DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK OCENE UČINKA Spremni dokument k predlogu UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o prepovedi ribolova z visečimi mrežami, spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 812/2004, (ES) št. 2187/2005 in (ES) št. 1967/2006 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 894/97 /* SWD/2014/0154 final */





Izjava o omejitvi odgovornosti: Ta povzetek je zavezujoč samo za službe Komisije, ki sodelujejo pri njegovi pripravi, in ne vpliva na končno obliko odločitev Komisije. 1. OPREDELITEV PROBLEMA Viseče mreže so ribiške mreže, ki se lahko vlečejo blizu vodne gladine ali na njej za lovljenje vrst rib, ki plavajo v zgornjem delu vodnega stebra. Po posebnih resolucijah Generalne skupščine Združenih narodov[1], ki so pozvale k moratoriju za obsežni pelagični ribolov z visečimi mrežami[2], je EU na začetku devetdesetih let razvila vrsto določb za vzpostavitev takšne prepovedi za velike viseče mreže[3]. Poleg tega je bilo zaradi ugotovljene resne grožnje, ki jo je ribolov z visečimi mrežami na lososa pomenil za že tako zmanjšano populacijo pristaniške pliskavke, od 1. januarja 2008 v Baltskem morju prepovedano imeti na krovu ali uporabljati za ribolov kakršne koli viseče mreže[4]. Trenutno je za plovila EU dovoljeno, da imajo na krovu in uporabljajo majhne viseče mreže, razen v Baltskem morju, če: (a) je njihova posamezna ali skupna dolžina enaka ali manjša od 2,5 km; (b) niso namenjene ribolovu na vrste iz Priloge VIII k Uredbi št. 894/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1239/98[5]; in (c) vrst iz Priloge VIII[6], ki so bile ujete z visečimi mrežami, ni mogoče iztovoriti. Ne glede na ta celotni regulativni okvir so bile še vedno ugotovljene težave pri uporabi pravil EU v zvezi z visečimi mrežami, zlasti v Sredozemlju. Te pomanjkljivosti bi lahko bile vzrok za širjenje nacionalnih ukrepov za dopolnitev sedanjega pravnega okvira EU, ki pa niso bila zelo učinkovita pri zagotavljanju, da se te pomanjkljivosti ne izkoriščajo, in so morda povzročila še več zlorab in neizpolnjevanja s strani gospodarskih subjektov. Čeprav so zadevne države članice nedavno sprejele dodatne nacionalne ukrepe za obravnavanje teh vprašanj, še vedno obstaja možnost, da se bodo v bližnji prihodnosti te težave ponovno pojavile. Poleg tega glede na pretekle izkušnje in zadnje podatke iz znanstvenih študij[7] del malega ribolova z visečimi mrežami morda še vedno povzroča trdovratne okoljske težave in težave v zvezi z ohranjanjem zaradi vpliva na zaščitene vrste (npr. kite in delfine, morske želve, jesetre itd.), zlasti na nekaterih območjih. 2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI Komisija ukrepa na podlagi člena 3(1d) in v skladu s postopkom iz člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja za zadeve, ki jih obravnava pobuda. 3. CILJI V tem okviru so glavni posebni cilji politike naslednji: · obravnavanje in odprava vseh morebitnih trdovratnih okoljskih težav in težav v zvezi ohranjanjem pri uporabi majhnih visečih mrež; · obravnavanje in odprava pomanjkljivosti v pravnem okviru EU, ki bi lahko ovirale izvajanje in slabile nadzor in izvrševanje; · prispevanje k ciljem za „dobro okoljsko stanje“, kot je določeno v Okvirni direktivi o morski strategiji[8] in z njo povezanih direktivah. 