1. UVOD

Mehanizem za sodelovanje in preverjanje (v nadaljnjem besedilu: MeSP) je bil uveden ob pristopu Romunije k Evropski uniji leta 2007 za odpravo pomanjkljivosti na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Od takrat se v poročilih MeSP navajajo specifična priporočila, ki dajejo usmeritve v podporo prizadevanjem romunskih organov, z njimi pa se spremlja tudi njihov napredek. Kot je poudaril Svet, se bo MeSP prenehal izvajati, ko bodo zadovoljivo izpolnjena vsa štiri merila, ki veljajo za Romunijo.

V poročilu MeSP iz januarja 2017 je Komisija pregledala dosežke, opredelila nerešene izzive ter določila ključne preostale korake, potrebne za dosego ciljev MeSP. V ta namen je Komisija pripravila dvanajst ključnih priporočil, na podlagi katerih se bo, če bodo izpolnjena, postopek MeSP zaključil. V poročilu je bilo poudarjeno, da bo hitrost procesa odvisna od tega, kako hitro bo Romunija sposobna ta priporočila nepovratno izpolniti, ter tudi, ali se bo uspela izogniti negativnim korakom, ki bi postavljali pod vprašaj napredek, dosežen v preteklih desetih letih.

Zato v tej fazi procesa MeSP to poročilo predstavlja napredek, dosežen pri izpolnjevanju priporočil iz poročila iz januarja 2017. To poročilo je tako kot v prejšnjih letih rezultat temeljite analize, ki jo je Komisija izvedla na podlagi tesnega sodelovanja z romunskimi institucijami, pri tem pa je upoštevala tudi prispevke civilne družbe in drugih zainteresiranih strani, vključno z drugimi državami članicami.

Predsednik Jean-Claude Juncker je v svojem govoru o stanju v Uniji septembra 2017 poudaril pomen pravne države in neodvisnosti sodstva, kar morajo spoštovati vse države članice EU, ne le tisti, ki sta vključeni v MeSP. Zaradi tega je še pomembneje, da se prepreči ozračje konfrontacij med različnimi vejami države, ki bi imelo škodljive posledice za neodvisnost sodstva, kar je problem, ki je bil opažen v poročilu iz januarja 2017 in ki v referenčnem obdobju tega poročila ni bil odpravljen.

Komisija na podlagi svoje analize napredka v Romuniji v celotnem procesu MeSP od leta 2007 in na podlagi napredka, doseženega od objave poročila iz januarja 2017, še vedno meni, da bo Romunija z lojalnim sodelovanjem med državnimi institucijami, odločno politično usmeritvijo, ki bo utrjevala že doseženi napredek, in spoštovanjem neodvisnosti sodstva sposobna izpolniti preostala neizpolnjena priporočila MeSP v bližnji prihodnosti.

Komisija namerava napredek oceniti proti koncu leta 2018 in je pripravljena zagotoviti dodatno pomoč, da bi Romuniji pomagala izvesti neizpolnjena priporočila, da se okrepi nepovratnost napredka, s čimer bi se mehanizem zaključil.

2. SPLOŠNO STANJE

Poročilo iz januarja 2017, ki je ocenjevalo dosežke v desetletnem obdobju, je pokazalo, da je Romunija dosegla velik napredek pri izpolnjevanju meril MeSP. Vzpostavljenih je bilo več ključnih institucij in sprejete veliko pomembne zakonodaje. Ni manjkalo veliko do dokončanja reform kazenskih in civilnih zakonikov. Poročilo je potrdilo, da se je romunski pravosodni sistem temeljito reformiral in da je sodstvo večkrat dokazalo svojo strokovnost, neodvisnost in odgovornost. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bilo sprejetih več notranjih zaščitnih ukrepov, ki preprečujejo nenaden preobrat napredka. Dvanajst ključnih priporočil iz poročila iz januarja 2017 je bilo oblikovanih, da bi se odpravile preostale ugotovljene pomanjkljivosti. Večina jih je osredotočena na pristojnosti in odgovornost, ki se zahtevajo od romunskih organov, ter na notranje zaščitne ukrepe, potrebne za zagotovitev nepovratnosti rezultatov.

Romunska vlada je pozdravila ta pristop in večkrat potrdila svojo zavezanost k izpolnjevanju priporočil MeSP. V parlamentu sta tako parlamentarna večina kot tudi opozicija pokazali pripravljenost na konstruktiven dialog in se pozitivno odzvali na nekatera priporočila.

Vendar so kljub zavezi vlade, da si bo prizadevala za čimprejšnji zaključek MeSP, na napredek pri izpolnjevanju priporočil MeSP iz januarja 2017 vplivale politične razmere. Romunija je v devetih mesecih od poročila iz januarja 2017 zamenjala dve vladi, zaradi vse večjih napetosti med vejami državnih oblasti (parlament, vlada in sodstvo) pa je bilo sodelovanje med njimi vse težje.

Poleg tega so pozitivni napredek in nadaljnje dobre rezultate pravosodnih institucij v boju proti korupciji v veliki meri zamajali dogodki, kot sta bila sprejetje izrednega odloka vlade o dekriminalizaciji nekaterih kaznivih dejanj korupcije, kot je zloraba uradnega položaja, s strani prejšnje vlade in predloga zakona o pomilostitvi januarja 2017. Z močno razširjenimi protesti po vsej Romuniji je bilo izraženo nasprotovanje tem ukrepom. Čeprav sta vlada in parlament izredni odlok razveljavila, so ti dogodki v javnost zasejali dvome.

Polemika se je vnela tudi ob razpravi o predlaganih spremembah pravosodne zakonodaje, ki poteka od konca avgusta. Vrhovni sodni svet je pri posvetovanju dvakrat zavrnil predloge zakonodaje zaradi vprašanj, kot je neodvisnost sodstva. Pomisleke o tem je izrazil predsednik Romunije, pojavili pa so se tudi v civilni družbi. Pripravljena je bila tudi peticija, v kateri je bilo zahtevano, da se spoštuje mnenje vrhovnega sodnega sveta, ki jo je podpisala večina romunskih sodnikov. Trije pravosodni zakoni iz leta 2004 urejajo status sodnikov in tožilcev ter organizacijo in delovanje sodišč, tožilstev in samega vrhovnega sodnega sveta. Neposredno vplivajo na neodvisnost sodstva in pravosodni sistem na splošno, trenutno veljavni zakoni pa so bili pomemben element pozitivne ocene Komisije iz januarja. Nekatere od predlaganih sprememb so zajemale vprašanja, kot so vloga pravosodne inšpekcije, osebna odgovornost sodnikov, pa tudi imenovanje višjih tožilcev. To so vprašanja, ki se dotikajo neodvisnosti sodstva in pri katerih so spremembe sprožile pomisleke o tem, ali bi bilo treba ponovno preučiti oceno glede napredka na področju neodvisnosti pravosodnega sistema iz poročila iz januarja 2017. Močna negativna reakcija sodstva in delov civilne družbe je izhajala predvsem iz vprašanja neodvisnosti sodstva.

Sposobnost vlade in parlamenta, da zagotovita odprt, pregleden in konstruktiven zakonodajni proces na področju pravosodne zakonodaje, bo ključnega pomena. Splošno gledano je proces, v katerem se spoštuje neodvisnost sodstva in ustrezno upošteva njegovo mnenje, pri čemer se izhaja tudi iz mnenja Beneške komisije, predpogoj za trajnost reforme in pomemben element pri izpolnjevanju meril MeSP.

Kritika sodstva in sodnih odločb je še vedno problematičen del javne razprave. To je v nasprotju s pozitivnimi ugotovitvami Komisije o vlogi sodnikov pri izvajanju reform, ki jih je podprl Svet, in s potrebo po spoštovanju neodvisnosti sodstva. Sprejemanje in spoštovanje pravnomočnih sodb ter zagotavljanje, da lahko sodniki neovirano opravljajo svoje službene obveznosti, so bistvenega pomena, tudi za izpolnitev pogoja, določenega v januarskem poročilu.

3. OCENA NAPREDKA PRI IZPOLNJEVANJU MERIL MeSP NA PODLAGI PRIPOROČIL IZ POROČILA MeSP IZ JANUARJA 2017

3.1 Prvo merilo: Neodvisnost sodstva in reforma pravosodja

3.1.1 Neodvisnost sodstva