I. Uvod

Komisija je 12. aprila 2016 predstavila sporočilo o („aprilsko sporočilo“). Poročilo opisuje stanje z zadevnimi tretjimi državami in opozarja, da mehanizem vizumske vzajemnosti predvideva, da če zadevna tretja država ne odpravi vizumske obveznosti do 12. aprila 2016, mora Komisija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 („Uredba“), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1289/2013 z dne 11. decembra 2013, sprejeti delegirani akt za 12-mesečno prekinitev izvzetja iz vizumske obveznosti za državljane zadevne tretje države. Uredba tudi določa, da mora Komisija upoštevati posledice zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti na zunanje odnose Unije in njenih držav članic.

V sporočilu je bilo ugotovljeno, da s tremi tretjimi državami Brunejem, Kanado in Združenimi državami popolna vizumska vzajemnost ni bila dosežena do 12. aprila 2016 in da si je treba še naprej prizadevati za dosego tega cilja.

V skladu s smernicami za boljše pravno urejanje je Komisija ocenila posledice in vpliv začasnega zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti in ugotovila, da bi bilo treba poleg vpliva na državljane EU in težav pri izvajanju prav tako upoštevati pomemben vpliv na številna politična področja in sektorje, zlasti vpliv na zunanje odnose Evropske unije s Kanado in Združenimi državami v letu, ko so pomembni sporazumi na področju trgovine v ključni fazi ali pa v fazi sklenitve. Ugotovila je tudi, da je razumno pričakovati upad števila potnikov iz Kanade in Združenih držav, kar bi povzročilo znatno gospodarsko izgubo za EU, pri tem pa ne bi bil dosežen cilj popolne vizumske vzajemnosti za vse državljane EU.

Komisija je pozvala Evropski parlament in Svet, naj začneta razpravljati o tem čim prej in najpozneje do 12. julija 2016 zavzameta stališče o najprimernejšem nadaljnjem ukrepanju glede na oceno posledic zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti v aprilskem sporočilu.

To sporočilo ocenjuje napredek, dosežen po sprejetju aprilskega sporočila v pogajanjih s Kanado in Združenimi državami, poroča o stališčih v odgovor na sporočilo in določa naslednje korake.

II. Razvoj dogodkov od sprejetja aprilskega sporočila za dosego popolne vizumske vzajemnosti

Brunej (uradno obvestilo predložila Hrvaška)

Aprilsko sporočilo navaja, da čeprav popolna vzajemna odprava vizumske obveznosti še ni bila dosežena z Brunejem, so bili nedavni stiki spodbudni. Brunej je 12. aprila 2016 vzporedno s sprejetjem aprilskega sporočila uradno odpravil vizumsko obveznost za hrvaške državljane in uvedel pravico 90-dnevnega bivanja brez vizumske obveznosti za državljane Lihtenštajna. To je bilo uradno sporočeno 13. aprila. Komisija pozdravlja dejstvo, da je bila rešena zadeva nevzajemnosti z Brunejem.

Kanada (uradno obvestilo predložili Bolgarija in Romunija)

V aprilskem sporočilu je Komisija poudarila, da si je treba prizadevati za popolno vizumsko vzajemnost in Kanado pozvala, naj pokaže svojo zavezanost z uvedbo oprijemljivih ukrepov za dosego popolne vizumske vzajemnosti za vseh 28 držav članic Evropske unije. Za dosego tega cilja je bilo v zadnjih mesecih opravljenih več srečanj s Kanado na visoki politični ravni. Ob robu srečanja G7 na Japonskem 27. maja sta predsednika Jean-Claude Juncker in Donald Tusk o tej zadevi razpravljala s predsednikom kanadske vlade Justinom Trudeaujem. Tudi predsednik Evropskega parlamenta Martin Schulz in predsednik romunske vlade Dacian Cioloş sta se srečala s predsednikom kanadske vlade Justinom Trudeaujem 18. maja oziroma 15. junija. Na ministrski ravni se je komisar Dimitris Avramopoulos 23. maja srečal s kanadskim ministrom za priseljevanje Johnom McCallumom, visoka predstavnica/podpredsednica Federica Mogherini pa se je 8. junija srečala s kanadskim zunanjim ministrom Stephanom Dionom, ministrom za priseljevanje Johnom McCallumom in ministrico za trgovino Chrystio Freeland.

Bolgarija in Romunija sta na najvišji politični ravni poudarili tudi pomembnost vprašanja vizumske vzajemnosti glede na sporazum o strateškem partnerstvu med EU in Kanado in zlasti priprave za podpis in ratifikacijo celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med EU in Kanado (CETA). Obe državi članici sta tudi trdili, da bi bile gospodarske koristi zaradi začetka veljavnosti celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma izničene, če bolgarski in romunski državljani, vključno s poslovneži in potrošniki, ne bi smeli potovati v Kanado brez vizuma.

Da bi okrepili zaupanje in omogočili kanadskim strokovnjakom, da ugotovijo morebitna tveganja in opredelijo možnosti za ublažitev teh tveganj ali težav v zvezi z odpravo vizumske obveznosti, je bila na tehnični ravni od 9. do 15. junija opravljena tudi misija kanadskih strokovnjakov v Romuniji. Obe strani sta o misiji predložili pozitivne povratne informacije. Kanadski organi so načrtovali podobno strokovno misijo v Bolgariji, in sicer od 21. do 27. julija.

O vizumski vzajemnosti se je razpravljalo tudi 28. junija na skupnem posvetovanju o migracijah in azilu med predstavniki kanadskega ministrstva za priseljevanje, begunce in državljanstvo in Evropsko komisijo. Na tem srečanju je kanadska stran razložila, da bo po opravljenih strokovnih misijah kanadski minister za priseljevanje, begunce in državljanstvo ocenil možnosti za odpravo vizumske obveznosti za bolgarske in romunske državljane.

Kot je navedeno v aprilskem sporočilu, je bil eden od elementov razprav s Kanado možnost, da se vzpostavi prehodna tehnična rešitev, tj. postopna razširitev elektronskega sistema za odobritev potovanja (eTA) na bolgarske in romunske državljane, dokler ne bo dosežen napredek glede popolne vizumske vzajemnosti. Cilj EU je še naprej popolna vzajemnost na področju vizumske obveznosti za vse bolgarske in romunske državljane. Zato Komisija z zadevnimi državami članicami proučuje vse možnosti in rešitve. V zvezi s tem bo treba s kanadskimi organi nadalje razpravljati o izjavi Kanade z dne 28. junija 2016, in sicer da bo 1. decembra 2016 odpravljena vizumska obveznost za mehiške državljane pod določenimi pogoji in zahtevami.

Z intenzivnim delom in konstruktivnimi razpravami je bil pripravljen teren za srečanje na ministrski ravni 11. julija v Bruslju med Kanado, Bolgarijo, Romunijo in Komisijo, na katerem so pregledali napredek in razpravljali o naslednjih korakih v smeri popolne vizumske vzajemnosti. Na srečanju se je Kanada zavezala, da bo v začetku jeseni poročala o izidu ocen in rokih za odpravo vizumske obveznosti, vključno s potrebnimi elementi sodelovanja z Bolgarijo in Romunijo.

Kljub dejstvu, da so se v zadnjih mesecih stopnjevali konstruktivni pogovori s Kanado, tudi na najvišji politični ravni, bolgarski in romunski državljani še vedno potrebujejo vizum za potovanje v Kanado. Komisija je seznanjena z zavezo kanadske vlade, da bo še naprej sodelovala z EU, da se doseže popolna vizumska vzajemnost za vse državljane EU. Komisija si bo zato še naprej prizadevala za popolno vizumsko vzajemnost v sodelovanju z Bolgarijo in Romunijo, da se hitreje doseže napredek. Komisija pričakuje, da bo srečanje na vrhu med EU in Kanado 27. oktobra 2016 priložnost za potrditev oprijemljivega napredka pri odpravi vizumske obveznosti za bolgarske in romunske državljane.

Združene države Amerike (uradno obvestilo predložili Bolgarija, Ciper, Hrvaška, Poljska in Romunija)

V aprilskem sporočilu je Komisija poudarila, da si je treba prizadevati za popolno vizumsko vzajemnost in pozvala Združene države, naj pokažejo svojo zavezanost z uvedbo oprijemljivih ukrepov za dosego popolne vizumske vzajemnosti za vseh 28 držav članic Evropske unije. Za dosego tega cilja so se stiki z Združenimi državami okrepili tako na tehnični kot politični ravni.