POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o medsebojnem povezovanju nacionalnih centraliziranih avtomatiziranih mehanizmov (osrednji registri ali osrednji elektronski sistemi za pridobivanje podatkov) držav članic za bančne račune

1.Uvod

V skladu s členom 32a Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju pranja denarja morajo države članice do 10. septembra 2020 uvesti nacionalne centralizirane avtomatizirane mehanizme, kot so osrednji registri ali osrednji elektronski sistemi za pridobivanje podatkov, ki omogočajo identifikacijo katere koli fizične ali pravne osebe, ki ima ali obvladuje plačilne račune, bančne račune in sefe. V direktivi o preprečevanju pranja denarja je opredeljen minimalni nabor informacij, ki jih je treba vključiti v take centralizirane mehanizme. Direktiva določa tudi, da bi morale imeti finančnoobveščevalne enote takojšen in nefiltriran dostop do njih, informacije pa bi morale biti dostopne tudi drugim pristojnim organom za izpolnjevanje njihovih nalog in obveznosti iz direktive o preprečevanju pranja denarja. Direktiva 2019/1153 o lažjem dostopu do finančnih in drugih informacij države članice zavezuje, da imenujejo nacionalne organe, pristojne za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj, ki bi morali imeti neposreden, takojšen in nefiltriran dostop do minimalnega nabora informacij v takih centraliziranih mehanizmih. Med temi pristojnimi organi so vsaj uradi za odvzem premoženjske koristi.

Dostop pristojnih organov do osrednjih registrov bančnih računov ali sistemov za pridobivanje podatkov bo pomemben element v boju proti pranju denarja, povezanim predhodnim kaznivim dejanjem in financiranju terorizma ter bolj splošno v boju proti hudim kaznivim dejanjem. Ob upoštevanju ciljev direktive o preprečevanju pranja denarja in direktive o lažjem dostopu do finančnih in drugih informacij bi prihodnja medsebojna povezanost registrov bančnih računov in sistemov za pridobivanje podatkov po vsej EU olajšala čezmejno sodelovanje pristojnih organov, ki so vključeni v boj proti pranju denarja, financiranju terorizma in drugim hudim kaznivim dejanjem.

Člen 32a(5) direktive o preprečevanju pranja denarja določa, da mora Komisija oceniti pogoje ter tehnične specifikacije in postopke za zagotavljanje varnega in učinkovitega medsebojnega povezovanja centraliziranih avtomatiziranih mehanizmov. Zato to poročilo ocenjuje različne rešitve na področju informacijske tehnologije na ravni EU, ki so že vzpostavljene ali se trenutno razvijajo in ki bi lahko bile zgled za morebitno medsebojno povezovanje centraliziranih mehanizmov. Za dosego medsebojne povezanosti bi bil potreben zakonodajni instrument.

To poročilo bi bilo treba obravnavati v povezavi z vzporedno predstavljenimi poročili, in sicer s poročilom Komisije o nadnacionalni oceni tveganja, poročilom Komisije o finančnoobveščevalnih enotah in poročilom Komisije o oceni nedavnih domnevnih primerov pranja denarja, v katere so bile vpletene kreditne institucije EU.

2.Sedanje stanje

2.1.Centralizirani registri ali elektronski sistemi za pridobivanje podatkov o bančnih računih v državah članicah

Zaenkrat so v 15 državah članicah vzpostavljeni centralizirani mehanizmi, ki vsebujejo informacije o bančnih računih. Na podlagi odgovorov, ki so jih poslale države članice, je v rahli prednosti tehnična rešitev osrednjega registra: osrednje registre ima ali načrtuje 17 držav članic, medtem ko jih je 9 izjavilo, da imajo ali predvidevajo osrednje sisteme za pridobivanje podatkov. V prednosti so tudi sistemi, ki vsebujejo dodatne podatke poleg minimalnega nabora informacij, ki se nanašajo na profil računa, iz člena 32a(5) pete direktive o preprečevanju pranja denarja (11 odgovorov proti 6).

