 sledilo Priporočilo o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora [8], ki upošteva najnovejši tehnološki razvoj in spreminjajoči se medijski prostor.

Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah je bila sprejeta decembra 2007. Njen namen je posodobiti Direktivo o „televiziji brez meja“, njeno področje pa ne zajema zgolj razširjanja televizijskih programov, ampak tudi vse „avdiovizualne medijske storitve“ ter vključuje pravila za zaščito mladoletnikov.

Konvencija Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti [9] (2001) se nanaša na „kazniva dejanja v zvezi z otroško pornografijo“. Njen cilj je pospeševati mednarodno sodelovanje pri odkrivanju, preiskovanju in pregonu kibernetske kriminalitete in poziva k skupni podlagi za materialno in procesno pravo ter sodno pristojnost. Sledila ji je Konvencija Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem (julij 2007), ki opredeljuje oblike spolnega zlorabljanja otrok kot kazniva dejanja: spolno zlorabljanje, otroška prostitucija, gradivo z zlorabo otrok, „navezovanje stikov“ z otroci v spolne namene in „spolni turizem“[10].

Okvirni sklep o otroški pornografiji [11] (2004) EU za države članice določa minimalne zahteve pri opredelitvi kaznivih dejanj in ustrezne sankcije v zvezi z ustvarjanjem, distribucijo, razširjanjem, prenosom, dajanjem na voljo ter pridobivanjem in posedovanjem gradiva z zlorabo otrok.

Sporočilo Komisije Na poti k splošni politiki o boju proti kibernetskemu kriminalu [12] (2007) je namenjeno krepitvi operativnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v zvezi s spletnimi vsebinami, povezanimi s spolnim zlorabljanjem otrok, z izboljšanjem mednarodnega sodelovanja.

Sporočilo Komisije Strategiji EU o otrokovih pravicah naproti [13] (2006) obravnava notranje in zunanje politike o otrokovih pravicah na način, ki je v celoti skladen z že obstoječimi akcijskimi načrti in programi Skupnosti. Smernice EU za uveljavljanje in varstvo otrokovih pravic [14] (2007) služijo kot okvir za varstvo pravic in integritete otrok v tretjih državah.

2.2. Povezave z drugimi pobudami Skupnosti

Pri izvajanju predlaganega programa se bodo upoštevali ukrepi, začeti v okviru drugih programov in pobud, na njih se bo gradilo in jih dopolnjevalo, da bi se izognili podvajanju in dosegli čim večji učinek. Ti ukrepi so:

- Preprečevanje kriminala in boj proti njemu,

- Program Daphne III,

- Medijska pismenost,

- Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (2007–2013).

2.3. Prihodnji razvoj

Razvoj v zadnjih letih je bilo zelo težko napovedati in prav tako je težko napovedati prihodnji razvoj. Vendar se kažejo nekateri glavni trendi:

2.3.1. Razvijajoče se tehnološko okolje

Tehnologije, komunikacijska omrežja, mediji, vsebina, storitve in naprave bodo v vedno večji meri izpostavljene digitalnemu zbliževanju . Naprave in platforme se že „pogovarjajo med seboj“, vsebina postaja razpoložljiva v novih, raznolikih oblikah in jo je vedno pogosteje mogoče dostaviti neodvisno od lokacije ali časa ter tudi prilagoditi željam ali zahtevam posameznih državljanov. Izboljšave v omrežjih in hitrejše širokopasovne povezave skupaj z novimi tehnikami stiskanja ustvarjajo nove in hitrejše distribucijske poti ter uvajajo nove oblike vsebin in storitev, pa tudi nove načine komuniciranja.

Nastajajoče nove tehnologije vključujejo vedno večjo moč obdelave in zmogljivost shranjevanja računalnikov, širokopasovna omrežja omogočajo distribucijo bogate vsebine, ki zahteva velike pasovne širine, kot je video prenos, povečana zmogljivost najnovejše tretje generacije „3G“ mobilnih telefonov pa omogoča distribucijo video vsebine in dostop do interneta, kar omogočajo tudi nekatere igralne konzole.

Otroci so pogosto med prvimi, ki sprejmejo in uporabljajo nove tehnologije. Spremembe v spletnem okolju bodo pomenile tudi nove uporabe tehnologij, posledično pa se bodo tveganja za otroke in mlade spremenila. Izziv je, da razumemo te spremembe in ob pojavu novih tveganj razvijemo nasprotne strategije.

Hkrati pa se tveganja v spletnem in nespletnem okolju zbližujejo in čeprav se večina otrok in mladih zaveda morebitnih tveganj in previdnostnih ukrepov, pa pri komuniciranju v spletnem okolju teh potrebnih previdnostnih ukrepov ne upoštevajo vedno oziroma ne delujejo na najvarnejši način. Možna škoda za otroke, ki igrajo igre (na primer igre nasilne ali spolne narave), je na primer enaka, ne glede na to, ali igre igrajo na spletu ali pa na domači igralni konzoli.

2.3.2. Povečanje količine in resnosti nezakonite vsebine

Količina nezakonite vsebine, ki kroži po spletu, je vedno večja, značilnosti nezakonite vsebine na spletu pa postajajo vse bolj resne. V Združenem kraljestvu se je v obdobju 1997–2005 število strani z gradivom z zlorabo otrok povečalo za 1 500 odstotkov[15], količina gradiva, ki prikazuje najhujšo zlorabo[16], pa se je povečala za štirikrat. Doma izdelano gradivo prav tako nadomešča gradivo za komercialno uporabo. Poleg tega so otroci, ki jih zlorabljajo za ustvarjanje tega gradiva, vse mlajši, število novih otrok, ki se pojavljajo v tem gradivu, pa je vse večje.

Posledice za otroke, ki so zlorabljeni in prikazani v gradivu, so hude. Interpolova zbirka slik zlorabljenih otrok vsebuje 550 000 slik 20 000 posameznih otrok. Od vzpostavitve te zbirke leta 2001[17] je bilo samo 500 teh otrok identificiranih in rešenih.

2.3.3. Preostali „generacijski prepad“

Otroci in mladi so med prvimi, ki sprejmejo nov tehnološki razvoj in priložnosti. Pogosto so vešči uporabniki – lahko so precej bolj napredni od staršev in učiteljev – nanje pa se bodo obrnili ali jih prosili za nasvet samo v skrajnih primerih[18]. Med uporabo spletnih tehnologij s strani otrok in mladih ter zaznavanjem tveganj na eni strani in razumevanjem te uporabe s strani odraslih na drugi strani obstaja torej prepad, ki se veča . To predstavlja izziv za oblikovalce zakonov, organe in industrijo pri prispevanju k oblikovanju varnega spletnega okolja za otroke, pa tudi za ozaveščanje, z omogočanjem varne uporabe tehnologij za otroke in mlade ter pri omogočanju podajanja ustreznih smernic, ki jih starši, učitelji in skrbniki osnujejo na lastnih izkušnjah.

2.4. Sklepna ugotovitev

Obstaja stalna potreba po ukrepih za obravnavo nezakonite vsebine na spletu, za spodbujanje varnejšega spletnega okolja in za zagotovitev ozaveščanja javnosti o tveganjih in previdnostnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v spletnem okolju – ki so vsi del obstoječega programa Varnejši internet plus . Obstaja pa tudi potreba po razširitvi obsega programa, a) da bi se osredotočil zlasti na zaščito ranljivih otrok v spletnem okolju, predvsem pred „navezovanjem stikov“ (ko se oseba z otrokom spoprijatelji z namenom spolnega zlorabljanja) in kibernetskim ustrahovanjem, ter b) da bi vsem udeleženim omogočil boljše poznavanje načinov, na katere otroci uporabljajo nove tehnologije.

3. Nov program

3.1. Cilji in pristop

Cilj programa bo spodbujanje varnejše uporabe interneta in drugih komunikacijskih tehnologij, zlasti za otroke, ter boj proti nezakoniti vsebini in škodljivemu vedenju na spletu.

Za razliko od programa Varnejši internet plus , v novi program ne bodo več vključeni ukrepi proti neželenim komercialnim elektronskim sporočilom (spam), ki so problem za vse uporabnike, ne glede na starost, in jih Komisija rešuje z drugimi ukrepi.

Da bi dosegli ta cilj, se bo program osredotočil na praktično pomoč za končne uporabnike, zlasti otroke, starše, skrbnike in učitelje.

Program si bo prizadeval vključiti in združiti različne zainteresirane strani, katerih sodelovanje je ključno, ki pa se drugače ne združijo vedno, razen če so vzpostavljene ustrezne strukture.

Te vključujejo ponudnike vsebin, ponudnike internetnih storitev, operaterje mobilnih omrežij, upravne organe, standardizacijske organe, samoregulativna telesa industrije, nacionalne, regionalne in lokalne organe, pristojne za industrijo, izobraževanje, varstvo potrošnikov, družine, kazenski pregon, otrokove pravice in dobrobit otrok, ter nevladne organizacije, ki delujejo na področju varstva potrošnikov, družin, otrokovih pravic in dobrobiti otrok.

Ta sklep upošteva temeljne pravice in spoštuje načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člene 7, 8, in 24 Listine. Namenjen je zlasti varovanju telesne in duševne celovitosti otrok in mladih v skladu s členom 3 Listine.

3.2. Ukrepi

Program bo imel štiri ukrepe: zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu; spodbujanje varnejšega spletnega okolja; zagotavljanje ozaveščanja javnosti; vzpostavitev baze znanja.

3.2.1. Ukrep 1: Zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu

Ta ukrep je bil že prvi ukrep v okviru programa Varnejši internet plus . Njegov obseg se je razširil še na navezovanje stikov in kibernetsko ustrahovanje.

Dejavnosti so namenjene zmanjševanju količine nezakonite vsebine, ki kroži po spletu, in ustrezni obravnavi škodljivega vedenja na spletu, s posebnim osredotočenjem na spletno distribucijo vsebin, povezanih s spolnim zlorabljanjem otrok, navezovanjem stikov in ustrahovanjem. Predlaga se, da se zagotovijo finančna sredstva za kontaktne točke, ki omogočajo poročanje o nezakoniti vsebini in škodljivem vedenju na spletu. Te kontaktne točke bi morale biti tesneje povezane z drugimi ukrepi na nacionalni ravni, kot je samoregulacija ali ozaveščanje, in sodelovati na evropski ravni z namenom obravnave čezmejnih vprašanj in izmenjave najboljših praks.

Nadaljnje dejavnosti bodo usmerjene k pospeševanju razvoja in uporabi tehničnih rešitev za obravnavo nezakonite in škodljive vsebine na spletu ter k spodbujanju sodelovanja in izmenjavi dobrih praks med različnimi zainteresiranimi stranmi na evropski in mednarodni ravni.

Za obravnavo škodljivega vedenja na spletu, kot sta ustrahovanje in navezovanje stikov, bodo morda potrebni različni mehanizmi in različno strokovno znanje. Program si bo prizadeval obravnavati psihološka, sociološka in tehnična vprašanja, povezana s temi zadevami, prizadeval pa si bo tudi za spodbujanje sodelovanja med zainteresiranimi stranmi. Ukrepi, povezani s temi vprašanji, so lahko vključeni tudi v druge ukrepe.

3.2.2. Ukrep 2: Spodbujanje varnejšega spletnega okolja

Ta ukrep združuje dva ukrepa programa Varnejši internet plus , od katerih je eden namenjen zagotavljanju orodij staršem (uporabniško pooblastilo), drugi pa spodbujanju samoregulacije.

Dejavnosti bodo usmerjene v združevanje zainteresiranih strani z namenom iskanja načinov za spodbujanje varnejšega spletnega okolja in za zaščito otrok pred vsebino in ravnanjem, ki bi zanje lahko bila škodljiva. Ukrep bo zajemal spodbujanje zainteresiranih strani, da prevzamejo odgovornost, ter spodbujanje sodelovanja in izmenjave izkušenj in najboljših praks med zainteresiranimi stranmi na evropski in mednarodni ravni; spodbujal bo razvoj in izvajanje sistemov samoregulacije ter bo usmerjen v opremljanje uporabnikov z instrumenti in aplikacijami, ki jim bodo nudile ustrezno podporo pri obravnavi škodljive vsebine.

Nov element je ta, da bo posebna pozornost bo namenjena pospeševanju vključevanja otrok in mladih z namenom boljšega razumevanja njihovih stališč glede uporabe spletnih tehnologij in njihovih izkušenj z njimi ter z namenom koriščenja njihovih prispevkov pri oblikovanju ukrepov ozaveščanja, orodij, gradiv in politik.

3.2.3. Ukrep 3: Zagotavljanje ozaveščanja javnosti

Dejavnosti bodo usmerjene v povečanje ozaveščenosti javnosti, zlasti otrok, staršev, skrbnikov in učiteljev, in sicer glede priložnosti in tveganj, povezanih z uporabo spletnih tehnologij in načinov, kako na spletu ostati varen.

Sprejeti bodo ukrepi za spodbujanje ozaveščenosti javnosti, in sicer z zagotavljanjem ustreznih informacij o možnostih, tveganjih in načinih, kako jih obravnavati na usklajen način po vsej Evropi, ter z zagotavljanjem kontaktnih točk, na katerih lahko starši in otroci dobijo odgovore na vprašanja o tem, kako na spletu ostati varen. Dejavnosti bodo spodbudile stroškovno učinkovite načine distribucije informacij o ozaveščenosti velikemu številu uporabnikov.

Ta ukrep je bil že glavni ukrep v okviru programa Varnejši internet plus . Na podlagi prejšnjih izkušenj si bo treba dodatno prizadevati za spodbujanje ozaveščanja otrok v šolah.

Posebna pozornost bo namenjena razvoju in/ali identifikaciji učinkovitih instrumentov, metod in orodij za ozaveščanje, ki jih je na stroškovno učinkovit način mogoče uporabljati po vsem omrežju. Ukrepi bodo namenjeni tudi zagotavljanju izmenjave najboljših praks in čezmejnega sodelovanja na evropski ravni.

3.2.4. Ukrep 4: Vzpostavitev baze znanja

Ta ukrep je nov, vendar so nekatere dejavnosti, ki so se izvajale v okviru programa Varnejši internet plus (raziskava Eurobarometra, tematsko omrežje EU Otroci na spletu), že prispevale k bazi znanja.

Do sprememb v spletnem okolju in novih trendov uporabe tehnologij pride hitro. Obstaja potreba po vzpostavitvi in izgradnji baze znanja za ustrezno obravnavo obstoječih in nastajajočih uporab, tveganj in posledic ter za pregled količinskih in kakovostnih vidikov v tem okviru. Pridobljeno znanje bo vključeno v izvajanje programa in tudi v oblikovanje ustreznih ukrepov za zagotovitev varnosti na spletu za vse uporabnike.

Ukrepi bodo namenjeni uskladitvi preiskovalnih dejavnosti na zadevnih področjih znotraj in zunaj EU ter razvoju znanja v zvezi z (nastajajočimi) načini uporabe spletnih tehnologij s strani otrok, povezanimi tveganji in možnimi škodljivimi učinki, ki jih lahko prinese uporaba spletnih tehnologij, vključno s tehničnimi, psihološkimi in sociološkimi problemi. Študije v okviru tega ukrepa se lahko nanašajo tudi na metode in orodja ozaveščanja, oceno sistemov koregulacije in samoregulacije, različne tehnične in netehnične rešitve, pa tudi druga zadevna nastajajoča področja.

Zgoraj navedeni ukrepi ne bodo vključevali raziskovalnih dejavnosti, ki se lahko izvedejo v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (2007–2013). Okvirni program vsebuje področje o spremembah načina življenja in potrošniških navad, povezanih z mladimi, kar bo omogočilo izvedbo raziskav na področju varnosti interneta za otroke[19].

3.2.5. Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje se bo spodbujalo kot sestavni del vsakega izmed ukrepov, v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih je treba določiti.

4. Pravna podlaga

Pravna podlaga bo člen 153 Pogodbe ES o varstvu potrošnikov, ki je bil pravna podlaga, glede katere sta se dogovorila Evropski parlament in Svet, za prvotni akcijski načrt za varnejši internet leta 1999[20], za dveletno podaljšanje akcijskega načrta leta 2003[21] in za program Varnejši internet plus [22].

2008/0047 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 153 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[23],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[24],

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[25],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Prodor interneta in uporaba komunikacijskih tehnologij, kot so mobilni telefoni, v Skupnosti še vedno zelo naraščata in ponujata vsem državljanom velike priložnosti, kot so udeležba, interaktivnost in ustvarjalnost. Še naprej pa obstajajo tveganja za otroke in zlorabo tehnologij, zaradi spreminjajočih se tehnologij in socialnega vedenja pa še naprej nastajajo nova tveganja in zlorabe. Da bi spodbudili koriščenje priložnosti in pozitivnih učinkov, ki jih nudijo internet in druge spletne tehnologije, je treba sprejeti tudi ukrepe za spodbujanje varnejše uporabe.

(2) Strategija „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“[26], ki razvija lizbonsko strategijo, si prizadeva za usklajenost politik Komisije na področju informacijske družbe in medijev, da bi okrepili pomemben prispevek informacijskih in komunikacijskih tehnologij k učinkovitosti gospodarstva držav članic. Eden izmed njenih ciljev je vzpostavitev enotnega evropskega informacijskega prostora, ki bi ponujal cenovno dostopne in varne širokopasovne komunikacije, bogate in raznolike vsebine ter digitalne storitve.

(3) Zakonodajni okvir Skupnosti, ki obravnava izzive digitalne vsebine v informacijski družbi, vključuje določbe o zaščiti mladoletnikov[27], varstvu zasebnosti[28] in o odgovornosti posrednih ponudnikov storitev[29]. Okvirni sklep Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji[30] določa minimalne zahteve za države članice pri opredelitvi kaznivih dejanj in ustreznih sankcij. Na podlagi Priporočila Sveta 98/560/ES z dne 24. septembra 1998 o razvoju konkurenčnosti evropske industrije avdiovizualnih in informacijskih storitev s spodbujanjem nacionalnih okvirov za dosego primerljive in učinkovite ravni varstva mladoletnikov in človeškega dostojanstva[31] Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev[32] določa smernice za razvoj nacionalne samoregulacije, razširja obseg za vključitev medijske pismenosti, sodelovanja ter izmenjave izkušenj in dobrih praks med samoregulativnimi, koregulativnimi in regulativnimi organi ter ukrepov proti diskriminaciji v vseh medijih.

(4) Še naprej bo obstajala potreba po ukrepih na področju vsebin, potencialno škodljivih za otroke, in na področju nezakonitih vsebin, zlasti gradiv z zlorabo otrok. Enako velja za otroke, ki postanejo žrtve škodljivega in nezakonitega vedenja, kar privede do telesne in psihološke škode, in za otroke, ki so zavedeni v posnemanje takšnega ravnanja, s čimer škodujejo sebi in drugim.

(5) Sklenitev mednarodnega sporazuma o pravno zavezujočih pravilih je zaželena, vendar to ne bo doseženo hitro. Tudi če bi takšen sporazum sklenili, ta sam po sebi ne bo zadoščal za zagotovitev izvrševanja teh pravil ali za zagotovitev zaščite ogroženih.

(6) Odločba št. 276/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 1999 o sprejetju večletnega akcijskega načrta Skupnosti za pospeševanje varnejše uporabe interneta s preprečevanjem nezakonitih in škodljivih vsebin v globalnih omrežjih, zlasti na področju varovanja otrok in mladostnikov[33] (Akcijski načrt za varnejši internet 1998–2004)[34] in Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 854/2005/ES z dne 11. maja 2005 o uvedbi večletnega Programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij[35] (program Varnejši internet plus 2005 do 2008) sta zagotovila financiranje Skupnosti, ki je uspešno spodbudilo različne pobude in dalo evropsko dodano vrednost, kot kažejo ocene programov, predložene Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij[36].