4. MOŽNOSTI POLITIKE Za dosego teh ciljev so bile preučene štiri možnosti politike: · možnost politike 1: ohranitev obstoječega stanja (izhodiščni scenarij); · možnost politike 2: uvedba tehničnih in nadzornih ukrepov; · možnost politike 3: selektivna prepoved nekaterih vrst ribolova z visečimi mrežami; · možnost politike 4: popolna prepoved ribolova z visečimi mrežami. Možnost politike 1: ohranitev obstoječega stanja (izhodiščni scenarij) Ta pristop pomeni, da se ne sprejmejo nobeni posebni ukrepi za spremembo veljavnih določb o uporabi visečih mrež iz Uredbe Sveta (ES) št. 894/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1239/98. Možnost politike 2: uvedba tehničnih in nadzornih ukrepov Ta možnost si prizadeva za odpravo napačnega razumevanja in slabega izvajanja obstoječih pravil v zvezi z visečimi mrežami z uvedbo posebnih določb o: · dodatnih tehničnih ukrepih (npr. ribolovno orodje: velikost mrežnega očesa in debelina vrvi; razdalja od obale itd.); · vidikih nadzora in spremljanja (npr. pravilo ene mreže, obvezna ribolovna dovoljenja itd.). Možnost politike 3: selektivna prepoved nekaterih vrst ribolova z visečimi mrežami Odpravljen bi bil samo ribolov z visečimi mrežami, za katerega velja, da najbolj škodi strogo zaščitenim vrstam in/ali da se ne more izogniti naključnemu prilovu nedovoljenih vrst (vrst iz Priloge VIII). Informacije, ki so za zdaj na voljo, ne zadostujejo za natančno opredelitev škodljivega ribolova z visečimi mrežami, čeprav obstaja več posebnih primerov in bi bilo potrebnega več dela na terenu. Možnost politike 4: popolna prepoved ribolova z visečimi mrežami Ta možnost bi pomenila, da se de facto odpravi celotni ribolov z visečimi mrežami, in sicer z uvedbo popolne prepovedi tovrstnega ribolovnega orodja na krovu in/ali njegove uporabe. Vse trdovratne okoljske težave in težave v zvezi z nadzorom bi se obravnavale z uporabo previdnostnega načela. Ta možnost bo ustrezala tudi željam nekaterih držav članic, ker se v njih bodisi nikoli ni razvila ta vrsta ribolova (npr. na Nizozemskem, v Belgiji itd.) ali ker so sprejele nacionalne ukrepe (npr. Španija, Grčija, Ciper, Malta itd.) ali sprejele mednarodne obveznosti (npr. sredozemske in črnomorske države članice skupaj s Portugalsko kot pogodbenice Sporazuma o ohranjanju kitov in delfinov Črnega morja, Sredozemskega morja in atlantskega območja ob njem – ACCOBAMS), ki prepovedujejo uporabo kakršnih koli visečih mrež, vendar se večinoma ne izvajajo. 5. OCENA UČINKOV Ocena možnosti politike temelji na analizi SWOT. Zaradi jedrnatosti premisleki o ohranitvi obstoječega stanja – izhodiščnem scenariju (možnost 1) tukaj niso navedeni. Večina ribolova je sezonskega in sodelujoče flote zajemajo večnamenska plovila. Pri večini ribičev ribolov z visečimi mrežami zajema le nekaj mesecev ribolovne dejavnosti v katerem koli letu, nekateri ribiči pa uporabljajo viseče mreže manj kot pol meseca na leto. Ne glede na to ta vrsta ribolova lahko predstavlja pomemben vir dohodka za nekatere lokalne skupnosti ribičev, čeprav se v zadnjih letih število plovil in tudi število zaposlenih precej zmanjšuje. Kljub temu, da ni mogoče izključiti možnosti, da bo prepoved vplivala na nekatera plovila, ki izvajajo ta ribolov, splošni socialno-ekonomski učinek popolne prepovedi velja za nerelevantnega na nacionalni in podregionalni ravni. Mogoče je pričakovati, da popolna prepoved uporabe visečih mrež v skladu z možnostjo 4 ne bo privedla do ustreznega zmanjšanja števila ribičev, ki bodo še naprej lovili z drugimi orodji, katerih uporaba je že zajeta v njihovem ribolovnem dovoljenju. Možnost || Socialno-ekonomski učinek || Ocena Možnost politike 2 Tehnični in nadzorni ukrepi, sprejeti na ravni EU || S prilagoditvijo flote na nove tehnične zahteve in razvojem primernih orodij za nadzor bodo nastali gospodarski in finančni stroški. Kopičenje tehničnih ukrepov za sektorje ribolova z visečimi mrežami bi lahko povzročilo prenehanje nekaterih ribolovnih dejavnosti. || – Možnost politike 3 Selektivna prepoved nekaterih vrst ribolova z visečimi mrežami || Socialni in ekonomski učinki za ribiče, ki lovijo z vlečnimi mrežami, ki bi jih prizadelo izvajanje prepovedi. Vendar se ti stroški lahko zmanjšajo z izvajanjem druge vrste ribolova, ki je že zajeta v njihovem ribolovnem dovoljenju, in po potrebi s spremljevalnimi finančnimi ukrepi. Oteževalna okoliščina je morebitno tveganje diskriminatornega obravnavanja nekaterih vrst ribolova z visečimi mrežami. Da bi pridobili zanesljivejše podatke za pravilno razvrstitev, pa bi moral biti pri znanstvenih raziskavah udeležen tudi sektor, kar bi pomenilo dodatne stroške. || – – Možnost politike 4 Popolna prepoved ribolova z visečimi mrežami || Socialni in ekonomski učinki za prizadete ribiče, čeprav se bodo ublažili z izvajanjem drugih vrst ribolova, ki so že zajete v njihovem ribolovnem dovoljenju, in, če bo potrebno, s spremljevalnimi ukrepi za podporo prilagajanju (prehod na druge načine ribolova, diferenciacija dejavnosti, opuščanje). || – (Legenda: + pozitiven učinek, + + zelo pozitiven učinek, – negativen učinek, – – zelo negativen učinek, 0 brez učinka, N/A ni relevantno/zelo težko oceniti) Možnost || Okoljski učinek || Ocena Možnost politike 2 Tehnični in nadzorni ukrepi, sprejeti na ravni EU || Podobni okoljski učinki kot ohranitev obstoječega stanja, vendar odpravlja možnost za prihodnjo sprostitev nacionalne zakonodaje in negativen vpliv na nedovoljene vrste. || – Možnost politike 3 Selektivna prepoved nekaterih vrst ribolova z visečimi mrežami || Ta možnost je namenjena obravnavanju trdovratnih okoljskih težav, vključno z zbiranjem dokazov, potrebnih za podporo pri odločanju. Vendar bi bilo treba opozoriti, da so informacije, ki so na voljo kratkoročno, omejene in niso dovolj zanesljive za opredelitev najbolj škodljivih vrst ribolova, ki bi jih bilo treba prepovedati. V zvezi s tem obstaja tveganje, da prepoved ne bi zajela najbolj škodljivih vrst ribolova in da bi še vedno obstajali pomisleki v zvezi z okoljskimi vidiki. Treba bi bilo spremljati morebitni prenos napora s prepovedanega ribolova z visečimi mrežami na druge ribolovne dejavnosti, da se prepreči negativen učinek. || + Možnost politike 4 || || Popolna prepoved ribolova z visečimi mrežami || Pozitiven učinek, saj bo ta možnost s prepovedjo vseh dejavnosti obravnavala vse morebitne okoljske pomisleke. Preusmeritev dejavnosti k drugemu orodju, katerega uporaba je že zajeta v ribolovnem dovoljenju, velja za minimalno, saj je ribolov z visečimi mrežami za večino plovil postranskega pomena. Vendar bi bilo prenos napora z ribolova z visečimi mrežami na druge ribolovne dejavnosti treba spremljati, da se prepreči nepričakovan negativen učinek. Pozitivni posredni učinki zajemajo boljše usmerjanje drugih vrst ribolova z verjetnim vplivom na zaščitene vrste. || + + Ocena upravnega bremena držav članic temelji na morebitnih zahtevah glavnih ukrepov, predlaganih za vsako možnost politike, in na posledicah za vključene deležnike (npr. javne organe in podjetja) v smislu: a) regulativnih zahtev (velika obremenitev), b) obveznosti obveščanja (omejena obremenitev) ali c) posebne prilagoditve v zvezi s postopki ali ravnanjem (srednja obremenitev). Možnosti || Učinek na upravno breme || Ocena Možnost 2 Tehnični in nadzorni ukrepi, sprejeti na ravni EU || Veliko upravno breme v zvezi s spremljanjem postopka prilagajanja na nove zahteve (npr. spremembe glede velikosti mrežnega očesa) in pravilnim spremljanjem izvajanja nove ureditve (npr. uvedba ribolovnih dovoljenj, nadzorni načrt itd.) || – – Možnost 3 Selektivna prepoved nekaterih vrst ribolova z visečimi mrežami || Veliko upravno breme v zvezi z zbiranjem informacij, potrebnih za odločanje o morebitni prepovedi nekaterih vrst ribolova. Težave pri upravljanju in nadzoru dveh vzporednih sistemov: potencialno prepovedane in potencialno dovoljene vrste ribolova z vlečnimi mrežami. || – – Možnost 4 Popolna prepoved ribolova z visečimi mrežami || Kratkoročno upravno breme za upravljanje in nadzorovanje prehoda. Srednjeročno in dolgoročno se bo to breme v veliki meri zmanjšalo zaradi poenostavitve zakonodajnega okvira in potreb po nadzoru. Za to poenostavljeno ureditev bi bila potrebna manj zahteven nadzor in spremljanje za viseče mreže, prav tako pa bi bilo treba upravljati manj ribolovnega orodja. || + 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI Poleg zgoraj predstavljene primerjave se zmogljivosti štirih možnosti politike primerjajo tudi z uporabo ocenjevalnih meril ustreznosti, uspešnosti, učinkovitosti, skladnosti in sprejemljivosti. Ustreznost možnosti se obravnava glede na ugotovljene trdovratne okoljske težave in težave v zvezi nadzorom, in sicer: · okoljska težava: nezadostno spremljanje ribolova z visečimi mrežami za oceno učinkov na zaščitene vrste; · težava v zvezi nadzorom: nekatere države članice niso mogle preprečiti usmerjenosti malega ribolova k nedovoljenim vrstam. Uspešnost in učinkovitost možnosti se med drugim obravnava tudi glede na preprečevanje širjenja velikih visečih mrež in ribolova na vrste iz Priloge VIII ter s tem povezanega neselektivnega ulova (s ciljnimi vrstami in prilovom) ter glede na blažitev posledic ribolova z visečimi mrežami za vrste, ki jih je treba posebej zaščititi. Skladnost možnosti politike se obravnava glede na splošne cilje, strategije in prednostne naloge EU. Sprejemljivost možnosti politike se obravnava glede na boljši nadzor in izvrševanje, okoljsko razsežnost, sorazmernost upravnega bremena (tj. upoštevanje načela sorazmernosti), vključno z rezultati javnega posvetovanja. Primerjava štirih možnosti politike je povzeta v spodnji razpredelnici. Ocenjevalna merila || Možnost 1 Obstoječe stanje || Možnost 2 Tehnični in nadzorni ukrepi || Možnost 3 Selektivna prepoved || Možnost 4 Popolna prepoved Ustreznost || Okolje || – – || + || + || + + Nadzor || – || – || – – || + + Uspešnost || Cilj 1 || – – || + || + || + + Cilj 2 || – – || + || + || + + Cilj 3 || – – || + || + || + + Cilj 4 || – – || + || + || + + Cilj 5 || 0 || 0 || – || – Učinkovitost || Cilj 1 || – – || + || + || + + Cilj 2 || – – || + || + || + + Cilj 3 || – – || + || + || + + Cilj 4 || – – || + || + || + + Cilj 5 || 0 || 0 || – || – Skladnost || Načelo sorazmernosti || + || + || – || – Previdnostno načelo || – || + || + || + + Upravljanje na podlagi ekosistemskega pristopa || – || + || + || + + Sprejemljivost || Države članice || 0 || – || – – || +/– Ribiči || 0 || – – || – – || – NVO || – – || + || + || + + Na podlagi zgoraj navedenih premislekov se zdi, da je možnost politike 4, tj. popolna prepoved vseh vrst ribolova z visečimi mrežami, najboljša, saj v največji meri izpolnjuje merila uspešnosti, učinkovitosti, skladnosti in sprejemljivosti, hkrati pa zagotavlja najboljše rezultate glede učinka na okolje in zmanjšanje upravnega bremena. 7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE Novi sistemi spremljanja in vrednotenja, drugačni od že obstoječih, se ne bodo ustvarili; gre le za vprašanje njihovega pravilnega delovanja. V zvezi s tem bo Komisija izvajala pozorno preverjanje in sodelovala z državami članicami, da bi zagotovila, da države članice uspešno in učinkovito uporabljajo orodja za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje ter izvajajo znanstveno spremljanje, strategije za oceno tveganja in odvračilne ukrepe v okviru skupne ribiške politike[9] [10] [11]. Poleg tega bi morali novi mehanizmi, določeni v Okvirni direktivi o morski strategiji[12] podpirati in izboljšati sisteme držav članic za spremljanje in poročanje, določene v direktivah o pticah in habitatih[13]. [1] Resolucije Generalne skupščine Združenih narodov: 44/225 z dne 22. decembra 1989; 45/197 z dne 21. decembra 1990; 46/215 z dne 20. decembra 1991. [2] Velike viseče mreže so bile v Konvenciji o prepovedi ribolova z dolgimi visečimi mrežami v južnem Tihem oceanu (Wellingtonska konvencija) opredeljene kot mreže, daljše od 2,5 km. [3] Uredba Sveta (ES) št. 894/97 z dne 29. aprila 1997 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranjanje ribolovnih virov. [4] Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98. [5] Uredba Sveta (ES) št. 1239/98 z dne 8. junija 1998 o spremembah Uredbe (ES) št. 894/97 o določanju nekaterih tehničnih ukrepov za ohranjanje ribolovnih virov. [6] Seznam vrst (Priloga VIII): beli tun: Thunnus alalunga; navadni tun: Thunnus thynnus; veleoki tun: Thunnus obesus; črtasti tun: Katsuwonus pelamis; palamida: Sarda sarda; rumenoplavuti tun: Thunnus albacares; črnoplavuti tun: Thunnus atlanticus; pegasti tun: Euthynnus spp.; južni navadni tun: Thunnus maccoyii; fregatni trupec: Auxis spp.; kostanjevke: Brama rayi; jadrovnice: Tetrapturus spp.; Makaira spp.; pahljačaste mečarice: Istiophorus spp.; mečarice: Xiphias gladius; paščuke: Scomberesox spp.; Cololabis spp.; delfinke: Coryphaena spp.; morski psi: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae; glavonožci: vse vrste. [7] Okvirna pogodba MAREA MARE 2009/05 sklop 1 SI2.651082 – Posebna pogodba 8 (SI2.646130). „Identifikacija in opredelitev malega ribolova z visečimi mrežami v Sredozemlju (DriftMed)“ in Okvirna pogodba št. MARE/2011/01 sklop 2 – Posebna pogodba 5 (SI 2.650655) „Študija v podporo reviziji režima EU za mali ribolov z visečimi mrežami“. [8] Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji). [9] Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 343, 22.12.2009, str. 1.) [10] Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (UL L 286, 29.10.2008, str. 1). [11] Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (UL L 354, 28.12.2013, str. 22). [12] Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja. [13] Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic. Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst.