1.Uvod

Zdaj je čas, da se v Evropi v celoti izkoristi potencial alg kot obnovljivega vira. Potreba po zagotovitvi zanesljive oskrbe s surovinami in energijo je postala še toliko večja zaradi neupravičene in neizzvane ruske vojaške agresije proti Ukrajini, ki vpliva na razpoložljivost gnojil, sestavin krme in energije. Posledica so visoke svetovne cene energije, primarnih proizvodov in živil ter večja negotovost, kar so dejavniki, ki zavirajo rast in povečujejo inflacijske pritiske po vsem svetu.

Zaradi rasti svetovnega prebivalstva, izčrpavanja virov, okoljskih pritiskov in podnebnih sprememb je treba spremeniti pristop k prehranskim in gospodarskim sistemom. Da bi to dosegli, je treba zasnovati nove in trajnostne načine oskrbe hitro rastočega svetovnega prebivalstva s hrano. Kako? Na primer z izkoriščanjem bogatega in premalo izkoriščenega vira – morij in oceana, od koder trenutno pridobivamo le največ 2 % živil, čeprav morja in oceani pokrivajo več kot 70 % zemeljske površine.

V evropskem zelenem dogovoru, strategiji „od vil do vilic“ in sporočilu o trajnostnem modrem gospodarstvu je navedeno, da je lahko gojena morska hrana vir beljakovin za živila in krmo z majhnim ogljičnim odtisom. V strategiji „od vil do vilic“ je poudarjena vloga alg kot pomembnega vira alternativnih beljakovin v trajnostnem prehranskem sistemu, pri čemer bi morale zagotavljati svetovno prehransko varnost.

V Strateških smernicah za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030 (v nadaljnjem besedilu: strateške smernice za akvakulturo EU) je poudarjeno, da je treba spodbujati gojenje alg, in sicer tako makroalg (morskih alg) kot mikroalg, da bi prispevali k doseganju več ciljev evropskega zelenega dogovora. Gojenje alg lahko prispeva k doseganju ciljev EU glede razogljičenja, ničelnega onesnaževanja, krožnosti, ohranjanja in obnove biotske raznovrstnosti, varstva ekosistemov in razvoja okoljskih storitev. Alge lahko nadomestijo proizvode fosilnega izvora in služijo kot surovina za rastlinske biostimulante, kemikalije in druge materiale na biološki osnovi ter biogoriva. Sporočilo o trajnostnih ogljikovih krogih potrjuje, da lahko alge prispevajo h gospodarstvu modrega ogljika.

V poročilu o hrani iz oceanov, ki je bilo pripravljeno v okviru mehanizma Evropske komisije (v nadaljnjem besedilu: Komisija) za znanstveno svetovanje na visoki ravni, je navedeno, da lahko morske alge zadostijo dodatnemu povpraševanju po biomasi za prehrano ljudi v naslednjih 20 letih, ki po napovedih znaša več kot 100 milijonov ton. Pridelava in predelava alg ter drugih novih morskih virov (biomase) lahko pripomoreta k zagotavljanju trajnostnih živil in krme, pa tudi zdravil, nutricevtikov, rastlinskih biostimulatorjev, embalaže na biološki osnovi, kozmetičnih izdelkov in drugih neživilskih proizvodov (glej sliko 1).

Slika 1: Področja uporabe biomase alg

Vendar širitev gojenja morskih alg v morju ne bi smela vplivati na ravnovesje morskih ekosistemov in privesti do tega, da bi se v oceanih ponovile enake okoljske napake, ki so bile v preteklosti storjene na kopnem.

Čeprav je evropski sektor alg trenutno majhen, lahko postane pomemben del modrega biogospodarstva EU. Kombinacija raziskav in inovacij v EU ter podjetniške vneme je ustvarila zagon, ki ga je sektor alg EU potreboval za razvoj in širitev ter v zvezi s katerim je bil v globalnem dogovoru ZN uporabljen celo izraz revolucija morskih alg, in hkrati prispevala k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora. Evropa je torej v zelo dobrem položaju, da v naslednjem desetletju izkoristi potencial alg.

Koalicija Seaweed for Europe ocenjuje, da bi se lahko obseg evropskih potreb po morskih algah povečal s približno 270 000 ton v letu 2019 na 8 milijonov ton v letu 2030, leta 2030 pa bi lahko vrednost morskih alg v vseh sektorjih dosegla 9 milijard EUR, pri čemer bi bili sektorji krme, živil in rastlinskih biostimulatorjev (gnojil) največji. S takšnim povečanjem proizvodnje bi se lahko ustvarilo približno 85 000 delovnih mest in zagotovilo, da se iz evropskih morij letno odstrani na tisoče ton fosforja in dušika, zmanjša do 5,4 milijona ton emisij CO2 na leto in zmanjša pritisk na zemljišča16.

Uspešna industrija alg EU bi lahko usmerjala druge industrije in jih spodbudila k temu, da postanejo bolj regenerativne, inovativne in družbeno vzorne, pri čemer bi se ustvarilo na tisoče delovnih mest, zlasti v obalnih skupnostih. Kot je bilo napovedano v sporočilu o novem pristopu Komisije k trajnostnemu modremu gospodarstvu5, je v tem sporočilu obravnavan potencial alg v EU in določen skladen pristop, vključno s ciljno usmerjenimi ukrepi, za zagotavljanje podpore pri povečanju obsega regenerativnega gojenja in proizvodnje alg po vsej EU ter za razvoj in uveljavitev trgov alg kot živilskih in neživilskih proizvodov.

2.Zakaj alge v Evropi veljajo za neizkoriščen vir?

Alge imajo nizko vsebnost maščob in so bogate s prehranskimi vlakninami, mikrohranili in bioaktivnimi spojinami, zato so pogosto predstavljene kot zdravo in nizkokalorično živilo, nekatere vrste pa so znane po še posebej visoki vsebnosti beljakovin. Zaradi svojih biokemičnih spojin in lastnosti so alge dragocen material na vse številnejših drugih tržnih področjih, kot so krma za živali/ribe in krmni dodatki, zdravila, nutricevtiki, rastlinski biostimulanti, embalaža na biološki osnovi, kozmetični izdelki ali biogoriva in storitve čiščenja odpadnih voda, na primer vezava ogljika in hranil itd. Alge poleg tega odstranjujejo hranila iz vodnih ekosistemov in tako zmanjšujejo evtrofikacijo. Morske alge, ki se gojijo v morju, odstranjujejo ogljik in s tem zmanjšujejo zakisljevanje oceanov. Vse te potencialne koristi bo seveda treba obravnavati ob upoštevanju obstoječe zakonodaje EU in jih po potrebi uravnotežiti z morebitnimi zdravstvenimi tveganji (npr. glede na visoko vsebnost težkih kovin v nekaterih vrstah alg).

Industrija morskih alg v Evropi, ki je trenutno bolj kot na gojenje v akvakulturnih obratih, kakršna je praksa v Aziji, osredotočena na nabiranje prostoživečih morskih alg, je še vedno v zelo začetni razvojni fazi. Medtem ko se je azijski trg,14 v zadnjem desetletju močno povečal (pri čemer morske alge predstavljajo približno polovico svetovne akvakulturne proizvodnje), je evropska proizvodnja morskih alg zaenkrat zanemarljiva (glej sliko 2).

Slika 2: Morska akvakulturna proizvodnja v EU in po svetu .

Evropa lahko kljub trenutno majhnemu deležu na svetovnem trgu morskih alg zaradi ugodnih poslovnih možnosti razvije močno industrijo alg, ki temelji na akvakulturni proizvodnji in inovativni marikulturi morskih alg (morski permakulturi ). Takšna industrija lahko izkoristi potencial obsežnih evropskih morij ter hkrati zagotovi ustvarjanje delovnih mest v lokalnih skupnostih, proizvodnjo zdravih nizkoogljičnih proizvodov, obnovo obalnih ekosistemov (npr. z vezavo CO2 in hranil ter proizvodnjo kisika) in izvajanje ekosistemskih storitev.

EU je po vrednosti uvoza največja uvoznica proizvodov iz morskih alg na svetu (554 milijonov EUR leta 2016), kar jasno kaže, da je povpraševanje po proizvodih iz morskih alg v Evropi veliko. To povpraševanje se bo v skladu s trendi na področju zdravja in trajnostnosti še povečalo. Povpraševanje po algah in proizvodih iz alg bodo še dodatno spodbudili rast svetovnega prebivalstva in potrošniške navade . Povpraševanje po algah in proizvodih iz alg v EU se bo v prihodnjih letih predvidoma prav tako povečalo (glej sliko 3). Kar zadeva mikroalge, ki se lahko proizvajajo tudi na kopnem in daleč od morja, se v EU povečuje tudi tržno povpraševanje po kloreli in cianobakteriji spirulini .