SPOROČILO KOMISIJE

Mehanizmi upravljanja in spodbujanja za uvedbo programa SESAR, tehnološkega stebra enotnega evropskega neba.

Uvod

Program raziskav o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR – Single European Sky ATM[1] Research Programme) je tehnološki steber enotnega evropskega neba (SES – Single European Sky). SES je ambiciozna pobuda, ki jo je sprožila Evropska Komisija leta 2004, da bi reformirala evropsko upravljanje zračnega prometa (ATM) s pristopom, ki vključuje vse komponente evropskega sistema zračnega prometa. Ta reforma upravljanja zračnega prometa prispeva k doseganju ciljev za letalstvo, opisanih v beli knjigi o prometu[2] in v poročilu Pot leta 2050 (Flight Path 2050)[3]. SESAR prispeva k izvajanju enotnega evropskega neba (SES) z razvijanjem tehnologij in postopkov za sistem upravljanja zračnega prometa nove generacije, zmožen povečati zmogljivost s potrojitvijo sedanjih zmogljivosti ob hkratnem desetkratnem povečanju varnosti, pri čemer bi se stroški za letalske prevoznike zmanjšali za 50 %, učinek zračnega prometa na okolje za vsak polet pa zmanjšal za 10 % (cilji SES glede zmogljivosti).

Srce programa SESAR je evropski osrednji načrt za ATM (European ATM Master plan)[4] (v nadaljnjem besedilu: osrednji načrt), sodelovalni okvir, ki povezuje vse pomembne zainteresirane strani. Prvič so vsi akterji v letalstvu vključeni v opredeljevanje, razvoj in uvedbo vseevropskega projekta posodabljanja ATM. Danes je program v fazi razvoja, upravlja pa ga Skupno podjetje SESAR [5] (SJU – SESAR Joint Undertaking), javno-zasebno partnerstvo (PPP – Public Private Partnership), ki ima 17 članov in več kot 80 udeležencev iz tretjih držav.

V skladu z osrednjim načrtom bo uvedba programa SESAR zahtevala naložbo v skupni vrednosti več kot 30 milijard EUR, vendar bo za Evropo pomenila pomembno gospodarsko korist in izboljšanje varnosti ter kakovosti storitev in okolja. Vendar so te koristi izjemno odvisne od zmogljivosti zainteresiranih strani za pravočasno in sinhronizirano uvedbo (Preglednica 1).

Preglednica 1[6]

SESAR uveden v skladu z osrednjim načrtom | Učinek v primeru uvedbe, zakasnjene za 10 let | Učinek v primeru nesihronizirane uvedbe |

Skupni učinek na BDP EU | 419 milijard EUR | -30% | -28% |

Število ustvarjenih delovnih mest | 328 000 | -58% | -22% |

Količina prihranjenega CO2 | 50 milijonov ton | -110% | -70% |

Uvedba tehnologij in postopkov SES je naravna posledica njihovega razvoja in validacije s strani SJU. Marca 2009 je Svet zaprosil Komisijo, da predloži predloge za pripravo faze uvedbe programa SESAR in prehod na to fazo, pri čemer naj se osredotoči na upravljanje in ustrezne mehanizme financiranja. Predhodna ocena služb Komisije glede ciljev uvedbe programa SESAR in izzivov je bila objavljena v delovnem dokumentu služb Komisije, izdanem decembra 2010[7]. Na tej podlagi je delovna skupina na visoki ravni izvedla podrobnejše postopke ocenjevanja in posvetovanja; predsedovala ji je Komisija, sestavljali pa so jo visoki uradniki iz Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA – European Aviation Safety Agency), Evropske organizacije za varnost zračne plovbe (Eurocontrol) ter SJU, pri čemer je pomagala skupina strokovnjakov, ki zastopajo širok krog zainteresiranih strani. Na podlagi sklepov delovne skupine na visoki ravni in strokovne skupine[8], rezultatov ostalih posvetovanj, delavnic in spontanih prispevkov zainteresiranih strani je Komisija razvila naslednji temeljni pristop:

1. uvedba programa SESAR se mora osredotočati na zmogljivosti;

2. le pravočasna uvedba programa SESAR, s sinhroniziranjem in usklajevanjem uvedbenih dejavnosti, bo omogočila dosego ciljev SES glede zmogljivosti in splošne gospodarske koristi, ki se pričakujejo od posodobitve ATM;

