SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.6.2010 
SEC(2010) 746 kon č. 
  
Predlog 
SKLEP SVETA 
  
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Finskem  
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. UPORABA PAKTA ZA STABILNOST IN RAST V SEDANJIH KRIZNIH RAZMERAH  
Trenutno se številne države EU soo čajo z javnofinan čnim primanjkljajem, ki presega 
referenčno vrednost 3 % BDP, dolo čeno v Pogodbi. Pogosto izrazito pove čanje primanjkljaja 
in dolga je treba obravnavati ob upoštev anju doslej najhujše svetovne finan čne krize in upada 
gospodarske rasti v obdobju 2008/2009. Pri tem je pomembnih ve č dejavnikov. Prvi č, upad 
gospodarske rasti povzro ča zmanjševanje dav čnih prihodkov in pove čevanje odhodkov za 
socialne prejemke (npr. nadomestila za brezposelnost). Drugi č, Komisija se zaveda, da so v 
sedanjih izrednih gospodarskih razmerah prora čunske politike pomembne, zato je novembra 
2008 v evropskem na črtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra potrdil Evropski svet, 
predlagala fiskalno spodbudo. Na črt podrobno pojasnjuje, da bi morala biti spodbuda 
pravočasna, ciljno usmerjena in za časna ter prilagojena vzdržnos ti javnih financ posameznih 
držav članic in njihovemu konkuren čnemu položaju ter da bi se morala po izboljšanju 
gospodarskega položaja opustiti. Ve č držav je sprejelo tudi ukrepe za stabilizacijo finan čnega 
sektorja, od katerih nekateri vplivajo na  višino dolga ali pomenijo tveganje ve čjega 
primanjkljaja in dolga v prihodnosti, čeprav bi se del stroškov državne podpore v prihodnosti 
lahko povrnil. 
V skladu s Paktom za stabilnost in rast mora Komisija za četi postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, če primanjkljaj države članice preseže referen čno vrednost 3 % BDP. Namen 
sprememb Pakta za stabilnost in rast, uvedenih le ta 2005, je bil zagotoviti, da se v vseh fazah 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva gospodarsko in prora čunsko 
ozadje. Na ta na čin Pakt za stabilnost in rast zagotav lja okvir, ki podpira vladne politike za 
hitro ponovno vzpostavitev trdnega prora čunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere in tako zagotavlja dolgoro čno vzdržnost javnih financ. 
2. DOSEDANJE FAZE V POSTOPKU V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM  
Člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije dolo ča postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Nadalje je opredeljen v Ur edbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in 
razjasnitvi izvajanj a postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem1, ki je del Pakta za 
stabilnost in rast. 
V skladu s členom 126(2) Pogodbe mora Komis ija spremljati upoštevanje prora čunske 
discipline na podlagi dveh meril: (a) ali razmerje med na črtovanim ali dejanskim 
javnofinan čnim primanjkljajem in bruto doma čim proizvodom (BDP) presega referen čno 
vrednost 3 % (razen če se ni to razmerje znatno in stalno zmanjševalo ter doseglo ravni blizu 
referenčne vrednosti oziroma če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, 
razmerje pa ostaja blizu referen čne vrednosti); ter (b) ali r azmerje med javnim dolgom in 
BDP presega referen čno vrednost 60 % (razen če se razmerje ne znižuje zadosti in ne 
približuje dovolj hitro referen čni vrednosti). 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. V poro čilu so upoštevane tudi „Specifikaci je izvajanja Pakta za stabilnost in 
rast ter smernice za obliko in vsebino programov za stabilnost in konvergen čnih programov“, ki jih je 
10. novembra 2009 potrdil Svet Ecofin in so na voljo na spletni strani: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
SL 3   SL V skladu s členom 126(3) mora Komisija pripraviti poro čilo, če država članica ne izpolnjuje 
zahtev enega ali obeh navedenih meril. To poro čilo mora upoštevati „tudi, ali javnofinan čni 
primanjkljaj presega državne investicijske odho dke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi 
srednjeročno gospodarsko in prora čunsko stanje države članice“. 
Komisija je 12. maja 2010 na podlagi podatkov, ki  so jih aprila 2010 predložili finski organi2, 
ter ob upoštevanju napovedi služb Ko misije iz pomladi 2010 sprejela poro čilo za Finsko v 
skladu s členom 126(3)3. 
Ekonomsko-finan čni odbor je nato [ 27. maja 2010] v skladu s členom 126(4) pripravil mnenje 
o poročilu Komisije. 
3. OBSTOJ ČEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA  
Po podatkih iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem se na črtuje, da bo 
javnofinan čni primanjkljaj Finske v letu 2010 dose gel 4,1 % BDP in tako presegel referen čno 
vrednost 3 % BDP. Komisija je v poro čilu po členu 126(3) menila, da na črtovani primanjkljaj 
ni bil blizu referen čne vrednosti 3 % BDP. Tretji rebalans prora čuna, ki ga je ministrstvo za 
finance parlamentu predložilo 14. maja  2010, nakazuje, da bi lahko bili dav čni prihodki v letu 
2010 za 0,5 % BDP višji od pri čakovanih, zlasti zaradi ve čjih prihodkov iz davkov na 
prihodke pravnih oseb. To kaže na tveganje, da  so trenutne napovedi glede javnih financ 
ocenjene prenizko, vendar ker te napovedi  niso bile celovito posodobljene, na črtovani 
primanjkljaj za leto 2010 ni bil uradno spremenj en, trenutna ocena pa  tako ostaja veljavna. 
Načrtovano preseganje referen čne vrednosti lahko velja za izjemno v smislu Pogodbe ter 
Pakta za stabilnost in rast. De jansko izhaja iz resnega upad a gospodarske rasti v smislu 
Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast ter uk repov spodbud, ki so bili  v skladu z evropskim 
načrtom za oživitev gospodarstva sprejeti kot odgovor na upad gos podarske rasti. Po napovedi 
služb Komisije iz pomladi 2010 naj bi se re alni BDP po zmanjšanju  za 7,8 % v letu 2009 v 
letu 2010 pove čal za 1,4 %. Poleg tega je mogo če oceniti, da je na črtovano preseganje 
referenčne vrednosti za časno. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 bo primanjkljaj v 
letu 2011 ob podpori napovedane oživit ve gospodarstva padel pod referen čno vrednost. 
Merilo glede primanjkljaja, dolo čeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
Po podatkih iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem bo bruto javni dolg v 
letu 2010 znašal 49,9 % BDP in  tako ostal pod referen čno vrednostjo 60 % BDP. V skladu z 
napovedjo služb Komisije iz pomladi 2010 bo razmerje dolga do BDP v letu 2010 znašalo 
50,5 %, v letu 2011 pa se bo pove čalo na 54,9 % BDP. Me rilo glede dolga, dolo čeno v 
Pogodbi, je izpolnjeno. 
V skladu z dolo čbami Pogodbe ter Pakta za stabilnost in  rast je Komisija v svojem poro čilu 
analizirala tudi „pomembne dejavnike“. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se ti dejavniki 
v fazah, ki vodijo do odlo čitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, lahko upoštevajo le, če 
                                                 
2 V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 morajo države članice dvakrat letno poro čati Komisiji o 
višini svojega na črtovanega in dejanskega javnofinan čnega primanjkljaja in javnega dolga. Najnovejše 
obvestilo Finske je na voljo na spletni strani: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Vsi dokumenti za Finsko, pov ezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
SL 4   SL primanjkljaj izpolnjuje dvojni pogo j, da ostaja blizu referen čne vrednosti in da je referen čna 
vrednost presežena za časno. V primeru Finske dvojni pogoj ni izpolnjen. Če pomembne 
dejavnike v tem primeru obravnavamo neodvis no od dvojnega pogoja, so  na podlagi dobrih 
rezultatov finske fiskalne politik e v celoti gledano sorazmerno ugodni. 
Mnenje Ekonomsko-finan čnega odbora v skladu s členom 126(4) Pogodbe je skladno z oceno 
poročila Komisije po členu 126(3). 
Komisija na podlagi svojega poro čila po členu 126(3) in mnenja Ekonomsko-finan čnega 
odbora po členu 126(4) meni, da na Finskem obstaja čezmerni primanjkljaj. To mnenje, ki ga 
je Komisija sprejela [15. junija 2010 ], se naslovi na Svet v skladu s členom 126(5). Komisija 
Svetu predlaga, naj odlo či o tej zadevi v skladu s členom 126(6). Komisija poleg tega Svetu 
priporoča, da na Finsko naslovi priporo čilo z namenom, da se stanje čezmernega 
primanjkljaja odpravi, v skladu s členom 126(7). 
4. PRIPORO ČILA ZA ODPRAVO ČEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA  
V skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet v priporo čilu po 
členu 126(7) dolo čiti rok najve č šestih mesecev za sprejetje u činkovitih ukrepov s strani 
zadevne države članice ter rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki „se mora dose či v 
letu, ki sledi letu ugotovitve nje govega obstoja, razen v posebnih okoliš činah“. Iz člena 2(6) 
Uredbe izhaja, da je treba „pomembne dejavnike“, obravnavane v poro čilu Komisije po členu 
126(3) Pogodbe, upoštevati pri ugotavlj anju, ali obstajajo posebne okoliš čine. Člen 3(4) 
Uredbe dolo ča: „Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz priporo čila, 
Svet v priporo čilu zahteva, da država članica doseže minimalno letno izboljšanje, pri čemer je 
merilo 0,5 % BDP in so izlo čeni vplivi konjunkture ter enkratnih in za časnih ukrepov“. 
V primeru Finske so se pomembni dejavniki, kakor so pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) 
št. 1467/97 in prou čeni v poro čilu Komisije iz člena 124(3), šteli za ugodn e. Vendar ne kažejo 
na obstoj posebnih okoliš čin, ki bi dovoljevale odstopanja od predpisanega roka za odpravo 
primanjkljaja. Predvsem bo po napovedih sl užb Komisije iz pomladi 2010 javnofinan čni 
primanjkljaj ob predpostavki nespremenjenih  politik že v letu 2011 padel nekoliko pod 
referenčno vrednost 3 %. V teh okoliš činah je primerno finskim or ganom dovoliti, da izvedejo 
fiskalne ukrepe v letu 2010 v skladu z na črtom, pri čemer morajo zagotoviti, da bo na črtovano 
preseganje 3-odstotne referen čne vrednosti ostalo nadzorovano in za časno. Organi naj 
določijo ukrepe, s katerimi bodo zagotovili, da se bo odprava primanjkljaja, ki je na črtovana 
za leto 2011, vzdrževala. 
Povečan nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je nujen glede na 
rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, bo zahteval redno in pravo časno spremljanje 
napredka pri izvajanju strategije fisk alne konsolidacije za zagotovitev odprave čezmernega 
primanjkljaja. V zvezi s tem bi bilo v posodobitev programa Finske za stabilnost, ki bo pripravljena v letu 2011, primerno vklju čiti posebno poglavje o tem vprašanju. 
 
  
Primerjava klju čnih makroekonomskih in prora čunskih napovedi  
    2007 2008 2009 2010 2011 
Realni BDP  KOM pomlad 2010  4,9 1,2 –7,8 1,4 2,1 
SL 5   SL (sprememba v %)  Ministrstvo za finance, 
pomlad 2010  4,9 1,2 –7,8 1,1 2,1 
KOM pomlad 2010 1 5 4,1 –5 –4,6 –3,8 
Proizvodna vrzel 
(v % potencialnega BDP)  Ministrstvo za finance, 
pomlad 2010  / / / / / 
KOM pomlad 2010  5,2 4,2 –2,2 –3,8 –2,9 
Javnofinan čni saldo 
(v % BDP)  Ministrstvo za finance, 
pomlad 2010  5,2 4,1 –2,4 –4,2 –2,2 
KOM pomlad 2010  6,7 5,6 –1 –2,6 –1,7 
Primarni saldo 
(v % BDP)  Ministrstvo za finance, 
pomlad 2010  / / / / / 
KOM pomlad 2010  2,6 2,1 0,3 –1,4 –1 
Ciklično prilagojeni saldo 
(v % BDP)  Ministrstvo za finance, 
pomlad 2010  / / / / / 
KOM pomlad 2010  2,6 2,1 0,4 –1,3 –1 
Strukturni saldo2 
(v % BDP)  Ministrstvo za finance, 
pomlad 2010  / / / / / 
KOM pomlad 2010  35,2 34,2 44 50,5 54,9 
Bruto javni dolg 
(v % BDP)  Ministrstvo za finance, 
pomlad 2010  35,2 34,2 44 49,9 51,7 
Opombe :       
1 Na podlagi ocenjene potencialne ra sti v višini 2,2 %, 2,1 %, 1,1 %, 1,0 % oziroma 1,3 % v obdobju 2007–2011.  
2 Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov. Na podlagi napoved i služb Komisije iz pomladi 
2010 so enkratni in drugi za časni ukrepi za leto 2009 navedeni v višini 0,1 % BDP, za leto 2010 pa 0,2 % BDP (obakrat 
povečanje primanjkljaja) . 
              
Vir:       
Napoved ministrstva za finance iz pomladi 2010; napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 (KOM); izra čuni služb 
Komisije.  
SL 6   SL  
Predlog 
SKLEP SVETA 
  
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Finskem 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(6) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Finska, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije se države članice 
izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju. 
(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju  zdravih javnih financ kot sredstvu za 
izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva k 
ustvarjanju delovnih mest. 
(3) Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 Pogodbe, kot je pojasnjen 
v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem
4 (ki je del Pakta za stabilnost in rast), dolo ča odločitev o 
obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne dolo čbe glede izvajanja 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 479/20095 
določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo dolo čb navedenega protokola.  
(4) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast  prenovljen, da bi se okrepili njegova 
učinkovitost in gospodarski te melji ter ohranila dolgoro čna vzdržnost javnih financ. 
Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta 
način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro 
ponovno vzpostavitev trdnih prora čunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere. 
                                                 
4 UL L 209, 2.8.1997, str. 6.  
5 UL L 145, 10.6.2009, str. 1.  
SL 7   SL (5) V skladu s členom 126(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, 
da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali bi do njega lahko prišlo. Komisija 
je na podlagi svojega poro čila po členu 126(3) in mnenja Ekonomsko-finan čnega 
odbora po členu 126(4) ugotovila, da na Finskem obstaja čezmerni primanjkljaj. 
Komisija je zato [15. junija 2010] Svetu pr edložila zadevno mnenje v zvezi s Finsko6. 
(6) V skladu s členom 126(6) Pogodbe Svet upošteva mo rebitne pripombe, ki jih želi 
predložiti zadevna država članica, preden po opravlj eni celoviti oceni odlo či, ali 
čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Fins ke je Svet na podlag i te celovite ocene 
ugotovil naslednje. 
(7) Po podatkih, ki so jih finski organi sporo čili aprila 2010, bo na črtovani javnofinan čni 
primanjkljaj Finske v letu 2010 dosegel 4,1 % BDP in tako presegel referen čno 
vrednost 3 % BDP. Čeprav tretji rebalans prora čuna, ki ga je ministrstvo za finance 
parlamentu predložilo 14. maja 2010, nakazuje, da bi lahko bili dav čni prihodki v letu 
2010 večji od pri čakovanih, na črtovani primanjkljaj ni bil uradno spremenjen. 
Načrtovani primanjkljaj ni blizu referen čne vrednosti 3 % BDP, vendar na črtovano 
preseganje referen čne vrednosti lahko ve lja za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za 
stabilnost in rast. Je predvsem posledica resnega upada gospodarske rasti v smislu 
Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega je mogo če oceniti, da je na črtovano 
preseganje referen čne vrednosti za časno. Po napovedi služb Ko misije iz pomladi 2010 
bo primanjkljaj v letu 2011 ob podpori napove dane oživitve gospodarstva padel pod 
referenčno vrednost. Merilo glede primanjkljaja, dolo čeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
(8) Po podatkih, ki so jih finski organi sporo čili aprila 2010, bruto javni dolg ostaja precej 
pod referen čno vrednostjo 60 % BDP in za leto 2010 znaša 49,9 % BDP. Napoved 
služb Komisije iz pomladi 2010 kaže, da bo razmerje dolga do BDP v letu 2010 znašalo 50,5 %, v letu 2011 pa se bo pove čalo na 54,9 % BDP, tako da bo še vedno 
pod referen čno vrednostjo 60 % BDP. Merilo glede dolga, dolo čeno v Pogodbi, je 
izpolnjeno. 
(9) V skladu s členom 2(4) Uredbe Sveta (ES) št . 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v 
fazah, ki vodijo do odlo čitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s 
členom 126(6), lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da 
primanjkljaj ostaja blizu referen čne vrednosti in da je referen čna vrednost presežena 
začasno. V primeru Finske ta dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v fazah, ki vodijo do te 
odločitve, pomembni dejavni ki niso upoštevani – 
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: 
Člen 1 
Iz celovite ocene sledi, da na Finskem obstaja čezmerni primanjkljaj. 
                                                 
6 Vsi dokumenti za Finsko, pov ezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
SL 8   SL Člen 2 
Ta sklep je naslovlje n na Republiko Finsko. 
V Bruslju,   
 Za Svet 
 Predsednik  […]