[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.5.2005

SEK(2005) 642 končno

Priporočilo za

ODLOČBA SVETA

o razveljavitvi Odločbe z dne 2. junija 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. UVOD

Dne 31. marca 2004 je Komisija od nizozemskih organov prejela uradno potrditev, da je javnofinančni primanjkljaj v letu 2003 znašal 3,2 % BDP[1] in zaradi tega presegel referenčno vrednost Pogodbe. Na podlagi tega dokaza je Komisija 28. aprila 2004 za Nizozemsko sprožila postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, s sprejetjem poročila, predvidenega v členu 104(3) Pogodbe. Ob upoštevanju vseh pomembnih dejavnikov, vključenih v to poročilo, ter mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4), je dne 19. maja 2004 Komisija sprejela Mnenje (v skladu s členom 104(5)), ki navaja, da je čezmerni primanjkljaj na Nizozemskem obstojal. Dne 2. junija 2004 je Svet sprejel Odločbo[2] v tem smislu, v skladu s členom 104(6).

Istočasno je Svet sprejel tudi Priporočilo, naslovljeno na Nizozemsko, v skladu s členom 104(7) Pogodbe, z namenom da se stanje glede čezmernega javnofinančnega primanjkljaja odpravi. Svet je izrecno priporočil „nizozemski vladi, da do konca leta 2005 naredi konec pričujočemu stanju glede čezmernega primanjkljaja, v skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št.1467/97“. Svet je določil 2. oktober 2004 kot skrajni rok, do katerega bi morala nizozemska vlada „izvesti ukrep v zvezi s korektivnimi ukrepi v letu 2005, zlasti strukturne narave, v višini najmanj polovice odstotka točke BDP“.

Svet je s priporočili za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja poudaril, da bi „ukrepi za konsolidacijo proračuna lahko zagotovili trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa so usmerjeni k izboljšanju kakovosti javnih financ in okrepitvi potenciala gospodarske rasti.“ Poleg tega je nizozemske organe pozval, da zagotovijo, da se „konsolidacija proračuna v smeri položaja blizu ravnovesja ali v presežku podpre z zmanjševanjem, zlasti ciklično prilagojenega primanjkljaja za najmanj 0,5 odstotno točko BDP na leto, tudi po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj.“

Dne 6. oktobra 2004 je Komisija sklenila[3], da so nizozemski organi učinkovite ukrepe sprejeli do 2. oktobra 2004, o katerih je bil Svet obveščen dne 21. oktobra.[4].

2. ZMANJšANJE čEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2004

Dne 16. aprila 2004, kmalu zatem, ko je bilo razvidno, da je bila referenčna vrednost v letu 2003 presežena za 3 % BDP ne glede na ozadje podaljšanega gospodarskega upada, je nizozemska vlada uvedla paket dopolnilnih varčevalnih ukrepov za leto 2004, ki ustrezajo 0,5 % BDP, z namenom zmanjšanja čezmernega primanjkljaja že v letu 2004. Ta paket je vodil do prihrankov, ki so bili predloženi v proračunu za leto 2004[5]. Približno polovica paketa je sestavljena iz ukrepov strukturne narave, zlasti višje premije za zdravstveno zavarovanje, nižji zdravstveni odhodki in postopno ukinjanje subvencij za zaposlovanje manj izobraženih delavcev. Drugo polovico so sestavljali izredni ukrepi, ki so samo v letu 2004 vplivali na zmanjševanje primanjkljaja. Najbolj pomembni izredni ukrepi so povezani s spremembo časovnega razporeda odhodkov za razvojno pomoč, evidentiranju dobička centralne banke, in nižjim odhodkom, kot je bil predviden za naložbe v infrastrukturo.

Priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005 (ki je bil predložen dne 28. februarja 2005 in ga je potrdil Eurostat dne 18. marca 2005), je javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 ocenila na 2,5 % BDP (tabela 1). Dne 31. marca 2005 je bil primanjkljaj za leto 2004 revidiran na 2,3 % BDP v rednem poročilu revidiranih javnofinančnih računov za Eurostat, z upoštevanjem popolnejših podatkov o financah lokalne skupnosti.

