EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 31.1.2020 COM(2020) 43 final POROČILO KOMISIJE SVETU O PRIPOROČILIH SKUPINE MODRECEV NA VISOKI RAVNI ZA EVROPSKI FINANČNI USTROJ ZA RAZVOJ



Uvod Svet je v sklepih z dne 5. decembra 2019 o krepitvi evropskega finančnega ustroja za razvoj Komisijo pozval, naj v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD) ukrepa na podlagi več priporočil, ki jih je opredelila Skupina modrecev na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: skupina modrecev). V priporočilih so podrobno pojasnjeni ukrepi, s katerimi bi okvir za zunanje naložbe postal prožnejši in učinkovitejši. Glede na to je Svet Evropsko komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje zlasti pozval, naj mu do konca januarja 2020 poročata o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za okrepitev evropskega finančnega ustroja za trajnostni razvoj. V tem poročilu je za vsak sklep Sveta predstavljeno, kako nameravajo službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje s podporo visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednika Komisije (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik/podpredsednik) zagotoviti ustrezno nadaljnje ukrepanje. V sklepih Sveta je bilo izraženo strinjanje z ugotovitvijo skupine modrecev, da je treba poskrbeti, da bo evropski finančni ustroj za razvoj močnejši, prožnejši, celovit, skladen in temelječ na politiki ter se bo odzival na podnebne spremembe in razvojne potrebe, zlasti v Afriki in sosedstvu. Svet je potrdil več kratkoročnih ukrepov, predlaganih v poročilu skupine modrecev, in opredelil nadaljnje korake za pripravo političnega premisleka o morebitni institucionalni reformi. V sklepih je najprej poudaril, da si morajo države članice EU v sodelovanju s službami Evropske komisije in Evropsko službo za zunanje delovanje prizadevati za boljše usklajevanje stališč EU v večstranskih razvojnih forumih in institucijah, da bi lahko kot EU nastopale z enotnim in vplivnim glasom. Na podlagi sklepov Sveta so bila opredeljena tri ključna področja za izboljšave, kakor so opisana v tem poročilu o nadaljnjih ukrepih: (i) usklajevanje in skladnost med akterji na razvojnem področju; (ii) komunikacija in ozaveščanje ter (iii) zmogljivost, operacionalizacija in notranje usklajevanje. Na vseh teh področjih se je že začelo izvajanje več priporočenih ukrepov z različnimi strateškimi, političnimi ali operativnimi ukrepi ali pa je zanje predvideno, da se bodo izvedli na podlagi predlaganega instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI). Poleg tega je Komisija v sporočilu z dne 12. septembra 2018 z naslovom „Učinkovitejša finančna arhitektura za naložbe zunaj Evropske unije“ znova poudarila, da „mora biti Evropska unija, da bi lahko uresničila svoje ambiciozne zaveze na področju trajnostnega razvoja, prožna ter pripravljena na prilagajanje in nadaljnji razvoj svojih finančnih instrumentov in orodij politike za naložbe zunaj EU ter s tem dopolnjevanje svoje ustaljene zbirke orodij za razvojno sodelovanje“, in menila, da je treba „nujno razmisli[ti] o boljšem sodelovanju“. Po sporočilu je oktobra 2018 in januarja 2019 organizirala dva sestanka, osredotočena na prizadevanje za učinkovitejši finančni ustroj za naložbe zunaj EU, z državami članicami in njihovimi razvojnimi finančnimi institucijami, mednarodnimi finančnimi institucijami in Evropskim parlamentom. Komisija je še naprej pripravljena sprejeti nadaljnje ukrepe, kakor je opisano v tem poročilu, ter pozdravlja sklepe Sveta in priporočila skupine modrecev o oblikovanju učinkovitejšega finančnega ustroja. Ključno področje 1: Usklajevanje in skladnost razvojnih akterjev ter preteklih in prihodnjih prizadevanj služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje Sklep Sveta št. 18. SPODBUJA Evropsko komisijo in ESZD, naj – tudi prek mreže delegacij EU – okrepita svoja prizadevanja pri usklajevanju evropskih akterjev na področju razvojnega financiranja v partnerskih državah, med drugim s pripravo skupnih večletnih programov na ravni držav z državami članicami, z razvojem platform za posamezne države, kot je predlagano tudi v poročilu skupine uglednih osebnosti v okviru skupine G20, in regionalnih naložbenih instrumentov, s priznavanjem drugih okvirov, z združevanjem vseh zadevnih partnerjev ter z zagotavljanjem čim večjega razvojnega učinka in prevzemanjem odgovornosti v partnerskih državah. To bi lahko olajšali tudi z nadaljnjo harmonizacijo praks poročanja med zadevnimi akterji na področju razvojnega financiranja. Evropska komisija in visoki predstavnik/podpredsednik si ob podpori Evropske službe za zunanje delovanje in delegacij EU prizadevata za krepitev in spodbujanje usklajevanja med različnimi evropskimi akterji na področju razvojnega financiranja v partnerskih državah. Primer takih prizadevanj je načrt EU za zunanje naložbe (v nadaljnjem besedilu: načrt za zunanje naložbe), ki je bil predstavljen leta 2017. Temelji na uspešnem izvajanju operacij mešanega financiranja ter je pomembno orodje EU za spodbujanje trajnostnega razvoja in nadaljnje povečanje naložb v partnerskih državah v sosedstvu EU in podsaharski Afriki. Komisija je začela uvajati novo generacijo finančnih instrumentov, ki temeljijo na delitvi tveganja (z jamstvi iz proračuna EU), da bi z javnimi in zasebnimi vlagatelji zbrala znatna dodatna sredstva. Načrt za zunanje naložbe združuje akterje EU na področju zunanjega delovanja (Komisijo, visokega predstavnika/podpredsednika in delegacije EU), države članice in njihova veleposlaništva, finančne institucije in zasebni sektor, poleg tega pa prispeva k ciljem zavezništva Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta ter evropske sosedske politike. Načrt za zunanje naložbe je sestavljen iz treh stebrov. Prvi steber (steber I) so finance. EU z uporabo proračunskih jamstev nosi del tveganja, s projekti mešanega financiranja pa s kombinacijo finančne podpore EU (nepovratna sredstva) in posojil ali lastniškega kapitala ali jamstev drugih javnih in zasebnih financerjev pokrije del stroškov razvojnega projekta. Drugi steber načrta (steber II) zajema tehnično pomoč. Z njo se financirajo strokovnjaki, ki pomagajo pri razvoju novih projektov, lokalnim podjetjem in podjetjem EU omogočajo oblikovanje poslovnih načrtov in podpirajo vlade pri izvajanju reform. Da bi se naložbe uresničile, EU zagotavlja tehnično pomoč za podporo izvajanju jamstev in pripravi dobičkonosnih projektov. Tehnična pomoč je ključnega pomena tudi za povečanje zmogljivosti javnih institucij za izboljšanje naložbenega okolja. EU je od leta 2017 na podlagi načrta za zunanje naložbe mobilizirala več kot 500 milijonov EUR tehnične pomoči za podporo opredelitvi in izboljšanju kakovosti izvedljivih projektov na podlagi jamstev in operacij mešanega financiranja. Zadnji steber načrta (steber III) je podpora za naložbeno okolje. EU tesno sodeluje z vladami v partnerskih državah, da bi jim pomagala izboljšati okvirne pogoje, ki jih vlagatelji upoštevajo pri finančnih ocenah in odločitvah. Pomaga tudi pri povezovanju vlad, podjetij in finančnih institucij, da bi razpravljali o naložbenih izzivih. Namen predloga uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje je združiti več obstoječih instrumentov za zunanje financiranje v en sam instrument, s katerim se bodo prek skupnih postopkov in upravljanja harmonizirale razvojne prakse in izboljšala usklajenost politike. Proračunska jamstva se bodo prvič načrtovala skupaj z vsemi drugimi oblikami pomoči (člen 12(1) predlagane uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje določa, da se „[p]ri geografskih programih [...] ta uredba izvaja v okviru večletnih okvirnih programov za posamezne države in za več držav“). Poleg tega je v predlogu predvidena tudi močnejša vloga skupnega načrtovanja programov v prihodnje. V členu 10(2)(b) je predvideno, da je „[s]kupno načrtovanje programov [...] prednostni pristop pri načrtovanju za posamezne države. Po potrebi je skupno načrtovanje programov na voljo drugim donatorjem[.]“ Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje spodbujajo skupno načrtovanje programov kot način za premostitev vrzeli med Unijo, njenimi državami članicami in razvojnimi partnerji EU pri izvajanju razvojne podpore v partnerskih državah, da bi se čim bolj povečal učinek zunanjega delovanja EU. Skupno načrtovanje programov bo prednostna možnost na podlagi uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje. Cilj vključuje oblikovanje skupnega pristopa z državami članicami pri izvajanju stebra III načrta za zunanje naložbe, da bi se poglobili nadaljnje usklajevanje in sinergije pri tekočih in načrtovanih ukrepih, in izboljšanje naložbenega okolja na podlagi lokalnih mehanizmov usklajevanja ter posebnih strokovnih področij in mrež držav članic, na primer na podlagi platforme za trajnostno poslovanje za Afriko (SB4A). Poleg tega imajo lahko države članice pomembno vlogo pri mobilizaciji evropskih družb, trgovinskih zbornic, agencij za spodbujanje trgovine in naložb, razvojnih agencij in razvojnih finančnih institucij. Opozoriti bi bilo treba tudi, da je EU največja partnerica Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke pri tehnični pomoči za pomoč državam v razvoju pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja. Prepoznavnost EU v zvezi s tem bi bilo treba izboljšati. Od leta 2006 se je uporabljalo devet naložbenih instrumentov za operacije mešanega financiranja, ki so delovali kot mehanizmi, namenjeni mobilizaciji dodatnih sredstev za izpolnitev razvojnih ciljev EU. Odborom, ki združujejo zainteresirane strani ter dodatno usklajujejo interese politike in naložbene interese, predseduje Evropska komisija, sestavljajo pa jih predstavniki Komisije, visoki predstavnik/podpredsednik in države članice EU (ter razvojne finančne institucije kot opazovalci). Ti regionalni naložbeni instrumenti so od leta 2007 zagotovili več kot 50 milijard EUR s prispevkom EU v višini približno 4,5 milijarde EUR, kar je omogočilo financiranje več sto projektov, usmerjenih zlasti v energetski, okoljski in prometni sektor. Poleg tega je mešano financiranje prispevalo k podpiranju tekočih reform v številnih državah in sektorjih, v katerih se je izvajalo, saj so fizične naložbe spremljale razprave o politikah, tehnična pomoč in svetovalne storitve.

Primer regionalnega naložbenega instrumenta je naložbeni okvir za Zahodni Balkan, ki se je začel izvajati leta 2009 in se uporablja kot regionalna platforma za šest držav ter pomaga pri združevanju EU, mednarodnih finančnih institucij, držav članic, drugih donatorjev in partnerskih držav v enotno platformo, v okviru katere se dvakrat letno razpravlja o strateških prednostnih nalogah v regiji, pa tudi o enotnem seznamu prednostnih naložbenih projektov. Njegova dodana vrednost je zagotavljanje usklajevanja dejavnosti obveščanja in poročanja med različnimi partnerji (npr. s poročilom o spremljanju, letnim poročilom o naložbenem okviru za Zahodni Balkan, upravljanjem spletnega mesta naložbenega okvira za Zahodni Balkan). V okviru naložbenega okvira za Zahodni Balkan se z nepovratnimi sredstvi iz proračuna Unije in od 20 dvostranskih donatorjev, posojili sodelujočih finančnih institucij in nacionalnimi finančnimi sredstvi financirata priprava in izvajanje prednostnih infrastrukturnih projektov na Zahodnem Balkanu. Od leta 2009 se je podprlo 172 projektov, katerih vrednost je ocenjena na 18,3 milijarde EUR, dodelila pa se je tudi 1 milijarda EUR nepovratnih sredstev. Komisija bo na podlagi uspehov regionalnih naložbenih instrumentov in ob upoštevanju priporočil skupine uglednih osebnosti v okviru skupine G20 za globalno finančno upravljanje nadaljevala delo prek regionalnih operativnih odborov, predvidenih v predlogu uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, ki pomagajo združevati vse ustrezne partnerje, s čimer se povečujeta razvojni učinek in odgovornost partnerskih držav. Ti regionalni operativni odbori bodo izdajali mnenja v zvezi s proračunskimi jamstvi, pa tudi operacijami mešanega financiranja, ki jih predlagajo partnerske finančne institucije v okviru Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus (EFSD+) za obdobje po letu 2020. Na ravni instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje kot celote bo vloga odbora za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje pomagala okrepiti „politični center EU“ z združitvijo Komisije in držav članic, da bi razpravljale o ključnih odločitvah v zvezi z večletnimi okvirnimi programi, akcijskimi načrti in ukrepi. Kadar bo to ustrezno in primerno, bo med načrtovanjem programov izvedeno posvetovanje tudi z drugimi partnerji. Poleg tega bodo upravni odbori v okviru EFSD+ svetovali glede splošne strateške usmeritve. Delegacije EU lahko spodbujajo delovanje platform za posamezne države in delujejo kot kontaktne točke ob rednem posvetovanju z državami članicami in njihovimi razvojnimi finančnimi institucijami, lokalnimi zainteresiranimi stranmi, mednarodnimi finančnimi institucijami in (kadar je to primerno) vladami. Poleg tega se steber III načrta za zunanje naložbe osredotoča na regulativne reforme za izboljšanje naložbenega okolja. To delo temelji na strukturiranem dialogu z zasebnim sektorjem, da bi se upoštevala njegova stališča o poslovnih omejitvah in prednostnih reformah. Komisija si bo prizadevala tudi za zagotovitev podpore vseh ustreznih akterjev in zainteresiranih strani ter bo spremljala države pri razvoju celovitih nacionalnih finančnih okvirov, ki so pomembni za pregled stanja vseh razpoložljivih finančnih virov (uradna razvojna pomoč (URP), naložbe, domači viri, nakazila itd.), s čimer se bo povečal razvojni učinek in zagotovila odgovornost partnerskih držav. S tem se bo zagotovila učinkovitost teh platform. Sklep Sveta št. 19. POZIVA Evropsko komisijo, naj v skladu s svojimi pristojnostmi okrepi obstoječe zmogljivosti za razvojno financiranje ter oceni skladnost projektov in naložbenih predlogov s politikami EU. Evropska komisija si še naprej prizadeva za okrepitev zmogljivosti za razvojno financiranje, da bi ocenila predloge naložbenih programov in njihovo usklajenost s politikami EU. Vendar Komisija priznava, da bosta zaradi znatnega povečanja jamstev, ki jih bo upravljala v okviru EFSD+, morda potrebna nadaljnja strateška prerazporeditev in celo povečanje njenih človeških virov, kategorij osebja in ustreznih profilov za okrepitev zmogljivosti zadevnih delovnih sektorjev in zagotovitev ustreznega usmerjanja politike, da bi se ohranile zadostne povezave med naložbami, ki jih podpira EU, reformami politik, ki jih EU spodbuja v partnerskih državah, in s tem povezanimi prizadevanji za krepitev zmogljivosti. Komisija je v obdobju 2014–2020 nadzirala mandat Evropske investicijske banke za zunanja posojila (kritje proračunskih jamstev v višini do 32,3 milijarde EUR) in