(7) Poleg ugotovitev ocen predhodnih programov sta vrsta raziskav Eurobarometra in javno posvetovanje jasno prepoznala potrebo po ohranitvi dejavnosti za poročanje o nezakoniti vsebini in za ozaveščanje v državah članicah.

(8) Razvijajoče se tehnologije, spremembe v načinih uporabe interneta in drugih komunikacijskih tehnologij s strani odraslih in otrok ter premiki v socialnem vedenju vodijo do novih tveganj za otroke. Bazo znanja, ki jo je mogoče uporabiti pri oblikovanju učinkovitih ukrepov, je treba okrepiti, da bi bolje razumeli te spremembe. Več ukrepov bo treba združiti na raznolik in dopolnjevalen način; to bo vključevalo na primer nadaljnji razvoj podpornih tehnologij in spodbujanje najboljše prakse za kodekse ravnanja, ki vključujejo splošno sprejete norme vedenja ali sodelovanje z industrijo v zvezi z dogovorjenimi cilji.

(9) Zaradi globalne narave problema je mednarodno sodelovanje ključnega pomena. Nezakonita vsebina je lahko ustvarjena v eni državi, gostuje v drugi, do nje pa se lahko dostopa in se jo s spleta prenaša po vsem svetu. Mednarodno sodelovanje, ki so ga spodbudile mrežne strukture Skupnosti, je treba okrepiti, da bi otroke bolje zaščitili pred čezmejnimi tveganji, ki vključujejo tretje države. Izmenjava najboljših praks med evropskimi organizacijami in organizacijami iz drugih delov sveta je lahko vzajemno koristna.

(10) Ukrepi, ki jih je Komisija pooblaščena sprejemati na podlagi izvedbenih pooblastil, podeljenih s tem sklepom, so v bistvu upravljalni ukrepi za izvajanje programa z znatnimi proračunskimi posledicami v smislu člena 2(a) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[37]. Te ukrepe je treba zato sprejeti v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 4 navedenega sklepa.

(11) Komisija bi morala zagotoviti dopolnjevanje in sinergijo s sorodnimi pobudami in programi Skupnosti.

(12) Ta sklep mora za celotno obdobje trajanja programa določiti finančni okvir, ki bo glavni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[38].

(13) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganih ukrepov zaradi transnacionalnega značaja obravnavanih zadev in se lahko ti glede na evropsko področje uporabe in učinek ukrepov lažje uresničijo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

(14) Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti iz členov 7, 8 in 24 Listine –

SKLENILA:

Člen 1

Cilj programa

1. Ta sklep uvaja program Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in drugih komunikacijskih tehnologij, zlasti za otroke, ter za boj proti nezakoniti vsebini in škodljivemu vedenju na spletu.

Program se bo imenoval program „Varnejši internet“ (v nadaljnjem besedilu „program“).

2. Za dosego celovitega cilja programa se je treba osredotočiti na naslednja področja delovanja:

(a) zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu;

(b) spodbujanje varnejšega spletnega okolja;

(c) zagotavljanje ozaveščanja javnosti;

(d) vzpostavitev baze znanja.

Dejavnosti, ki jih je treba izvajati v okviru navedenih področij delovanja, so navedene v Prilogi I.

Program se izvaja v skladu s Prilogo III.

Člen 2

Sodelovanje

1. V programu lahko sodelujejo pravne osebe s sedežem v državah članicah.

2. V programu lahko sodelujejo tudi:

(a) pravne osebe s sedežem v državah Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji iz Sporazuma EGP;

(b) pravne osebe s sedežem v državah pristopnicah in državah kandidatkah, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, skladno s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Skupnosti, določenimi v njihovih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenega sveta;

(c) pravne osebe s sedežem v državah Zahodnega Balkana in sosednjih državah Evrope, skladno z določbami, ki jih je treba določiti skupaj z navedenimi državami po ustanovitvi okvirnih sporazumov o njihovi udeležbi v programih Skupnosti;

(d) pravne osebe s sedežem v tretji državi, ki je pogodbenica mednarodnega sporazuma s Skupnostjo, v skladu s pogoji ali na podlagi katerega daje finančni prispevek za program;

(e) mednarodne organizacije in pravne osebe s sedežem v tretjih državah, razen v državah iz točk (a), (b), (c) in (d), pod pogoji iz Priloge III.

Člen 3

Pristojnosti Komisije

1. Komisija je odgovorna za izvajanje programa.

2. Komisija na podlagi tega sklepa pripravi delovni program.

3. Komisija deluje v skladu s postopkom iz člena 4(2) glede:

(a) sprejetja in sprememb delovnega programa, vključno z določitvijo prednostnih področij za mednarodno sodelovanje;

(b) kakršnega koli odstopanja od pravil iz Priloge III;

(c) izvajanja ukrepov za oceno programa.

4. Komisija obvesti odbor iz člena 4 o napredku pri izvajanju programa.

Člen 4

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 5

Spremljanje in ocenjevanje

1. Za zagotovitev učinkovite porabe pomoči Skupnosti, Komisija zagotovi, da se ukrepi, ki jih določa ta sklep, predhodno ocenijo, spremljajo in naknadno ovrednotijo.

2. Komisija spremlja izvajanje projektov v okviru programa. Komisija oceni način, na katerega so bili projekti izvedeni, in vpliv njihove izvedbe, da bi ugotovila, ali so bili prvotno zastavljeni cilji doseženi.

3. Komisija o izvajanju glavnih področij delovanja iz člena 1(2) poroča Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij najpozneje do [dveh let in pol od datuma objave].

Komisija ob zaključku programa predloži končno ocenjevalno poročilo.

Člen 6

Finančne določbe

1. Program obsega obdobje petih let od 1. januarja 2009.

2. Referenčni finančni znesek za izvajanje programa za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013 je 55 milijonov EUR.

Letno razdelitev proračunskih sredstev za obdobje od 2009 do 2013 odobri proračunski organ v okviru meja finančne perspektive.

3. Okvirna razdelitev izdatkov je podana v Prilogi II.

Člen 7

Ta sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I DEJAVNOSTI

Uvod

Cilj programa je spodbujati varnejšo uporabo interneta in drugih komunikacijskih tehnologij, zlasti za otroke, ter boj proti nezakoniti vsebini in škodljivemu vedenju na spletu.

Za dosego tega cilja se bo program osredotočil na praktično pomoč za končne uporabnike, zlasti otroke, starše, skrbnike in učitelje, in sicer s spodbujanjem partnerstev med več zainteresiranimi stranmi.

Splošni cilj programa je spodbujati varnejšo uporabo interneta in drugih komunikacijskih tehnologij (v nadaljnjem besedilu „spletne tehnologije“ ), zlasti s strani otrok, spodbujati varno spletno okolje, zmanjšati količino nezakonite vsebine, ki se razširja po spletu, obravnavati potencialno škodljivo vedenje na spletu ter ozaveščati javnost o tveganjih na spletu in previdnostnih ukrepih.

Da bi zagotovili skladen pristop k tveganjem, kjer je do vsebine in storitev mogoče dostopati in jih uporabljati v spletnem in tudi nespletnem okolju, na primer v primeru video iger, lahko program obravnava obe vrsti dostopa in uporabe.

Program se bo izvajal preko štirih glavnih področij delovanja:

1. Zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu

Dejavnosti so namenjene zmanjševanju količine nezakonite vsebine, ki kroži po spletu, in ustrezni obravnavi škodljivega vedenja na spletu, s posebnim osredotočenjem na spletno distribucijo vsebin, povezanih s spolnim zlorabljanjem otrok, navezovanjem stikov in ustrahovanjem. Glavni načrtovani splošni ukrepi, ki jih je treba sprejeti, so:

1. Zagotavljanje kontaktnih točk javnosti, kjer se lahko prijavita nezakonita vsebina in škodljivo vedenje na spletu. Dejavnosti zagotovijo, da so te kontaktne točke učinkovite in prepoznavne za javnost, tesno povezane z drugimi ukrepi na nacionalni ravni in da na evropski ravni sodelujejo z namenom obravnave čezmejnih vprašanj in izmenjave najboljših praks.

2. Obravnava škodljivega vedenja na spletu, zlasti navezovanja stikov in ustrahovanja. Dejavnosti bodo usmerjene v obravnavo spletnega navezovanja stikov, postopka, s katerim se odrasli človek spoprijatelji z otrokom z namenom spolnega zlorabljanja, in ustrahovanja. Dejavnosti bodo obravnavale tehnična, psihološka in sociološka vprašanja, povezana s temi problemi, ter spodbujale sodelovanje in usklajevanje med zainteresiranimi stranmi.

3. Spodbujanje uporabe tehničnih rešitev za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu. Dejavnosti bodo spodbujale razvoj ali prilagoditev učinkovitih tehnoloških orodij za ustrezno obravnavo nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu, namenjenih splošni uporabi s strani zainteresiranih strani.

4. Spodbujanje sodelovanja ter izmenjave informacij, izkušenj in najboljših praks med zainteresiranimi stranmi na nacionalni in evropski ravni. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju usklajevanja zainteresiranih strani, vključenih v preprečevanje distribucije nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu, ter bodo spodbujale sodelovanje in prizadevanja teh zainteresiranih strani.

5. Krepitev sodelovanja, izmenjave informacij in izkušenj pri preprečevanju nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu na mednarodni ravni. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju sodelovanja s tretjimi državami, uskladitvi pristopov pri obravnavi nezakonite vsebine in škodljivega vedenja na spletu na mednarodni ravni ter spodbujanju razvoja skupnih pristopov in metod dela.

2. Spodbujanje varnejšega spletnega okolja

Dejavnosti bodo usmerjene v združevanje zainteresiranih strani z namenom iskanja načinov za spodbujanje varnejšega spletnega okolja in za zaščito otrok pred vsebino, ki bi zanje lahko bila škodljiva. Glavni načrtovani splošni ukrepi, ki jih je treba sprejeti, so:

1. Krepitev sodelovanja, izmenjave informacij, izkušenj in najboljših praks med zainteresiranimi stranmi. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju sodelovanja, uskladitvi pristopov pri ustvarjanju varnejšega spletnega okolja za otroke ter izmenjavi najboljših praks in metod dela. Dejavnosti bodo namenjene zagotovitvi odprte razprave za zainteresirane strani za obravnavo vprašanj, povezanih s spodbujanjem varnejšega spletnega okolja in načinov zaščite otrok pred potencialno škodljivo vsebino v različnih računalniških okoljih.

2. Spodbujanje zainteresiranih strani k razvoju in izvajanju ustreznih sistemov samoregulacije. Dejavnosti bodo spodbudile ustvarjanje in izvajanje samoregulativnih pobud in spodbujale zainteresirane strani, da pri razvoju novih tehnologij in storitev upoštevajo varnost otrok.

3. Spodbujanje vključevanja otrok in mladih pri ustvarjanju varnejšega spletnega okolja. Dejavnosti bodo usmerjene k vključevanju otrok in mladih z namenom boljšega razumevanja njihovih stališč in izkušenj v zvezi z uporabo spletnih tehnologij in načini spodbujanja varnejšega spletnega okolja za otroke.

4. Izboljšanje informacij o ustreznih orodjih za obravnavo škodljive vsebine na spletu. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju informacij o storilnosti in učinkovitosti orodij za obravnavo potencialno škodljive vsebine na spletu ter zagotovitvi informacij, instrumentov in aplikacij uporabnikom, ki jim bodo nudile ustrezno podporo pri obravnavanju škodljive vsebine v različnih računalniških okoljih.

5. Zagotovitev skladnosti pristopov, sprejetih na evropski in mednarodni ravni. Dejavnosti bodo spodbujale sodelovanje in izmenjavo informacij, izkušenj in najboljših praks med zainteresiranimi stranmi na evropski in mednarodni ravni.

3. Zagotavljanje ozaveščanja javnosti

Dejavnosti bodo usmerjene v povečanje ozaveščenosti javnosti, zlasti otrok, staršev, skrbnikov in učiteljev, in sicer glede priložnosti in tveganj, povezanih z uporabo spletnih tehnologij in načinov, kako na spletu ostati varen. Glavni načrtovani splošni ukrepi, ki jih je treba sprejeti, so:

1. Povečanje ozaveščenosti javnosti in razširjanje informacij o varnejši uporabi spletnih tehnologij. Dejavnosti bodo spodbujale ozaveščanje javnosti z zagotavljanjem ustreznih informacij o priložnostih, tveganjih in načinih njihove obravnave na usklajen način po vsej Evropi. Dejavnosti bodo spodbudile stroškovno učinkovite načine distribucije informacij o ozaveščenosti velikemu številu uporabnikov.

2. Zagotavljanje kontaktnih točk, kjer lahko starši in otroci dobijo odgovore na vprašanja o tem, kako na spletu ostati varen. Dejavnosti bodo namenjene ozaveščanju uporabnikov, tako da bodo ti na podlagi informacij lahko sprejeli odgovorne odločitve, in sicer z zagotavljanjem nasvetov glede ustreznih informacij in previdnostnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za varnost na spletu.

3. Spodbujanje krepitve učinkovitih in stroškovno učinkovitih metod in orodij za ozaveščanje. Dejavnosti bodo namenjene izboljšanju ustreznih metod in orodij za ozaveščanje z namenom njihove dolgoročne večje učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti.

4. Zagotavljanje izmenjave najboljših praks in čezmejnega sodelovanja na evropski ravni. Sprejeti bodo ukrepi za zagotovitev učinkovitega evropskega čezmejnega sodelovanja ter učinkovite izmenjave najboljših praks, orodij, metod, izkušenj in informacij.

5. Zagotavljanje izmenjave najboljših praks in sodelovanja na mednarodni ravni. Dejavnosti bodo namenjene spodbujanju sodelovanja in izmenjave najboljših praks, orodij, metod, izkušenj in informacij na mednarodni ravni z namenom spodbujati skupne pristope in metode dela ter izboljšati in okrepiti učinkovitost, stroškovno učinkovitost in obseg svetovnih pobud.

4. Vzpostavitev baze znanja

Dejavnosti bodo namenjene vzpostavitvi baze znanja za ustrezno obravnavo obstoječih in nastajajočih uporab spletnega okolja ter zadevnih tveganj in posledic, z namenom oblikovanja ustreznih ukrepov za zagotovitev varnosti na spletu za vse uporabnike. Glavni načrtovani splošni ukrepi, ki jih je treba sprejeti, so:

1. Spodbujanje usklajenega pristopa v zvezi z raziskovanjem na zadevnih področjih. Dejavnosti bodo zagotovile usklajeno prizadevanje za združevanje znanstvenikov in strokovnjakov, ki se na evropski ravni ukvarjajo s področjem varnosti otrok na spletu, spodbujale bodo mednarodno sodelovanje in usklajevanje ter vzpostavile posodobljen pregled obstoječih in nastajajočih raziskav.

2. Zagotavljanje najnovejših informacij v zvezi z uporabo spletnih tehnologij s strani otrok. Sprejeti bodo ukrepi za ustvarjanje posodobljenih informacij v zvezi z uporabo spletnih tehnologij s strani otrok in načini, na katere njihovi starši in skrbniki obravnavajo priložnosti in tveganja. Dejavnosti bodo zajemale količinske in kakovostne vidike. Dejavnosti bodo usmerjene v izboljšanje znanja otrok in mladih glede njihovih lastnih strategij za obravnavanje tveganj v spletnem okolju in oceno učinkovitosti teh strategij.

3. Spodbujanje raziskovanja v zvezi s spletno viktimizacijo otrok. Dejavnosti bodo usmerjene v raziskovanje tehničnih, psiholoških in socioloških vprašanj, povezanih z viktimizacijo otrok v spletnem okolju, vključno z ustrahovanjem, navezovanjem stikov, vprašanji v zvezi s spletnimi vsebinami, povezanimi s spolnim zlorabljanjem otrok, in nastajajočimi oblikami vedenja, ki lahko ogrožajo otroke.

4. Spodbujanje raziskovanja učinkovitih načinov za izboljšanje varne uporabe spletnih tehnologij. Dejavnosti lahko vključujejo raziskave in preskuse metod in orodij ozaveščanja, uspešnih koregulativnih in samoregulatovnih sistemov, učinkovitosti različnih tehničnih in netehničnih rešitev, pa tudi druge pomembne zadeve.

5. Izboljšanje poznavanja učinkov uporabe trenutnih in nastajajočih tehnologij na otroke in mlade. Dejavnosti bodo namenjene boljšemu razumevanju psiholoških, vedenjskih in socioloških učinkov na otroke in mlade, ki uporabljajo spletne tehnologije, in sicer od učinkov izpostavljenosti škodljivi vsebini in vedenju pa vse do navezovanja stikov in ustrahovanja v različnih računalniških okoljih, od računalnikov in mobilnih telefonov do igralnih konzol in drugih nastajajočih tehnologij.

PRILOGA II OKVIRNA RAZDELITEV IZDATKOV

Zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu | 30–35 % |

Spodbujanje varnejšega spletnega okolja | 5–10 % |

Zagotavljanje ozaveščanja javnosti | 45–50 % |

Vzpostavitev baze znanja | 8–15 % |

1. PRILOGA IIIMETODE IZVAJANJA PROGRAMA

(1) Komisija bo program izvajala v skladu s tehnično vsebino, opredeljeno v Prilogi I.

(2) Program se bo izvajal z dejavnostmi, ki zajemajo:

A. Dejavnosti z deljenimi stroški

1. Pilotne projekte in dejavnosti, povezane z najboljšimi praksami; ad-hoc projekte na področjih, ki so zanimiva za program, vključno s projekti, ki prikazujejo najboljše prakse ali vključujejo inovativne uporabe obstoječih tehnologij.

2. Omrežja in nacionalne ukrepe, ki združujejo različne zainteresirane strani, za zagotovitev delovanja v okviru celotne Evrope ter za lajšanje usklajevalnih dejavnosti in prenosa znanja.

3. Raziskave na evropski ravni, izvedene na primerljivi osnovi, o tem, kako odrasli in otroci uporabljajo spletne tehnologije, o posledičnih tveganjih za otroke in učinkih škodljivih praks na otroke ter o vedenjskih in psiholoških vidikih s poudarkom na spolni zlorabi otrok, povezani z uporabo spletnih tehnologij, raziskave o prihodnjih tveganih situacijah zaradi spremembe vedenja ali tehnološkega razvoja itd.

4. Projekte razvoja tehnologije.

B. Spremljevalne ukrepe

Spremljevalni ukrepi bodo prispevali k izvajanju programa ali pripravi prihodnjih dejavnosti.

1. Primerjalne analize in raziskave mnenj, namenjene pridobitvi zanesljivih podatkov o varnejši uporabi spletnih tehnologij za vse države članice, zbranih na podlagi primerljivih metodologij.

2. Tehnične ocene tehnologij, kot je filtriranje, zasnovanih za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij.

3. Študije v podporo programu in njegovim dejavnostim.

4. Izmenjavo informacij na konferencah, seminarjih, delavnicah ali drugih sestankih in vodenje dejavnosti v omrežju.

5. Dejavnosti, namenjene razširjanju, informiranju in obveščanju.

(3) V skladu s členom 2(2)(e) mednarodne organizacije in pravne osebe s sedežem v tretjih državah lahko sodelujejo v dejavnostih z deljenimi stroški, s financiranjem Skupnosti ali brez njega, pod naslednjimi pogoji:

(i) dejavnost mora spadati med prednostne naloge za mednarodno sodelovanje, kot je opredeljeno v delovnem programu. Te prednostne naloge so lahko opredeljene s tematskim področjem dejavnosti, z geografskimi merili ali na oba načina;

(ii) delovni program lahko opredeli nadaljnja merila in pogoje, ki jih morajo mednarodne organizacije in pravne osebe s sedežem v tretjih državah izpolniti, če želijo prejeti finančno podporo Skupnosti.

(4) Izbira dejavnosti z deljenimi stroški bo temeljila na razpisih za zbiranje predlogov, objavljenih na spletni strani Komisije, v skladu z veljavnimi finančnimi določbami.

(5) Vloge za pomoč Skupnosti morajo, kjer je to primerno, vsebovati finančni načrt, v katerem so našteti vsi elementi financiranja projektov, vključno s finančno podporo, za katero se zaprosi Skupnost, in kakršne koli druge zahtevke za finančno pomoč ali odobritve finančne pomoči iz drugih virov.

(6) Spremljevalni ukrepi se bodo v skladu z veljavnimi finančnimi določbami izvajali prek javnih razpisov.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA

Predlog SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije

2. OKVIR ABM/ABB

Področje: informacijska družba

Dejavnost/dejavnosti: Politika elektronskih komunikacij in varnost omrežij

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

09 02 02

09 01 04 04

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

2009–2013

Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice) :

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

09 02 02 | neobvezni | dif.[39] | DA | DA | DA | št. 1A |

09 010 404 | neobvezni | nedif.[40] | DA | DA | DA | št. 1A |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[41] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 53,5 |

Odobritve plačil (OP) | b | 5,08 | 6,61 | 9,55 | 10,05 | 22,21 | 53,5 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[42] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 | 55,0 |

Odobritve plačil | b+c | 0,3 | 5,38 | 6,91 | 9,85 | 10,35 | 22,21 | 55,0 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[43] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 7,494 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 1,273 | 62,853 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 1,616 | 6,696 | 8,226 | 11,166 | 11,666 | 23,483 | 62,853 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja:

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembo finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Tudi v prihodnosti bodo potrebni ukrepi za obravnavo nezakonite in škodljive vsebine na spletu, za spodbujanje varnejšega spletnega okolja ter za ozaveščanje javnosti o tveganjih in previdnostnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v spletnem okolju. Obstaja tudi potreba po razširitvi obsega programa, in sicer do te mere, da se bo program osredotočil zlasti na zaščito ranljivih otrok v spletnem okolju, predvsem v primeru, ko se oseba z otrokom spoprijatelji z namenom spolnega zlorabljanja („navezovanje stikov“) in ustrahovanja, ki lahko na otroku pustita hude in dolgotrajne posledice. Za obravnavanje zgoraj opisanih izzivov je potrebnega več znanja.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Skupnost bo spodbujala najboljše prakse v državah članicah z zagotavljanjem smernic in dajanjem podpore za primerjavo, mreženje in prispevanje k bazi znanja na evropski ravni. Nacionalne dejavnosti bodo prispevale k „multiplikacijskemu učinku“ z namenom boljšega razširjanja najboljših praks. Ponovna uporaba preskušenih orodij, metod, strategij in tehnologij ali dostop do najnovejših podatkov na evropski ravni bosta povečala stroškovno učinkovitost in učinkovitost akterjev na ravni držav članic.

Cilj programa je čim bolj povečati sinergijo z nacionalnimi dejavnostmi preko mreženja in pobud EU. Predlagane dejavnosti delno gradijo na rezultatih, doseženih s prejšnjimi ukrepi, in bodo dopolnjevale ukrepe, začete v okviru programov in pobud EU (in sicer Preprečevanje kriminala in boj proti njemu, Mladi v akciji, Daphne III), da bi se izognili podvajanju in čim bolj povečali učinek.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilji bodo:

2. Zmanjševanje nezakonite vsebine in obravnava škodljivega vedenja na spletu;

3. Spodbujanje varnejšega spletnega okolja;

4. Zagotavljanje ozaveščanja javnosti;

5. Vzpostavitev baze znanja.

Operativni cilji podrobno opredeljujejo cilje, ki pospešujejo doseganje zgornjih ciljev:

Operativni cilji | Kazalniki |

Nezakonita vsebina in škodljivo vedenje/vsebina |

Javne točke javljanja | Št. točk javljanja / kritje DČ; št. prejetih prijav, policijskih akcij, umaknjenih spletnih strani; stopnja ozaveščenosti javnosti |

Škodljivo vedenje na spletu | Stopnja ozaveščenosti javnosti |

Tehnične rešitve | Št. projektov |

Spodbujanje varnejšega spletnega okolja |

Udeleženost industrije | Št. sestankov / organiziranih konferenc / udeležba na konferencah Št. samoregulativnih postopkov |

Sodelovanje med zainteresiranimi stranmi | Št. sestankov / organiziranih konferenc / udeležba na konferencah Št. projektov in pobud |

Ozaveščanje |

Ozaveščanje uporabnikov, kako na spletu ostati varen | Ravni ozaveščenosti uporabnikov |

Usklajeno prizadevanje za ozaveščanje in razširjanje informacij o varnostnih vprašanjih | Št. točk ozaveščanja / kritje DČ; št. vključenega osebja, ukrepov za ozaveščanje, doseženih zainteresiranih strani; prepoznavnost; ravni ozaveščenosti |

Metode in orodja ozaveščanja | Št. metod/orodij, ki se lahko podvajajo |

Vključenost otrok v ustvarjanje varnejšega spletnega okolja | Št. otrok / dejavnosti z vključenimi otroki |

Vzpostavitev baze znanja |

Usklajene raziskave po vsej EU | Št. vključenih tem, obravnavanih držav |

Posodobljena informacijska baza | Št. projektov, publikacij |

Širjenje znanja o strategijah otrok za boj proti tveganjem, povezanim s spletom | Št. projektov, publikacij |

Študije o spolnem izkoriščanju otrok, povezanim s spletom | Št. projektov, publikacij |

Vsi ukrepi |

Sodelovanje, izmenjava informacij, izkušenj, najboljših praks med zainteresiranimi stranmi na evropski/mednarodni ravni | Št. sestankov / organiziranih konferenc / udeležba na konferencah |

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija

Mehanizmi za izvajanje sledijo običajnemu pristopu Skupnosti za subvencije in sofinanciranje ter ukrepe, ki jih Skupnost v celoti financira na podlagi izčrpnega zaprosila za financiranje. Finančna sredstva bodo dodeljena preko razpisov za zbiranje predlogov in javnih razpisov.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Za izvajanje in nadzor programa bodo odgovorni uradniki Komisije. Nadzor bo temeljil na:

- informacijah, prejetih od upravičencev (poročila o delu in finančna poročila);

- pregledih projektov;

- povratnih informacijah udeležencev programa o dejavnostih;

- vključenih ocenah in kazalcih uspešnosti v vseh projektih in dejavnostih.

Pri enkratnih projektih, kot so seminarji in konference, bo izveden nadzor na kraju samem, zunanja ocena pa bo izvedena na podlagi naključnih vzorcev in/ali dejavnikov tveganja.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Izvedena sta bila temeljita ocena učinka in predhodno vrednotenje, vključno z analizo stroškov in koristi, in sicer na podlagi pregleda dokumentov, raziskav, študij Skupnosti in zunanjih študij ter javnih posvetovanj.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju

Evropska unija je pionirka na tem področju že od leta 1996. Prejšnje dejavnosti so neodvisni strokovnjaki že večkrat ocenili in poudarili njihov pomemben prispevek k obravnavi tveganj za otroke ter priporočili „nadaljevanje“ dejavnosti.

Priporočila so bila oblikovana v teh ocenjevalnih poročilih in v raziskavah Eurobarometra. Te ugotovitve so bile upoštevane pri opredelitvi ciljev novega programa in obsega njegovih ukrepov.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Med izvajanjem programa bo izvedeno vmesno vrednotenje. Vrednotenje bo ocenilo učinkovitost in uspešnost programa, proučilo logiko izvajanja in po potrebi oblikovalo priporočila za preusmeritev ukrepov programa.

Naknadno vrednotenje v zvezi z učinkom dejavnosti se bo izvedlo ob zaključku programa.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Odločitve in pogodbe o financiranju med Komisijo in upravičenci določajo, da Komisija in Računsko sodišče izvedeta preverjanja v prostorih upravičencev do finančne pomoči Skupnosti, in dajejo pravico do zahteve, da se dokazila o vseh stroških v okviru takih pogodb, sporazumov in pravnih zavez predložijo še pet let po izteku pogodbenega obdobja. Revizije na kraju samem se izvedejo, kadar se to zdi potrebno.

Upravičenci morajo spoštovati obveznosti poročanja in finančnega računovodstva. Te se proučujejo z vidika vsebine in upravičenosti odhodkov, pri čemer se upoštevajo načela gospodarnosti in dobrega finančnega poslovodenja.

Finančnim sporazumom so dodane upravne in finančne informacije, ki podrobno opredelijo, kakšni odhodki so upravičeni v okviru takšnih sporazumov. Kadar je to ustrezno, se bo Skupnost pri pokrivanju nekaterih stroškov omejila na postavke, ki so stvarne, opredeljive in preverljive v knjigovodstvu upravičenca, da se olajšajo preverjanje in revizije financiranih projektov.

V zvezi z javnimi naročili in kot je določeno v finančni uredbi (členi 93 do 96), lahko Komisija kandidatom ali ponudnikom, za katere velja kateri od primerov izključitve, izreče upravne ali denarne kazni.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[47] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

Osebje, financirano[48] iz člena XX 01 02 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

Drugo osebje[49], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

- Upravljanje programa: razpisi, delovni program, postopki Komisije

- Upravljanje projekta: nadzor postopkov izvajanja, nadzor stroškov projektov, tehnična pomoč

- Organizacija ali nadzor konferenc, delavnic in seminarjev, kampanj za ozaveščanje, dni varnejšega interneta in foruma za varnejši internet

- Izvajanje nefinanciranih dejavnosti

- Sodelovanje z zadevnimi službami Komisije

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

(Pri navedbi več virov delovnih mest se navede število delovnih mest iz vsakega vira)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1. Uradniki in začasno osebje: 9 uradnikov * 117 000 EUR Osebje, financirano iz člena XX 01 01:2 2 pogodbeni delavci * 63 000 EUR in 1 napoteni nacionalni izvedenci * 70 000 |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1. |

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,144 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[51] | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,215 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

Misije – 30 misij na leto x 800 EUR znotraj EU

Odbori – 2 letna sestanka x 1 udeleženec x 27 DČ x 800 EUR

[1] Za namene tega obrazložitvenega memoranduma se „spletne tehnologije“ nanašajo na tehnologije, ki se uporabljajo za dostop do interneta in drugih komunikacijskih tehnologij. Poleg tega obstajajo v nekaterih primerih, kot so video igre, „spletne“ in „nespletne“ uporabe vsebine in storitev, obe vrsti uporabe pa sta lahko pomembni za varnost otrok.

[2] Odločba št. 276/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 1999:

http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/html/decision/276_1999_EC.htm.

[3] Akcijski načrt za varnejši internet 1999–2004, Varnejši internet plus 2004–2008.

[4] COM(2006) 663 in Končna ocena Akcijskega načrta za varnejši internet (2003–2004), IDATE, maj 2006, str. 4:http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/prog_evaluation/final_evaluation_report_en_siap_06112006.pdf.

[5] COM(2006) 661.

[6] http://ec.europa.eu/saferinternet.

[7] Priporočilo Sveta 98/560/ES z dne 24. septembra 1998:http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l24030b.htm.

[8] Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta 2006/952/ES z dne 20. decembra 2006 (UL L 378, 27.12.2006).

[9] http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/185.htm.

[10] Sprejel Odbor ministrov 12. julija 2007 na drugem srečanju namestnikov ministrov.Konvencija je bila na voljo za podpis na Konferenci evropskih ministrov za pravosodje 25. in 26. oktobra 2007.

[11] Okvirni sklep Sveta z dne 20. januarja 2004 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (2004/68/PNZ).

[12] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij, COM(2007) 267, 22.5.2007.

[13] COM(2006) 367, 4.7.2006.

[14] Sklepi Sveta 16457/07, 12. december 2007.

[15] Sporočilo o kibernetski kriminaliteti, str. 9.

[16] http://www.iwf.org.uk/media/news.196.htm.

[17] http://www.interpol.int/Public/News/2007/ChildConf20070606.asp.

[18] Študija Eurobarometra 2007: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/eurobarometer/qualitative_study_2007/summary_report_en.pdf.

[19] Dejavnost 3 („Glavni trendi v družbi in njihove posledice“) v okviru tematskega področja 8 („Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti“).

[20] Odločba št. 276/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 1999 (UL L 33, 6.2.1999, str. 1).

[21] Odločba št. 1151/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 (UL L 162, 1.7.2003, str. 1).

[22] Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 854/2005/ES z dne 11. maja 2005 o uvedbi večletnega Programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij (UL L 149, 11.6.2005, str. 1).

[23] UL C […], […], str. […].

[24] UL C […], […], str. […].

[25] UL C […], […], str. […].

[26] COM(2005) 229.

[27] COM(2007) 170. Spremenjeni predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov.

[28] Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

[29] Direktiva 2000/31/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).

[30] UL L 13, 20.1.2004, str. 44.

[31] UL L 270, 7.10.1998, str. 48.

[32] UL L 378, 27.12.2006, str. 72.

[33] UL L 33, 6.2.1999, str. 1. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 1151/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003.

[34] UL L 162, 1.7.2003, str. 1.

[35] UL L 149, 11.6.2005, str. 1.

[36] COM(2001) 690; COM(2003) 653; COM(2006) 663.

[37] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[38] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[39] Diferencirana sredstva.

[40] Nediferencirana sredstva.

[41] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[42] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[43] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[44] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[45] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[46] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[47] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[48] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[49] Te stroške referenčni znesek krije.

[50] S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[51] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.