[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 4.2.2011

COM(2011) 39 konč.

2011/0018 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog se nanaša na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v protisubvencijskem postopku glede uvoza folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Obstoječi ukrepi na področju, na katero se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, kakor je bila nazadnje spremenjena z izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 806/2010. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Zainteresirane strani v postopku so med preiskavo imele možnost zagovarjati svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, pač pa vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 14. januarja 2010 sprožila delni vmesni pregled, omejen na vidike subvencije izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz filma iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije. Pregled se je začel, ker je vložnik, tj. indijski proizvajalec izvoznik, predložil zadostne dokaze prima facie, da so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem, na podlagi katerih so bili ukrepi uvedeni, spremenile in da so te spremembe trajne. Preiskava v zvezi z delnim vmesnim pregledom je potrdila, da (i) se je stopnja subvencioniranja glede zadevnega indijskega proizvajalca znižala; (ii) se dejanske podrobnosti preiskovanih shem in možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim niso spremenile. Ker je bilo dokazano, da bo vložnik v prihodnosti še naprej prejemal subvencije, ki so znatno nižje od stopnje dajatve, ki se trenutno uporablja zanj, je treba zaradi novih ugotovitev raven ukrepov spremeniti. Ugotovljeno je bilo, da so spremenjene okoliščine trajne. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe, tako da spremeni stopnjo dajatve, ki se uporablja za zadevnega sodelujočega indijskega proizvajalca, na 11 %. To uredbo je treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije najpozneje do 14. aprila 2011. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, in zlasti člena 19 in 22 Uredbe. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, ker je oblika ukrepa opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča možnosti za odločanje na nacionalni ravni. Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti z zastavljenim ciljem predloga se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: Uredba Sveta. |

Druga sredstva ne bi bila primerna, ker osnovna uredba ne določa drugih možnosti. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Unije. |

2011/0018 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti členov 19 in 22 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi

2. Svet je decembra 1999 z Uredbo (ES) št. 2597/1999[2] uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča v oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije. Ukrepi v obliki izravnalne dajatve ad valorem v višini od 3,8 % do 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz zadevnega izdelka iz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 19,1 %. Obdobje prvotne preiskave je trajalo od 1. oktobra 1997 do 30. septembra 1998.

3. Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 367/2006[3] („Uredba (ES) št. 367/2006“) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe ohranil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 2597/1999 na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije. Preiskava v zvezi s pregledom je trajala od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004.

4. Svet je avgusta 2006 po vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET z Uredbo (ES) št. 1288/2006[4] spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.

5. Svet je septembra 2007 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja drugega indijskega proizvajalca folije iz PET z Uredbo (ES) št. 1124/2007[5] spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.

6. Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev folije iz PET, ki ga je na lastno pobudo začela Komisija, z Uredbo (ES) št. 15/2009[6] spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006 in dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1292/2007[7].

7. Svet je junija 2010 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET z Uredbo (EU) št. 579/2010[8] spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za to družbo z Uredbo (ES) št. 367/2006.

8. Upoštevati je treba, da za družbo Vacmet India Limited na podlagi Uredbe (ES) 367/2006, kakor je bila spremenjena, trenutno velja izravnalna dajatev v višini 19,1 %.

9. Obstoječi protidampinški ukrepi

10. Upoštevati je treba, da za družbo Vacmet India Limited na podlagi Uredbe (ES) 1292/2007, kakor je bila spremenjena, velja preostala protidampinška dajatev v višini 17,3%.

11. Začetek delnega vmesnega pregleda

12. Komisija je 7. avgusta 2009 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Zahtevek, po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja, je vložila družba Vacmet India Limited, indijski proizvajalec izvoznik („vložnik“). Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so spremembe trajne. Vložnik je predložil dokaze prima facie , da za izravnavo subvencije nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno.

13. Po posvetovanju s Svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[9] („Obvestilo o začetku“), 14. januarja 2010 začela delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe, po obsegu omejen na proučitev subvencije v zvezi z vložnikom.

14. Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je bil tudi oceniti potrebo, odvisno od ugotovitev pregleda, po spremembi stopnje dajatve, ki trenutno velja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, tj. stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“ v Indiji.

15. Komisija je 14. januarja 2010 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije [10] napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, po obsegu omejenih na proučitev dampinga glede vložnika.

16. Preiskava

17. Preiskava stopnje subvencioniranja je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

18. Komisija je vložnika, indijsko vlado („IV“) in industrijo Unije uradno obvestila o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje.

19. Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo. Poleg tega je bil vprašalnik poslan indijski vladi.

20. Medtem ko je vložnik v celoti sodeloval pri preiskavi, pristojni organi indijske vlade niso odgovorili na vprašalnik v zastavljenem roku. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev subvencioniranja. V prostorih vložnika je bil izveden preveritveni obisk.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

21. Zadevni izdelek

22. Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je isti izdelek, kot ga opredeljuje uredba o uvedbi veljavni ukrepov (Uredba (ES) št. 367/2006, kakor je bila nazadnje spremenjena), in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, trenutno uvrščena v oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90.

23. Podobni izdelek

24. Ta preiskava je podobno kot prejšnje pokazala, da imajo folija iz PET, proizvedena v Indiji in izvožena v Unijo, folija iz PET, proizvedena in prodana na domačem indijskem trgu, ter folija iz PET, ki jo proizvedejo proizvajalci Unije in prodajo v EU, iste osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter iste osnovne uporabe.

25. Zato se navedena izdelka obravnavata kot podobna v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

C. SUBVENCIONIRANJE

26. Uvod

Državne sheme

27. Na podlagi informacij, ki sta jih predložila vložnik in industrija Unije, so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(a) shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);

(b) shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme);

(c) shema vnaprejšnjih odobritev (Advance Authorization Scheme) (prej shema vnaprej pridobljenih dovoljenj – Advance Licence Scheme);

(d) finančne subvencije (Capital Subsidies).

28. Navedene sheme od (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za obdobje preiskave v zvezi s pregledom sta pomembna dva dokumenta zunanjetrgovinske politike, to sta Zunanjetrgovinska politika 2004–2009 in Zunanjetrgovinska politika 2009–2014. Poleg tega IV določa postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko 2004–2009 in Zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014 v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („HOP I 04–09“ in „HOP I 09–14“). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja.

29. Zgoraj navedeno shemo iz točke (d) urejajo organi države Utar Pradeš.

30. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a) Pravna podlaga

31. DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b) Upravičenost

32. Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c) Praktično izvajanje DEPBS

33. Izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov („standard input-output norms – SION“), ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

34. Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS.

35. Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi krediti DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki krediti se lahko uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz vsakršnega blaga, razen investicijskega blaga in blaga, za katero veljajo omejitve glede uvoza. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.

36. Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih poslov zunaj roka za oddajo vlog iz poglavja 4.47 HOP I 2004–2009 in 2009–2014. Kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009 in 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).

37. Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.

(d) Sklepi o DEPBS

38. DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni kredit DEPBS za izvoznika ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

39. DEPBS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

40. Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Ni niti sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, še vedno upravičeni do subvencij po DEPBS.

(e) Izračun višine subvencije

41. V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe ter metodologijo izračunavanja, uporabljeno za to shemo v Uredbi Sveta (ES) št. 367/2006, je bil znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v OPP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V navedenem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za izvozne posle v okviru te sheme v OPP.

42. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotne prihodke od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

43. Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 7,9 %.

44. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a) Pravna podlaga

45. EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b) Upravičenost

46. Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.

(c) Praktično izvajanje

47. Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega rabljenega) po znižani stopnji carinske dajatve. IV v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Od aprila 2000 shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme.

48. Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

49. Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.

(d) Sklepi o EPCGS

50. EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj privarčevane dajatve pri uvozu izboljšajo njegovo likvidnost.

51. EPCGS je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

52. Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I osnovne uredbe, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(e) Izračun višine subvencije

53. Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OPP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.

54. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

55. Glede uvoza iz te sheme je preiskava pokazala, da bi se veliko vhodnih materialov lahko uporabilo tako za proizvodnjo zadevnega izdelka kot tudi za proizvodnjo drugih izdelkov. Vendar je bilo ugotovljeno, da se nekateri vhodni materiali uporabljajo v proizvodni enoti, ki se uporablja le za folijo iz PET. Zato je treba za izračun koristi za vložnika uporabljati imenovalec za te vhodne materiale, in sicer izvozni promet navedenega izdelka in ne skupni izvozni promet.

56. Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 2,4 %.

57. Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

(a) Pravna podlaga

58. Shema je podrobno opisana v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavjih 4.1 do 4.3 „HOP I 2004–2009“ in „HOP I 2009–2014“. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo, zaradi katere je bila z Uredbo Sveta (ES) št. 367/2006 uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, imenovala Shema vnaprejšnjih dovoljenj (Advance Licence Scheme).

(b) Upravičenost

59. Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano v uvodni izjavi (50). Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za podsheme letnih potreb. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 politike FT 2004–2009, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (export orientated unit – „EOU“), so upravičeni do AAS za predvidene podsheme izvoza. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).

(c) Praktično izvajanje

60. Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i) fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti območje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;

(ii) letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;

(iii) vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

(iv) predvideni izvoz: Ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predviden izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, navedene v odstavkih 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 2004–2009. Predvideni izvoz se nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjenemu obratu („EOU“) ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (special economic zone – „SEZ“);

(v) naročila za vnaprejšnjo prepustitev („ARO“): imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

(vi) vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka validira odobritev za neposreden uvoz le za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).

61. Vložnik je prejel koncesijo na podlagi AAS, povezano z zadevnim izdelkom, v OPP. Vložnik je uporabil eno od podshem, tj. AAS za fizični izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.

62. Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.

63. Indijska vlada v zvezi s podshemo, ki jo je v OPP uporabljal vložnik, tj. za fizični izvoz, določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih vhodno-izhodnih normativov („SION“), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev).

64. S sedanjo preiskavo v zvezi z vmesnim pregledom je bilo ugotovljeno, da se zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi, niso upoštevale in še niso bile preskušene v praksi. Vložnik ni vzdrževal sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu, kakor to določa Zunanjetrgovinska politika (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Pravzaprav ni bilo podatkov o dejanski porabi.

65. Spremembe v vodenju Zunanjetrgovinske politike 2004–2009, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence potrošnje indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru vložnika še niso uporabljale. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ne more preveriti.

(d) Sklepi o AAS

66. Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti.

67. Poleg tega so AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.

68. Poleg tega se v tem primeru uporabljena podshema ne more šteti kot dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabila novega niti starega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION za zadevne izdelke niso bili dovolj natančno opredeljeni. SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske porabe, ker zasnova teh normativov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.

69. Proti podshemi se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e) Izračun višine subvencije

70. Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.

71. Znesek subvencije za vložnika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu s podshemo v OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

72. Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo v OPP za vložnika, znaša 0,2 %.

73. Finančne subvencije (Capital Subsidies – CS)

(a) Pravna podlaga

74. V prejšnjih preiskavah v zvezi s folijo iz PET, vključno s preiskavo, zaradi katere je bila z Uredbo (ES) št. 367/2006 uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, je bilo preiskanih več indijskih državnih shem, ki vključujejo spodbude lokalnim družbam. Državne sheme spadajo pod naslov „Paketna shema spodbud“, ker so lahko vključene različne vrste spodbud. Prejšnja preiskava je ugotovila, da bi upravičenost družbe do ugodnosti lahko bila določena v „Certifikatu za izpolnjevanje pogojev“ ali „Certifikatu o upravičenju“. Vendar bi lahko bile, tako kot v sedanji preiskavi, tudi ad hoc subvencije, kot so finančne subvencije.

(b) Upravičenost

75. Za upravičenost do te sheme morajo družbe praviloma vlagati v slabše razvita območja države z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata ali veliko kapitalsko naložbo ali diverzifikacijo obstoječega industrijskega obrata.

(c) Praktično izvajanje

76. V skladu z izpolnjenim vprašalnikom je vložnik leta 2009 od vlade Utar Pradeša („VUP“) prejel znaten znesek kot finančno subvencijo za vzpostavitev novih proizvodnih zmogljivosti. Pojasnjeno je bilo, da je prejeta finančna subvencija povezana z vzpostavitvijo novih proizvodnih zmogljivosti, tj. za pokritje stroškov vložnikovih naložb. Po vložnikovem mnenju je bila to čista subvencija v obliki dotacije za izboljšanje enakosti.

77. Preiskava je pokazala tudi, da je vložnik zaradi prej opravljenih naložb upravičen do povračila DDV in centralnega prometnega davka („CST“) s strani Oddelka za trgovski davek Utar Pradeša. V „certifikatu za izpolnjevanje pogojev“ je naveden prag, do katerega je družba upravičena. Družba je shemo uporabljala več kot štiri leta. Mesečno so bila zahtevana povračila plačanega DDV in CST, obračunanega za prodajo znotraj države in meddržavno prodajo, vključno v OPP.

(d) Sklep

78. Finančna subvencija je neposreden prenos sredstev, tj. dotacija vložniku. To je subvencija v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe. Je finančni prispevek vlade države Utar Pradeš, ki neposredno koristi vložniku.

79. Povračilo DDV in CST zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Povračilo predstavlja finančni prispevek vlade države Utar Pradeš, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade države Utar Pradeš od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega pomeni povračilo davka za vložnika ugodnost, ker prihranjen davek izboljša njegovo likvidnost.

80. Subvencije niso zakonsko pogojene z opravljenim izvozom. Zaradi pomanjkljivega sodelovanja organov vlade države Utar Pradeš Komisija glede te sheme ni mogla priti do trdnega sklepa v zvezi s specifičnostjo in praktično uporabo tega zakona ter stopnjo diskrecije, ki jo ima pri odločanju glede zahtevkov organ, ki subvencijo dodeljuje. Ni mogoče zanesljivo ugotoviti, ali je izpolnjena točka (b) prvega pododstavka člena 4(2), ker ni bilo mogoče ugotoviti, da je vlada države Utar Pradeš za dodeljevanje subvencije uporabila objektivna merila ali pogoje. Tudi če se izkaže, da shema ni zakonsko specifična, še vedno ni jasno, ali dejansko res ni specifična. Zato velja za specifično in je proti njej mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s točko (c) prvega pododstavka člena 4(2) in četrtim pododstavkom člena (4)(2) osnovne uredbe.

(e) Izračun višine subvencije

81. Višina finančne subvencije, prejete za vzpostavitev novih proizvodnih zmogljivosti, je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi finančne subvencije v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije/življenjsko dobo investicijskega blaga v tej industriji, ker je lahko subvencija vezana na pridobitev stalnih sredstev. Obresti so bile dodane temu znesku, da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je štela za primerno komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od izvoza in domače prodaje v OPP kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

82. Višina subvencije glede povračila DDV in centralnega prometnega davka je bila izračunana na podlagi višine povračil v OPP. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek od izvoza in domače prodaje v OPP kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

83. Na podlagi zgoraj navedenega znaša stopnja subvencije za vložnika v zvezi s temi finančnimi subvencijami v OPP 0,5 %.

84. ZNESEK SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI

85. Za vložnika trenutno velja izravnalna dajatev v višini 19,1 %.

86. Med tem delnim vmesnim pregledom je ugotovljeni znesek subvencij za vložnika, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem , znašal 11,0 %, kakor je navedeno spodaj:

SHEMA→ | DEPBS(*) | EPCGS(*) | AAS(*) | CS | Skupaj |

DRUŽBA↓ | % | % | % | % | % |

Vacmet India Limited | 7,9 | 2,4 | 0,2 | 0,5 | 11,0 |

(*) Subvencije, označene z zvezdico, so izvozne subvencije.

87. Ob upoštevanju navedenega je bilo ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za zadevnega proizvajalca izvoznika znižala.

88. IZRAVNALNI UKREPI

89. Prav tako se je proučilo, ali se lahko spremenjene okoliščine v zvezi s proučenimi shemami štejejo za trajne.

90. Preiskava je potrdila, da se je višina subvencije za vložnika zmanjšala znatno pod stopnjo dajatev, ki se uporablja zanj. Vzrok za zmanjšanje splošne ravni subvencije je v znatnem zmanjšanju ugodnosti, ki izhajajo iz DEPBS. Na podlagi navedenega se zdi, da bo vložnik še naprej prejemal subvencije v znesku, ki je nižji od zanj trenutno veljavnega zneska.

91. Zaradi novih ugotovitev je treba spremeniti raven ukrepov, ker je bilo dokazano, da vložnik prejema veliko nižjo subvencijo kot prej in da bo verjetno še naprej prejemal subvencijo v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prvotni preiskavi.

92. Zato bi bilo treba spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve določiti na novi stopnji subvencioniranja, ugotovljeni v tem delnem vmesnem pregledu, ker stopnja škode, izračunana v prvotni protisubvencijski preiskavi, ostaja višja.

93. V skladu z drugim pododstavkom člena 24(1) Uredbe (ES) št. 597/2009[11] za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinški in izravnalni ukrepi za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja. Ker protidampinška dajatev za vložnika kot posledica vzporednega protidampinškega vmesnega pregleda v zvezi z zadevnim izdelkom znaša 0 %, v tem primeru to ne velja.

94. Ob upoštevanju stopnje dajatve, ki trenutno velja za uvoz zadevnega izdelka proizvajalcev izvoznikov, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, tj. stopnje, za katero je navedeno, da velja za „vse druge družbe“ v Indiji, je treba opozoriti, da se dejanske podrobnosti preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim niso spremenile glede na prejšnjo preiskavo. Tako ni nobenega razloga za preračun stopenj subvencij in dajatev teh družb. Zato ostanejo stopnje dajatev, ki se uporabljajo za vse družbe, razen za vložnika, nespremenjene.

95. Zainteresirane strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala predlagati sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za vložnika, in so imele možnost, da podajo svoje pripombe.

96. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile strani, so se dokončne ugotovitve ustrezno spremenile –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V preglednici iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 367/2006 se vstavi naslednje:

Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indija | 11,0 | „A992“ |

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

[2] UL L 316, 10.12.1999, str. 1.

[3] UL L 68, 8.3.2006, p. 15.

[4] UL L 236, 31.8.2006, str. 1.

[5] UL L 255, 29.9.2007, str. 1.

[6] UL L 6, 10.1.2009, str. 1.

[7] UL L 288, 6.11.2007, str. 1.

[8] UL L 168, 2.7.2010, str. 1.

[9] UL C 8, 14.1.2010, str. 29.

[10] UL C 8, 14.11.2010, str. 27.

[11] UL L 188, 18.07.2009, str. 93.