OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija v skladu s členom 25a(2) vizumskega zakonika redno ocenjuje sodelovanje tretjih držav na področju ponovnega sprejema in vsaj enkrat letno poroča Svetu.

Komisija lahko na podlagi navedene ocene ter ob upoštevanju ukrepov, ki jih je sprejela za izboljšanje ravni sodelovanja zadevne tretje države na področju ponovnega sprejema, in splošnih odnosov Unije z zadevno tretjo državo sklene, da zadevna tretja država ne sodeluje v zadostni meri in da je zato treba ukrepati. V tem primeru Komisija v skladu s členom 25a(5), točka (a), vizumskega zakonika predloži predlog izvedbenega sklepa Sveta o začasni opustitvi uporabe nekaterih določb vizumskega zakonika v zvezi z državljani te tretje države. Komisija si vseskozi še naprej prizadeva za izboljšanje sodelovanja z zadevno tretjo državo.

• Primer Senegala

Sodelovanje s Senegalom na področju ponovnega sprejema njegovih državljanov, za katere je bilo ugotovljeno, da nezakonito prebivajo na ozemlju EU, je še vedno nezadostno, kar dokazuje stopnja vračanja (število izvršenih odločb o vrnitvi v primerjavi s številom izdanih odločb o vrnitvi), ki je ena najnižjih na svetu in se je s 7,3 % leta 2019 zmanjšala na 3,2 % leta 2020, število tistih, ki jim je bilo odrejeno, naj zapustijo državo, pa je še vedno visoko (8 485 oseb leta 2020). Čeprav je stopnja vračanja leta 2021 znašala 8 %, so države članice Komisiji poročale, da se je sodelovanje pri identifikaciji in izdaji potnih listin znatno poslabšalo, pri čemer se je stopnja izdaje (število potnih listin, ki jih izdajo tretje države, v primerjavi s številom prošenj za ponovni sprejem, ki jih predložijo države članice) stalno zmanjševala.

Sodelovanje med državami članicami in Senegalom, če sploh obstaja, je neenako. Večina držav članic se sooča z nenehnimi izzivi pri vzpostavljanju konstruktivnega dialoga s Senegalom o ponovnem sprejemu.

V okviru stalnega ocenjevanja, ki ga Komisija izvaja na podlagi zanesljivih podatkov, ki jih posredujejo države članice, izhajajo iz razprav na sestankih ustreznih delovnih skupin Sveta in strokovnih skupin ter jih pošiljajo institucije, organi, uradi in agencije Unije, so države članice poročale o več ovirah, ki ovirajo vsak korak postopka ponovnega sprejema in vračanja, od identifikacije senegalskih državljanov do izdaje potnih listin in organizacije operacij vračanja. Zaradi neodzivanja ali zelo počasnega odzivanja senegalskih organov na zahteve držav članic za identifikacijo in dodatne ad hoc zahteve je postopek identifikacije zelo zapleten in redko privede do izdaje potnih listin. Problematično je tudi izdajanje potnih listin osebam, katerih senegalsko državljanstvo je bilo potrjeno. Leta 2022 ni bilo nobene vrnitve s čarterskim letom, v primerjavi z drugimi tretjimi državami s podobnim številom primerov pa je bilo med januarjem in sredino septembra 2022 izvedeno zelo majhno število vrnitev.

Od leta 2015 poskusi EU za formalizacijo sodelovanja na ravni EU kljub več političnim in tehničnim stikom na visoki ravni niso bili uspešni. EU je Senegalu na politični in tehnični ravni, tudi med skupno misijo komisarjev in komisark pod vodstvom predsednice Komisije v Senegalu februarja 2022 in tehnično misijo služb Komisije junija 2022, jasno sporočila, da je treba izboljšati sodelovanje pri ponovnem sprejemu lastnih državljanov, ki nimajo pravice ostati v EU. Vendar to doslej še ni prineslo pričakovanega napredka.

Na podlagi navedenega in glede na to, da kljub ukrepom, ki jih je Komisija doslej sprejela na politični (skupna misija komisarjev in komisark pod vodstvom predsednice Komisije v Senegalu februarja 2022) in tehnični ravni (tehnična misija služb Komisije junija 2022) za izboljšanje sodelovanja na področju ponovnega sprejema in splošnih odnosov EU s Senegalom, ni bilo izboljšanja, se šteje, da sodelovanje Senegala z EU na področju ponovnega sprejema ni zadostno in da je potrebno ukrepanje.

• Splošni odnosi Unije s Senegalom

Senegal je ključna partnerica v zahodni Afriki, saj je stabilna demokracija v nestabilni regiji in ima pomembno vlogo tako z vidika varnosti kot migracij. Pripravljena je razviti sodelovanje s podporo EU za boj proti tihotapljenju migrantov in obravnavanje velikega števila odhodov iz Senegala na Kanarske otoke (od septembra 2022 so senegalski državljani druga največja skupina migrantov brez urejenega statusa, ki prihajajo na Kanarske otoke). Senegal trenutno predseduje Afriški uniji.

Večletni okvirni program za Senegal za obdobje 2021–2023 znaša 222 milijonov EUR.

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z EU je bil podpisan leta 2019.

Senegal je kot članica Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) pogodbenica sporazuma o gospodarskem partnerstvu z EU. Je pogodbenica Sporazuma iz Cotonouja, ki tako kot novi sporazum, o katerem se je EU pogajala s cotonoujskimi državami in ki naj bi ga kmalu nadomestil, navaja zavezo vsake države, da bo sprejela vrnitev in ponovni sprejem vseh svojih državljanov, ki nimajo pravice do prebivanja na ozemlju države članice.