EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 26.6.2019 COM(2019) 317 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU RAČUNSKEMU SODIŠČU Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2018



Zaključni račun

Evropskega razvojnega sklada za leto 2018 KAZALO POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS KONČNI ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2018 KONČNI ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2018 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2018 je bil pripravljen v skladu z naslovom X finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom. Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 18 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad. Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih. Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodja Junij 2019

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 1.OZADJE Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov: -proračuna EU, -Evropskega razvojnega sklada in -Evropske investicijske banke. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO). ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb. V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija. Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013. Veljati je začel 1. marca 2015. Svet je leta 2018 sprejel finančno uredbo, ki se uporablja za 11. ERS. Ta je razveljavila prejšnjo veljavno uredbo in se uporablja za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS, brez poseganja v obstoječe pravne obveznosti. Ta uredba se ne uporablja za Sklad za spodbujanje naložb v okviru prejšnjih ERS. V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb. Slednjega upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.



2.KAKO SE FINANCIRA ERS? Evropski svet je na zasedanju 2. decembra 2013 sprejel večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS. Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je v nasprotju s proračunom EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva. Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo. Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. 3.POROČANJE OB KONCU LETA 3.1.ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 18(3) finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov. Ta računovodska pravila EU se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti. Za pripravo zaključnega računa ERS je odgovoren računovodja Komisije, ki je računovodja ERS. Računovodja zagotovi, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS. Zaključni račun je prikazan na naslednji način: Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija (I)Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim (II)Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS (III)Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU (IV)Poročilo o finančnem izvrševanju ERS Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB (I)Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Zneski skrbniških skladov, vključeni v ta zaključni račun, so začasni. Komisija mora najpozneje do 31. julija naslednjega leta sprejeti zaključni račun ERS ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico. 4.REVIZIJA IN RAZREŠNICA 4.1.REVIZIJA Zaključni račun nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. 4.2.RAZREŠNICA Končna kontrola finančnega izvrševanja sredstev ERS za dano proračunsko leto je razrešnica. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa in letnega poročila, ki ga opravi Računsko sodišče (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti), ter odgovorih Komisije na vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah. EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD PRORAČUNSKO LETO 2018

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo. KAZALO RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS BILANCA STANJA ERS IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA PO ERS IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS KONČNI ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2018 BILANCA STANJA IZKAZ FINANČNEGA USPEHA IZKAZ DENARNIH TOKOV IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV KONČNI ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2018 BILANCA STANJA IZKAZ FINANČNEGA USPEHA IZKAZ DENARNIH TOKOV IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo. BILANCA STANJA ERS v milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2018 31. 12. 2017 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 887 582 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 201 163 1 088 745 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 1 448 1 518 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.3 138 92 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.4 387 347 1 973 1 958 SREDSTVA SKUPAJ 3 061 2 703 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.5 – (4) Finančne obveznosti 2.6 (18) (14) (18) (18) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (241) (563) Pasivne časovne razmejitve 2.8 (1 281) (733) (1 523) (1 296) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 540) (1 314) ČISTA SREDSTVA 1 521 1 389 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.9 50 423 46 173 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.9 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (47 037) (43 219) Poslovni izid za zadevno leto (4 118) (3 818) ČISTA SREDSTVA 1 521 1 389

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS v milijonih EUR Pojasnilo 2018 2017 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave 4 61 4 61 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki 10 4 Drugi prihodki 46 22 57 25 Prihodki skupaj 60 87 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 (4 054) (3 700) Odhodki za sofinanciranje 3.4 17 (42) Stroški financiranja 3.6 7 (8) Drugi odhodki 3.7 (148) (154) Odhodki skupaj (4 178) (3 904) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (4 118) (3 818) IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS v milijonih EUR Pojasnilo 2018 2017 Poslovni izid za zadevno leto (4 118) (3 818) Poslovanje Povečanje kapitala – prispevki (čisti) 4 250 3 850 (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade (38) (66) (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (235) (319) (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov (46) 40 Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij (4) – Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti 3 8 Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja (322) 14 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 548 (42) ČISTI DENARNI TOK 40 (333) Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 40 (333) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.4 347 680 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 2.4 387 347 IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH v milijonih EUR Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 73 464 31 140 42 323 (43 219) 2 252 1 357 Povečanje kapitala – prispevki – (4 050) 4 050 – – 4 050 Vračila državam članicam (200) – (200) – – (200) Poslovni izid za zadevno leto – – – (3 818) – (3 818) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 73 264 27 090 46 173 (47 037) 2 252 1 389 Povečanje kapitala – prispevki – (4 250) 4 250 – – 4 250 Poslovni izid za zadevno leto – – – (4 118) – (4 118) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 73 264 22 840 50 423 (51 155) 2 252 1 521



BILANCA STANJA PO ERS v milijonih EUR 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 – 23 520 344 887 – 32 221 330 582 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 – – – 201 201 – 86 – 77 163 – 23 520 546 1 088 – 118 221 407 745 KRATKOROČNA SREDSTVA – – Predhodno financiranje 2.1 0 19 445 984 1 448 1 40 867 610 1 518 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.3 1 65 36 36 138 0 64 17 11 92 Računi med ERS 2.3 183 111 2 421 – 2 715 189 88 3 555 – 3 832 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.4 – – – 387 387 – – – 347 347 184 195 2 902 1 407 4 689 190 193 4 439 968 5 791 SREDSTVA SKUPAJ* 184 218 3 422 1 953 5 777 190 311 4 660 1 375 6 536 – – NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI – – Rezervacije 2.5 – – – – – – – – (4) (4) Finančne obveznosti 2.6 – – (1) (16) (18) – – (7) (7) (14) – – (1) (16) (18) – – (7) (11) (18) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI – – Obveznosti iz poslovanja 2.7 (0) (6) (125) (111) (241) (0) (13) (133) (417) (563) Računi med ERS 2.3 – – – (2 715) (2 715) – – – (3 833) (3 833) Pasivne časovne razmejitve 2.8 (0) (83) (358) (840) (1 281) (0) (76) (517) (140) (733) (0) (89) (482) (3 666) (4 237) (0) (89) (650) (4 389) (5 128) OBVEZNOSTI SKUPAJ* (0) (89) (484) (3 682) (4 255) (0) (89) (657) (4 401) (5 147) – – ČISTA SREDSTVA* 184 129 2 938 (1 729) 1 521 190 222 4 003 (3 025) 1 389 – – SREDSTVA IN REZERVE – – Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.9 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.9 627 1 625 – – 2 252 627 1 625 – – 2 252 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.9 (2 509) 2 137 55 317 – (2 503) 2 177 120 206 – Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 098) (14 352) (17 078) (5 508) (47 037) (10 098) (14 339) (15 812) (2 969) (43 219) Poslovni izid za zadevno leto 0 (53) (1 000) (3 065) (4 118) 0 (13) (1 266) (2 539) (3 818) ČISTA SREDSTVA 184 129 2 938 (1 729) 1 521 190 222 4 003 (3 025) 1 389 * Račune med ERS bi bilo treba odšteti od skupnih sredstev in obveznosti, da bi se ta uskladila s seštevki v bilanci stanja ERS. IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS v milijonih EUR 2018 2017 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki 0 2 8 1 10 (0) (1) 4 (0) 4 Drugi prihodki 1 6 27 12 46 1 5 13 4 22 1 8 35 13 57 1 4 17 4 25 Prihodki skupaj 1 11 32 17 60 1 9 66 11 87 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 0 (59) (984) (3 012) (4 054) (0) (14) (1 251) (2 435) (3 700) Odhodki za sofinanciranje 3.4 – – 18 (1) 17 – – (42) (1) (42) Stroški financiranja 3.6 0 1 5 1 7 1 1 (10) (0) (8) Drugi odhodki 3.7 (1) (7) (71) (70) (148) (2) (9) (29) (114) (154) Odhodki skupaj (0) (64) (1 031) (3 082) (4 178) (1) (22) (1 332) (2 549) (3 904) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 0 (53) (1 000) (3 065) (4 118) 0 (13) (1 266) (2 539) (3 818) IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS v milijonih EUR 8. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 496) 197 Prerazporeditve v/iz 10. ERS – (7) (7) Prerazporeditve v/iz 11. ERS – – – Poslovni izid za zadevno leto – 0 0 STANJE NA DAN 31. 12. 2017 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 503) 190 Prerazporeditve v/iz 10. ERS – (7) (7) Poslovni izid za zadevno leto – 0 – 0 STANJE NA DAN 31. 12. 2018 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 509) 184 v milijonih EUR 9. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E)+(F) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 10 973 – 10 973 (14 339) 1 625 2 214 472 Vračila državam članicam (200) – (200) (200) Prerazporeditve v/iz 10. ERS – (37) (37) Poslovni izid za zadevno leto – (13) (13) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 10 773 – 10 773 (14 352) 1 625 2 177 222 Prerazporeditve v/iz 10. ERS – (40) (40) Prerazporeditve v/iz 11. ERS – – – Poslovni izid za zadevno leto – (53) – (53) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 10 773 – 10 773 (14 406) 1 625 2 137 129

v milijonih EUR 10. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 20 960 1 773 19 187 (15 812) – 247 3 622 Povečanje kapitala – prispevki (1 773) 1 773 1 773 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS – 44 44 Prerazporeditve v/iz 11. ERS – (171) (171) Poslovni izid za zadevno leto – (1 266) (1 266) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 20 960 20 960 (17 078) – 120 4 003 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS – 47 47 Prerazporeditve v/iz 11. ERS – (112) (112) Poslovni izid za zadevno leto – (1 000) – (1 000) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 20 960 – 20 960 (18 077) – 55 2 938 v milijonih EUR 11. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 29 367 29 367 – (2 969) – 35 (2 934) Povečanje kapitala – prispevki (2 277) 2 277 – 2 277 Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS – – 171 171 Poslovni izid za zadevno leto – (2 539) – (2 539) STANJE NA DAN 31. 12. 2017 29 367 27 090 2 277 (5 508) – 206 (3 025) Povečanje kapitala – prispevki (4 250) 4 250 112 4 362 Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS – – – Poslovni izid za zadevno leto – (3 065) – (3 065) STANJE NA DAN 31. 12. 2018 29 367 22 840 6 527 (8 573) – 317 (1 729) POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS

Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

1.POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE 1.1.RAČUNOVODSKA NAČELA Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost. 1.2.PODLAGA ZA PRIPRAVO 2.Obdobje poročanja Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra. 3.Valuta in osnova za preračunavanje Zaključni račun je predstavljen v milijonih eurov, saj je euro funkcijska valuta in valuta poročanja ERS. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena. Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra. Devizni tečaj eura Valuta 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Valuta 31. 12. 2018 31. 12. 2017 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,3014 4,177 CZK 25,7240 25,5350 RON 4,6635 4,6585 DKK 7,4673 7,4449 SEK 10,2548 9,8438 GBP 0,8945 0,8872 CHF 1,1269 1,1702 HRK 7,4125 7,4400 JPY 125,8500 135,01 HUF 320,9800 310,3300 USD 1,145 1,1993 4.Uporaba ocen Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim aktivne in pasivne časovne razmejitve, rezervacije, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan. 4.1.BILANCA STANJA 5.Finančna sredstva Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja. (I)Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(II)Posojila in terjatve Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v nekratkoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece. (III)Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije. (IV)Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno drugo kategorijo. Glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti, so razvrščena kot kratkoročna ali nekratkoročna sredstva. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije. Začetno pripoznanje in merjenje Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil ali prodal sredstvo. Denarni ustrezniki in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva deponirana v finančni ustanovi ali izplačana posojilojemalcem. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko. Poznejše merjenje Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti, pri čemer so dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali. Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Subjekt ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno, in ali bi bilo treba v izkazu finančnega uspeha izkazati izgubo zaradi oslabitve. 6.Zneski predhodnega financiranja Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Znesek predhodnega financiranja se lahko (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki). Predhodno financiranje se na datume poznejših bilanc stanja meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju. 7.Terjatve in izterljivi zneski Ker računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov, so v računovodskih izkazih terjatve opredeljene, kot da izhajajo iz menjalnih poslov, izterljivi zneski pa iz nemenjalnih poslov (če subjekt prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dal približno enako vrednost). Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej 1.3.1 above).

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. 8.Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj. 9.Rezervacije Rezervacije se pripoznajo, kadar ima subjekt sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“). 10.Obveznosti iz poslovanja V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU. Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku. Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme. 11.Aktivne in pasivne časovne razmejitve Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju. Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju. 11.1.IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 12.Prihodki Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov. Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se ločuje med: (I)Prihodki iz nemenjalnih poslov Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost (prejeto predhodno financiranje). (II)Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja. 13.Odhodki Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev/kapitala. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov. Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek. Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki. 13.1.POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI 14.Pogojna sredstva Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten. 15.Pogojne obveznosti Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. 15.1.SOFINANCIRANJE Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva. Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni. 16.POJASNILA K BILANCI STANJA SREDSTVA 16.1.PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt. Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva. v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Nekratkoročno predhodno financiranje 2.1.1 – 23 520 344 887 582 Kratkoročno predhodno financiranje 2.1.2 0 19 445 984 1 448 1 518 Skupaj 0 42 964 1 328 2 335 2 100 Povečanje nekratkoročnega predhodnega financiranja je bilo v glavnem posledica podaljšanja pogodbe, ki naj bi se iztekla leta 2017, do leta 2023 (z obdobjem izplačevanja 7 let). Leta 2017 je bila skupna vrednost te pogodbe prikazana med odhodki, medtem ko je bilo po podaljšanju nekratkoročno predhodno financiranje ocenjeno na 217 milijonov EUR. Zmanjšanje tekočega predhodnega financiranja je bilo posledica zmanjšanja izvršenih plačil predhodnega financiranja (za 10 %) in povečanja stopnje obračunanih pogodb (zlasti v 10. ERS). To zmanjšanje je v skladu z življenjskim ciklom ERS. Veliko pogodb je bilo obračunanih in zaključenih v 10. ERS: to je razvidno iz upada njihovega števila, in sicer s 3 400 v letu 2017 na 2 600 v letu 2018. Hkrati se je število odprtih pogodb v okviru 11. ERS med letoma 2017 in 2018 povečalo s 1 600 na 2 300. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, zato je bilo leto 2018 četrto leto njegovega obstoja. 11. ERS je dosegel zrelost pri izvajanju sprejetih ukrepov. 17.Nekratkoročno predhodno financiranje v milijonih EUR 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Neposredno upravljanje 188 159 Izvedli: Komisija 140 105 Izvajalske agencije EU 0 6 Delegacije EU 48 48 Posredno upravljanje 698 423 Izvedli: EIB in EIS 367 166 Mednarodne organizacije 280 189 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 6 11 Subjekti javnega prava 24 37 Tretje države 21 20 Organi EU in javno-zasebno partnerstvo 0 – Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo – 0 Skupaj 887 582 18.Kratkoročno predhodno financiranje v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Predhodno financiranje (bruto) 1 113 2 034 3 005 5 153 5 288 Obračunano prek presečnega datuma (1) (94) (1 589) (2 021) (3 705) (3 770) Skupaj 0 19 445 984 1 448 1 518 v milijonih EUR 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Neposredno upravljanje 280 256 Izvedli: Komisija 102 86 Izvajalske agencije EU 8 10 Skrbniški skladi 1 – Delegacije EU 169 161 Posredno upravljanje 1 169 1 262 Izvedli: EIB in EIS 100 345 Mednarodne organizacije 658 563 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 78 59 Subjekti javnega prava 124 108 Tretje države 208 186 Organi EU in javno-zasebno partnerstvo 0 – Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo 0 0 Skupaj 1 448 1 518 19.Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Na dan 31. decembra 2018 je vrednost jamstev, ki jih je ERS prejel v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 79 milijonov EUR (54 milijonov EUR leta 2017). Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi. Leta 2018 je vrednost navedenih jamstev znašala 534 milijonov EUR. 19.1.PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD Ta postavka predstavlja znesek, plačan v obliki prispevkov za skrbniški sklad EU za Afriko in skrbniški sklad EU Bêkou. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS. Prispevke skrbniškega sklada izvršuje ERS v okviru neposrednega upravljanja.

v milijonih EUR Skrbniška sklada Čisti prispevek na dan 31. 12. 2017 Prispevki, plačani leta 2018 Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2018 Čisti prispevek na dan 31. 12. 2018 Afrika 148 345 (301) 192 Bêkou 16 – (7) 9 Skupaj 163 345 (308) 201 19.2.IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV v milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov 2.3.1 37 19 Terjatve iz menjalnih poslov 2.3.2 101 73 Skupaj 138 92 20.Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Države članice – – – 5 5 7 Stranke 2 7 16 1 26 19 Javni organi 0 9 9 7 25 20 Tretje države 0 1 3 0 5 6 Odpis (2) (15) (10) (0) (27) (34) Medpodjetniški računi z institucijami EU – – – 3 3 2 Skupaj 1 2 18 16 37 19 21.Terjatve iz menjalnih poslov v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Prehodno nezaračunani prihodki 0 63 18 0 81 74 Terjatve do EU – – – 20 20 – Računi med ERS 183 111 2 421 (2 715) (0) (0) Skupaj 183 174 2 439 (2 695) 101 73 V predhodno nezaračunane prihodke so vključeni zneski natečenih obresti na zneske predhodnega financiranja, povezanega s projekti (63 milijonov EUR) in skrbniškim skladom EU za Afriko (18 milijonov EUR). Terjatev do EU je znesek, ki je bil prenesen na skrbniški račun Evropske komisije. Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v računih med ERS med različnimi bilancami stanja ERS. Računi med ERS so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek računov med ERS je nič.



21.1.DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Centralne banke – – – 276 276 105 Poslovne banke – – – 87 87 242 Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom – – – 24 24 – Skupaj – – – 387 387 347 Skupna raven denarnih sredstev in njihovih ustreznikov je ostala stabilna. Vendar se je spremenila struktura denarne pozicije. Znatno zmanjšanje (136 milijonov EUR) je bilo zabeleženo na računu za prispevke Združenega kraljestva pri komercialni banki Natwest. To je predvsem zato, ker je Združeno kraljestvo konec leta 2017 plačalo prvi obrok svojega prispevka za leto 2018 v višini 170 milijonov EUR. Za omejitev tveganja nasprotne stranke (glej pojasnilo 5.4) je bilo 31. 12. 2018 v centralnih bankah shranjenih več denarnih sredstev. OBVEZNOSTI

21.2.REZERVACIJE v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Rezervacije – – – – – 4 Skupaj – – – – – 4 Določba za Center za razvoj (Centre de Development – CDE) je bila sproščena, ker so bili sodni postopki zaključeni in ne bi smelo biti nobenih dodatnih stroškov. 21.3. FINANČNE OBVEZNOSTI v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja – – 1 16 18 14 Skupaj – – 1 16 18 14 Sprememba skupnih obveznosti sofinanciranja je pojasnjena v pojasnilu 2.7.2.1. 21.4.OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.7.1 0 6 80 88 173 361 Razne obveznosti iz poslovanja 2.7.2 – – 45 23 68 202 Skupaj 0 6 125 111 241 563 22. Kratkoročne obveznosti iz poslovanja v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Dobavitelji 0 5 65 32 102 133 Države članice – – 0 1 1 12 Tretje države 0 – 6 31 37 146 Javni organi – 2 10 30 43 83 Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja (0) (2) (2) (6) (10) (13) Skupaj 0 6 80 88 173 361 Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu finančnega uspeha. Neupravičeni zneski so razkriti kot druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja. 23.Razne obveznosti iz poslovanja v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.7.2.1 – – 47 21 68 28 Odloženi prispevki h kapitalu Sklada 2.7.2.2 – – – – – 173 Druge razne obveznosti iz poslovanja – – (2) 2 – 1 Skupaj – – 45 23 68 202 24.Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje Razčlenitev nekratkoročnih in kratkoročnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje po državah članicah je povzeta v spodnji razpredelnici:





v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Nekratkoročno sofinanciranje Avstrija – – – 1 1 – Belgija – – 0 2 2 2 Češka – – – 1 1 – Danska – – – 3 3 0 Finska – – – 1 1 – Francija – – 1 1 2 4 Luksemburg – – – 1 1 – Nizozemska – – – 3 3 – Portugalska – – – 0 0 – Švedska – – 0 – 0 3 Združeno kraljestvo – – – 2 2 1 Avstralija – – 0 – 0 0 USAID – – – 2 2 4 – – 1 16 18 14 Kratkoročno sofinanciranje Avstrija – – – 0 0 – Belgija – – 4 0 4 3 Češka – – – 0 0 – Danska – – 0 2 3 (0) Finska – – – 0 0 – Francija – – 21 1 22 12 Nemčija – – 1 – 1 0 Luksemburg – – – 0 0 – Nizozemska – – 1 1 2 0 Poljska – – 0 – 0 – Portugalska – – – 0 0 – Španija – – 2 – 2 1 Švedska – – 5 1 5 5 Švica – – 0 – 0 0 Združeno kraljestvo – – 13 12 25 4 Kanada – – 0 – 0 0 Avstralija – – 0 – 0 1 USAID – – – 4 4 2 – – 47 21 68 28 Skupaj – – 48 37 86 42 Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja povečale za 44 milijonov EUR. V letu 2018 je bilo prejetih skupno 28 milijonov EUR novih prispevkov za sofinanciranje. Skupne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se povečale za 17 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov in odhodkov, povezanih s sofinanciranimi projekti (glej pojasnili 3.1.1 in 3.4). 25.Odloženi prispevki h kapitalu Sklada v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Združeno kraljestvo – – – – – 170 Litva – – – – – 2 Skupaj – – – – – 173 Ta postavka se v celoti nanaša na vnaprej plačane prispevke držav članic za leto 2018. 25.1.PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Vnaprej vračunani stroški 0 83 358 838 1 279 730 Druge časovne razmejitve – – – 3 3 3 Skupaj 0 83 358 840 1 281 733 Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem ERS, za leto 2018 ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.1). Vnaprej vračunani stroški so se povečali predvsem v 11. ERS (s 140 milijonov EUR v letu 2017 na 840 milijonov EUR v letu 2018). To je v skladu s povečanjem števila pogodb (s 1 600 v letu 2017 na 2 300 v letu 2018). 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, zato je bilo leto 2018 četrto leto njegovega obstoja. 11. ERS je dosegel zrelost pri izvajanju sprejetih ukrepov. ČISTA SREDSTVA 25.2.KAPITAL SKLADA 26.Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Kapital Sklada 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevpoklicani kapital Sklada – – – (27 090) (27 090) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2017 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Kapital Sklada 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nevpoklicani kapital Sklada – – – (22 840) (22 840) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic. Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na zakladniške račune (glej pojasnilo 2.9.2 v nadaljevanju).



27.Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah

v milijonih EUR Prispevki – 11. ERS % Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2017 Kapital, vpoklican v letu 2018 Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2018 Avstrija 2,40 650 (102) 548 Belgija 3,25 880 (138) 742 Bolgarija 0,22 59 (9) 50 Hrvaška 0,23 61 (10) 51 Ciper 0,11 30 (5) 25 Češka 0,80 216 (34) 182 Danska 1,98 537 (84) 452 Estonija 0,09 23 (4) 20 Finska 1,51 409 (64) 345 Francija 17,81 4 826 (757) 4 068 Nemčija 20,58 5 575 (875) 4 700 Grčija 1,51 408 (64) 344 Madžarska 0,61 166 (26) 140 Irska 0,94 255 (40) 215 Italija 12,53 3 394 (533) 2 862 Latvija 0,12 31 (5) 27 Litva 0,18 49 (8) 41 Luksemburg 0,26 69 (11) 58 Malta 0,04 10 (2) 9 Nizozemska 4,78 1 294 (203) 1 091 Poljska 2,01 544 (85) 458 Portugalska 1,20 324 (51) 273 Romunija 0,72 195 (31) 164 Slovaška 0,38 102 (16) 86 Slovenija 0,22 61 (10) 51 Španija 7,93 2 149 (337) 1 812 Švedska 2,94 796 (125) 671 Združeno kraljestvo 14,68 3 976 (624) 3 353 Skupaj 100,00 27 090 (4 250) 22 840 V letu 2018 je bilo iz 11. ERS vpoklicanih 4 250 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2018 je bil kapital 8., 9. in 10. ERS v celoti vpoklican in prejet. 28.Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS 627 1 625 – – 2 252 2 252 Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.



29.Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Stanje na dan 31. 12. 2016 (2 496) 2 214 247 35 – Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (7) (37) 44 – – Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost – – (171) 171 – Stanje na dan 31. 12. 2017 (2 503) 2 177 120 206 – Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (7) (40) 47 – – Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost – – (112) 112 – Stanje na dan 31. 12. 2018 (2 509) 2 137 55 317 – Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS. Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih. 30.POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA PRIHODKI v milijonih EUR Pojasnilo 2018 2017 Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 4 61 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 57 25 Skupaj 60 87 30.1.PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2018 2017 Izterjava odhodkov 0 3 14 3 21 19 Izterjava sredstev Stabex – – 0 – 0 0 Prihodki iz sofinanciranja 3.1.1 – – (18) 1 (17) 42 Skupaj 0 3 (3) 4 4 61 Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi: v milijonih EUR 2018 2017 Neposredno upravljanje 4 5 Izvedli: Komisija 1 1 Delegacije EU 3 4 Posredno upravljanje 0 56 Izvedli: Tretje države (13) 55 Mednarodne organizacije 12 2 Subjekti javnega prava 0 0 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 1 (1) Skupaj 4 61 31.Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha. Prejeti prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnilo 2.7.2.1), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta. 31.1.PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2018 2017 Finančni prihodki 0 2 8 1 10 4 Drugi prihodki 1 6 27 12 46 22 Skupaj 1 8 35 13 57 25 Finančne prihodke sestavljajo obresti od skrbniškega sklada in obresti na zneske predhodnega financiranja. Drugi prihodki se v celoti nanašajo na realizirane in nerealizirane tečajne razlike.



ODHODKI 31.2.INSTRUMENTI POMOČI v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2018 2017 Programska pomoč (0) 1 532 1 468 2 001 2 150 Makroekonomska podpora – 26 – – 26 21 Sektorska politika – 2 – – 2 (9) Projekti znotraj držav AKP – 27 389 410 827 1 112 Nujna pomoč – 3 60 811 873 289 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS – 0 – – 0 (1) Institucionalna podpora – – 3 15 18 23 Nadomestila za izgube pri izvozu 0 (0) – – 0 (1) Prispevki za skrbniške sklade – – – 307 307 114 Skupaj (0) 59 984 3 012 4 054 3 700 Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. Povečanje skupnih odhodkov za instrumente pomoči je predvsem v 11. ERS. To povečanje je v skladu z življenjskim ciklom tega ERS. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, zato je bilo leto 2018 četrto leto njegovega obstoja. Leta 2018 je 11. ERS dosegel zrelost pri izvajanju sprejetih ukrepov, zato so se odhodki v primerjavi z letom 2017 povečali. Število odprtih pogodb v okviru 11. ERS se je med letoma 2017 in 2018 povečalo s 1,6 tisoč na 2,3 tisoč. To povečanje je v skladu s povečanjem obračunov predhodnega financiranja in povečanjem vnaprej vračunanih stroškov. Odhodki za sektorsko politiko so bili leta 2017 negativni zaradi razveljavitve računa, ki je bil leta 2016 nepravilno evidentiran. 31.3.ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2018 2017 Sofinanciranje – – (18) 1 (17) 42 V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2018. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom). Ker so razveljavitve ocenjenih zneskov iz leta 2017 (52 milijonov EUR) presegale odhodke, nastale v letu 2018 (36 milijonov EUR), je znesek odhodkov za sofinanciranje za leto 2018 negativen. Ustrezni negativni prihodki so pripoznani v izkazu finančnega uspeha (glej pojasnilo 3.1.1)



31.4.INSTRUMENTI POMOČI IN ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE PO VRSTI UPRAVLJANJA

v milijonih EUR 2018 2017 Neposredno upravljanje 1 750 1 447 Izvedli: Komisija 122 122 Izvajalske agencije EU 31 26 Skrbniški skladi 594 89 Delegacije EU 1 003 1 209 Posredno upravljanje 2 287 2 295 Izvedli: EIB in EIS 44 48 Mednarodne organizacije 920 1 171 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 114 (20) Subjekti javnega prava 231 356 Tretje države 977 739 Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom 1 – Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo 0 0 Skupaj 4 037 3 742 31.5.STROŠKI FINANCIRANJA v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2018 2017 Odpis terjatev (0) (1) (5) (1) (7) 9 Drugi odhodki za finančne posle – – – (0) (0) (1) Skupaj (0) (1) (5) (1) (7) 8 Postavka „odpis terjatev“ zajema ocene zneskov odhodkov v zvezi z neizterljivimi terjatvami. Ker ocena vključuje tudi razveljavitve ocene iz prejšnjega leta, so bili skupni odhodki leta 2018 negativni (s 34 milijonov EUR leta 2017 na 27 milijonov EUR leta 2018 – glej pojasnilo 2.3.1). 31.6.DRUGI ODHODKI v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2018 2017 Upravni odhodki in odhodki za IT (0) (0) 45 67 112 107 Rezervacije za tveganja in stroške – – – (4) (4) – Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev 0 0 0 – 1 3 Negativne tečajne razlike 0 6 26 7 39 44 Skupaj 1 7 71 70 148 154 Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvrševanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd. 32.POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA 32.1.POGOJNA SREDSTVA v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti – 0 10 0 11 10 Jamstva za zadržane zneske – 0 6 – 7 8 Skupaj – 1 16 0 17 18 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS. Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva. V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku in ne ERS, zato se ne knjižijo v okviru ERS. Leta 2018 je vrednost navedenih jamstev znašala 501 milijon EUR. 32.2.DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA 33.Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Skupaj 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Na dan 31. decembra 2018 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 10 616 milijonov EUR (leta 2017: 9 745 milijonov EUR). 34.Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Ozadje Večina državljanov Združenega kraljestva, ki so se udeležili referenduma o članstvu v Evropski uniji 23. junija 2016, je glasovala za izstop iz EU. Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz EU in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). S tem je sprožilo člen 50 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa postopek, po katerem lahko posamezna država članica izstopi iz Unije. Pogajalski proces Komisija je 19. marca 2018 objavila osnutek sporazuma o izstopu, v katerem je predstavila napredek, dosežen pri pogajanjih. V delu sporazuma o izstopu, ki se nanaša na finančno poravnavo, sta EU in Združeno kraljestvo prenesla napredek, dosežen v prvi fazi pogajanj, v pravno besedilo. 14. novembra 2018 je bilo objavljeno skupno poročilo na ravni pogajalcev o celotnem besedilu osnutka sporazuma o izstopu in osnutku politične deklaracije o okviru za prihodnje odnose med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo. Istega dne je bil objavljen posodobljen in dogovorjen osnutek sporazuma o izstopu, v katerem se je Združeno kraljestvo strinjalo s plačilom vseh svojih obveznosti v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom in predhodnimi finančnimi perspektivami, kot da bi bilo še vedno država članica, vključno z njegovim deležem obveznosti in pogojnih obveznosti Unije. Vlada Združenega kraljestva je odobrila osnutek sporazuma o izstopu 14. novembra, Evropski svet pa ga je potrdil 25. novembra 2018. Svet (člen 50) je 11. januarja 2019 odobril sklep o sklenitvi sporazuma o izstopu in ga poslal Evropskemu parlamentu v odobritev. Na zahtevo Združenega kraljestva je Evropski svet v skladu s postopkom iz člena 50 PDEU 21. marca 2019 privolil v podaljšanje roka za izstop Združenega kraljestva do 22. maja 2019, če bo spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva odobril sporazum o izstopu najpozneje do 29. marca 2019, in do 12. aprila 2019, če ga ne bo (Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/476 z dne 22. marca 2019 (UL L 80, 22.3.2019, str. 1)). Spodnji dom parlamenta Združenega kraljestva nato ni odobril sporazuma o izstopu do 29. marca 2019, zato se je Evropski svet 10. aprila 2019 na zahtevo Združenega kraljestva strinjal, da se rok za izstop Združenega kraljestva podaljša do 31. oktobra 2019 (Sklep Evropskega Sveta (EU) 2019/584 z dne 11. aprila 2019 (UL L 101, 11.4.2019, str. 1)). Združeno kraljestvo bi moralo izstopiti prvi dan meseca po zaključku ratifikacije ali 1. novembra 2019, kar koli nastopi prej. Združeno kraljestvo bo ostalo država članica do novega datuma izstopa s polnimi pravicami in obveznostmi v skladu s členom 50 PEU in ima pravico, da kadar koli prekliče svoje obvestilo o izstopu. V zvezi z ERS V osnutku sporazuma o izstopu je navedeno, da bo Združeno kraljestvo do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ostalo članica ERS ter bo v zvezi s tem prevzelo iste obveznosti kot države članice na podlagi notranjega sporazuma, v skladu s katerim je bil Sklad ustanovljen, pa tudi obveznosti na podlagi prejšnjih ERS do njihovega zaključka. V Odboru ERS lahko sodeluje kot opazovalec brez glasovalnih pravic. Poleg tega je v osnutku sporazuma o izstopu navedeno, da se v primeru zneskov za projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, za katere na datum začetka veljavnosti tega sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali so bili sproščeni, delež Združenega kraljestva pri navedenih zneskih ne bo znova uporabil. To velja tudi za delež Združenega kraljestva pri sredstvih, za katera niso bile prevzete obveznosti, ali sproščenih zneskih na podlagi 11. ERS po 31. decembru 2020. V času podpisa tega zaključnega računa in ker še ni prišlo do ratifikacije v Združenem kraljestvu, dejanski datum in način izstopa (s sporazumom ali brez njega) še nista znana. Na podlagi tega trenutnega stanja ni nobenega finančnega učinka, o katerem bi bilo treba poročati v računovodskih izkazih ERS na dan 31. decembra 2018. 35.OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev. 35.1.STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu. Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela: (a)države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS; (b)države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih; (c)stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun. Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja. 35.2.VALUTNO TVEGANJE Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija v milijonih EUR 31. 12. 2018 31. 12. 2017 USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj Finančna sredstva Terjatve in izterljivi zneski 63 – 0 – 67 8 138 64 – – – 26 2 92 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 1 0 – – 386 – 387 4 0 – – 344 – 347 Skupaj 64 0 0 – 453 8 525 68 0 – – 370 2 439 Finančne obveznosti Nekratkoročne finančne obveznosti – – – – (18) – (18) – – – – (14) – (14) Obveznosti iz poslovanja (1) – – – (218) (22) (241) 0 – – – (533) (30) (563) Skupaj (1) – – – (236) (22) (259) 0 – – – (547) (30) (577) Skupaj 63 0 0 – 217 (14) 267 68 0 – – (177) (28) (138) Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju. 35.3.OBRESTNO TVEGANJE ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju. Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se redno obračunavajo, odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo posamezna država članica določi. Ker so lahko plačila, ki se uporabljajo za nekatere od teh računov, kratkoročno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na zadevnih računih. Poleg tega je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice. Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih. 35.4.KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE) Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena: v milijonih EUR Skupaj Niti zapadla niti oslabljena Zapadle postavke, ki niso oslabljene < 1 leto 1–5 let > 5 let Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 138 121 12 5 – Skupaj na dan 31. 12. 2018 138 121 12 5 – Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 92 92 0 – – Skupaj na dan 31. 12. 2017 92 92 0 – – Finančna sredstva po kategorijah tveganja: v milijonih EUR 31. 12. 2018 31. 12. 2017 Terjatve Denarna sredstva Skupaj Terjatve Denarna sredstva Skupaj Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami Prvi razred in visoka kakovost 5 303 308 3 103 106 Zgornji srednji razred – 80 80 0 240 240 Nižji srednji razred – 4 4 3 4 7 Neinvesticijski razred – 0 0 1 0 2 Skupaj 5 387 391 7 347 354 Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) 133 0 134 86 0 86 Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) – – – – – – Skupaj 133 0 134 86 0 86 Skupaj 138 387 525 92 347 440 Sredstva v kategorijah „neinvesticijski razred“ in „nižji srednji razred“ se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 20(3) finančne uredbe ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo za ERS hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic). Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena. Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice. Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena. 35.5.LIKVIDNOSTNO TVEGANJE Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti v milijonih EUR < 1 leto 1–5 let > 5 let Skupaj Finančne obveznosti 241 7 11 259 Skupaj na dan 31. 12. 2018 241 7 11 259 Finančne obveznosti 563 13 1 577 Skupaj na dan 31. 12. 2017 563 13 1 577 Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje. Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Za zagotovitev, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v posameznem mesecu, se med zakladnico Komisije in ustreznimi službami za porabo sredstev redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice. Poleg navedenega pa v okviru zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva. 36.RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju. ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“. 37.DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA Do dne podpisa tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih. 38.USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

v milijonih EUR 2018 2017 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (4 118) (3 818) Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat (1) (7) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane (11) (3) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 11 29 Neto učinek predhodnega financiranja 36 57 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) (39) (62) Drugo (1) (2) Odhodki Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 115 19 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (366) (60) Neto učinek predhodnega financiranja (179) (685) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 484 373 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (4 069) (4 158) 38.1.USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti. Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu. Neto učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid. Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo neto učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta. 38.2.USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov). Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat. Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila. Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo neto učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta. RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

KONČNI ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2018 Zaradi zaokroževanja na tisoč eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo. OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi Unije). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe. Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje konstitutivni sporazum z drugimi donatorji. Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji: •obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije; •skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev. •skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost; •cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo. Za vsak skrbniški sklad Unije se za zagotovitev poštenega zastopstva donatorjev ter za odločanje o uporabi sredstev ustanovi upravni odbor, ki mu predseduje Komisija. Odbor vključuje predstavnika vsake države članice, ki ne prispeva, kot opazovalca. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije. Skrbniški skladi Unije se ustanovijo za omejeno obdobje, kakor je določeno v sporazumu o njihovi ustanovitvi. To obdobje se lahko podaljša na zahtevo odbora skrbniškega sklada Unije in po tem, ko Komisija predloži poročilo, ki utemeljuje podaljšanje. Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira. Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniškega sklada Unije. Računovodja je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije. Sedanji skrbniški skladi EU Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU: – skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014; – skrbniški sklad EU Madad, ki je regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014; – skrbniški sklad EU za Afriko, ki je nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015; – skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. Več informacij je na voljo na spletnih mestih posameznih skrbniških skladov EU: skrbniški sklad Bêkou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en skrbniški sklad Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm skrbniški sklad za Afriko – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

skrbniški sklad za Kolumbijo – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en . Skrbniški sklad Bêkou Prvi skrbniški sklad EU z več donatorji, poimenovan Bêkou, kar v jeziku sango pomeni „upanje“, so 15. julija 2014 ustanovile Komisija (ki so jo zastopali GD DEVCO in GD ECHO ter ESZD) in tri države članice (Nemčija, Francija in Nizozemska), njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Ustanovljen je bil za obdobje največ 60 mesecev. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja. Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU Bêkou sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter opazovalci. Odbor sprejme in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Zaseda najmanj enkrat na leto. Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada. Zaključni račun skrbniškega sklada Bêkou V skladu s členom 8 Sporazuma o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (skrbniški sklad EU Bêkou) in členom 11.2.1 sporazuma o ustanovitvi je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, ki ga pripravi upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada. V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor. Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).



Glavni dosežki v letu Skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev, podpori gospodarskemu okrevanju in ustvarjanju delovnih mest ter spodbujanju socialne kohezije in sprave. Od svoje ustanovitve je sprejel 16 programov in dosegel več kot 2 milijona upravičencev. Varnostne razmere v Srednjeafriški republiki so kljub obstoju demokratično izvoljene vlade in njenim prizadevanjem za ponovno vzpostavitev stabilnosti še vedno nestabilne. Skrbniški sklad EU Bêkou bo v teh zapletenih in nestabilnih razmerah v celoti izkoristil svoje primerjalne prednosti, ki jih prinašata prožnost in prilagodljivost na spreminjajoče se okoliščine. Poleg tega je skrbniški sklad EU Bêkou še vedno edini instrument za krepitev odpornosti tako prebivalstva kot države s pristnim pristopom povezovanja pomoči, rehabilitacije in razvoja. Odbor skrbniškega sklada EU Bêkou je novembra 2018 glede na trenutne razmere v Srednjeafriški republiki in glede na iztek skrbniškega sklada EU Bêkou julija 2019 uradno zaprosil za podaljšanje sklada za 18 mesecev, kar pomeni, da se bi celotno obdobje skrbniškega sklada EU Bêkou podaljšalo s 60 na 78 mesecev. Uradni postopek, ki vključuje posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom, se je začel decembra 2018. Operativni poudarki iz leta 2018 so naslednji: ·Skrbniški sklad EU Bêkou je sprejel nov ukrep v skupnem znesku 35 milijonov EUR v zdravstvenem sektorju in za 2 milijona EUR povečal proračun za vsakega od obeh že sprejetih ukrepov v sektorjih gospodarskega okrevanja ter spodbujanja socialne kohezije, dialoga in sprave. ·V odziv na priporočilo Računskega sodišča o opredelitvi ciljev SMART na ravni skrbniškega sklada EU je bil sprejet okvir za rezultate skrbniškega sklada EU Bêkou. To strateško orodje bo bolje pokazalo splošne rezultate ukrepov skrbniškega sklada EU Bêkou. ·Projekte skrbniškega sklada EU Bêkou so zaznamovali relativna stabilnost v severovzhodnem in jugozahodnem delu države, kjer so bile potrebne dodatne intervencije, lokalizirani konflikti v Banguiju in zaledju ter prerazporeditev javnih uslužbencev zunaj Banguija. Na finančni strani je znesek zavez donatorjev skrbniškega sklada EU do konca leta 2018 znašal več kot 242 milijonov EUR. V primerjavi z letom 2017 je ta znesek višji za 6 milijonov EUR. Vendar 5 milijonov EUR od teh 242 milijonov EUR še ni bilo potrjenih.

Kar zadeva pogodbe, je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2018 podpisal 30 novih pogodb v skupnem znesku skoraj 80 milijonov EUR (kar predstavlja 48 % celotnega zneska pogodb od njegove ustanovitve). Pogodbe prispevajo k izvajanju njegovih programov na področju zdravstva, gospodarskega okrevanja, odpornosti podeželja in ustvarjanja delovnih mest, vode in komunalne ureditve, sprave in odpiranja regij. Poleg tega je bilo leta 2018 poleg plačil, izvršenih v prejšnjih letih, izplačanih več kot 57 milijonov EUR (kar predstavlja skoraj 50 % celotnega zneska, izplačanega od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou); skupna izplačila so od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou dosegla skoraj 119 milijonov EUR. V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju: ·predhodnega financiranja: povečanje za 24 839 000 EUR zaradi visokega števila podpisanih novih pogodb in izplačanih predujmov; ·denarnih sredstev in njihovih ustreznikov: zmanjšanje za 26 017 000 EUR je v glavnem posledica zgoraj omenjenih višjih plačil predhodnega financiranja; ·neporavnanih obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki: povečanje s 25 310 000 EUR na 54 645 000 EUR zaradi novih pogodb. BILANCA STANJA v tisoč EUR 31. 12. 2018 31. 12. 2017 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 3 443 686 3 443 686 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 29 546 7 465 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 1 138 877 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 13 926 39 943 44 611 48 285 SREDSTVA SKUPAJ 48 054 48 971 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti (42 737) (44 720) (42 737) (44 720) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (918) (716) Pasivne časovne razmejitve (4 399) (3 536) (5 317) (4 252) OBVEZNOSTI SKUPAJ (48 054) (48 971) ČISTA SREDSTVA – – SREDSTVA IN REZERVE Skupni presežek – – Poslovni izid za zadevno leto – – ČISTA SREDSTVA – – IZKAZ FINANČNEGA USPEHA v tisoč EUR 2018 2017 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Prihodki iz donacij 33 682 29 620 33 682 29 620 Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki 1 1 1 1 Prihodki skupaj 33 683 29 621 ODHODKI Odhodki iz poslovanja (32 825) (28 918) Drugi odhodki (858) (703) Odhodki skupaj (33 683) (29 621) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO – – IZKAZ DENARNIH TOKOV v tisoč EUR 2018 2017 Poslovni izid za zadevno leto – – Poslovanje (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (24 839) 7 912 (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov (261) 578 Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti (1 982) (14 620) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 202 716 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 863 2 321 ČISTI DENARNI TOK (26 017) (3 092) Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (26 017) (3 092) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 39 943 43 036 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 13 926 39 943 IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV v tisoč EUR Skupni presežek/ (primanjkljaj) Poslovni izid za zadevno leto Čista sredstva STANJE NA DAN 31. 12. 2017 – – – Poslovni izid za zadevno leto – – – STANJE NA DAN 31. 12. 2018 – – –

KONČNI ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2018 Zaradi zaokroževanja na tisoč eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo. OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO Splošno ozadje skrbniških skladov Unije V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi Unije). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe. Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje konstitutivni sporazum z drugimi donatorji. Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji: •obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije;

•skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev. •skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost; •cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo. Za vsak skrbniški sklad Unije se za zagotovitev poštenega zastopstva donatorjev ter za odločanje o uporabi sredstev ustanovi upravni odbor, ki mu predseduje Komisija. Odbor vključuje predstavnika vsake države članice, ki ne prispeva, kot opazovalca. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije. Skrbniški skladi Unije se ustanovijo za omejeno obdobje, kakor je določeno v sporazumu o njihovi ustanovitvi. To obdobje se lahko podaljša na zahtevo odbora skrbniškega sklada Unije in po tem, ko Komisija predloži poročilo, ki utemeljuje podaljšanje. Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira. Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniškega sklada Unije. Računovodja je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije. Sedanji skrbniški skladi EU Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU: – skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014; – skrbniški sklad EU Madad, ki je regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014; – skrbniški sklad EU za Afriko, ki je nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015; – skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. Več informacij je na voljo na spletnih mestih posameznih skrbniških skladov EU: skrbniški sklad Bêkou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en skrbniški sklad Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm skrbniški sklad za Afriko – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en skrbniški sklad za Kolumbijo – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en . Skrbniški sklad EU za Afriko Nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU za Afriko) je začel delovati 12. novembra 2015 med vrhom v Valletti na temo migracij. Glavni cilji tega skrbniškega sklada so podpirati vse vidike stabilnosti, prispevati k boljšemu upravljanju migracij ter odpraviti temeljne vzroke destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter bojem proti kršitvam človekovih pravic. Skrbniški sklad deluje na treh glavnih geografskih območjih, tj. območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike, vendar so lahko glede na posamezen primer v projekte skrbniškega sklada vključene tudi sosednje države držav upravičenk. Skrbniški sklad je ustanovljen za omejeno obdobje, in sicer do 31. decembra 2020, z namenom zagotovitve kratko- in srednjeročnega odziva na izzive v regijah. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter predstavniki držav članic EU, ki ne prispevajo, organov držav upravičenk in regionalnih organizacij kot opazovalci. Odbor določi in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Zaseda najmanj enkrat na leto. Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada. Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko V skladu s členom 7 Sporazuma o ustanovitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter njegovih notranjih pravil (sporazum o ustanovitvi) je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, za katerega je odgovoren upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada. V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor. Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).



Glavni dosežki v letu Na dan 31. decembra 2018 so sredstva, obljubljena skrbniškemu skladu EU za Afriko, znašala približno 4,2 milijarde EUR. To vključuje približno 3,7 milijarde EUR iz Evropskega razvojnega sklada (ERS) in finančnih instrumentov EU, vključno z instrumentom za razvojno sodelovanje (DCI), evropskim sosedskim instrumentom (ENI), Skladom za azil, migracije in vključevanje (AMIF) ter finančnimi sredstvi Generalnega direktorata za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči (GD ECHO), ter 489,5 milijona EUR od držav članic EU in drugih donatorjev (Švica in Norveška). V letu 2018 so se skupna sredstva skrbniškega sklada EU za Afriko povečala za 902 milijona EUR, vključno z novimi zavezami v višini 674 milijonov EUR iz ERS in 117 milijoni EUR iz proračuna EU. Skrbniški sklad EU za Afriko je prejel 24 novih zavez držav članic EU in drugih donatorjev v višini 110 milijonov EUR (49 milijonov EUR za Sahel in Čadsko jezero, 47 milijonov EUR za severno Afriko in 14 milijonov EUR za Afriški rog). Do konca leta 2018 so bile potrjene vse zaveze držav članic EU in drugih donatorjev iz leta 2018 ter neporavnane zaveze iz leta 2017. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 28. junija 2018 pozval EU in njene države članice, naj zagotovijo dodatna sredstva za skrbniški sklad EU za Afriko. Posledično je Komisija 6. julija sprejela sklep o prenosu 500 milijonov EUR iz rezerve 11. ERS. Kar zadeva stanje izvajanja skrbniškega sklada EU za Afriko v letu 2018, je bilo sprejetih 45 novih programov in 13 dopolnilnih programov za vse tri regije, vključno z medregijskimi programi (16 na območju Sahela/Čadskega jezera, 26 na območju Afriškega roga, 9 na območju severne Afrike in 7 medregijskih). To pomeni, da je bilo konec leta 2018 skupno 187 programov, ki so jih odobrili operativni odbori, v znesku 3 590 milijonov EUR. Konec leta 2018 je bilo z izvajalskimi partnerji podpisanih 366 pogodb v skupnem znesku 2 461 milijonov EUR, od tega za 949,3 milijona EUR novih operativnih pogodb samo za leto 2018. Ob upoštevanju sprememb starih pogodb je skupni znesek operativnih pogodb v letu 2018 znašal 959,9 milijona EUR. Stopnja sklepanja pogodb je bila ob koncu leta 2018 boljša kot ob koncu leta 2017 (69 % podpisanih pogodb o odobrenem financiranju v primerjavi z 62,9 %). V letu 2018 je skrbniški sklad EU za Afriko še okrepil svoja prizadevanja skupaj s svojimi afriškimi in evropskimi partnerji, da bi spodbudil stabilnost in prispeval k boljšemu upravljanju migracij na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike. S spodbujanjem razvoja in varnosti se je še naprej ukvarjal s temeljnimi vzroki destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij. V tretjem letu izvajanja skrbniškega sklada EU za Afriko se je še bolj pokazala dodana vrednost, ki jo ta prinaša kot hitro in učinkovito izvedbeno orodje, ki omogoča lažji politični dialog s partnerskimi državami, uporablja inovativne pristope ter prinaša konkretne rezultate z združevanjem financiranja in strokovnega znanja različnih zainteresiranih strani. V okviru skrbniškega sklada EU za Afriko so programi za prehransko varnost in prehrano koristili več kot 5,3 milijona ranljivim osebam. Informacijske kampanje o praksah krepitve odpornosti in temeljnih pravicah so dosegle več kot 150 000 ljudi, informacijska kampanja o migracijah in tveganjih, povezanih z nedovoljenimi migracijami, pa je dosegla več kot 96 000 migrantov ali potencialnih migrantov. V okviru pobude EU-IOM je skrbniški sklad EU za Afriko podprl 42 628 prostovoljnih vrnitev ranljivih migrantov, večinoma iz Libije (18 329) in Nigra (17 226), več kot 58 000 ranljivim migrantom pa je bila zagotovljena pomoč ob vrnitvi v matično državo. Skrbniški sklad EU za Afriko je samo s programom za boljše upravljanje migracij na Afriškem rogu že pomagal skoraj 11 000 migrantom in prisilno razseljenim osebam ter usposobil skoraj 1 600 oseb za upravljanje migracij. V računovodskih izkazih je učinek tega povečanega obsega dejavnosti in novih pogodb najbolj očiten na področju: ·predhodnega financiranja: povečanje za 57 110 000 EUR, saj so bili izplačani predujmi za nove pogodbe; ·obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunanih stroškov: povečanje za 81 753 000 EUR, ker je obdelanih več zahtevkov za povračilo, vračunati pa je treba tudi več stroškov; ·odhodkov: povečanje z 279 299 000EUR leta 2017 na 576 808 000 EUR leta 2018, ker je skrbniški sklad v tretjem letu obstoja in se izvaja veliko več pogodb; ·neporavnanih obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki: povečanje z 926 139 000 EUR na 1 310 069 000 EUR zaradi novih pogodb. BILANCA STANJA

v tisoč EUR 31. 12. 2018 31. 12. 2017 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 34 144 52 990 34 144 52 990 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 273 214 197 258 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 16 656 3 020 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 146 864 162 571 436 734 362 849 SREDSTVA SKUPAJ 470 878 415 838 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti (369 999) (396 713) (369 999) (396 713) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (12 733) (526) Pasivne časovne razmejitve (88 146) (18 600) (100 879) (19 126) OBVEZNOSTI SKUPAJ (470 878) (415 838) ČISTA SREDSTVA – – SREDSTVA IN REZERVE Skupni presežek – – Poslovni izid za zadevno leto – – ČISTA SREDSTVA – – IZKAZ FINANČNEGA USPEHA v tisoč EUR 2018 2017 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslo