Posebno poročilo Podpora Energetskega 
sklada AKP-EU  
za obnovljive vire  
energije v vzhodni AfrikiSL 2015  št. 15
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Tiskana izdaja:  ISBN 978-92-872-3034-8 ISSN 1831-094X doi:10.2865/624267 QJ-AB-15-014-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-3068-3 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/521846 QJ-AB-15-014-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-3087-4 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/845678 QJ-AB-15-014-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Za uporabo ali reprodukcijo fotografije 1 je treba pridobiti dovoljenje neposredno od imetnika avtorskih pravic.
Printed in Luxembourg
Podpora Energetskega 
sklada AKP-EU  
za obnovljive vire 
energije v vzhodni Afriki
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 15
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat III, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Karel Pinxten 
in ki je specializiran za porabo na področju zunanjih ukrepov. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča  
Klaus‑Heiner Lehne, pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Michael Weiss, vodja enote Gérald Locatelli, vodja 
ekipe Thierry Cozier, glavni revizorji Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga in Joao Nuno Coelho dos Santos ter višji revizor 
Jean‑Louis De Neve.
03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I  –  VII Povzetek
1  –  9 Uvod
1  –  2 Dostop do energetskih storitev je ključen za napredek pri doseganju razvojnih ciljev
3  –  9 Energetski sklad AKP-EU je bil ustanovljen za hitro izvajanje na terenu
10  –  11 Obseg revizije in revizijski pristop
12  –  40 Opažanja
12  –  19 Komisija je dobro prednostno razvrščala podporo Energetskega sklada, vendar je imela četrtina 
preučenih projektov resne slabosti v zasnovi  
13  –  14 Izbirni postopek je privedel do podpore projektom, ki so v skladu s prednostnimi nalogami Energetskega 
sklada
15  –  19 Četrtina preučenih projektov je bila financirana, čeprav so bile pri procesu ocenjevanja ugotovljene 
pomembne slabosti v zasnovi
20  –  31 Komisija ni ustrezno spremljala vseh projektov
21  –  25 Kakovost poročil izvajalskih partnerjev se je razlikovala
26  –  31 Glede nekaterih projektov, pri katerih so nastale resne težave pri izvajanju, Komisija ni ustrezno in 
pravočasno ukrepala
32  –  40 Večina preučenih projektov je bila uspešna in je imela dobre možnosti za trajnost
33  –  36 Četrtina pregledanih projektov ni dosegla večine pričakovanih rezultatov
37  –  40 Skoraj vsi uspešni preučeni projekti so imeli dobre možnosti za trajnost
04 Kazalo
41  –  44 Zaključki in priporočila 
 Priloga I – Preučeni projekti
 Priloga II – Ocenjevalna metodologija
 Priloga III –  Projekti v okviru instrumenta za partnerstvo in dialog EUEI in osrednji sektorji 
v okviru 11. ERS po državah
 Priloga IV – Obdobje izvajanja, cilji in dosežki preučenih projektov
 Priloga V  – Spremljanje preučenih projektov
 Priloga VI – Ocenjevanje preučenih projektov
 Odgovori Komisije
05
 Glosar in kratice
1. Energetski sklad : Prvi energetski sklad, financiran v okviru 9. ERS.
2. Energetski sklad : Drugi energetski sklad, financiran v okviru 10. ERS.
AKP : Afriške, karibske in pacifiške države.
Energetski sklad : Energetski sklad AKP‑EU.
Instrument za financiranje, ki je bil vzpostavljen leta 2005 za podporo izboljšanemu dostopu do trajnostnih in cenovno 
dostopnih energetskih storitev za revne na podeželskih in primestnih območjih v državah AKP .
ERS : Evropski razvojni skladi.
ERS so glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam 
(države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Veljavni okvir za odnose EU z državami AKP in ČDO je sporazum 
o partnerstvu, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let (Sporazum iz Cotonouja). Osredotočen je 
na zmanjševanje in sčasoma izkoreninjenje revščine. 9. ERS zajema obdobje 2000–2007, 10. ERS pa obdobje 2008–2013.
EUEI : Energetska pobuda EU za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj.
EUEI je skupni projekt Komisije in držav članic za ustvarjanje sinergij med njihovimi razvojnimi politikami in dejavnostmi. 
Cilj EUEI je prispevati k doseganju razvojnih ciljev tisočletja z zagotavljanjem ustreznih, cenovno dostopnih in trajnostnih 
energetskih storitev za revne. Je tudi del odziva EU v okviru pobude trajnostna energija za vse (SE4All).
GD DEVCO : Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj, ki deluje v okviru Komisije, je odgovoren za:
– oblikovanje razvojne politike EU in opredelitev sektorskih politik na področju zunanje pomoči,
– pripravo večletnega programskega načrtovanja za instrumente zunanje pomoči, financirane v okviru ERS in splošne ‑
ga proračuna, v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje,
– izvajanje teh instrumentov,
– spodbujanje usklajevanja med EU in državami članicami pri razvojnem sodelovanju ter zunanje zastopanje EU na tem 
področju.
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (nemška družba za mednarodno sodelovanje).
Instrument za partnerstvo in dialog EUEI
Leta 2005 so ga ustanovile Komisija in šest držav članic (Avstrija, Finska, Francija, Nemčija, Nizozemska in Švedska) za iz ‑
boljšanje upravljanja v energetskem sektorju. Izboljšuje ga tako, da pomaga partnerskim državam razvijati trdne energet ‑
ske politike in strategije.
kW: Kilovat (enota moči), en kW je enako 1 000 vatov.
OECD : Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj.
Naloga OECD je spodbujati politike, ki prispevajo h gospodarski in družbeni blaginji ljudi po vsem svetu.
06 Glosar in kratice
Razvojni cilji tisočletja : Razvojni cilji tisočletja zajemajo osem ciljev mednarodnega razvoja, ki so bili določeni 
po vrhu tisočletja Združenih narodov leta 2000 po sprejetju Deklaracije tisočletja. Segajo od prepolovitve skrajne 
revščine in lakote do doseganja osnovnega izobraževanja za vse in zagotavljanja okoljske trajnosti. Vse države 
članice Združenih narodov in številne mednarodne organizacije so se zavezale, da bodo pomagale doseči te cilje do 
leta 2015.
SE4All : Trajnostna energija za vse.
To pobudo je sprožil generalni sekretar ZN leta 2011. Ima tri medsebojno povezane cilje, ki naj bi bili doseženi do 
leta 2030: (i) zagotoviti splošni dostop do sodobnih energetskih storitev, (ii) podvojiti svetovno raven izboljšanja energet ‑
ske učinkovitosti in (iii) podvojiti delež energije iz obnovljivih virov v svetovni mešanici energetskih virov.
SMART : Specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni.
Svetovni vrh o trajnostnem razvoju : Na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu 
(Južna Afrika) leta 2002, je bil trajnostni razvoj znova potrjen kot osrednja komponenta mednarodne agende. Vlade so 
se dogovorile o številnih podciljih in zavezah ter jih potrdile. Vrh je zlasti pozval k ukrepom za veliko povečanje uporabe 
energije iz obnovljivih virov.
ZN: Združeni narodi.
07
 Povzetek
I
Kot je bilo poudarjeno na svetovnem vrhu o traj ‑
nostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu 
leta 2002, in med drugimi mednarodnimi razpravami 
o razvoju, je dostop do energetskih storitev ključen 
za napredek pri doseganju razvojnih ciljev. Leta 2004 
skoraj dve milijardi ljudi, ki večinoma živijo na pode ‑
želskih in primestnih območjih v državah v razvoju, 
nista imeli dostopa do ustreznih, cenovno dostopnih 
in trajnostnih energetskih storitev.
II
Junija 2005 je Svet ministrov AKP‑EU odobril usta ‑
novitev Energetskega sklada AKP‑EU za spodbujanje 
dostopa revnih do sodobnih energetskih storitev 
z močno osredotočenostjo na Podsaharsko Afriko in 
energijo iz obnovljivih virov. Energetskemu skladu 
je bilo za obdobje 2006–2013 dodeljenih 475  mili ‑
jonov EUR v okviru 9. in 10. Evropskega razvojnega 
sklada (ERS). Večina teh sredstev je bila namenjena 
zagotavljanju nepovratnih sredstev za projekte, 
izbrane z razpisi za zbiranje predlogov. V začetku naše 
revizije je bilo v okviru prvih dveh razpisov za zbiranje 
predlogov odobrenih skupno 268,2 milijona EUR, od 
tega 106 milijonov EUR za projekte v vzhodni Afriki, ki 
je imela daleč najnižjo stopnjo dostopa do električne 
energije v Afriki.
III
Ugotovili smo, da je bila Komisija pri uporabi Ener ‑
getskega sklada za povečanje dostopa do energije iz 
obnovljivih virov za revne v vzhodni Afriki večinoma 
uspešna, vendar bi bila lahko še bolj.
IV
Komisija je dodelila podporo Energetskega sklada za 
energijo iz obnovljivih virov dobro prednostno razvr ‑
ščenim projektom. Toda premajhna strogost izbirnega 
postopka je pomenila, da so bila nepovratna sredstva 
za četrtino preučenih projektov dodeljena kljub temu, 
da so bile ugotovljene bistvene slabosti v zasnovi.V
Komisija ni ustrezno spremljala vseh projektov. Kako ‑
vost poročil, ki so jih predložili izvajalski partnerji, 
se je razlikovala in Komisija ni skušala doseči, da bi 
izpolnjevali svoje obveznosti poročanja. Pri nekaterih 
projektih ni dovolj uporabljala obiskov projektov na 
kraju samem in pregledov v rezultate usmerjenega 
spremljanja (ROM), da bi dopolnila informacije, ki so 
jih zagotovili izvajalski partnerji, zlasti ko je bilo znano, 
da imajo projekti resne težave. Glede nekaterih pro ‑
jektov, pri katerih so nastale resne težave pri izvajanju, 
Komisija ni ustrezno in pravočasno ukrepala.
VI
Večina preučenih projektov je bila uspešna in je bilo 
zanje verjetno, da bodo trajnostni, če bodo predvideni 
potrebni ukrepi izvedeni po načrtu in če se razmere ne 
bodo preveč poslabšale. Četrtina preučenih projek ‑
tov ni dosegla večine svojih pričakovanih rezultatov, 
v glavnem zaradi neobravnavanih slabosti v zasnovi in 
neustreznega spremljanja Komisije.
VII
Sodišče je izreklo več priporočil o večji strogosti pri 
izbiri projektov, krepitvi njihovega spremljanja in 
povečanju njihovih možnosti za trajnost.
08
 Uvod
Dostop do energetskih 
storitev je ključen za 
napredek pri doseganju 
razvojnih ciljev
01 
Leta 2004 skoraj dve milijardi ljudi, ki 
večinoma živijo na podeželskih in pri ‑
mestnih območjih v državah v razvoju, 
nista imeli dostopa do ustreznih, ce ‑
novno dostopnih in trajnostnih ener ‑
getskih storitev1. Nestanovitne cene 
goriva na mednarodnem trgu, večanje 
povpraševanja po energiji v državah 
v razvoju in državah v vzponu ter 
težave glede podnebnih sprememb so 
posebni izzivi pri povečevanju dostopa 
do energetskih storitev.02 
Države članice Organizacije za gospo ‑
darsko sodelovanje in razvoj (OECD) 
zmanjšujejo svojo izpostavljenost 
rastočim cenam energije, toda večina 
držav v razvoju je svojo izpostavlje ‑
nost povečala zaradi neprivlačnega 
naložbenega okolja v sektorju in nizke 
učinkovitosti procesa2. Povezave med 
pomanjkanjem dostopa do cenovno 
dostopnih in trajnostnih energetskih 
storitev ter težavami pri doseganju 
trdnega napredka pri uresničevanju 
večine razvojnih ciljev so bile poudar ‑
jene na svetovnem vrhu o trajnostnem 
razvoju, ki je potekal v Johannesburgu 
leta 2002, in med drugimi mednaro ‑
dnimi razpravami o razvoju.Fotografija 1
Nočni pogled na evropsko in afriško celino
©  The Visible Earth, NASA.1 COM(2004) 711 final z dne 
26. oktobra 2004 z naslovom 
Sporočilo o prihodnjem 
razvoju Energetske pobude 
EU in o načinih ustanavljanja 
energetskega sklada za države 
AKP, str. 2.
2 Države v razvoju v povprečju 
porabijo približno dvakrat 
toliko ekvivalenta nafte na 
enoto gospodarskega izložka 
kot države OECD 
(COM(2004) 711).
09 Uvod
Energetski sklad AKP -EU 
je bil ustanovljen za hitro 
izvajanje na terenu
03 
V kontekstu svetovnega vrha o trajno ‑
stnem razvoju so Komisija in države 
članice EU skupaj ustanovile Energet ‑
sko pobudo EU (EUEI) za izkoreninjenje 
revščine in trajnostni razvoj. Njen cilj je 
prispevati k doseganju razvojnih ciljev 
tisočletja z zagotavljanjem ustreznih, 
cenovno dostopnih in trajnostnih 
energetskih storitev za revne na social ‑
no‑ekonomsko prikrajšanih območjih. 
V okviru EUEI je bil sprožen dialog 
z državami v razvoju za spodbujanje 
reform energetskega sektorja, prenosa 
tehnologije in naložb ter pobud za 
blažitev podnebnih sprememb.04 
V letih 2002 in 2003 je Komisija pou ‑
darila potrebo po financiranju v ener ‑
getskem sektorju v državah v razvoju3. 
Države članice in države AKP so to 
potrebo priznale in predlagale ustano ‑
vitev Energetskega sklada AKP‑EU4. Na 
predlog Komisije5 je junija 2005 Svet 
ministrov AKP‑EU odobril ustanovitev 
Energetskega sklada na podlagi sklopa 
ključnih načel (glej okvir 1 ).
Ključna načela Energetskega sklada AKP -EU
Dejavnosti Energetskega sklada bi morale biti usmerjene v:
(i) usmerjanje v države AKP , ki že imajo trdno energetsko politiko in dobro upravljanje ali so se zavezale, da ju 
bodo uvedle,
(ii) spodbujanje lastne odgovornosti na nacionalni (in po možnosti čezmejni) ravni, tako da se zagotovi pove ‑
zanost z ustreznimi sektorskimi politikami in krovno strategijo za zmanjševanje revščine,
(iii) dovoljevanje prožnosti po zaslugi mehanizmov sofinanciranja, pri katerih sodelujejo države članice, poso ‑
jilne institucije in zasebni, javni ali združljivi subjekti ter
(iv) spodbujanje inovacij pri soočanju z izzivi zagotavljanja trajnostnih in cenovno dostopnih energetskih stori ‑
tev za revne.Okvir 13 COM(2002) 408 final z dne 
17. julija 2002 z naslovom 
Energetsko sodelovanje 
z državami v razvoju in 
COM(2003) 829 final z dne 
23. decembra 2003 
z naslovom Leto dni po 
svetovnem vrhu 
o trajnostnem razvoju: 
uresničevanje naših zavez.
4 Na konferenci Energija za 
Afriko, ki je novembra 2003 
potekala v Nairobiju, in 
srečanju Sveta ministrov 
AKP‑EU maja 2004 
v Gaboronu. Sklad za vodo 
AKP‑EU, katerega glavni cilj je 
zagotavljati neoporečno pitno 
vodo in osnovne sanitarne 
pogoje revnim, je bil omenjen 
kot koristen model.
5 COM(2004) 711.
10 Uvod
05 
Glavni cilj Energetskega sklada je 
bil spodbujati dostop do sodobnih 
energetskih storitev za revne na 
podeželskih in primestnih območjih 
z močno geografsko osredotočenostjo 
na Podsaharsko Afriko. Njegov cilj je 
bil tudi podpirati boljše upravljanje 
energetskega sektorja in povečati 
njegovo privlačnost za vlagatelje, 
olajšati obsežne naložbe v čezmejno 
energetsko infrastrukturo ter spodbu ‑
jati obnovljive vire energije in ukrepe 
za energetsko učinkovitost.
06 
Energetskemu skladu je bilo za ob ‑
dobje 2006–2013 dodeljenih 475  mi‑
lijonov EUR: 220 milijonov EUR za 
1. Energetski sklad, financiran v okvi ‑
ru 9. ERS, in 255 milijonov EUR za 
2. Energetski sklad, financiran v okvi ‑
ru 10. ERS. Skoraj 90 % te dodelitve 
(415,7 milijona EUR) je bilo porabljenih 
za dodeljevanje nepovratnih sredstev 
projektom, izbranih na podlagi raz ‑
pisov za zbiranje predlogov6. S pre ‑
ostalim delom naj bi nudili podporo 
instrumentu za partnerstvo in dialog 
EUEI7, mehanizem za zbiranje sredstev, 
s katerim se financirajo srednje veliki 
naložbeni projekti8, partnerstvo med 
Afriko in EU za infrastrukturo9 ter razne 
dejavnosti10.
07 
Do junija 2014, ko se je začela naša 
revizija, je bilo v okviru prvih dveh 
razpisov za zbiranje predlogov do ‑
deljenega skupno 268,2 milijona EUR 
za 142 projektov: 169 milijonov EUR 
za 74 projektov v okviru razpisa za 
zbiranje predlogov, ki je bil sprožen 
maja 2006 v okviru 1. Energetskega 
sklada, in 99,2 milijona EUR za 68 pro ‑
jektov v okviru prvega razpisa za 
zbiranje predlogov, ki je bil sprožen 
novembra 2009 v okviru 2. Energetske ‑
ga sklada11.08 
Približno 85 % projektov, izbranih 
po prvih dveh razpisih za zbiranje 
predlogov, je povezanih z energijo iz 
obnovljivih virov, 12 % z energijo iz 
hibridnih (obnovljivih in fosilnih) virov, 
3 % pa z energijo iz fosilnih virov. Na 
podlagi glavnih dejavnosti projek ‑
tov so ti razvrščeni kot: proizvodnja 
električne energije v majhnem obsegu, 
ločena od omrežja12 (42 %), medomre ‑
žno povezovanje, prenos in distribucija 
električne energije (42 %), upravljanje/
vzpostavljanje zmogljivosti13 (9 %) ter 
energija za kuhanje in drugo (7 %).
09 
Za 50 projektov v vzhodni Afriki je 
bil dodeljen znesek v skupni višini 
106 milijonov EUR. Tam ima dostop 
do električne energije manj kot 20 % 
prebivalstva, zato ima ta regija daleč 
najnižjo stopnjo dostopa v Afriki14. Ena ‑
ko velja za dostop do netrdnega goriva 
za kuhanje, saj stopnja dostopa znaša 
manj kot 10 % prebivalstva v primer ‑
javi s približno 20 % v zahodnoafriški 
in srednjeafriški regiji ter več kot 40 % 
v južnoafriški regiji15.6 Način z razpisi za zbiranje 
predlogov se ne uporablja 
samo za Energetski sklad. Za 
več podrobnosti glej spletno 
stran GD DEVCO na http://
ec.europa.eu/europeaid/prag/ .
7 Prispevek EU v višini 
3,5 milijona EUR se preko 
sporazuma o prenosu 
pooblastil usmerja na 
Gesellschaft für Internationale 
Zusammenarbeit (GIZ), ki vodi 
projekt instrumenta za 
partnerstvo in dialog EUEI, 
vreden približno 
16,5 milijona EUR. Drugi 
prispevki prihajajo od Avstrije, 
Francije, Nemčije, Nizozemske, 
Švedske in Finske. Ta 
instrument za partnerstvo in 
dialog je namenjen 
vzpostavljanju institucionalnih 
zmogljivosti in izboljšanju 
okolja za zasebne naložbe 
v energetski sektor.
8 Prvotno je bil načrtovan 
prispevek do 40 milijonov EUR; 
prispeval je 24,8 milijona EUR 
za šest projektov.
9 Dodelitev v višini 
17 milijonov EUR, predvsem za 
lajšanje čezmejnih povezav 
nacionalnih omrežij.
10 Svetovanje in storitve 
ocenjevanja predlogov, 
spremljanja, vrednotenja in 
revidiranja projektov in 
nepredvidenih stroškov.
11 Zadnja dva razpisa za zbiranje 
predlogov, sprožena v okviru 
2. Energetskega sklada marca 
oziroma oktobra 2013, sta se 
zaključila decembra 2014. 
Dodeljena so bila nepovratna 
sredstva v skupni višini 
147,5 milijona EUR za 
31 projektov.
12 Tj. razmeroma majhen sistem 
za proizvodnjo električne 
energije, ki napaja 
distribucijsko omrežje, ki ni 
povezano z glavnim 
električnim omrežjem.
13 Vsi projekti v drugih 
kategorijah zajemajo 
komponente vzpostavljanja 
zmogljivosti.
14 Stopnje dostopa do električne 
energije drugih afriških regij 
znašajo od 34 % do 44 %. Za 
podrobnosti glej poročilo  
Africa‑EU Energy Partnership 
2011/2012  (http://www.
euei‑pdf.org/
support ‑to‑the ‑africa ‑eu‑
energy ‑partnership ‑aeep ).
11
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
10 
Sodišče je skušalo oceniti, ali je 
Komisija uspešno uporabljala Ener ‑
getski sklad za povečanje dostopa do 
energije iz obnovljivih virov za revne 
v vzhodni Afriki. Naša revizija je bila 
osredotočena na tri glavna vprašanja:
(a) Ali je Komisija dodelila podporo 
Energetskega sklada dobro pred ‑
nostno razvrščenim in zasnovanim 
projektom?
(b) Ali je Komisija ustrezno spremljala 
projekte?
(c) Ali so projekti dosegli svoje cilje?
11 
Revizija je bila osredotočena na pro ‑
jekte energije iz obnovljivih virov16, 
financirane v okviru prvih dveh razpi ‑
sov za zbiranje predlogov, v 12 vzhod ‑
noafriških državah17. Potekala je med 
junijem 2014 in februarjem 2015 in je 
obsegala:
(a) pregled dokumentov EU o poli ‑
tikah, povezanih z energetskim 
sektorjem v državah v razvoju, 
strategijo sodelovanja v okviru ERS 
in Energetskim skladom;
(b) pogovore z uradniki  
GD DEVCO in predstavniki pogod ‑
benih partnerjev;
(c) pregled 16 projektov, izvedenih 
v petih državah: v Keniji, na Ma ‑
dagaskarju, v Mozambiku, Tan ‑
zaniji in Zambiji (glej Prilogo I )18. 
Merila za izbiro so vključevala 
pomembnost19 in pokritost vseh 
uporabljenih tehnologij ter različ ‑
ne vrste izvajalskih in operativnih 
partnerjev20. Cilj pregleda je bil 
oceniti uspešnost teh projektov, ki 
so bili ocenjeni glede na ustrezna 
merila iz metodologije sistema 
v rezultate usmerjenega spremlja ‑
nja (ROM), ki ga uporablja Komisija 
(glej Prilogo II );(d) obiska na Madagaskarju od 13. do 
23. oktobra 2014 ter v Zambiji in 
Tanzaniji od 3. do 20. novembra, 
med katerima so potekali pogovori 
z uslužbenci delegacij EU, pred ‑
stavniki javnih subjektov držav 
upravičenk in izvajalskimi partnerji 
ter obiski osmih projektov na kraju 
samem.15 Netrdno gorivo za kuhanje sta 
predvsem plin v jeklenkah ali 
kerozin kot nadomestka za 
drva in oglje.
16 Sončna fotovoltaična energija, 
vetrna energija, vodna 
energija in energija iz biomase.
17 Zajete vzhodnoafriške države 
so Burundi, Džibuti, Eritreja, 
Etiopija, Kenija, Madagaskar, 
Malavi, Mozambik, Ruanda, 
Tanzanija, Uganda in Zambija.
18 Pri omembah projektov 
v opažanjih je naveden sklic 
na njihovo številko in kratek 
naziv, kot sta navedena 
v prilogah.
19 Prispevek Energetskega sklada 
v višini najmanj 
0,5 milijona EUR.
20 Nevladne organizacije, 
parajavni organi in zasebna 
podjetja.
12
 Opažanja
Komisija je dobro 
prednostno razvrščala 
podporo Energetskega 
sklada, vendar je imela 
četrtina preučenih 
projektov resne slabosti 
v zasnovi
12 
Preučili smo, ali je Komisija dobro 
prednostno razvrščala podporo Ener ‑
getskega sklada in ali jo je dodelila 
dobro zasnovanim projektom.Izbirni postopek je privedel 
do podpore projektov, ki 
so v skladu s prednostnimi 
nalogami Energetskega 
sklada
13 
Sistem razpisov za zbiranje predlo ‑
gov vključuje pregleden in dobro 
dokumentiran izbirni postopek 
(glej  okvir 2 ).
Izbiranje projektnih predlogov
Za zagotovitev večjega sodelovanja, preglednosti in pristopa, ki temelji na povpraševanju, so razpis za zbira ‑
nje predlogov in smernice za kandidate splošno dostopno objavljeni. Te smernice vsebujejo praktična navodi ‑
la za kandidate ter cilje in prednostne naloge razpisa. Kandidati predložijo konceptualni dokument, v katerem 
so opisane glavne značilnosti predlaganega projekta, in popolno vlogo s podrobnim opisom predlaganih 
ukrepov skupaj s proračunom in podrobnimi informacijami o kandidatih.
Vodenje razpisa za zbiranje predlogov nadzoruje ocenjevalni odbor21, ki je odgovoren za ovrednotenje predlo ‑
gov na podlagi meril za izbiro in dodelitev, določenih v smernicah za razpis.
Konceptualni dokument in popolno vlogo ocenita dve osebi, običajno zunanji svetovalec in predstavnik za ‑
devne delegacije EU22. Za ocenjevanje se uporabljajo sistem točkovanja in standardizirane ocenjevalne tabele 
z merili, ki zajemajo zlasti ustreznost, izvedljivost, uspešnost, trajnost in stroškovno učinkovitost projektov.
Če so med stališči obeh ocenjevalcev bistvene razlike, ocenjevalni odbor pripravi tretjo oceno, s katero določi 
končno število točk.
Nepovratna sredstva se dodelijo projektom z največjim številom točk.
21 Ocenjevalni odbor za razpise za zbiranje predlogov v okviru Energetskega sklada sestavljajo predstavniki Komisije (GD DEVCO, GD za okolje, GD 
za raziskave in inovacije, GD za energetiko) in sekretariata AKP.
22 Če se projekt nanaša na ukrepe v več kot eni državi, ga ocenita zunanji svetovalec in predstavnik ustreznega regionalnega direktorata 
GD DEVCO.Okvir 2
13 Opažanja
14 
V prvih dveh razpisih za zbiranje pred ‑ 
logov v okviru Energetskega sklada je 
bilo predloženih 975 predlogov, izmed 
katerih je bilo izbranih 142 projektov 
(15 %). Kar zadeva ustreznost projek ‑
tov, so merila za izbiro zagotavljala 
skladnost s prednostnimi nalogami, ki 
jih je določil Energetski sklad, in pred ‑
nostnimi nalogami iz obeh razpisov za 
zbiranje predlogov:
(a) vseh 12 vzhodnoafriških držav, ki 
so bile zajete v revizijo, je imelo 
nacionalno energetsko politiko ali 
jo je pripravljalo. 11 od teh držav 
je bila zagotovljena podpora iz 
instrumenta za partnerstvo in 
dialog EUEI (glej odstavek 6) zaradi krepitve institucionalnih zmoglji ‑
vosti in izboljšanja poslovnega 
okolja za naložbe v energetski 
sektor (glej  Prilogo III )23;
(b) velika prednost je bila namenjena 
projektom, ki uporabljajo energijo 
iz obnovljivih virov in predstavlja ‑
jo 85 % dodeljenih nepovratnih 
sredstev (glej odstavek 8), ter
(c) projekti obravnavajo dobro 
opredeljene potrebe po dostopu 
do sodobnih energetskih storitev 
(glej  okvir 3 ) na podeželskih ali 
primestnih območjih, na katerih 
večinoma živijo gospodarsko  
skromne ali revne skupnosti.
Osnovne energetske potrebe revnih prebivalstev
Na podeželskih in primestnih območjih so prednostne potrebe gospodinjstev po električni energiji običajno 
razsvetljava, napajanje prenosnih telefonov, radijski ali televizijski sprejemniki, kroženje zraka in, če in kadar je 
to mogoče, hladilniki, klimatske naprave in drugi aparati. Na ravni vasi/skupnosti je glavna prednost pri dobavi 
električne energije običajno namenjena zdravstvenim centrom, ki jim sledijo upravne zgradbe, šole in po pot ‑
rebi črpanje vode. Glavne gospodarske dejavnosti, ki jih omogoča električna energija, so mletje žita, luščenje 
riža, žaganje, hlajenje hrane in pijače, konfekcijska industrija ter komunikacijski centri.
Kot energija za kuhanje se večinoma še vedno uporabljajo drva ali oglje. Posebne peči, ki omogočajo prihra ‑
nek goriva, in dobro vodeno gozdarstvo sta prva koraka k učinkovitejši rabi in proizvodnji energije. Sodob ‑
ne energetske rešitve za kuhanje zajemajo razpoložljivost cenovno dostopnih in varnih plinskih jeklenk ali 
proizvodnjo bioplina blizu kraja uporabe. ( Viri: različni projektni dokumenti in poročilo Poor people’s energy 
outlook 2013  http://practicalaction.org/ppeo2013 ‑pr)Okvir 3 Fotografija 2
Obrazložitvena tabla za projekt širitve dostopa do integriranih 
sodobnih energetskih storitev za zmanjševanje revščine (Matadi, 
okrožje Siha, Tanzanija)
Vir: Evropsko računsko sodišče.23 Za osem držav je bila energija 
tudi izbrana kot osrednji 
sektor strategij sodelovanja 
v okviru 11. ERS.
14 Opažanja
Četrtina preučenih projektov 
je bila financirana, čeprav so 
bile pri procesu ocenjevanja 
ugotovljene pomembne 
slabosti v zasnovi
15 
Kar zadeva zasnovo projektov, so bila 
uporabljena ustrezna merila za vred ‑
notenje, s katerimi so bile ocenjene:
(i) operativna sposobnost preživetja 
(z upoštevanjem zmogljivosti par ‑
tnerjev in metodologije za izvedbo 
projekta);
(ii) trajnost (socialno‑ekonomska, 
finančna, tehnična in okoljska);
(iii) stroškovna učinkovitost (razmerje 
stroški/pričakovani rezultati) ter
(iv) ponovljivost (demonstracijski učin ‑
ki, ki služijo kot model za ponovi ‑
tev v prihodnosti).
16 
Za 11 od pregledanih projektov so 
bili točkovanje in analitične pripombe 
obeh ocenjevalcev skladni. To ni velja ‑
lo za ostalih pet projektov, pri katerih 
so se pri izbirnem postopku pojavile 
neskladnosti, ki jih ocenjevalni odbor 
ni ugotovil:
(a) v enem primeru24 je bilo veliko 
število točk zunanjega ocenjevalca 
nelogično, saj je ugotovil resne 
pomanjkljivosti v zasnovi in velika 
tveganja, da bo projekt neuspe ‑
šen25. Ker je število točk, ki sta jih 
dodelila ocenjevalca, presegalo 
prag, je bil projekt izbran;(b) pri štirih projektih26 je bilo treba 
predlog predložiti v tretje oce ‑
njevanje, saj so zunanji ocenje ‑
valci opozorili na resne slabosti 
v zasnovi, ki so močno ogrožale 
projekte (na primer pomanjkanje 
strokovnega znanja kandidata, 
preveč ambiciozni cilji, nerealno 
načrtovanje izvajanja, ogrožena 
trajnost primarnih virov, neugodna 
stroškovna učinkovitost, preveč 
optimističen in/ali dvoumen po ‑
slovni načrt). Kljub temu pri tretji 
oceni, ki je priporočila dodelitev 
nepovratnih sredstev, niso bila 
ustrezno upoštevana ugotovljena 
tveganja in neobstoj ustreznih 
blažilnih ukrepov.
17 
V štirih od teh petih primerov27 so 
bile resne slabosti v zasnovi glav ‑
ni razlog za neuspeh projektov 
(glej odstavek 36).
18 
Izbirni postopek je zajemal oceno 
ustreznosti logičnega okvira28 vsake ‑
ga od projektov. Cilji projektov so bili 
SMART29, toda ker ni bilo pravih študij 
izvedljivosti, kazalniki smotrnosti, 
s katerimi naj bi se spremljalo dosega ‑
nje teh ciljev, niso vedno temeljili na 
točnih referenčnih vrednostih in dobro 
premišljenih podciljih.24 Projekt 5 ( Up‑scaling ).
25 Na primer prevelika 
ambicioznost projekta, zelo 
optimistične predpostavke in 
poslovni načrt, tekoči pilotni 
projekt ni dokazal svoje 
primernosti.
26 Projekt 2 ( Best Ray ), projekt 6 
(Bioenergelec ), projekt 13 ( NICE 
Roll‑out ) in projekt 16 ( Wood 
and charcoal ).
27 Projekt 5 (Up‑scaling), 
projekt 6 ( Bioenergelec ), 
projekt 13 ( NICE Roll‑out ) in 
projekt 16 ( Wood and 
charcoal ). Glej Prilogo VI , 
stolpec „Zasnova”, projekti 
z oceno C ali D.
28 Ta določa razmerje med 
socialno‑ekonomskimi 
potrebami, ki naj bi jih 
obravnaval projekt, in 
njegovimi cilji, vložki, 
dejavnostmi in rezultati.
29 Specifični, merljivi, dosegljivi, 
ustrezni in časovno 
opredeljeni.
15 Opažanja
19 
Od 13 projektov, ki so bili zaključeni ali 
skoraj zaključeni, je bilo treba pri petih 
bistveno spremeniti njihove kazalnike 
smotrnosti zaradi prilagoditve de ‑
janskemu stanju na terenu30, optimi ‑
zacije tehničnih možnosti31 ali obrav ‑
nave nepredvidenega dogodka32 (glej 
Prilogo IV ). To je v glavnem vplivalo 
na projekte 1. Energetskega sklada. 
Komisija je pri projektih 2. Energetske ‑
ga sklada obravnavala to vprašanje. Pri 
prvem razpisu za zbiranje predlogov 
v okviru 2. Energetskega sklada je bilo 
priporočeno, naj se pred predložitvijo 
vloge opravijo študije izvedljivosti, 
pri drugem razpisu pa je to postalo 
obvezno.
Komisija ni ustrezno 
spremljala vseh projektov
20 
Preučili smo, ali je s poročanjem 
o projektih Komisija pridobila ustrezne 
informacije za spremljanje napredka 
in, če je bilo potrebno, sprejela ustre ‑
zne in pravočasne ukrepe.
Kakovost poročil izvajalskih 
partnerjev se je razlikovala
21 
Po določbah pogodb o dodelitvi 
nepovratnih sredstev, sklenjenih 
z izvajalskimi partnerji, se vsako plačilo 
obrokov nepovratnih sredstev izvrši, 
ko delegacija EU odobri vmesno ali 
končno opisno ali finančno poročilo. Ta 
poročila bi se morala ujemati z vzor ‑
cem, določenim v pogodbi o dodelitvi 
nepovratnih sredstev: v njih bi mo ‑
rale biti naštete izvedene dejavnosti, 
pojasnjeni vzroki za to, da nekaterih 
načrtovanih dejavnosti ni bilo mogo ‑
če izvesti, preučene težave, ki so se 
pojavile, in način njihove obravnave ter 
ocenjeni doseženi rezultati.22 
Za pet od 16 preučenih projektov je 
bilo poročanje pravočasno in priča ‑
kovane kakovosti. Vseh pet so izvajali 
izkušeni razvojni partnerji33. Kar zadeva 
druge projekte:
(a) v opisnih poročilih so redno 
manjkale informacije o vmesnem 
napredku pri doseganju ciljev;
(b) kadar napredek ni bil zadovoljiv, 
so bile informacije o načrtovanih 
ali izvedenih ukrepih v poročilih 
pogosto omejene;
(c) v primeru znatnih zamud pri 
izvajanju so bili zahtevki za plačila 
in s tem povezana poročila manj 
pogosti, tako da so delegacije EU 
dobile še manj informacij.30 Za projekt 5 ( Up‑scaling ) je bilo 
ugotovljeno, da so viri 
nezdružljivi z geografsko 
porazdelitvijo in številom 
lokacij, ki naj bi dobile 
opremo. Za projekt 15 
(Boreale ) je bilo ugotovljeno, 
da so stroški in tehnična 
zapletenost sistemov za 
vetrno energijo nezdružljivi 
z lokalnimi zmogljivostmi, ena 
vas (od osmih) pa ima premalo 
prebivalcev, da bi bil projekt 
trajnosten.
31 Za projekt 8 ( Sahambano ) je 
topografska študija pokazala, 
da je bila razpoložljiva vodna 
energija 700 kW namesto 
načrtovanih 460 kW. Za 
projekt 7 ( rHYvière ), ki je 
potekal na treh lokacijah, je 
moč hidroelektrične energije 
dosegala 890 kW namesto 
načrtovanih 600 kW.
32 Za projekt 6 ( Bioenergelec ) je 
ciklon pred gradnjo sistema za 
proizvodnjo električne 
energije uničil gozdne vire, 
namenjene za eno od (petih 
načrtovanih) lokacij.
33 Projekt 2 ( Best Ray ), projekt 4 
(Biogas ), projekt 7 ( rHYvière ), 
projekt 9 ( Resouth ) in 
projekt 15 ( Boreale ).
16 Opažanja
23 
GD DEVCO je najel svetovalno podje ‑
tje, da bi pomagalo delegacijam EU pri 
ocenjevanju poročanja izvajalskih par ‑
tnerjev, beležilo podatke o napredku 
pri izvajanju, vzpostavilo strukturirano 
orodje za spremljanje Energetskega 
sklada in pripravljalo poročila o glo ‑
balnih rezultatih Energetskega sklada. 
Če je svetovalno podjetje ugotovilo 
slabosti pri pravočasnosti, kakovosti ali 
popolnosti poročil, je obvestilo izva ‑
jalskega partnerja in delegacijo EU ter 
izreklo priporočila za lajšanje izvajanja, 
kadar je bilo to ustrezno. Podjetje je 
pregled poročil partnerjev običajno 
končalo v času od enega do petih 
mesecev po obdobju, ki ga je poročilo 
zajemalo. Toda ker je bila pogodba 
z DMG podaljšana z zamudo, je bilo 
pri njegovih dejavnostih nekaj mese ‑
cev vrzeli, kar je v nekaterih primerih 
povzročilo veliko zamudo tega pregle ‑
da (glej Prilogo V ).
24 
Ta standardizirani pregled, ki ga 
opravi en subjekt, je bil do neke mere 
koristen za usklajevanje in izboljševa ‑
nje poročanja izvajalskih partnerjev. 
Vendar pa svetovalno podjetje ni imelo 
pooblastil, da bi zahtevalo izvajanje 
danih priporočil, in v pogodbi z njim 
niso bila določena sredstva za pregle ‑
dovanje informacij, ki so jih posre ‑ 
dovali izvajalski partnerji, na kraju 
samem. To preverjanje je bilo mogoče 
izvesti le, če so bili na voljo drugi viri 
informacij34.25 
V proračunih preučenih projektov so 
bila predvidena obvezna vmesna in 
končna vrednotenja, ki jih morajo izva ‑
jalski partnerji organizirati in jih oddati 
v izvajanje zunanjim svetovalcem. Izve ‑
dena je bila samo polovica vmesnih 
vrednotenj. Od 11 preučenih projektov 
prvega sklada za pet ni bilo opravlje ‑
no vmesno vrednotenje, čeprav so se 
začeli leta 2008 in je v času revizije do 
njihovega zaključka manjkalo približno 
leto dni35. En projekt36 2. Energetskega 
sklada je potekal približno tri leta in 
naj bi se končal prej kot čez leto dni, 
vendar zanj prav tako ni bilo izvedeno 
vmesno vrednotenje (glej Prilogo V ).
Glede nekaterih projektov, 
pri katerih so nastale resne 
težave pri izvajanju, Komisija 
ni ustrezno in pravočasno 
ukrepala
26 
Poročilo iz februarja 2012 o vmesnem 
vrednotenju prvega razpisa o zbi ‑
ranju predlogov, ki ga je organiziral 
GD DEVCO37, je poudarilo slabosti pri 
poročanju o projektih. Komisija ni 
nadalje ukrepala na podlagi te ugoto ‑
vitve, tako da bi določila načrtovane 
popravljalne ukrepe, njihov urnik in 
delitev odgovornosti38.34 Poročila vodje programov 
v delegaciji EU o obiskih na 
kraju samem, poročila o v 
rezultate usmerjenem 
spremljanju in zunanja 
vrednotenja.
35 Vmesno vrednotenje 
projekta 6 ( Bioenergelec ) je bilo 
izvedeno marca 2013, tj. pet 
let po začetku začetnega 
triletnega obdobja izvajanja 
projekta.
36 Projekt 16 ( Wood and 
charcoal ).
37 Vmesno vrednotenje 
prvega razpisa za zbiranje 
predlogov v okviru 
Energetskega sklada v okviru 
9. ERS.
38 To vprašanje se ne nanaša 
samo za to vrednotenje. Kot je 
navedeno v posebnem 
poročilu št. 18/2014 – Sistem 
vrednotenja in sistem 
v rezultate usmerjenega 
spremljanja, ki ju uporablja 
EuropeAid, so v nadaljnjem 
ukrepanju na podlagi 
ugotovitev vrednotenja 
slabosti (odstavki 56 do 60).
17 Opažanja
27 
V okviru pogodb lahko GD DEVCO, 
če izvajalski partnerji ne izpolnjujejo 
svojih obveznosti poročanja, kadar koli 
zahteva dodatne informacije, ki jih je 
treba zagotoviti v enem mesecu, ter 
prekine pogodbo in izterja že izpla ‑
čane zneske, ki niso bili utemeljeni. 
GD DEVCO ni ustrezno uporabljal teh 
pravic.
28 
V treh preučenih delegacijah EU je bilo 
malo dokazov o rednih obiskih projek ‑
tov, ki bi jih vodje programov izvajali 
na kraju samem, celo v primerih, ko so 
se delegacije EU zavedale resnih težav 
s projekti, kot je bilo pri obeh neu ‑
spešnih projektih prvega sklada39. Kot 
razlog za to so bile navedene omejitve 
virov in to, da je bila projektom Ener ‑
getskega sklada namenjena manjša 
prednost kot programom, ki so se 
izvajali v okviru strategij sodelovanja 
v okviru ERS s partnerskimi državami40.
29 
Za projekte, ki jih uslužbenci delega ‑
cije redko obiščejo ali ki se srečujejo 
s težavami, lahko vodje programov 
v delegacijah EU zaprosijo GD DEVCO 
za pripravo načrta za obisk v okviru sis ‑
tema v rezultate usmerjenega sprem ‑ 
ljanja (ROM). Za 10 od 16 preučenih 
projektov je bil izveden vsaj en ROM41 
(glej Prilogo V ). Vendar se ta mož ‑
nost ni dovolj uporabljala za projekte 
z resnimi in dobro znanimi težavami 
pri izvajanju:
(a) za projekt 5 ( Up‑scaling ), ki se je 
začel januarja 2008, je bil izveden 
samo en ROM, in sicer junija 2013. 
Poročilo je jasno pokazalo kaotične 
razmere, vendar je bilo prepozno 
za popravljalne ukrepe;(b) za projekt 6 ( Bioenergelec ), ki se je 
začel aprila 2008, ni bil nikoli izve ‑
den ROM, kljub velikim zamudam 
pri izvajanju42 in slabim doseženim 
rezultatom.
30 
Če Komisija meni, da pogodbe ni 
več mogoče izvrševati uspešno ali 
ustrezno, se lahko skuša sporazumeti 
z izvajalskim partnerjem. Če take re ‑
šitve ni mogoče doseči, lahko prekine 
pogodbo. Komisija tega ni storila, ko je 
približno sredi leta 2010 postalo jasno, 
da obeh projektov iz odstavka 29 ne 
bo več mogoče izvajati tako, kot je bilo 
načrtovano:
(a) pri projektu 5 ( Up‑scaling ) bi bilo 
morda mogoče bistveno zmanjšati 
geografski obseg in število vasi, ki 
naj bi bile opremljene, ter ponov ‑
no razmisliti o nadaljevanju sheme 
pridelovanja jatrofe43;
(b) pri projektu 6 ( Bioenergelec ) bi bilo 
mogoče ponovno oceniti projekt ‑ 
ni načrt glede na slabe rezulta ‑
te podobnega projekta, ki ga je 
isti partner pred tem izvajal na 
Madagaskarju44.39 Za projekt 5 ( Up‑scaling ) in 
projekt 6 ( Bioenergelec ) sta bili 
obdobji izvajanja podaljšani 
na 78 oziroma 81 mesecev 
(glej Prilogo V ). Za projekt 6 
(Bioenergelec) ni bilo mogoče 
odkriti nobene dokumentacije 
o obisku na kraju samem, ki bi 
jo Sodišče lahko pregledalo.
40 Število zadostnih obiskov 
projektov na kraju samem ni 
premajhno samo pri 
Energetskem skladu. Kot je 
navedeno v letnem poročilu 
o dejavnostih za leto 2014, 
GD DEVCO ni dosegel svojega 
cilja, da bo obiskal vsaj 80 % 
tekočih projektov in pogodb 
(str. 112 in Priloga 10, 
str. 297–299). Skupni rezultat 
za leto 2014 je bil 69 %, kar je 
pod 72 ‑odstotno stopnjo iz 
leta 2013. Eden od navedenih 
razlogov za to je omejeno 
število uslužbencev.
41 Za tri projekte sta bila 
izvedena dva ROM.
42 Prvotno je bilo načrtovano, da 
bo obdobje izvajanja trajalo 
36 mesecev, vendar je bilo 
podaljšano na 81 mesecev.
43 Jatrofa je rastlina, katere 
semena vsebujejo olje in jih 
predelujejo v biodizel.
44 Ta projekt, ki se je začel dve 
leti prej, ni prinašal 
zadovoljivih rezultatov, zlasti 
zaradi nezanesljivih naprav, ki 
so bile enake kot pri projektu 6 
(Bioenergelec ).
18 Opažanja
31 
Projekt 6 ( Wood and charcoal ) 2. Ener ‑
getskega sklada izvaja zasebno goz ‑
darsko podjetje v več državah. Začel se 
je marca 2012, manj kot leto dni pred 
njegovim načrtovanim zaključ ‑ 
kom (julija 2015) pa pri inovativni 
komponenti proizvodnje oglja45 ni 
bilo še nobenega napredka in ni bilo 
verjetno, da bi se še pokazal. Delegaci ‑
je EU v zadevnih državah niso skušale 
ugotoviti vzrokov za neuspeh projekta 
niti niso ukrepale v odziv na neuspeh. 
Ker je bila inovativna komponenta pro ‑
izvodnje oglja utemeljitev za upravi ‑
čenost projekta v okviru Energetskega 
sklada, njen neuspeh pomeni, da bi 
lahko Komisija izterjala nekaj svojega 
financiranja.
Večina preučenih 
projektov je bila uspešna 
in je imela dobre 
možnosti za trajnost
32 
Preučili smo, ali so predvideni rezultati 
projekta nastali, kot je bilo načrtovano, 
in ali so bili trajnostni.Četrtina pregledanih 
projektov ni dosegla večine 
pričakovanih rezultatov
33 
Pri obdobjih izvajanja, navedenih 
v projektnih predlogih in nato dolo ‑
čenih v pogodbah o dodelitvi nepo ‑
vratnih sredstev, je bilo na splošno 
podcenjeno, koliko časa bo potrebno 
za izvedbo projektov46. Devet od 
11 pregledanih projektov 1. Energet ‑
skega sklada je bilo treba podaljšati. Za 
dva je bilo potrebno več kot dvakrat 
več časa, kot je bilo prvotno načrtova ‑
no (glej Prilogo IV ).
34 
Od 16 preučenih projektov jih je bilo 
12 uspešnih: pet jih je preseglo prvotne 
podcilje ali je bilo verjetno, da jih bodo 
presegli, dva sta dosegla svoje podcilje 
ali je bilo verjetno, da jih bosta doseg ‑
la, za pet pa ni bilo verjetno, da bodo 
dosegli svoje podcilje, toda rezultati so 
bili še vedno razumni47 (glej Prilogo IV  
in Prilogo VI , stolpec „Rezultati”, 
projekti z oceno A ali B). V  okviru 4  sta 
primera uspešnih projektov.
Primera uspešnih projektov
Projekt 4 ( Biogas ): s tem projektom, izvedenim v Keniji, se je skušalo pridobiti metan z digestorji gnojevke na 
majhnih kmetijah s tremi do desetimi kravami molznicami. Bioplin se uporablja kot gorivo za kuhanje v gospo ‑
dinjstvih lastnikov kmetij. Prispeva k prihranku drv ali oglja, močno zmanjšuje onesnaženje zaprtih prostorov 
in izboljšuje gnojilne lastnosti gnojevke. Pri projektu so sodelovali mikroinstitucije in predlagatelji projektov 
v javnem sektorju, da bi zagotovili ponovitve projekta. V njegovem okviru je bilo nameščenih 765 digestorjev 
v petih kenijskih pokrajinah (podcilj je bilo 460 naprav).
Projekt 14 ( Small‑scale solar ): Cilj tega projekta je bil omogočiti približno 18 000 ljudem (oziroma 4 000 dru ‑
žinam) na dveh podeželskih območjih v Mozambiku dostop do trajnostne energije iz majhnih sončnih elek ‑
trarn. Svetilke z napajanjem na sončno energijo so nadomestek za kurjenje lesa ali kerozina za razsvetljavo. 
Te svetilke za majhno dnevno plačilo dajejo na voljo majhna podjetja (polnilne postaje). Upravljajo jih lokalni 
podjetniki, ki so bili v okviru projekta posebej usposobljeni. Nameščenih je bilo 41 polnilnih postaj v 25 vaseh. 
14 760 ljudi (ali 82 % podcilja) je deležnih razsvetljave z gospodarno in čisto energijo. Polovica teh podjetni ‑
kov je žensk. Sončne polnilne postaje se uporabljajo tudi za polnjenje prenosnih telefonov in drugih majhnih 
naprav, kot so radijski sprejemniki ali aparati za striženje.Okvir 445 Uporaba industrijskih peči 
namesto obrtne proizvodnje 
s slabim donosom.
46 Na primer za študije 
izvedljivosti, vlogo za 
gradbeno dovoljenje in 
procese javnega naročanja 
(glej tudi odstavek 19).
47 Rezultati so nad 75 % 
podciljnih vrednosti ali pa je 
bil po končani izvedbi projekta 
opažen spodbuden napredek 
(na primer postopno 
povečevanje števila 
priključenih gospodinjstev).
19 Opažanja
35 
Projekti za elektrifikacijo podeželja, 
ki vključujejo dobavo energetskih 
storitev gospodinjstvom in lokal ‑
nim javnim stavbam (s povezavo na 
mini omrežja v vaseh ali samostojni ‑
mi sončnimi elektrarnami za redko 
poseljena območja), so zelo veliko 
pripomogli k izboljšanju vsakdanjega 
življenja podeželskih skupnosti, četudi 
so se pričakovane nove gospodarske 
dejavnosti pojavljale počasi. Dodatne 
zmogljivosti in udobje so na primer 
spodbudili ključno kvalificirano osebje, 
kot so učitelji, zdravniki in sodniki, 
da sprejmejo delo v odročnih krajih. 
To ima kaskadne učinke, na primer 
z izboljšanjem razpoložljivosti javnih 
storitev in ustvarjanjem s tem poveza ‑
nih delovnih mest, kar je bistvenega 
pomena pri zmanjševanju revščine48.48 Na primer pri projektu 2 ( Best 
Ray), projektu 3 ( Majaua ), 
projektu 7 ( rHYvière ), 
projektu 10 ( Rural 
electrification ) in projektu 12 
(Green energy ).Fotografiji 3 in 4
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Širitev omrežja, zlasti za kliniko Kamilambo, infrastruktura 
za elektrifikacijo podeželja in majhni projekti (okrožje 
Mumbwa, Zambija)Povezovanje nizkonapetostnega transformatorja na 
distribucijsko omrežje v  vasi Sahasinaka, projekt rHYviere 
(pokrajina Fianarantsoa, Madagaskar)
20 Opažanja
36 
Toda štirje projekti niso dosegli večine 
svojih pričakovanih ciljev, zlasti zaradi 
slabosti v zasnovi in neustreznega 
spremljanja Komisije med njihovim 
izvajanjem (glej Prilogo VI , stolpec 
„Rezultati”, projekti z oceno D):
(a) projektu 5 ( Up‑scaling ) je v petih 
letih izvajanja uspelo zagotoviti 
dostop do sodobnih energetskih 
storitev samo 11 od načrtova ‑
nih 120 vasi49. Nekatera nabavljena 
oprema ni bila uporabljena in je 
zastarevala;
(b) pri projektu 6 ( Bioenergelec ) naj bi 
se biomasa uporabljala za proizvo ‑
dnjo električne energije, in sicer 
s kurjenjem predvsem lesa v kotlu, 
povezanem s parnim strojem, ki 
poganja generator. Več bistvenih 
tveganj, ki so bila ugotovljena 
v fazi izbiranja projektov, se je 
uresničilo50. Toda uničenje gozda 
zaradi ciklona na eni od petih 
izbranih lokacij je bilo veliko tvega ‑
nje, ki ni bilo ugotovljeno. Šest let 
po začetku projekta je bil končan 
samo en sistem, ki je deloval samo 
občasno51. Načrtovanje namestitve 
petih sistemov, preden je pilotni 
projekt dal kakršne koli prepričljive 
povratne informacije, je bilo moč ‑
no preuranjeno52;
(c) cilj projekta 13 ( NICE Roll‑out ) je 
bil ustanovitev centrov za spletni 
dostop, ki delujejo na sončni po ‑
gon (kakršen že obratuje v Gambi ‑
ji), na več kot 50 lokacijah v Zambiji 
in Tanzaniji. Projekt je bilo treba 
ustaviti zaradi likvidacije podjetja 
izvajalskega partnerja leta 2013. 
Poslovni model s sodelovanjem 
zasebnega sektorja je bil v fazi 
vrednotenja predlogov ocenjen 
kot zelo tvegan;(d) projekt 16 ( Wood and charcoal ) je 
namenjen za trajnostno proizvo ‑
dnjo lesa in oglja na podeželskih 
območjih. Izvajalski partner je 
pokazal več zanimanja za dobič ‑
konosno gozdarsko industrijo kot 
za inovativno komponento proiz ‑ 
vodnje oglja, zaradi katere je bil 
projekt upravičen do financiranja 
Energetskega sklada.
Skoraj vsi uspešni preučeni 
projekti so imeli dobre 
možnosti za trajnost
37 
Pri enem od 12 uspešnih preučenih 
projektov je bila trajnost vprašljiva 
zaradi tehnične zapletenosti, ki jo je 
spremljalo pomanjkanje lokalnih ka ‑
pacitet. Obstajalo je kratko ‑ do dolgo ‑
ročno tveganje tehnične okvare53. Za 
drugih 11 projektov je bilo verjetno, da 
bodo trajnostni, če bodo predvideni 
potrebni ukrepi izvedeni po načrtu 
in če se razmere54 ne bodo preveč 
poslabšale (glej Prilogo VI , stolpec 
„Trajnost”, projekti z oceno B).49 Na primer zaradi 
dolgotrajnega javnega 
naročanja, logističnih 
omejitev, mobilizacije 
povpraševanja zaradi 
konkurence drugih tehnologij 
in neuspešnega pridelovanja 
jatrofe. Na projekt še dodatno 
vpliva pravni spor med 
partnerjem in dobaviteljem, ki 
ni izpolnil svojih obveznosti, 
hkrati pa je zamrznil sredstva.
50 Projektu je škodoval tudi spor 
med dobaviteljem opreme in 
nacionalno agencijo za 
elektrifikacijo podeželja (ki je 
bila projektni partner).
51 Mehanizacija brazilskega 
izvora je prototip, ki je še 
vedno zelo odvisen od 
izdelovalca.
52 V predlogu je bilo načrtovanih 
šest sistemov, v pogodbi 
o dodelitvi nepovratnih 
sredstev pa jih je ostalo samo 
pet.
53 Projekt 9 ( Resouth ) je dobil 
oceno C zaradi zapletenosti 
svoje komponente vetrne 
turbine in velike 
odmaknjenosti.
54 Zunanji dejavniki, ki lahko 
neposredno ali posredno 
vplivajo na projekte, kot so 
socialno‑ekonomske razmere, 
varnostne razmere, velika 
sprememba sektorske politike 
ali poslabšanja okolja.
21 Opažanja
38 
Pri projektih, ki zajemajo decentralizi ‑
ran sistem za proizvodnjo električne 
energije in omrežno distribucijo55, sta 
za trajnost potrebna ustrezno vodenje 
dejavnosti (proizvodnja in prodaja 
elektrike) in redno tehnično vzdrževa ‑
nje56. V okviru vseh projektov je bilo 
zagotovljeno usposabljanje za izboljša ‑
nje vodstvenih in tehničnih zmogljivo ‑
sti bodočih operaterjev. Toda glede na 
lokalne zmogljivosti še naprej obstaja 
potreba po periodičnem usposabljanju 
po zaključku projekta, da se zago ‑
tovi čim boljše vodenje proizvodnih 
sistemov57.55 Projekt 1 ( Mwenga ), 
projekt 3 ( Majaua ), 
projekt 7 ( rHYvière ), 
projekt 8 ( Sahambano ), 
projekt 9 ( Resouth ), 
projekt 10 ( Rural electrification ) 
in projekt 15 ( Boreale ).
56 V nekaterih primerih bo 
potrebna posebna pozornost, 
na primer pri nekaterih 
pomanjkljivostih pri kakovosti 
zgrajene infrastrukture in 
nameščene opreme.
57 Dolgotrajni izvajalski partnerji 
so po izteku pogodbe 
občasno zagotovili podporo 
na lastne stroške, na primer pri 
projektu 9 ( Resouth ).Fotografiji 5 in 6
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Sistem za sončno fotovoltaično energijo na šolski strehi z navodili za uporabo, projekt povečanja dostopa do 
elektroenergetskih storitev (okrožje Kalomo, Zambija)
22 Opažanja
39 
Nekateri projekti so tudi povečali 
ozaveščenost o okoljskih vprašanjih 
(glej primer v  okviru 5 ) in zagotovili 
usposabljanje za ustanavljanje mi ‑
kropodjetij, ki ga je omogočil prihod 
električne energije.
40 
Pri proizvodnih sistemih, ki dovajajo 
električno energijo eni stranki (tj. po ‑
vezavo na glavno distribucijsko omrež ‑
je običajno upravlja parajaven organ), 
lahko pride do neplačil, kar lahko 
ogrozi trajnost projekta58. To tveganje 
je znano in z reformami nacionalne 
energetske politike se skuša postopo ‑
ma uveljaviti boljše prakse ter doseči, 
da bodo nacionalni operaterji omrežij 
v boljšem stanju in bodo lažje plačevali 
svojim dobaviteljem59.
Ohranjanje virov primarne energije je ključnega pomena za trajnost
Projekt 7 ( rHYvière ): cilj projekta je bil zgraditi majhne sisteme za proizvodnjo hidroelektrične energije v hri ‑
boviti regiji Madagaskarja. Trajnost vodnih tokov na visoko ležečih območjih zahteva dobro upravljanje narav ‑
nega rastlinstva in kmetijstva v njihovem porečju, da lahko dež stalno pronica v podtalje. Projekt je zajemal 
komponenti osnovnega usposabljanja in ozaveščanja ter koristno okoljsko shemo s sodelovanjem organov pri 
ohranjanju vira primarne energije (vodnih tokov). Ta shema vključuje subvencije za kmete, ki živijo v porečju 
vodnih tokov, da ohranjajo rastlinstvo s prilagajanjem svojih načinov kmetovanja, zlasti zaradi preprečevanja 
nadaljnjega krčenja gozdov zaradi sekanja in požiganja ali sečnje za proizvodnjo oglja. Dolgoročni finančni 
viri, potrebni za subvencije lokalnim kmetom, so bili dani na voljo s pomočjo posebnega davka (2,5 %) na 
hidroelektrično energijo, ki je bila proizvedena in prodana mestu v dolini.Okvir 558 Projekt 7 ( rHYvière , ena lokacija 
od treh) in 
projekt 8 ( Sahambano ).
59 Na primer v Tanzaniji in na 
Madagaskarju Svetovna banka 
podpira obsežna programa za 
reformo energetskega 
sektorja.
23
 Zaključki in priporočila
41 
Sodišče ugotavlja, da je bila Komisija 
pri uporabi Energetskega sklada za 
povečanje dostopa revnih do energije 
iz obnovljivih virov v vzhodni Afriki ve ‑
činoma uspešna, vendar bi bila lahko 
še bolj.
42 
Komisija je dodelila podporo Energet ‑
skega sklada za energijo iz obnovljivih 
virov dobro prednostno razvrščenim 
projektom. V razpisih za zbiranje 
predlogov so bila uporabljena ustre ‑
zna merila za izbiro za zagotavljanje 
skladnosti s prednostnimi nalogami 
Energetskega sklada. Vendar pa so bila 
četrtini preučenih projektov dodeljena 
nepovratna sredstva, čeprav so bile pri 
izbirnem postopku ugotovljene resne 
slabosti v zasnovi. Neskladnost med 
točkami, ki so jih prejeli ti projekti, in 
analitičnimi pripombami obeh ocenje ‑
valcev kažejo, da je bil izbirni postopek 
premalo strog (glej odstavke 12 do 19).
Priporočilo 1  
Večja strogost pri izbiri 
projektov
Komisija naj pri uporabi razpisov za 
zbiranje predlogov v izbirnem postop ‑
ku okrepi oceno:
(i) tveganj, povezanih z zasnovo 
ukrepov, in predvidenih blažilnih 
ukrepov;
(ii) zmogljivosti partnerja glede načr ‑
tov za izvajanje projektov.43 
Komisija ni ustrezno spremljala vseh 
projektov. Kakovost poročanja se je 
med izvajalskimi partnerji razlikova ‑
la, podpora svetovalca, ki ga je najel 
GD DEVCO zaradi izboljšanja poroča ‑
nja, pa je imela pozitiven, vendar ome ‑
jen učinek. Glede nekaterih projektov, 
pri katerih so nastale resne težave pri 
izvajanju, Komisija ni ustrezno in pra ‑
vočasno ukrepala:
(a) ni skušala doseči, da bi partner ‑
ji izpolnjevali svoje obveznosti 
poročanja, določene v pogodbah 
o dodelitvi nepovratnih sredstev;
(b) ni dovolj uporabljala obiskov pro ‑
jektov, ki bi jih vodje programov 
v delegacijah EU izvajali na kraju 
samem, in pregledov ROM, da bi 
dopolnila informacije, ki so jih 
zagotovili izvajalski partnerji, zlasti 
ko je bilo znano, da imajo projekti 
resne težave;
(c) čeprav se je zavedala, da je za 
nekatere preučene projekte malo 
verjetno, da bodo izvedeni, kot je 
bilo načrtovano, si ni prizadevala 
doseči sporazuma o rešitvi z iz ‑
vajalskimi partnerji ali prekinila 
projektov (glej odstavke 20 do 31).
24 Zaključki in priporočila
Priporočilo 2  
Krepitev spremljanja 
projektov
Komisija naj:
(i) skrbno spremlja izpolnjevanje 
določb pogodb o dodelitvi nepo ‑
vratnih sredstev o pravočasnosti 
in kakovosti finančnih in opisnih 
poročil ter vrednotenj;
(ii) če te določbe niso izpolnjene, za ‑
časno ustavi vsa nadaljnja izplačila 
nepovratnih sredstev in zahteva od 
izvajalskih partnerjev, naj zagotovi ‑
jo potrebne informacije;
(iii) poveča obiske vodij programov 
na kraju samem in izvajanje ROM 
za občutljive projekte na podlagi 
pristopa, ki temelji na tveganju;
(iv) če je malo verjetno, da bodo 
projekti izvedeni, kot je bilo načr ‑
tovano, skuša najti rešitev skupaj 
z izvajalskim partnerjem;
(v) če ni mogoče najti rešitve, sprejme 
racionalno strategijo izhoda za 
prekinitev pogodbe.44 
Večina preučenih projektov je bila 
uspešna in je bilo zanje verjetno, da 
bodo trajnostni, če bodo predvideni 
potrebni ukrepi izvedeni in če se raz ‑
mere ne bodo preveč poslabšale. Četu ‑
di so se nove gospodarske dejavnosti 
na podeželskih območjih po prihodu 
električne energije pojavljale počasi, se 
je kakovost življenja bistveno izboljše ‑
vala, zlasti zaradi dostopa do izboljša ‑
nih javnih storitev. Četrtina preučenih 
projektov ni dosegla večine svojih 
pričakovanih rezultatov, deloma zaradi 
neobravnavanih slabosti v zasnovi in 
neustreznega spremljanja Komisije 
(glej odstavke 32 do 40).
Priporočilo 3  
Povečanje možnosti 
projektov za trajnost
Po zaključku zapletenih projektov, 
zlasti tistih, ki so povezani z infrastruk ‑
turnimi naložbami, naj Komisija:
(i) zahteva od izvajalskih partnerjev, 
da v svojem končnem poročilu 
zagotovijo oceno morebitne po ‑ 
trebe po nadaljnji tehnični pomoči 
operaterjem;
(ii) razmisli o možnosti, da bi zago ‑
tovila financiranje za ta namen, 
na primer s spremembo pogodbe 
o dodelitvi nepovratnih sredstev.
25 Zaključki in priporočila
To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi Karel PINXTEN, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 6. oktobra 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

26
 Priloge
Preučeni projekti
Št. in  
kratek na -
ziv projektaŠt. CRISŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. 
razpisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Št. 
predlogaTočke, pridobljene 
z oceno predloga3 
(v %)Naziv ukrepa DržavaProračun 
(v milijonih 
EUR)Prispevek 
EU 
(v milijonih 
EUR)Odstotek 
prispev -
ka EU/ 
proračunaKratek opisObiskan  
(ali samo 
preučen 
v državi)Obiskane lokacije
1 
Mwenga2007/195-963Energetski 
sklad I78ZS: 81,5  
DEU: 86 Mwenga 3 MW hidroelektrarna Tanzanija 7, 81 3,60 46,1  %Gradnja mini hidroelektrarne za zagotavljanje zanesljive 
električne energije plantaži Mufindi Tea Company in 14 
vasem.daProjekt v kraju Mufindi (regija Iringa);  
sestanki z lokalnimi organi v kraju Mafinga.
2 
Best Ray2007/195-964Energetski 
sklad I132ZS: 57  
DEU: 77  
3. O: 72Best Ray  (uvajanje energetskih storitev na podežel -
ska območja Tanzanije)Tanzanija 1,50 1,13 75,3  %Namestitev sistemov za sončno fotovoltaično energijo 
v 8 050 gospodinjstvih (in javnih ustanovah) v 9 vaseh. 
Ponekod so bili uporabljeni mikro hidroelektrični sistemi 
z mini omrežjem in bioplin.daCERC ( Community Energy Resources Centre ) in 
zadruga Mpambano v okrožju Oldonyosam -
bu; 
center za usposabljanje Mkuru;  
projekt v srednji šoli v kraju Olkung’wado na 
območju Ngare Nanyuki;  
višja strokovna šola Arusha v kraju Arusha.
3 
Majaua2007/195-977Energetski 
sklad I46ZS: 74  
DEU: 75,5elektrifikacija v kraju Majaua Mozambik 2,49 1,87 75,1  %Obnova mini hidroelektrarne (zdaj v uničenem stanju) in 
vzpostavitev lokalnega omrežja za električno energijo za 
priključitev 5 000 gospodinjstev.ne n. r.
4 
Biogas  
(bioplin)2007/195-982Energetski 
sklad I244ZS: 71,5  
DEU: 74 širitev manjših obratov za pridobivanje bioplina za 
kmetijske proizvajalce in predelovalceKenija 1,97 1,22 61,9  %Uporaba tehnologije bioplina za kuhanje na podeželskih 
območjih za 330 kmetov v petih pokrajinah.ne n. r.
5 
Up‑scaling  
(povečanje)2007/195-985Energetski 
sklad I214ZS: 71  
DEU: 83,5širitev dostopa do integriranih sodobnih energetskih 
storitev za zmanjševanje revščineTanzanija 3,05 2,29 75,0  %Gradnja večnamenskih centrov za energetske storitve, ki 
jih poganjajo dizelski motorji na biogorivo (jatrofino olje) 
v 120 vaseh v šestih regijah.daProjektna lokacija Matadi MFP – Mji Mwe -
ma, okrožje Siha – regija Kilimandžaro;  
skladišče v občini Moshi.
6 
Bioenergelec2007/196-004Energetski 
sklad I217ZS: 65  
DEU: 74  
3. O: 76,5Bioenergelec  (proizvodnja električne energije iz 
biomase)Madagaskar 3,16 1,96 61,9  %Proizvodnja električne energije iz biomase za šest vasi (v 
štirih regijah) in izboljšana karbonizacija.(da)Obiskana ni bila nobena lokacija1, toda 
opravljeni so bili pogovori z deležniki in 
izvajalskim partnerjem.
7 
rHYvière2007/196-005Energetski 
sklad I144ZS: 74  
DEU: 81program rHYvière  – omrežja za hidroelektrično 
energijo v vaseh in spoštovanje okoljaMadagaskar 2,30 1,73 75,1  %Gradnja treh hidroelektrarn na vodnem toku ter mini 
omrežja za povezavo osmih vasi na vzhodnih podeželskih 
območjih. daDve lokaciji od treh: Sahasinaka in 
Tolongoina.
8 
Sahambano2007/196-009Energetski 
sklad I54ZS: 69,5  
DEU: 68,5 postavitev hidroelektrarne na lokaciji Befanaova na 
reki SahambanoMadagaskar 3,31 2,48 74,9  %Gradnja hidroelektrarne na vodnem toku + širitev omrež -
ja za 20 km zaradi priključitve enega mesta in dveh vasi.da Ena lokacija: Ihosy.
9 
Resouth2007/196 - 014Energetski 
sklad I128ZS: 72  
DEU: 78,5elektrifikacija podeželskih območij z energijo iz 
obnovljivih virov na jugu Madagaskarja (Resouth )Madagaskar 1,16 0,87 75,0  %Elektrifikacija dveh vasi v južni regiji z uporabo dveh 
vetrnih turbin in sistemov za sončno fotovoltaično 
energijo.(da)Obiskana ni bila nobena lokacija2, toda 
opravljeni so bili pogovori z deležniki.
10 
Rural 
electrification  
(elektrifikaci -
ja podeželja)2008/020-660Energetski 
sklad I284ZS: 68  
DEU: 78infrastruktura za elektrifikacijo podeželja in majhni 
projektiZambija 36,51 10,00 27, 4  %Širitev omrežja in gradnja mini hidroelektrarne in 2 000 
sistemov za sončno energijo zaradi zagotavljanja elek -
trike 27 000 gospodinjstvom, 700 šolam in zdravstvenim 
centrom.da Ena lokacija od dveh: Mumbwa.
11 
Increase 
access  
(povečanje 
dostopa)2008/195-971Energetski 
sklad I200ZS: 80  
DEU: 75povečan dostop do elektroenergetskih storitev Zambija 33,00 10,00 30,3 %Širitev omrežja za olajšanje dostopa do virov obnovljive 
energije na podeželskih in primestnih območjih v Zambiji 
(65 000 upravičencev).daTri lokacije od 24: Kabwe, razdelilna postaja 
Kanyama in Kalomo.Priloga I
27 Priloge
Preučeni projekti
Št. in  
kratek na -
ziv projektaŠt. CRISŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. 
razpisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Št. 
predlogaTočke, pridobljene 
z oceno predloga3 
(v %)Naziv ukrepa DržavaProračun 
(v milijonih 
EUR)Prispevek 
EU 
(v milijonih 
EUR)Odstotek 
prispev -
ka EU/ 
proračunaKratek opisObiskan  
(ali samo 
preučen 
v državi)Obiskane lokacije
1 
Mwenga2007/195-963Energetski 
sklad I78ZS: 81,5  
DEU: 86 Mwenga 3 MW hidroelektrarna Tanzanija 7, 81 3,60 46,1  %Gradnja mini hidroelektrarne za zagotavljanje zanesljive 
električne energije plantaži Mufindi Tea Company in 14 
vasem.daProjekt v kraju Mufindi (regija Iringa);  
sestanki z lokalnimi organi v kraju Mafinga.
2 
Best Ray2007/195-964Energetski 
sklad I132ZS: 57  
DEU: 77  
3. O: 72Best Ray  (uvajanje energetskih storitev na podežel -
ska območja Tanzanije)Tanzanija 1,50 1,13 75,3  %Namestitev sistemov za sončno fotovoltaično energijo 
v 8 050 gospodinjstvih (in javnih ustanovah) v 9 vaseh. 
Ponekod so bili uporabljeni mikro hidroelektrični sistemi 
z mini omrežjem in bioplin.daCERC ( Community Energy Resources Centre ) in 
zadruga Mpambano v okrožju Oldonyosam -
bu; 
center za usposabljanje Mkuru;  
projekt v srednji šoli v kraju Olkung’wado na 
območju Ngare Nanyuki;  
višja strokovna šola Arusha v kraju Arusha.
3 
Majaua2007/195-977Energetski 
sklad I46ZS: 74  
DEU: 75,5elektrifikacija v kraju Majaua Mozambik 2,49 1,87 75,1  %Obnova mini hidroelektrarne (zdaj v uničenem stanju) in 
vzpostavitev lokalnega omrežja za električno energijo za 
priključitev 5 000 gospodinjstev.ne n. r.
4 
Biogas  
(bioplin)2007/195-982Energetski 
sklad I244ZS: 71,5  
DEU: 74 širitev manjših obratov za pridobivanje bioplina za 
kmetijske proizvajalce in predelovalceKenija 1,97 1,22 61,9  %Uporaba tehnologije bioplina za kuhanje na podeželskih 
območjih za 330 kmetov v petih pokrajinah.ne n. r.
5 
Up‑scaling  
(povečanje)2007/195-985Energetski 
sklad I214ZS: 71  
DEU: 83,5širitev dostopa do integriranih sodobnih energetskih 
storitev za zmanjševanje revščineTanzanija 3,05 2,29 75,0  %Gradnja večnamenskih centrov za energetske storitve, ki 
jih poganjajo dizelski motorji na biogorivo (jatrofino olje) 
v 120 vaseh v šestih regijah.daProjektna lokacija Matadi MFP – Mji Mwe -
ma, okrožje Siha – regija Kilimandžaro;  
skladišče v občini Moshi.
6 
Bioenergelec2007/196-004Energetski 
sklad I217ZS: 65  
DEU: 74  
3. O: 76,5Bioenergelec  (proizvodnja električne energije iz 
biomase)Madagaskar 3,16 1,96 61,9  %Proizvodnja električne energije iz biomase za šest vasi (v 
štirih regijah) in izboljšana karbonizacija.(da)Obiskana ni bila nobena lokacija1, toda 
opravljeni so bili pogovori z deležniki in 
izvajalskim partnerjem.
7 
rHYvière2007/196-005Energetski 
sklad I144ZS: 74  
DEU: 81program rHYvière  – omrežja za hidroelektrično 
energijo v vaseh in spoštovanje okoljaMadagaskar 2,30 1,73 75,1  %Gradnja treh hidroelektrarn na vodnem toku ter mini 
omrežja za povezavo osmih vasi na vzhodnih podeželskih 
območjih. daDve lokaciji od treh: Sahasinaka in 
Tolongoina.
8 
Sahambano2007/196-009Energetski 
sklad I54ZS: 69,5  
DEU: 68,5 postavitev hidroelektrarne na lokaciji Befanaova na 
reki SahambanoMadagaskar 3,31 2,48 74,9  %Gradnja hidroelektrarne na vodnem toku + širitev omrež -
ja za 20 km zaradi priključitve enega mesta in dveh vasi.da Ena lokacija: Ihosy.
9 
Resouth2007/196 - 014Energetski 
sklad I128ZS: 72  
DEU: 78,5elektrifikacija podeželskih območij z energijo iz 
obnovljivih virov na jugu Madagaskarja (Resouth )Madagaskar 1,16 0,87 75,0  %Elektrifikacija dveh vasi v južni regiji z uporabo dveh 
vetrnih turbin in sistemov za sončno fotovoltaično 
energijo.(da)Obiskana ni bila nobena lokacija2, toda 
opravljeni so bili pogovori z deležniki.
10 
Rural 
electrification  
(elektrifikaci -
ja podeželja)2008/020-660Energetski 
sklad I284ZS: 68  
DEU: 78infrastruktura za elektrifikacijo podeželja in majhni 
projektiZambija 36,51 10,00 27, 4  %Širitev omrežja in gradnja mini hidroelektrarne in 2 000 
sistemov za sončno energijo zaradi zagotavljanja elek -
trike 27 000 gospodinjstvom, 700 šolam in zdravstvenim 
centrom.da Ena lokacija od dveh: Mumbwa.
11 
Increase 
access  
(povečanje 
dostopa)2008/195-971Energetski 
sklad I200ZS: 80  
DEU: 75povečan dostop do elektroenergetskih storitev Zambija 33,00 10,00 30,3 %Širitev omrežja za olajšanje dostopa do virov obnovljive 
energije na podeželskih in primestnih območjih v Zambiji 
(65 000 upravičencev).daTri lokacije od 24: Kabwe, razdelilna postaja 
Kanyama in Kalomo.
28 Priloge
Št. in  
kratek na -
ziv projektaŠt. CRISŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. 
razpisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Št. 
predlogaTočke, pridobljene 
z oceno predloga3 
(v %)Naziv ukrepa DržavaProračun 
(v milijonih 
EUR)Prispevek 
EU 
(v milijonih 
EUR)Odstotek 
prispev -
ka EU/ 
proračunaKratek opisObiskan  
(ali samo 
preučen 
v državi)Obiskane lokacije
12 
Green energy  
(zelena 
energija)2011/231-578Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)60ZS: 71  
DEU: 85projekt zelene energije v  okviru lokalnih skupnosti Kenija 2,32 1,74 75,0  %Namestitev sistemov za sončno fotovoltaično energijo 
v 56 šolah in 32 zdravstvenih centrih na podeželju Kenije. ne n. r.
13 
NICE Roll‑out2011/231-937Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)183ZS: 47  
DEU: 87  
3. O: 82NICE Roll‑Out  (uvajanje dostopa v okviru NICE)Zambija, Tanza -
nija, Gambija8,44 2,50 29,6  %Poslovni razvoj z zmogljivostmi IKT, ki se napajajo 
s sistemi za sončno fotovoltaično energijo (franšizni centri 
NICE na 50 podeželskih in primestnih območjih v Gambiji, 
Tanzaniji in Zambiji).ne n. r.
14 
Small scale 
solar  (majhne 
sončne 
elektrarne)2011/232-092Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)620ZS: 83  
DEU: 81omogočanje dostopa 18 000 ljudem do trajnostne 
energije iz majhnih sončnih elektrarn v  okrožju 
Quissanga pokrajine Cabo DelgadoMozambik 0,79 0,59 75,0  %Omogočanje dostopa 4 000 gospodinjstvom do 
trajnostne energije iz majhnih sončnih elektrarn v  dveh 
okrožjih.ne n. r.
15 
Boreale2011/280-322Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)534ZS: 84  
DEU: 79najboljše možnosti za energijo na podeželju in 
dostop do razsvetljave in električne energije 
(Boreale )Madagaskar 2,30 1,72 74,8  %Namestitev sistemov za sončno fotovoltaično energijo 
v desetih šolah in osmih zdravstvenih centrih ter  
900 gospodinjstvih v južni regiji.(da)Obiskana ni bila nobena lokacija2, toda 
opravljeni so bili pogovori z deležniki.
16 
Wood and 
charcoal  (les 
in oglje)2012/232-680Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)542ZS: 59  
DEU: 87  
3. O: 75trajnostna proizvodnja lesa in oglja na podeželju 
Mozambika, Malavija in TanzanijeMozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)5,33 2,40 45,0  %Trajnostna energija iz biomase in energetska učinkovitost 
z usposabljanjem 2 000 gospodinjstev za sajenje dreves 
in gradnja ogljarne.da 
(Tanzanija)Plantaže in pisarne Green Resources v Sao 
Hillu (tanzanijska regija Iringa).Priloga I
29 Priloge
Št. in  
kratek na -
ziv projektaŠt. CRISŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. 
razpisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Št. 
predlogaTočke, pridobljene 
z oceno predloga3 
(v %)Naziv ukrepa DržavaProračun 
(v milijonih 
EUR)Prispevek 
EU 
(v milijonih 
EUR)Odstotek 
prispev -
ka EU/ 
proračunaKratek opisObiskan  
(ali samo 
preučen 
v državi)Obiskane lokacije
12 
Green energy  
(zelena 
energija)2011/231-578Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)60ZS: 71  
DEU: 85projekt zelene energije v  okviru lokalnih skupnosti Kenija 2,32 1,74 75,0  %Namestitev sistemov za sončno fotovoltaično energijo 
v 56 šolah in 32 zdravstvenih centrih na podeželju Kenije. ne n. r.
13 
NICE Roll‑out2011/231-937Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)183ZS: 47  
DEU: 87  
3. O: 82NICE Roll‑Out  (uvajanje dostopa v okviru NICE)Zambija, Tanza -
nija, Gambija8,44 2,50 29,6  %Poslovni razvoj z zmogljivostmi IKT, ki se napajajo 
s sistemi za sončno fotovoltaično energijo (franšizni centri 
NICE na 50 podeželskih in primestnih območjih v Gambiji, 
Tanzaniji in Zambiji).ne n. r.
14 
Small scale 
solar  (majhne 
sončne 
elektrarne)2011/232-092Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)620ZS: 83  
DEU: 81omogočanje dostopa 18 000 ljudem do trajnostne 
energije iz majhnih sončnih elektrarn v  okrožju 
Quissanga pokrajine Cabo DelgadoMozambik 0,79 0,59 75,0  %Omogočanje dostopa 4 000 gospodinjstvom do 
trajnostne energije iz majhnih sončnih elektrarn v  dveh 
okrožjih.ne n. r.
15 
Boreale2011/280-322Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)534ZS: 84  
DEU: 79najboljše možnosti za energijo na podeželju in 
dostop do razsvetljave in električne energije 
(Boreale )Madagaskar 2,30 1,72 74,8  %Namestitev sistemov za sončno fotovoltaično energijo 
v desetih šolah in osmih zdravstvenih centrih ter  
900 gospodinjstvih v južni regiji.(da)Obiskana ni bila nobena lokacija2, toda 
opravljeni so bili pogovori z deležniki.
16 
Wood and 
charcoal  (les 
in oglje)2012/232-680Energetski 
sklad II -  
(1. razpis)542ZS: 59  
DEU: 87  
3. O: 75trajnostna proizvodnja lesa in oglja na podeželju 
Mozambika, Malavija in TanzanijeMozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)5,33 2,40 45,0  %Trajnostna energija iz biomase in energetska učinkovitost 
z usposabljanjem 2 000 gospodinjstev za sajenje dreves 
in gradnja ogljarne.da 
(Tanzanija)Plantaže in pisarne Green Resources v Sao 
Hillu (tanzanijska regija Iringa).
1  Izvajanje projekta na lokaciji, ki je bila izbrana za obisk, je bila v prezgodnji fazi (stala je samo zgradba, oprema za energijo iz obnovljivih virov pa še ni 
bila nameščena). Edina dokončana lokacija je bila preveč oddaljena, da bi jo bilo mogoče vključiti v načrtovanje revizijskega obiska.
2 Obisk ni bil izveden iz varnostnih razlogov.
3 Predlog je ocenil zunanji strokovnjak (ZS), delegacija EU (DEU) in v nekaterih primerih tretji ocenjevalec (3. O).
30 Priloge
Ocenjevalna metodologija
Za namen revizije so ocene zasnove, rezultatov in potencialne trajnosti temeljile na metodologiji Komisije za 
sistem v rezultate usmerjenega spremljanja (ROM). Uporabljena merila so navedena spodaj.
Zasnova
AKoncept projekta (vključno z izbrano tehnologijo) je realističen in ustrezen glede na kontekst. Tveganja in lokalne omejitve so dobro opredeljeni, 
blažilni ukrepi, ki bodo izvedeni, pa izčrpno opisani. Jasen in dobro strukturiran logičen okvir, cilji SMART (če je treba točne referenčne vrednosti in 
številčne podatke o podciljih po študiji izvedljivosti še prilagoditi, to ne vpliva na oceno), predlagani so ustrezni kazalniki smotrnosti.
BUstrezna logika posredovanja. Opaženi so izpusti/pomisleki v zvezi s konceptom ali izbrano tehnologijo, zabeležena tveganja in omejitve niso izčrpni 
in/ali njihovo blaženje ni povsem prepričljivo. Spremeniti je treba cilje in/ali kazalnike.
CPri logiki posredovanja so vidni problemi, ki lahko močno vplivajo na pričakovane rezultate, ugotovljena so vprašanja/problemi v zvezi z zgoraj 
navedenimi elementi.
D Logika posredovanja je pomanjkljiva in močno zmanjšuje možnost uspeha za projekt ali pa bodo velika vprašanja/problemi ogrožali projekt.
Rezultati
AVsi rezultati so bili ali verjetno bodo doseženi in kakovostni ter bodo prispevali k izidom, kot je bilo načrtovano; dejavnosti se redno spremljajo in 
izvajajo po časovnem razporedu (zamude niso ugotovljene ali pa so manjše in logično pojasnjene).
BRezultati so in najverjetneje bodo doseženi po načrtih, vendar bi bilo mogoče izboljšati kakovost, doseganje pričakovane kakovosti in pravočasnost. 
Vendar zamude ne škodujejo doseganju rezultatov.
CNekateri rezultati niso/ne bodo doseženi pravočasno, v pričakovanih količinah ali z dobro kakovostjo. Potrebni so popravljalni ukrepi. Dejavnosti 
imajo zamudo in so nekoliko nepovezane z logiko posredovanja in načrti.
DPri kakovosti in doseganju rezultatov so ali zelo verjetno bodo resne pomanjkljivosti. Potrebne so velike prilagoditve, da se zagotovi vsaj doseganje 
ključnih rezultatov. Resne zamude in temeljna nepovezanost dejavnosti z logiko posredovanja in načrti. Za omejitev problemov v prihodnosti bo 
morda treba pripraviti strategijo izhoda.
Trajnost
ARezultati bodo dolgoročno trajnostni in potencialne ponovitve so zagotovljene z ugodnimi razmerami in/ali s tem povezanimi ukrepi, vzpostavljeni -
mi v okviru projekta ali drugih posredovanj.
BRezultati (ali večina rezultatov) bodo dolgoročno najverjetneje trajnostni, če bodo predvideni potrebni ukrepi izvedeni po načrtu in/ali če se razmere 
ne bodo preveč poslabšale.
CRezultati (ali večina rezultatov) srednje- ali dolgoročno verjetno ne bodo trajnostni, če se predvideni potrebni ukrepi ne bodo ustrezno krepili ali 
dopolnjevali, zlasti če grozi poslabšanje razmer.
D Rezultati (ali večina rezultatov) verjetno srednjeročno ne bodo trajnostni, ne glede na ukrepe, sprejete v tedanjem kontekstu.Priloga II

32 Priloge
Projekti v okviru instrumenta za partnerstvo in dialog EUEI in osrednji sektorji  
v okviru 11. ERS po državah
DržavaINSTRUMENT ZA PARTNERSTVO IN DIALOG EUEI11. ERS
(osrednji sektorji in ocena proračuna, ki je bil sprejet ali za katerega je bilo v času revizije verjetno, da bo sprejet)
Obstoječe politike v zvezi 
z energijoProjekt v energetskem sektorju v okviru 
instrumenta za partnerstvo in dialog (opis)Deležniki ObdobjeOsrednji 
sektor 1Pro -
račun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 2Prora -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 3Proračun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 4Prora -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)Neosrednji 
sektorProra -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)PRO -
RAČUN 
SKUPAJ  
(v milijo ‑
nih EUR)
Burundijanuar 2011 (in načrt za 
elektrifikacijo podeželja iz leta 
1993, spremenjen leta 1997)Pomoč ministrstvu za energetiko in rudnike pri 
razvoju nacionalne politike za energetski sektor ter 
strategije izvajanja in naložbenega načrta.ministrstvo za energetiko in 
rudnikenovember 2009  – 
april 2011trajnostni ra -
zvoj podeželja 
za prehrano80 zdravje 87pravna država 
in nestabilnost143 energetika 105 civilna družba 17 432
Džibuti 2005Pomoč ministrstvu za energetiko, pristojnemu za 
naravne vire (MERN) pri oblikovanju nacionalne 
strategije in akcijskega načrta za sektor električne 
energije ter pripravi osnutka zakona o električni 
energiji.ministrstva, Electricité de Dji -
bouti – tehnični in finančni 
partnerji, donatorjinovember 2012  – 
julij 2014voda, sanitarne 
storitve in trdni 
odpadki52prehranska 
varnost35podpora 
civilne družbe 
in nacionalnega 
odredbodajalca18 105
Eritreja 1997 - - -energetika  – 
(odločitev še ni 
sprejeta, toda 
vlada jo želi 
sprejeti)kmetijstvogospodarsko 
upravljanje0
Etiopija 1994 (spremenjeno leta 2012)Pomagati vladi Etiopije pri oblikovanju jasne 
dolgoročne vizije, strategije in akcijskega načrta za 
energijo iz biomase.ministrstvo za vodo, nama -
kalništvo in energetikojulij 2012 – 
februar 2014trajnostno 
kmetijstvo in 
prehranska 
varnost252 zdravje 200ceste in prehod 
na energijo230 civilna družba 63 745
Kenija 2004 (spremenjeno leta 2014)Zasnovati posredovanje s podporo, ki ga bodo dol -
goročno izvajali isti strokovnjaki, ki bodo zagotavljali 
neposredne svetovalne storitve o  regulativnem okvi -
ru za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih 
virov v  majhnem obsegu, povezano z  omrežjem.ministrstvo za energetikojanuar 2013 – 
marec 2014prehranska 
varnost in 
odpornost 
na podnebne 
spremembe190trajnostna 
infrastruktura 
(promet in 
energetika)175odgovornost 
javnih institucij60 60podpora 
nacionalnega 
odredbodajalca10 495
Madagaskar 1974 (uzakonjeno leta 1998)Posodobitev politike in nacionalne strategije 
Madagaskarja za energijo ter priprava strategije za 
madagaskarski energetski sektor.ministrstvo za energetikojulij 2014 –  
julij 2015upravljanje in 
institucije143razvoj 
podeželja140infrastruktura 
(povečanje 
dostopa do 
energije za 
gospodarski 
razvoj)230nacionalni 
odredbodajalec 
in TCF5 518
Malavi 2003 (spremenjeno leta 2009)Podpora razvoju strategije za energijo iz biomase, da 
se zagotovi trajnostna preskrba z energijo iz biomase 
in spodbudi dostop do sodobnih goriv za kuhanje in 
učinkovite tehnologije sežiganja biomase.oddelek za energetikofebruar 2008 – 
februar 2009upravljanje 120 izobraževanje 110 kmetijstvo 250 civilna družba 30 510
Mozambik 1998 (spremenjeno leta 
2009  in 2011)Podpora zasnovi in izvajanju nacionalne strategije 
za energijo iz biomase s posebnim poudarkom na 
dobavni verigi oglja ter obravnavanju tako vidika 
ponudbe kot povpraševanja.ministrstvo za energetiko ter 
nacionalni direktorat za nove 
vire energije in energijo iz 
obnovljivih virovjanuar 2011 – 
december 2012dobro upravlja -
nje in razvoj367razvoj pode -
želja (vključno 
z energetiko: 
50 milijo -
nov EUR)330 697Priloga III
33 Priloge
Projekti v okviru instrumenta za partnerstvo in dialog EUEI in osrednji sektorji  
v okviru 11. ERS po državah
DržavaINSTRUMENT ZA PARTNERSTVO IN DIALOG EUEI11. ERS
(osrednji sektorji in ocena proračuna, ki je bil sprejet ali za katerega je bilo v času revizije verjetno, da bo sprejet)
Obstoječe politike v zvezi 
z energijoProjekt v energetskem sektorju v okviru 
instrumenta za partnerstvo in dialog (opis)Deležniki ObdobjeOsrednji 
sektor 1Pro -
račun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 2Prora -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 3Proračun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 4Prora -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)Neosrednji 
sektorProra -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)PRO -
RAČUN 
SKUPAJ  
(v milijo ‑
nih EUR)
Burundijanuar 2011 (in načrt za 
elektrifikacijo podeželja iz leta 
1993, spremenjen leta 1997)Pomoč ministrstvu za energetiko in rudnike pri 
razvoju nacionalne politike za energetski sektor ter 
strategije izvajanja in naložbenega načrta.ministrstvo za energetiko in 
rudnikenovember 2009  – 
april 2011trajnostni ra -
zvoj podeželja 
za prehrano80 zdravje 87pravna država 
in nestabilnost143 energetika 105 civilna družba 17 432
Džibuti 2005Pomoč ministrstvu za energetiko, pristojnemu za 
naravne vire (MERN) pri oblikovanju nacionalne 
strategije in akcijskega načrta za sektor električne 
energije ter pripravi osnutka zakona o električni 
energiji.ministrstva, Electricité de Dji -
bouti – tehnični in finančni 
partnerji, donatorjinovember 2012  – 
julij 2014voda, sanitarne 
storitve in trdni 
odpadki52prehranska 
varnost35podpora 
civilne družbe 
in nacionalnega 
odredbodajalca18 105
Eritreja 1997 - - -energetika  – 
(odločitev še ni 
sprejeta, toda 
vlada jo želi 
sprejeti)kmetijstvogospodarsko 
upravljanje0
Etiopija 1994 (spremenjeno leta 2012)Pomagati vladi Etiopije pri oblikovanju jasne 
dolgoročne vizije, strategije in akcijskega načrta za 
energijo iz biomase.ministrstvo za vodo, nama -
kalništvo in energetikojulij 2012 – 
februar 2014trajnostno 
kmetijstvo in 
prehranska 
varnost252 zdravje 200ceste in prehod 
na energijo230 civilna družba 63 745
Kenija 2004 (spremenjeno leta 2014)Zasnovati posredovanje s podporo, ki ga bodo dol -
goročno izvajali isti strokovnjaki, ki bodo zagotavljali 
neposredne svetovalne storitve o  regulativnem okvi -
ru za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih 
virov v  majhnem obsegu, povezano z  omrežjem.ministrstvo za energetikojanuar 2013 – 
marec 2014prehranska 
varnost in 
odpornost 
na podnebne 
spremembe190trajnostna 
infrastruktura 
(promet in 
energetika)175odgovornost 
javnih institucij60 60podpora 
nacionalnega 
odredbodajalca10 495
Madagaskar 1974 (uzakonjeno leta 1998)Posodobitev politike in nacionalne strategije 
Madagaskarja za energijo ter priprava strategije za 
madagaskarski energetski sektor.ministrstvo za energetikojulij 2014 –  
julij 2015upravljanje in 
institucije143razvoj 
podeželja140infrastruktura 
(povečanje 
dostopa do 
energije za 
gospodarski 
razvoj)230nacionalni 
odredbodajalec 
in TCF5 518
Malavi 2003 (spremenjeno leta 2009)Podpora razvoju strategije za energijo iz biomase, da 
se zagotovi trajnostna preskrba z energijo iz biomase 
in spodbudi dostop do sodobnih goriv za kuhanje in 
učinkovite tehnologije sežiganja biomase.oddelek za energetikofebruar 2008 – 
februar 2009upravljanje 120 izobraževanje 110 kmetijstvo 250 civilna družba 30 510
Mozambik 1998 (spremenjeno leta 
2009  in 2011)Podpora zasnovi in izvajanju nacionalne strategije 
za energijo iz biomase s posebnim poudarkom na 
dobavni verigi oglja ter obravnavanju tako vidika 
ponudbe kot povpraševanja.ministrstvo za energetiko ter 
nacionalni direktorat za nove 
vire energije in energijo iz 
obnovljivih virovjanuar 2011 – 
december 2012dobro upravlja -
nje in razvoj367razvoj pode -
želja (vključno 
z energetiko: 
50 milijo -
nov EUR)330 697
34 Priloge
DržavaINSTRUMENT ZA PARTNERSTVO IN DIALOG EUEI11. ERS
(osrednji sektorji in ocena proračuna, ki je bil sprejet ali za katerega je bilo v času revizije verjetno, da bo sprejet)
Obstoječe politike v zvezi 
z energijoProjekt v energetskem sektorju v okviru 
instrumenta za partnerstvo in dialog (opis)Deležniki ObdobjeOsrednji 
sektor 1Pro -
račun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 2Prora -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 3Proračun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 4Prora -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)Neosrednji 
sektorProra -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)PRO -
RAČUN 
SKUPAJ  
(v milijo ‑
nih EUR)
Ruanda 2004 (spremenjeno leta 2009)Podpora razvoju politik in strategij za podsektor 
geotermalne energije ter podpora institucionalnemu, 
pravnemu in regulativnemu okviru za geotermalno 
energijo s posebno osredotočenostjo na možnosti za 
sodelovanje zasebnega sektorja.ministrstvo za infrastrukturodecember 2013 – 
januar 2015trajnostno 
kmetijstvo in 
prehranska 
varnost200trajnostna 
energija200odgovorno 
upravljanje40 civilna družba 20 460
Tanzanija 1992 (spremenjeno  
leta 2003 in 2014)Pomagati pri razvoju nacionalne strategije za ener -
gijo iz biomase, ki opredeljuje sredstva za zagota -
vljanje bolj trajnostne dobave energije iz biomase, 
povečanje proizvodnje in učinkovitosti uporabe, 
spodbujanje dostopa do energije iz alternativnih 
virov ter zagotavljanje ugodnega institucionalnega 
okolja za izvajanje.ministrstvo za financemarec 2012 – 
april  2014dobro upravlja -
nje in razvoj291 energetika 180trajnostno 
kmetijstvo140 civilna družba 15 626
Uganda 2002 (spremenjeno leta 2007)Pripraviti sklop priporočil in seznam morebitnih 
energetskih projektov, ki bodo podprti v okviru 
SE4All (trajnostna energija za vse).ministrstvo za energetiko, 
zasebna podjetja, civilna 
družba, razvojni partnerjimaj 2012 – 
junij  2012prometna 
infrastruktura 
(energetika bo 
morda vključe -
na po vmesnem 
pregledu)230prehranska 
varnost in 
kmetijstvo130dobro 
upravljanje168 civilna družba 50 578
Zambija 1994 (spremenjeno leta 2008)Organizirati okvir posvetovanj za integracijo dostopa 
do energetskih storitev v nacionalnem načrtu za 
razvoj in nacionalni dolgoročni viziji. ministrstvo za energetiko 
in vodoseptember 2005  – 
avgust 2006energetika 244 kmetijstvo 110 upravljanje 100podpora 
nacionalnega 
odredbodajalca30 484
Vzhodna AfrikaOcena zmogljivosti za širitev dostopa do sodobne 
energije v  vzhodni Afriki.Vzhodnoafriška skupnost november 2010  – 
julij 2011n. r.Priloga III
35 Priloge
DržavaINSTRUMENT ZA PARTNERSTVO IN DIALOG EUEI11. ERS
(osrednji sektorji in ocena proračuna, ki je bil sprejet ali za katerega je bilo v času revizije verjetno, da bo sprejet)
Obstoječe politike v zvezi 
z energijoProjekt v energetskem sektorju v okviru 
instrumenta za partnerstvo in dialog (opis)Deležniki ObdobjeOsrednji 
sektor 1Pro -
račun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 2Prora -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 3Proračun  
(v milijo ‑
nih EUR)Osrednji 
sektor 4Prora -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)Neosrednji 
sektorProra -
čun  
(v milijo ‑
nih EUR)PRO -
RAČUN 
SKUPAJ  
(v milijo ‑
nih EUR)
Ruanda 2004 (spremenjeno leta 2009)Podpora razvoju politik in strategij za podsektor 
geotermalne energije ter podpora institucionalnemu, 
pravnemu in regulativnemu okviru za geotermalno 
energijo s posebno osredotočenostjo na možnosti za 
sodelovanje zasebnega sektorja.ministrstvo za infrastrukturodecember 2013 – 
januar 2015trajnostno 
kmetijstvo in 
prehranska 
varnost200trajnostna 
energija200odgovorno 
upravljanje40 civilna družba 20 460
Tanzanija 1992 (spremenjeno  
leta 2003 in 2014)Pomagati pri razvoju nacionalne strategije za ener -
gijo iz biomase, ki opredeljuje sredstva za zagota -
vljanje bolj trajnostne dobave energije iz biomase, 
povečanje proizvodnje in učinkovitosti uporabe, 
spodbujanje dostopa do energije iz alternativnih 
virov ter zagotavljanje ugodnega institucionalnega 
okolja za izvajanje.ministrstvo za financemarec 2012 – 
april  2014dobro upravlja -
nje in razvoj291 energetika 180trajnostno 
kmetijstvo140 civilna družba 15 626
Uganda 2002 (spremenjeno leta 2007)Pripraviti sklop priporočil in seznam morebitnih 
energetskih projektov, ki bodo podprti v okviru 
SE4All (trajnostna energija za vse).ministrstvo za energetiko, 
zasebna podjetja, civilna 
družba, razvojni partnerjimaj 2012 – 
junij  2012prometna 
infrastruktura 
(energetika bo 
morda vključe -
na po vmesnem 
pregledu)230prehranska 
varnost in 
kmetijstvo130dobro 
upravljanje168 civilna družba 50 578
Zambija 1994 (spremenjeno leta 2008)Organizirati okvir posvetovanj za integracijo dostopa 
do energetskih storitev v nacionalnem načrtu za 
razvoj in nacionalni dolgoročni viziji. ministrstvo za energetiko 
in vodoseptember 2005  – 
avgust 2006energetika 244 kmetijstvo 110 upravljanje 100podpora 
nacionalnega 
odredbodajalca30 484
Vzhodna AfrikaOcena zmogljivosti za širitev dostopa do sodobne 
energije v  vzhodni Afriki.Vzhodnoafriška skupnost november 2010  – 
julij 2011n. r.
36 Priloge
Obdobje izvajanja, cilji in dosežki preučenih projektov
Št. in  
kratek naziv 
projektaŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. razpisa 
za zbiranje 
predlogov)Naziv ukrepa DržavaDatum 
začetkaDatum 
konca Podaljšanja  
(v mesecih)% 
podalj -
šanjaUtemeljitev podaljšanjaSprememba prvotnih ciljev –  
(dosežki)
1 
MwengaEnergetski 
sklad IMwenga 3 MW hidroelektrarna Tanzanija 22.12.2007 22.12.2012prvotno: 60 m  
brez podaljšanja0 % n. r.Ne (upravičencev je bilo 14 345 namesto pričakovanih 
24 700 (58 %), vendar število raste).
2 
Best RayEnergetski 
sklad IBest Ray  (uvajanje energetskih storitev na podeželska območja Tanzanije) Tanzanija 1.4.2008 30.6.2011prvotno: 36 m –  
podaljšanje: 39 m8 %Podaljšanje upravičeno s potrebo po boljšem zaključku 
ključnih projektnih dejavnosti, ki so v glavnem osredoto -
čene na institucionalne vidike in vidike trajnosti.Ne (upravičencev je bilo 7 600 namesto pričakovanih 
8 050 oziroma 94,4 %). 
3 
MajauaEnergetski 
sklad Ielektrifikacija v kraju Majaua Mozambik 1.12.2007 30.11.2012prvotno: 36 m –  
podaljšanje: 60 m67 %Skupno so bila zahtevana tri podaljšanja, toda zadnjega 
(s katerim naj bi bil projekt podaljšan do 30. 11. 2013) je 
DEU zavrnila.Ne (DEU je leta 2014 ocenila, da je število priključkov 
+-500; za dosego podcilja 5 000 bodo potrebna 
približno tri leta).
4 
BiogasEnergetski 
sklad Iširitev manjših obratov za pridobivanje bioplina za kmetijske proizvajalce in 
predelovalceKenija 1.1.2008 1.1.2011prvotno: 36 m –  
podaljšanje na 45 m25 % Izpolniti dosegljive cilje v okviru proračuna.Ne (prvotno: izgradnja 350 digestorjev – na koncu 
projekta: zgrajenih 765).
5 
Up‑scalingEnergetski 
sklad Iširitev dostopa do integriranih sodobnih energetskih storitev za zmanjševa -
nje revščineTanzanija 1.1.2008 30.6.2014prvotno: 60 m –  
podaljšanje: 78 m23 % Prizadevanja, da bi dohiteli načrtovano.Da – 200 večnamenskih centrov za energetske 
storitve -> 125  
(junija 2013 jih je bilo samo 11).
6 
BioenergelecEnergetski 
sklad IBioenergelec  (proizvodnja električne energije iz biomase) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015prvotno: 36 m –  
podaljšanje na 81 m 125 %Pogodbena težava s partnerji (9 mesecev), predhodna 
študija (9 mesecev). Priprava razpisne dokumentacije 
(nenačrtovano) in pogajanje med podjetjem AGMIN 
in agencijo za elektrifikacijo podeželja (ADER) (januar 
2010–december 2011) – oprema za decentralizirano 
elektrifikacijo podeželja ni bila v celoti dobavljena (manj -
kale so tri lokacije od petih) – pogodbena vprašanja med 
nacionalno administracijo in ADER (pogodba podpisana 
9. 1. 2012).Da – prvotno1: pet lokacij 80–100 kW (400–500 kW), 
cilji oktobra 2014: štiri lokacije 70 kW (280 kW) – 
proračun zmanjšan za 100 000 EUR (v času revizije 
opremljena samo ena lokacija).
7 
rHYvièreEnergetski 
sklad Iprogram rHYvière  – omrežja za hidroelektrično energijo v vaseh in spoštova -
nje okoljaMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015prvotno: 48 m –  
 podaljšanje: 84 m 75 %Dodatek 1 – politične razmere (12 mesecev), dodatek 3: 
cikloni v regiji in prestrukturiranje ADER (12 mesecev), 
dodatek 4–5: odzivni čas banke za posojilo zasebnemu 
investitorju (Tectra) za nakup turbine ter kraja kablov 
v pristaniških zmogljivostih (6+6 mesecev).Da – prvotno: tri lokacije: T: 2x60, S: 3x80, A: 3x80: 
600 kW – cilji oktobra 2014: tri lokacije: T: 2x50, S: 
2x65, A: 2x330: 890 kW (v času revizije končani dve 
lokaciji).
8 
SahambanoEnergetski 
sklad Ipostavitev hidroelektrarne ne lokaciji Befanaova na reki Sahambano Madagaskar 1.3.2008 31.12.2014prvotno: 30 m –  
podaljšanje: 82 m 173 %Neodločnost glede razvoja lokacije: 12 tehničnih možnos -
ti, leta 2009 nov projektni vodja v podjetju Zecca, politič -
na nestabilnost, slabo vreme, zamude pri pridobivanju 
koncesijskega dovoljenja, davčne oprostitve in dovoljenja 
za uporabo dinamita pri izkopu kanala.Da (prvotno: 460 kW – cilji oktobra 2014: 700 kW).
9 
ResouthEnergetski 
sklad Ielektrifikacija podeželskih območij z energijo iz obnovljivih virov na jugu 
Madagaskarja (Resouth)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013prvotno: 60 m  
brez podaljšanja0 % n. r. Ne (prvotno: 5 000 upravičencev -> 5 500).
10 
Rural  
electrificationEnergetski 
sklad Iinfrastruktura za elektrifikacijo podeželja in majhni projekti Zambija 10.3.2008 31.12.2015prvotno: 70 m –  
podaljšanje: 94 m34 %Študija izvedljivosti, ponovitev spodletelega povabila 
k oddaji ponudb, zamude pri prejemu materiala/opreme, 
premajhna zmogljivost lokalnih partnerjev in izvajalcev 
del.Ne (cilji na koncu projekta ne bodo  
doseženi, toda napredek se bo nadaljeval  
po njegovem zaključku).Priloga IV
37 Priloge
Obdobje izvajanja, cilji in dosežki preučenih projektov
Št. in  
kratek naziv 
projektaŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. razpisa 
za zbiranje 
predlogov)Naziv ukrepa DržavaDatum 
začetkaDatum 
konca Podaljšanja  
(v mesecih)% 
podalj -
šanjaUtemeljitev podaljšanjaSprememba prvotnih ciljev –  
(dosežki)
1 
MwengaEnergetski 
sklad IMwenga 3 MW hidroelektrarna Tanzanija 22.12.2007 22.12.2012prvotno: 60 m  
brez podaljšanja0 % n. r.Ne (upravičencev je bilo 14 345 namesto pričakovanih 
24 700 (58 %), vendar število raste).
2 
Best RayEnergetski 
sklad IBest Ray  (uvajanje energetskih storitev na podeželska območja Tanzanije) Tanzanija 1.4.2008 30.6.2011prvotno: 36 m –  
podaljšanje: 39 m8 %Podaljšanje upravičeno s potrebo po boljšem zaključku 
ključnih projektnih dejavnosti, ki so v glavnem osredoto -
čene na institucionalne vidike in vidike trajnosti.Ne (upravičencev je bilo 7 600 namesto pričakovanih 
8 050 oziroma 94,4 %). 
3 
MajauaEnergetski 
sklad Ielektrifikacija v kraju Majaua Mozambik 1.12.2007 30.11.2012prvotno: 36 m –  
podaljšanje: 60 m67 %Skupno so bila zahtevana tri podaljšanja, toda zadnjega 
(s katerim naj bi bil projekt podaljšan do 30. 11. 2013) je 
DEU zavrnila.Ne (DEU je leta 2014 ocenila, da je število priključkov 
+-500; za dosego podcilja 5 000 bodo potrebna 
približno tri leta).
4 
BiogasEnergetski 
sklad Iširitev manjših obratov za pridobivanje bioplina za kmetijske proizvajalce in 
predelovalceKenija 1.1.2008 1.1.2011prvotno: 36 m –  
podaljšanje na 45 m25 % Izpolniti dosegljive cilje v okviru proračuna.Ne (prvotno: izgradnja 350 digestorjev – na koncu 
projekta: zgrajenih 765).
5 
Up‑scalingEnergetski 
sklad Iširitev dostopa do integriranih sodobnih energetskih storitev za zmanjševa -
nje revščineTanzanija 1.1.2008 30.6.2014prvotno: 60 m –  
podaljšanje: 78 m23 % Prizadevanja, da bi dohiteli načrtovano.Da – 200 večnamenskih centrov za energetske 
storitve -> 125  
(junija 2013 jih je bilo samo 11).
6 
BioenergelecEnergetski 
sklad IBioenergelec  (proizvodnja električne energije iz biomase) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015prvotno: 36 m –  
podaljšanje na 81 m 125 %Pogodbena težava s partnerji (9 mesecev), predhodna 
študija (9 mesecev). Priprava razpisne dokumentacije 
(nenačrtovano) in pogajanje med podjetjem AGMIN 
in agencijo za elektrifikacijo podeželja (ADER) (januar 
2010–december 2011) – oprema za decentralizirano 
elektrifikacijo podeželja ni bila v celoti dobavljena (manj -
kale so tri lokacije od petih) – pogodbena vprašanja med 
nacionalno administracijo in ADER (pogodba podpisana 
9. 1. 2012).Da – prvotno1: pet lokacij 80–100 kW (400–500 kW), 
cilji oktobra 2014: štiri lokacije 70 kW (280 kW) – 
proračun zmanjšan za 100 000 EUR (v času revizije 
opremljena samo ena lokacija).
7 
rHYvièreEnergetski 
sklad Iprogram rHYvière  – omrežja za hidroelektrično energijo v vaseh in spoštova -
nje okoljaMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015prvotno: 48 m –  
 podaljšanje: 84 m 75 %Dodatek 1 – politične razmere (12 mesecev), dodatek 3: 
cikloni v regiji in prestrukturiranje ADER (12 mesecev), 
dodatek 4–5: odzivni čas banke za posojilo zasebnemu 
investitorju (Tectra) za nakup turbine ter kraja kablov 
v pristaniških zmogljivostih (6+6 mesecev).Da – prvotno: tri lokacije: T: 2x60, S: 3x80, A: 3x80: 
600 kW – cilji oktobra 2014: tri lokacije: T: 2x50, S: 
2x65, A: 2x330: 890 kW (v času revizije končani dve 
lokaciji).
8 
SahambanoEnergetski 
sklad Ipostavitev hidroelektrarne ne lokaciji Befanaova na reki Sahambano Madagaskar 1.3.2008 31.12.2014prvotno: 30 m –  
podaljšanje: 82 m 173 %Neodločnost glede razvoja lokacije: 12 tehničnih možnos -
ti, leta 2009 nov projektni vodja v podjetju Zecca, politič -
na nestabilnost, slabo vreme, zamude pri pridobivanju 
koncesijskega dovoljenja, davčne oprostitve in dovoljenja 
za uporabo dinamita pri izkopu kanala.Da (prvotno: 460 kW – cilji oktobra 2014: 700 kW).
9 
ResouthEnergetski 
sklad Ielektrifikacija podeželskih območij z energijo iz obnovljivih virov na jugu 
Madagaskarja (Resouth)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013prvotno: 60 m  
brez podaljšanja0 % n. r. Ne (prvotno: 5 000 upravičencev -> 5 500).
10 
Rural  
electrificationEnergetski 
sklad Iinfrastruktura za elektrifikacijo podeželja in majhni projekti Zambija 10.3.2008 31.12.2015prvotno: 70 m –  
podaljšanje: 94 m34 %Študija izvedljivosti, ponovitev spodletelega povabila 
k oddaji ponudb, zamude pri prejemu materiala/opreme, 
premajhna zmogljivost lokalnih partnerjev in izvajalcev 
del.Ne (cilji na koncu projekta ne bodo  
doseženi, toda napredek se bo nadaljeval  
po njegovem zaključku).
 projekt je presegel svoje prvotne podcilje ali je bilo verjetno, da jih bo presegel  projekt je dosegel svoje prvotne podcilje ali je bilo verjetno, da jih bo dosegel
 ni bilo verjetno, da bodo podcilji doseženi, toda izložki so bili razumni  projekt ni dosegel pričakovanih izložkov
38 Priloge
Št. in  
kratek naziv 
projektaŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. razpisa 
za zbiranje 
predlogov)Naziv ukrepa DržavaDatum 
začetkaDatum 
konca Podaljšanja  
(v mesecih)% 
podalj -
šanjaUtemeljitev podaljšanjaSprememba prvotnih ciljev –  
(dosežki)
11 
Increase accessEnergetski 
sklad Ipovečan dostop do elektroenergetskih storitev Zambija 11.12.2008 15.12.2015prvotno: 60 m –  
podaljšanje: 84 m40 %Študija izvedljivosti, trajanje postopka javnega naročila 
in zapletenost, ki jo je izvajalski partner podcenil, pre -
majhna zmogljivost lokalnih partnerjev.Ne (na koncu spremenjenega obdobja izvajanja bo 
verjetno dosežena večina pričakovanih izložkov).
12 
Green energyEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)projekt zelene energije v  okviru lokalnih skupnosti Kenija 1.11.2011 31.10.2015prvotno: 48 m  
brez podaljšanja0 % n. r.Da (prvotno 56 šol in 32 zdravstvenih centrov; leta 
2014 88 šol in 42 zdravstvenih centrov s sončno 
fotovoltaično energijo).
13 
NICE Roll‑outEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)NICE Roll‑OutZambija, 
Tanzanija, 
Gambija30.9.2011 30.9.2015prvotno: 48 m  
brez podaljšanja0 % n. r.Ne (zgrajen samo en center od 50,  
projekt ustavljen zaradi likvidacije podjetja 
partnerja).
14 
Small scale 
solarEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)omogočanje dostopa 18 000 ljudem do trajnostne energije iz majhnih 
sončnih elektrarn v  okrožju Quissanga pokrajine Cabo DelgadoMozambik 20.7.2011 19.9.2014prvotno: 36 m –  
podaljšanje: 38 m6 % Zamuda pri dostavi nadomestnih delov.Ne2 (upravičencev je bilo 14 760 namesto pričakova -
nih 18 000 oziroma 82 %). 
15 
BorealeEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)najboljše možnosti za energijo na podeželju in dostop do razsvetljave in 
električne energije ( Boreale )Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017prvotno: 48 m –  
podaljšanje: 60 m25 %Socialno -ekonomska študija na voljo leto dni po začetku 
projekta.Da – možnost vetrne turbine preklicana,  
opremljenih bo sedem vasi namesto osmih.
16 
Wood and 
charcoalEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)trajnostna proizvodnja lesa in oglja na podeželju Mozambika, Malavija in 
TanzanijeMozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)19.3.2012 31.7.2015prvotno: 39 m  
brez podaljšanja0 % n. r.Ne – vendar je le malo upanja,  
da bo komponenta oglja realizirana.Priloga IV
39 Priloge
Št. in  
kratek naziv 
projektaŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. razpisa 
za zbiranje 
predlogov)Naziv ukrepa DržavaDatum 
začetkaDatum 
konca Podaljšanja  
(v mesecih)% 
podalj -
šanjaUtemeljitev podaljšanjaSprememba prvotnih ciljev –  
(dosežki)
11 
Increase accessEnergetski 
sklad Ipovečan dostop do elektroenergetskih storitev Zambija 11.12.2008 15.12.2015prvotno: 60 m –  
podaljšanje: 84 m40 %Študija izvedljivosti, trajanje postopka javnega naročila 
in zapletenost, ki jo je izvajalski partner podcenil, pre -
majhna zmogljivost lokalnih partnerjev.Ne (na koncu spremenjenega obdobja izvajanja bo 
verjetno dosežena večina pričakovanih izložkov).
12 
Green energyEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)projekt zelene energije v  okviru lokalnih skupnosti Kenija 1.11.2011 31.10.2015prvotno: 48 m  
brez podaljšanja0 % n. r.Da (prvotno 56 šol in 32 zdravstvenih centrov; leta 
2014 88 šol in 42 zdravstvenih centrov s sončno 
fotovoltaično energijo).
13 
NICE Roll‑outEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)NICE Roll‑OutZambija, 
Tanzanija, 
Gambija30.9.2011 30.9.2015prvotno: 48 m  
brez podaljšanja0 % n. r.Ne (zgrajen samo en center od 50,  
projekt ustavljen zaradi likvidacije podjetja 
partnerja).
14 
Small scale 
solarEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)omogočanje dostopa 18 000 ljudem do trajnostne energije iz majhnih 
sončnih elektrarn v  okrožju Quissanga pokrajine Cabo DelgadoMozambik 20.7.2011 19.9.2014prvotno: 36 m –  
podaljšanje: 38 m6 % Zamuda pri dostavi nadomestnih delov.Ne2 (upravičencev je bilo 14 760 namesto pričakova -
nih 18 000 oziroma 82 %). 
15 
BorealeEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)najboljše možnosti za energijo na podeželju in dostop do razsvetljave in 
električne energije ( Boreale )Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017prvotno: 48 m –  
podaljšanje: 60 m25 %Socialno -ekonomska študija na voljo leto dni po začetku 
projekta.Da – možnost vetrne turbine preklicana,  
opremljenih bo sedem vasi namesto osmih.
16 
Wood and 
charcoalEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)trajnostna proizvodnja lesa in oglja na podeželju Mozambika, Malavija in 
TanzanijeMozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)19.3.2012 31.7.2015prvotno: 39 m  
brez podaljšanja0 % n. r.Ne – vendar je le malo upanja,  
da bo komponenta oglja realizirana.
1 V predlogu je bilo načrtovanih šest lokacij, toda v pogodbi o dodelitvi nepovratnih sredstev se je to število zmanjšalo na pet.
2 V predlogu je bilo načrtovanih 25 000 upravičencev, toda v pogodbi o dodelitvi nepovratnih sredstev se je to število zmanjšalo na 18 000.
 projekt je presegel svoje prvotne podcilje ali je bilo verjetno, da jih bo presegel  projekt je dosegel svoje prvotne podcilje ali je bilo verjetno, da jih bo dosegel
 ni bilo verjetno, da bodo podcilji doseženi, toda izložki so bili razumni  projekt ni dosegel pričakovanih izložkov
40 Priloge
Spremljanje preučenih projektov
Št. in  
kratek naziv 
projektaŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. raz -
pisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Naziv ukrepa DržavaDatum 
začetkaDatum 
konca Trajanje 
projekta 
(v letih)Obvezna vrednotenja
ROMDanish Management Group (DMG)
Vmesno Končno  
(načrtovano)Posebna vrstica 
v proračunuŠt. opisnih  
poročil izvajal -
skega partnerjaŠt. pregledov 
DMGZamuda pri pre -
gledu poročil 
izvajalskega 
partnerjaZadnje poroči -
lo pregledano? 
(leto opisnega 
poročila)
1 
MwengaEnergetski 
sklad IMwenga 3 MW hidroelektrarna Tanzanija 22.12.2007 22.12.2012 5,0 ne neda (omenjeno 
samo končno)junij 2011  
junij 201312 11 1–16 mesecev da (2012)
2 
Best RayEnergetski 
sklad IBest Ray  (uvajanje energetskih storitev na podeželska obmo -
čja Tanzanije)Tanzanija 1.4.2008 30.6.2011 3,2 marec 2010 avgust  2011da (skupno samo 
2 500 EUR)ne 12 7 0,5–7 mesecev da (2011)
3 
MajauaEnergetski 
sklad Ielektrifikacija v kraju Majaua Mozambik 1.12.2007 30.11.2012 5,0 ne februar 2014proračunska 
priloga ni bila 
prejetaoktober 2013 5 3 1,3–10 mesecev ne (2014)
4 
BiogasEnergetski 
sklad Iširitev manjših obratov za pridobivanje bioplina za kmetijske 
proizvajalce in predelovalceKenija 1.1.2008 1.1.2011 3,0 april 2010 november 2011da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)november 2009 7 7 0–7 mesecev da (2011)
5 
Up‑scalingEnergetski 
sklad Iširitev dostopa do integriranih sodobnih energetskih storitev 
za zmanjševanje revščineTanzanija 1.1.2008 30.6.2014 6,5 ne neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)junij 2013 6 3 4–10 mesecev ne (2014)
6 
BioenergelecEnergetski 
sklad IBioenergelec  (proizvodnja električne energije iz biomase) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 marec 2013 (konec leta 2015)da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)ne 6 2 6–13 mesecev ne (2013)
7 
rHYvièreEnergetski 
sklad Iprogram rHYvière  – omrežja za hidroelektrično energijo 
v vaseh in spoštovanje okoljaMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 oktober 2011 (konec leta 2015)da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)september 2011  
oktober 20136 3 6–18 mesecev ne (2013)
8 
SahambanoEnergetski 
sklad Ipostavitev hidroelektrarne ne lokaciji Befanaova na reki 
SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 ne (konec leta 2015)da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)ne 3 1 9 mesecev ne (2014)
9 
ResouthEnergetski 
sklad Ielektrifikacija podeželskih območij z  energijo iz obnovljivih 
virov na jugu Madagaskarja (Resouth )Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 februar 2011marec 2013  
(naknadno konec 
leta 2015)da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)september 2011  
september 20135 4 3,5–9 mesecev ne (2012)
10 
Rural 
electrificationEnergetski 
sklad Iinfrastruktura za elektrifikacijo podeželja in majhni projekti Zambija 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 julij 2013 neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)maj 2010 34 1 1,5 meseca ne (2013)
11 
Increase accessEnergetski 
sklad Ipovečan dostop do elektroenergetskih storitev Zambija 11.12.2008 15.12.2015 7, 0december 2011,  
januar 2012neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)ne 16 5 1–4 mesece ne (2014)Priloga V
41 Priloge
Spremljanje preučenih projektov
Št. in  
kratek naziv 
projektaŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. raz -
pisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Naziv ukrepa DržavaDatum 
začetkaDatum 
konca Trajanje 
projekta 
(v letih)Obvezna vrednotenja
ROMDanish Management Group (DMG)
Vmesno Končno  
(načrtovano)Posebna vrstica 
v proračunuŠt. opisnih  
poročil izvajal -
skega partnerjaŠt. pregledov 
DMGZamuda pri pre -
gledu poročil 
izvajalskega 
partnerjaZadnje poroči -
lo pregledano? 
(leto opisnega 
poročila)
1 
MwengaEnergetski 
sklad IMwenga 3 MW hidroelektrarna Tanzanija 22.12.2007 22.12.2012 5,0 ne neda (omenjeno 
samo končno)junij 2011  
junij 201312 11 1–16 mesecev da (2012)
2 
Best RayEnergetski 
sklad IBest Ray  (uvajanje energetskih storitev na podeželska obmo -
čja Tanzanije)Tanzanija 1.4.2008 30.6.2011 3,2 marec 2010 avgust  2011da (skupno samo 
2 500 EUR)ne 12 7 0,5–7 mesecev da (2011)
3 
MajauaEnergetski 
sklad Ielektrifikacija v kraju Majaua Mozambik 1.12.2007 30.11.2012 5,0 ne februar 2014proračunska 
priloga ni bila 
prejetaoktober 2013 5 3 1,3–10 mesecev ne (2014)
4 
BiogasEnergetski 
sklad Iširitev manjših obratov za pridobivanje bioplina za kmetijske 
proizvajalce in predelovalceKenija 1.1.2008 1.1.2011 3,0 april 2010 november 2011da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)november 2009 7 7 0–7 mesecev da (2011)
5 
Up‑scalingEnergetski 
sklad Iširitev dostopa do integriranih sodobnih energetskih storitev 
za zmanjševanje revščineTanzanija 1.1.2008 30.6.2014 6,5 ne neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)junij 2013 6 3 4–10 mesecev ne (2014)
6 
BioenergelecEnergetski 
sklad IBioenergelec  (proizvodnja električne energije iz biomase) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 marec 2013 (konec leta 2015)da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)ne 6 2 6–13 mesecev ne (2013)
7 
rHYvièreEnergetski 
sklad Iprogram rHYvière  – omrežja za hidroelektrično energijo 
v vaseh in spoštovanje okoljaMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 oktober 2011 (konec leta 2015)da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)september 2011  
oktober 20136 3 6–18 mesecev ne (2013)
8 
SahambanoEnergetski 
sklad Ipostavitev hidroelektrarne ne lokaciji Befanaova na reki 
SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 ne (konec leta 2015)da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)ne 3 1 9 mesecev ne (2014)
9 
ResouthEnergetski 
sklad Ielektrifikacija podeželskih območij z  energijo iz obnovljivih 
virov na jugu Madagaskarja (Resouth )Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 februar 2011marec 2013  
(naknadno konec 
leta 2015)da  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)september 2011  
september 20135 4 3,5–9 mesecev ne (2012)
10 
Rural 
electrificationEnergetski 
sklad Iinfrastruktura za elektrifikacijo podeželja in majhni projekti Zambija 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 julij 2013 neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)maj 2010 34 1 1,5 meseca ne (2013)
11 
Increase accessEnergetski 
sklad Ipovečan dostop do elektroenergetskih storitev Zambija 11.12.2008 15.12.2015 7, 0december 2011,  
januar 2012neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)ne 16 5 1–4 mesece ne (2014)
42 Priloge
Št. in  
kratek naziv 
projektaŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. raz -
pisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Naziv ukrepa DržavaDatum 
začetkaDatum 
konca Trajanje 
projekta 
(v letih)Obvezna vrednotenja
ROMDanish Management Group (DMG)
Vmesno Končno  
(načrtovano)Posebna vrstica 
v proračunuŠt. opisnih  
poročil izvajal -
skega partnerjaŠt. pregledov 
DMGZamuda pri pre -
gledu poročil 
izvajalskega 
partnerjaZadnje poroči -
lo pregledano? 
(leto opisnega 
poročila)
12 
Green energyEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)projekt zelene energije v  okviru lokalnih skupnosti Kenija 1.11.2011 31.10.2015 4,0 november 2013 neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)december 2013 5 2 4 meseci ne (2014)
13 
NICE Roll‑outEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)NICE Roll‑OutZambija, Tanzani -
ja, Gambija30.9.2011 30.9.2015 4,0 n. r. n. r. ne ne 2 2 1–7 mesecev da (2012)
14 
Small scale solarEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)omogočanje dostopa 18 000 ljudem do trajnostne energije 
iz majhnih sončnih elektrarn v okrožju Quissanga pokrajine 
Cabo DelgadoMozambik 20.7.2011 19.9.2014 3,2 oktober 2013 avgust  2014da (vmesno 
vrednotenje)julij 2012 4 3 1,5–2 meseca ne (2014)
15 
BorealeEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)najboljše možnosti za energijo na podeželju in dostop do 
razsvetljave in elektrike ( Boreale )Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 5,0 konec leta 2015 neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)ne 3 3 4–5 mesecev da (2013)
16 
Wood and 
charcoalEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)trajnostna proizvodnja lesa in oglja na podeželju Mozambika, 
Malavija in TanzanijeMozambik, Tan -
zanija, (Malavi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 ne neda 
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)oktober 2013 5 2 1–4 mesece da (2014)Priloga V
43 Priloge
Št. in  
kratek naziv 
projektaŠt. Ener -
getskega 
sklada  
(št. raz -
pisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Naziv ukrepa DržavaDatum 
začetkaDatum 
konca Trajanje 
projekta 
(v letih)Obvezna vrednotenja
ROMDanish Management Group (DMG)
Vmesno Končno  
(načrtovano)Posebna vrstica 
v proračunuŠt. opisnih  
poročil izvajal -
skega partnerjaŠt. pregledov 
DMGZamuda pri pre -
gledu poročil 
izvajalskega 
partnerjaZadnje poroči -
lo pregledano? 
(leto opisnega 
poročila)
12 
Green energyEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)projekt zelene energije v  okviru lokalnih skupnosti Kenija 1.11.2011 31.10.2015 4,0 november 2013 neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)december 2013 5 2 4 meseci ne (2014)
13 
NICE Roll‑outEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)NICE Roll‑OutZambija, Tanzani -
ja, Gambija30.9.2011 30.9.2015 4,0 n. r. n. r. ne ne 2 2 1–7 mesecev da (2012)
14 
Small scale solarEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)omogočanje dostopa 18 000 ljudem do trajnostne energije 
iz majhnih sončnih elektrarn v okrožju Quissanga pokrajine 
Cabo DelgadoMozambik 20.7.2011 19.9.2014 3,2 oktober 2013 avgust  2014da (vmesno 
vrednotenje)julij 2012 4 3 1,5–2 meseca ne (2014)
15 
BorealeEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)najboljše možnosti za energijo na podeželju in dostop do 
razsvetljave in elektrike ( Boreale )Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 5,0 konec leta 2015 neda  
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)ne 3 3 4–5 mesecev da (2013)
16 
Wood and 
charcoalEnergetski 
sklad II -  
(1. razpis)trajnostna proizvodnja lesa in oglja na podeželju Mozambika, 
Malavija in TanzanijeMozambik, Tan -
zanija, (Malavi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 ne neda 
(vmesno 
in končno 
vrednotenje)oktober 2013 5 2 1–4 mesece da (2014)
44 Priloge
Ocenjevanje preučenih projektov
Št. in  
kratek 
naziv 
projektaŠt. 
Ener -
get-
skega 
sklada  
(št. 
razpisa 
za zbi -
ranje 
predlo -
gov)Naziv ukrepa DržavaPrispe -
vek EU 
(v milijonih 
EUR)Kratek opisZasno -
vaRezul -
tatiTraj -
nost
1 
MwengaEner -
getski 
sklad IMwenga 3 MW 
hidroelektrarnaTanzanija 3,60Gradnja mini hidroelektrarne za zago -
tavljanje zanesljive električne energije 
plantaži Mufindi Tea Company in 14 
vasem.A B B
2 
Best RayEner -
getski 
sklad IBest Ray  (uvajanje 
energetskih storitev na 
podeželska območja 
Tanzanije)Tanzanija 1,13Namestitev sistemov za sončno foto -
voltaično energijo v 8050 gospodinj -
stvih v 9 vaseh.B B B
3 
MajauaEner -
getski 
sklad Ielektrifikacija v  kraju 
MajauaMozambik 1,87Obnova mini hidroelektrarne (zdaj 
v uničenem stanju) in vzpostavitev lo -
kalnega omrežja za električno energi -
jo za priključitev 5 000 gospodinjstev.A B B
4 
BiogasEner -
getski 
sklad Iširitev manjših obratov za 
pridobivanje bioplina za 
kmetijske proizvajalce in 
predelovalceKenija 1,22Uporaba tehnologije bioplina za 
kuhanje na podeželskih območjih za 
330 kmetov v petih pokrajinah.B A B
5 
Up‑scalingEner -
getski 
sklad Iširitev dostopa do 
integriranih sodobnih 
energetskih storitev za 
zmanjševanje revščineTanzanija 2,29Gradnja večnamenskih centrov za 
energetske storitve, ki jih poganjajo 
dizelski motorji na biogorivo (jatrofi -
no olje) v 120 vaseh v šestih regijah.C D n. r.
6 
BioenergelecEner -
getski 
sklad IBioenergelec  (proizvodnja 
električne energije iz 
biomase)Madagaskar 1,96Proizvodnja električne energije iz 
biomase za šest vasi (v štirih regijah) 
in izboljšana karbonizacija.D D n. r.
7 
rHYvièreEner -
getski 
sklad Iprogram rHYvière  – 
omrežja za hidroelek -
trično energijo v  vaseh in 
spoštovanje okoljaMadagaskar 1,73Gradnja treh hidroelektrarn na 
vodnem toku ter mini omrežja za 
povezavo osmih vasi na vzhodnih 
podeželskih območjih. A B B
8 
SahambanoEner -
getski 
sklad Ipostavitev hidroelektrarne 
ne lokaciji Befanaova na 
reki SahambanoMadagaskar 2,48Gradnja hidroelektrarne na vodnem 
toku + širitev omrežja za 20 km zaradi 
priključitve enega mesta in dveh vasi.A B B
9 
ResouthEner -
getski 
sklad Ielektrifikacija podeželskih 
območij z  energijo iz 
obnovljivih virov na jugu 
Madagaskarja ( Resouth )Madagaskar 0,87Elektrifikacija dveh vasi v južni regiji 
z uporabo dveh vetrnih turbin in enot 
za sončno fotovoltaično energijo.B B C
 merilo izpolnjeno   resne slabosti n. r. ni relevantno
 manjše slabosti   merilo ni izpolnjenoPriloga VI
45 Priloge Priloga VI
Št. in  
kratek 
naziv 
projektaŠt. 
Ener -
get-
skega 
sklada  
(št. raz -
pisa za 
zbiranje 
predlo -
gov)Naziv ukrepa DržavaPrispe -
vek EU 
(v milijonih 
EUR)Kratek opisZasno -
vaRezul -
tatiTraj -
nost
10 
Rural 
electrifica ‑
tionEner -
getski 
sklad Iinfrastruktura za elektrifi -
kacijo podeželja in majhni 
projektiZambija 10,00Širitev omrežja in gradnja mini hidro -
elektrarne in 2000 sistemov za sončno 
energijo zaradi zagotavljanja elektrike 
27 000 gospodinjstvom, 700 šolam in 
zdravstvenim centrom.B B B
11 
Increase 
accessEner -
getski 
sklad Ipovečan dostop do elek -
troenergetskih storitevZambija 10,00Širitev omrežja za olajšanje dostopa 
do virov obnovljive energije na 
podeželskih in primestnih območjih 
v Zambiji (65 000 upravičencev).B B B
12 
Green 
energyEnerget -
ski sklad 
II - 
(1. 
razpis)projekt zelene ener -
gije v okviru lokalnih 
skupnostiKenija 1,74Namestitev sistemov za sončno 
fotovoltaično energijo v 56 šolah in 
32 zdravstvenih centrih na podeželju 
Kenije. B A B
13 
NICE 
Roll‑outEnerget -
ski sklad 
II - 
(1. 
razpis)NICE Roll‑OutZambija, 
Tanzanija, 
Gambija2,50Poslovni razvoj z zmogljivostmi IKT, 
ki se napajajo s sistemi za sončno 
fotovoltaično energijo (franšizni centri 
NICE na 50 podeželskih in primestnih 
območjih v Gambiji, Tanzaniji in 
Zambiji).D D n. r.
14 
Small scale 
solarEnerget -
ski sklad 
II - 
(1. 
razpis)omogočanje dostopa 
18 000 ljudem do trajno -
stne energije iz majhnih 
sončnih elektrarn v  okrož -
ju Quissanga pokrajine 
Cabo DelgadoMozambik 0,59Omogočanje dostopa 4 000 gospo -
dinjstvom do trajnostne energije iz 
majhnih sončnih elektrarn v  dveh 
okrožjih.B B B
15 
BorealeEnerget -
ski sklad 
II - 
(1. 
razpis)najboljše možnosti za 
energijo na podeželju in 
dostop do razsvetljave in 
elektrike ( Boreale )Madagaskar 1,72Namestitev sistemov za sončno foto -
voltaično energijo pri desetih šolah 
in osmih zdravstvenih centrih ter 900 
gospodinjstvih v južni regiji.B B B
16 
Wood and 
charcoalEnerget -
ski sklad 
II - 
(1. 
razpis)trajnostna proizvodnja 
lesa in oglja na podeželju 
Mozambika, Malavija in 
TanzanijeMozambik, 
Tanzanija, 
(Malavi)2,40Trajnostna energija iz biomase in 
energetska učinkovitost z usposablja -
njem 2 000 gospodinjstev za sajenje 
dreves in gradnja ogljarne.C D n. r.
Legenda : Na podlagi ocenjevalne metodologije v Prilogi II  so bile dodeljene naslednje ocene:
 merilo izpolnjeno   resne slabosti n. r. ni relevantno
 manjše slabosti   merilo ni izpolnjeno
46
V
Komisija je projekte spremljala z različnimi razpolož ‑ 
ljivimi orodji in na različne možne načine, vključno 
z vzpostavitvijo stalne strukture za spremljanje.
Na splošno je Komisija zagotovila tesno spremlja ‑
nje v najbolj kritičnih fazah izvajanja ter čim bolj 
poenostavila rešitve in popravljalne ukrepe v skladu 
z veljavnimi pravili in postopki. V nekaterih poseb ‑
nih primerih bi se lahko spremljanje na terenu 
okrepilo.
VI
75 % projektov, ki jih je preučilo Sodišče, je že 
doseglo ali celo preseglo pričakovane rezultate. 
Nekateri projekti še niso dosegli večine pričakova ‑
nih rezultatov, predvsem zaradi težav, povezanih 
z zmogljivostjo upravičencev ali neugodnimi okoli ‑ 
ščinami, ki so vplivale na začetno zasnovo projektov 
in zaradi katerih so bili vsakršni predvideni ukrepi 
za zmanjšanje tveganja neučinkoviti.
Komisija ugotavlja, da določene stopnje problemov, 
povezanih z zmogljivostjo, ni mogoče izključiti, 
zlasti kadar so ciljno usmerjeni projekti inovativni 
in ambiciozni, medtem ko so upravičenci revni. 
V takšnih razmerah ni mogoče pričakovati popolnih 
projektov.
VII
Komisija pozdravlja priporočila Sodišča. Sprejela 
je že nekatere ukrepe za okrepitev spremljanja in 
povečanje trajnosti projektov. V zvezi s tem želi 
Komisija poudariti pomen naslednjih ukrepov, ki so 
že bili sprejeti v skladu s priporočili Sodišča:
– izboljšave v poznejšemu razpisu za zbiranje  
predlogov v okviru Energetskega sklada, name ‑
njene zagotavljanju izvedljivosti projektov;
– krepitev funkcije stalnega spremljanja v okviru 
Energetskega sklada;Povzetek
III
Komisija pozdravlja poročilo Sodišča. Oblikovanje 
Energetskega sklada je Komisiji omogočilo, da 
v okviru njenega razvojnega sodelovanja prvič 
v večjem obsegu obravnava vprašanje dostopa do 
energije glede na ogromne potrebe (48 milijard 
USD letno) v državah v razvoju1. Komisija uporab ‑
lja Energetski sklad učinkovito, poleg tega, kot je 
razvidno iz poročila Sodišča, je bila večina pregle ‑
danih projektov uspešnih ter imajo dobre možnosti 
za trajnost. To je izreden dosežek glede na težke 
razmere, v katerih je treba vzpostaviti razvojno 
sodelovanje. Samo četrtina pregledanih projektov 
ni dosegla pričakovanih rezultatov. Do neke mere 
je to posledica neugodnih okoliščin, ki so vplivale 
na prvotno zasnovo projektov in zaradi katerih 
je bilo vsakršno predvideno zmanjševanje tvega ‑
nja neučinkovito. Komisija se tudi zaveda, da so 
nekatere izboljšave možne, zlasti kar zadeva njeno 
spremljanje projektov na terenu. Komisija je že 
sprejela nekatere ukrepe in bo zagotovila nadaljnje 
izboljšave, kot je predlagalo Sodišče.
IV
Komisija je strogo in dosledno upoštevala pravila in 
izvajala postopke, ki urejajo razpis za zbiranje pred ‑ 
logov, ter je dodelila podporo dobro prednostno 
razvrščenim projektom.
V predlogih Energetskega sklada za spodbujanje 
inovativnih rešitev za trajnostne in cenovno dosto ‑
pne energetske storitve za revne so bili tveganja in 
pomanjkljivosti dejansko pričakovani.
Takšna tveganja in pomanjkljivosti, ki so bili ugoto ‑
vljeni v ocenjenih predlogih, je pristojni ocenjevalni 
odbor ustrezno obravnaval ob upoštevanju ustrez ‑
nih blažilnih ukrepov, ki so jih predlagali zadevni 
prosilci, preden je dodelil končno oceno, ki na 
podlagi meril, ciljev in prednostnih nalog, določenih 
v smernicah za razpis, določajo razvrstitev vsakega 
predloga na jasen in objektiven način.
1  Poročilo Mednarodne agencije za energijo „Energija za vse: 
financiranje dostopa za revne“, poseben izvleček iz poročila 
World Energy Outlook, IEA, 2011.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 47
Komisija je izbrala projekte za financiranje na pod ‑
lagi jasnih meril za ocenjevanje, določenih v smer ‑
nicah razpisa, vključno z ustreznostjo, operativno 
in finančno zmogljivostjo prosilca in partnerjev, 
izvedljivostjo, trajnostjo, stroškovno učinkovitostjo, 
in na podlagi razmisleka, ali so bili predlagani 
ustrezni ukrepi za zmanjšanje kakršnih koli tveganj 
ali slabosti, povezanih s kompleksnimi razvojnimi 
projekti.
16
Ocenjevalni odbor upošteva komentarje in ocene 
vseh ocenjevalcev glede petih projektov, ki jih je 
navedlo Sodišče, saj je v edinstvenem položaju, ker 
ima v nasprotju s posameznimi ocenjevalci pregled 
nad vsemi predlogi, predloženimi v okviru razpisa, 
in nad prednostmi vseh predlogov glede na merila, 
določena v smernicah za razpis. Komisija je uvedla 
zahtevane postopke ter sistem nadzora in ravno ‑
težja, da bi zagotovila, da vsak ocenjevalni odbor 
dosledno uporablja pravila o ocenjevanju razpisa na 
tak način, da lahko zagotovi celovitost in skladnost 
celotnega postopka ocenjevanja kljub morebitnim 
pomanjkljivostim, do katerih bi lahko prišlo zaradi 
posameznih strokovnih ocen.
16 (a)
Ocenjevalci so ocenili predlog, kakor je razvidno iz 
ocen in komentarjev za vsako merilo ocenjevanja, 
določeno v smernicah razpisa. Ocenjevalci so kljub 
nekaterim pomanjkljivostim ugotovili tudi ključne 
prednosti, kot so: spodbujanje poslovnih dejavnosti, 
dobro poznavanje države, zelo dobro sodelovanje 
zasebnega sektorja, možnosti za finančno vzdržnost 
in dobra udeležba skupnosti. Ocene obeh ocenje ‑
valcev kažejo, da pri nobenem pomisleku ni bilo 
dovolj razlogov za zavrnitev.
Na podlagi te preučitve je ocenjevalni odbor dodelil 
končno oceno, ki je upoštevala prednosti in slabosti 
zadevnega predloga, kot je razloženo tudi v odgo ‑
voru Komisije na točko 16 zgoraj.– inovacije, uvedene z novim programom sodelo ‑
vanja na področju energije, in sicer pobuda za 
financiranje elektrifikacije – ElectriFI, ki je bila 
pripravljena skupaj s ponudniki financiranja 
za industrijo in razvoj, njen cilj pa je izboljšati 
izvedljivost, trajnost in uporabo podpore EU za 
dostop do trajnostne energije za revne.
Uvod
04
Od leta 2011 so bile celovite smernice energetske 
politike EU za razvoj zagotovljene prek navodil, 
vključenih v „agendo za spremembe“, ki energijo 
opredeljuje kot ključno gonilo vključujoče in trajno ‑
stne rasti.
05
Oblikovanje Energetskega sklada je Komisiji omo ‑
gočilo, da v okviru njenega razvojnega sodelova ‑
nja prvič v večjem obsegu obravnava vprašanje 
dostopa do energije glede na ogromne potrebe 
v državah v razvoju (na podlagi Mednarodne agen ‑
cije za energijo 48 milijard USD letno).
Opažanja
Komisija je temeljito preučila prednosti in slabosti 
vsakega projektnega predloga, predloženega 
v okviru Energetskega sklada, in najprej podprla 
najboljše predloge, ki so močno presegli splošne 
standarde kakovosti, določene v smernicah vsakega 
razpisa.
Kljub dejstvu, da določena tveganja in pomanj ‑
kljivosti vedno obstajajo, mora Komisija razmisliti 
o podpori inovativnih in ambicioznih projektov, 
izbranih v skladu z ustreznimi pravili in postopki, da 
se dosežejo splošni cilji vsakega razpisa za zbiranje 
predlogov.
Odgovori Komisije 48
22 (a)
Ob odkritju kakršnih koli težav glede kakovosti 
poročanja je Komisija sprejela ustrezne ukrepe za 
njihovo reševanje, med drugim je upravičencem 
dala predloge za vmesna in končna opisna poročila 
ter za finančna poročila. Zmožnost zagotavljanja 
kakovostnih poročil se dejansko razlikuje od enega 
upravičenca do drugega, zato so bili pogodbi 
o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru Ener ‑
getskega sklada II priloženi modeli za opisna in 
finančna poročila.
22 (b)
Glej odgovor Komisije na odstavek 22(a).
22 (c)
Glej odgovor Komisije na odstavek 22(a).
23
Komisija je ustrezno podaljšala pogodbo s svetoval ‑
nim podjetjem, da bi zagotovila primerne storitve 
spremljanja za tekoče projekte Energetskega sklada 
in za projekte, izbrane v zadnjih dveh razpisih 
Energetskega sklada II za elektrifikacijo podeželja in 
izboljšanje razmer.
24
Standardizirani pregled, ki ga je opravil en subjekt, 
je bil koristen za uskladitev in do neke mere izbolj ‑
šanje poročanja izvedbenih partnerjev, pogodba 
s svetovalnim podjetjem pa lahko zagotovi 
sredstva, da se na podlagi njihovih poročil infor ‑
macije preverjajo na kraju samem. Komisija je zato 
sprejela potrebne ukrepe in podaljšala pogodbo 
s svetovalnim podjetjem na način, ki po potrebi 
zagotavlja storitve spremljanja za projekte v obliki 
misij v posameznih državah.
Vendar delegacije EU ohranijo pooblastila, da od 
upravičencev do nepovratnih sredstev iz Energet ‑
skega sklada zahtevajo izvajanje ustreznih pripo ‑
ročil, v skladu z določbami zadevnih sporazumov 
o nepovratnih sredstvih. Teh pooblastil ne morejo 
prenesti na svetovalno podjetje.16 (b)
Kot je zgoraj razloženo, je ocenjevalni odbor v edin ‑
stvenem položaju, ker ima v nasprotju s posamez ‑ 
nimi ocenjevalci pregled nad vsemi predlogi, 
predloženimi v okviru razpisa, in nad prednostmi 
vsakega posameznega predloga glede na merila, 
določena v smernicah razpisa.
Odgovorni ocenjevalni odbor je zaključil tretjo 
in zadnjo oceno za štiri projekte, ki jih je navedlo 
Sodišče, in meni, da za ugotovljena tveganja in 
pomanjkljivosti obstajajo ustrezni in sprejemljivi 
blažilni ukrepi.
17
Projekti, ki jih je navedlo Sodišče, niso izpolnili 
zastavljenih ciljev zlasti zaradi neugodnih zuna ‑
njih dejavnikov, ki jih ni bilo mogoče nadzorovati 
(med drugim tržnih pogojev, tehnološkega razvoja, 
naravnih razmer itd.).
18
V zvezi s tem je Komisija poudarila pomen izboljšav 
v poznejšem razpisu za zbiranje predlogov v okviru 
Energetskega sklada II, za katerega je bilo treba sku ‑
paj s predlogom predložiti študijo izvedljivosti.
Komisija je projekte spremljala z različnimi razpolož ‑ 
ljivimi orodji in na različne možne načine, vključno 
z vzpostavitvijo trajne strukture za spremljanje. 
V nekaterih posebnih primerih bi se lahko spremlja ‑
nje na terenu okrepilo.
Kakovost poročil izvajalskih partnerjev ni bila enaka, 
saj je bila odvisna od različnih zmožnosti poročanja 
upravičencev.
Odgovori Komisije 49
28
Redni obiski na kraju samem so, kjer so mogoči, 
ključni za spremljanjem projekta med njego ‑
vim izvajanjem in po zaključku. Delegacije lahko 
spremljajo projekte na različne načine, vključno 
z nadzorom na daljavo na podlagi poročil, s tele ‑
konferencami, pisarniškim delom, izmenjavami 
z upravičenci itd. Pogostost obiskov na kraju samem 
je med drugim odvisna od delovne obremenitve, 
lokacije projekta in dostopnosti, vprašanj varnosti, 
razpoložljivih virov itd. Seveda lahko samo vodja 
delegacije izbere najprimernejši način za nadzor/
spremljanje projekta za vsak primer in določi, če/
kako bodo uradniki določene delegacije EU opravili 
redne obiske projekta Energetskega sklada, saj ima 
celoten pregled nad nalogami, ki jih morajo opraviti 
delegacije in nad tem, katere naloge je treba obrav ‑
navati prednostno, pri čemer upošteva kadrovske 
razmere in različne ovire.
29
Sistem v rezultate usmerjenega spremljanja je le 
eno od orodij, ki so na voljo za spremljanje projekta 
in ki ga je Komisija ustrezno uporabila poleg vseh 
drugih orodij za spremljanje, vključno s funkcijo 
stalnega spremljanja v okviru Energetskega sklada, 
ki je bila na voljo na podlagi pogodbe za opravlja ‑
nje storitev s svetovalnim podjetjem.
29 (a)
Čeprav je bil projekt, ki ga je navedlo Sodišče, vklju ‑
čen v sistem v rezultate usmerjenega spremljanja 
šele leta 2013, je delegacija EU v Tanzaniji zaradi 
rednih izmenjav in dopisov vedno poznala njegovo 
stanje in je sprejemala ukrepe za njegovo izboljša ‑
nje. Na primer, poleg pogodbeno določenih vme ‑
snih poročil so izvedbeni partnerji v okviru projekta 
pripravili polletna „notranja poročila o sprem ‑ 
ljanju“ v skladu s prakso, ki jo je za okrepitev nad ‑
zora uvedla delegacija iz leta 2012. Delegacija je 
redno spremljala projekt in zagotavljala podporo za 
poenostavitev rešitev.25
Za nekatere projekte vmesni pregled ni bil 
opravljen, ker ni bilo izvedenih dovolj dejavnosti.
Komisija je uporabila vse razpoložljive instrumente, 
da bi podprla izvajanje projektov in sprejela ustrez ‑ 
ne ukrepe v okviru pogodbenih pravil.
Radikalne spremembe projektnih dejavnosti 
namreč niso v skladu s pravili pogodbe, ki določajo 
med drugim, da „namen ali učinek sprememb ne 
smejo biti spremembe pogodbe, ki bi vzbudile 
dvome o sklepu o dodelitvi nepovratnih sredstev 
ali bi bile v nasprotju z načelom enake obravnave 
prosilcev“.
26
Zadevna priporočila za izboljšanje kakovosti poro ‑
čanja o projektih so bila upoštevana pri oblikovanju 
poznejših razpisov v okviru Energetskega sklada II.
27
Komisija in strokovnjaki za spremljanje (v okviru 
njihove pogodbe) so ob več priložnostih zahtevali 
dodatne informacije ali pojasnila. Če teh informa ‑
cij niso prejeli, so bila v skladu s pogodbo plačila 
odložena.
Možnost prekinitve pogodbe velja za drastičen 
ukrep, ki lahko povzroči izgubo pomembnih že 
izvedenih naložb in prizadevanj, in se izvede samo, 
kadar vse ostale možnosti propadejo, pri čemer se 
upošteva temeljni interes končnih upravičencev in 
načelo dobrega finančnega poslovodenja.
Odgovori Komisije 50
36
Štirje projekti, ki jih je preučilo Sodišče, niso dosegli 
večine pričakovanih rezultatov zaradi težav z zmo ‑
gljivostjo upravičencev in neugodnih okoliščin, ki 
so vplivale na začetno zasnovo projektov in zaradi 
katerih so bili vsakršni predvideni ukrepi za zmanj ‑
šanje tveganja neučinkoviti.
Komisija ugotavlja, da določene stopnje problemov, 
povezanih z zmogljivostjo, ni mogoče izključiti, 
zlasti kadar so ciljno usmerjeni projekti inovativni 
in ambiciozni, medtem ko so upravičenci revni. 
V takšnih razmerah ni mogoče pričakovati popolnih 
projektov.
36 (c)
Ocena projekta je bila opravljena po veljavnem 
postopku, v katerem se je sodelovanje zasebnega 
sektorja štelo za pozitiven vpliv na zagotavljanje 
trajnosti projektov.29 (b)
Projekt ni bil predlagan za vključitev na sezname 
sistema v rezultate usmerjenega spremljanja za leti 
2010 in 2011, ker v tistem času ni bilo ustreznega 
napredka. Čeprav je bil leta 2012 najprej podan 
predlog, da se projekt vključi na seznam sistema 
v rezultate usmerjenega spremljanja, je bilo nato 
določeno, da se ga ne obdrži na seznamu, ker se na 
terenu še vedno ni izvajalo dovolj dejavnosti, poleg 
tega pa je bil po podaljšanju obdobja izvajanja za 
24 mesecev vmesni pregled že načrtovan za začetek 
leta 2012.
30
Kot je pojasnjeno v točki 27 zgoraj, se možnost 
odpovedi pogodbe upošteva, kadar nobena druga 
možnost ni mogoča. Službe, ki so pristojne za  
spremljanje izvajanja dveh projektov, ki jih je 
navedlo Sodišče, še niso dokazale, da je bilo v pri ‑
meru teh projektov tako in da jih ni več mogoče 
izvajati na noben drugi način.
30 (a)
Delegacija, ki je odgovorna za projekt, je ob upo ‑
števanju morebitnih popravnih ukrepov odločila, da 
zmanjšanje geografskega obsega projekta ne bi bila 
najboljša izbira.
31
Delegacija v Mozambiku je vedno poznala težave 
projekta. Na področjih, ki so v lokalnem kontekstu 
razmeroma nova, je inovativne projekte težko 
začeti. Sčasoma pa je postalo vse bolj jasno, da cilji 
programa ne bodo izpolnjeni, zato je delegacija 
skušala na več načinov poiskati ustrezne rešitve. 
Potekale so razprave o številnih predlogih za reše ‑
vanje problemov projekta, vendar se nobena od 
predlaganih rešitev ni zdela uresničljiva in projekt 
je bilo treba zaključiti. Delegacija je obisk na terenu 
(za poslovanje, finance in pogodbe) opravila aprila 
2015 in zatem odločila, da se projekt zaključi.
75 % projektov, ki jih je preučilo Sodišče, je že 
doseglo ali celo preseglo pričakovane rezultate.
Odgovori Komisije 51
Tveganja in pomanjkljivosti, ki so bili ugotovljeni 
v ocenjenih predlogih, je pristojni ocenjevalni 
odbor ustrezno obravnaval ob upoštevanju ustrez ‑
nih blažilnih ukrepov, ki so jih predlagali zadevni 
prosilci, preden je dodelil končno število točk, ki na 
podlagi meril, ciljev in prednostnih nalog, določenih 
v smernicah za razpis, določajo razvrstitev vsakega 
predloga na jasen in objektiven način.
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo in je sprejela ustre ‑
zne ukrepe.
(i) V skladu s predlogami PRAG 2014 ima ocena 
zasnove ukrepa ključno vlogo pri ocenjevanju 
predlogov. Od 50 možnih točk za konceptualni 
dokument je 10 točk povezanih z zasnovo ukrepa. 
Zato bodo v večini primerov projekti s pomemb ‑
nimi slabostmi v zasnovi izključeni iz predloga že 
na stopnji idejne zasnove.
(ii) Zmogljivost prosilcev za izvedbo ukrepa se oce ‑
njuje na stopnji polne prijave. Pred kratkim je bila 
ocena operativne zmogljivosti razširjena na sopro ‑ 
silce in povezane subjekte. Zaradi pomembno ‑ 
sti tega vidika je Komisija uvedla najnižji prag za 
PRAG 2014, ki določa, da morajo prosilci doseči 
najmanj 12 od 20 možnih točk za zmogljivost, 
da bodo obravnavani za dodelitev nepovratnih 
sredstev
43
Komisija je projekte spremljala z različnimi razpolo ‑
žljivimi orodji in na različne možne načine, vključno 
z vzpostavitvijo trajne strukture za spremljanje.
Na splošno je Komisija zagotovila tesno spremlja ‑
nje v najbolj kritičnih fazah izvajanja ter čim bolj 
poenostavila rešitve in popravljalne ukrepe v skladu 
z veljavnimi pravili in postopki. V nekaterih poseb ‑
nih primerih bi se lahko spremljanje na terenu 
okrepilo.Zaključki in priporočila
41
Komisija pozdravlja poročilo Sodišča. Oblikovanje 
Energetskega sklada je Komisiji omogočilo, da 
v okviru njenega razvojnega sodelovanja prvič 
v večjem obsegu obravnava vprašanje dostopa do 
energije glede na ogromne potrebe (48 milijard 
USD letno) v državah v razvoju2. Komisija uporab ‑
lja Energetski sklad učinkovito, poleg tega, kot je 
razvidno iz poročila Sodišča, je bila večina pregle ‑
danih projektov uspešnih ter imajo dobre možnosti 
za trajnost. To je izreden dosežek glede na težke 
razmere, v katerih je treba vzpostaviti razvojno 
sodelovanje. Samo četrtina pregledanih projektov 
ni dosegla pričakovanih rezultatov. Do neke mere je 
to posledica neugodnih okoliščin, ki so vplivale na 
prvotno zasnovo projektov in zaradi katerih je bilo 
predvideno zmanjševanje tveganja neučinkovito. 
Komisija se tudi zaveda, da so nekatere izboljšave 
možne, zlasti kar zadeva njeno spremljanje pro ‑
jektov na terenu. Komisija je že sprejela nekatere 
ukrepe in bo zagotovila nadaljnje izboljšave, kot je 
predlagalo Sodišče.
42
Komisija je strogo in dosledno upoštevala pravila in 
izvajala postopke, ki urejajo razpis za zbiranje pred ‑ 
logov, ter je dodelila podporo dobro prednostno 
razvrščenim projektom.
Ocenjevalni odbor je poznal tveganja in pomanj ‑
kljivosti vsakega predloga. V okviru Energetskega 
sklada, ki je med drugim namenjen spodbujanju 
inovacij, hkrati pa se sooča z izzivi zagotavljanja 
trajnostnih in dostopnih energetskih storitev za 
revne, so bili tveganja in pomanjkljivosti projektov 
dejansko pričakovani.
2  Poročilo Mednarodne agencije za energijo „Energija za vse: 
financiranje dostopa za revne“, poseben izvleček iz poročila 
World Energy Outlook, IEA, 2011.
Odgovori Komisije 52
44
Samo četrtina pregledanih projektov še ni dosegla 
pričakovanih rezultatov, predvsem zaradi težav, 
povezanih z zmogljivostjo upravičencev ali neugod ‑
nimi okoliščinami, ki so vplivale na začetno zasnovo 
projektov in zaradi katerih so bili vsakršni predvi ‑
deni ukrepi za zmanjšanje tveganja neučinkoviti.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo.
Koristno bi bilo oceniti morebitno stalno potrebo 
po tehnični pomoči, da se po preteku financiranja 
iz Energetskega sklada določijo možne zahteve 
za podporo. V okviru sedanjega programa Ener ‑
getskega sklada ne bo mogoče povečati prvotno 
določenega zneska za dodelitev nepovratnih 
sredstev. Kljub temu bo Komisija preučila, kako 
bi bilo mogoče to obravnavati, da se konsolidira 
vrednost izvedene naložbe. Komisija bo poleg tega 
preučila, kako naj se priporočilo uporabi v novih in 
inovativnih programih, kot je pobuda za financira ‑
nje elektrifikacije  – ElectriFI.43 (a)
Komisija je obravnavala pomanjkljivosti poročanja 
glede na vsako posamezno pogodbo in pripravila 
tudi izboljšane predloge za vmesna in končna opi ‑
sna poročila ter finančna poročila.
43 (b)
Komisija je zagotovila tesno spremljanje z obiski na 
kraju samem ter prek različnih načinov spremlja ‑
nja projektov vključno z nadzorom na daljavo na 
podlagi poročil, s telekonferencami, pisarniškim 
delom itd. Pogostost obiskov na kraju samem je 
odvisna od delovne obremenitve, lokacije projekta 
in dostopnosti, vprašanj varnosti in razpoložljivih 
virov. Samo vodja delegacije lahko odloči, ali se bo 
v okviru projekta Energetskega sklada opravil reden 
obisk ali ne, saj ima celoten pregled nad nalogami, 
ki jih morajo opraviti delegacije in nad tem, katere 
naloge je treba obravnavati prednostno, pri čemer 
upošteva kadrovske razmere in različne ovire.
Sistem v rezultate usmerjenega spremljanja je samo 
eno od orodij, ki so na voljo za spremljanje projek ‑
tov, za projekte, ki niso predmet obiskov v okviru 
sistema v rezultate usmerjenega spremljanja, pa so 
bili vzpostavljeni drugi načini spremljanja.
43 (c)
Komisija si je vedno prizadevala, da bi podpirala 
uspešno izvajanje projektov ter (skupaj z upravi ‑
čenci po pogodbi o dodelitvi nepovratnih sredstev) 
iskala rešitve za premagovanje težav. Prekinitev 
pogodbe o nepovratnih sredstvih v tem smislu velja 
za zadnjo možnost, ki se uporabi, da se ne ogro ‑
zijo naložbe/prizadevanja in morebitne koristi za 
končne upravičence v okviru Energetskega sklada.
Priporočilo 2 - Skupni odgovor 
Komisije na točke od (i) do (v)
Komisija sprejema to priporočilo. V zvezi s krepit ‑
vijo spremljanja projektov obstajajo možnosti za 
izboljšave. To je Komisija redno obravnavala in bo 
razmišljala o dodatnih ukrepih, ki bodo omogočili 
delegacijam, da okrepijo spremljanje projektov, pri 
čemer se bodo upoštevale tudi njihove finančne in 
kadrovske omejitve.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Leta 2004 skoraj dve milijardi ljudi nista imeli dostopa do 
ustreznih, cenovno dostopnih in trajnostnih energetskih 
storitev, ki so ključne za doseganje trdnega napredka pri 
uresničevanju razvojnih ciljev. Cilj Energetskega sklada 
AKP -EU, ki je bil ustanovljen junija 2005, je spodbujati dostop 
do sodobnih energetskih storitev za revne na podeželskih in 
primestnih območjih z močno geografsko osredotočenostjo 
na Podsaharsko Afriko in energijo iz obnovljivih virov. 
Sodišče je v tem poročilu prišlo do zaključka, da je bila 
Komisija pri uporabi Energetskega sklada AKP -EU za 
povečanje dostopa do energije iz obnovljivih virov za revne 
v vzhodni Afriki večinoma uspešna, vendar bi bila lahko še 
bolj. Izreklo je več priporočil o večji strogosti pri izbiri 
projektov, krepitvi njihovega spremljanja in povečanju 
njihovih možnosti za trajnost.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE