2009/ECFIN/033

[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 4.3.2010

COM(2010)69 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O DEJAVNOSTIH EVROPSKE UNIJE V ZVEZI Z NAJEMANJEM IN DAJANJEM POSOJIL V LETU 2008

KAZALO

1. Uvod 4

2. Dejavnosti Evropske unije v zvezi z dajanjem posojil 5

2.1. Opis 5

2.2. Plačilnobilančna pomoč 7

2.3. Makrofinančna pomoč 8

2.4. Pomoč Euratoma 9

3. Dejavnosti Evropske unije v zvezi z najemanjem posojil 10

3.1. Opis 10

3.2. Plačilnobilančna pomoč 10

3.3. Makrofinančna pomoč 11

3.4. Euratom 11

4. Evropska investicijska banka — dajanje posojil zunaj Skupnosti 12

4.1. Dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z dajanjem posojil 12

4.1.1. Opis 12

4.1.2. Obseg odobrenih posojil 13

4.1.3. Vpliv dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z dajanjem posojil na proračun EU 14

4.2. Dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z najemanjem posojil 14

UVOD

Komisija mora v skladu s sklepi Sveta o vzpostavitvi različnih instrumentov Evropske unije v zvezi z dajanjem posojil vsako leto obvestiti Svet in Evropski parlament o uporabi teh instrumentov. Da bi se izpolnile te zahteve za obveščanje, je v tem poročilu opisano dajanje posojil na vseh zadevnih področjih.

To poročilo vsebuje zlasti kratko predstavitev dejavnosti v zvezi z dajanjem in najemanjem posojil na podlagi plačilnobilančne pomoči državam članicam zunaj evroobmočja, in makrofinančne pomoči Skupnosti tretjim državam ter jamstva v zvezi s posojili Skupnosti. Poročilo vsebuje tudi podatke o dajanju in najemanju posojil Euratoma.

Za celovit pregled dajanja posojil mora Komisija v skladu z ustreznimi sklepi Sveta[1] o dajanju posojil Evropske investicijske banke zunaj Skupnosti vsako leto obvestiti Svet in Parlament o poslih financiranja (posojilih in jamstvih za posojila), zajamčenih s proračunom Unije, v predpristopnih državah, sredozemskih državah, Vzhodni Evropi, Južnem Kavkazu in Rusiji, Aziji in Latinski Ameriki ter Republiki Južni Afriki.

D EJAVNOSTI EVROPSKE UNIJE V ZVEZI Z DAJANJEM POSOJIL

Opis

Komisija zagotavlja finančno podporo državam nečlanicam in državam članicam zunaj evroobmočja na podlagi različnih pravnih podlag glede na zadevna geografska območja in zastavljene cilje.

Finančni posli, ki jih upravlja Komisija v skladu z različnimi sklepi Sveta, so običajno dvostranska posojila (makrofinančna pomoč državam nečlanicam ali plačilnobilančna pomoč državam članicam zunaj evroobmočja), s katerimi Skupnost pomaga ponovno vzpostaviti makroekonomsko ravnovesje v državi. Instrument Euratoma v zvezi z dajanjem posojil je namenjen financiranju dejavnosti v državah članicah in nekaterih državah nečlanicah (Armeniji, Rusiji in Ukrajini).

Izplačila posojil za makrofinančno pomoč, plačilnobilančno pomoč in financiranje posojil Euratoma temeljijo na vzajemnem poslovanju. To pomeni, da dolgovani zneski (obresti in/ali glavnica), valuta in datumi plačila posojil ustrezajo dolgovanim zneskom, valuti in datumom plačil prvotnega najetega posojila.

Razpredelnica 1: Izplačila posojil za makrofinančno pomoč, posojila Euratoma za države nečlanice in posojila za plačilnobilančno pomoč državam članicam zunaj evroobmočja

v milijonih EUR

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Skupaj |

Romunija | 50 | 50 |

Vmesni seštevek za državi iz zadnje širitve (državi članici od 1. januarja 2007) | 0 | 0 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 50 |

Albanija(1) | 9 | 9 |

Bosna in Hercegovina(2) | 10 | 10 | 10 | 30 |

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija(3) | 10 | 12 | 28 | 50 |

Srbija in Črna gora(4) | 225 | 40 | 15 | 280 |

Tadžikistan(6) | 60 | 60 |

Libanon(7) | 0 |

Vmesni seštevek makrofinančne pomoči | 305 | 12 | 168 | 10 | 15 | 10 | 0 | 0 | 479 |

Euratom(8) | 40 | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 491 |

Plačilnobilančna pomoč(9) | 2 000 | 2 000 |

Skupaj | 345 | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 2 970 |

(1) Albanija je leta 2005 dobila 3 milijone EUR nepovratnih sredstev in še dodatnih 13 milijonov EUR leta 2006. (2) Leta 2000 je bilo posojilo izplačano skupaj z izplačilom nepovratnih sredstev v znesku 10 milijonov EUR. Poleg tega je bilo leta 2001 izplačanih 15 milijonov EUR nepovratnih sredstev in 25 milijonov EUR leta 2003. Leta 2005 je bilo izplačanih 15 milijonov EUR nepovratnih sredstev. (3) Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Leta 2001 je bilo izplačanih 10 milijonov EUR nepovratnih sredstev, leta 2002 10 milijonov EUR in leta 2003 18 milijonov EUR. (4) Leta 2002 je Srbija in Črna gora dobila 115 milijonov EUR nepovratnih sredstev, leta 2003 35 milijonov EUR, leta 2004 10 milijonov EUR in leta 2005 25 milijonov EUR. (5) Leta 2001 je Kosovo dobilo 35 milijonov EUR, Črna gora pa 13 milijonov EUR v obliki proračunske podpore. Istega leta je Kosovo dobilo dodatnih 15 milijonov EUR nepovratnih sredstev, leta 2002 pa še 15 milijonov EUR. (6) Tadžikistan: To posojilo je bilo izplačano skupaj z izplačilom nepovratnih sredstev v skupnem znesku 14 milijonov EUR. Leta 2003 je bilo izplačanih dodatnih 7 milijonov EUR nepovratnih sredstev (čeprav je bila odločitev v zvezi s tem sprejeta leta 2002), pri čemer je bil isti znesek izplačan tudi leta 2005 in leta 2006. (7) Makrofinančna pomoč Libanonu v obliki 50 milijonov EUR posojil. Junija 2009 je bilo izplačanih 25 milijonov EUR. Prvi obrok nepovratnih sredstev v znesku 15 milijonov EUR je bil izplačan decembra 2008. (8) Vključno z Bolgarijo in Romunijo (državi članici od 1. januarja 2007). (9) Zgornja meja najvišjega zneska posojil, odobrenih državam članicam zunaj evroobmočja na podlagi plačilnobilančne pomoči, se je 2. decembra 2008 povečala z 12 milijard EUR na 25 milijard EUR. Ta omejitev se je 18. maja 2009 povečala na 50 milijard EUR. Druga izplačila nepovratnih sredstev za obdobje 2001–2008: Izredna finančna pomoč. Armenija je leta 1998 dobila skupaj 8 milijonov EUR nepovratnih sredstev, Gruzija pa 10 milijonov EUR, leta 1999 pa sta dobili 4 milijone EUR in 9 milijonov EUR. Leta 2001 je Gruzija dobila dodatnih 6 milijonov EUR nepovratnih sredstev. Leta 2002 je Armenija dobila 11 milijonov EUR nepovratnih sredstev. Leta 2004 je Armenija dobila dodatnih 5,5 milijona EUR nepovratnih sredstev, Gruzija pa 6,5 milijona EUR. Leta 2005 je Armenija dobila 1,5 milijona EUR nepovratnih sredstev. Leta 2006 je Gruzija dobila dvakrat po 11 milijonov EUR nepovratnih sredstev. Republika Moldavija: leta 2008 je bilo 25 milijonov EUR nepovratnih sredstev izplačanih v dveh obrokih. |

Plačilnobilančna pomoč

Izplačilo plačilnobilančne pomoči državam članicam zunaj evroobmočja je bil pomemben dogodek leta 2008 na področju dajanja (in najemanja) posojil Evropske skupnosti.

V nadaljevanju je naveden povzetek glavnih značilnosti plačilnobilančne pomoči, glavnih dejavnosti leta 2008 in pričakovanega razvoja v naslednjih letih.

Plačilnobilančna pomoč ima obliko srednjeročnih posojil, ki jih zagotovi Komisija ter se običajno zagotavljajo skupaj s finančnimi sredstvi iz Mednarodnega denarnega sklada in drugih večstranskih posojilodajalcev, kot so Evropska investicijska banka, Evropska banka za obnovo in razvoj ali Svetovna banka, ali dvostransko pomočjo držav članic. Pomoč je izjemna in se uporablja za posamezne primere. Možne upravičenke so države članice zunaj evroobmočja[2], ki imajo resne plačilnobilančne težave. Pomoč je makroekonomska (tj. ni povezana z namensko uporabo sredstev, tako kot projektna pomoč). Pomoč se izplača, če so izpolnjeni ekonomskopolitični pogoji, pri čemer je njen cilj ublažitev splošnih zunanjih finančnih omejitev držav članic prejemnic in ponovna vzpostavitev plačilnobilančnega ravnovesja. Take politične pogoje so sprejele Komisija (po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom) in države članice v memorandumu o soglasju, ki je bil podpisan pred izvajanjem sporazumov o posojilih. Pomoč je namenjena izvajanju prilagoditvenih ukrepov za odpravo teh težav. Preverjanje teh ukrepov bo pogoj, ki bo moral biti izpolnjen pred izplačilom posameznega obroka posojila.

Skupnost je leta 1975[3] sprejela več ukrepov, katerih cilj je bil podpreti plačilno bilanco držav članic, ki so posebej finančno ogrožene ali imajo finančne težave, pri čemer so se ti ukrepi izvajali naslednjih dvajset let in so se posojila financirala na podlagi najemanja posojil.

Zaradi večjega števila upravičenih držav članic po širitvi in resnosti mednarodne finančne krize je bilo decembra 2008[4] potrebno izplačilo in povečanje plačilnobilančne pomoči z 12 milijard EUR na 25 milijard EUR, da bi pokrili morebitne potrebe. Maja 2009[5] je bila sprejeta odločitev o dodatnem splošnem zvišanju zgornje meje posojila na 50 milijard EUR, da bi se lahko še naprej hitro odzvali na katero koli prihodnje povpraševanje po plačilnobilančni pomoči.

Leta 2008 se je ponovno zahtevala pomoč, da bi se državam članicam zunaj evroobmočja pomagalo odpraviti plačilnobilančne težave zaradi finančne krize. Svet je 4. novembra 2008[6] sklenil, da bo zagotovil Madžarski srednjeročno finančno pomoč v znesku do 6,5 milijarde EUR na podlagi plačilnobilančne pomoči za države članice zunaj evroobmočja. Namen finančne pomoči EU je bila ponovna vzpostavitev zaupanja vlagateljev v času, ko je bila Madžarska resno ogrožena zaradi težav glede bilance tekočih plačil, ki so bile posledica večje nestanovitnosti in negotovosti finančnega trga ter resno motenega financiranja v večjem delu zadnjega četrtletja leta 2008. Posojilo v znesku 6,5 milijarde EUR naj bi se izplačalo v štirih obrokih. Prvi obrok v znesku 2 milijardi EUR je bil izplačan 9. decembra 2008. Preostali znesek naj bi se izplačal leta 2009[7] ali leta 2010, ko bodo postopno izpolnjeni ekonomskopolitični pogoji.

Plačilnobilančna pomoč naj bi količinsko pomenila znaten del prihodnjih posojil EU. Svet je leta 2009 sklenil, da bo na podlagi plačilnobilančne pomoči zagotovil pomoč dvema dodatnima državama:

- 3,1 milijarde EUR Latviji (Sklep Sveta 2009/290/ES z dne 20. januarja 2009), in

- 5 milijard EUR Romuniji (Sklep Sveta 2009/459/ES z dne 6. maja 2009).

Makrofinančna pomoč

Podrobne informacije o ukrepih makrofinančne pomoči so v letnem poročilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam[8]. V nadaljevanju je naveden povzetek glavnih značilnosti makrofinančne pomoči, ključnih dejavnosti leta 2008 in pričakovanega razvoja v naslednjih letih.

Makrofinančna pomoč v obliki posojil in/ali nepovratnih sredstev podpira prizadevanje držav upravičenk za sprejetje političnih in gospodarskih reform ter se izvaja v povezavi z ustanovami Bretton Woods. Glavne značilnosti makrofinančne pomoči Skupnosti so izrednost pomoči, dejstvo, da pomoč dopolnjuje finančne pomoči iz mednarodnih finančnih institucij, in makroekonomska pogojenost. Makrofinančna pomoč Skupnosti, prilagojena potrebam posamezne države, je bila na podlagi tesnega usklajevanja z Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko namenjena številnim tretjim državam s splošnim ciljem stabilizirati finančno stanje in vzpostaviti tržno usmerjeno gospodarstvo.

Posojila makrofinančne pomoči se običajno izplačajo v več obrokih, če so izpolnjene ključne točke makroekonomske pogojenosti. Vsako izplačilo je pogojeno z najetjem posojila Komisije. Komisija lahko v primeru zamude, ker država upravičenka ne more poravnati svojih obveznosti v zvezi z vračilom, uporabi sredstva iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe[9], tako da ustrezno najemanje posojil Komisije ni prizadeto.

Nepovratna sredstva in posojila, izplačana na podlagi tega instrumenta od leta 2001, so navedena v razpredelnici 1.

Glavne dejavnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo leta 2008 so povezane s pogajanji z ustreznimi organi, njihov cilj pa so naslednji ukrepi:

- Pogoji pomoči za Libanon (memorandum o soglasju, podpisan 18. decembra 2008, in sporazum o posojilu, podpisan 19. decembra 2008). Program makrofinančne pomoči za Libanon vključuje nepovratna sredstva v znesku 30 milijonov EUR in posojilo v znesku 50 milijonov EUR, pri čemer se obe obliki pomoči izplačata v dveh obrokih. Prvi obrok posojila (25 milijonov EUR) je bil izplačan na začetku junija 2009, drugi obrok pa naj bi se izplačal leta 2010 (kar je odvisno od izpolnjevanja pogojev, ki veljajo za to pomoč).

- Ureditev razdelitve posojil, dodeljenih nekdanji Zvezni republiki Jugoslaviji, med Srbijo in Črno goro. Svet je 2. oktobra 2008 sprejel Sklep 2008/784/ES o uvedbi ločene obveznosti Črne gore in sorazmernem zmanjšanju obveznosti Srbije v zvezi z dolgoročnimi posojili, ki jih je Skupnost odobrila Državni skupnosti Srbije in Črne gore (nekdanji Zvezni republiki Jugoslaviji) v skladu s sklepoma 2001/549/ES in 2002/882/ES[10], s čimer je Komisijo pooblastil, da z organi Črne gore podpiše ločen sporazum o posojilu. Razlog za ta sklep je, da je Črna gora junija 2006 postala neodvisna, ter sporazum med Srbijo in Črno goro iz julija 2006 o delitvi zunanjih obveznosti med obe ločeni državi. Ta sklep ne vzpostavlja novih obveznosti za Skupnost in nima proračunskih posledic. Potem ko bo ločeni sporazum o posojilu s Črno goro sprejet in bo začel veljati (predvidoma konec leta 2009), se bodo kratkoročne obveznosti Srbije prilagodile.

- Komisija je leta 2008 končala izvajanje programa makrofinančne pomoči v skupnem znesku 45 milijonov EUR za Republiko Moldavijo, ki ga je Svet sprejel 16. aprila 2007. Drugi in tretji obrok nepovratnih sredstev (10 in 15 milijonov EUR) sta bila izplačana junija in decembra 2008. Program je bil del finančnega svežnja za podporo dogovoru vlade z Mednarodnim denarnim skladom na podlagi programa pomoči za zmanjševanje revščine in spodbujanje gospodarske rasti, ki je bil sprejet maja 2006 in je prenehal veljati maja 2009.

- Komisija je decembra 2008 na podlagi programa makrofinančne pomoči za Libanon, odobrenega 10. decembra 2007, izplačala prvi obrok nepovratnih sredstev v znesku 15 milijonov EUR.

- Leta 2008 ni bilo izplačano nobeno posojilo na podlagi makrofinančne pomoči.

Makrofinančna pomoč je usmerjena na sosednje regije, kot sta Zahodni Balkan in Kavkaz. Vpliv prevladujoče gospodarske in finančne krize je bil v teh regijah zelo velik. Zato je več predpristopnih in sosednjih držav uradno ali neuradno zaprosilo Komisijo za makrofinančno pomoč, pri čemer si je Skupnost leta 2009 odločno prizadevala, da bi izpolnila zahteve na podlagi te pomoči. Težko je napovedati, kako dolgo se bo ohranilo tako povpraševanje, ki je vsekakor povezano s splošno ponovno vzpostavitvijo normalnih razmer v gospodarsko bolj razvitih državah.

Pomoč Euratoma

Instrument Euratoma za posojila se lahko uporabi za financiranje projektov v državah članicah (Sklep Sveta 77/270/Euratom) ali v nekaterih tretjih državah (Ukrajini, Rusiji ali Armeniji) (Sklep Sveta 94/179/Euratom). Ta posojila so zunajproračunski ukrepi, ki jih Skupnost financira ob podpori najemanja posojil na finančnem trgu. Svet je leta 1990 določil omejitev najemanja posojil na 4 milijarde EUR, pri čemer je bila sprejeta odločitev o najetju približno 3,4 milijarde EUR. Komisija je leta 2002 predlagala povečanje omejitve najemanja posojil s 4 milijard EUR na 6 milijard EUR, pri čemer Svet odločitve v zvezi s tem še ni sprejel.

Dejavnosti Euratoma so bile leta 2008 usmerjene v izplačilo drugega obroka (22 milijonov USD) v okviru projekta K2R4. Komisija je 29. septembra 2004 odobrila posojilo v skupnem znesku v EUR, ki ustreza 83 milijonom USD, in sicer za varnostno nadgradnjo enot jedrske elektrarne Kmelnitski 2 in Rovno 4 (K2R4) v Ukrajini. Posojilo je začelo veljati 7. julija 2006 po potrditvi, da so bili zadovoljivo izpolnjeni vsi pogoji za sprejetje sporazuma o posojilu. Prvi obrok v znesku 39 milijonov EUR je bil izplačan 15. marca 2007. Drugi obrok v znesku 22 milijonov USD (tj. 15,2 milijona EUR) je bil izplačan 6. oktobra 2008 po ustreznem najetju posojil.

Leta 2009 je moralo dajanje in najemanje posojil vključevati izplačilo tretjega (in zadnjega) obroka[11] na podlagi sporazuma o posojilu za projekt K2R4 (10,3 milijona USD) v Ukrajini.

DEJAVNOSTI EVROPSKE UNIJE V ZVEZI Z NAJEMANJEM POSOJIL

Opis

Komisija je pooblaščena, da se za financiranje dajanja posojil v imenu zadevne Skupnosti (ES, Euratom) zadolžuje na kapitalskem trgu, pri čemer odločitev v zvezi s tem sprejme Svet. Mehanizem najemanja in dajanja posojil za posamezni instrument (plačilnobilančna pomoč, makrofinančna pomoč in posojila Euratoma) je določen v skladu z ustrezno pravno podlago. Najemanje posojil in s tem povezano dajanje posojil sta med seboj močno vzajemno povezana, s čimer se zagotavlja, da proračun EU ni obremenjen z obrestnimi merami ali tveganjem nihanja deviznih tečajev.

Plačilnobilančna pomoč

Evropska skupnost je novembra 2008 sklenila z Republiko Madžarsko obvezo iz posojil v znesku 6,5 milijarde EUR na podlagi plačilnobilančne pomoči. Prvi obrok v znesku 2 milijardi EUR je bil financiran 9. decembra 2008 na podlagi izdaje triletne obveznice.

Ta izdaja obveznice je uspešno pripomogla k temu, da se je ES kot izdajateljica vrnila na trg referenčnih obveznic v evrih. Obveznica je bila dobro sprejeta na trgu. Ker je bilo zanimanje vlagateljev zelo veliko, je bilo kmalu preveč ponudb za nakup obveznice. V končni razdelitvi so bile vse pomembne skupine vlagateljev, vključno s centralnimi bankami, investicijskimi skladi, oddelki za finančne posle v bankah in zavarovalnicami. Cena obveznice se je približala najboljši ceni v referenčni skupini, tj. v državnem, nadnacionalnem in agencijskem sektorju, in je bila usklajena z izdajatelji, kot so Evropska investicijska banka, banka KFW in SFEF.

Delovanje sekundarnega trga je bilo zelo zadovoljivo, s čimer se je potrdil močan položaj ES kot prvovrstne izdajateljice referenčne obveznice. Ta položaj se je okrepil s poznejšimi referenčnimi obveznicami, izdanimi leta 2009 na podlagi referenčnega izdajanja iz leta 2008.

Makrofinančna pomoč

Leta 2008 ni bilo nobenega financiranja na podlagi makrofinančne pomoči.

Euratom

Leta 2008 je bilo za Euratom zbranih 22 milijonov USD.

Razpredelnica 2: Obseg najemanja posojil glede na finančni instrument od leta 2001 do leta 2008[12].

v milijonih EUR

2000 | 2 039 | 1 656 | 3 695 |

2001 | 1 386 | 40 | 1 633 | 3 059 |

2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 |

2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 |

2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 |

2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 |

2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 |

2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 |

2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 |

(1)Uporabljeni so menjalni tečaji na dan 31. decembra vsako leto. Prvotni znesek najetih posojil, povečan ali zmanjšan za vračilo glavnice, preklice, razveljavitve in prilagoditve menjalnih tečajev. |

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA — DAJANJE POSOJIL ZUNAJ SKUPNOSTI

D ejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z dajanjem posojil

Opis

Posojila, ki jih odobri Evropska investicijska banka iz lastnih sredstev, imajo obliko neposrednega financiranja za posamezne projekte ali globalnih posojil finančnim posrednikom, ki potem razdelijo sredstva na manjše lokalne projekte. Nekatera posojila Evropske investicijske banske za države zunaj Skupnosti so upravičena do jamstva proračuna Evropske unije, in so, razen če je navedeno drugače, obravnavana v tem poročilu. Evropska investicijska banka lahko na podlagi sedanjega zunanjega mandata prav tako zagotavlja jamstva za posojila. Evropska investicijska banka uporablja več različnih finančnih instrumentov (vključno z lastniškim kapitalom v nekaterih primerih) na podlagi lastnih tveganih sredstev[13] in pri upravljanju sredstev Skupnosti ali držav članic (zlasti v sredozemskih državah in državah AKP). V ločenem poročilu bodo obravnavani ukrepi Evropske investicijske banke, izvedeni na podlagi zunanjega mandata.

Obseg odobrenih posojil

Skupni obseg odobrenih posojil Evropske investicijske banke se je leta 2008 povečal za 20 %, tj. na 57,6 milijard EUR, pri čemer je bilo 51,5 milijarde EUR odobrenih državam članicam in 6,1 milijarde EUR partnerskim državam.

Posojila Evropske investicijske banke v državah nečlanicah leta 2008 — pregled

v milijonih EUR

Proračun EU in sredstva ERS(1) | Lastna sredstva na podlagi jamstva Skupnosti/držav članic | Lastna sredstva na podlagi lastnih tveganih sredstev Evropske investicijske banke | SKUPAJ |

Predpristopne države (mandat 2007–2013) | 2 009 | 1 444 | 3 453 |

Sosedske in partnerske države (mandat 2007–2013) | 62 | 1 365 | 33 | 1 460 |

Azija in Latinska Amerika (mandat 2007–2013) | 469 | 469 |

JAR – Južna Afrika (mandat 2007–2013) | 203 | 203 |

Države AKP in ČDO(2) | 336 | 225 | 561 |

Skupaj | 398 | 4 270 | 1 477 | 6 145 |

(1) | Sredstva, ki jih odobri in upravlja Evropska investicijska banka iz proračunskih sredstev ES ali Evropskega razvojnega sklada. |

(2) | Afrika, Karibi, pacifiške/čezmorske države in ozemlja. |

Vpliv dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z dajanjem posojil na proračun EU[14]

Evropska investicijska banka zagotavlja financiranje projektov znotraj, na podlagi delnega jamstva iz proračuna EU pa tudi zunaj EU. Dajanje posojil vpliva na proračun EU, kadar je povezano z jamstvi Skupnosti, subvencioniranimi obrestmi ali posebnimi pogoji, primerljivimi s tveganimi posli za posojilodajalca.

Svet je 19. decembra 2006 odobril jamstvo Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti (Sklep 2006/1016/ES[15], ki ga je nadomestil Sklep 633/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009[16]). Jamstvo Skupnosti je omejeno na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in zagotovljenih jamstev, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse ustrezne zneske. Najvišja zgornja meja za financiranje Evropske investicijske banke v tem mandatu v obdobju 2007–2013 je 27 800 milijonov EUR, pri čemer je sestavljena iz osnovne zgornje meje 25 800 milijonov EUR in neobveznega mandata 2 000 milijonov EUR, ki se aktivira na podlagi odločitve Sveta in Parlamenta glede na rezultat vmesnega pregleda leta 2010.

Dejavnosti Evropske investicijske banke v zvezi z najemanjem posojil

Evropska investicijska banka je na podlagi programa financiranja za leto 2008 zbrala 59,5 milijarde EUR. To pomeni znatno povečanje v primerjavi z letom 2007 (54,7 milijarde EUR, tj. +9 %). To znatno povečanje se je zagotovilo leta 2008 v težkih pogojih financiranja. Za to obdobje je značilna nestanovitnost, negotovost trga in resno moteno financiranje od sredine oktobra. Zato se je nadaljevalo opiranje na večje likvidne transakcije in majhno povpraševanje po strukturiranih izdajah.

[1] Sklep Sveta 97/256/ES, kakor je bil spremenjen s sklepoma Sveta 98/348/ES in 98/729/ES za obdobje od 1. februarja 1997 do 31. januarja 2000 (splošni mandat 1997–2000), in Sklep Sveta 2000/24/ES, ki ga je nadomestil Sklep Sveta 2008/580/ES z dne 23. junija 2008 (kodificirana različica), za obdobje od 1. februarja 2000 do 31. januarja 2007 (splošni mandat 2000–2006). Sklep Sveta 1999/786/ES (Pomoč za obnovo in sanacijo po potresu v Turčiji) razširja splošne mandate. Poleg tega je bil s Sklepom Sveta 2001/777/ES vzpostavljen poseben posojilni posel za izbrane okoljske projekte v ruskem delu bazena Baltskega morja v okviru „Severne dimenzije“. S Sklepom Sveta 2005/48/ES je bil vzpostavljen poseben mandat za nekatere projekte v Rusiji in zahodnih novih neodvisnih državah (Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji). Nazadnje je bil s Sklepom Sveta 2006/1016/ES vzpostavljen nov splošni mandat za obdobje od 1. februarja 2007 do 31. decembra 2013 (splošni mandat 2007–2013), ki ga je nadomestil Sklep 633/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

[2] Države članice, ki 1. oktobra 2009 niso sprejele evra: Bolgarija, Češka republika, Danska, Estonija, Madžarska, Latvija, Litva, Poljska, Romunija, Švedska in Združeno kraljestvo.

[3] Uredba Sveta (EGS) št. 397/75 z dne 17. februarja 1975 o vzpostavitvi novega mehanizma, ki se imenuje Mehanizem posojil Skupnosti, da se zagotovi pomoč nekaterim državam ES pri odpravi netrajnostne neuravnoteženosti tekočih računov zaradi prvega naftnega šoka.

[4] Uredba Sveta (ES) št. 1360/2008 z dne 2. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic.

[5] Uredba Sveta (ES) št. 431/2009 z dne 18. maja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic.

[6] Odločba Sveta 2009/102/ES z dne 4. novembra 2008.

[7] Dva dodatna obroka v znesku 2 milijardi EUR in 1,5 milijarde EUR sta bila izplačana marca in julija 2009.

[8] Še ni objavljeno za leto 2008. Za leto 2007 glej COM/2008/520.

[9] Glej Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009.

[10] UL L 269, 10.10.2008, str. 8.

[11] Zadnji obrok je bil izplačan oktobra 2009.

[12] Več informacij o obveznicah ES je na spletni strani http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm.

[13] Svet guvernerjev je julija 2009 odobril razširitev predpristopne pomoči Evropske investicijske banke in sklada za sredozemsko partnerstvo II, da bi se omogočile neposredne kapitalske naložbe v infrastrukturne sklade.

[14] Več o vplivu jamstev, dodeljenih Evropski investicijski banki, in lastnega tveganja EU v zvezi z dajanjem posojil je v poročilu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun, stanje 31. decembra 2008, COM(2009) 398.

[15] UL L 414, 30.12.2006, str. 95.

[16] UL L 190, 22.7.2009, str. 1.