Ta rezultat se primerja s pričakovanim primanjkljajem 3,0 % BDP za leto 2004 v proračunu za leto 2005 in dopolnitvi programa stabilnosti za november 2004 ter projekcijo 2,9 % BDP v napovedi služb Komisije iz jeseni 2004. Rezultat, boljši od pričakovanega, ki se je primerjal z oceno proračuna za leto 2005, je delno posledica tega, da je bil proti koncu leta 2004 davčni prihodek v večjih davčnih kategorijah bolj optimističen, kot je bilo pričakovati prej. Visoke cene nafte in s tem povezani višji javnofinančni prejemki od prodaje naravnega plina pospešujejo povečanje prihodkov. Poleg tega je bila rast odhodkov nižja kot predvidena predvsem zaradi počasnejše rasti v dajatvah za brezposelnost, manjše naložbe v infrastrukturo od predvidenih in nižji neto prispevki v EU. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 je ciklično prilagojen primanjkljaj padel z 2,0 % BDP v letu 2003, na 1,2 % BDP v letu 2004.

Delež bruto javnega dolga BDP se je s 54,3 % BDP v letu 2003 povečal na 55,2 % BDP v letu 2004[6], predvsem zaradi slabega gospodarskega položaja in obstoja znatnega nominalnega primanjkljaja. Delež dolga je tako ostal pod 60 % BDP referenčne vrednosti Pogodbe.

Tabela 1: Proračunski razvoj 2002–2004 (v % BDP) |

Rezultat | 2002 | 2003 | 2004 |

Javnofinančni saldo | -1,9 | -3,2 | -2,3 |

- Prihodki skupaj | 45,9 | 45,8 | 45,5 |

Od tega: tekoči davki | 12,0 | 11,2 | 11,0 |

socialni prispevki | 14,9 | 15,5 | 15,1 |

- Odhodki skupaj | 47,8 | 49,0 | 48,0 |

Od tega: kolektivna potrošnja | 11,3 | 11,4 | 11,4 |

socialni transferji | 13,3 | 14,0 | 14,0 |

iobrestna mera na odhodke | 3,1 | 2,9 | 2,9 |

bruto povečanje trajnih sredstev | 3,6 | 3,6 | 3,5 |

Primarni saldo | 1,1 | -0,3 | 0,4 |

Pm Davčna obremenitev | 40,1 | 40,0 | 39,9 |

Javni dolg | 52,6 | 54,3 | 55,7 |

Pm Ciklično prilagojen saldo | -2,3 | -2,0 | -1,2 |

Pm Ciklično prilagojen primarni saldo1 | 0,8 | 0,9 | 1,7 |

Pm Realni BDP1 (letna sprememba v odstotkih) | 0,6 | -0,9 | 1,3 |

Obrestna mera na odhodek, odhodki skupaj in saldo vključujejo zamenjave v skladu z določitvami, uporabljenimi v postopku čezmernega primanjkljaja. 1Gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2005. Vir: službe Komisije. |

3. PRIčAKOVANJA O PRORAčUNU ZA LETI 2005 IN 2006

Proračun za leto 2005 je bil predložen Parlamentu dne 21. septembra 2004 in bil kmalu zatem sprejet z nekaj manjšimi spremembami. Vsebuje nadaljnje ukrepe za zmanjševanje primanjkljaja v letu 2005, vključno s stroški pri odhodkih za zdravstveno oskrbo, povišanji stopenj dohodnine, zmanjšanim dostopom do dajatev za brezposelnost in višjimi premijami za invalidnost. Ukrepi, objavljeni v proračunu za leto 2005 (ki vključuje strukturni del ukrepov v paketu z dne 16. aprila 2004), prispevajo k prilagoditvi do pol odstotne točke BDP za leto 2005. Korektivni ukrepi so povsod prikazani kot večinoma strukturne narave.

V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 je za leto 2005 predviden javnofinančni primanjkljaj 2,0 % BDP (tabela 2). To se primerja z uradno določenim ciljem v zadnjem sporočilu (marec 2005) postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 2,1 %[7]. Realna rast BDP bi se v letu 2005 nekoliko upočasnila na 1,0 %, od 1,4 % v letu 2004. Vendar pa napoved četrtletnih profilov kaže na postopno izboljšanje med letom, ki vodi do povečanja davčnih prihodkov, predvsem na račun večjega dobička kapitalskih družb in samozaposlenih oseb. Poleg tega se od prejemkov prodaje naravnega plina pričakuje povečanje prihodka tudi v letu 2005. Na odhodkovni strani se pričakuje, da bo delež odhodkov v letu 2005 nekoliko padel. Obvladljiva rast državnih odhodkov odraža vpliv varčevalnih ukrepov in ničelno povečanje pogodbenega razmerja plač javnih uslužbencev ter plačil prispevkov za socialno varnost.

Za leto 2006 se bo po napovedi služb Komisije iz pomladi 2005 predvidoma realna rast BDP povečala na 2,0 % v letu 2006, kar vodi do pospeševanja prihodkov v skladu s pričakovanim ponovnim gospodarskim preobratom. Na podlagi predpostavk sedanje politike bi se objavljen primanjkljaj sorazmerno malo izboljšal, z 2,0 % BDP v letu 2005 na 1,6 % BDP, ker bi nadaljnje prihranke za socialno varnost, subvencije in plače javnega sektorja spremljali povečani odhodki za prevoz, varnost, na znanju temelječe gospodarstvo in nadomestila za omejitev vpliva reforme zdravstvenega zavarovanja o dohodku gospodinjstva.

Ciklično prilagojeni primanjkljaj naj bi se v letu 2005 opazno izboljšal in dosegel 0,4 % BDP, kar odraža trajno konsolidacijo proračuna. To bi pomenilo izboljšanje do 0,8 % BDP za drugo zaporedno leto, kar je več kot minimalna prilagoditev BDP v višini 0,5 % v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, ki jo je zahteval Svet. Iz tega sledi, da bi Nizozemska že v letu 2005 dosegla položaj proračuna blizu ravnovesja pod ciklično prilagojenimi pogoji. V skladu s sedanjimi politikami napoved služb Komisije iz pomladi pričakuje, da se bo ciklično prilagojeni saldo še izboljševal in dosegel ravnotežje v letu 2006. Velika razlika med merjenim in ciklično prilagojenim primanjkljajem odraža podaljšan gospodarski upad in pričakovano postopno izterjavo. Resnična rast BDP je padla pod stopnjo potencialne rasti v letu 2001 in pričakovati je, da bo ponovno dosegla potencialno rast le v letu 2006. Zato bi se negativna proizvodna vrzel povečala od ocenjenih 1,9 % BDP v letu 2003 na nekaj 2,5 % BDP v letih 2005 in 2006.

V skladu s priglasitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005, bi se javnofinančni dolg v letu 2005 povečal na 57,4 % BDP; to je podatek, ki je zelo blizu deleža dolga 57,6 % BDP, predvidenega v napovedi služb Komisije iz pomladi 2005. Nakup infrastrukture za prevoz plina vpliva v tem letu za 0,6 % BDP. Glede na predpostavke sedanje politike se bo delež dolga nekoliko povečal tudi v letu 2006, na 57,9 % BDP, kar je v skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi. Vendar bi delež dolga ostal pod 60 % BDP referenčne vrednosti Pogodbe.

Tabela 2: Projekcije za javne finance (v % BDP) |

2004 | 2005 | 2006 |

SP | Comm. | SP | Comm. (1) |

Javnofinančni saldo | -2,5 | -2,6 | -2,1 | -2,1 | -1,6 |

- Prihodki skupaj | 45,5 | 44,9 | 45,8 | 44,6 | 47,6 |

Od tega: tekoči davki | 11,0 | 24,8 | 11,1 | 24,7 | 11,2 |

socialni prispevki | 15,1 | 13,9 | 15,0 | 13,9 | 16,9 |

- Odhodki skupaj | 48,0 | 47,5 | 47,9 | 46,7 | 49,3 |

Od tega: kolektivna potrošnja | 11,4 | 17,5 | 11,4 | 17,2 | 11,4 |

obrestna mera na odhodke | 2,9 | 2,9 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |

bruto povečanje trajnih sredstev | 3,5 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,4 |

Primarni saldo | 0,4 | 0,3 | 0,8 | 0,7 | 1,2 |

Javni dolg | 55,7 | 58,1 | 57,6 | 58,6 | 57,9 |

Pm Ciklično prilagojen saldo | -1,2 | -1,2 | -0,4 | -1,3 | 0,0 |

Pm Ciklično prilagojen primarni saldo | 1,7 | 0,3 | 2,5 | 0,7 | 2,9 |

Realni BDP (letna sprememba v odstotkih) | 1,3 | 0,75 | 1,0 | 1,5 | 2,0 |

Viri: v marcu 2005 priglasitev postopka za leto 2004, dopolnitev programa stabilnosti za november 2004, nacionalni računovodski podatki za leto 2004 in napoved služb Komisije za pomlad 2005 (Comm.). Ciklično prilagojen saldo za program stabilnosti, ki so ga izračunale službe Komisije na podlagi predlogov, danih v programu (razlika glede na Comm. odraža različne makroekonomske scenarije). Upoštevajte, da je po poročanju o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005, Nizozemska objavila statistike in Eurostatu sporočila popravljen (nižji) primanjkljaj za leto 2004, 2,3 % BDP (glej tabelo 1). (1) Prevzemanje trenutno znanih politik. |

4. SKLEPI

Nizozemski organi so upoštevali priporočilo Sveta z dne 2. junija 2004, ki je bilo izdano v skladu s členom 104(7). Priporočilo so še zlasti upoštevali, da bi v skladu s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 odpravili stanje čezmernega primanjkljaja, kar je v tej zadevi pomenilo najkasneje v letu 2005. Pravzaprav so primanjkljaj že leta 2004 zmanjšali na 2,3 % BDP, precej pod mejo 3 %. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2005 se po sedanjih politikah pričakuje zmanjšanje primanjkljaja na 2,0 % BDP v letu 2005 kot odgovor na nadaljnja davčna utesnjevanja, vsebovana v proračunu za leto 2005, in nadaljnji padec na 1,6 % BDP v letu 2006 ob navedbi, da sprejeti ukrepi povzročajo dolgotrajno zmanjšanje proračunskega primanjkljaja. Ciklično prilagojen saldo se je v letu 2004 občutno izboljšal, od 0,8 % BDP na 1,2 % BDP primanjkljaja. Pričakuje se padec za nadaljnjih 0,8 % BDP in zavzemanje za stališče blizu salda v letu 2005, ki bi bil izvajan v letu 2006. V skladu s priglasitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005 je delež dolga dosegel 55,2 % BDP v letu 2004, povečanje s 54,3 % BDP v letu 2003; v skladu z napovedjo iz pomladi 2005 je predvideno, da bo ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP v letih 2005 in 2006.

Zato iz celovite ocene sledi, da so nizozemski organi že v letu 2004 zmanjšali stanje čezmernega primanjkljaja v letu 2004 v skladu s pogoji Priporočila Sveta z dne 2. junija 2004. Komisija zato predlaga Svetu, da razveljavi odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem.

Priporočilo za

ODLOČBA SVETA

o razveljavitvi Odločbe z dne 2. junija 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije, ob upoštevanju naslednjega:

(1) Z Odločbo Sveta 2005/136/ES z dne 2. junija 2004[8] na priporočilo Komisije in v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bilo odločeno, da je čezmerni primanjkljaj na Nizozemskem obstojal.

(2) V skladu s členom 104(7) Pogodbe je Svet na Nizozemsko naslovil priporočilo z namenom, da se to stanje odpravi[9]. To priporočilo je v povezavi s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[10] določilo leto 2005 kot končni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

(3) V skladu s členom 104(12) Pogodbe se odločba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

(4) Opredelitvi pojmov „vlada“ in „primanjkljaj“ sta določeni v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, sklicujoč se na drugo izdajo Evropskega sistema integriranih gospodarskih računov (ESR). Podatke za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem zagotovi Komisija.

(5) Na osnovi podatkov, ki jih priskrbi Komisija po poročanju Nizozemske pred 1. marcem 2004 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[11], kakor je bil spremenjen z Uredbo Sveta (ES) št. 475/2000[12] o naknadnem poročanju o revidiranih javnofinančnih računih za Eurostat z dne 31. marca 2005 in o napovedi služb Komisije iz pomladi 2005, lahko oblikujemo naslednje zaključke:

- Javnofinančni primanjkljaj za leto 2004 se ocenjuje na 2,3 % BDP, v primerjavi s 3,2 % v letu 2003. Rezultat za leto 2004 je skladen s priporočilom Sveta, izdanim na osnovi člena 104(7), zlasti glede zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP najkasneje do leta 2005. Davčna prilagoditev je bila izvedena leta 2004 v obliki znatnih varčevalnih ukrepov, ki so delno vsebovani v proračunu za leto 2004, delno pa sklenjeni v dodatnem usklajevalnem paketu dne 16. aprila 2004. Poleg tega so davčni prihodki večji od pričakovanih in dodatni prejemki od prodaje naravnega plina kot odgovor na previsoke cene nafte pomagali zmanjšati primanjkljaj.

- Sprejeti proračunski ukrepi so usmerjeni k zagotavljanju trajnega izboljšanja javnofinančnega salda. Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva v letu 2005 nadaljnje upadanje javnofinančnega primanjkljaja na 2,0 % BDP, v veliki meri kot odgovor na varčevalne ukrepe, ki so v glavnem strukturne narave, da dosežejo 0,5 % BDP. To je v skladu s pričakovanim uradnim ciljem primanjkljaja v višini 2,1 % BDP. Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 na osnovi sedanjih znanih politik predvideva nadaljnji padec primanjkljaja na 1,6 % BDP, ki kaže na dolgotrajno zmanjšanje proračunskega primanjkljaja.

- Konsolidacija proračuna bo podprta z zmanjševanjem ciklično prilagojenega primanjkljaja, za katerega se pričakuje, da bo blizu ravnovesja potem, ko je bil čezmerni primanjkljaj zmanjšan. Ciklično prilagojen primanjkljaj je v letu 2004 občutno padel na 1,2 % BDP, v primerjavi z 2,0 % BDP v letu 2003. Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva nadaljnje zmanjšanje ciklično prilagojenega primanjkljaja v letu 2005 z drugim 0,8 % BDP na 0,4 % BDP, kar je blizu ravnovesja in padec na 0,0 % BDP v letu 2006.

- V skladu s priglasitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005, se je delež javnega dolga v letu 2004 obdržal pod 60 % BDP referenčne vrednosti. Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva, da bo v letih 2005 in 2006 ostal pod to mejo.

(6) Odločbo 2005/136/ES je zato treba razveljaviti.

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je bilo zmanjšanje stanja čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem dokončano v letu 2004, v skladu s pogoji priporočila, ki je bilo naslovljeno na Nizozemsko dne 2. junija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe.

Člen 2

Odločba 2005/136/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] To je bila revizija primanjkljaja navzgor glede na vrednost 2,98 % BDP, iz obvestila z dne 1. marca 2004. Razlog je predvsem za lokalno skupnost višji primanjkljaj od pričakovanega, za katerega bolj zgodaj ni bilo na razpolago predhodnih podatkov za celotno leto 2003.

[2] Odločba Sveta 2005/136/ES, objavljena dne 18.2.2005 v Uradnem listu: UL L 047, str. 26.

[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf

[4] Svet Evropske unije, Sporočilo za javnost 13017/04 (Tisk 284) z dne 21. oktobra 2004.

[5] Proračun za leto 2004 ima ciljni primanjkljaj v višini 2,3 % BDP, vendar osnovi projekcij od poletja 2003, ki so hitro zastarele, ker so bile predpostavke o gospodarski rasti previsoke in proračunski rezultati, ki so bili na voljo po proračunu 2004, so bili slabši kot je bilo pričakovati.

[6] To je prilagajanje navzdol v posodobljenih nacionalnih računovodskih podatkih z dne 31. marca 2005 v primerjavi z deležem dolga 55,7 % BDP, sporočenega dne 28. februarja 2005.

[7] Izhodišče primanjkljaja za leto 2004, ki je nekoliko nižje od tistega iz napovedi služb Komisije iz pomladi, lahko ima ugoden osnovni vpliv v letu 2005. Iz trenutnih podatkov pa ni razumljivo, v kolikšnem obsegu se bodo finance lokalnih skupnosti strukturno izboljšale v letu 2004, s pozitivnim vplivom tudi v naslednjih letih.

[8] Odločba Sveta z dne 2. junija 2004 je bila objavljena v UL L 047, 18.2.2005, str. 26.

[9] Priporočilo Sveta z dne 2. junija 2003.

[10] UL L 110, 2.8.1997, str. 6.

[11] UL L 18, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 351/2002 (UL L 55, 26.2.2002, str. 23).

[12] UL L 58, 3.3.2000, str. 1.