2.2.Sistemi EU za medsebojno povezovanje nacionalnih decentraliziranih elektronskih podatkovnih zbirk

Obstaja več projektov EU, ki zagotavljajo decentralizirano medsebojno povezovanje nacionalnih elektronskih podatkovnih zbirk po vsej EU. Sistemi IT, ki veljajo za pomembne za to poročilo, so navedeni v nadaljevanju.

Evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS) je začel delovati aprila 2012, da bi se izboljšala izmenjava informacij o kazenskih evidencah po vsej EU. S sistemom ECRIS so trenutno povezane vse države članice. ECRIS zagotavlja izmenjavo informacij o obsodbah med državami članicami na enoten, hiter in združljiv način ter zagotavlja sodnikom in tožilcem enostaven dostop do izčrpnih informacij o kazenski zgodovini zadevnih oseb.

Evropski informacijski sistem za prometna in vozniška dovoljenja (EUCARIS) povezuje države, da lahko izmenjujejo informacije o vozilih in vozniških dovoljenjih ter druge podatke v zvezi s prevozom. EUCARIS je mehanizem, ki povezuje organe za registracijo vozil in vozniških dovoljenj v Uniji in omogoča izmenjavo informacij o lastniku vozila in zavarovanju vozil med nacionalnimi kontaktnimi točkami držav članic.

Medsebojno povezovanje registrov insolventnosti po vsej EU (IRI) vključuje dva različna projekta. Prva različica sistema (IRI 1.0) je na evropskem portalu e-pravosodje na voljo od julija 2014. Razvita je bila kot pilotni projekt s prostovoljnim sodelovanjem nekaterih držav članic. Druga različica (IRI 2.0) temelji na Uredbi (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti in bo medsebojno povezala nacionalne registre insolventnosti vseh držav članic (razen Danske). Vse države članice bi se morale z medsebojnim povezovanjem uskladiti do junija 2021. IRI 1.0 temelji na standardiziranih varnih spletnih sporočilih (SOAP prek HTTPS), medtem ko IRI 2.0 dodatno podpira izmenjavo podatkov, pri čemer uporablja gradnik eDelivery Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE).

Sistem povezovanja poslovnih registrov (BRIS) povezuje poslovne registre in tako omogoča izmenjavo čezmejnih sporočil o združitvah in podružnicah med poslovnimi registri, uporabnikom portala e-pravosodje pa omogoča pridobivanje večjezičnih informacij o podjetjih EU. Sistem deluje od junija 2017 v skladu z Direktivo 2012/17/EU glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb. BRIS za izmenjavo standardiziranih sporočil uporablja gradnik eDelivery Instrumenta za povezovanje Evrope. Sistem je decentraliziran, njegova osrednja komponenta (evropska osrednja platforma) pa shranjuje in indeksira imena družb in registracijske številke.

Sistem povezovanja zemljiških knjig (LRI) je prostovoljni projekt v teku, katerega cilj je zagotoviti enotno točko dostopa do zemljiških knjig sodelujočih držav EU na evropskem portalu e-pravosodje. Delovati naj bi začela v drugem četrtletju leta 2020.

Evropski projekt lastništva podjetij in nadzornih struktur (European Business Ownership and Control Structures – EBOCS) izvaja združenje evropskih poslovnih registrov (European Business Registries Association) s finančno podporo Sklada za notranjo varnost (ISF) – policija (letni delovni programi za leti 2016 in 2018). Platforma EBOCS zagotavlja poenostavljen enotni dostop do podatkov iz poslovnega registra o lastništvu podjetij in nadzornih strukturah za finančne analize in preiskovalne namene. Omogoča tudi združevanje rezultatov poizvedb na vizualnem zemljevidu. Opozoriti je treba, da EU nima v lasti pravic intelektualne lastnine tega sistema.