vzpostavila Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD), ki vključuje 28 odobrenih proračunskih jamstev s skupnim kritjem v višini 1,5 milijarde EUR. Prek tega novega instrumenta je razvila notranje strokovno znanje za ocenjevanje predlogov naložbenih programov. Predlagano je pomembno povečanje uporabe proračunskih jamstev po letu 2020, da bi se pritegnile večje zasebne naložbe v podporo ciljem politike EU. Komisija namerava v okviru EFSD+ sodelovati s številnimi finančnimi institucijami, pri čemer bo zagotovila proračunska jamstva v višini 45 milijard EUR, s katerimi bi se lahko pokrilo do 500 milijard EUR naložb v projekte razvojnega financiranja. Poleg tega bo partnerskim finančnim institucijam še naprej zagotavljala prispevke v obliki mešanega financiranja, kot so nepovratna sredstva za tehnično pomoč, nepovratna sredstva za naložbe ali tvegani kapital. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so mehanizmi mešanega financiranja Komisije leta 2016 prejeli spodbudno zunanjo oceno, enako pa jih je ocenilo tudi Evropsko računsko sodišče, ki je pozitivno poročilo o mešanem financiranju objavilo leta 2014. V oceni je bilo ugotovljeno, da je mešano financiranje EU omogočilo širšo udeležbo in strateško prednost – zlasti pri podpiranju velikih infrastrukturnih projektov in sodelovanju z državami v prehodu v srednji dohodkovni razred. Mešano financiranje je v številnih primerih bistveno povečalo vrednost razvojnemu sodelovanju EU na podlagi nepovratnih sredstev ter tudi dodalo vrednost posojilom mednarodnih finančnih institucij. Poleg tega se trenutno pripravlja prva ocena EFSD v skladu s členom 17 uredbe o EFSD. Komisija mobilizira dodatna sredstva za povečanje svojega strokovnega znanja o razvojnem financiranju, zlasti v zvezi s podporo naložbam zasebnega sektorja, in sicer na sedežu in v delegacijah EU, da bi zagotovila izpolnitev svoje obveznosti glede zaščite proračuna Unije ter hkrati povečala razvojni učinek sredstev EU, namenjenih sodelovanju. Poleg tega povečuje svojo zmogljivost in strokovno znanje o financiranju z obsežnejšim usposabljanjem osebja o razvojnem financiranju in finančnem poslovodenju projektov ter dodatnim nadgrajevanjem znanj in spretnosti osebja, specializiranega za pravne, finančne in proračunske posebnosti finančnih instrumentov. Komisija bo tudi še naprej gostila strokovnjake, napotene iz mednarodnih finančnih institucij, ki so specializirani za spremljanje parametrov tveganja pri poslovanju. Ta povečana zmogljivost ji bo pomagala, da bo bolje zaščitila proračun EU in bolje upravljala predvideno povečanje izpostavljenosti, kritih s proračunskimi jamstvi, po letu 2020. Poleg tega Komisija v sodelovanju s strokovnjaki mednarodnih in razvojnih finančnih institucij ter drugimi partnerji razvija namensko programsko opremo, ki bi pomagala modelirati tveganja, v okviru jamstva EFSD+, pri čemer priznava posebne izzive v državah v razvoju in tranziciji ter gradi na podatkih iz zbirke podatkov o tveganjih na svetovnih trgih v razvoju. Programska oprema naj bi bila dana na voljo okrepljeni skupini strokovnjakov za obvladovanje tveganj, ki bi bili dodeljeni Komisiji (tehnična skupina za ocenjevanje jamstva plus, GTAG+). Zagotavljanje strokovnih nasvetov o profilu tveganja in plačilu jamstva bo okrepilo zmogljivost Komisije, da opredeli portfelje naložbenih projektov, za katere se zagotovi jamstvo. Poleg tega je predvideno, da bo za vodenje skupine GTAG+ zaposlen izkušen strokovnjak za obvladovanje tveganj. Nazadnje, pripravljeni so bili načrti usposabljanja delegacij EU o proračunskih jamstvih in uporabi inovativnih finančnih instrumentov, ki se še izboljšujejo, da bi se lahko izvajali v skladu z novimi prednostnimi nalogami finančnega cikla za obdobje 2021–2027. Sklep Sveta št. 20. POUDARJA, da morajo države članice EU v sodelovanju z Evropsko komisijo okrepiti obstoječe mehanizme in si po potrebi prizadevati za boljše usklajevanje stališč EU v večstranskih razvojnih forumih in institucijah, da bi lahko kot EU nastopale z enotnejšim glasom. To bi moralo vključevati tudi usklajevanje stališč o vprašanjih strateškega pomena, zlasti v upravnem odboru EBRD. Evropska komisija in visoki predstavnik/podpredsednik se strinjata, da je vpliv Evrope v večstranskih razvojnih forumih in institucijah močnejši, kadar EU nastopa z enotnim glasom. Skupno načrtovanje programov se je izkazalo za učinkovito in bo okrepljeno na podlagi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, v predlogu katerega je predlagano, naj bo skupno načrtovanje programov „prednostni pristop“.

Da bi se strukturiralo usklajevanje EU glede ciljev in prednostnih nalog politike EU ter spodbudile kolektivne razprave, ki lahko podpirajo skladnost evropskih stališč v različnih mednarodnih finančnih institucijah in multilateralnih razvojnih bankah, bi se lahko predlagalo letno srečanje, katerega namen bi bil združevanje različnih predstavnikov in zainteresiranih strani iz: ·držav članic v odborih mednarodnih finančnih institucij/multilateralnih razvojnih bank, tj. izvršnih direktorjev, ·ustreznih ministrstev iz držav članic EU (tj. za zunanje zadeve/razvoj in finance), ·ustreznih služb Komisije/Evropske službe za zunanje delovanje. Poleg tega je po mnenju Komisije smiselno povečati uporabo delovnih skupin Sveta ali drugih odborov kot strukturiranega kanala za usklajevanje držav članic pri strateških vprašanjih, pomembnih za večstranske finančne organizacije. Pretekle izkušnje v zvezi s Skupino Svetovne banke, Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) ali Azijsko banko za investicije v infrastrukturo (AIIB), ko so bile v Ekonomsko-finančnem odboru in njegovem pododboru za Mednarodni denarni sklad (SCIMF) organizirane razprave za usklajevanje stališč, bi se lahko razširile. Pomembno vlogo imajo lahko tudi delegacije EU v mestih, ki gostijo večstranske organizacije in mednarodne finančne institucije/multilateralne razvojne banke, ki lahko redno sklicujejo usklajevalna srečanja z evropskimi izvršnimi direktorji ali drugimi ustreznimi predstavniki držav članic EU, da se lahko o evropskih stališčih v odborih bolj razpravlja in se jih bolj uskladi. Sklep Sveta št. 21. POZIVA Evropsko komisijo, naj poskrbi za redne stike med evropskimi akterji na področju razvojnega financiranja in izvedbenimi partnerji, da bi spodbudila harmonizacijo strategij in pristopov pri razvojnem financiranju. Službe Komisije si v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje in prek delegacij EU prizadevajo za spodbujanje harmonizacije strategij in pristopov med evropskimi akterji na področju razvojnega financiranja in izvedbenimi partnerji. Vse platforme, kot so platforma EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: platforma EUBEC), mreža strokovnjakov in tehnični ocenjevalni sestanki (TAM) platform mešanega financiranja, se uporabljajo za združevanje ključnih mednarodnih in evropskih razvojnih finančnih institucij za razpravo o dobrih praksah, razvijajočih se pristopih in boljšem usklajevanju v korist zunanjega sodelovanja EU. Teh sestankov, ki so organizirani poleg polletnih sestankov Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke ter skozi vse leto potekajo na različnih lokacijah, se običajno udeležujejo ustrezne institucije, kot so Skupina Svetovne banke, Mednarodni denarni sklad, Evropska banka za obnovo in razvoj, Evropska investicijska banka, Afriška razvojna banka, Azijska razvojna banka, Medameriška razvojna banka in razvojne agencije iz držav članic EU. Komisija dialog razširja tudi na nove razvojne banke, kot so Azijska banka za investicije v infrastrukturo (AIIB), Nova razvojna banka (NDB) in Islamska razvojna banka, da bi se proučila področja sodelovanja in partnerstva. Komisija letno organizira dialoge na visoki ravni z več mednarodnimi finančnimi institucijami, kot so Mednarodni denarni sklad, Afriška razvojna banka, Azijska razvojna banka, Medameriška razvojna banka in Skupina Svetovne banke (prek t. i. globinske analize). Komisija je več teh partnerjev na visoki ravni združila 22. januarja 2020 na sestanku strateškega odbora EFSD in jih namerava ponovno zbrati marca na prihodnji konferenci o načrtu za zunanje naložbe. Komisar za širitev in evropsko sosedsko politiko vsako leto organizira srečanje na visoki ravni za okrepljeno sodelovanje z Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj, Mednarodnim denarnim skladom, Svetovno banko ter Mednarodno finančno korporacijo, ki je članica Skupine Svetovne banke. Ta pobuda za okrepljeno sodelovanje se je začela leta 2015 in je udeležencem omogočila, da z več partnerskimi državami na izbranih področjih dela organizirajo skupne misije in skupni dialog o politikah. Skupni sporazum o okrepljenem sodelovanju in usklajevanju je še ena platforma, ki je na voljo Komisiji. Skupni sporazumi olajšajo razprave višjih vodstvenih delavcev, geografske sestanke na operativni in strateški ravni, pa tudi tematska in ad hoc srečanja, ki zajemajo različne sektorje, kot sta promet in digitalizacija. Komisija prek teh konferenc in dejavnosti ozaveščanja spodbuja sodelovanje med EU in njenimi izvedbenimi partnerji pri skupnih strateških prednostnih nalogah. Skupno sporočilo o okrepljenem sodelovanju in usklajevanju, o katerem sta se leta 2018 dogovorili Komisija in Evropska investicijska banka, zagotavlja redne razprave višjih vodstvenih delavcev, geografske sestanke na operativni in strateški ravni ter tematska in ad hoc srečanja, ki zajemajo različne sektorje, kot sta promet in digitalizacija. Cilj je okrepiti usklajevanje politike z Evropsko investicijsko banko v celotnem projektnem ciklu, od opredelitve do izvajanja. Evropske razvojne finančne institucije so na ravni partnerskih držav redno vabljene, naj sodelujejo v misijah ozaveščanja o načrtu za zunanje naložbe in poslovnih forumih. Delovna skupina za načrt za zunanje naložbe je leta 2019 izvedla skupno devet misij ozaveščanja, ki so bile organizirane v izbranih afriških državah in državah sosedstva (Kamerunu, Angoli, Tuniziji, Zambiji, Keniji, Armeniji, Somaliji (v Etiopiji), Senegalu in Sierri Leone). Poleg tega je za leto 2020 predvidenih najmanj sedem misij ozaveščanja za afriške države in države sosedstva (Ugando, Ruando/Burundi, Burkino Faso, Malavi, Demokratično republiko Kongo/Kongo (Brazzaville), Gvinejo Bissau, Mozambik/Madagaskar). Te misije ozaveščanja ob močni podpori delegacij EU v zadevnih partnerskih državah izvajajo specialisti Komisije za razvojno sodelovanje v okviru načrta za zunanje naložbe s strokovnim znanjem na področju financ in komuniciranja. Evropske razvojne finančne institucije že dejavno sodelujejo v teh misijah ozaveščanja na podlagi načrta za zunanje naložbe, ki običajno vključujejo informacijska srečanja z vlagatelji, lokalnim zasebnim sektorjem, vladnimi uradniki partnerskih držav ter predstavniki držav članic EU in drugimi ustreznimi donatorji. Poleg tega Evropska komisija podpira organizacijo pomembnih poslovnih forumov za posamezne države, ki združujejo ključne zasebne sektorje, mednarodne finančne institucije, vlagatelje in vladne akterje. Ti poslovni forumi z udeležbo na visoki ravni so pomembne platforme za reševanje izzivov ter priložnosti za sklepanje poslov in spodbujanje lokalnih in evropskih naložb v državi. Poleg tega delegacije EU ob rednem posvetovanju z razvojnimi in finančnimi institucijami EU, ki so prisotne na terenu, organizirajo mesečna srečanja ekonomskih svetovalcev v delegacijah EU in veleposlaništvih v partnerskih državah. Delegacije EU imajo ključno vlogo tudi pri organizaciji rednih delavnic o naložbah.

V okviru prihodnjega EFSD+ je na podlagi člena 27(5) predloga uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje predvideno spodbujanje sodelovanja med upravičenimi partnerji. Kot je navedeno v sporočilu iz septembra 2018, Komisija „glavne finančne in razvojne institucije na nacionalni in evropski ravni, ki trenutno delujejo na področju financiranja razvoja, poziva, naj [...] nujno razmislijo o boljšem sodelovanju“. To bi lahko vključevalo zlasti sofinanciranje ustreznih projektov s strani manjših in večjih evropskih razvojnih finančnih institucij. Komisija bo zagotovila, da bodo za vse izvedbene partnerje vzpostavljeni enaki konkurenčni pogoji. Komisija poleg tega k predložitvi predlogov močno spodbuja konzorcije razvojnih finančnih institucij, ki vključujejo vsaj eno majhno razvojno finančno institucijo. Med drugim proučuje, kako bi se lahko v okviru obstoječih možnosti, na primer prek upravnih odborov EFSD+, omejen delež skupnega zneska razpoložljivih sredstev namenil predlogom, ki jih predložijo konzorciji razvojnih finančnih institucij. Po razpravah z razvojnimi finančnimi institucijami bi se lahko predvideli tudi mehanizmi za spodbujanje izmenjave informacij in izkušenj med razvojnimi finančnimi institucijami, na primer prek platforme EUBEC. Komisija bo še naprej nadgrajevala svoja trenutna prizadevanja za krepitev sodelovanja med akterji na področju razvojnega financiranja s spodbujanjem skupnih usposabljanj in razvojem instrumentov za pomoč. Poleg tega je več mednarodnih finančnih institucij in institucij držav članic pripravilo ali trenutno izvaja postopek stebrne ocene. Dokončanje stebrne ocene morebitnih izvedbenih partnerjev je temeljni pogoj, da se omogoči usmerjanje prihodnjih proračunskih jamstev in operacij mešanega financiranja prek večjega nabora manjših evropskih razvojnih finančnih institucij. Postopek stebrne ocene je sestavljen iz devetih različnih stebrov in je eden od zahtevanih pogojev, da se omogoči posredno upravljanje sredstev EU, tudi v okviru EFSD. Sistemi, pravila in postopki teh subjektov morajo zagotavljati enakovredno raven zaščite finančnih interesov EU kot z neposrednim upravljanjem na več ključnih področjih, kot so zagotavljanje financiranja tretjim osebam, računovodski sistem in neodvisna zunanja revizija. Komisija trenutno proučuje načine, kako olajšati in podpreti stebrno oceno, da bi se vključenost še okrepila. Ključno področje 2: Pretekla in prihodnja prizadevanja služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje glede komunikacije in ozaveščanja Sklep Sveta št. 16. POZIVA Evropsko komisijo in države članice, naj ob podpori Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) pripravijo predloge za skupno znamčenje in predstavitev globalne razvojne strategije in financiranja EU ter povečajo prepoznavnost in omogočijo lažje sporočanje njenih učinkov za EU in partnerske države, medtem ko vse ustrezne evropske deležnike in države članice SPODBUJA, naj razpravljajo o takih predlogih, da bi izboljšali svoje komunikacijske strategije in dejavnosti. Evropsko soglasje o razvoju, zavezništvo Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta ter evropska sosedska politika so sestavni deli predstavitve in strategije EU. Službe Komisije si na tej podlagi ob podpori Evropske službe za zunanje delovanje prizadevajo za povečanje prizadevanj EU za ozaveščanje z razvojem predstavitev in ukrepov za znamčenje v skladu z globalno razvojno strategijo EU, da bi se povečala prepoznavnost EU. Za učinkovito komuniciranje o sodelovanju EU s partnerskimi državami se že izvaja več pobud. Med njimi so kampanje v EU in partnerskih državah (leta 2019 je bilo organiziranih 15 poslovnih dogodkov, od tega osem v državah članicah EU), osredotočene pa so na spodbujanje vrednot EU ter učinka skupnega delovanja EU in naložb po vsem svetu. Poleg tega so v členu 36 predlagane uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje predvideni nadaljnji ukrepi za okrepitev komuniciranja o naložbah EU in mednarodnih partnerstvih, tako da se od ključnih zainteresiranih strani zahteva, naj prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo njihov izvor in zagotovijo njihovo prepoznavnost z zagotavljanjem ciljno usmerjenih informacij medijem in javnosti. V členu 20(2)(c) so določeni nadaljnji podporni ukrepi v zvezi s komunikacijskimi strategijami, korporativnim komuniciranjem in prepoznavnostjo političnih prednostnih nalog Unije, vendar je nujno, da si ključni akterji, ki izvajajo globalno razvojno strategijo EU, prizadevajo za krepitev prizadevanj EU v zvezi s predstavitvijo in znamčenjem. To bi lahko vključevalo zlasti: ·tesnejše usklajevanje med institucijami EU, državami članicami, razvojnimi finančnimi institucijami in izvedbenimi akterji za izboljšanje skupnih komunikacijskih strategij in dejavnosti, ·oblikovanje blagovne znamke, ki bi jo nacionalne in vseevropske razvojne agencije in banke uporabljale za označevanje razvojnih dejavnosti EU, vključno z naložbami; uveljavljena je že blagovna znamka „EU4“, ki se obširno uporablja v državah vzhodnega partnerstva ter razširja v številnih aplikacijah in kontekstih (tj. EU4Finance, EU4Energy itd.), ·razvoj specifične celostne vizualne podobe za obveščanje javnosti o operacijah, ki jih financira EU,

·preskušanje novih načinov za doseganje širšega občinstva s projekti, kot je kampanja Faces2Heart, ·razvoj ciljnih orodij za posebne ciljne skupine, kot so akterji znotraj EU, zainteresirane strani zunaj EU in upravičenci do sredstev EU. Ključno področje 3: Pretekla in prihodnja prizadevanja Evropske komisije s pomočjo Evropske službe za zunanje delovanje glede zmogljivosti, operacionalizacije in notranjega usklajevanja Sklep Sveta št. 17. POUDARJA vlogo Evropske komisije in ESZD pri operacionalizaciji razvojne politike EU, tudi z boljšim usklajevanjem vseh evropskih razvojnih akterjev, pri čemer upoštevata okrepljene politične smernice Sveta, zlasti glede razvojnih ciljev, ter ju POZIVA, naj okrepita notranje usklajevanje, pa tudi sodelovanje z državami članicami, med drugim pri izvajanju dialoga o politikah ter nacionalnih in regionalnih strategij. Komisija s podporo Evropske službe za zunanje delovanje povečuje prizadevanja za nadgradnjo in operacionalizacijo razvojne politike EU z boljšim usklajevanjem vseh evropskih akterjev. Dosegla je napredek pri povečanju notranjega usklajevanja, pa tudi krepitvi sodelovanja z državami članicami, med drugim pri pripravi dialogov o politikah ter nacionalnih in regionalnih strategij. V več državah je bilo vzpostavljeno tesno sodelovanje med delegacijami EU in veleposlaništvi držav članic. To sodelovanje bo še okrepljeno z instrumenti, kot je načrt za zunanje naložbe, ki je ključno orodje v zvezi s tem. V predlagani uredbi o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje je predvideno poenotenje obstoječih instrumentov prek skupnega upravljanja in pristopa „najprej politika“. To bo ključno pri zagotavljanju učinkovitega in povezanega notranjega usklajevanja. Poleg tega se v predlogu izrecno poziva h krepitvi usklajevanja med Unijo in državami članicami (člen 8(5)). Opozoriti je treba tudi, da je v členih 8, 10, 11 in 12 predlagan vključujoč postopek, ki vključuje skupno načrtovanje programov z državami članicami ter posvetovanja z izvedbenimi partnerji, partnerskimi državami, organizacijami civilne družbe in lokalnimi organi. Razvojna politika EU se trenutno izvaja prek najrazličnejših okvirov in mehanizmov, ki bi jih bilo mogoče nadgraditi, da bi se še povečala njihova učinkovitost. Regionalne platforme, kot so strateški in operativni odbori načrta EU za zunanje naložbe, ter posvetovalne skupine, kot je platforma EUBEC ali mreža strokovnjakov, združujejo predstavnike Unije, države članice, izvedbene partnerje in razvojne strokovnjake, tako da lahko EU izkoristi bogato strokovno znanje, ki je na voljo, pri tem pa izhaja iz političnih smernic Sveta. Komisija bo v prihodnosti še naprej sodelovala z zainteresiranimi stranmi v okviru strukture upravljanja EFSD+, in sicer najprej z načrtovanjem programov za finančni cikel 2021–2027, pri čemer jo bodo neodvisno od trenutno obstoječih in prihodnjih orodij in partnerjev usmerjali zlasti politični cilji EU. Skupno načrtovanje programov bo na podlagi uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje postalo „prednostna možnost“, kar bo prispevalo k spodbujanju sodelovanja in usklajevanja na področju financiranja naložb.



Sklep Sveta št. 22. POZIVA Evropsko komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje med obstoječimi evropskimi vozlišči znanja in raziskovalnimi ustanovami za razvoj, da bi evropske in mednarodne raziskave na področju razvoja učinkoviteje povezali z oblikovanjem politik, podprli doseganje napredka pri razvojnih študijah ter spodbudili učenje o poročanju in merjenju razvojnega učinka v EU. Razmišljati bi morale tudi o skupnih prizadevanjih za vzpostavitev skupne platforme, ki bi med drugim vsebovala informacije o obstoječih in načrtovanih projektih, pogojih financiranja, če je to primerno, in izvedbenih partnerjih, da se zagotovi celovit pregled nad delovanjem EU ob upoštevanju obstoječih orodij. Ministrska srečanja Sveta za zunanje zadeve na področju razvoja zagotavljajo politične smernice o vprašanjih razvojne politike, vključno s financiranjem naložb v podporo razvoju. Ministri te teme redno obravnavajo; nazadnje so jih 26. novembra 2019, ko so na ministrsko srečanje povabili vodstvo evropskih mednarodnih finančnih institucij. Svet za ekonomske in finančne zadeve ima prav tako ključno vlogo pri zagotavljanju, da se izvedejo potrebni dialogi med ključnimi evropskimi akterji za finance in razvoj. Poleg tega srečanja generalnih direktorjev EU za razvoj delujejo kot platforme za razpravo o razvojnih ukrepih EU. Zadnje srečanje je bilo 26. novembra 2019 v Bruslju in je bilo osredotočeno na to, kako lahko razvojne finančne institucije kar najbolj povečajo svoj prispevek k ciljem trajnostnega razvoja, in na morebitne priložnosti, ki jih ponuja načrt za zunanje naložbe. Razvijajo se platforme, ki vsebujejo informacije o sedanjih in načrtovanih projektih. Komisija je pred tremi leti ustanovila pobudo za usklajevanje naložb v južnem Sredozemlju (AMICI), da bi pomagala meriti razvojni učinek. AMICI je skupna zbirka podatkov z ločenimi vnosi, ki so jo strokovnjaki Komisije za razvoj in financiranje razvili za projekte, ki se izvajajo v sosedstvu, vsebuje pa razvojne projekte iz EU, držav članic in mednarodnih finančnih institucij. Komisija lahko prek te zbirke podatkov zbira, analizira in filtrira podatke iz vseh različnih projektov, ki so se izvajali v zadnjih treh letih. Poleg tega spletišče EU Aid Explorer deluje kot edinstveno orodje in točka „vse na enem mestu“ za informacije o financiranju: omogoča usklajevanje donatorjev, zagotavlja preglednost in izboljšuje odgovornost državljanom. Uporabniki lahko na tem spletišču najdejo izčrpne zbirne podatke, pa tudi podrobne informacije o mednarodnih razvojnih projektih, ki jih financirajo EU in njene države članice, in sicer na podlagi podatkov Evropske komisije ter odprtih podatkov, ki jih države članice EU objavljajo v sistemu OECD za poročanje upnikov (CRS) in v skladu s standardom mednarodne pobude za pregledno pomoč (IATI).