[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.10.2007

SEC(2007) 1340

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k

Sporočilu o politiki evropskih pristanišč

Povzetek ocene učinka{COM(2007) 616 final}{SEC(2007) 1339}

Vodilni GD : TREN

Druge vključene službe : SG, SJ, ENV, ENTR, MARKT, COMP, SANCO, TAXUD, FISH, TRADE

Načrtovanje agende ali referenca delovnega programa : 2007/TREN/004

Oddelek 1: vprašanja v zvezi s postopkom in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

1.1 Ozadje in posvetovanja

Sporočilo o politiki evropskih pristanišč je del CLWP 2007, SEC (2006) 629 končno, in prednostna pobuda delovnega programa GD TREN, 2007/TREN/004.

Po umiku predloga Direktive o dostopu do trga pristaniških storitev COM (2004) 654 je podpredsednik Barrot organiziral posvetovanje interesnih skupin. GD TREN je z interesnimi skupinami organiziral šest delavnic na temo pristanišč. Udeležence so izbrala pomembna evropska združenja.

Za vsako delavnico je GD TREN pripravil dokument za razpravo. Številna združenja so poslala pisne prispevke. Hkrati so se strokovnjaki držav članic za pristanišča sestali z GD TREN.

1.2 Predhodne ugotovitve s posvetovanja

- Organizacijska struktura pristanišč: obširen mozaik modelov upravljanja pristanišč

- Financiranje pristanišč: številni različni pristopi držav članic k financiranju pristanišč

- Pomanjkanje zmogljivosti zaradi večanja obsega tovora, težave pri nadgradnji terminalov, neoptimalna lokacija zmogljivosti pristanišč. Potrebni so enaki pogoji za dostop do pristaniškega zemljišča in pristaniških storitev

- Zunanji vplivi: potrebno je ravnovesje med gospodarsko rastjo in varstvom okolja

- Socialna vprašanja: obstaja potreba po boljšem izvajanju usposabljanja ter predpisov na področju zdravja in varnosti, bolj prilagodljivih zaposlitvenih vzorcih in socialnem dialogu

- Javna podoba pristanišč: pristanišč družba ne upošteva v zadostni meri

Oddelek 2: opredelitev problema

Evropska pristanišča se srečujejo z mnogimi in raznovrstnimi izzivi. Rast pomorskega prometa zahteva pristaniške zmogljivosti. Ladijski prevoz kontejnerjev je najhitreje rastoč pomorski sektor. Plovila so vedno večja. Širjenje pristanišč ne sledi potrebi po zmogljivostih.

Kljub decentralizaciji in večji finančni neodvisnosti obstajajo v državah članicah različni pristopi k financiranju: različne ravni finančne neodvisnosti in izvajanja javnega financiranja; pomanjkanje preglednosti pri določanju tarif.

Delavska vprašanja vključujejo: uveljavljanje pravil v zvezi z zdravjem in varnostjo, zagotavljanje visoke ravni usposabljanja, bolj prilagodljivi zaposlitveni vzorci in socialni dialog.

Pristanišča tekmujejo znotraj dobavnih verig. Konkurenca ima dva vidika: konkurenca znotraj pristanišč, povezana s pristaniškimi storitvami, in med pristanišči v istem tržnem segmentu.

Okoljska zakonodaja zagotavlja trajnost pristanišč. Napredek je dosežen pri okoljskem ravnanju, vendar so okoljske omejitve glede pristaniških projektov vodile do zahtevnih postopkov.

Pomembnost pristanišč pogosto ni upoštevana v celoti. Obstaja ozaveščenost o konkretnih prednostih in manjša ozaveščenost o sekundarnih prednostih.

Pravica EU do ukrepanja

Člen 211 Pogodbe ES pooblašča Komisijo, kot varuha Pogodbe, da zagotovi uporabo določb Pogodbe in ukrepov, ki jih institucije sprejemajo v skladu s Pogodbo, in da oblikuje priporočila ali daje mnenja glede zadev, obravnavanih v Pogodbi, če je to po njenem mnenju potrebno.

V zvezi s politiko pristanišč Komisija utemeljuje svojo pravico do ukrepanja pri naslednjih naslovih Pogodbe ES:

Naslov III (člen 39 in nadaljnji členi), Pogodba ES (prosti pretok oseb, storitev in kapitala).

Naslov V (člen 70 in nadaljnji členi) Pogodba ES (skupna prometna politika).

Naslov VI (člen 81 in nadaljnji členi), Pogodba ES (med drugim skupna pravila o konkurenci).

V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe ES so državam članicam, socialnim partnerjem in interesnim skupinam prepuščena naslednja politična področja:

- prostorsko načrtovanje;

- socialni dialog

- podoba pristanišč.

Oddelek 3: Cilji

(1) Zagotoviti zadostno zmogljivost pristanišč, ki bi sledila rasti prometa

(2) Spodbujati večjo svobodo dostopa za nove ponudnike pristaniških storitev

(3) Spodbujati lojalno konkurenco znotraj pristanišč in med njimi

(4) Spodbujati bolj prilagodljive zaposlitvene vzorce in socialni dialog

(5) Dvigniti standarde za okoljsko upravljanje v pristaniščih in doseči večje ravnovesje med varovanjem okolja in gospodarsko rastjo.

Oddelek 4: politične možnosti, ocena možnosti, primerjava možnosti, izbira

MOžNOSTI, SKLEPNA UGOTOVITEV

Nekatere možnosti so alternativne, druge dodatne ali zaporedne. Pri nekaterih možnostih je doseženo soglasje, druge so sporne. Nekatere možnosti so bile razvite v dveh prejšnjih predlogih direktive, nekatere druge pa je treba bolj temeljito preučiti. Nekatere možnosti prispevajo k dolgoročnim ciljem politike, druge pa bodo prispevale h kratkoročnim izboljšavam v pristaniškem sistemu.

1. koncesije za terminale v pristaniščih

Pristaniška oblast se lahko odloči za neposredno upravljanje terminala ali pa upravljanje zaupa zunanjim izvajalcem. V številnih državah članicah se to izvaja s koncesijo na pristaniško zemljišče za določen čas. Koncesionarja se izbere na podlagi razpisa ali na podlagi diskrecijske pravice.

Pri pravni možnosti so stroški konkurenčne izbire upravljavcev terminala razpisi, stroški upravljanja in urejanja pogodbe, večje tveganje pravnega spora, neoptimalna izraba pristaniških zmogljivosti, krajša amortizacijska obdobja za naložbe. Razpisi povzročajo stroške.

Prednosti so: hitrejše upravljanje s tovorom, krajši čas postanka ladje v pristanišču, krajši čas mirovanja tovora, nižji operativni stroški, pregledni postopki javnih naročil, nižji stroški upravljanja s tovorom, več naložb in pozitivni gospodarski učinki.

Izkušnje s prejšnjimi predlogi kažejo nasprotovanje zakonodaji. Veliko koristi se lahko doseže s pomočjo nezavezujočih pravnih aktov.

Službe Komisije morajo pojasniti, kako se obstoječa zakonodaja, sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti in sporočila Komisije uporabljajo za pristaniške koncesije.

2. delo v pristaniščih

V EU obstajajo različne prakse prekladanja. Nanašajo se na pristaniška združenja, tj. subjekte, ki zagotavljajo osebje upravljavcem terminalov.

Pri pravni možnosti so glavni stroški odprave ali spreminjanja obveznih delavskih združenj plačila nadomestil, izguba dohodka odvečnih delavcev, stroški prenosa delovne sile k posameznim delodajalcem, uporaba manj usposobljene delovne sile in zmanjšana moč sindikatov. Nasprotovanje predlogu bi lahko vodilo do stavke. S povečanjem delovne sile za polni delovni čas se lahko zvišajo stroški dela.

Glavne koristi: višja produktivnost dela, redna zaposlitve, večja prilagodljivost pri uporabi delovne sile, boljša povezava med številom plačanih in opravljenih delovnih ur, manj neizkoriščenega časa.

Izkušnje s prejšnjimi predlogi kažejo nasprotovanje zakonodaji. Veliko koristi se lahko doseže s pomočjo nezavezujočih pravnih aktov, kot je analiziranje skladnosti uporabe osebja združenj s Pogodbo.

Iz posvetovanja je nastal socialni dialog, ki lahko pomaga izboljšati storilnost pristanišč, poveča njihovo privlačnost za stranke, prispeva k razvoju pomorskega prometa ter k več in boljšim zaposlitvam.

Trenutno ni posebnih pravil Skupnosti o usposabljanju pristaniških delavcev. Usposabljanje je izjemnega pomena za varno in učinkovito delovanje pristanišč. S tem v zvezi se lahko upošteva pravna možnost.

Obstajajo splošna pravila Skupnosti za varovanje zdravja in varnosti delavcev. Polno spoštovanje teh pravil je ključnega pomena in bi moralo biti nadzorovano.

Službe Komisije nameravajo spodbujati ustanovitev evropskega odbora za socialni dialog v pristaniščih, predlagati medsebojno priznani okvir o usposabljanju pristaniških delavcev in spremljati izvajanje predpisov Skupnosti o zdravju in varnosti v pristaniščih.

3. Tehnično-navtične storitve

Tehnično-navtične storitve so pilotaže, vleka in privez.

3.1 Pilotaže

Vpliv morebitnega ukrepa EU na dejavnosti pilotaže je premajhen, da bi upravičil ocenjevanje; le redke gospodarske družbe nudijo storitve pilotaže, pilotaža bo verjetno ostala strogo regulirana in večina pristanišč bo uporabljala varnost kot razlog za ohranjanje obstoječih ureditev.

Izkušnje s prejšnjimi predlogi kažejo nasprotovanje zakonodaji. Možni so nezavezujoči pravni akti, ki pojasnjujejo uporabo pravil Pogodbe v tem sektorju.

3.2 Vleka

Razen stroškov razpisa lahko pravna možnosti (direktiva) vpliva na strukturo trga tudi z zmanjšanjem števila podjetij. Vstop dodatnih izvajalcev bi vodil do izgube ekonomij obsega. Veliki upravitelji vlačilcev bi lahko izkoristili pravno možnost in razširili svoje dejavnosti na račun manjših upraviteljev, kar bi povzročilo socialne stroške.

Koristi bi lahko bile nižje cene, inovacije in izboljšanje kakovosti storitev.

Pravna možnost lahko zniža cene, vendar pa lahko obremeni obstoječe in nove izvajalce z dodatnimi stroški. Z interpretativno možnostjo nezavezujočih pravnih aktov bi bilo mogoče doseči podobne koristi.

3.3 Privezi

S pravno možnostjo bodo stroški razpisa verjetno nizki. Vstop dodatnih izvajalcev bi vplival na intenzivnost delovne sile s povečanim neizkoriščenim časom ter na padec kakovosti in varnosti storitev. Konkurenco bi predstavljali samooskrbovalci.

Glavna korist povečane konkurence so nižje cene.

Pravna možnost ni zaželena; z interpretativno možnostjo nezavezujočih pravnih aktov bi bilo mogoče doseči podobne koristi.

3.4 Sklepna ugotovitev

Službe Komisije morajo pojasniti, kako se obstoječa zakonodaja, sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti in sporočila Komisije uporabljajo za tehnično-navtične storitve.

4. okoljski problemi

Pristanišča se lahko nahajajo v območjih, zaščitenih z okoljsko zakonodajo; to zahteva boljše načrtovanje postopka gradnje pristanišč. Če se tega ne upošteva, lahko pride do zamud ali odpovedi projektov.

Stroški izpolnjevanja okoljskih standardov so odvisni od stopnje skladnosti in velikosti pristanišča. Za veliko pristanišče je lahko potreben proračun v višini do milijona eurov letno. Certificiranje vodi do boljšega varovanja okolja in srednje/dolgoročnih prihrankov, ki so višji od stroškov certificiranja.

Nekatere interesne skupine so izrazile pravno negotovost glede okoljske zakonodaje in različnih prenosov v nacionalne zakonodaje. Smernice glede razlage navedene zakonodaje lahko omogočajo izboljšano okoljsko ravnanje.

Takšna rešitev v obliki nezavezujočih pravnih aktov je najboljša izbira za dosego napredka glede okoljskih standardov in za nudenje smernic pristaniškim oblastem pri razlagi zakonodaje.

Službe Komisije priporočajo izdajo smernic o izvajanju okoljske zakonodaje Skupnosti v povezavi z razvojem pristanišč.

5. prostorsko načrtovanje

Prometni tokovi v EU se lahko zdijo nerazumni. Tovor je končnemu uporabniku pogosto dostavljen po cesti iz zelo oddaljenih pristanišč, medtem ko obstajajo pristanišča v bližini.

Treba bi bilo izračunati stroške, povezane s trenutno priljubljenimi pomorskimi potmi od Daljnega vzhoda do severnoevropskih pristanišč in, kot drugo možnost, do sredozemskih pristanišč, ki so bližje končnemu namembnemu kraju blaga. Lahko bi bili oblikovani alternativni scenariji z nižjimi prevoznimi, zunanjimi in s časom povezanimi stroški. Zato je pri razvoju velikih pristanišč potrebna razširjena ocena učinka. Neučinkovitosti povezav v zaledju bi potrebovale precejšnja vlaganja v infrastrukturo.

V tej fazi službe Komisije priporočajo, da se ne sprejmejo nobeni ukrepi, ter prepuščajo to zadevo nacionalnim in lokalnim oblastem.

Vmesni pregled TEN-T leta 2010 bo ocenil povezave pristanišč z zaledjem in njihov vpliv na prometne tokove.

6. finančna neodvisnost, preglednost in tarife

6.1 Finančna neodvisnost in tarife

Službe Komisije priporočajo, da se ne sprejmejo nobeni ukrepi, ter prepuščajo to zadevo pristojnim nacionalnim oblastem, vendar vztrajajo, da je potrebna večja jasnost pri oblikovanju pristaniških tarif in večja preglednost v zvezi z zadevnimi stroški.

6.2 Preglednost

Pri pravni možnosti bi bilo v primeru, da bi bila Direktiva 2006/111 razširjena na pristanišča z letnim dohodkom ≥ 20 milijonov EUR in < 40 milijonov EUR, število zadevnih pristanišč 42, pristanišč z letnim dohodkom < 20 milijonov EUR pa bi bilo 260. Direktiva se že uporablja za pristanišča z letnim dohodkom ≥ 40 milijonov EUR, zato nanje ne bo imela nobenega vpliva.

Preglednost javnih finančnih tokov in sistema cen v pristaniškem sektorju Skupnosti je nujna za enake konkurenčne pogoje znotraj pristanišč in med njimi. Je ključen element za izvajanje določb o državni pomoči. Preglednost računovodstva pomeni preglednost pristaniških stroškov.

Službe Komisije priporočajo uporabo pravne možnosti za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev med pristanišči.

Glede javnega financiranja je nujna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev med pristanišči. Komisija bo upoštevala tudi možnost nezavezujočih pravnih aktov in sprejela smernice o državni pomoči pristaniščem.

7. PODOBA PRISTANIšč

PRISTANIščA POGOSTO NIMAJO DOVOLJ DOBRE JAVNE PODOBE.

Promocija podobe evropskih pristanišč je večinoma prepuščena samim pristaniščem, regijam in državam članicam. Službe Komisije bodo preučile sodelovanje, predvsem v zvezi z okoljem in varnostnimi vidiki.

ODDELEK 5: POVZETEK CILJEV IN VPLIVOV, OHRANJENIH MOžNOSTI IN DODANA VREDNOST

EU

5.1 Pregledna tabela

Cilji in vplivi | Možnost 1: | Možnost 2: | Možnost 3: |

Opis možnosti | Ne storiti ničesar | Pravna možnost | Nezavezujoči pravni akti |

Vpliv na cilje politike dostopa do novih trgov |

Koncesije | - | + | ++ |

Delo v pristaniščih | - | 0 | ++ |

Tehnično-navtične storitve | - | + | + |

Gospodarski vplivi |

Okoljski problemi | -- | + | ++ |

Prostorsko načrtovanje | 0 | ni na voljo | + |

Finančna preglednost, neodvisnost in tarife | -- | ++ | ++ |

Vpliv na druge ustrezne politike Skupnosti |

Okoljski | - | + | ++ |

Družbeni | - | + | ++ |

++ = Močno pozitiven vpliv

+ = Nekoliko pozitiven vpliv

0 = Niti pozitiven niti negativen/brez sprememb glede na sedanje razmere/trenutno ni jasno

− = Nekoliko negativen vpliv

−− = Močno negativen vpliv

n/a = Ni na voljo

5.2 Priporočene možnosti

1. Razlaga obstoječe zakonodaje, sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in sporočil v zvezi z njihovo uporabo pri pristaniških koncesijah in tehnično-navtičnih storitvah.

2. Spodbujanje socialnega dialoga o pristaniščih. Predlaganje medsebojno priznanega okvirja o usposabljanju pristaniških delavcev. Spremljanje predpisov o zdravju in varnosti v pristaniščih.

3. Razširitev Direktive 2006/111 na vsa pristanišča.

4. Smernice o razlagi okoljske zakonodaje.

5. Ocena povezav pristanišč z zaledjem in njihov vpliv na prometne tokove.

6. Raziskava o izboljšanju podobe pristanišč.

5.3 Dodana vrednost EU

Sporočilo predlaga celosten pristop k izzivom, s katerimi se soočajo pristanišča EU.

Oddelek 6: Spremljanje in vrednotenje

Sporočilo opredeljuje dejavnosti na ravni EU za usklajene ukrepe za različna področja politike. Ena sama rešitev se ne more uporabljati za vse zadeve, povezane s pristanišči. Rešitev je kombinacija ukrepov.

Oddelek 7: Spremljanje in vrednotenje

Sporočilo o politiki evropskih pristanišč bo začrtalo ukrepe, ki jih bo Komisija izvajala med letoma 2008 in 2009 v zvezi z različnimi področji politike, povezanimi s pristanišči.[pic][pic][pic]