POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o napredku Albanije v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter pri reformi pravosodja

1. Uvod

To poročilo je odgovor na sklepe Sveta z dne 17. decembra 2013, v katerih je med drugim navedeno:

„Na podlagi poročila, ki ga bo predložila Komisija, bo [Svet] preučil nadaljnje izvajanje protikorupcijskih strategij in strategij za reformo pravosodja ter nedavno sprejete zadevne zakonodaje, pa tudi nadaljnji trend proaktivnih preiskav in sodnega pregona, tudi na področju organiziranega kriminala. Na podlagi tega poročila in če bo Albanija še naprej nadgrajevala spodbuden dosedanji napredek, Svet z zadovoljstvom pričakuje odločitev o dodelitvi statusa države kandidatke Albaniji junija 2014, pod pogojem, da to potrdi Evropski svet.“

V skladu z zahtevo Sveta je poročilo osredotočeno predvsem na boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter na reformo pravosodja, izpostavljenih pa je tudi nekaj dodatnih ključnih premikov na področjih, ki so pomembna za nadaljnje vključevanje Albanije v EU. Pokriva obdobje od objave zadnjega poročila o napredku[1] in temelji na informacijah, ki jih je zbrala in analizirala Komisija, med drugim prispevkih, pridobljenih od zadevne države ter z medsebojnimi strokovnimi pregledi in rednimi stiki z državami članicami in mednarodnimi organizacijami.

Albanska vlada je v obdobju poročanja pokazala konkretno prizadevnost in stalno politično voljo, kar zadeva reformo, povezano z EU, in to na številnih področjih. Novembra sta vlada in opozicija z združenimi močmi sprejeli resolucijo o vključevanju v EU. Obe sta odtlej še naprej podpirali vključevanje v EU, vendar je na doseganje nadaljnjega soglasja vplivalo vse bolj nasprotujoče ozračje med vlado in opozicijo, ki se je med drugim umaknila s ključnih glasovanj v nekaterih parlamentarnih odborih.

Novembra je bilo v okviru dialoga na visoki ravni organizirano srečanje o ključnih prednostih nalogah, da bi se Albaniji zagotovila podpora pri vključevanju v EU z osredotočenjem na ključne prednostne naloge v zvezi z reformo. Albanija je na drugem srečanju v okviru tega dialoga v začetku marca predstavila časovni načrt, v katerem je opredelila svoja srednjeročna prizadevanja pri izpolnjevanju ključnih prednostnih nalog za začetek pristopnih pogajanj. Na tem srečanju sta vlada in opozicija pokazali konstruktivno zavezanost reformi, povezani z EU.

2. Nedaven razvoj dogodkov

Dne 26. februarja 2014 je začel veljati novi Zakon o državni upravi (ZDU), pravočasno pa so bili sprejeti tudi zadevni podzakonski akti, ki so začeli veljati 1. aprila. To je velik korak naprej na poti h krepitvi strokovnosti in uresničevanja načela napredovanja na podlagi zaslug ter k boju proti politizaciji, neučinkovitosti in korupciji v najrazličnejših organih javnega sektorja. Spremljanje izvajanja je bistvenega pomena. Od oktobra ustvarjata politično napetost vprašanji odpuščanja in degradiranja osebja, predvsem zaradi disciplinskih ukrepov in prestrukturiranja javnih institucij. V takšnih okoliščinah je vlada od marca do julija zamrznila vsakršno zaposlovanje novih uslužbencev, da bi omogočila začetek polnega delovanja novega ZDU ter s tem poskusila zagotoviti zanesljiv in pregleden postopek zaposlovanja. Popolno spoštovanje veljavne zakonodaje in odločitev sodišča je pri tem bistvenega pomena.

Parlament je sprejel ukrepe za okrepitev svojega nadzora nad neodvisnimi institucijami. Vendar so se pojavile polemike glede ustanovitve, postopkov imenovanja ter uspešnosti številnih neodvisnih institucij in organov, ki odgovarjajo parlamentu. Pomembno je, da se veljavna zakonodaja izvaja v celoti in da se okrepi strokovnost teh institucij. Postopek izvolitve njihovih vodij in upravnih odborov z navadno večino v parlamentu še vedno zbuja pomisleke, saj lahko to ogrozi njihovo neodvisnost. Za razliko od zakonodaje o visokem inšpektoratu za prijavo premoženja in navzkrižja interesov naj bi predloge nove zakonodaje pregledali mednarodni strokovnjaki. Albanska vlada je zahtevala medsebojni strokovni pregled za oceno uspešnosti, strukture in zmogljivosti neodvisnih institucij, da se okrepita njihovo delovanje in neodvisnost.

Vlada si še naprej prizadeva za gospodarsko reformo in izboljšano gospodarsko upravljanje, da se oživi rast in poveča konkurenčnost. Za zagotovitev usmerjanja in skladnosti pri gospodarskih reformah je bil ustanovljen nacionalni svet za gospodarstvo, ki mu predseduje predsednik vlade in v katerem sodeluje poslovna skupnost. Nadaljuje se krepitev makroekonomske stabilnosti s trdno monetarno politiko, inflacija pa je še vedno nizka. S sklenitvijo sporazuma o posojilu z Mednarodnim denarnim skladom se bo pospešila prepotrebna fiskalna konsolidacija. Posojilo bo omogočilo poravnavo velikih nakopičenih dolgov v treh letih ter spodbudilo obsežne reforme pri upravljanju javnih financ, obdavčitvi, pokojninskem sistemu in energetiki. Reforme so že privedle do večjega pobiranja prihodkov od davkov in carin ter povečanja števila preiskav na področju utaje davka na dodano vrednost (DDV) in goljufij. Gospodarski in fiskalni program za obdobje 2014–2016 določa okvir za podpiranje rasti in makroekonomske stabilnosti ter opredeljuje potrebne strukturne reforme na nekaterih ključnih področjih, vključno s krepitvijo pravne države, izboljšanjem poslovnega in naložbenega okolja ter odpravo težav na trgu dela.

Albanija se, kar zadeva krizne razmere v Ukrajini ter uskladitev s skupno zunanjo in varnostno politiko, pridružuje vsem izjavam in stališčem EU.

3. Protikorupcijske politike

Albanske oblasti so od oktobra dodatno okrepile pravni in institucionalni okvir za preprečevanje korupcije. Novembra je bil imenovan nacionalni koordinator za boj proti korupciji, ki usklajuje dejavnosti državnih organov in neodvisnih institucij na centralni in lokalni ravni. Za olajšanje tega postopka je bila pri vseh resornih ministrstvih in neodvisnih institucijah vzpostavljena mreža kontaktnih točk za preprečevanje korupcije. Naloge kontaktnih točk vključujejo poročanje nacionalnemu koordinatorju za boj proti korupciji, svetovanje zadevnim uradnikom ter spremljanje izvajanja protikorupcijske strategije v zadevnih institucijah in ministrstvih. Nacionalni koordinator za boj proti korupciji je aprila dokončal nacionalno protikorupcijsko strategijo, o kateri se je obsežno posvetoval s civilno družbo in zasebnim sektorjem in ki jo je treba še sprejeti. Strategijo je treba nadgraditi s celovitimi akcijskimi načrti.

S spremembami Zakonika o kazenskem postopku (ZKP), ki so bile sprejete marca, so bile pristojnosti za pregon in obravnavo kaznivih dejanj korupcije, ki jih storijo državni uradniki na visokih položajih (z izjemo kaznivih dejanj zlorabe položaja), prenesene na tožilstvo in sodišče za huda kazniva dejanja. Za aktivno in pasivno korupcijo med sodniki, tožilci, sodnimi uradniki, državnimi uradniki na visokih položajih in lokalno izvoljenimi predstavniki je zdaj pristojno sodišče za huda kazniva dejanja, da bo korupciji na visoki ravni namenjena še večja pozornost. V zakonodajo je treba vnesti še opredelitev „državnih uradnikov na visokih položajih“ in „lokalno izvoljenih uradnikov“.

Od marca sta pravno omogočena zaseg ali zaplemba premoženja, nezakonito pridobljenega s kaznivimi dejanji korupcije.

Maja je bil vložen predlog novega Zakona o dostopu do informacij, s katerim se uvajajo upravne sankcije in postopki za obravnavanje pritožb, vloženih pri Komisiji za varstvo pravice do informacij in osebnih podatkov.

Zakona o prijavi premoženja in navzkrižju interesov, ki sta bila spremenjena aprila 2014, sta trenutno v rednem zakonodajnem postopku. Spremenjeni Zakon o navzkrižju interesov razširja prepoved sklepanja pogodbenih razmerij z javnimi organi na sodnike in tožilce na prvi in drugi stopnji. Poleg tega je predložitev napačnih informacij opredeljena kot kaznivo dejanje, kar dokazuje zavezanost reševanju navzkrižij interesov. Zakon o prijavi premoženja zdaj od javnih uradnikov zahteva, da sredstva, ki presegajo 1,5 milijona ALL (približno 10 700 EUR), položijo na banko.

V zvezi s sodelovanjem med organi kazenskega pregona na področju boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu so generalni državni tožilec, ministrstvo za notranje zadeve in državna obveščevalna služba decembra podpisali Memorandum o soglasju, s katerim naj bi se vzpostavila skupna platforma za izvajanje proaktivnejših preiskav. Na splošno je treba okrepiti sodelovanje med organi kazenskega pregona, vključno z varnim sistemom izmenjave informacij, da bi se povečala učinkovitost preiskav.

Število tožilcev na regionalnih tožilstvih za področje preprečevanja korupcije se je aprila povečalo z 22 na 33.

Kar zadeva statistične podatke, se je število primerov korupcije, ki jih je državna policija predložila v obravnavo tožilstvu, v obdobju med oktobrom 2013 in marcem 2014 povečalo za 16 % v primerjavi z enakim obdobjem v predhodnem letu. V istem obdobju se je število obsodb na okrožnih sodiščih zmanjšalo za 8 %, na prizivnih sodiščih pa povečalo za 81 %. Trenutno v pravosodnem sistemu poteka pet preiskav korupcije, izdana pa je bila ena obsodba na ravni prizivnega sodišča. V zvezi z visokimi državnimi in lokalno izvoljenimi uradniki se pred sodiščem obravnava pet primerov, ki se nanašajo na 25 obdolžencev, preiskujeta pa se tudi dva primera zlorabe položaja in drugih s tem povezanih obtožb. Število preiskav in obsodb je na splošno še vedno majhno, zlasti kar zadeva primere korupcije na visoki ravni. Veliko število preiskav kaznivih dejanj korupcije se ne konča s pravnomočno obsodbo, kar poudarja potrebo po okrepitvi neodvisnosti, učinkovitosti in odgovornosti sodstva ter potrebo po okrepitvi zmogljivosti policije in tožilstva.

Za odpravo pomanjkljivosti na področju učinkovitosti preiskav in medagencijskega sodelovanja so bila od maja naprej organizirana mesečna srečanja, ki sta jih vodila generalni državni tožilec in generalni direktor policije. Številne ovire ostajajo (kot so določbe v zvezi s prestrezanjem in nadzorom, roki preiskav in dopustnostjo dokazov pred sodiščem), preiskave pa so na splošno še naprej odzivne narave. Preiskovalne zmogljivosti organov kazenskega pregona je treba okrepiti, vključno s pregonom finančnega in gospodarskega kriminala. V trenutni pravni okvir je treba vključiti pravne določbe, ki državni policiji omogočajo pridobivanje informacij za preiskave od javnih institucij in zasebnih organov, ki zagotavljajo javne storitve, ter v primeru nespoštovanja omogočiti odvračilne sankcije. Albanija se tudi poziva, naj kot pozitivni signal v pravni okvir vključi opredelitev neupravičene obogatitve za kaznivo dejanje. Potrebna so dodatna prizadevanja na področju mehanizmov sankcij v primeru nespoštovanja medinstitucionalnih memorandumov o soglasju.

Visoki inšpektorat za prijavo premoženja in navzkrižja interesov se je v prvi četrtini leta 2014 lotil ukrepov za izboljšanje svoje uspešnosti. Med primeri prikritega premoženja je tožilstvu prijavil primere treh sodnikov, enega tožilca, enega veleposlanika in dveh inšpektorjev. Na splošno bi morali visoki inšpektorat za prijavo premoženja in navzkrižja interesov ter notranji inšpekcijski organi svojo nalogo opravljati proaktivneje, pri čemer bi se morali osredotočiti na premoženje nepojasnjenega izvora, in sicer z boljšim ocenjevanjem tveganja ter navzkrižnim preverjanjem lastnih podatkov z razpoložljivimi prijavami premoženja in izjavami o navzkrižju interesov. V zvezi s tem je dajanje prijav premoženja na voljo organom kazenskega pregona in preiskovalnim organom ključnega pomena. Objava prijav premoženja, kot je predvidena v časovnem načrtu ključnih prednostnih nalog, bi povečala odgovornost in okrepila prizadevanja za odkrivanje premoženja nepojasnjenega izvora.

Na splošno je prisotna stalna politična volja za odločno delovanje na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej. Uvedene strukturne reforme pričajo o celovitem pristopu, ki vključuje širok krog institucij. Iz obsežnega posvetovalnega postopka za oblikovanje protikorupcijske strategije je razvidno, da namerava vlada vključiti najrazličnejše deležnike. Za izboljšanje proaktivnih preiskav in sistematičnih analiz tveganja ter premagovanje ovir za povečanje učinkovitosti preiskav je bilo vzpostavljeno medagencijsko sodelovanje. Za odločilno pospešitev svojega napredovanja na poti vključevanja v EU bi se Albanija morala osredotočiti na izvajanje zakonodaje v zvezi s prijavo premoženja in navzkrižja interesov, morala bi povečati število proaktivnih preiskav ter uvesti nadaljnje ukrepe za povečanje učinkovitosti teh preiskav in nadaljevati z delom na podlagi svojih začetnih prizadevanj, da bi v korupcijskih zadevah dosegla oprijemljive rezultate na področju preiskav, pregona in pravnomočnih obsodb. V boju proti korupciji bo bistvena tudi predvidena temeljita reforma pravosodja.

4. Boj proti organiziranemu kriminalu

Od oktobra je bilo uvedenih več organizacijskih sprememb v državni policiji in na tožilstvu, za sprejetje pa je pripravljena tudi ključna zakonodaja, ki ureja področja organizacije in usposabljanja policije ter nadzora nad strelnim orožjem. Marca se je začel postopek javnega natečaja za zaposlovanje novega osebja v državni policiji. Kljub težkim proračunskim razmeram so se sredstva, namenjena za plače v policiji, v letu 2014 zvišala za 10 %. Od septembra je bilo iz disciplinskih razlogov odpuščenih 39 policistov. Znotraj državne policije je bila ustanovljena nova enota za bolj proti terorizmu, financiranemu z organiziranim kriminalom.

Policija je v državi organizirala uspešne operacije na področjih boja proti prepovedanim drogam, trgovini z ljudmi in pranju denarja ter na področju zasega razstreliv, poleg tega pa je sodelovala v podobnih operacijah v tujini. Na področju mednarodnega policijskega in pravosodnega sodelovanja je bil januarja ratificiran četrti dodatni protokol k Evropski konvenciji o izročitvi. Albanijo je od oktobra 2013 do konca aprila 2014 skupaj obiskalo 25 komisij za pravno pomoč iz držav članic EU. V istem obdobju je bilo Albaniji iz držav članic EU izročenih 34 oseb, albanske oblasti pa so državam članicam EU izročile 49 oseb. Podpisan je bil operativni protokol med državno policijo in službo za javno varnost italijanskega ministrstva za notranje zadeve. Albanija sodeluje z Italijo in Grčijo pri vzpostavitvi skupnega centra policijskega sodelovanja za nadzor čezmejnih nezakonitih dejavnosti v Sarandi. Uradniki za zvezo partnerskih držav se redno srečujejo zaradi izmenjave informacij o preiskavah v zvezi s premoženjem, pridobljenim s kaznivimi dejanji.

Albanija je 20. marca ratificirala sporazum o operativnem sodelovanju z Europolom, ki je bil podpisan decembra lani. Za izmenjavo informacij skrbi albanski uradnik za zvezo v službi na Europolu. V obdobju poročanja je Albanija sodelovala v mednarodni policijski operaciji za odkrivanje trgovine z ukradenimi vozili, ki jo je podpiral Europol. Rezultat operacije je bil kazenski pregon 24 storilcev tovrstnih kaznivih dejanj. Organi bi morali aktivneje uporabljati vsa razpoložljiva orodja mednarodnega sodelovanja ter povečati uporabo skupnih preiskovalnih skupin. Kar zadeva materialnopravni in procesnopravni okvir, bi bilo treba okrepiti zmogljivosti za uporabo posebnih preiskovalnih tehnik.

Na področju boja proti trgovini z ljudmi je urad nacionalnega koordinatorja za boj proti trgovini z ljudmi znova oživil nacionalni mehanizem za naznanitev, in sicer z okrepitvijo dejavnosti na področju preprečevanja in ozaveščanja, končuje pa tudi pripravo nove nacionalne strategije in akcijskega načrta za obdobje 2014–2016. Urad v letu 2014 prvič razpolaga z lastnim proračunom. V Tirani, Vlori in Elbasanu so bile ustanovljene tri mobilne enote, ki so pripomogle k večjemu prepoznavanju žrtev in potencialnih žrtev. Sestanki regionalne policije in tožilstva za huda kazniva dejanja potekajo enkrat mesečno. Inšpektorat za delo je v prizadevanju za odpravo prisilnega dela in notranje trgovine z ljudmi začel izvajati inšpekcijske preglede nočnih klubov v sodelovanju s tiransko policijo. Marca je začela delovati posebna telefonska linija za pomoč žrtvam trgovine z ljudmi, od novembra 2013 pa je žrtvam na voljo pravna pomoč po 30 % nižji ceni. Zadnje spremembe Kazenskega zakonika glede trgovine z ljudmi bi bilo treba uporabljati še posebej pozorno, okrepiti bi bilo treba strukture, ki so odgovorne za njihovo izvajanje, ter poostriti preiskave primerov notranje trgovine. Število obsodb zaradi trgovine z ljudmi je ostalo majhno. Albanija mora okrepiti zmogljivosti za oceno groženj in tveganj v zvezi s prepoznavanjem žrtev trgovine z ljudmi, da bi proaktivno odpravila pojav takšne trgovine.

Kar zadeva boj proti pranju denarja, se je v obdobju od oktobra 2013 do sredine aprila 2014 v primerjavi z enakim obdobjem lani nekoliko povečalo število kaznivih dejanj pranja denarja, ki jih je policija predložila v obravnavo tožilstvu, pri čemer je število storilcev teh dejanj ostalo skoraj enako. Vendar je število obsodb zaradi pranja denarja ostalo majhno.

Državna policija je od oktobra 2013 do konca marca tožilstvu za huda kazniva dejanja predložila v obravnavo 45 primerov, v katerih je predlagala začetek preiskav v zvezi s premoženjem, pridobljenim s kaznivimi dejanji, kar je nekoliko več kot v primerljivem obdobju v letu poprej. Sistematično je treba uporabljati finančne preiskave in okrepiti zmogljivosti za njihovo učinkovito vodenje, kar bi moralo privesti do pogostejših zaplemb premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji.

Na področju gospodarskega kriminala je med oktobrom in decembrom 2013 potekala velika policijska operacija proti nezakonitim igralnicam, ki je privedla do preiskovanja 720 kaznivih dejanj na področju gospodarskega kriminala in do zasega precejšnjih količin opreme za igre na srečo v skupni vrednosti 8,5 milijona EUR. Na tem področju je treba sistematično uporabljati postopke odvzema in zaplembe premoženja.

Zmogljivost Medinstitucionalnega centra za pomorske operacije za spremljanje operativnih vidikov boja proti organiziranemu kriminalu se je povečala z nadgradnjo sistema s sedmimi obalnimi radarji, ki pokrivajo vse nacionalne teritorialne vode. Skupni sistem za upravljanje informacij, tj. spletna podatkovna zbirka za izmenjavo informacij organov kazenskega pregona, deluje brezhibno. Izvedeno je bilo skupno usposabljanje osebja služb za usvajanje operativnih spretnosti. Posebno pozornost je treba nameniti analizi tveganja glede izteka moratorija v zvezi s hitrimi čolni.

Kar zadeva boj proti prepovedanim drogam, se izvaja nacionalni načrt za boj proti proizvodnji prepovedanih drog. Od oktobra 2013 do konca marca 2014 se je v primerjavi z enakim obdobjem lani nadaljeval zaseg prepovedanih drog, s tem da se je zaseg marihuane (18,8 t v primerjavi s 13,6 t) in kokaina (14,5 kg v primerjavi z 1,7 kg) povečal, zaseg heroina pa zmanjšal (25,6 kg v primerjavi s 44,8 kg). Marca, aprila in maja so bile zasežene prepovedane droge javno uničene. Na splošno je v istem obdobju večje število operacij vodilo k poostrenemu pregonu nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami. Vzporedno s preiskavami primerov nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami je treba sistematično voditi finančne preiskave. Potreben je poostren sistematični nadzor nad modro mejo, da bi zaprli poti trgovanja s prepovedanimi drogami. V istem obdobju je bilo v okviru mednarodnega sodelovanja z Italijo, Grčijo, Nemčijo, Belgijo, ZDA in Kosovom[2] prijetih 51 osumljencev mednarodne trgovine s prepovedanimi drogami, medtem ko jih je bilo v enakem obdobju lani prijetih 31. Okrepiti je treba boj proti mrežam trgovine s prepovedanimi drogami, in sicer s pospeševanjem mednarodnega sodelovanja in uporabo posebnih preiskovalnih tehnik na podlagi ocene ogroženosti ter z vzporednimi finančnimi preiskavami. Zaostriti je treba konkretne ukrepe za izkoreninjenje nasadov narkotičnih rastlin. V nacionalni načrt je treba dodati merljive kazalnike uspešnosti in pričakovane rezultate boja proti proizvodnji prepovedanih drog.

Splošno gledano so bile uvedene organizacijske spremembe in za sprejetje je pripravljena ključna zakonodaja na področjih organizacije in usposabljanja policije ter nadzora nad strelnim orožjem. Z izvajanjem sporazumov o izročitvi se je okrepilo mednarodno policijsko in pravosodno sodelovanje. S tesnejšim sodelovanjem organov kazenskega pregona je znova zaživel nacionalni mehanizem za naznanitev na področju boja proti trgovini z ljudmi. Preiskave so obrodile nekatere pozitivne rezultate v boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami, trgovini z ljudmi in pranju denarja. Boj proti proizvodnji prepovedanih drog je treba zaostriti. Za odločilno pospešitev svojega napredovanja na poti v EU bi morala Albanija v prihodnje še izboljšati svoje dosežke na področju boja proti organiziranemu kriminalu, in sicer s tesnejšim medagencijskim sodelovanjem, učinkovitejšimi proaktivnimi preiskavami in sistematično uporabo finančnih preiskav, tesnejšim mednarodnim in regionalnim sodelovanjem (tudi z Europolom) ter okrepitvijo prizadevanj za pregon vseh oblik organiziranega kriminala.

5. Reforma pravosodnega sistema

Za povečanje učinkovitosti pravosodnega sistema so bili januarja napovedani ukrepi za reformo pravosodja. Albanija je za sodelovanje zaprosila Beneško komisijo in pripravljen je bil časovni načrt za pet ključnih prednostnih nalog, vključno z reformo pravosodnega sistema. Začel se je postopek priprave strategije za obdobje 2014–2020. Februarja je bila znotraj ministrstva za pravosodje oblikovana svetovalna delovna skupina za reformo pravosodnega sistema.

Albanija je marca Beneško komisijo zaprosila, naj oceni dva sklopa sprememb zakonikov o civilnem in kazenskem postopku. Prvi sklop sprememb se nanaša na pooblastitev sodnikov, da naložijo denarne kazni odvetnikom, ki večkrat izostanejo s sodnih obravnav v civilnih in kazenskih zadevah, drugi pa na omejitev vrst pritožb, ki jih je mogoče vložiti pri vrhovnem sodišču. Namen teh sprememb je zmanjšati delovno obremenitev sodišč in povečati njihovo učinkovitost. Pomoč Beneške komisije naj bi se postopoma razširila na najrazličnejša področja.

V skladu s spremenjenimi določbami Zakonika o civilnem postopku večino civilnih zadev na vrhovnem sodišču obravnava senat, ki ga sestavljajo trije sodniki. Potrebni so dodatni ukrepi za učinkovitejše delovanje vrhovnega sodišča. Ti vključujejo usklajevanje in objavljanje sodne prakse, spremembe Zakonika o kazenskem postopku, s katerimi bi spremenili postopke vrhovnega sodišča v zvezi s sestavo senatov, ki obravnavajo kazenske zadeve, sprejetje določb, s katerimi naj bi zmanjšali število pritožb, dokončanje tekoče notranje reorganizacije sodišča in zapolnitev preostalih treh delovnih mest na sodišču.

Nedavna prva objava izčrpnega seznama sodnikov z navedbo njihovega položaja po vrstnem redu je korak naprej k preglednosti sistema imenovanja, napredovanja in premeščanja sodnikov. Nadaljevati je treba z ocenjevanjem sodnikov za obdobje 2007–2009 in poznejša leta. Potrebni so dodatni ukrepi, s katerimi bi zagotovili, da postopki visokega sveta za pravosodje v zvezi z imenovanjem, napredovanjem in premeščanjem sodnikov temeljijo izključno na zaslugah prosilca in drugih objektivnih merilih.

Enotni sistem za elektronsko vodenje zadev (ICMIS), ki zagotavlja naključno in pregledno dodeljevanje zadev sodnikom ter je ključnega pomena za spremljanje sodnih zaostankov, se še ne uporablja na vseh sodiščih. To velja zlasti za okrožno sodišče v Tirani, sodišče za huda kazniva dejanja, prizivno sodišče za huda kazniva dejanja in novoustanovljena upravna sodišča, na katerih sistem ni v uporabi.

Sodne odločbe bi morale biti na voljo vsem delavcem v pravni stroki in širši javnosti. Odločbe bi morale biti poleg tega objavljene v podatkovni zbirki z ustrezno obrazložitvijo in v razumnem roku ter v skladu s priporočili komisarja za varstvo osebnih podatkov.

Spremembe Zakonika o kazenskem postopku v zvezi s kaznivimi dejanji korupcije, ki jih storijo državni uradniki na visokih položajih (glej točko 3 – Protikorupcijske politike), se nanašajo na uvedbo postopkov, ki urejajo odvzem imunitete tem uradnikom. V primeru sodnikov rednih sodišč je za osebno ali hišno preiskavo ter vsako obliko odvzema prostosti potrebno dovoljenje visokega sveta za pravosodje na zahtevo tožilca. Pri sodnikih vrhovnega in ustavnega sodišča mora dovoljenje za odvzem imunitete od vrhovnega sodišča pridobiti generalni državni tožilec. Kazniva dejanja korupcije članov vrhovnega in ustavnega sodišča so za razliko od kaznivih dejanj korupcije sodnikov in tožilcev rednih sodišč še vedno v pristojnosti vrhovnega sodišča.

Informacije o šestih primerih suma korupcije v sodstvu je visoki svet za pravosodje poslal generalnemu državnemu tožilcu.

Minister za pravosodje je od oktobra 2013 uvedel disciplinske postopke zoper 19 sodnikov, zadeve pa so bile predložene v obravnavo visokemu svetu za pravosodje. Slednji je doslej obravnaval pet od teh zadev, pri čemer je enega sodnika odpustil, enega je za dve leti premestil na sodišče nižje stopnje, trem pa je izdal opomin pred odpustitvijo. Decembra 2013 je visoki svet za pravosodje v neki drugi zadevi sodnika do izdaje končne sodbe začasno razrešil opravljanja dolžnosti. Minister za pravosodje je začel postopek tudi zoper dva tožilca. Okrepiti bi bilo treba disciplinski sistem, spremeniti bi bilo treba vlogo ministra za pravosodje v disciplinskem postopku in visokem svetu za pravosodje, učinkovito bi bilo treba izvajati nova pravila glede imunitete sodnikov in uvesti bi bilo treba evidenco sankcij.

Kar zadeva učinkovitost, je bilo od novembra 2013 ustanovljenih vseh šest upravnih sodišč, upravno prizivno sodišče in upravni kolegij vrhovnega sodišča. Sodniki teh sodišč (ki med drugim obravnavajo zadeve, ki so jim jih odstopila druga sodišča) so bili imenovani na podlagi natečaja. Dokončati je treba postopek zapolnitve devetih preostalih delovnih mest na petih upravnih sodiščih zunaj Tirane ter zaposliti vse potrebne sodne uradnike in zagotoviti prostore sodišča.

Zaradi odločbe ustavnega sodišča iz marca 2014, ki je Zakon o sodni upravi iz aprila 2013 razglasilo za protiustavnega, je treba zapolniti to pravno vrzel in sprejeti določbe za pravno ureditev dela sodišč in njihovega osebja. V skladu z odločbo bi bila za sprejetje zakona leta 2013 potrebna kvalificirana in ne navadna večina v parlamentu.

Kar zadeva dostop do sodnega varstva, bi bilo treba izvajati določbe, ki spreminjajo Zakon o pravni pomoči iz leta 2008 in se nanašajo na oprostitev plačila sodnih stroškov nekaterim kategorijam državljanov ter ustanovitev lokalnih uradov za pravno pomoč (pravnih klinik).

Albanija je na splošno dokazala svojo zavezanost reformi pravosodja, zlasti s sodelovanjem z Beneško komisijo, da bi izboljšala neodvisnost, odgovornost in strokovnost sistema. V določeni meri si je prizadevala za zmanjšanje sodnih zaostankov in delovne obremenitve na splošno ter izboljšanje preglednosti v sodstvu. S sprejetjem postopkov, ki urejajo odvzem imunitete sodnikom in tožilcem, so bili sprejeti ukrepi za spodbujanje njihove odgovornosti. Na podlagi disciplinskih postopkov so bile sprejete številne sankcije. Za odločilno pospešitev svojega napredovanja na poti vključevanja v EU bi morala Albanija dosledno nadaljevati reformo pravosodja, in sicer z nadaljnjim sodelovanjem z Beneško komisijo, sprejetjem pomembnih dodatnih določb (predvsem za okrepitev neodvisnosti in odgovornosti) – v skladu s časovnim načrtom za reformo pravosodnega sistema – ter ustreznim izvajanjem sprejetih ukrepov.

6. Sklepna ugotovitev

Albanija je nadaljevala izvajanje in utrjevanje reformnih ukrepov, povezanih z EU, zlasti tistih, ki se nanašajo na njen status kandidatke. Pokazala je neomajno politično voljo za odločno ukrepanje na področju preprečevanja korupcije in boja proti njej, strukturne reforme pa pričajo o celostnem pristopu, ki vključuje najrazličnejše institucije. Uvedene so bile pomembne zakonodajne reforme na področju boja proti organiziranemu kriminalu, preiskave pa so obrodile pozitivne rezultate v boju proti trgovini s prepovedanimi drogami ter na drugih področjih hudih oblik kriminala in organiziranega kriminala. Albanija je dokazala svojo zavezanost reformi pravosodja, zlasti s sodelovanjem z Beneško komisijo, da bi izboljšala neodvisnost, odgovornost in strokovnost sistema.

Na podlagi ugotovitev tega poročila Komisija potrjuje svoje priporočilo Svetu, naj Albaniji podeli status kandidatke.

Pomembno je, da Albanija nadaljuje sistematični pristop k reformi, saj bodo trajni rezultati ključ za njeno nadaljnje vključevanje v EU. To poročilo že ugotavlja več ključnih izzivov za Albanijo, da bi odločilno pospešila svoje napredovanje na poti vključevanja v EU.

V boju proti korupciji bi se Albanija za odločilno pospešitev svojega napredovanja na poti vključevanja v EU morala osredotočiti na izvajanje zakonodaje v zvezi s prijavo premoženja in navzkrižja interesov, morala bi povečati število proaktivnih preiskav primerov korupcije ter uvesti nadaljnje ukrepe za povečanje učinkovitosti teh preiskav in nadaljevati z delom na podlagi svojih začetnih prizadevanj, da bi v korupcijskih zadevah dosegla oprijemljive rezultate, kar zadeva preiskave, pregon in pravnomočne obsodbe. V boju proti korupciji bo odločilna tudi predvidena temeljita reforma pravosodja.

V boju proti organiziranemu kriminalu bi Albanija za odločilno pospešitev svojega napredovanja na poti vključevanja v EU morala še izboljšati svoje dosežke s tesnejšim medagencijskim sodelovanjem, učinkovitejšimi proaktivnimi preiskavami in sistematično uporabo finančnih preiskav, tesnejšim mednarodnim in regionalnim sodelovanjem (tudi z Europolom) ter okrepitvijo prizadevanj za pregon vseh oblik organiziranega kriminala.

Pri reformi pravosodnega sistema bi Albanija za odločilno pospešitev svojega napredovanja na poti vključevanja v EU morala dosledno nadaljevati reformo pravosodja, in sicer z nadaljnjim sodelovanjem z Beneško komisijo, sprejetjem pomembnih dodatnih določb (predvsem za okrepitev neodvisnosti in odgovornosti) – v skladu s časovnim načrtom za reformo pravosodnega sistema – ter ustreznim izvajanjem sprejetih ukrepov.

Poleg tega je bistveno, da reformo spremlja ponovno oživljen in utrjen politični dialog med vlado in opozicijo. Konstruktivno delo v parlamentu, ki temelji na kompromisih, je bistvenega pomena za trajnost reform, medtem ko je ustanovitev nacionalnega sveta za vključevanje v EU, ki združuje vse deležnike, ključna za soglasje celotne albanske družbe.

Ključni izzivi, ugotovljeni v tem poročilu, bodo podrobneje opredeljeni v Poročilu Komisije o napredku oktobra 2014.

[1] Zadnji širitveni paket Komisije, vključno s Poročilom o napredku Albanije, je bil objavljen 16. oktobra 2013.

[2] To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/99 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.