Bruselj, 27.11.2009

COM(2009)655 konč.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz Vietnama in s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja, poslane iz Posebne upravne regije Macao, ne glede na to, ali je deklarirana kot izdelek s poreklom iz Posebne upravne regije Macao ali ne, na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21. decembra 2005 („osnovna uredba“) v postopku glede uvoza določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz Vietnama in s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja, poslane iz Posebne upravne regije Macao, ne glede na to, ali je deklarirana kot izdelek s poreklom iz Posebne upravne regije Macao ali ne. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je rezultat preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 1472/2006[1] z dne 5. oktobra 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama. Uredba Sveta (ES) št. 388/2008[2] z dne 29. aprila 2008 o razširitvi dokončnih protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1472/2006 na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Posebne upravne regije Macao, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Posebne upravne regije Macao ali ne. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

Zainteresirane stranke, ki jih postopek zadeva, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene učinka, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Zahtevek je v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež skupne proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka vložila Evropska konfederacija obutvene industrije (CEC „vložnik“). Komisija je ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregledov, zato je 3. oktobra 2008 uvedla postopek[3]. Preiskava je pokazala, da kratko- oz. srednjeročno obstaja verjetnost nadaljevanja škode, dokler postopek prilagoditve industrije Skupnosti ne bo končan. Trajanje ukrepov bi zato moralo biti omejeno na 15 mesecev. Predlaga se, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe, ki ga je treba čim prej objaviti v Uradnem listu Evropske unije. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005, in zlasti člen 11(4) Uredbe. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov. |

Oblika ukrepanja je opisana v osnovni uredbi in ne dopušča možnosti nacionalnega odločanja. |

Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Skupnosti, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter njeni sorazmernosti z zastavljenim ciljem predloga se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba Sveta. |

Druga sredstva ne bi bila primerna, ker osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

4) PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz Vietnama in s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja, poslane iz Posebne upravne regije Macao, ne glede na to, ali je deklarirana kot izdelek s poreklom iz Posebne upravne regije Macao ali ne, na osnovi pregleda zaradi izteka ukrepov na podlagi člena 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) in zlasti člena 9(4) in 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Veljavni ukrepi

1. Komisija je 5. oktobra 2006 z Uredbo (ES) št. 1472/2006[4] („prvotna uredba“) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“) in Vietnama („zadevni državi“). Določene stopnje dajatve so bile od 9,7 % do 16,5 % za LRK in 10 % za Vietnam. Ukrepi so bili uvedeni za obdobje dveh let. Preiskava, ki je privedla do teh ukrepov, se bo navajala kot „prvotna preiskava“.

2. Z Uredbo ES št. 388/2008 ([5]) („uredba o razširitvi“) je Svet razširil dokončno protidampinško dajatev na uvoz določene obutve z zgornjim delom iz usnja s poreklom iz LRK na uvoz, poslan iz Posebne upravne regije Macao („PUR“), ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Posebne upravne regije Macao ali ne. Do razširitve je prišlo po preiskavi proti izogibanju, izvedeni v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe.

2. Sedanja preiskava

2.1 Zahtevek za pregled

3. Zahtevek je vložila Evropska konfederacija obutvene industrije („CEC“, „vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 35 % celotne proizvodnje nekatere obutve z zgornjim delom iz usnja v Skupnosti.

4. V okviru stalnega preskusa je več nacionalnih združenj proizvajalcev obutev v državah članicah EU izrazilo svoje mnenje glede začetka pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevalo, da njihova imena ostanejo zaupna iz strahu, da bi bile njihove družbe članice deležne povračilnih ukrepov s strani nekaterih strank. Nekatere druge stranke so ugovarjale, ker so imena in položaji ugovarjajočih in podpornih združenj ostala zaupna. Komisija je združenja ponovno izrecno vprašala, ali bi se strinjala z razkritjem njihovega imena in položaja. Štiri združenja so se strinjala z razkritjem svojega imena in položaja, medtem ko so druga ugovarjala in se ponovno sklicevala na svoj strah pred povračilnimi ukrepi proti njihovim družbam članicam. Komisija je menila, da je dejansko obstajala velika verjetnost povračilnih ukrepov v obliki izgube prodaje za te proizvajalce in se strinjala, da se imen ne razkrije.

5. Nekatere stranke so trdile, da Komisija ne bi smela začeti preiskave zaradi izteka ukrepov, saj člen 3 prvotne uredbe navaja, da velja za obdobje dveh let od začetka njene veljavnosti. Vendar uvodna izjava (326) prvotne uredbe pojasnjuje, da se bodo pravila člena 11 osnovne uredbe, ne glede na krajše trajanje ukrepov, uporabljala smiselno. V skladu s to uvodno izjavo je besedilo obvestila o bližnjem izteku[6] navajalo, da se ukrep izteče 7. oktobra 2008, razen, če je sprožen pregled v skladu s pravili iz člena 11(2) osnovne uredbe. Ker je bil pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov dejansko sprožen, protidampinški ukrepi ostanejo v veljavi, dokler traja pregled.

6. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila.

2.2 Začetek

7. Komisija je po posvetu s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, in zato 3. oktobra 2008 z obvestilom o začetku („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije [7], napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

8. Preiskava o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je potekalo od 1. januarja 2006 do konca OPP („obravnavano obdobje“). Naveden je bil tudi sklic, kadar je bilo primerno, na leto 2005 in obdobje preiskave iz prvotne preiskave, ki je trajala od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005 („prvotno obdobje preiskave“ ali „POP“).

3. Stranke, ki jih ta preiskava zadeva

9. Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov uradno obvestila vložnika, proizvajalce Skupnosti, navedene v zahtevku, vse ostale znane proizvajalce Skupnosti, znane uvoznike in njihova združenja, znane trgovce na drobno/distributerje in njihova združenja, znane potrošniške organizacije, znane proizvajalce izvoznike v zadevnih državah in organe zadevnih držav.

10. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v rokih, določenih v obvestilu o začetku.

11. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

4. Vzorčenje

12. Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah, proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov, vključenih v preiskavo, je bila v obvestilu o začetku v skladu s členom 17 osnovne uredbe predvidena uporaba vzorčenja.

13. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki in zastopniki, ki delujejo v njihovem imenu, proizvajalci Skupnosti in uvozniki pozvani, da se javijo in posredujejo podatke, kakor je določeno v obvestilu o začetku.

4.1 Vzorčenje za proizvajalce izvoznike iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama

4.1.1 Ljudska republika Kitajska

14. Javilo se je skupaj 58 družb ali skupin povezanih družb („skupin“) v LRK in v določenem roku predložilo zahtevane informacije. Teh 58 družb ali skupin je proizvajalo in/ali izvažalo zadevni izdelek na trg Skupnosti med obdobjem preiskave in izrazilo željo, da bi bile vključene v vzorec. Obravnavane so bile kot sodelujoče družbe in vključene v vzorec. Raven sodelovanja LRK, tj. odstotek izvoza kitajskih sodelujočih družb v EU primerjavi s celotnim kitajskim izvozom v EU, je bila okrog 22 %.

15. Vzorec je bil izbran v soglasju s kitajskimi oblastmi na podlagi količine izvoza in geografske razširjenosti sodelujočih družb. Sedem vzorčenih družb je predstavljalo okrog 56 % izvoza v EU od 58 sodelujočih družb in 13 % celotnega izvoza LRK v EU. Vse so odgovorile na vprašalnik v roku.

16. Nekateri nevzorčeni kitajski izvozniki so trdili, da niso imeli možnosti zagovarjati svojih interesov, ker niso bili izbrani v vzorec. Vendar je del načela vzorčenja, da se izbere reprezentativno število proizvajalcev izvoznikov in da je rezultat ocene tega vzorca reprezentativen tudi za druge sodelujoče izvoznike. Nadalje se ugotavlja, da so v preiskavi lahko sodelovale vse zainteresirane stranke in predložile svoja stališča. Ta argument je bil zato zavrnjen.

4.1.2 Vietnam

17. Javilo se je skupaj 51 družb ali skupin v Vietnamu in v predpisanem roku predložilo zahtevane informacije. Teh 51 družb ali skupin je proizvajalo in/ali izvažalo zadevni izdelek na trg Skupnosti med obdobjem preiskave in izrazilo željo, da bi bile vključene v vzorec. Obravnavane so bile kot sodelujoče družbe in vključene v vzorec. Raven sodelovanja Vietnama, tj. odstotek izvoza v EU vietnamskih sodelujočih podjetij v primerjavi s celotnim vietnamskim izvozom v EU, je bila okrog 82 %.

18. Vzorec je bil izbran v soglasju z vietnamskimi oblastmi na podlagi količine izvoza. Tri vzorčene družbe so predstavljale okrog 27 % izvoza v EU od 51 sodelujočih družb in 22 % celotnega izvoza iz Vietnama v EU. Vse so odgovorile na vprašalnik v roku.

4.2 Vzorčenje proizvajalcev Skupnosti

19. Postopek za pridobitev informacij, potrebnih za izbor vzorca proizvajalcev Skupnosti, je opisan v nadaljevanju. CEC je v imenu vseh pritožnikov potrdil, da so vsi pritožniki proizvajalci pripravljeni na sodelovanje in udeležbo v vzorčenju. Zaradi podrobnih in obširnih informacij v dokumentaciji (ki izhajajo npr. iz pritožbe, stalnega izvajanja in prijav CEC), obrazca za vzorčenje ni bilo treba poslati posameznim pritožnikom proizvajalcem. Poleg tega so bili v obvestilu o začetku vsi proizvajalci pozvani, naj se javijo, če bi želeli sodelovati v postopku. Poleg pritožnikov se je po začetku javilo še pet družb in prosilo, da se jih vključi v vzorčenje. Vsem petim so bili poslani obrazci za vzorčenje, v katere je bilo treba navesti informacije, ki so bile pritožnikom že na voljo. Samo dve od petih družb sta vrnili obrazec. Ti dve družbi pa nista bili izbrani, saj sta bili izključeni iz opredelitve industrije Skupnosti (glej uvodno izjavo (198)).

20. Večina proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti poteka v treh državah članicah, ki skupaj predstavljajo približno 2/3 vse proizvodnje. Ostala proizvodnja je razdeljena na druge države članice. Kot je razvidno iz uvodne izjave (202) in naslednjih, so za poslovne modele proizvajalcev Skupnosti značilne razlike predvsem v obsegu izdelkov/kakovosti, distribucijskih kanalih in tem, ali poteka povezovanje dejavnosti in oddajanje dela proizvodnega postopka zunanjim izvajalcem v ali zunaj Skupnosti.

21. Na podlagi pridobljenih informacij je Komisija izbrala vzorec, ki temelji na največjih reprezentativnih obsegih proizvodnje in prodaje v Skupnosti in ga je mogoče preiskati v času, ki je na voljo. Vendar, kakor je podrobno opisano zgoraj, to ni povsem homogena panoga, zato sta bila pri oceni reprezentativnosti izbranih družb upoštevana tudi geografska razširjenost proizvajalcev med državami članicami[8], in segment, ki mu pripadajo njihovi izdelki. Na koncu je bilo izbranih 8 družb, ki delujejo v štirih državah članicah. Izbrane družbe predstavljajo tudi vse pomembne poslovne modele, prisotne v Skupnosti, z vidika načina izdelave izdelka, distribucije izdelka in specializacije izdelka. V zvezi s specializacijo izdelka so izbrane družbe zajemale proizvodnjo v vseh glavnih cenovnih segmentih (nižjem, srednjem, visokem razredu) in vseh segmentih glede na spol in starost (ženska, moška, za oba spola, otroška obutev). V zvezi z distribucijo izdelka so izbrane družbe zajemale vse pomembne ravni distribucije (trgovcem na debelo in trgovcem na drobno, pa tudi neposredna prodaja na drobno). V zvezi s proizvodnjo so izbrane družbe zajemale celotni postopek izdelave znotraj družbe v vseh ključnih stopnjah proizvodnega postopka, pa tudi družbe, pri katerih so dele takšnega proizvodnega postopka prevzeli zunanji izvajalci (v in zunaj Skupnosti).

22. Osem izbranih proizvajalcev v vzorcu se je tako štelo za reprezentativne za vse proizvajalce v Skupnosti in je predstavljalo 8,2 % proizvodnje proizvajalcev Skupnosti, ki so se pritožili, ter 3,1 % skupne proizvodnje Skupnosti. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila o izboru vzorca opravljena posvetovanja s CEC, ki mu ni nasprotoval.

23. Preiskava je razkrila, da je eden izmed vzorčenih proizvajalcev Skupnosti med OPP postopoma prekinil proizvodnjo v Skupnosti in prenesel svojo celotno proizvodno dejavnost zunaj Skupnosti. Opozoriti je treba, da pomen družbe ni bil tako velik, da bi to imelo pomemben učinek, vsaj s količinskega vidika, na celotni položaj vzorčenih družb – vključno z njihovo reprezentativnostjo. Količinske ugotovitve o škodi ne bi bile dosti drugačne, če bi bila ta družba izključena. V tem smislu in glede na to, da (i) je družba med OPP proizvajala v Skupnosti in (ii) velik del proizvodnje oddaja podizvajalcem, poslovni model, ki je po mnenju mnogih strank v Skupnosti pomemben, je bilo odločeno, da se družbe formalno ne izključi iz vzorca. To nadalje zagotavlja, da vzorec kvalitativno čim bolj ustrezno predstavlja dejansko stanje sektorja kar se da ustrezno. Poleg tega lahko upoštevanje, da pregled zaradi izteka ukrepov zahteva analizo nadaljevanja/ponovitve škode, pomaga pri boljšem predvidevanju razvoja položaja na trgu Skupnosti, če se ukrepi ne bi nadaljevali. Seveda pa so bili uporabljeni samo podatki, ki se nanašajo na njegovo dejavnost kot proizvajalec Skupnosti.

24. Institucije Skupnosti so proučile, ali bi se morali celotna proizvodnja industrije Skupnosti in prodaja podobno znižati glede na to, da sta bili proizvodnja in prodaja te družbe v Skupnosti med OPP nižji, kakor je bilo prvotno sporočeno v fazi vzorčenja, tj., pričakovani učinek na vzorec bi moral biti prenesen na celotno prebivalstvo. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ta družba storila napako v dobri veri, ko je po pomoti štela zunanje izvajanje s strani države v bližini Skupnosti kot proizvodnjo Skupnosti. Glede na to je treba najprej ugotoviti, da se vzorec uporablja predvsem za oceno tistih kazalnikov škode, ki jih ni mogoče razumno pridobiti za celotno industrijo Skupnosti. Proizvodnja in prodaja za industrijo Skupnosti sta bili pridobljeni na zbirni ravni, zaradi česar ta argument ni bistvenega pomena. Poleg tega informacije v dokumentaciji, vključno s tistimi, zbranimi vzporedno z dodatno analizo nacionalnih združenj, izvedeno v tej preiskavi, ne kažejo potrebe po takšni prilagoditvi. Če bi bili celotni podatki o proizvodnji in prodaji za industrijo Skupnosti v OPP znižani za prenos nižjih vrednosti vzorca, to ne bi vplivalo niti na reprezentativnost vzorca niti na splošne sklepne ugotovitve glede škode.

25. Različne zainteresirane stranke so trdile, da je kršen člen 17 osnovne uredbe, z domnevo, da vzorec proizvajalcev v Skupnosti ni bil reprezentativen z vidika odstotka zajete proizvodnje, z vidika obsega proizvodnje, prodajnih cen, razmerja med proizvodnjo in prodajo, geografske razširjenosti, dobičkonosnosti in učinkovitosti. Ugotovljeno je bilo tudi, da vzorec ni zajel velikega števila proizvajalcev, ki so prenesle proizvodnjo v tretje države.

26. Te trditve so bile skrbno preučene, zaradi zapletenosti primera pa so bili posameznim družbam in tudi nacionalnim združenjem poslani dodatni vprašalniki, ki so bili obdelani in preverjeni na kraju samem. V zvezi s tem je bilo treba družbe, vključene v vzorec, omejiti na število, ki ga je mogoče v razpoložljivem času razumno preveriti, tj. 8 družb.

27. Glede na to, da je industrija Skupnosti v tem primeru zelo razdrobljena, morajo družbe v vzorcu pokrivati razmeroma majhen delež celotne proizvodnje Skupnosti. Ta razdrobljenost skupaj z dejstvom, da so bili v vzorec izbrani večji proizvajalci, pomeni, da nadaljnje povečanje števila družb v nobenem primeru ne bi znatno vplivalo na delež vzorca v primerjavi s celotno proizvodnjo Skupnosti.

28. Kot je razloženo v uvodni izjavi (21), je Komisija pri izbiri vzorca upoštevala geografsko razširjenost. Poudarja se, da za vzorec po naravi ni potrebno, da odraža natančno geografsko razširjenost (ali natančno distribucijo ali razčlenitev katerega koli drugega merila) celotnega prebivalstva, da bi bil reprezentativen. Zadostuje, da kot v primeru zadevnega vzorca, ki vključuje štiri države članice, odraža ustrezne deleže udeleženih glavnih držav proizvajalk. Vsak drug pristop bi bil administrativno neizvedljiv, zlasti, če bi se upoštevalo več različnih meril za zagotavljanje reprezentativnosti. Pravzaprav bi ta trditev na koncu pomenila, da bi bil vzorec reprezentativen samo, če bi vseboval celotno prebivalstvo. Preiskava je zato poudarila, da je vzorec, ki zajema štiri države članice, vključno s tremi z daleč največjo proizvodnjo, zelo reprezentativen za celotno proizvodnjo Skupnosti, zlasti, če se upošteva proizvodnja, ki temelji na menjalnih pogodbah in bi se zato morala šteti za državo članico, ki je storitev naročila.

29. Vzorčene družbe so zajemale tudi prerez izbora izdelkov, ki je ustrezen odražal obseg proizvodnje Skupnosti. Poleg tega izbor izdelkov ustreza izboru kitajskih in vietnamskih izvoznikov.

30. Glede prodajnih cen se je tudi trdilo, da povprečne prodajne cene vzorca niso reprezentativne glede na prodajne cene, navedene v zahtevi za pregled. V tem smislu je treba opozoriti, da je preiskava v nasprotju s to trditvijo pokazala, da so povprečne prodajne cene vzorca v skladu s cenami iz zahtevka. V vsakem primeru ni potrebno, da so povprečne prodajne cene vzorca popolnoma enake tistim iz zahtevka, če le odražajo prodajne cene celotne populacije proizvajalcev.

31. Glede reprezentativnosti z vidika razmerja med proizvodnjo in prodajo se opozarja, da proizvodnja v celotnem sektorju običajno poteka po naročilu in močno odraža modne trende. Zato zaloga ni najbolj zgovoren kazalnik in proizvodnja tesno sledi prodaji. To je bilo potrjeno v fazi pritožbe in med preiskavo za vzorčene družbe ter celotno industrijo Skupnosti.

32. Poleg zgoraj navedenih okoliščin je treba poudariti, da člen 17 osnovne uredbe v vsakem primeru določa, da so lahko preiskave omejene na vzorce, ki so bodisi statistično veljavni ali predstavljajo največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče razumno preiskati. Iz besedila te določbe je jasno, da ni količinskih kazalnikov ali pragov, ki bi določali stopnjo reprezentativnega obsega. Edini kazalnik je, da se lahko tak obseg omeji na tisto, kar je mogoče v razpoložljivem času razumno preiskati.

33. Zaradi zgoraj pojasnjenih razlogov so bile trditve različnih strank zavrnjene in pravna veljavnost vzorca se potrdi, saj je vzorec reprezentativen in je bil izbran v popolni skladnosti s členom 17 osnovne uredbe.

4.3 Vzorčenje uvoznikov Skupnosti

34. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo izbranih 139 uvoznikov. 22 nepovezanih uvoznikov je izpolnilo obrazec za vzorčenje, od tega se jih je 21 strinjalo z vključitvijo v vzorec. Glede na podatke, ki so jih predložili, je teh 21 uvoznikov predstavljalo 12 % uvoza izdelka v preiskavi, iz LRK, in 40 % tega uvoza iz Vietnama (v OPP).

35. Pet največjih uvoznikov (Clarks, Puma, Adidas, Nike in Timberland) je predstavljalo približno 18 % zadevnega uvoza, saj so vsi prijavili znaten uvoz iz obeh držav. Zato se je štelo, da je vzorec, sestavljen iz teh petih držav, reprezentativen v smislu člena 17(1) osnovne uredbe, tj. v smislu obsega uvoza.

36. Vendar so bili izbrani še trije drugi uvozniki, da bi se bolje odražale geografska razširjenost uvoznikov in razlike v vrsti uvoženih vrst obutve. V zvezi s tem se je na podlagi izpolnjenih obrazcev zdelo, da je veliko uvoznikov, ki so odgovorili, delovalo v precej manjšem obsegu v smislu obsega uvoza in je uvažalo manj znane/modne znamke obutve ali obutev višje vrednosti. Poslovni model in segmenti prodajanega izdelka teh manjših uvoznikov so se očitno razlikovali od največjih uvoznikov in skupaj bi lahko ti manjši uvozniki predstavljali pomemben delež zadevnega uvoza. Zato se je štelo za pomembno, da so ti uvozniki prav tako zastopani, saj bi lahko bilo gospodarsko stanje teh podjetij drugačno od stanja velikih uvoznikov, navedenih v zgornji uvodni izjavi (35).

37. Na tej podlagi je bil izbran vzorec osmih uvoznikov vključno s petimi največjimi in tremi manjšimi uvozniki. Ti uvozniki predstavljajo približno 10 % uvoza iz LRK in približno 34 % uvoza iz Vietnama.

38. Vsi sodelujoči uvozniki, ki so izrazili pripravljenost za sodelovanje, so dobili možnost, da izrazijo svoje mnenje o izbiri vzorca. Vzorčenim gospodarskim družbam so bili poslani vprašalniki. Sedem vzorčenih uvoznikov je odgovorilo v roku. Zaradi nesodelovanja je bil osmi vzorčeni uvoznik izključen iz vzorca.

5. Preverjanje prejetih informacij

39. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode za interes Skupnosti. Informacije, ki so jih predložile naslednje družbe, so bile preverjene na kraju samem:

5.1 Proizvajalci izvozniki v Ljudski republiki Kitajski

- Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Hong Kong

Proizvodna družba:

Zhongshan Pou Yuen Manufactory, Guandong Province

Trgovinske družbe:

Idea Co. Ltd, Macao

The Look Co. Ltd, Macao

Gold Plenty Co. Ltd, Macao

- Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., Guangdong Province

- HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Hong Kong in njena proizvodna družba Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, Guandong Province

- Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., Zhejiang Province

- Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., Guangdong Province

- Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, Fujian Province

- General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, Guangdong Province

5.2 Proizvajalci izvozniki v Vietnamu

- Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Hong Kong

Proizvodne družbe:

Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City

Pou Sung Vietnam Company Limited, Dong Nai Province

Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, Dong Nai Province

Trgovinske družbe:

Betsey Trading Limited

Sinnamon Trading Limited

Sky High Trading Limited

Fitbest Enterprises Limited

- Golden Star Co. Ltd, Haiphong City.

- Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, Binh Duong Province

5.3 Proizvajalci Skupnosti in nacionalna združenja proizvajalcev

- Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Portugalska)

- Federación de Industrias del Calzado Español (FICE) (Španija)

- Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (ITALIJA)

- British Footwear Association LTd (Velika Britanija)

- Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Avstrija)

- Fédération Française de la Chaussure (Francija)

- HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Nemčija)

- Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Poljska)

- Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih osmih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti, ki imajo sedež v štirih različnih državah članicah. Kot v prvotni preiskavi so vzorčeni proizvajalci Skupnosti in drugi sodelujoči proizvajalci Skupnosti na podlagi določb iz člena 19 osnovne uredbe zahtevali, da se njihova identiteta obravnava zaupno. Trdili so, da bi lahko razkritje njihove identitete povzročilo nevarnost znatnih škodljivih učinkov. Resnično nekateri proizvajalci pritožniki Skupnosti dobavljajo strankam v Skupnosti, ki svoje izdelke dobivajo tudi iz LRK in Vietnama in ki imajo torej neposredno korist od tega uvoza. Navedeni pritožniki so zato v občutljivem položaju, saj bi lahko imele nekatere izmed njihovih strank očitne razloge za nasprotovanje, če bi vložili ali podprli pritožbo proti domnevno škodljivemu dampingu. Zato so bili mnenja, da tvegajo povratne ukrepe, ki bi jih lahko uvedle njihove stranke, ter morebitno prenehanje poslovanja z njimi. Zahteva je bila odobrena, saj je bila dovolj utemeljena.

- Predstavniki nekaterih proizvajalcev izvoznikov in nepovezani uvozniki so trdili, da niso mogli pravilno uveljaviti svoje pravice do obrambe, saj identiteta pritožnikov ni bila razkrita. Trdili so, da v takšnih okoliščinah niso mogli preveriti, ali so družbe, vključene v vzorec, resnično reprezentativne. Te stranke so menile, da bi morali biti v takem primeru kljub zagotovljeni zaupnosti razkriti celotni podatki posameznih družb.

- V zvezi s tem se opozarja, da so lahko obseg proizvodnje vzorca, razčlenjenega po državah, pregledale vse zainteresirane stranke. Glede trditve, da bi morale biti informacije o družbi razkrite, njena identiteta pa ne, je treba opozoriti, da bi takšno razkritje lahko neposredno odkrilo identiteto vzorčene družbe. Običajna praksa razkritja neomejenih različic izpolnjenih vprašalnikov je bila zato ohranjena (tj. uporaba indeksiranih podatkov) tudi v tem primeru. Glede na zgoraj navedeno je treba zaključiti, da je bila pravica strank do obrambe ustrezno ohranjena, zato je bila ta trditev zavrnjena.

5.4 Nepovezani uvozniki

- Achten Beheer BV, Waalwijk, Nizozemska

- Adidas AG, Herzogenaurach, Nemčija

- C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Združeno kraljestvo

- Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Nizozemska

- Nike European Operations BV, Laakdal, Belgija

- Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Nemčija

- Timberland Europe BV, Enschede, Nizozemska

5.5 Proizvajalci na primerljivem trgu

- Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brazilija

- Werner Calçados Ltda, Très Coroas, Brazilija

- Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Brazilija

6. Pravice strank

40. Nekatere stranke so med postopkom ugovarjale domnevnim omejitvam njihovih pravic do obrambe. Trdile so, da so bile informacije v zvezi z vzorčenimi proizvajalci Skupnosti, ki so bile v dokumentaciji, odprti za pregled zainteresiranih strank, nepopolne in nepravočasne.

41. V zvezi s tem je treba poudariti, da so različico odgovorov za pregled s strani zainteresiranih strank („odprt odgovor“) predložile vse vzorčene družbe brez nepotrebnega odlašanja in v skladu z roki, določenimi za druge stranke v preiskavi. Ko je Komisiji predložen odprt odgovor, je lahko vložen v odprto dokumentacijo šele po razrešitvi morebitnega vprašanja zaupnosti, kakor je določeno v členu 19 osnovne uredbe. Treba je tudi poudariti, da je dolžnost Komisije, da pravočasno vloži informacije v odprto dokumentacijo, kar omogoča strankam izvajanje njenih pravic. Ta dolžnost je bila v tem primeru ustrezno izpolnjena.

42. Glede popolnosti odprtih odgovorov je treba poudariti, da je povsem običajno, da stranke med preiskavami dodajajo predloge, v katerih predložijo dodatne informacije. Te se dodajo v dokumentacijo nezaupne narave, čim se razrešijo vprašanja zaupnosti. Postopka, pri katerim se prispevki vseh zainteresiranih strank postopno vključijo med dokaze, uporabljene za ugotovitve in vložene v dokumentacijo nezaupne narave, se ne sme razlagati kot nepopolnost dokumentacije.

43. Glede na zapletenost tega primera je bil dostop strank zagotovljen, kot je opisano v nadaljevanju. Najprej je bil zainteresiranim strankam omogočen elektronski dostop, s katerim so lahko na zahtevo pridobile celotno kopijo vseh dokumentov na zgoščenki. Poleg tega je bilo elektronskim dokumentom priloženo jasno kazalo, ki je omogočalo (i) enostaven dostop do številnih dokumentov iz tega primera in (ii) datirano evidenco dokumentov v dokumentaciji. Poleg tega so številni zapiski za dokumentacijo, vstavljeni v odprto dokumentacijo, ustrezali poizvedbam, ki bi lahko vplivale na pravice strank do obrambe.

44. Navedeno je strankam v času preiskave omogočalo izboljšan dostop in podajanje obširnih pripomb, ki jih je nato Komisija ustrezno obravnavala. Trditve različnih strank glede nepopolnosti in netočnosti odprte dokumentacije je treba zato zavrniti.

45. Ena zainteresirana stranka je tudi trdila, da je Komisija delala razlike med uvozniki in izvozniki s ponujanjem ugodnejše obravnave pritožnikom proizvajalcem Skupnosti v preiskavi. Trdila je zlasti, da uvoznikom in izvoznikom za razliko od proizvajalcev ni bila zagotovljena zaupnost. Prav tako je trdila, da so bili pritožniki deležni ugodnejše obravnave, saj jim ob začetku preiskave ni bilo treba predložiti obrazcev za vzorčenje, in da jim je bila omogočena prevelika prilagodljivost glede roka in standarda odgovorov, medtem ko je bil izvoznik v enakem položaju ocenjen na podlagi najboljših razpoložljivih dejstev po členu 18 osnovne uredbe.

46. V zvezi s tem je treba poudariti, da je zagotavljanje zaupnosti identitete proizvajalcev Skupnosti, ki so podpirali pritožbo, temeljilo na upravičeni zahtevi v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Uvozniki ali izvozniki niso vložili nobene takšne zahteve, prav tako pa med preiskavo ni bilo nobenega dogodka oziroma nobene informacije, ki bi kazala na to, da so interesi izvoznikov in uvoznikov prizadeti zaradi razkritja identitete. Glede na to, da se je položaj proizvajalcev Skupnosti v tem smislu bistveno razlikoval od položaja uvoznikov in izvoznikov, trditve o diskriminaciji ni mogoče sprejeti.

47. Izbira vzorca je pojasnjena v uvodni izjavi (19). Položaj izvoznikov in uvoznikov se je precej razlikoval od položaja pritožnikov proizvajalcev, saj o slednjem v dokumentaciji ni bilo podrobnih informacij. Zato je bila izpolnitev obrazca za vzorčenje nujna tako, da se preveri pripravljenost strank na sodelovanje kot za pridobitev osnovnih informacij, potrebnih za izbiro vzorca. Zato je treba trditev o diskriminaciji zavrniti.

48. Glede prilagodljivosti, ki je bila omogočena proizvajalcem Skupnosti v zvezi z informacijami, zbranimi z vprašalniki v okviru preiskave, in uporabe člena 18 osnovne uredbe je treba poudariti, da je bil enak pristop dosledno uporabljen za izvoznike in uvoznike, pa tudi proizvajalce Skupnosti, zato ni podlage za trditev o diskriminaciji. Neutemeljena domneva je zato zavrnjena.

49. Glede izbire primerljive države so nekatere stranke trdile, da so kratki roki, čas in način prenosa vprašalnikov diskriminirali indijske in indonezijske družbe. V zvezi s tem se poudarja, da je bilo pošiljanje vprašalnikov v Indijo in Indonezijo lahko dokončano šele konec decembra 2008, po pridobitvi ustreznih naslovov proizvajalcev. Komisija se je prepričala, da so imele družbe v teh državah na voljo enako časa za odgovor kot tiste v Braziliji. Glede dejanskega pošiljanja vprašalnikov je Komisija v vseh primerih uporabila priporočeno pošto, pa tudi elektronsko pošto, kadar je bilo to mogoče. Zato je bilo treba zgornje trditve zavrniti.

50. Nekatere stranke so trdile, da so bile informacije glede primerljive države v odprto dokumentacijo vložene z nepotrebnim odlašanjem in da je to vplivalo na omejitev njihovih pravic do obrambe. Komisija ugotavlja, da je bila v sedanji preiskavi večina prvih nezaupnih odgovorov na vprašalnike, ki so jih poslale družbe v primerljivi državi, pomanjkljivih, zato je bilo treba zahtevati nove, primerne odprte različice. Ko so bile prejete, so bile vložene v odprto dokumentacijo brez nepotrebnega odlašanja. Medtem je Komisija v odprto dokumentacijo vključila informacije o družbah, s katerimi se je posvetovala, in prejete odgovore. Te trditve je bilo zato treba zavrniti.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1. Zadevni izdelek

51. Izdelek iz tega pregleda je isti kot izdelek, opredeljen v prvotni uredbi, tj. določena obutev z zgornjim delom iz usnja ali umetnega usnja, razen športne obutve, obutve s posebno tehnologijo, copat in druge hišne obutve ter obutve z zaščitno kapico s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznake KN 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 in ex 6405 10 00.

52. Za to preiskavo veljajo opredelitve iz člena 1(2) prvotne uredbe. Glede na te opredelitve„športna obutev“ pomeni obutev v smislu opombe 1 k tarifnim podštevilkam v poglavju 64 Priloge I Uredbe (ES) št. 1031/2008;„obutev s posebno tehnologijo“ pomeni obutev s ceno CIF za par v višini najmanj 7,5 EUR, ki je namenjena športnim aktivnostim, z eno- ali večplastno oblikovanim podplatom, nebrizganim, izdelanim iz sintetičnih materialov, posebej oblikovanim, da se odpravi učinek vertikalnega ali vodoravnega gibanja, ter s tehničnimi značilnostmi, kakor so hermetične podloge, ki vsebujejo plin ali tekočino, mehanske komponente, ki odpravljajo ali nevtralizirajo učinek udarca, ali materiali, kakor so polimeri z nizko gostoto, ter ki je uvrščena pod oznake KN: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98,ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98,„obutev z zaščitno kapico“ pomeni obutev, ki vsebuje zaščitno kapico z odpornostjo proti udarcem najmanj 100 joulov (1) in je uvrščena pod oznake KN: oznake KN: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 in ex 6405 10 00;„copati in druga hišna obutev“ pomeni obutev, ki se uvršča pod oznako KN ex 6405 10 00.

2. Podobni izdelek

53. Podobni izdelek, ki je predmet tega pregleda zaradi izteka ukrepov je, kakor je opredeljeno v prvotni preiskavi, določena vrsta obutve z zgornjim delom iz usnja, ki je izdelana in prodana na domačem trgu, na primerljivem trgu in/ali jo v Skupnost izvažata LRK in Vietnam.

2.1 Primerljivost izdelka

54. Nekatere stranke so trdile, da podobni izdelek, prodajan v Skupnosti, ni primerljiv z zadevnim izdelkom, izvoženim iz LRK in Vietnama. Vendar je bilo ugotovljeno, da je izdelek, prodajan v Skupnosti (v tem pregledu) primerljiv z zadevnim izdelkom, ki se izvaža iz zadevnih držav. Zlasti je bilo ugotovljeno, da so fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabe, pa tudi distribucijski kanali zadevnega izdelka podobni in se niso spremenili od prvotne preiskave. Ta argument je bil zato zavrnjen.

55. Nekatere stranke so trdile tudi, da je bil sistem za primerjavo vrst izdelka, ki ga prodajajo različni sodelujoči v preiskavi, neprimeren, ker ni bil dovolj specifičen, da bi zagotavljal pošteno primerjavo. Vendar pa je uporabljen sistem (sistem ŠOI) omogočal primerjavo do 600 različnih kategorij ali vrst izdelkov, organiziranih v pet glavnih meril, in sicer slog obutve, vrsta potrošnika, vrsta obutve, material zunanjega podplata in prisotnost podloge. Poleg tega je bil ta sistem ŠOI uporabljen že v prejšnji preiskavi. Predloženi niso bili nobeni utemeljeni razlogi za njegovo spremembo. Zato je bil sistem ŠOI, ki je bil uporabljen v prvotni preiskavi, uporabljen tudi v tej preiskavi zaradi izteka ukrepov. Ta argument je bil zato zavrnjen.

56. Nekatere stranke so trdile, da je Komisija spremenila svojo metodologijo glede na prvoten primer s spremembo opredelitve številčnih oznak izdelka (ŠOI) med preiskavo. Vendar ta trditev ni ustrezna. Je pa med preiskavo postalo jasno, da so si nekatere stranke napačno razlagale strukturo ŠOI za določene vrste izdelka. Za zagotovitev doslednega pristopa so bili zadevni modeli obutve ponovno razvrščeni in dodeljeni pravi ŠOI, kjer je bilo to potrebno. Zato je morala Komisija vedno, kadar je ugotovila, da so zadevne stranke predložile netočne informacije, to popraviti. Takšnih popravkov torej ni mogoče obravnavati kot spremembo metodologije niti kot spremembo vsebine ŠOI. Ravno nasprotno, potreba po upoštevanju metodologije ŠOI je bila razlog za izvedbo popravkov. Argument je bilo zato treba zavrniti.

2.2 Zahteve po izključitvi

57. Več zainteresiranih strank je vložilo zahtevke, podobne prejetim v prvotni preiskavi. Trdile so, da se določene vrste obutve, ki se štejejo za podobne izdelke, npr. pohodniški čevlji, čevlji za kegljanje, čevlji za kanuiste na divjih vodah, čevlji s posebno tehnologijo, škornji za jahanje in čevlji posebnih velikosti, preveč razlikujejo, da bi sodili v isto kategorijo. Nadaljnji zahtevek je bil, da se zniža mejni znesek 7,5 EUR na par, ki velja za čevlje STAF. Treba je opomniti, da je bil mejni znesek v prvotni preiskavi znižan z 9 EUR na 7,5 EUR za par.

58. V zvezi s tem pregled zaradi izteka ukrepov ne omogoča spremembe področja uporabe izdelka v skladu z ukrepi. Taka sprememba bi lahko bila upoštevana, če bi stranka vložila utemeljeno zahtevo po členu 11(3) osnovne uredbe. Zato je bilo treba zgornje trditve zavrniti.

C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

1. Splošno

59. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval ali ponovil zaradi morebitnega prenehanja veljavnosti ukrepov, ki veljajo za LRK in Vietnam.

60. Obseg in cene uvoza obeh zadevnih držav so se razvijali, kakor je razvidno iz spodnje preglednice. Za uvoz iz Kitajske so kvote veljale do 1. januarja 2005, po tem datumu pa se je uvoz bistveno povečal in je leta 2006 dosegel visoko raven. Leta 2007 in v OPP se je obseg uvoza po zmanjšanju v primerjavi z letom 2006 stabiliziral. Kot rezultat preiskave proti izogibanju so bili ukrepi razširjeni na uvoz iz Posebne upravne regije Macao, ki ga je bilo treba registrirati od septembra 2007.

61. Za uvoz iz Vietnama kvote niso veljale in je v POP dosegel visoko raven. Obseg uvoza se je nato zmanjšal do leta 2007, preden se je v OPP ponovno povečal.

62. Te številke kažejo, da je uvoz iz zadevnih držav v nasprotju s trditvami nekaterih zainteresiranih strank v OPP ostal na visoki ravni. Njun skupni tržni delež v OPP je 28,7 % in je tako bistveno višji od ravni v POP (23,3 %). Čeprav sta njuna zadevna tržna deleža od POP nihala, sta na splošno ostala precejšnja, saj je imela vsaka od držav v OPP tržni delež, višji od 10 %.

63. Na podlagi številk Eurostata so se povprečne uvozne cene obeh zadevnih držav med POP in letom 2006 zvišale. Od takrat so se za LRK stabilizirale, za Vietnam pa znižale.

64. Ker so podatki Eurostata nujno splošni in čeprav se nanašajo na zadevni izdelek, ne navajajo morebitnih sprememb prodajnega programa, zato je bila narejena analiza za preučitev cenovnih trendov sedmih vzorčenih družb iz LRK in treh vzorčenih družb iz Vietnama. Na splošno so se za vzorčene družbe v teh dveh državah cene uvoza v obdobju od 2006 do OPP znižale.

Preglednica 1 |

Celotni obseg uvoza in vrednosti preiskovanih držav |

POP | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |

Obseg (1000 parov) |

Kitajska | 63 403 | 183 568 | 157 560 | 123 016 | 125 052 |

Tržni delež | 8,8 % | 22,9 % | 21,6 % | 17,8 % | 18,5 % |

Vietnam | 102 625 | 100 619 | 79 427 | 62 503 | 68 852 |

Tržni delež | 14,2 % | 12,6 % | 11,0 % | 9,1 % | 10,2 % |

Vrednost (euro) |

Kitajska (Eurostat) | 7,2 | 7,5 | 8,4 | 8,4 | 8,5 |

Vietnam (Eurostat) | 9,2 | 9,5 | 10,2 | 9,7 | 9,5 |

Vir – Comex, po potrebi prilagojen z uporabo statistike, ki je na voljo Komisiji, za izključitev izdelkov, ki niso zadevni izdelki .

Preglednica 2 |

Celotni obseg uvoza in vrednosti vzorčenih držav |

POP | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |

Obseg (1000 parov) |

Kitajska (vzorec) | ni podatkov | ni podatkov | 11 381 | 12 787 | 13 759 |

Tržni delež | 1,5 % | 1,8 % | 2,0 % |

Vietnam (vzorec) | ni podatkov | ni podatkov | 14 400 | 15 250 | 14 500 |

Tržni delež | 2 % | 2,2 % | 2,2 % |

Vrednost (euro) |

Kitajska (vzorec) | ni podatkov | ni podatkov | 12,6 | 10,7 | 10,3 |

Vietnam (vzorec) | ni podatkov | ni podatkov | 11,4 | 10,8 | 10,6 |

2. Damping kitajskega in vietnamskega uvoza med OPP

2.1 Normalna vrednost

2.1.1 Primerljiva država

65. V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je treba pri uvozu iz držav z netržnim gospodarstvom in v primerih, kadar ni mogoče odobriti TGO, za države, opredeljene v členu 2(7)(b) osnovne uredbe, določiti normalno vrednost na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerni tretji državi s tržnim gospodarstvom.

66. Za določitev normalne vrednosti za LRK in Vietnam je Komisija v obvestilu o začetku navedla svojo namero, da kot primerljivo državo izbere Brazilijo, ki je bila uporabljena kot primerna primerljiva država v prvotni preiskavi. Komisija je vse zainteresirane stranke pozvala, naj o tem izrazijo svoje pripombe.

67. Pripombe so bile prejete od več kategorij zainteresiranih strank, kakor so pritožniki, sodelujoči proizvajalci izvozniki, njihova predstavniška združenja, njihove nacionalne oblasti in predstavniki uvoznikov, ki so predlagali Tajsko, Indijo ali Indonezijo kot primernejšo primerljivo državo od Brazilije. Komisija je preučila te predloge glede na merila za izbiro primerljive države.

68. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da se lahko velikost trga za usnjeno obutev v OPP oceni na 189 milijonov parov za Brazilijo, 800 milijonov parov za Indijo, 109 milijonov parov za Indonezijo in samo 6 milijonov parov za Tajsko. Zaradi majhnosti tajskega trga in drugih možnosti, ki so bile na voljo, Komisija ni nadalje preiskovala Tajske kot možne primerljive države.

69. Posledično je Komisija na podlagi zahtev strank za sodelovanje zaprosila proizvajalce usnja v Braziliji, Indiji in Indoneziji. Vprašalniki so bili poslani družbam v vseh treh državah, pomembni odgovori pa so bili prejeti od petih brazilskih, enega indijskega in petih indonezijskih proizvajalcev.

Reprezentativnost domače prodaje in izbor izdelkov

70. Komisija je preučila reprezentativnost družb, ki so se odzvale, v zvezi z njihovo domačo prodajo.

71. Kar zadeva Brazilijo, je domača prodaja podobnega izdelka treh preiskovanih družb v preiskovalnem obdobju predstavljala okrog 17 % kitajskega in 19 % vietnamskega vzorčenega izvoza.

72. Kar zadeva Indijo, se je javila samo ena družba, njena domača prodaja podobnega izdelka v preiskovalnem obdobju pa je predstavljala 5 % kitajskega in 6 % vietnamskega vzorčenega izvoza.

73. Kar zadeva Indonezijo, je domača prodaja podobnega izdelka petih sodelujočih družb v preiskovalnem obdobju predstavljala približno 2 % kitajskega in približno 2 % vietnamskega vzorčenega izvoza.

74. Brazilija je bila tako država z najbolj reprezentativnim obsegom domače prodaje v preiskovalnem obdobju.

75. Komisija je nato preiskala, koliko vrst obutve je bilo glede na vrste, ki jih izvažata Kitajska in Vietnam, zajetih v domači prodaji v treh zadevnih državah.

76. Domača prodaja sodelujočih brazilskih in indonezijskih proizvajalcev je v OPP pokrivala širok izbor izdelkov, ki so se ujemali z znatnim številom ŠOI, ki jih izvažata Kitajska in Vietnam. V primeru Indije je edini sodelujoči proizvajalec sporočil domačo prodajo v OPP, ki se je ujemala s samo 1 ŠOI, ki jo izvažata Kitajska in Vietnam.

Konkurenca v možnih primerljivih državah

77. Glede na podatke, ki jih je zbrala Komisija, imajo vse tri preiskovane države pomembno število proizvajalcev, kar zagotavlja visoko raven konkurence med domačimi proizvajalci na njihovih zadevnih trgih. Brazilija je imela približno 7 800 proizvajalcev usnjene obutve, od katerih se jih glede na velikost 1 500 lahko šteje za zadostno primerljive s kitajskimi/vietnamskimi družbami. Indija ima približno 3 000 proizvajalcev. Za Indonezijo je število proizvajalcev ocenjeno na 212. Te tri države imajo znaten izvoz (ocenjen na približno 64 milijonov parov za Brazilijo, 67 milijonov parov za Indijo in 27 milijonov parov za Indonezijo). Brazilija ima višjo domačo potrošnjo usnjene obutve na prebivalca (1) v primerjavi z Indijo (0,7) in Indonezijo (0,5).

78. Uvoz v preiskovane države je v OPP dosegel tržni delež ±2 % v Braziliji, ±1 % v Indiji in ±1,5 % v Indoneziji.

79. Glede na zgornje elemente je Komisija menila, da je Brazilija najprimernejša izbira primerljive države. Brazilija ima najbolj reprezentativen obseg domače prodaje obutve z zgornjim delom iz usnja. Poleg tega brazilske sodelujoče družbe proizvajajo širok izbor izdelkov, ki se večinoma ujemajo s tistimi iz Kitajske in Vietnama. Indonezijski sodelujoči proizvajalci, ki so prav tako imeli širok izbor izdelkov, so imeli veliko nižji odstotek domače prodaje, medtem ko je imela indonezijska domača prodaja, kljub znatnemu obsegu, zelo omejen izbor.

Pripombe zainteresiranih strank

Primerljivost izdelka

80. Več strank je trdilo, da Brazilija ne bi smela biti uporabljena kot primerljiva država, ker je specializirana samo za žensko obutev. Trdile so, da to kažejo izpolnjeni vprašalniki brazilskih sodelujočih družb in dejstvo, da Brazilija večinoma izvaža žensko obutev.

81. Vendar je preiskava pokazala, da je bila več kot polovica skupne domače prodaje, ki so jo sporočila brazilska sodelujoča podjetja, moška obutev. Med preveritvenimi obiski brazilskih proizvajalcev, ki jih je izvedla Komisija, je bilo ugotovljeno, da sta bili dve manjši družbi sicer res bolj specializirani za žensko obutev, medtem ko je največja na domačem trgu prodajala pretežno moško obutev. Prodaja na domačem trgu je bila zato dovolj visoka tako za ženske kot za moške vrste obutve. Glede argumenta, da brazilski izvoz zajema pretežno žensko obutev, Komisija meni, da vzorec izvoza države ni nujno enak prodaji izdelka na njenem domačem trgu.

82. Nekatere stranke so pripomnile, da so izpolnjeni vprašalniki pokazali, da je Brazilija specializirana za sandale, ki pa jih ni mogoče primerjati z vrstami obutve, ki se izvažajo iz Kitajske in Vietnama in zajemajo več vrst. Preiskava Komisije te trditve ni potrdila, je pa pokazala, da so brazilski proizvajalci prodali širok izbor obutve, ki je na ravni ŠOI pokazala več kot 50 % ujemanje z modeli, ki jih izvažajo kitajske in vietnamske družbe iz vzorcev.

83. Nekatere stranke so trdile, da Brazilija ne more biti uporabljena kot primerljiva država za otroško obutev, ker ima zelo majhno proizvodnjo te vrste obutve. Komisija opozarja, da za primerljivo državo ni neobičajno, da ne proizvaja vseh podtipov podobnega izdelka. Vendar to ne preprečuje, da bi se vzpostavila poštena primerjava normalne vrednosti z ustreznim popravkom za to vrsto. Ker dejansko nobeden od sodelujočih brazilskih proizvajalcev ni izdeloval otroške obutve, je bila normalna vrednost za to vrsto tako kot v prvotni preiskavi izračunana s ustreznim popravkom normalne vrednosti, izračunane za čevlje za odrasle. Zato je bilo sklenjeno, da je Brazilija lahko uporabljena kot primerljiva država za vse vrste usnjene obutve, vključno z otroško obutvijo.

84. Nekatere stranke so trdile, da je obutev, izdelana v Braziliji, iz visoko kakovostnega usnja in ima zato višje cene kot na Kitajskem in v Vietnamu. Zato ni primerljiva z obutvijo s poreklom iz teh dveh držav, ki sta predmet preiskave. Nekatere druge zainteresirane stranke so nasprotno trdile, da je treba brazilske cene ustrezno prilagoditi, saj je usnje brazilske obutve nižje kakovosti kot usnje, ki se uporablja na Kitajskem in v Vietnamu. Komisija je zadevo preučila in ugotovila, da glede cen in kakovosti med usnjem za obutev, izdelano v Braziliji, in usnjem za obutev, izdelano na Kitajskem in v Vietnamu, ni nobene razlike. V zvezi s tem se opozarja, da je bila v prvotnem primeru prilagoditev na normalno vrednost uporabljena, ker je bilo usnje, ki so ga uporabljali proizvajalci primerljive države Brazilije, nižje kakovosti in se je prodajalo po nižjih cenah v primerjavi z usnjem, ki so ga uporabljali vzorčeni proizvajalci v državah izvoznicah. V sedanji preiskavi zaradi izteka ukrepov so proizvajalci v Braziliji (in večina proizvajalcev v državah izvoznicah) drugačni od tistih, ki so sodelovali v prvotni preiskavi. Drugačna sestava družb se je odražala v drugačnih nabavnih stroških usnja.

85. Nekatere stranke so izrazile mnenje, da brazilski in vietnamski izdelki niso primerljivi, ker Brazilija izvaža drago visokokakovostno obutev, medtem ko Vietnam izvaža izdelke po nizkih cenah, vendar o tem niso predložile utemeljenih dokazov. Komisija ugotavlja, da bi morali biti v vsakem primeru vietnamski izdelki primerjani z izdelki, ki se prodajajo na brazilskem domačem trgu, in ne s tistimi, ki se izvažajo iz Brazilije. Komisija ni našla dokazov, da bi bila obutev s poreklom iz Vietnama ali prodajana v Braziliji omejena na določen segment trga.

Konkurenca na brazilskem trgu

86. Nekatere stranke so trdile, da je od januarja 2008 Brazilija zvišala svoje tarife na obutev z 20 % na 35 % in da je tako ustvarila močno zaščiten trg z zmanjšano konkurenco. Prav tako so trdile, da je glede na potrošnjo tržni delež uvoza iz Brazilije premajhen. Komisija je preučila te trditve. Ugotovljeno je bilo, da je Brazilija v začetku leta 2008, tj. sredi OPP, resnično dvignila svoje tarife z 20 % na 35 %. Vendar pa je Komisija tudi ugotovila, da se je v OPP vrednost brazilske valute glede na ameriški dolar znatno zvišala, zlasti po tem, ko je Brazilija uvedla zvišanje tarife. Natančneje, vrednost brazilskega reala se je v primerjavi z začetkom OPP okrepila za do 19 % (tj. več kot je zvišanje tarif). Posledično je zvišanje vrednosti brazilske valute glede na ameriški dolar v veliki meri izravnalo učinek zvišanja tarif na uvozne cene. Poleg tega Komisija ni našla nobenega dokaza, da se je dvig tarif odražal v znatnem zvišanju domačih cen ali da je oviral uvoz. Komisija je ugotovila, da se je uvoz usnjene obutve v Brazilijo v prvi polovici leta 2008 (tj. po zvišanju tarif) kljub zvišanju tarif znatno zvišal v primerjavi s prvo polovico leta 2007. Zato zvišanje tarif ni imelo dejanskega učinka na brazilski trg.

87. Nekatere stranke so trdile, da Brazilija ni odprt trg za obutev, ker uvoz obutve v državo ovira nesamodejno izdajanje licenc. Komisija je ugotovila, da Brazilija uporablja nesamodejno izdajanje licenc za uvoz obutve, vendar ugotavlja, da glede na prej omenjeno povečanje uvoza, to ni pomenilo ovire za uvoz . Poleg tega je Komisija ugotovila, da Indonezija prav tako uporablja nesamodejno izdajanje licenc za uvoz obutve. Komisija opozarja, da je nesamodejno izdajanje licenc praksa, ki je združljiva s STO. Komisija zato sklepa, da ni razloga za obravnavanje nesamodejnega izdajanja licenc v Braziliji kot omejevanja uvoza, ki bi lahko vodilo do zaključka, da Brazilija ni odprt trg.

88. Nekatere stranke so trdile, da je znatno zvišanje vrednosti brazilskega reala v zadnjih letih negativno vplivalo na konkurenco v Braziliji, oziroma, da je padec reala za 25 % od OPP negativno vplival na mednarodno konkurenčnost Brazilije. Ti argumenti niso bili podprti z utemeljenimi dokazi, v vsakem primeru pa razvoj po OPP ne more biti obravnavan kot bistven pri izbiri primerljive države.

89. Glede na zgoraj navedeno Komisija ni našla nobenega dokaza, da bi se splošni pogoji konkurence na brazilskem trgu od prvotne preiskave bistveno spremenili, zaradi česar Brazilija ne bi bila ustrezna kot primerljiva država.

Razlike v družbeno-gospodarskem razvoju

90. Več strank je tudi trdilo, da sta Indija ali Indonezija ustreznejša izbira za primerljivi trg, saj Brazilija v smislu gospodarskega razvoja ali BNP na prebivalca ni podobna Kitajski in Vietnamu.

91. Poudariti je treba, da država z netržnim gospodarstvom ali gospodarstvo v tranziciji po definiciji nimata enakih gospodarskih značilnosti kot država s tržnim gospodarstvom. Ni neobičajno, da med primerljivo državo in državo z netržnim gospodarstvom oziroma gospodarstvom v tranziciji obstaja takšna razlika v gospodarskem razvoju. To tudi velja za razliko v dohodku na prebivalca, ki je tudi pokazatelj gospodarske razvitosti. Vendar pa to ne preprečuje izbire Brazilije kot primerljive države, če se zdi ustreznejša glede na druge dejavnike, ki jih je treba upoštevati.

Razlike v strukturi stroškov

92. Številne zainteresirane stranke so poudarile dejstvo, da so stroški dela v Braziliji višji kot v Vietnamu in na Kitajskem ter da bi bile Indija, Indonezija ali Tajska, katerih stroški dela so bolj primerljivi, zato ustreznejše primerljive države. Navedeno je bilo, da zaradi višjih plač stroški dela v Braziliji znašajo 50–70 % stroškov proizvodnje v primerjavi s 30 % na Kitajskem.

93. V zvezi s tem se lahko za primerljivo državo za državo z netržnim gospodarstvom ali z gospodarstvom v tranziciji izbere država z drugačno stopnjo gospodarskega razvoja. Na podoben način se stroški dela, ki so kazalec gospodarskega razvoja države, sami po sebi ne štejejo za ustrezno merilo. V vsakem primeru je Komisija glede dela stroškov dela v celotnih stroških proizvodnje pri preverjanju na kraju samem ugotovila, da znašajo stroški dela v Braziliji manj kot 40 % celotne proizvodnje in so zato veliko bližje zadevni kitajski ravni, kot se je trdilo.

94. Prav tako je več strank trdilo, da Brazilija ni primerna za določitev normalne vrednosti, ker brazilske družbe nosijo stroške za oblikovanje ter preiskave in razvoj, ki pa jih na Kitajskem in v Vietnamu nosijo njihove stranke iz tujine. Komisija je ugotovila, da bi ta razlika v strukturi stroškov lahko bila verjetna, saj so izvozniki v zadevnih državah prodali zadevni izdelek nekdanjim proizvajalcem Skupnosti v ES, ki še vedno podpirajo zgoraj navedene komponente stroškov proizvodnje in izdelek prodajajo pod svojo lastno blagovno znamko. Vendar to ni razlog za zavrnitev Brazilije kot ustrezne primerljive države, saj se lahko pri določitvi normalne vrednosti ti stroški prilagodijo (glej uvodno izjavo (118) in naslednje).

95. Nekatere stranke so trdile, da v nasprotju s Kitajsko in Vietnamom cene franko tovarne v Braziliji vključujejo stroške trženja, posebne dajatve ter stroške posojil in dostave. Poleg tega se je trdilo, da so splošni stroški v Braziliji višji zaradi manjše velikosti brazilskih družb. Tudi pri tem Komisija meni, da to ni razlog za zavrnitev Brazilije kot ustrezne primerljive države, saj se lahko pri izračunu normalne vrednosti ti stroški prilagodijo (glej uvodno izjavo (118) in naslednje).

96. Nekatere stranke so trdile, da imajo azijske države boljši dostop do surovin, kot Brazilija do zlasti usnja. Komisija je preučila predložene dokumente. Res se je izkazalo, da je proizvodnja usnja hitreje napredovala v Aziji, vendar je treba pri tem upoštevati povečanje azijske proizvodnje izdelkov iz usnja. Države Latinske Amerike skupaj predstavljajo več kot 15 % svetovne proizvodnje usnjene obutve in skoraj 15 % proizvodnje surovega usnja. Azijske države proizvedejo več kot 50 % usnjene obutve na svetu, vendar manj kot 40 % surovega usnja na svetu. Zato se lahko sklepa, da so države Latinske Amerike kljub razlikam v absolutnih številkah proizvodnje usnja bolj samozadostne v primerjavi z azijskimi državami in imajo zato lažji dostop do usnja.

Druge trditve strank

97. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da Brazilija ni ustrezna referenčna država, ker brazilska obutev ni nadomestek za kitajsko in vietnamsko obutev, saj se po uvedbi protidampinških dajatev ES uvoz v ES iz Brazilije ni povečal, medtem ko se iz Indije in Indonezije je. V zvezi s tem je treba ugotoviti, da se je uvoz v ES iz Indije in Indonezije po uvedbi protidampinških dajatev dejansko povečal. Vendar Komisija ugotavlja, da lahko gospodarski subjekti prosto izbirajo dobavitelje in, kakor je bilo kasneje preučeno v analizi škode, so v tem primeru svoje izdelke pridobivali iz sosednjih držav Kitajske in Vietnama. Zato tega izbira Brazilije kot primerljive države ni neprimerna. Poleg tega je primerljiva država namenjena določitvi normalne vrednosti. Ali izvaža v ES ali ne, za ta namen ni pomembno. Zato je bil ta argument zavrnjen.

98. Nekatere stranke so trdile, da Brazilija ne more biti primerljiv trg z Vietnamom, ker je Vietnam izvozno usmerjen, medtem ko Brazilija prodaja predvsem doma. Komisija ne more priznati ustreznosti tega argumenta. Vietnam je nedvomno bolj izvozno usmerjena država kot Brazilija, vendar ni razvidno, kako bi to lahko vplivalo na normalno vrednost, izračunano v Braziliji, ki se po opredelitvi nanaša na brazilske stroške proizvodnje in domačo prodajo.

99. Več strank je navedlo argument, da so brazilske izvozne cene nižje od domačih. Za nekatere stranke to pomeni, da bi morale biti za vzpostavitev normalne vrednosti namesto domačih uporabljene izvozne cene. Druge stranke so trdile, da to predstavlja dokaz, da brazilski izvozniki izvajajo damping in da Brazilija zato ne bi bila primerna kot primerljiva država. Prvič, Komisija ugotavlja, da izvozne cene v tem primeru niso pomembne, saj so na voljo zadostno reprezentativne in dobičkonosne domače cene. Drugič, trditev, da so brazilske izvozne cene dampinške, ni bila dokazana in v nobenem primeru ne more biti potrjena ali zavrnjena brez ustrezne preiskave te zadeve.

100. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da Brazilija ni primerna primerljiva država, ker brazilski proizvajalci dobivajo državno podporo za izvoz. Komisija najprej opozarja, da bi takšna vrsta podpore vplivala predvsem na izvozne cene, ki pa, kakor je navedeno zgoraj, niso pomembne za sedanjo preiskavo. Komisija je kljub temu preučila dokaze, ki so jih predložile stranke, in ugotovila, da je zadevna podpora za programe spodbujanja izvoza podobna tistim, ki jih je mogoče najti v številnih drugih državah in so namenjeni boljši prepoznavnosti izdelkov v tujini s pomočjo kampanj obveščanja javnosti in sodelovanja na mednarodnih trgovinskih sejmih. Komisija ni našla ničesar, kar bi nakazovalo, da ima domača prodaja obutve koristi od podpore za spodbujanje izvoza v Braziliji.

101. Več strank je izpostavilo dejstvo, da je Brazilija začela protidampinško preiskavo za obutev s poreklom iz Kitajske, za katero je bila kot primerljiva država uporabljena Italija, in trdilo, da so se brazilske in italijanske družbe dogovarjale z namenom, da bi bile ugotovitve v zvezi z dampingom v preiskavi o začetku izteka ukrepov, ki jo je izvedla ES, čim boljše. Vendar za te domneve ni bilo nobene utemeljitve in drugih, s tem povezanih dokazov. Komisija zato zavrača ta argument.

Sklepi glede izbire primerljive države

102. Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da je Brazilija najustreznejša primerljiva država.

103. Veliko zainteresiranih strank je trdilo, da je bila izbira Brazilije kot primerljive države odločilna za ugotovitev dampinga in da damping ne bi bil ugotovljen, če bi bila izbrana katera druga država. Komisija je zato preverila, kakšen bi bil rezultat, če bi bila izbrana Indonezija, ki sicer ni bila najboljša možnost, kakor je bilo prikazano zgoraj, vendar je bila edina razumna alternativa Braziliji.

104. Rezultati so navedeni v ustreznem oddelku spodaj in so potrdili, da izbira primerljive države v tem primeru, med razumnimi možnostmi, ki so bile na voljo, v tem primeru ni odločilna za rezultate izračunov dampinga.

105. Brazilija je bila zato izbrana za primerljivo državo.

2.1.2 Določitev normalne vrednosti v primerljivi državi

106. Po izbiri Brazilije kot primerljive države je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, preverjenih v prostorih sodelujočih brazilskih proizvajalcev.

107. Domača prodaja teh proizvajalcev je bila reprezentativna v primerjavi z obsegom izvoza v Skupnost proizvajalcev izvoznikov iz LRK in Vietnama. Preučeno je bilo tudi, ali se domača prodaja lahko šteje za prodajo, opravljeno pri običajnem poteku trgovine, in sicer z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Preiskava je pokazala, da je njihova prodaja po cenah, enakih ali višjih od stroškov na enoto, predstavljala več kot 80 % celotnega obsega prodaje posameznega proizvajalca. Zato je normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah in je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v OPP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

2.1.3 Normalna vrednost za družbo Golden Step

108. V primeru družbe Golden Step je bila normalna vrednost določena na podlagi podatkov družbe o domači prodaji in stroških proizvodnje. Ti podatki so bili preverjeni v prostorih zadevnega podjetja.

109. Komisija je najprej ugotovila, da Golden Step v obdobju OPP ni prodajal na domačem trgu. Zato normalne vrednosti ni bilo mogoče določiti na podlagi cen na domačem trgu, kakor je določeno v pododstavku 1 člena 2(1) osnovne uredbe. Skladno s tem je bilo treba uporabiti drugo metodo.

110. Glede na to, da za določitev normalne vrednosti ni bilo mogoče uporabiti domačih cen, je bilo treba na podlagi stroškov zadevnega proizvajalca izračunati konstruirano normalno vrednost. Zato je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe normalna vrednost konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih vrst čevljev po potrebi dodal prilagojen razumni znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške („stroški PSA“) ter razumna stopnja dobička.

111. Stroškov PSA in dobička v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe ni bilo mogoče določiti na podlagi dejanskih zneskov, ugotovljenih za druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi, saj nobenemu drugemu kitajskemu proizvajalcu ni bil odobren TGO. Nadalje, ker Golden Step ni prodajal na domačem trgu v isti splošni kategoriji izdelkov v zadevni državi, stroškov PSA in dobička ni bilo mogoče določiti v skladu s členom 2(6)(b) osnovne uredbe. Zato jih je bilo treba določiti na podlagi člena 2(6)(c) osnovne uredbe, tj. na podlagi katere koli druge razumne metode.

112. V zvezi s tem je Komisija ocenila stroške PSA in stopnje dobička po treh možnih scenarijih. Najprej je določila stroške PSA in dobiček z uporabo podatkov iz prvotne preiskave. Prav tako je preučila stroške PSA in dobiček kitajskih proizvajalcev izvoznikov, katerim je bil pred kratkim odobren TGO v drugih nedavnih preiskavah in ki so imeli domačo prodajo v običajnem poteku trgovanja. V tretjem scenariju je preučila informacije v zvezi s stroški PSA in dobičkom, ugotovljenim v primerljivi državi. Normalna vrednost je bila nato ocenjena na podlagi teh scenarijev.

2.2 Kitajske in vietnamske izvozne cene

113. Če so bili izdelki izvoženi neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi cen, dejansko plačanih ali plačljivih za zadevni izdelek v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

114. Če so bili izdelki v Skupnost izvoženi prek nepovezanih trgovinskih družb, ki se nahajajo zunaj Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi cen izdelka, ki ga zadevni proizvajalci prodajo za izvoz trgovinskim družbam, tj. nepovezanemu kupcu, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

2.3 Primerjava kitajskih in vietnamskih izvoznih cen z normalnimi vrednostmi primerljive države

115. V skladu z metodologijo, uporabljeno v prvotni preiskavi za vrste izvoznih izdelkov, ki se ne prodajajo na brazilskem domačem trgu, so bile za določanje normalnih vrednosti uporabljene domače prodajne cene najbolj podobnih vrst izdelka. Kadar je bilo to ustrezno, so bile ustrezno prilagojene.

116. Normalna vrednost in izvozne cene so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Zlasti so bile narejene naslednje prilagoditve:

117. Preučeno je bilo, ali je bila prilagoditev stopnje trgovine po členu 2(10)(d) osnovne uredbe upravičena. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da se stopnje trgovine na domačih in izvoznih trgih razlikujejo. V skladu s tem so bile izvedene prilagoditve v skladu s členom 2(10)(d)–(i) osnovne uredbe za prikaz popustov, odobrenih trgovcem na debelo na brazilskem trgu v primerjavi s prodajo trgovcem na drobno, ki so jo izključno izvedli trije preiskovani brazilski proizvajalci.

118. Da bi zagotovili pošteno primerjavo kitajskega in vietnamskega izvoza na eni strani in brazilske domače prodaje na drugi strani, je bilo v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe odobreno nadomestilo za pokritje razlik v proviziji, plačani neodvisnim posrednikom v Braziliji.

119. V skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe je bilo odobreno nadomestilo za R&R in oblikovanje, da se upoštevajo stroški, ki so jih imeli brazilski proizvajalci za razliko od kitajskih in vietnamskih proizvajalcev.

120. V prejšnji preiskavi je bila izvedena tudi prilagoditev v skladu s členom 2(10)(a) zaradi upoštevanja razlik v kakovosti usnja, uporabljenega za izdelavo obutve. V sedanji preiskavi takšna prilagoditev ni bila potrebna, saj brazilski, kitajski in vietnamski proizvajalci uporabljajo usnje podobne kakovosti (glej uvodno izjavo (87)).

121. Druge prilagoditve, vključno s prilagoditvami v zvezi s transportom in zavarovanjem v skladu s členom 2(10)(e) osnovne uredbe, so bile izvedene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so prilagoditve smiselne, točne in podprte z dokazi.

122. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da so nihanja menjalnega tečaja dolar/euro vplivala na ugotovljene stopnje dampinga in utemeljujejo prilagoditev. To trditev je bilo treba zavrniti. Po členu 2(10)(j) osnovne uredbe je lahko takšna prilagoditev odobrena samo v primeru pomembnejših premikov menjalnih tečajev. Če menjalni tečaji prosto nihajo, kot pri tečaju dolar/euro, se stalno višajo in nižajo. V takem primeru ni mogoče določiti pomembnejših premikov in v skladu s tem ni mogoče odobriti prilagoditve.

2.4 Določitev dampinga za družbe, preiskovane v LRK

2.4.1 Določitev dampinga za Golden Step

123. Pri družbi Golden Step je primerjava izvozne cene z normalno vrednostjo, kakor je razloženo v uvodnih izjavah od (111) naprej, pokazala stopnjo dampinga v razponu od 5 % do 16 %.

2.4.2 Določitev dampinga za družbe, katerim TGO ni bil odobren

124. Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtanim povprečjem izvozne cene glede na vrsto izdelka. Za vse vzorčene družbe je bilo izračunano eno tehtano povprečje stopnje dampinga v LRK. Ta stopnja dampinga je bila pripisana vsem ostalim proizvajalcem izvoznikom v LRK.

125. Stopnja dampinga na ravni države za LRK je bila določena v razponu od 35 % do 38 % cene CIF meja Skupnosti, odvisno od metode izračuna, uporabljene za Golden Step, kakor je razloženo v uvodni izjavi (115).

126. V zvezi s tem, kar je bilo ugotovljeno glede izbire primerljive države, je bil izveden tudi izračun dampinga po zgoraj navedeni metodologiji, pri čemer so bile brazilske normalne vrednosti nadomeščene z vrednostmi sodelujočih indonezijskih proizvajalcev. Rezultat izračuna je bila stopnja dampinga med 19 % in 22 %, odvisno od metode izračuna, uporabljene za Golden Step.

2.5 Določitev dampinga za družbe, preiskane v Vietnamu

127. Stopnja dampinga je bila v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe določena na podlagi primerjave tehtanega povprečja normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtanim povprečjem izvozne cene glede na vrsto izdelka. Ker nobeni od vzorčenih družb ni bil odobren TGO, je bilo izračunano eno tehtano povprečje stopnje dampinga v Vietnamu. Ta stopnja dampinga je bila pripisana vsem ostalim proizvajalcem izvoznikom v Vietnamu.

128. Stopnja dampinga na ravni države za Vietnam je bila določena na 43,8 % cene CIF meja Skupnosti.

129. Podobno kot v LRK je bil dampinga izračunan po zgoraj navedeni metodologiji, pri čemer so bile brazilske normalne vrednosti nadomeščene z vrednostmi sodelujočih indonezijskih proizvajalcev. Rezultat izračuna je bila stopnja dampinga 28,4 %.

2.6 Sklep o nadaljevanju dampinga iz zadevnih držav

130. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je izvoz iz zadevnih držav med uvedbo dokončnih ukrepov aprila 2006 in koncem OPP upadel. Trdile so, da je to zmanjšanje odražalo upad proizvodnje ter proizvodne zmogljivosti v LRK in Vietnamu zaradi uvedbe dokončnih ukrepov, selitve proizvodnje iz LRK in Vietnama v druge države ali povečanja njune domače prodaje. Nadaljnja trditev je bila, da so se uvozne cene bodisi zvišale ali ostale stabilne. Stranke so zato trdile, da količine uvoza in cene ne morejo upravičiti nadaljevanja dampinga v velikem obsegu med OPP.

131. Ti argumenti ne spremenijo ugotovitve, da so bile za OPP ugotovljene znatne stopnje dampinga, ki vključujejo velike količine uvoza z velikimi tržnimi deleži Skupnosti. Zato je bilo sklenjeno, da se je damping v zvezi z zadevnim izdelkom s poreklom iz LRK in Vietnama nadaljeval.

3. Razvoj uvoza iz LRK v primeru razveljavitve ukrepov

3.1 Splošne opombe

132. Verjeten razvoj uvoza iz LRK je bil analiziran glede pričakovanih cen in obsega.

133. Za izhodišče so bile določene cene za OPP. Na voljo so bili podatki iz izpolnjenih obrazcev (prejetih od 58 sodelujočih proizvajalcev izvoznikov), ki so vsebovali prodajne cene za domači trg in izvozne cene za trg Skupnosti ter trge tretjih držav. Te informacije so bile uporabljene, ker so se štele kot najboljši razpoložljivi vir informacij o cenah za zadevni izdelek za primerjavo navedb cen na različnih trgih. Ti podatki so se šteli za reprezentativne, saj so zajemali 22 % uvoza na trg Skupnosti. Izvozne cene pri izvozu v Skupnost, zajete v izpolnjenih obrazcih so bile navzkrižno preverjene s statističnimi podatki, ki jih je imela Komisija na voljo, čeprav statističnih podatkov ni bilo mogoče uporabiti za primerjavo cen, saj niso zajemali kitajske domače prodaje in izvoza v tretje države.

134. Čeprav so bili podatki, ki so temeljili na Comext, še en zanesljiv vir, pa niso omogočili primerjave cen na različnih trgih, kot je že bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (67).

135. Cene na trgu Skupnosti so bile pridobljene iz podatkov vzorčenja proizvajalcev Skupnosti. Preiskava je pokazala, da so bile te povprečne cene primerljive z vrstami uvožene obutve, ker so:

136. zadevale podobni izdelek;

137. bile na isti stopnji trgovine;

138. bile primerljive z Incoterms;

139. vključevale primerljive količine.

140. Analiziran je bil tudi vpliv nekaterih novih okoliščin od konca OPP, saj se je štel za dovolj pomembnega, da vpliva na verjetnost nadaljevanja dampinga. Takšno analizo so zahtevale tudi zainteresirane stranke.

3.2 Razmerje med cenami v Skupnosti in cenami v LRK

141. Izpolnjeni obrazci so kazali, da so bile kitajske domače cene, določene na podlagi lastnih podatkov izvoznikov, nižje od cen na trgu Skupnosti. Treba pa je opozoriti, da podatkov nevzorčenih družb (vključno s podatki v zvezi z domačo prodajo) ni bilo mogoče preveriti. Podrobna analiza domačih cen v LRK torej ni mogla biti izvedena. Poleg tega se glede na splošno ugotovitev o nadaljevanju dampinga to ni zdelo potrebno.

3.3 Razmerje med izvoznimi cenami v tretje države in ravnjo cen v Skupnosti

142. Izpolnjeni obrazci so kazali na to, da so cene, ki so jih dosegli kitajski sodelujoči proizvajalci na velikih trgih tretjih držav, nižje od cen, ki prevladujejo na trgu Skupnosti. To je ponovno pokazalo, da bi lahko kitajski proizvajalci izvažali večje količine v Skupnost. Če bi bili sedanji ukrepi ukinjeni, bi bilo za kitajske proizvajalce izvoznike bolj dobičkonosno, če bi svoj izvoz preusmerili v Skupnost. Vendar teh podatkov o cenah, ki so jih kitajski proizvajalci dosegli na velikih trgih tretjih držav, ni bilo mogoče preveriti, zato se ta analiza ni nadaljevala.

143. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da so postali drugi trgi privlačnejši od trga Skupnosti. V podporo tej trditvi, je ena stranka predložila analizo kitajskih carinskih statističnih podatkov. Vendar je analiza Komisije pokazala, da trg Skupnosti, poleg Združenih držav, ostaja najprivlačnejši trg za kitajske izvoznike. Dejansko se je v obdobju, ki ga je zajemala analiza te stranke (tj. od 2005 do 2008), izvoz povečal. Če bi bile protidampinške dajatve razveljavljene, bi postal trg Skupnosti še privlačnejši in obseg bi se zato verjetno povečal.

3.4 Razmerje med izvoznimi cenami v tretje države in cenami v LRK

144. Izpolnjeni obrazci, ki jih je poslalo 58 kitajskih sodelujočih družb, kažejo, da so izvozne cene za velike trge tretjih držav nižje od cen, ki jih družbe dosegajo na domačem trgu. Vendar teh podatkov ni bilo mogoče preveriti, zato se ta analiza ni nadaljevala.

145. Poleg tega je raven izvoznih cen za tretje države v primerjavi z brazilsko normalno vrednostjo kazala, da so te izvozne cene na splošno znatno nižje. Vendar pa prav tako zaradi razlogov iz uvodne izjave (140) teh podatkov ni bilo mogoče preveriti, zato se ta analiza ni nadaljevala.

146. Sklenjeno je, da so razpoložljivi podatki kazali na verjetnost nadaljevanja dampinga.

3.5 Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

147. Vse kitajske družbe v vzorcu so izvajale sistem proizvodnje po naročilu, zato je njihova zaloga zajemala končane izdelke, ki so čakali na odpremo. Sistem proizvodnje po naročilu se uporablja zato, ker se mora sektor obutve vsako sezono prilagajati novim modnim trendom glede na naročila strank in ne more prodajati iz zaloge. Ker družbe niso imele dejanskih zalog, tega elementa ni bilo mogoče upoštevati kot pomembnega kazalnika za analizo verjetnosti nadaljevanja dampinga.

148. Preiskava je pokazala, da so neizkoriščene zmogljivosti vseh 58 sodelujočih kitajskih družb znašale približno 9 % njihove celotne proizvodne zmogljivosti obutve. Ta količina ustreza 14,5 milijona parov za 58 sodelujočih družb ali približno 65 milijonov parov za vse proizvajalce izvoznike. Slednja številka obsega približno 10 % celotne potrošnje Skupnosti (kakor je prikazano v preglednici 3).

149. Analizirana je bila verjetna uporaba teh neizkoriščenih zmogljivosti. Glede na prej navedene razlike med ravnmi cen v Skupnosti na kitajskem domačem trgu in v tretjih državah bodo kitajski proizvajalci verjetno spodbujeni k uporabi neizkoriščenih zmogljivosti za izvoz v Skupnost. Drugi dejavnik, zaradi katerega je trg EU privlačnejši za kitajske izvoznike, je njegova velikost.

150. Nadalje je treba poudariti, da se lahko obstoječi tekoči trakovi za proizvodnjo uporabijo za izdelavo drugih vrst obutve, kakor so STAF in obutev z zgornjim delom iz tekstilnega materiala, pa tudi zadevni izdelek. Vzorčene družbe in drugi sodelujoči iz Kitajske so proizvajali velike količine obutve, ki ni zadevni izdelek. Sedanja razdelitev med proizvodnjo zadevnega izdelka in druge obutve je odvisna od zahtev potrošnikov ter politik naročanja in nabave uvoznikov Skupnosti. Ob morebitni razveljavitvi ukrepov bi uvozniki Skupnosti zagotovo ponovno ocenili svoje politike nabave in po možnosti naročili večji delež zadevnega izdelka pri kitajskih izvoznikih. To bi se lahko odražalo v povečanju količine zadevnega izdelka, ki se izvaža v Skupnost.

3.6 Prakse izogibanja in absorpcije

151. Kakor je navedeno v Uredbi (ES) št. 388/2008, se je obstoječim ukrepom, ki zajemajo LRK, izogibalo s pošiljkami preko Posebne upravne regije Macao. Posledično so bili ukrepi razširjeni na pošiljke zadevnega izdelka, sestavljenega in pretovorjenega prek Posebne upravne regije Macao. Te prakse izogibanja prikazujejo privlačnost trga Skupnosti za kitajske proizvajalce izvoznike.

3.7 Sklep

152. Preiskava je pokazala, da bi ob razveljaviti ukrepov obstajala verjetnost nadaljevanja dampinga. Ta zaključek temelji na privlačnosti trga Skupnosti glede na obseg ter na primerjavi cen med trgi Skupnosti, Kitajske in tretjih držav.

153. Poleg tega številni dejavniki, vključno z relativnimi ravnmi cen, razpoložljivostjo neizkoriščenih zmogljivosti, izogibanjem in zmožnostjo preusmeritve s proizvodnje druge obutve na proizvodnjo zadevnega izdelka, zagotavljajo dokaze o verjetnem povečanju uvoženih količin, če bodo ukrepi razveljavljeni. Na drugi strani bodo drugi dejavniki, kakor sta svetovna gospodarska kriza in težnja k selitvi proizvodnje v druge države, zagotovo nekoliko zmanjšali uvožene količine. Ti dejavniki so nadalje analizirani v nadaljevanju, v oddelku 5 (dogodki po OPP).

154. Ugotovljeno je, da bo uvoz iz LRK še naprej vstopal na trg Skupnosti v velikem obsegu in da bo takšen obseg prodajan po nizkih, dampinških cenah, zato obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi bili sedanji ukrepi ukinjeni.

4. Razvoj uvoza iz Vietnama v primeru razveljavitve ukrepov

4.1 Splošno

155. Verjeten razvoj uvoza iz Vietnama je bil analiziran glede na pričakovane cene in obseg.

156. Najprej so bile ugotovljene cene za OPP. Na voljo so bili podatki iz izpolnjenih obrazcev za vzorčenje (prejetih od 51 sodelujočih vietnamskih proizvajalcev izvoznikov), ki so vsebovali prodajne cene za domači trg in izvozne cene za trg Skupnosti ter trge tretjih držav. Te informacije so bile uporabljene, ker so se štele za najboljši razpoložljivi vir informacij o cenah za zadevni izdelek za namen primerjave navedb cen na različnih trgih. Ti podatki so se šteli za reprezentativne, saj so zajemali 82 % uvoza na trg Skupnosti. Prodajne cene Skupnosti, navedene v izpolnjenih obrazcih, so bile navzkrižno preverjene s statističnimi podatki (podatki Taric), ki jih je imela Komisija na voljo. Vendar statističnih podatkov ni bilo mogoče uporabiti za primerjavo cen, saj niso zajemali vietnamske domače prodaje in izvoza v tretje države.

157. Čeprav so bili podatki, ki so temeljili na Comext, še en zanesljiv vir, pa niso omogočili primerjave cen na različnih trgih, kot je že bilo pojasnjeno v uvodni izjavi (67).

158. Cene na trgu Skupnosti so bile pridobljene iz podatkov vzorčenja proizvajalcev Skupnosti. Preiskava je pokazala, da so bile te povprečne cene primerljive z vrstami uvožene obutve, ker so:

159. zadevale podobne izdelke;

160. bile na isti stopnji trgovine;

161. bile primerljive z Incoterms;

162. zajemale primerljive količine.

4.2 Razmerje med cenami v Skupnosti in cenami v Vietnamu

163. Iz izpolnjenih obrazcev je bilo razvidno, da so bile vietnamske domače cene, določene na podlagi lastnih podatkov izvoznikov, nižje od cen na trgu Skupnosti. Treba pa je opozoriti, da podatkov nevzorčenih družb (vključno s podatki v zvezi z domačo prodajo) ni bilo mogoče preveriti. Zato podrobne analize domačih cen v Vietnamu ni bilo mogoče izvesti. Poleg tega pa se, kot v primeru LRK, glede na splošno ugotovitev nadaljevanja dampinga to ni zdelo potrebno.

4.3 Razmerje med izvoznimi cenami v tretje države in ravnjo cen v Skupnosti

164. Po podatkih vietnamskega splošnega statističnega urada in vietnamskega splošnega carinskega oddelka (koledarsko leto 2008) je okrog 50 % vietnamske obutve poslane na trg Skupnosti. Poleg tega prejete informacije o vzorčenju kažejo, da so sodelujoči izvozniki med OPP prodajali zelo velike količine tudi na trgih tretjih držav.

165. Iz izpolnjenih obrazcev je bilo razvidno, da so cene, ki so jih dosegli vietnamski sodelujoči proizvajalci na velikih trgih tretjih držav, nižje od cen, ki prevladujejo na trgu Skupnosti. To je bil pokazatelj, da bi lahko vietnamski proizvajalci izvažali večje količine v Skupnost.

4.4 Razmerje med izvoznimi cenami v tretje države in cenami v Vietnamu

166. Ob upoštevanju nizkega obsega prodaje proizvajalcev izvoznikov na vietnamskem domačem trgu glede te primerjave ni bilo mogoče sprejeti nobenih utemeljenih sklepov.

4.5 Neizkoriščene zmogljivosti in zaloge

167. Vse vietnamske družbe v vzorcu so izvajale sistem proizvodnje po naročilu, zato je njihova edina zaloga obsegala končne izdelke, ki so čakali na odpremo. Sistem proizvodnje po naročilu se uporablja zato, ker se mora sektor obutve vsako sezono prilagajati novim modnim trendom glede na naročila strank in ne more prodajati iz zalog. Zato se šteje, da v tem primeru zaloge ni najboljši pokazatelj.

168. Preiskava je pokazala, da neizkoriščene zmogljivosti vseh 51 sodelujočih vietnamskih družb znašajo približno 17 % njihove celotne proizvodne zmogljivosti za obutev. Ta količina ustreza 34 milijonom parov za 51 sodelujočih družb ali približno 42 milijonov parov za vse proizvajalce izvoznike. Slednja številka predstavlja približno 6 % celotne potrošnje Skupnosti (kakor je prikazano v preglednici 3).

169. Analizirana je bila verjetna uporaba teh neizkoriščenih zmogljivosti. Glede na prej navedene razlike med ravnmi cen v Skupnosti in na trgih tretjih držav bodo vietnamske družbe verjetno spodbujene k uporabi svoje neizkoriščene zmogljivosti za izvoz v Skupnost. Ta sklep je podprt s privlačnostjo trga Skupnosti zaradi njegove velikosti.

170. Nadalje je treba poudariti, da se lahko obstoječi tekoči trakovi za proizvodnjo uporabijo za izdelavo drugih vrst obutve, kakor so STAF in obutev z zgornjim delom iz tekstilnega materiala, pa tudi zadevni izdelek. Vzorčene družbe in drugi sodelujoči iz Vietnama so proizvajali velike količine obutve, ki ni zadevni izdelek. Sedanja razdelitev med proizvodnjo zadevnega izdelka in druge obutve je odvisna od zahtev potrošnikov ter politik naročanja in nabave uvoznikov Skupnosti. Ob morebitni razveljavitvi ukrepov bi uvozniki Skupnosti ponovno ocenili svoje politike nabave in po možnosti naročili večji delež zadevnega izdelka pri vietnamskih izvoznikih. To bi se lahko odražalo v povečanju količine zadevnega izdelka, ki se izvaža v Skupnost.

4.6 Sklep

171. Poleg nadaljevanja dampinga na visoki ravni je preiskava pokazala, da bi ob razveljaviti ukrepov obstajala verjetnost nadaljevanja dampinga. Ta zaključek temelji na privlačnosti trga Skupnosti glede na njegovo velikost in raven cen.

172. Poleg tega številni dejavniki, vključno z relativnimi ravnmi cen, razpoložljivostjo neizkoriščenih zmogljivosti in zmožnostjo preusmeritve s proizvodnje druge obutve na proizvodnjo zadevnega izdelka, zagotavljajo dokaze o povečanju uvoženih količin, če bodo ukrepi razveljavljeni. Na drugi strani bodo drugi dejavniki, kakor sta svetovna gospodarska kriza in težnja k selitvi proizvodnje v druge države, zagotovo nekoliko zmanjšali uvožene količine. Ti dejavniki so nadalje analizirani v oddelku 5 v nadaljevanju (dogodki po OPP) .

173. Ugotovljeno je, da bo uvoz iz Vietnama še naprej vstopil na trg Skupnosti v velikih količinah in da se bodo te količine prodajale po nizkih, dampinških cenah, zato v primeru izteka sedanjih ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.

5. Razvoj po OPP

174. Analiziran je bil tudi vpliv razvoja dogodkov po OPP glede LRK in Vietnama, saj so se ti dogodki šteli za dovolj pomembne, da vplivajo na količine zadevnega izdelka, ki se proizvaja v zadevnih državah in izvaža na trg Skupnosti, ter njegove cene.

5.1 Svetovna gospodarska kriza

175. Kriza se je začela v drugi polovici leta 2008 (tj. po koncu OPP). Nekatere stranke so trdile, da bo vplivala na proizvodnjo in izvoz (vključno z izvozom v Skupnost) zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav zaradi zmanjševanja potrošnje na svetovnih trgih obutve in na trgih obutve v Skupnosti.

5.2 Dogodki v zvezi z obsegom uvoza in cenami po OPP

176. Na začetku je treba opozoriti, da so bile domneve strank glede verjetnega vpliva dogodkov po OPP na obseg uvoza iz zadevnih držav in potrošnjo v Skupnosti protislovne. Nekatere zainteresirane stranke so ocenile, da bi lahko izvoz iz zadevnih držav v primerjavi s številkami iz OPP leta 2009 upadel tudi za 25–30 %. Druge zainteresirane stranke so pričakovale, da bo uvoz ostal stabilen. Statistika Eurostata, na voljo za prvo polovico leta 2009, dejansko kaže 25-odstotni padec obsega uvoza iz Kitajske in 28-odstotni padec obsega uvoza iz Vietnama. Glede cen statistika Eurostata kaže zvišanje za 34 % za uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske in zvišanje za 26 % za uvoz zadevnega izdelka iz Vietnama. Vendar glede na razloge iz zgornje uvodne izjave (67), teh trendov ni mogoče šteti za reprezentativne.

5.3 Preusmeritev virov uvoza v Skupnost iz LRK in Vietnama na uvoz iz drugih držav

177. Nekatere stranke so trdile, da se je izvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav zmanjšal zaradi preusmeritve uvoza iz LRK in Vietnama na uvoz iz drugih držav, kakor so Indonezija, Kambodža in Indija. Trdile so, da se je proces začel po uvedbi ukrepov aprila 2006 in se bo nadaljeval, če bodo po sedanjem pregledu ukrepi ponovno uvedeni. Navedeni so bili tudi drugi razlogi za tako preusmeritev, zlasti višanje stroškov proizvodnje. Na Kitajskem naj bi do povišanja teh stroškov prišlo zaradi zviševanja stroškov dela, energije in lokalnih materialov, pa tudi okoljske in delovne zakonodaje. Kot možen vzrok preusmeritve na druge države je bilo omenjeno tudi zvišanje vrednosti RMB. Za Vietnam se je trdilo, da je do preusmeritve uvoza na druge države prišlo zaradi zviševanja stroškov dela skupaj z izgubo 3,5 % subvencije za dajatev GSP na uvoz v EU. Poleg tega se je trdilo, da je preusmeritev uvoza iz Kitajske in Vietnama postala privlačna zaradi izboljšanja konkurenčnosti proizvodnje obutve v državah, ki so novi vir. Trdilo se je tudi, da je preusmeritev olajšalo dejstvo, da so bili številni proizvajalci v zadevnih državah v lasti ali pod nadzorom družb iz drugih delov jugovzhodne Azije, kakor sta Tajvan ali Hong Kong, in ker nabavo obutve za trg Skupnosti nadzorujejo veliki uvozniki v Skupnosti, ki imajo sredstva za enostavno spremembo svojih virov nabave, kadar je to potrebno.

178. V LRK je bilo sicer očitno, da so se nekateri izvozniki preselili in se bodo zaradi zmanjšanja stroškov morda še najprej selili, vendar je bila selitev včasih v druge dele LRK (oddaljene od obalnih provinc, ki so sestavljale tradicionalno bazo proizvodnje obutve). Takšna selitev sama po sebi ne bi povzročila zmanjšanja proizvodnje in izvoza iz LRK.

179. Glede Vietnama se ne zdi verjetno, da bi bilo zvišanje dajatve za 3,5 % zaradi stopnjevanja GSP tako pomembno, da bi spodbudilo večje preseljevanje proizvodnje. Medtem ko ni mogoče izključiti, da ima to stopnjevanje lahko določen vpliv na obseg izvoza iz Vietnama, je malo verjetno, da bi bistveno vplivalo na odločitve uvoznikov Skupnosti glede nabavljanja. Opozarja se, da sta Kitajska in Vietnam kljub uvedbi protidampinških dajatev, precej višjih od 3,5 %, ohranili visoko raven obsega uvoza v Skupnost.

180. Zato se šteje, da selitev proizvodnje ne bi bila tako obsežna, da bi bistveno spremenila odločitve uvoznikov glede nabavljanja.

181. Glede uvoza iz drugih držav v Skupnost je bilo ugotovljeno, da se je po uvedbi protidampinških ukrepov uvoz iz nekaterih azijskih držav dejansko povečal. To pa ne spremeni dejstva, da se je zadevni izdelek iz obeh držav v preiskavi še naprej uvažal v Skupnost v velikem obsegu in po dampinških cenah.

5.4 Razvoj kitajske domače potrošnje

182. Nekatere stranke so trdile, da bo izvoz iz LRK upadel zaradi zvišanja kitajske domače potrošnje, ki jo spodbuja politika kitajskih oblasti. Vendar nobena od strank ni predložila dokazov, ki bi omogočili oceno pričakovane rasti potrošnje – zaradi gospodarske krize je to oceno še težje izvesti.

183. Medtem ko se lahko domneva, da se bo nedavna gospodarska rast Kitajske vsaj srednjeročno odražala v zvišanju domače potrošnje obutve, ni bil predložen noben dokaz za to, da bi ta rast vodila do (nadaljnjega) zmanjšanja izvoza v Skupnost.

5.5 Sklep

184. Gospodarska kriza vpliva na zmanjšanje uvoza v Skupnost iz zadevnih držav. Vendar pa se lahko domneva, da bo sledilo tudi okrevanje, ki bo vplivalo na zvišanje obsega prodaje. Četudi bi se v celotnem letu 2009 uresničile najvišje napovedi o padcu za 25–30 %, bi obseg izvoza iz Kitajske še vedno dosegel več kot 80 milijonov parov in delež na trgu Skupnosti, višji od 10 %, obseg izvoza iz Vietnama pa bi še vedno dosegel približno 48 milijonov parov in delež na trgu Skupnosti v višini približno 7 %.

185. Glede preusmeritve uvoza v Skupnost je bilo ugotovljeno, da do zdaj zabeležena selitev ni imela odločilnega vpliva in da nič ne nakazuje na to, da bo dosedanjih trendov v bližnji prihodnosti prišlo do kakršne koli večje spremembe.

186. Izvoz iz zadevnih držav v Skupnost je med OPP še vedno potekal po dampinških cenah. Zaradi gospodarske krize in (pričakovanega) zmanjšanja povpraševanja ter ob odsotnosti informacij o uvoznih cenah po OPP, ki bi kazale na nasprotno, se zdi smiselno predvidevati, da bo izvoz še naprej potekal po dampinških cenah.

187. Glede na zgornje ugotovitve v zvezi z dogodki med OPP in po njem je bilo sklenjeno, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.

D. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK PO RAZKRITJU

188. Po razkritju ugotovitev so bile prejete številne pripombe. Vendar ugotovitve zaradi nobene pripombe niso bile spremenjene. Glavne pripombe so bile naslednje.

1. Izbira primerljive države

189. Več strank je ponovilo pripombe, ki so jih imele med preiskavo glede izbire primerljive države. Med drugim so ponovile mnenje, da Brazilija ni primerna izbira zaradi visoke zaščite prek tarif in nesamodejno izdanih licenc, večjega socialno-ekonomskega razvoja kot je na Kitajskem in v Vietnamu, domnevne specializacije za žensko obutev in domnevni damping. Komisija je te pripombe že preučila in jih podrobno obravnavala v razkritju ter v uvodnih izjavah (68)-(108) te uredbe. Analiza je jasno pokazala, da je Brazilija najprimernejša izbira za primerljivo državo v tem primeru.

2. Reprezentativnost vzorca

190. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je vzorec izvoznikov manj reprezentativen, kot je navedeno v uvodnih izjavah (15) in (18), ker je bila stopnja dampinga izračunana na podlagi 4 od 12 mesecev OPP. Opozarja se, da gre za metodologijo izračuna, ki jo Komisija navadno uporablja pri pregledih zaradi izteka ukrepa, ko se ugotavlja, ali se damping nadaljuje oziroma ali se lahko ponovi. S preiskavo na kraju samem je bilo zagotovljeno, da so 4 meseci reprezentativni za celotno 12-mesečno obdobje. To je bilo doseženo s primerjavo stroškov in cen za 4 mesece s preostalimi 8 meseci. Poleg tega so bili izbrani 4 meseci zadnji meseci vsakega četrtletja in tako enakomerno razporejeni po celotnem 12-mesečnem obdobju. Komisija se zato ne strinja, da je uporabljena metoda zmanjšala reprezentativnost vzorca.

3. Uvrstitev izdelka in primerljivost

191. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je z odpravo napak v ŠOI, ki so jih napravili sodelujoči izvozniki, kot je omenjeno v uvodni izjavi (59). Komisija spremenila metodologijo, ki je bila uporabljena v prvotnem primeru. Obtožba je neutemeljena. Komisija je ravno zato, da bi lahko uporabila ŠOI, ki je bil sprejet v predhodnem primeru, popravila napake, ki so jih pri razvrstitvah ŠOI naredili nekateri izvozniki.

192. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da stopnja neposrednega ujemanja ŠOI ni zadostna ter da je metoda, ki uporablja čim bolj podobne ŠOI, pomanjkljiva. Te trditve ni mogoče sprejeti. Ta sistem je bil uporabljen že v prvotni preiskavi. Posebnim razkritjem, poslanim strankam v sedanji preiskavi, je Komisija priložila korelacijske preglednice, kjer je bila pojasnjena uporaba vsakega podobnega ŠOI. Uporaba zelo podobnega ŠOI zagotavlja pravično primerjavo med brazilskimi modeli in modeli, ki jih prodajajo države izvoznice. Poleg tega so bile normalne vrednosti, ki izhajajo iz podobnih ŠOI, po potrebi ustrezno prilagojene. Nobena stranka pa tudi ni imela pripomb glede možne nenatančnosti najbolj podobnega uporabljenega ŠOI.

4. Izračun dampinga

193. Nekatere stranke so navedle, da je izračun dampinga, pri katerem se je Indonezija uporabila kot primerljiva država, napačen, ker uporabljeni podatki niso bili niti preverjeni niti ustrezno prilagojeni. Komisija je preučila podatke, ki so jih predložile indonezijske družbe, uporabo katerih je predlagalo več strank. Ker nihče ni zahteval prilagoditev, jih Komisija ni opravila. Ne glede na to je treba opozoriti, da je bila v tem primeru Indonezija uporabljena zgolj za navzkrižno preverjanje ugotovitve, ki je temeljila na Braziliji.

5. Verjetnost nadaljevanja dampinga

194. Več strank je trdilo, da zmanjšanje uvoznih količin iz Kitajske in Vietnama med letoma 2005 in 2008 (ki se je nadaljevalo med OP) ter povečanje uvoznih cen v istem obdobju pomeni, da nadaljevanje škodljivega dampinga ni verjetno. Opozoriti je treba, da je uvoz iz Kitajske in Vietnama predstavljal več kot 28-odstotni, torej znatni, tržni delež v EU med OPP. Ugotavlja se, da so bile uvozne količine iz Kitajske in Vietnama v absolutnih številkah med OPP večje kot med POP, za kar je že bil ugotovljen škodljivi damping. Poleg tega je analiza preverjenih podatkov vzorčenih izvoznikov pokazala, da so se od leta 2006 cene znižale.

195. Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da so se proizvodni stroški na Kitajskem in v Vietnamu povečali ter tako zmanjšali konkurenčnost družb. Komisija meni, da glede na to, da Kitajska in Vietnam nista tržni gospodarstvi, povečanje stroškov ne pomeni nujno nekonkurenčnosti na svetovnem trgu. Preiskava je pokazala, da sta obe državi še naprej imeli velik tržni delež v EU in tako predstavljali grožnjo.

196. Nekatere stranke so ugovarjale, da je EU sicer priznala, da se je uvoz po OPP zmanjšal zaradi gospodarske krize, ni pa tega štela kot odločilnega pri ugotavljanju verjetnosti ponovitve dampinga. Kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah (179) in (180), se to ni štelo kot odločilno, ker so količine po OPP še vedno zelo velike in predstavljajo velik tržni delež v EU po dampinških cenah. To je jasen kazalnik, da je nadaljevanje znatnega uvoza v prihodnosti zelo verjetno.

197. Nekatere stranke so ugovarjale privlačnosti trga Skupnosti in trdile, da so druge države, zlasti ZDA in delno Rusija, najmanj tako zanimive za kitajske in vietnamske izvoznike. Omenjeno je bilo tudi, da dokumentacija, ki jo je neka stranka predložila v zvezi s pričakovano znatno rastjo kitajskega trga, ni bila ustrezno preučena. Komisija je preučila to zadevo in ugotovila, da je trg Skupnosti še vedno eden najprivlačnejših trgov za kitajske izvoznike. Če bi se protidampinške dajatve ukinile, bi trg Skupnosti postal še bolj privlačen, količine pa bi se zato verjetno povečale. V zvezi s pričakovano rastjo potrošnje na Kitajskem pa je Komisija preučila elemente, ki jih je predložila ta stranka, vendar je sklenila, da niso zadostni za spremembo sprejetih ugotovitev. Tudi če je takšno rast mogoče pričakovati, pa ni nobenih dokazov, da bi ta bila tako velika, da bi privedla do znatnega zmanjšanja izvoza. Na podlagi tega se ta trditev zavrne.

E. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

1. Proizvodnja in položaj Skupnosti

198. Zahtevek za pregled je vložil CEC v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki so predstavljali več kot 25 % proizvodnje Skupnosti zadevnega izdelka med OPP.

199. Ena zainteresirana stranka je trdila, da so številni člani CEC, ki naj bi podpirali pritožbo, začeli sami uvažati velike količine iz zadevnih držav. Trdilo se je tudi, da v Skupnosti ni več omembe vredne „dejanske“ proizvodnje. V zvezi s tem ni bil predložen noben dokaz, ki bi podprl to domnevo.

200. V tem okviru so bile za določitev celotne proizvodnje Skupnosti in podporo preiskavi uporabljene vse razpoložljive informacije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci Skupnosti in nacionalna združenja pred začetkom preiskave in po njem, pa tudi splošna statistika proizvodnje. Preiskava je pokazala, da iz opredelitve proizvodnje Skupnosti ni treba izključiti nobenega pritožnika proizvajalca Skupnosti, saj na podlagi informacij, pridobljenih od pritožnika, za nobenega ni bilo ugotovljeno, da bi bil povezan s proizvajalci izvozniki v zadevnih državah in uvozom iz zadevnih držav, če pa že, pa minimalno. Za vsako zadevno družbo je ta uvoz predstavljal največ 25 % njene proizvodnje v Skupnosti.

201. Kot je podrobno razloženo v uvodni izjavi (23) in naslednjih, je ena izmed družb, vključenih v vzorec industrije Skupnosti, v obravnavanem obdobju prekinila proizvodnjo v Skupnosti. Ugotavljalo se je, ali bi bilo treba to družbo izključiti iz opredelitve industrije Skupnosti. Vendar je bil pomen te družbe glede na celotno proizvodnjo in tudi glede na preostanek vzorca minimalen.[9] Četudi bi bila ta družba izključena, celotna slika z vidika reprezentativnosti ne bi bila drugačna.

202. Na splošno je preiskava pokazala, da se v Skupnosti v več državah nadaljuje znatna proizvodnja usnjene obutve, ki zaposluje okrog 262 000 ljudi. Proizvodni sektor obutve sestavlja približno 18 000 malih in srednje velikih podjetij, ki se v glavnem nahajajo v sedmih