3. Komisija mora:

4. vzpostaviti učinkovito upravljanje uvedbe z ustreznimi spodbujevalnimi mehanizmi ob uporabi obstoječega okvira SES in obstoječih mehanizmov EU za financiranje;

5. dati potrebne pobude za ustvarjanje verodostojnosti v procesu uvedbe, pri čemer se spodbujajo zgodnje naložbe s strani zainteresiranih strani, tudi ob ustreznem upoštevanju potreb posebnih zainteresiranih strani, kot so vojaško, poslovno in splošno letalstvo;

6. Panoga[9], zlasti zainteresirane strani, ki investirajo v uvedbo programa SESAR, ima osrednjo vlogo pri usklajevanju in sinhroniziranju dejavnosti uvedbe pod političnim nadzorom EU.

To sporočilo opisuje glavne elemente, ki jih predlaga Komisija za vzpostavitev mehanizmov upravljanja in spodbujanja za uvedbo programa SESAR, in akcijski načrt za njihovo izvajanje od leta 2012 naprej.

PRIPRAVA UVEDBE PROGRAMA SESAR

Gradnja na podlagi okvira SES

Mehanizmi upravljanja in spodbujanja uvedbe se bodo gradili na podlagi obstoječih instrumentov[10] SES:

7. odbor za enotno nebo[11] in posvetovalni organ panoge[12] zagotavljata širok posvetovalni proces za države članice EU in za panogo;

8. sheme glede zmogljivosti[13] in zaračunavanja[14] zagotavljajo zainteresiranim stranem glavne mehanizme za uskladitev njihovih investicijskih načrtov z osrednjim načrtom;

9. pravila za izvajanje interoperabilnosti so uveljavitveni mehanizmi za zagotavljanje uvedbe bistvenih elementov, ki omogočajo zmogljivost;

10. funkcionalni bloki zračnega prostora so sredstvo za regionalno sinhronizacijo uvedbe in za skupno nabavo;

11. osrednji načrt je dogovorjeni načrt, ki povezuje raziskave in razvoj (R&D – research and development) s scenariji uvedbe, da bi dosegli cilje zmogljivosti, kar vključuje tudi regulativne in standardizacijske načrte ter določitev bistvenih uvedb;

12. Eurocontrol, zlasti prek svojega direktorata Enotno nebo, pomaga Komisiji pri opravljanju njene naloge regulatorja EU;

13. upravljavec omrežja je odgovoren za zagotavljanje doseganja ciljev zmogljivosti omrežja in je pristojen za usklajevanje uvedb, povezanih z zmogljivostjo omrežja, ob hkratnem upoštevanju strateškega načrta omrežja[15];

14. organ za oceno uspešnosti pomaga Komisiji pri določanju prednostnih nalog in spremljanju uvedb prek njihovega učinka na zmogljivost ter opredeljevanju prihodnjih ciljev zmogljivosti na podlagi načrtovanih tehnoloških izboljšav;

15. skupno podjetje SESAR (SJU) je odgovorno za upoštevanje in izvajanje osrednjega načrta, ki povezuje scenarije raziskav in razvoja ter uvedbe, združuje tehnične kompetence in zmožnost upravljanja obsežnih programov ter hkrati varuje javni interes in dosega udeležbo zainteresiranih strani;

16. EASA ima bistveno vlogo pri določanju predpisov, nadzoru in spodbujanju varnosti ter pomaga Komisiji pri vprašanjih certificiranja in interoperabilnosti;

17. nacionalni nadzorni organi so odgovorni za nadzor varnosti in certifikacijo izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa (ANSP – air navigation service providers) ter spremljanje njihovega upoštevanja Uredbe o izvajanju služb SES[16] in sorodnih skupnih zahtev za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa ter uporabe zaščitnih ukrepov v skladu z uredbo o interoperabilnosti[17];

18. posvetovalna strokovna skupina za socialno razsežnost SES[18] ima svetovalno vlogo glede vseh ukrepov, ki imajo pomembne socialne učinke;

19. skupni projekti[19] so pomembno orodje za vzpostavitev mehanizmov upravljanja in sredstvo za dodeljevanje financiranja EU.

Posodabljanje osrednjega načrta

Osrednji načrt je v svoji sedanji obliki bistven instrument za ohranjanje popolne usmerjenosti raziskav in razvoja na področju upravljanja zračnega prometa v uvedbo. Moral bo bolje uskladiti predvidene scenarije uvedbe s pričakovanimi koristmi zmogljivosti, pri čemer jih bo uredil v usklajene uvedbene pakete in jasno določil tiste uvedbe, ki so bistvenega pomena za dosego ciljev zmogljivosti SES. Prav tako bo moral vključiti pojem „bloki gradniki“ („building blocks“)[20] Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO – International Civil Aviation Organisation) za zagotovitev interoperabilnosti programa SESAR z drugimi regionalnimi projekti posodabljanja upravljanja zračnega prometa .

Prehodne določbe glede usmerjanja

Prehod na prihodnje upravljanje je treba organizirati zdaj, da se prepreči zapoznela ali nesihronizirana uvedba v kritičnem obdobju pred vzpostavitvijo upravljanja uvedbe. Komisija je že vpostavila začasno priložnostno usmerjevalno skupino pod okriljem odbora za enotno nebo, da bi olajšala sinhroniziranje tekočih uvajalnih dejavnosti. Ta odbor se je odločil, da okrepi ta proces, tako da bi slednji postal prehodna usmerjevalna ureditev za uvedbo programa SESAR, hkrati pa bi bil poskusna ureditev za prihodnje upravljanje.

Olajševanje industrializacije

Uvedba programa SESAR obsega dve ločeni podfazi: industrializacija in izvajanje. Industrializacija sledi validaciji tehnologij s strani SJU in vsebuje standardizacijo, certificiranje in proizvodnjo v velikem obsegu, izvaja pa jo proizvodna industrija (proizvajalci opreme na tleh in opreme na krovu). Izvajanje obsega nabavo, nameščanje in začetek obratovanja opreme ter izvajanje postopkov, izvajajo pa ga uporabniki zračnega prostora, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa in letališča.

Skrbno načrtovanje industrializacije v osrednjem načrtu je bistvenega pomena za realistično načrtovanje uvedbe. Industrializacijo poganjajo odločitve proizvodne panoge, da trži validirane tehnologije programa SESAR, in življenjski ciklusi izdelkov za ATM. Zahteva pa tudi vzajemno sodelovanje z regulativnimi organizacijami[21] in organizacijami za standardizacijo[22]. Komisija lahko olajša procese certifikacije in standardizacije z neprekinjeno finančno podporo organizacijam EU za standardizacijo in sodelovanjem z Zvezno letalsko administracijo Združenih držav Amerike (Federal Aviation Administration of the United States of America)[23] in ICAO[24], da zagotovi globalno interoperabilnost.

SESAR bo imel vpliv na številne vidike letalstva, od letal in letališč do postopkov in delovnih metod. Ker je varnost skupni imenovalec pri vseh teh vidikih, ima EASA bistveno vlogo v tem procesu, saj zagotavlja pravočasno regulativo in skladnost med varnostnimi določbami in razvojem programa SESAR.

Neprekinjene tehnološke inovacije

Treba bo zadovoljiti dolgoročno potrebo po tehnoloških inovacijah, ki bi ustrezale razvijajočim se zahtevam po zmogljivosti. Razvoj in uvedba sta medsebojno povezana procesa: po eni strani se raziskave in razvoj na področju ATM ne bodo zaustavili s koncem mandata SJU; po drugi strani bo uvedba programa SESAR potekala več let, kar bo zahtevalo podporo s strani raziskav in razvoja, ki bo zagotavljala potrebno tehnološko odzivnost, ki jo zahteva razvijajoče se operativno okolje.

Izkušnje s SJU potrjujejo vrednost javno-zasebnega partnerstva kot edinega načina upravljanja raziskav in razvoja na področju ATM[25]. Komisija meni, da pristop na podlagi javno-zasebnega partnerstva prek določenega organa EU daje želene rezultate in bi bilo treba z njim nadaljevati. Ker se mandat SJU izteče 31. 12. 2016, bo Komisija opravila potrebno ocenjevanje in posvetovanja z namenom, da predloži zadevni predlog Svetu in Evropskemu parlamentu pred letom 2013.

FINANCIRANJE PROGRAMA SESAR

Pomemben izziv v procesu uvedbe je financiranje pravočasne izvedbe. Več kot 2/3 vseh investicij, potrebnih za uvedbo programa SESAR, bodo prispevali civilni in vojaški uporabniki zračnega prostora za opremljanje svojih zrakoplovov (22 milijard EUR)[26]. Ostale investicije, ki jih bodo prispevali civilni in vojaški izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa ter upravljavci letališč, bodo potrebne za opremo na tleh (8 milijard EUR)[27]. Treba je zagotoviti močno povezavo med naložbami in koristmi. Cilji, ki jih nalaga načrt izvedbe[28] na ključnih področjih zmogljivosti, kot so kapacitete, okolje, varnost in stroškovna učinkovitost, bi morali biti močne spodbude za ANSP, da zgodaj investirajo v novo tehnologijo. Vendar pa se za vojaška in državna letala ter za splošno in poslovno letalstvo morda poslovno ne izplača uvesti programa SESAR, kljub temu pa se bo od njih zahtevalo, da investirajo v določeno opremo za SESAR in jo uvedejo. Poleg tega bodo projekti uvedbe programa SESAR zahtevali sprejemanje velikih finančnih tveganj, kar pa bi bilo prek zasebnih finančnih trgov zelo drago ali pa sploh nemogoče izvesti. Zato operatorji raje odlašajo in niso proaktivni („v prednosti naj bi bil tisti, ki se odloči zadnji“): letalski prevoznik, ki investira v novo opremo na krovu, morda ne bo imel nobenih koristi, preden ANSP ne izvršijo ustreznih investicij v opremo na tleh; podobno velja, da bi se za ANSP tovrstne investicije izplačale šele, ko bi bilo opremljeno znatno število letal.

Optimirana finančna podpora za dejavnosti uvajanja bo zahtevala usklajeno kombinacijo zasebnega in javnega financiranja z uporabo ustreznih unstrumentov, prilagojenih naravi vsakega projekta. Da bi omilili tveganja, povezana z morebitno nerentabilnostjo, in da bi pritegnili zasebna sredstva, se ocenjuje, da bi uvedba programa SESAR zahtevala 3 milijarde EUR sredstev EU v obdobju 2014–2024. Finančna sredstva EU bi morala podpreti uvedbo programa SESAR tako, da bi olajšala sinhronizacijo in usklajevanje med zainteresiranimi stranmi pri bistvenih uvedbah, določenih v osrednjem načrtu, vključno – kolikor to dovoljujejo zadevni finančni instrumenti – tistih, v katere so vključene tretje države.

Instrument za povezovanje Evrope (CEF – Connecting Europe Facility)[29], ki je integriran instrument za investiranje v prednostno infrastrukturo EU v okviru politike vseevropskih omrežij[30] v sektorjih prometa (TEN-T), energije in telekomunikacij, vključuje financiranje EU za uvedbo programa SESAR. Raziskati je treba tudi ostale možne vire financiranja, na primer kredite Evropske investicijske banke, uredbo o pristojbinah v enotnem evropskem nebu in sistem trgovanja z emisijami.

UPRAVLJANJE UVEDBE

Področje uporabe

Mehanizmi upravljanja in spodbujanja za uvedbo programa SESAR se morajo osredotočiti na dejavnosti uvedbe, opredeljene v osrednjem načrtu kot kritičnega pomena za doseganje ciljev glede zmogljivosti SES. Geografsko področje uvedbe se bo predvsem nanašalo na uvedbo znotraj področja SES. Kljub temu bi mehanizmi upravljanja morali zagotavljati potrebno usklajevanje, sinhronizacijo in sodelovanje s tretjimi državami z vseevropskimi razsežnostmi.

Funkcije upravljanja

Vzdrževanje programa uvedbe

Upravljanje uvedbe bo moralo pripraviti, sprejeti in posodabljati program uvedbe kot zavezujoč referenčni dokument za sinhroniziranje, spremljanje in financiranje projektov za izvedbo. Program uvedbe bi se moral ohranjati popolnoma skladen z osrednjim načrtom in strateškim načrtom omrežja, pri čemer bi bilo načrtovanje zmogljivosti usklajeno s proračunskimi omejitvami v enem samem delovnem programu, ki bi usmerjal upravljanje uvedbe. Osredotočen bo na bistvene uvedbe iz osrednjega načrta, katerih namen je doseganje ključnih ciljev glede zmogljivosti, pri čemer bo določal ukrepe, ki se zahtevajo od zadevnih zainteresiranih strani, ter z njimi povezana tveganja in ukrepe za blažitev teh tveganj.

Izvajanje programa uvedbe

Ta funkcija obsega:

- sinhroniziranje časovnega načrtovanja, usklajevanje dejavnosti uvedbe in usklajevanje investicijskih načrtov zainteresiranih strani s programom uvedbe ob hkratnem izogibanju nasprotjem interesov in spodbujanju poštene konkurence;

- podpiranje zainteresiranih strani pri izvajanju njihovih investicijskih načrtov na podlagi učinkovitega procesa odločanja, legitimnosti, sporočanja najboljših praks, spodbujanja skupne nabave, zagotavljanja skupnih orodij in smernic, ozaveščanja, spodbujanja preglednosti, opozarjanja na prednosti;

- uveljavljanje in spodbujanje doseganja ključnih mejnikov zmogljivosti z orodji SES in ustreznimi pravnimi instrumenti;

- upravljanje tveganj, povezanih z dejavnostmi uvedbe, in izvajanje ukrepov zmanjševanja tveganj.

Spremljanje in poročanje

Upravljanje uvedbe bi se moralo nanašati tudi na spremljanje napredovanja uvedbe glede na program uvedbe in poročanje o tem napredovanju, zlasti:

- ocenjevanje usklajenosti posameznih investicijskih načrtov zainteresiranih strani s programom uvedbe;

- zaznavanje pomanjkljivosti pri načrtovanju, proračunu in zmogljivosti, poročanje o teh pomanjkljivostih in njihovo analiziranje ter opredeljevanje popravljalnih ukrepov, ki naj se izvajajo v okviru izvedbene funkcije.

Finančno poslovodenje

Upravljanje uvedbe pa mora tudi zagotoviti ustrezno kombinacijo in upravljanje razpoložljivih javnih in zasebnih finančnih virov za izvedbo programa uvedbe, in sicer na podlagi:

- pridobivanja in dodeljevanja finančnih sredstev na nediskriminatoren način, tako da se stimulirajo pravočasne investicije v uvajanje novih tehnologij in postopkov;

- podpore zainteresiranim stranem pri pogajanjih s finančnimi organizacijami;

- zagotavljanja gospodarnega in preglednega finančnega poslovodenja.

Struktura upravljanja

Upravljanje uvedbe programa SESAR bi moralo zagotoviti močan politični nadzor EU, ustrezne povezave z instrumenti in organi enotnega evropskega neba in vključitev teh instumentov in organov ter osrednjo vlogo zainteresiranih strani, zlasti tistih, ki investirajo v uvedbo. To je možno doseči z enotno strukturo, ki obsega tri medsebojno povezane ravni : „politična“, „upravljalska“ in „izvedbena“. To tridelno upravljanje vključuje odgovorne subjekte v skladu s pristojnostmi, ki jih vsak od njih ima, in spoštuje načelo ločevanja med regulativnimi/ nadzornimi funkcijami in zagotavljanjem storitev.

Ta struktura bi lahko bila opredeljena v smernicah za skupne projekte[31], ki bi za vsako raven določile glavne akterje, odgovornosti, obveznosti glede predložitve računov, prispevke k izvajanju funkcij upravljanja (preglednica 2), vplivanje akterjev drug na drugega in zavezujoče ureditve med akterji na vsaki ravni ter potrebne zunanje vmesnike. Posebna poročevalska struktura bo opredeljevala, kako se izvajajo pooblastila in nadzor po vseh treh ravneh, osrednji načrt in strateški načrt omrežja pa bosta določila časovni potek ukrepov. Upravljanje uvedbe bi moralo biti dovolj prožno in odzivno, da lahko obvlada vsako obliko nepredvidenih dogodkov, ob tem pa zagotavlja preglednost, pošteno konkurenco in izogibanje nasprotjem interesov.

Politična raven

Najvišja raven strukture upravljanja bi morala varovati javni interes in skladnost z okvirnimi pogoji enotnega evropskega neba, zlasti s prednostnimi cilji glede zmogljivosti in varnostnimi zahtevami, ter zagotavljati pravočasno določitev predpisov in učinkovito upravljanje finančnih sredstev EU. Komisija bo glede na svojo institucionalno vlogo ter svojo odgovornost za izvajanje enotnega evropskega neba in upravljanje finančnih sredstev EU upravljala to raven ob pomembni podpori s strani:

- odbora za enotno nebo in posvetovalnega organa panoge, zlasti uporabnikov zračnega prostora kot glavnih strank v zvezi z uvedbo programa SESAR;

- organa za oceno uspešnosti;

- Eurocontrola, zlasti njegovega direktorata za enotno nebo;

- agencije EASA;

- posvetovalne strokovne skupine za socialno razsežnost enotnega evropskega neba;

- evropske obrambne agencije.

Komisija bi ohranila popolni nadzor nad odločitvami glede financiranja skupnih projektov s strani EU, v skladu s predpisi o zadevnih programih financiranja in na podlagi vzpostavitve ustreznih pogodbenih razmerij z upravičenci do finančne podpore. Ta raven bi morala vzpostaviti ustrezne vmesnike za povezavo s tretjimi državami, organizacijami za standardizacijo in zadevnimi regulativnimi organi, ki niso iz EU.

Raven upravljanja

Glede na to, da je panoga odgovorna za zmogljivost sistema in je nujno, da krije večino stroškov dejavnosti uvedbe, se zdi, da je funkcija upravljavca uvedbe, sestavljenega iz reprezentativnega panožnega partnerstva, ki vodi to raven, najprimernejši pristop, da se panogi omogoči vodilna vloga, ki jo zase upravičeno zahteva pri uvedbi programa SESAR. Ta raven bo vključevala tudi upravljavca omrežja in SJU, ki bosta, vsak znotraj svojih pristojnosti, zagotavljala upravljavcu uvedbe povratne informacije o (ex-ante in ex-post) učinku programa uvedbe na poslovanje in o razpoložljivosti operativnih in tehničnih izboljšav, ki naj se vključijo v program.

Upravljavca uvedbe bi lahko vzpostavili kot skupen projekt na podlagi člena 15a(3) Uredbe 550/2004, ki zahteva, da Komisija opravi neodvisno analizo stroškov in koristi ter se ustrezno posvetuje z državami članicami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Značilnosti in zahteve, ki veljajo za upravljavca uvedbe, bi bile določene v smernicah za skupne projekte, predvidene v isti uredbi, ki bi zlasti:

- opredeljevale postopek za vzpostavitev panožnega partnerstva;

- opredeljevale naloge upravljavca uvedbe in lastnosti, potrebne za njihovo izvajanje, vključno z ustreznimi mehanizmi za izogibanje vsakemu tveganju za navzkrižje interesov in vključno z medsebojnim komuniciranjem z javnimi organi;

- navajale, katere zainteresirane strani morajo sodelovati v partnerstvu, da bi bila zagotovljena njegova upravljavska in geografska legitimnost ter ustrezna diferenciacija med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi in dajanjem zainteresiranim stranem močnejše [upravljavske] vloge v smislu investitorjev in dobaviteljev;

- zahtevale zavezujočo izjavo udeležencev, da pripravijo/vzdržujejo in izvajajo program izvedbe ter po potrebi prevzemajo s tem povezana tveganja pri uvedbi, pod nadzorom politične ravni;

- opredelile vloge upravljavca omrežja, SJU in organa, zadolženega za usklajevanje vojaških projektov uvedbe, ter opredelile delovne dogovore z naštetimi;

- opredelile zunanje vmesnike, zlasti tiste za povezavo s tretjimi državami v vseevropskem okviru;

- spodbujale regionalno usklajevanje prek funkcionalnih blokov zračnega prostora.

Upravljavec uvedbe bi bil izbran s postopkom javnega razpisa. Če panoga ne bi vzpostavila partnerstva za upravljavca uvedbe, bi lahko bilo predvideno imenovanje enega od obstoječih subjektov za opravljanje te vloge.

Upravljavec uvedbe bi ocenil finančne potrebe projektov uvedbe in jih po potrebi uskladil z instrumenti javnega in zasebnega financiranja. Politično raven bo podpiral pri odločanju o dodelitvi javnega financiranja skupnim projektom.

Raven izvedbe

To raven sestavljajo predvsem upravljavci skupnih projektov. Njihova naloga bo izvajati odločitve upravljavca uvedbe in tako zagotoviti skladnost teh projektov s programom uvedbe. Vendar bodo dejavnosti uvedbe programa SESAR zasnovane širše kot tiste, ki bi lahko postale skupni projekti, zato bi ta raven morala ostati odprta za druge projekte izvedbe, povezane z:

- dejavnostmi uvedbe, povezanimi s programom SESAR, ki jih izvaja vojska;

- dejavnostmi uvedbe, ki niso povezane z bistvenimi uvedbami v programu uvedbe, vendar so skladne z osrednjim načrtom;

- dejavnostmi uvedbe izven območja SES.

Povezavo med temi projekti in upravljavcem uvedbe bi bilo treba opredeliti za vsak primer posebej.

Preglednica 2 – Prispevki k funkcijam upravljanja

[pic]

SKLEPNE UGOTOVITVE

Uvedba programa SESAR je bistven korak k polni izvedbi SES. Samo pravočasna, sinhronizirana in usklajena uvedba, popolnoma vključena v okvir SES, bo učinkovito pripevala k doseganju ciljev glede zmogljivosti SES. Komisija, ki nadaljuje z izvajanjem in usklajevanjem instrumentov SES, namerava olajšati uvedbo programa SESAR.

Nemudoma se bo začelo izvajanje več ukrepov, saj se ocenjuje da bo za začetek delovanja upravljavca uvedbe in začetek najnujnejših skupnih projektov morda potrebnih do 36 mesecev. Komisija bo zlasti zagotovila, da bodo razvojni in uvedbeni procesi skladni z okvirom SES in da bodo ustrezno upoštevani človeški faktor ter vojaška in varnostna vprašanja. Po potrebi bo proučila možnost prilagoditve intrumentov SES, kot so sheme za zmogljivost in za pristojbine, tako da bodo bolje ustrezali ciljem uvedbe. Prav tako bo okrepila in utrdila sodelovanje z Eurocontrolom znotraj okvira SES, pri čemer se bo osredotočila na organ za oceno uspešnosti in upravljavca omrežja, v povezavi s pogajanji za sklenitev sporazuma na visoki ravni med EU in Eurocontrolom[32].

Z namenom pripraviti prehod na uvedbo programa SESAR bo Komisija zagotovila skladnost med strateškim načrtom omrežja in posodobljenim osrednjim načrtom (ki naj bi bil po načrtih sprejet do julija 2012), ki bosta referenčna dokumenta za program uvedbe. Komisija bo zagotovila, da bodo v osrednjem načrtu ustrezno upoštevana vprašanja industrializacije in da bodo vzpostavljene ustrezne povezave ter da bo s strokovnim znanjem in izkušnjami SJU zagotovljena stalna podpora standardizacijskim in certifikacijskim organom ter proizvodni industriji SJU. S tem v zvezi bo Komisija še naprej podpirala standardizacijska prizadevanja organizacije ICAO in tehnično sodelovanje z ZDA in Japonsko, da bi zagotovila interoperabilnost po vsem svetu.

Komisija bo izvedla potrebna ocenjevanja in posvetovanja z namenom, da pred letom 2013 predloži ustrezen predlog, ki bo skladen s prihodnjimi finančnimi perspektivami, tako da bi se mandat SJU podaljšal tudi na obdobje po 31. decembru 2016. Predlog bi se moral nanašati tudi na upravljanje in financiranje prihodnjih raziskav in razvoja na področju upravljanja zračnega prometa, posodabljanje osrednjega načrta in usklajevanje med upravljanjem razvoja in upravljanjem uvedbe.

Komisija bo uvedla tudi ukrepe, ki jih je odobril Odbor za enotno nebo, da bi utrdila proces usmerjanja za zgodnje dejavnosti uvedbe, pri čemer se bodo tudi preskusili mehanizmi upravljanja uvedbe, ki bodo uvedeni, zagotovila pa bo tudi njegovo nadaljevanje do vzpostavitve prihodnjega upravljanja uvedbe (januar 2012). To bo vključevalo uvedbo začasnega programa uvedbe (marca 2012).

Skupni projekti in z njimi povezane smernice se bodo uporabljali kot sredstvo za vzpostavitev upravljanja uvedbe in za usmerjanje spodbud za pravočasno in sinhronizirano uvedbo. Upravljanje uvedbe se bo izvajalo na treh ravneh, pri čemer bo zagotovljen močan politični nadzor s strani EU, učinkovito upravljanje uvedbe na podlagi zavezujočega panožnega partnerstva in učinkovito upravljanje znotraj vsakega posameznega projekta izvedbe. Spodbujevalni mehanizmi vsebujejo tudi osredotočeno finančno podporo EU, ki se bo zagotavljala z obstoječimi instrumenti, zlasti prek CEF v skladu s smernicami za TEN-T. Pred letom 2012 in po posvetovanju z državami članicami in zadevnimi zainteresiranimi stranmi namerava Komisija vzpostaviti in sprejeti smernice za skupne projekte, ki bodo opredeljevale tri ravni upravljanja in merila upravičenosti za skupne projekte. Na podlagi smernic in ob podpori SJU in Eurocontrola bi potem Komisija pripravila in objavila javne razpise za zbiranje predlogov za upravljavca uvedbe in določila prihodnje skupne projekte.

[1] Upravljanje zračnega prometa

[2] COM(2011) 144, 28.3.2011.

[3] http://ec.europa.eu/research/transport/pdf/flightpath2050_final.pdf

[4]

[5] Uredba (ES) št. 219/2007, UL L64, str.1, 27.2.2007

[6] Študija SJU o makroekonomskem učinku programa SESAR, http://www.sesarju.eu/news-press/documents/assessing-macroeconomic-impact-sesar-874, junij 2011

[7] SEC(2010) 1580 konč.

[8] http://ec.europa.eu/transport/air/sesar/deployment_en.htm

[9] Izraz panoga se nanaša na: izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, uporabnike zračnega prostora, upravljavce letališč, proizvodno panogo in poklicno osebje.

[10] SEC(2010) 1580 konč.

[11] Uredba (ES) št. 549/2004, člen 5(1), UL L96, str.6, 31.3.2004

[12] Uredba (ES) št. 549/2004, člen 6, UL L96, str.6, 31.3.2004

[13] Uredba (EU) št. 691/2010, UL L201, str.1, 3.8.2010

[14] Uredba (ES) št. 550/2004, UL L96, str.10, 31.3.2004

[15] Uredba (EU) 677/2011, Priloga IV, UL L185, str.22, 15.7.2011

[16] Uredba (ES) št. 550/2004, UL L96, str.10, 31.3.2004

[17] Uredba (ES) št. 552/2004, UL L96, str.26, 31.3.2004

[18] Sklep Komisije C/2010/9016, 20.12.2010

[19] Uredba (ES) 550/2004, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) 1070/2009, člen 15a, UL L300, str.34, 14.11.2009

[20] Delovni dokument organizacije ICAO za simpozij svetovne panoge letalske navigacije (GANIS – Global Air Navigation Industry Symposium) o nadgrajevanju letalskega sistema po blokih („Aviation System Block Upgrade“), http://www2.icao.int/en/GANIS

[21] Kot sta EASA in ICAO

[22] Kot so organizacije EU za standardizacijo, med katere spadata Evropski odbor za electrotehnično standardizacijo in Evropski institut za telekomunikacijske standarde, Organizacija za opremo civilnega letalstva in Radiotehnična komisija za aeronavtiko

[23] Memorandum o sodelovanju med EU in ZDA na področju raziskav in razvoja v civilnem letalstvu, Priloga 1 – Interoperabilnost SESAR–NextGen, podpisan 3.3.2011

[24] Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja, UL L232, str.2, 9.9.2011

[25] Poročilo o vmesnem ocenjevanju skupnega podjetja SESAR in njegovega napredka pri izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi, COM(2011)14 konč., 24.1.2011

[26] Evropski osrednji načrt za ATM: skupno 22 milijard EUR, pri čemer so upoštevani letalski prevozniki (11,5 milijarde EUR), poslovno letalstvo (3,4 milijarde EUR), splošno letalstvo (940 milijonov EUR) in vojska (6,4 milijarde EUR).

[27] Evropski osrednji načrt za ATM: skupno 8 milijard EUR, pri čemer so upoštevani vojaški ANSP in vojaška letališča (570 milijonov EUR), civilni ANSP (6,2 milijard EUR) in civilna letališča (550 milijonov EUR).

[28] Uredba (EU) št. 691/2010, UL L201, str.1, 3.8.2010

[29] Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope, COM(2011) 665, 19.10.2011.

[30] Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, COM(2011)650, 19.10.2011.

[31] Uredba (ES) 550/2004, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) 1070/2009, člen 15a(2), UL L30, str., 14.11.2009

[32] Mandat Sveta z dne 6.10.2011.