SL ECB-PUBLIC  
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 27. marca 2019 
o postopku sodnega varstva nekdanjih imetnikov kvalificiranih obveznosti bank 
(CON/2019/13) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je 1. februarja 2019 prejela zahtevo Ministrstva za finance Republike 
Slovenije za mnenje o predlogu zakona o postopku sodnega varstva nekdanjih imetnikov kvalificiranih 
obveznosti bank (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje in šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije, na pravila v zvezi s finan čnimi institucijami, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih 
institucij in trgov, ter na naloge, prenesene na ECB v skladu s členom 127(6) Pogodbe. V skladu s prvim 
stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB. 
 1. Namen predloga zakona 
1.1 Glavni cilj predloga zakona je odpraviti prot iustavnost, ki jo je ugotovilo Ustavno sodiš če Republike 
Slovenije v odlo čbi št. U-I-295/13-260 z dne 19. oktobra 2016 (v nadaljnjem besedilu: odlo čba iz 
leta 2016), in sicer protiustavnost nekaterih dolo čb Zakona o ban čništvu (ZBan-1)
2, ki urejajo 
odgovornost Banke Slovenije za škodo v zvezi z izrednimi ukrepi, ki jih je izrekla. Po dolo čbah, ki 
jih je Ustavno sodiš če presojalo3, je bila Banka Slovenije pooblaš čena za izrekanje izrednih 
ukrepov prenehanja ali konverzije kvalificiranih obveznosti med reorganizacijo banke, ki ni izpolnjevala minimalnih kapitalskih in likvidnostnih zahtev ali je bilo verjetno, da jih ne bo 
izpolnjevala, in sicer tako, da bi lahko prišlo do odvzema dovoljenja za opravljanje ban čnih storitev. 
1.2 Ustavno sodiš če je sicer potrdilo, da je bila pravna podlaga za izredne ukrepe, ki jih je Banka 
Slovenije izrekla v letih 2013 in 2014, v zvezi s prenehanjem podrejenih instrumentov skladna z 
Ustavo Republike Slovenije
4, vendar pa je odlo čilo, da je bil protiustaven 350.a člen ZBan-1, ki je 
                                                 
1  Odlo čba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
2 Zakon o ban čništvu (Uradni list RS, št. 99/10 – uradno pre čiščeno besedilo, 52/11 – popr., 9/11 – ZPlaSS-B, 35/11, 
59/11, 85/11, 48/12, 105/12, 56/13, 63/13 – ZS-K, 96/13, 25/15 – ZBan-2, 27/16 – ZSJV in 44/16 – ZRPPB). 
3  253., 253.a, 253.b, 260.a, 260.b, 261.b, 261.c, 261.d, 261.e in 262.a člen, drugi odstavek 262.b člena ter 346., 347., 
350. in 350.a člen ZBan-1. 
4  Ustava Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 33/91-I, 42/97 – UZS68, 66/00 – UZ80, 24/03 – UZ3a, 47, 68, 69/04 – 
UZ14, 69/04 – UZ43, 69/04 – UZ50, 68/06 – UZ121,140,143, 47/13 – UZ148, 47/13 – UZ90,97,99 in 75/16 – UZ70a). 
ECB-PUBLIC  
2 urejal sodno varstvo. Ta sklep je temeljil na ugotovitvi Ustavnega sodiš ča, da postopek sodnega 
varstva na podlagi 350.a člena ZBan-1 ni zagotavljal u činkovitega sodnega varstva nekdanjih 
imetnikov kvalificiranih obveznosti bank, ki so jih prizadeli izredni ukrepi Banke Slovenije. Ustavno 
sodišče je odlo čilo, da mora zakonodajalec protiustavnost odpraviti v šestih mesecih po objavi 
odločbe Ustavnega sodiš ča, in dalo zakonodajalcu dodatne usmeritve, kako naj najbolje zagotovi 
učinkovitejše sodno varstvo. 
1.3 Glavni namen predloga zakona je odpraviti protiustavnost, ki jo je ugotovilo Ustavno sodiš če 
Republike Slovenije in se nanaša na sodno varstvo, zagotovljeno nekdanjim imetnikom 
kvalificiranih obveznosti bank, ki so jih prizadeli izredni ukrepi Banke Slovenije. V nadaljevanju so povzeti klju čni elementi predloga zakona. 
1.4 Predlog zakona predpisuje posebna postopkovna pravila za sodno varstvo nekdanjih imetnikov 
kvalificiranih obveznosti bank, ki se razlikuj ejo od splošnih pravil in med drugim omogo čajo 
združitev sodnih postopkov, v katerih so stranke v podobnem položaju, za skupno in enotno 
obravnavanje tožb, ki se nanašajo na posamezno banko, ki ji je Banka Slovenije izrekla izredne ukrepe. Tožba za povrnitev škode se lahko vloži po preteku treh mesecev od uveljavitve predloga 
zakona in najpozneje v petnajstih mesecih od uveljavitve predloga zakona. Predlog zakona dolo ča 
dvofazni postopek odlo čanja. Najprej bi sodiš če v obliki vmesne sodbe izdalo odlo čitev o obstoju 
podlage za zahtevek do Banke Slovenije. Tožnik bi nato postavil zahtevek o višini škode 
najpozneje v šestdesetih dneh od pravnomo čnosti vmesne sodbe. Banka Slovenije bi v tridesetih 
dneh od pravnomo čnosti vmesne sodbe pripravila in sodiš ču vročila poimenski seznam višine 
škode, ki so jo utrpeli tožniki, ter pripravila in posameznemu tožniku vro čila individualni izra čun 
višine škode, ki jo je ta utrpel. Tožniki bi lahko v svojem šestdesetdnevnem roku podali pripombe 
na seznam, ki ga je pripravila Banka Slovenije. Sodiš če bi nato izdalo kon čno sodbo, s katero bi 
odločilo o višini tožbenega zahtevka za vsakega posameznega tožnika. 
1.5 Predlog zakona ureja postopke, ki so že v teku ali bodo v teku, v katerih nekdanji imetniki 
kvalificiranih obveznosti bank uveljavljajo odškodninsko varstvo po 350.a členu ZBan-1. 
 350.a člen ZBan-1 dolo ča, da lahko delni čarji, upniki in druge osebe, katerih pravice so prizadete 
zaradi u činkov odlo čbe Banke Slovenije o izrednem ukrepu, od Banke Slovenije zahtevajo 
povrnitev škode ob upoštevanju 223.a člena ZBan-1, če dokažejo, da je škoda, ki je nastala zaradi 
učinkov izrednega ukrepa, višja, kot bi bila v primeru, če izredni ukrep ne bi bil izre č
en. 223.a člen 
ZBan-1 je dolo čal, da morajo Banka Slovenije in osebe, ki delujejo v njenem imenu, pri izvajanju 
pristojnosti nadzora ravnati s skrbnostjo dobrega strokovnjaka. Kakor je potrdilo Ustavno sodiš če in 
kakor je navedeno tudi v obrazložitvi predloga zakona, je odgovornost Banke Slovenije po 
350.a členu ZBan-1 odgovornost sui generis  (posebej urejena odškodninska odgovornost)5. 
 Predlog zakona izrecno navaja materialne dolo čbe ZBan-1, ki naj jih sodiš če upošteva pri 
ugotavljanju, ali je tožnik upravi čen do povra čila škode. V 19. členu predloga zakona so dolo čene 
smernice, kako naj sodiš če pri ugotavljanju upravi čenosti do povra čila škode deluje čim bolj 
                                                 
5  Glej 120. to čko obrazložitve odlo čbe iz leta 2016 in stran 16 uvoda k predlogu zakona. 
ECB-PUBLIC  
3 gospodarno6. V postopku ugotavljanja upravi čenosti tožnika do povra čila škode mora sodiš če 
ugotoviti, ali je Banka Slovenije izredne ukrepe, ki se nanašajo na kvalificirane obveznosti, izrekla v skladu s pogoji, dolo čenimi v ZBan-1
7. Po predlogu zakona mora sodiš če med drugim presoditi, ali 
je bila ocena izpolnjevanja potrebnih pogojev za uporabo izrednih ukrepov iz 253.a člena ZBan-18, 
vključno s pregledom kakovosti sredstev zadevne banke, izvedena v skladu z ustreznimi dolo čbami 
ZBan-1. Pri tem so glavni vidiki, ki jih mora sodiš če presoditi v skladu s pogoji iz predloga zakona: 
(i) ali so metoda in izhodiš ča, na katerih temelji metoda, v obsegu, ki je vplival na oceno, v 
nasprotju z ZBan-1, pravili Evropske unije o državnih pomo čeh in standardi nadzora bank, kot so 
jih določili ECB, Evropska komisija in Evropski ban čni organ (EBA); (ii) ali so bile metode in 
izhodišča, na katerih temelji metoda, uporabljeni napa čno in je napa čna uporaba vplivala na oceno; 
(iii) ali na čin pridobitve podatkov, ki so bili uporabljen i pri pripravi ocene, vzbuja utemeljen dvom o 
tem, ali so bili uporabljeni izvirni podatki, in je to vplivalo na oceno ter (iv) ali obstaja utemeljen 
dvom o strokovnosti in neodvisnosti osebe, ki je izdelala oceno vrednosti sredstev banke, ki je bila uporabljena za oceno, in zato te ocene ni primerno upoštevati kot ustrezne podlage za odlo čitev
9. 
 V primeru spora glede izpolnjevanja pogojev za uporabo izrednih ukrepov mora Banka Slovenije v 
zvezi s prenehanjem ali konverzijo kvalificiranih obveznosti banke zagotoviti, da posamezni upnik zaradi teh ukrepov ne utrpi ve čjih izgub, kot bi jih utrpel v primeru ste čaja banke, v skladu z 
načelom, da noben upnik ne sme biti na slabšem kot v primeru insolventnosti
10. Dokazno breme 
nosi Banka Slovenije11. 
1.6 Predlog zakona dolo ča, da se lahko tožba za povrnitev škode na podlagi 350.a člena ZBan-1 vloži 
samo proti Banki Slovenije. Odškodnino za škodo, ki je nastala zaradi izrednih ukrepov, mora zato izplačati Banka Slovenije. Kakor je navedeno v obrazložitvi predloga zakona, znaša skupna 
vrednost kvalificiranih obveznosti, ki so prenehale zaradi izrednih ukrepov, ki jih je Banka Slovenije izrekla na podlagi ZBan-1, in s tem potencialni znesek škode, ki bi jo morala kriti Banka Slovenije, 
963.197.453,89 EUR
12. 
1.7 Sredstva za izpla čilo odškodnine samostojno zagotovi Banka Slovenije iz lastnih sredstev do višine 
za ta namen oblikovanih rezervacij in splošnih rezerv, ki so oblikovane v skladu z Zakonom o Banki 
Slovenije13. Če sredstva, potrebna za izpla čilo odškodnine, presegajo višino za ta namen 
oblikovanih rezervacij in splošnih rezerv, razliko za časno založi Republika Slovenija. Republika 
Slovenija in Banka Slovenije uredita to za časno izpla čilo denarnih sredstev v dogovoru, ki ga 
                                                 
6  Kakor je navedeno v obrazložitvi 19. člena predloga zakona. 
7  Prvi odstavek 253.a člena in 261.a do 261.c člen ZBan-1. 
8  Pogoji, dolo čeni v 253.a členu ZBan-1, so: (i) v zvezi z banko je podano pove čano tveganje; (ii) niso podane 
okoliščine, iz katerih bi izhajalo, da bodo razlogi za to pove čano tveganje v ustreznem roku verjetno odpravljeni, 
(iii) ni verjetno, da bi lahko z drugimi ukrepi Banke Sl ovenije na podlagi ZBan-1 banka v ustreznem roku dosegla 
kratkoročno in dolgoro čno kapitalsko ustreznost ali ustr ezen likvidnostni položaj, in (iv) izredni ukrepi so v javnem 
interesu zaradi prepre čitve ogroženosti stabilnosti finan čnega sistema. 
9  Glej 19. člen predloga zakona. 
10  Glej peti odstavek 261.a člena ZBan-1. 
11  Glej 14. člen predloga zakona. 
12  Glej stran 7 uvoda k predlogu zakona. 
13  Zakon o Banki Slovenije (Uradni list RS, št. 72/06 – uradno pre čiščeno besedilo, 59/11 in 55/17). 
ECB-PUBLIC  
4 skleneta v dvanajstih mesecih po uveljavitvi predloga zakona14. Predlog zakona dolo ča, da mora 
Banka Slovenije povrnitev za časno založenih denarnih sredstev na črtovati v finan čnem načrtu ter 
zagotoviti, da povrnitev teh denarnih sredstev ne povzro či primanjkljaja prihodkov nad odhodki, ki 
ga ni mogo če pokriti iz obstoje čih splošnih rezerv Banke Slovenije15. 
1.8 Predlog zakona dolo ča eno izjemo od njegove obvezne uporabe, in sicer za primere, kadar 
kazensko sodiš če s pravnomo čno sodno odlo čbo ugotovi, da je bilo v zvezi z odlo čbo Banke 
Slovenije o izrednih ukrepih storjeno kaznivo dejanje. V takih primerih se bodo namesto posebnih 
določb predloga zakona uporabila splošna pravila za povrnitev škode in splošni postopek. 
1.9 Predlog zakona dolo ča pravila za dvostopenjsko razkritje dokumentov in informacij v zvezi z 
odločbami o izrednih ukrepih, ki jih je izdala Banka Slovenije. 
 Prvi č, Banka Slovenije mora na svoji spletni strani objaviti: (i) odlo čbo, s katero je bil izre čen izredni 
ukrep; (ii) dokumente, iz katerih je razvidna vsebina pogodbenega razmerja med Banko Slovenije 
in osebo, ki je izdelala ocene vrednosti sredstev banke v skladu s prvim odstavkom 261.b člena 
ZBan-1; (iii) dokumente, iz katerih je ra zvidna vsebina pogodbenega razmerja med Banko 
Slovenije in izvajalci pregleda kakovosti sredstev, obremenitvenih testov in cenilcev nepremi čnin, 
ter (iv) poro čila obremenitvenih testov16. Pred tako objavo na spletni strani Banke Slovenije je treba 
prekriti vse osebne in zaupne podatke ter poslovne skrivnosti17. 
 Drugi č, Banka Slovenije mora za vsako banko, ki ji je bil izre čen izredni ukrep, vzpostaviti 
podatkovno sobo v dislociranih enotah na obmo čju, na katerem je bil v času izreka izrednega 
ukrepa sedež te banke. Nekdanji imetniki kvalificiranih obveznosti bank (tj. tožniki) imajo pravico do 
pridobitve vseh podatkov in dokumentov, ki so bili upoštevani pri izreku izrednih ukrepov18. V 
dokumentih, ki bodo na voljo v podatkovni sobi, se bodo prekrili osebni podatki19, osebe, ki bodo 
želele dostopati do podatkovne sobe, pa bodo morale podpisati izjavo o varovanju zaupnosti20. 
Poleg tega predlog zakona dolo ča, da lahko nekdanji imetniki kvalificiranih obveznosti bank 
sodišču predlagajo, da naloži Banki Slovenije (in nekaterim drugim subjektom, kot so Republika 
Slovenija, ra čunsko sodiš če, centralna depotna družba, Agencija za trg vrednostnih papirjev, 
Agencija za zavarovalni nadzor, Družba za upravljanje terjatev bank in banka, ki ji je bil izre čen 
izredni ukrep), da sodiš ču predloži dokumente, ne da bi prekrila osebne ali zaupne podatke, pri 
čemer mora sodiš če razkritje dokazov omejiti na obseg, ki je potreben in sorazmeren, ter 
zagotoviti, da se sprejmejo u činkoviti ukrepi za zaš čito teh podatkov, na primer izklju čitev javnosti 
iz sodnega postopka in dovolitev pregleda zgolj dolo čenim subjektom. 
                                                 
14  V dogovoru stranki dolo čita postopke in merila za izra čun in dolo čitev višine denarnih sredstev, ki so potrebna za 
začasno založitev. 
15   Glej 24. člen predloga zakona. 
16   Glej prvi odstavek 6. člena predloga zakona. 
17   Glej drugi odstavek 6. člena predloga zakona. 
18   Glej 7. člen predloga zakona. 
19   Glej drugi odstavek 7. člena predloga zakona. 
20   Glej četrti odstavek 7. člena predloga zakona. 
ECB-PUBLIC  
5 1.10 Zaradi zagotavljanja u činkovitosti varovanja dokumentov in podatkov v podatkovni sobi predlog 
zakona dolo ča globe za kršitve21. Predlog zakona dolo ča, da je Banka Slovenije tudi prekrškovni 
organ, ki odlo ča o kršitvah dolo čb o varovanju zaupnosti in izreka globe v skladu z Zakonom o 
prekrških22. 
 
2. Pripombe  
2.1 Prepoved denarnega financiranja 
2.1.1 ECB je izdala mnenje že o dveh prejšnjih razli čicah predloga zakona23. Po prvi razli čici predloga 
zakona bi morala odškodnino za škodo, ki je nastala zaradi izrednih ukrepov, izpla čati Banka 
Slovenije ali Republika Slovenija in v primeru, če bi bila Banka Slovenije prosta odgovornosti za 
škodo, bi morala odškodnino izpla čati Republika Slovenija24. Po drugi razli čici predloga zakona bi 
sicer za škodo odgovarjala Banka Slovenije, vendar pa je bilo tudi dolo čeno, da lahko Banka 
Slovenije zoper Republiko Slovenijo vloži tožbo in v lo čenem sodnem postopku dokaže, da ni 
odgovorna za škodo, ki je nastala zaradi izre čenih izrednih ukrepov25. Trenutna razli čica predloga 
zakona odgovornosti Republike Slovenije ne omenja. 
2.1.2 Kakor je ECB izpostavila v prejšnjih mnenjih, zahteva, da mora Banka Slovenije izpla čati 
odškodnino, v delu, kjer bi zaradi nje Banka Slovenije prevzela obveznost Republike Slovenije, ne 
bi bila skladna s prepovedjo denarnega financiranja, dolo čeno v členu 123 PDEU26. Kakor ECB 
redno poudarja, se naloge v zvezi z reševanjem lahko štejejo za naloge centralnega ban čništva, 
pod pogojem, da ne ogrožajo neodvisnosti NCB v skladu s členom 130 Pogodbe, vendar pa 
izvajanje teh nalog s strani centralnih bank ne sme vklju čevati financiranja skladov za reševanje ali 
drugih finan čnih ureditev v zvezi s postopki reševanja, saj so to naloge države27. V tej zvezi je treba 
izpostaviti, da Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta28 določa, da se sheme za 
financiranje reševanja lahko uporabijo za pla čilo nadomestila delni čarjem ali upnikom, če se pri 
vrednotenju, opravljenem za namene ocenjevanja, ali bi bili delni čarji in upniki deležni boljše 
obravnave, če bi bil za institucijo v postopku reševanja uveden obi čajen insolven čni postopek, 
ugotovi, da ima kateri koli delni čar ali upnik ve čje izgube, kot bi jih imel po obi čajnih insolven čnih 
postopkih29. Prav tako je treba izpostaviti, da Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in 
                                                 
21   Glej 25. člen predloga zakona. 
22  Zakon o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno pre čiščeno besedilo, 21/13, 111/13, 74/14 – odl. US, 92/14 – 
odl. US, 32/16 in 15/17 – odl. US). 
23  Glej Mnenje CON/2017/16 in Mnenje CON/2017/41. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na 
naslovu www.ecb.europa.eu . 
24  Glej odstavek 1.4 Mnenja CON/2017/16. 
25  Glej odstavek 1.4 Mnenja CON/2017/41. 
26 Za potrebe prepovedi denarnega financiranja člen 1(1)(b)(ii) Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 opredeljuje „druge vrste 
kreditov“ med drugim kot „vsa financiranja obveznosti javnega sektorja nasproti tretjim osebam“. 
27  Glej npr. odstavek 3.2.3 Mnenja CON/2016/28. 
28  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter 
reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb 
(EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190). 
29  Glej člen 75 in člen 101(1)(e) Direktive 2014/59/EU. 
ECB-PUBLIC  
6 Sveta30 na eni strani predvideva, da se lahko sklad za reševanje uporabi za pla čilo nadomestila 
delničarjem ali upnikom, če so po vrednotenju utrpeli ve čjo izgubo, kot bi jo utrpeli po obi čajnem 
insolvenčnem postopku, na drugi strani pa dolo ča, da v primeru nepogodbene odgovornosti Enotni 
odbor za reševanje nadomesti vsako škodo, ki jo povzro či sam ali jo povzro čijo njegovi uslužbenci 
pri opravljanju svojih nalog31. Predlog zakona bi moral vzpostaviti ureditev odgovornosti, iz katere 
bi bilo jasno, da Banka Slovenije ni odgovorna za pla čilo nadomestila za škodo v okoliš činah, ki 
ustrezajo okoliš činam, v katerih Direktiva 2014/59/EU in Uredba (EU) št. 806/2014 predvidevata, 
da se nadomestilo delni čarjem ali upnikom pla ča iz shem za financiranje reševanja, če se pri 
drugem neodvisnem vrednotenju (ki se opravi po izvedbi ukrepov za reševanje) ugotovi, da so delničarji ali upniki utrpeli ve čjo izgubo, kot bi jo utrpeli po obi čajnem insolven čnem postopku, saj bi 
sicer Banka Slovenije dejansko financirala ukrepe, ki so sorodni postopkom reševanja. Banka Slovenije ne sme financirati naloge države. 
2.2 Finančna neodvisnost Banke Slovenije 
 Kakor ECB redno poudarja
32, države članice ne smejo spraviti svojih centralnih bank v položaj, v 
katerem imajo nezadostna finan čna sredstva ali nezadosten neto lastniški kapital za opravljanje 
nalog, povezanih z ESCB ali Eurosistemom, in nacionalnih nalog. Zato bi bilo treba skrbno prou čiti 
vpliv predloga zakona na finan čno neodvisnost Banke Slovenije. Po podatkih, ki so navedeni v 
obrazložitvi predloga zakona, je bila skupna vrednost kvalificiranih obveznosti, ki so prenehale z 
odločbami Banke Slovenije o izrednih ukrepih, 963.197.453,89 EUR33. Rezerve Banke Slovenije pa 
po zadnjem poro čilu znašajo 963.197.453,89 EUR34. V najslabšem primeru bi lahko Banka 
Slovenije izgubila velik obseg rezerv, kar bi lahko posledi čno negativno vplivalo na finan čna 
sredstva Banke Slovenije in njeno finan čno neodvisnost. 
2.3 Varovanje poklicne skrivnosti 
 Kakor je ECB izpostavila v mnenjih o prejšnjih razli čicah predloga zakona, bi morala biti nacionalna 
zakonodaja združljiva z obveznostmi varovanja poklicne skrivnosti, dolo čenimi v pravu Unije, zlasti 
s členom 53 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta35. V tej zvezi ECB meni, da je 
treba z izjemo izida obremenitvenih oziroma stresnih testov, objava katerega je izrecno dovoljena 
po členu 53(3) Direktive 2013/36/EU, poro čila obremenitvenih testov, pregled kakovosti sredstev in 
ocene vrednosti sredstev, ki se nanašajo na posamezne nadzorovane banke, šteti za zaupne 
informacije. Razkritje takih zaupnih informacij se na splošno lahko dovoli samo v primerih, ki so določeni v členu 53(1) Direktive 2013/36/EU, kar ne vklju čuje razkritja vsem tožnikom, kakor je 
                                                 
30   Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o dolo čitvi enotnih pravil in 
enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in dolo čenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma 
za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1). 
31  Glej člen 76(1)(e) in člen 87(3) Uredbe (EU) št. 806/2014. 
32  Glej mnenja CON/2014/24, CON/2014/27, CON/2014/56 in CON/2017/17. 
33  Glej stran 7 uvoda k predlogu zakona. 
34  Glej Banka Slovenije, Letno poro čilo 2017, leto 28, april 2018. 
35 Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih 
institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338). 
ECB-PUBLIC  
7 predvideno v predlogu zakona, saj je razkritje v civilnem postopku dovoljeno samo v povezavi s 
primeri, ko je zoper kreditno institucijo uveden ste čaj ali postopek prisilne likvidacije36. 
 Da bi zagotovili ustrezno varstvo zaupnih nadzorniških informacij, bi morali razkritje poro čil 
obremenitvenih testov brez z aupnih informacij omejiti, tako da bi bili do tega upravi čeni samo 
delničarji ali upniki, ki so jih neposredno prizadeli ukrepi Banke Slovenije in imajo zato legitimen 
pravni interes, kakor ga je opredelilo Ustavno sodiš če Republike Slovenije37. 
2.4 Razno  
2.4.1 V zvezi z zahtevo predloga zakona, da se presodi, ali so bili metoda, uporabljena pri oceni 
izpolnjevanja potrebnih pogojev za uporabo izrednih ukrepov iz 253.a člena ZBan-1, in izhodiš ča, 
na katerih metoda temelji, skladni s standardi nadzora bank, kot so jih dolo čili ECB, Evropska 
komisija in EBA, ECB ponavlja svoje prejšnje priporo čilo, da bi morali za zagotovitev pravne 
varnosti v predlogu zakona podrobneje dolo čiti, kateri pravni viri (npr. pravni akti in dobre prakse 
nadzora) so pri tem relevantni38. 
2.4.2 Kakor je ECB v preteklosti že izpostavila39, je bila ECB v skladu s členom 33 Uredbe Sveta (EU) 
št. 1024/201340 od 3. novembra 2013 glede na skorajšnji prevzem nalog bonitetnega nadzora po 
Uredbi (EU) št. 1024/2013 pooblaš čena, da od pristojnih nacionalnih organov, vklju čno z Banko 
Slovenije, ter kreditnih institucij, finan čnih holdingov, mešanih finan čnih holdingov in mešanih 
poslovnih holdingov držav članic euroobmo čja, oseb, ki pripadajo tem subjektom, in tretjih oseb, ki 
so za te subjekte prevzele zunanje izvajanje funkcij ali dejavnosti, zahteva, naj predložijo vse 
informacije, ki jih potrebuje za izvedbo celovite ocene kreditnih institucij držav članic euroobmo čja, 
vključno z oceno bilance stanja. Celovita ocena, ki jo je ECB izvedla v tej povezavi, je bila 
sestavljena iz dveh delov, vklju čno s pregledom kakovosti sredstev, ki je pomenil oceno trenutne 
točnosti knjigovodske vrednosti sredstev bank po stanju na 31. december 2013. Pregled kakovosti 
sredstev so izvedli ECB in pristojni nacionalni organi, vklju čno z Banko Slovenije, temeljil pa je na 
enotni metodologiji in harmoniziranih opredelitva h. Celovita ocena je temeljila na Uredbi (EU) 
št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta41 ter Direktivi 2013/36/EU42. ECB izpostavlja, da je 
sodna presoja celovite ocene, ki jo je izvedla ECB, vklju čno z enotno metodologijo, na kateri je 
temeljila, zunaj pristojnosti nacionalnih sodiš č in je izklju čno v pristojnosti Sodiš ča Evropske unije. 
Da ne bi bilo dvoma o tem, bi bilo v predlog zakona koristno uvesti dolo čbo, s katero bi pojasnili ta 
                                                 
36  Glej sodbo Sodiš ča z dne 19. junija 2018, Baumeister, C-15/16, ECLI:EU:C:2018:464; sodbo Sodiš ča z dne 
13. septembra 2018, UBS Europe in drugi, C-358/16, ECLI:EU:C:2018:715, in sodbo Sodiš ča z dne 13. septembra 
2018, Buccioni, C-594/16, ECLI:EU:C:2018:717. 
37  Glej 123. to čko odločbe iz leta 2016. 
38  Glej odstavek 2.5 Mnenja CON/2017/16. 
39  Glej odstavek 2.9 Mnenja CON/2017/41. 
40  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63). 
41  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne 
institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1). 
42  Glej strani 2–4 dokumenta Evropske centralne banke Skupno poro čilo o celoviti oceni: povzetek (oktober 2014), 
dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. 
ECB-PUBLIC  
8 vidik, tako da bi se lahko izognili morebitni neskladnosti med predlogom zakona in pravom Unije v 
tej zvezi. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
V Frankfurtu na Majni, 27. marca 2019 
 [podpis] 
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI