EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 19.9.2022 COM(2022) 470 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 40. letno poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih dejavnostih EU ter uporabi instrumentov trgovinske zaščite tretjih držav proti EU v letu 2021















{SWD(2022) 294 final}



Povzetek To je 40. poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki zajema protidampinške, protisubvencijske in zaščitne dejavnosti EU ter dejavnosti trgovinske zaščite tretjih držav proti EU v letu 2021 in dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje. Komisija je kljub nenehnim težavam v letu 2021, ki so bile posledica pandemije COVID-19, še naprej odločno uporabljala instrumente trgovinske zaščite. Dobro preskušene metode dela, razvite na začetku pandemije, so zagotovile, da so bile vse preiskave izvedene v skladu z najvišjimi standardi, kar zagotavlja zaščito proizvajalcev EU pred škodljivim uvozom, s katerim se trguje nepošteno. Izvrševanje in učinkovitost ukrepov sta najpomembnejša naloga Komisije, v poročilu pa so poudarjene izboljšane prakse spremljanja, uvedene med letom. Ob upoštevanju dejstva, da bi se lahko ukrepi za izogibanje plačilu dajatev v fazi okrevanja po pandemiji COVID-19 povečali, so bili ukrepi, zlasti tisti, pri katerih obstaja povečano tveganje za izogibanje plačilu dajatev, predmet izboljšanega nadzora. Komisija je po potrebi začela preiskave proti izogibanju in preiskave za ugotavljanje absorpcije dajatev, pri čemer je gospodarske subjekte obvestila, da se namerava EU spoprijeti s temi praksami. V tem poročilu je obravnavano tudi izvajanje zakonodajnih sprememb, uvedenih v obdobju 2017/2018, ki so bile sprejete za zagotovitev, da se lahko z instrumenti obravnavajo politike in izzivi v svetovni trgovini. Ti vključujejo socialne in okoljske standarde v instrumentih trgovinske zaščite, ki se zdaj upoštevajo pri preiskavah, pri katerih so bile ciljne cene prilagojene, da bi se upoštevali prihodnji stroški, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je EU. Posledica tega so bile višje dajatve v nekaterih primerih, ki zagotavljajo, da bodo stopnje škode še naprej smiselne in da ukrepi učinkovito razbremenijo industrijo EU. Izvajanje priporočil Evropskega računskega sodišča iz leta 2020 po reviziji instrumentov trgovinske zaščite EU, ki jo je to sodišče opravilo, je bilo med letom prednostna naloga Komisije. Večina priporočil je bila izvedena v letu 2021. Ti ukrepi krepijo že tako visoke standarde EU pri uporabi instrumentov. V zvezi s tem je bilo ključno, da se malim in srednjim podjetjem pomaga razumeti, kaj ti instrumenti so ter kako jih je mogoče uporabiti in izkoristiti. Komisija je leta 2021 uporabnike instrumentov trgovinske zaščite iz tretjih držav zavezala enako visokim standardom, kot jih EU uporablja za svoje preiskave. Naši izvozniki EU se vse pogosteje srečujejo z vse več ukrepi trgovinske zaščite tretjih držav, ki se žal pogosto ne izvajajo v skladu s pravili STO. Naše posredovanje v preiskavah tretjih držav proti industriji/izvoznikom EU, katerega cilj je zmanjšati negativne gospodarske učinke in odpraviti nepošteno/neupravičeno uvedbo ukrepov, je prineslo številne pozitivne rezultate, s čimer je bil izvoznikom EU zagotovljen trajen dostop do trga. Nazadnje, poročilo se osredotoča tudi na razmerje med instrumenti trgovinske zaščite in drugimi politikami EU. EU je v pregledu trgovinske politike, objavljenem februarja 2021, pozvala k uporabi vseh trgovinskih orodij za podporo ciljem politike EU. Instrumenti trgovinske zaščite imajo v tem okviru še naprej zelo pomembno vlogo, ne le zaradi zaščite več kot 460 000 delovnih mest, temveč tudi zaradi zagotavljanja zavezanosti EU odprti in pravični trgovini ter podpiranja drugih področij politike, kot sta evropski zeleni dogovor in Evropska digitalna agenda, in sicer z zaščito proizvodnje ključnih elementov obnovljivih virov energije in digitalnih vrednostnih verig v EU. Poročilu je v skladu z obveznostmi poročanja Komisije priložen delovni dokument služb Komisije s prilogami, ki zagotavljajo več informacij in statističnih podatkov.

1Uporaba instrumentov trgovinske zaščite v letu 2021 1.1Preiskovalna dejavnost 1.1.1Splošni pregled Konec leta 2021 je bilo v EU veljavnih 163 dokončnih ukrepov trgovinske zaščite: 109 dokončnih protidampinških ukrepov (podaljšanih v 31 primerih), 19 protisubvencijskih ukrepov (podaljšanih v enem primeru) in 3 zaščitni ukrepi. To pomeni povečanje za 13 ukrepov v primerjavi z letom 2020. Ti ukrepi so zaščitili več kot 462 000 neposrednih delovnih mest. Raven preiskovalnega dela v letu 2021 je bila v skladu s prejšnjimi leti. Potekalo je 88 preiskav, ki so vključevale 29 prvotnih preiskav in 59 pregledov, v primerjavi s 85 leta 2020. Konec leta 2021 je potekalo 43 preiskav, enako kot ob koncu leta 2020. Leta 2021 so si številni sektorji prizadevali za opustitev ukrepov trgovinske zaščite, da bi se odpravil negativen razvoj na trgu, zlasti domnevne motnje v dobavnih verigah, ki jih je povzročila predvsem kriza zaradi COVID-19. Ta določba, ki se redko uporablja, določa stroga merila za začasno opustitev ukrepov. Komisija je oktobra 2021 za devet mesecev začasno opustila ukrepe za ploščate izdelke iz aluminija iz Kitajske, hkrati pa je uvedla spremljanje uvoza izdelka. Decembra 2021 je zavrnila opustitev ukrepov za vezane plošče iz brezovega lesa iz Rusije, saj pogoji niso bili izpolnjeni. Temu poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje več informacij in statističnih podatkov ter priloge k spodnjim oddelkom. 1.1.2Protidampinške in protisubvencijske preiskave (glej priloge A do I) Komisija je leta 2021 začela 14 novih preiskav (11 protidampinških in 3 protisubvencijske) v primerjavi s 15 leta 2020. Uvedla je začasne dajatve v 10 protidampinških preiskavah in zaključila 12 preiskav z uvedbo dokončnih dajatev (11 protidampinških in 1 protisubvencijska). Komisija je zaključila eno protisubvencijsko preiskavo brez uvedbe ukrepov, saj je bila pritožba umaknjena. Število pregledov veljavnih ukrepov, začetih leta 2021, se je nekoliko povečalo v primerjavi z letom 2020, in sicer z 28 na 30. Ti so vključevali deset pregledov zaradi izteka ukrepa in štiri vmesne preglede. Petnajst pregledov zaradi izteka ukrepa je bilo zaključenih s potrditvijo dajatve leta 2021. Skupno število vseh vrst začetih preiskav je bilo 48, kar je več kot v katerem koli od prejšnjih petih let. 1.1.3Preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov

Komisija leta 2021 ni začela nobene nove preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov. Izvedla je pregled zaščitnega ukrepa EU, uvedenega leta 2019, za uvoz nekaterih izdelkov iz jekla. To je julija 2021 privedlo do njegovega podaljšanja do 30. junija 2024 in prilagoditve nekaterih vidikov. Komisija je sklenila, da je ukrep še vedno potreben za preprečevanje ali odpravo resne škode ter da se jeklarska industrija Unije prilagaja. Ugotovila je, da se je v obdobju zaščitnega ukrepa gospodarski položaj industrije Unije še naprej slabšal zaradi pritiska uvoza v obdobju, ko prilagoditve industrije še niso prinesle pozitivnih učinkov. Komisija je 17. decembra 2021 začela tretji pregled delovanja ukrepa z morebitnimi prilagoditvami, ki naj bi začele veljati 1. julija 2022. 1.1.4Preverjanja v preiskavah Komisija je zaradi zdravstvenih tveganj in omejitev potovanj še naprej preverjala podatke, ki so jih predložile zainteresirane strani, z navzkrižnim preverjanjem na daljavo in ne s preverjanji na kraju samem. Na podlagi izkušenj, pridobljenih leta 2020, je Komisija izpolnila svoje obveznosti in hkrati zagotovila pravice zainteresiranih strani. Leta 2021 je z navzkrižnim preverjanjem na daljavo preverila podatke 197 podjetij. To je vključevalo 111 evropskih podjetij in 86 podjetij zunaj EU. Ker so se omejitve potovanj v zadnjem četrtletju 2021 zmanjšale, je bilo v podjetjih EU opravljenih 12 obiskov na kraju samem. Obstaja upanje, da to nakazuje, da se bo tudi v prihodnosti nadaljevalo več preverjanj na kraju samem. 1.2Učinkovita uporaba in uveljavljanje instrumentov trgovinske zaščite 1.2.1Izvajanje priporočil Evropskega računskega sodišča – revizija instrumentov trgovinske zaščite EU Komisija si je leta 2021 prizadevala za izvajanje priporočil iz revizijskega poročila Evropskega računskega sodišča o politiki trgovinske zaščite EU (objavljenega julija 2020). Priporočila so bila naslednja: Evropska komisija bi (si) morala (a) dokumentirati svoje ocene statusa zaupnosti dokumentov s strani strank, (b) prizadevati za dodatne komunikacijske kanale za ozaveščanje deležnikov, (c) izboljšati smernice o pomembnih vidikih konkurence, (d) izboljšati dejavnosti spremljanja in redno ocenjevati učinkovitost ukrepov trgovinske zaščite, (e) začeti več preiskav na lastno pobudo in (f) uporabljati jasna merila za prednostno razvrstitev odziva na ukrepe tretjih držav. V odziv na ta priporočila je Komisija leta 2021 razvila rešitev, ki temelji na informacijski tehnologiji, za dokumentiranje ocen zaupnosti dokumentov, ki se je začela uporabljati v začetku leta 2022. V zvezi z ozaveščanjem o instrumentih trgovinske zaščite se je leta 2021 začel postopek za razširjanje informativnih videoposnetkov in pripravo informativnega svežnja iz sedmih modulov, ki je bil objavljen na spletu v začetku leta 2022 in se bo razširjal prek kontaktnih točk v državah članicah in prek ustreznih deležnikov. Zaradi negotovosti, povezane s pandemijo COVID-19, so bila osebna informativna srečanja z deležniki preložena. Komisija je v zvezi z vidiki konkurence v preiskavah trgovinske zaščite pripravila smernice za deležnike/zainteresirane strani in osebe, ki obravnavajo zadeve, o tem, kako ta vprašanja obravnavati v preiskavah. Od preostalih priporočil je Komisija leta 2021 razvila novo politiko spremljanja z zanesljivim prednostnim razvrščanjem nalog na podlagi tveganja, okrepljenim usklajevanjem s povezanimi službami Komisije (OLAF, GD TAXUD in GD BUDG) in zunanjimi deležniki ter boljšim dokumentiranjem rezultatov in poročanjem o njih. Ta nova politika spremljanja, ki bo začela veljati decembra 2021, bo ocenjena leta 2023. Komisija ni v celoti sprejela priporočila o preiskavah po uradni dolžnosti, saj meni, da že v največji možni meri uporablja določbe, ki zadevajo uradno dolžnost. Kljub temu je leta 2021 na svojem spletišču objavila več informacij o preiskavah po uradni dolžnosti, da bi odpravila nekatere napačne predstave in zagotovila več smernic za evropsko industrijo. Kar zadeva spremljanje ukrepov trgovinske zaščite tretjih držav, je Komisija leta 2021 vzpostavila merila za opredelitev tistih, ki predstavljajo najpomembnejši gospodarski in sistemski interes ter v katerih je stopnja sodelovanja evropskih izvoznikov visoka. Nazadnje, Komisija bo leta 2023 izvedla oceno učinkovitosti ukrepov trgovinske zaščite.

1.2.2Spremljanje in izvrševanje ukrepov (glej priloge J, K, M, Q) Ker je izvajanje pravil trgovanja visoko na dnevnem redu Komisije Ursule von der Leyen, je spremljanje obstoječih ukrepov trgovinske zaščite tudi v letu 2021 ostalo ena od ključnih prednostnih nalog. Posebna pozornost je bila namenjena tistim ukrepom trgovinske zaščite, pri katerih je bilo odkrito povečano tveganje izogibanja dajatvam. Odločno izvajanje ukrepov je ključnega pomena za ohranitev učinkovitosti in verodostojnosti politike izvrševanja Komisije. Komisija je povsem odločena, da bo obravnavala vse prakse izogibanja, znižanje izvozne cene in absorpcijo cene pri nadaljnji prodaji, ki ogrožajo učinkovitost ukrepov. Do izogibanja pride, kadar proizvajalci izvozniki v tretjih državah izvajajo prakse, kot so pošiljanje izdelka prek države, za katero ne veljajo dajatve (pretovarjanje), rahlo spreminjanje izdelka, tako da zanj ne veljajo dajatve, ali izvoz prek proizvajalca izvoznika z nižjimi individualnimi stopnjami protidampinških ali izravnalnih dajatev (usmerjanje prek druge družbe). Druga praksa je absorpcija dajatve, kadar izvozniki kljub uvedenim ukrepom znižajo svoje cene, da bi se izognili dajatvam, ali kadar uvozniki pri nadaljnji prodaji izdelka v Uniji ne vključijo dajatve. Komisija ukrepa proti tem praksam, ugotovljenim s spremljanjem ali informacijami, ki jih je prejela od zainteresiranih strani. Da bi čim prej opredelila morebitne težave, uporablja prednostno razvrščanje nalog spremljanja na podlagi tveganja. Pozornost je namenjena tistim ukrepom, pri katerih je bilo med preiskavo ugotovljeno povečano tveganje izogibanja dajatvam, v uredbe o uvedbi ukrepov pa je vključena posebna klavzula o spremljanju. Cilj te klavzule je čim bolj zmanjšati tveganje izogibanja z usmerjanjem prek druge družbe. Leta 2021 je bila taka klavzula med drugim vključena v ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz konverterske aluminijaste folije in iztiskanih izdelkov iz aluminija iz Kitajske, vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa iz Turčije in vezanih plošč iz brezovega lesa iz Rusije. Spremljanje vključuje poglobljeno analizo uvoza izdelka, za katerega velja ukrep trgovinske zaščite, vključno s spremljanjem trenda/dinamike izvoza iz države, za katero veljajo ukrepi. To daje popolno sliko trgovinskih tokov in razvoja trga po uvedbi ukrepov. Komisija uporablja notranje podatkovne zbirke, ki jih dopolnjujejo carinski organi in statistični uradi na ravni EU in držav članic, in po potrebi komercialne podatkovne zbirke. Upoštevajo se tudi dodatne tržne informacije industrije Unije, skupaj z ugotovitvami o neskladnosti z ukrepi, ki jih je na podlagi svojih preiskav dokumentiral urad OLAF ali organi držav članic. Konec leta 2021 je bilo v okviru ukrepov trgovinske zaščite skupno 54 izdelkov predmet posebnega spremljanja. Komisija je nacionalne carinske organe opozorila, naj posebno pozornost namenijo uvozu izdelkov, za katere veljajo ukrepi v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, kadar obstajajo pomisleki, npr. pretovarjanje. Urad OLAF je bil obveščen, kadar je imela Komisija informacije, ki so pomenile goljufivo dejavnost pri uvozu. Tudi urad OLAF je Komisijo seznanil z ustreznimi informacijami, povezanimi z izvrševanjem. Tesni stiki med Komisijo in industrijo Unije so zagotovili popolnejše informacije o razvoju trga, da bi se olajšali najučinkovitejši nadaljnji ukrepi. Komisija je leta 2021 pregledala tudi več kot deset cenovnih zavez s proizvajalci izvozniki in ugotovila, da v celoti izpolnjujejo zahteve. V zadnjih letih je opazila nove načine, s katerimi se proizvajalci izvozniki, zlasti iz Kitajske, izogibajo dajatvam, na primer s prenosom nekaterih operacij v druge države brez prave gospodarske utemeljitve in izvozom iz njih v EU. Komisija se vztrajno odziva na odpravo vseh vrzeli, da bi industrijo EU zaščitila pred škodo. Leta 2021 je začela štiri preiskave proti izogibanju in eno preiskavo za ugotavljanje absorpcije dajatev, s čimer se je skupno število takih preiskav, začetih v zadnjih treh letih, povečalo na enajst oziroma dve. Štiri začete zadeve proti izogibanju se nanašajo na povečanje uvoza tkanin iz steklenih vlaken iz Turčije in Maroka po uvedbi protidampinških in izravnalnih dajatev za te izdelke s poreklom iz Kitajske in Egipta leta 2020. Tkanine iz steklenih vlaken se na primer uporabljajo za proizvodnjo lopatic za vetrne turbine, v proizvodnji čolnov, tovornjakov in športne opreme ter v sistemih za obnovo cevi. Preiskave so bile osredotočene na pretovarjanje, potem ko je bil zadevni izdelek v Turčiji oziroma Maroku predmet dejavnosti sestavljanja. Ti primeri simbolizirajo izzive, ki jih predstavlja kitajska politika En pas, ena pot, in neomajnost Komisije, da bo odločno ukrepala proti nepošteni trgovini, ki izhaja iz tega.

Na tkanine iz steklenih vlaken se nanaša tudi preiskava za ugotavljanje absorpcije dajatev, ki se je začela leta 2021. Preiskuje se, ali so egiptovski proizvajalci izvozniki znižali svoje cene, da bi ogrozili učinkovitost protidampinških dajatev, uvedenih leta 2020. Poleg tega je Komisija leta 2021 po dveh preiskavah proti izogibanju podaljšala ukrepe. Ugotovljeno je bilo, da izogibanje trenutno veljavnim protidampinškim dajatvam za dve različni vrsti gospodinjske aluminijaste folije iz Kitajske poteka prek Tajske, kjer je bil izdelek predmet zgolj manjših dejavnosti sestavljanja. Zadevno industrijo EU sestavljajo predvsem mala in srednja podjetja, ki so razpršena po 12 državah članicah. To kaže na odločenost Komisije, da obravnava vse oblike nepoštene trgovine, vključno z izogibanjem ukrepom trgovinske zaščite in njihovo absorpcijo. 1.2.3Nadzorni ukrepi Kadar obstajajo znaki, ki pogosto temeljijo na informacijah zadevne industrije, da se je uvoz določenega izdelka, ki predstavlja grožnjo škode za industrijo Unije, znatno povečal, lahko Komisija uvede nadzorne ukrepe za spremljanje takega uvoza. Leta 2021 je nadaljevala naknadni nadzor uvoza jekla in aluminija, ki je bil uveden maja 2020 in je nadomestil predhodni sistem nadzora. Komisija je z naknadnim nadzorom spremljala tudi uvoz etanola iz obnovljivih virov za gorivo. Komisija mesečno objavlja podatke o nadzoru na javni strani „nadzor/spremljanje uvoza“ na spletišču GD za trgovino. 1.2.4Zaščita evropskih malih in srednjih podjetij (MSP) Da omejitve virov MSP ne bi ovirale uporabe instrumentov trgovinske zaščite, Komisija tem podjetjem zagotavlja popolno podporo in smernice. Komisija si je leta 2021 dodatno prizadevala zagotoviti, da bi MSP poznala instrumente in imela koristi od njih, tudi prek svoje službe za pomoč malim in srednjim podjetjem. To vključuje manjše zahteve glede informacij, ki jih je treba zagotoviti v vprašalnikih, in, kjer je to mogoče, obdobja preiskave, usklajena z njihovim poslovnim letom. Komisija je leta 2021 pripravila tudi spletni informativni sveženj, v katerem so instrumenti jasno pojasnjeni, v načrtu pa so tudi dodatni predstavitveni videoposnetki. Osebna informativna srečanja za MSP v državah članicah se bodo nadaljevala, ko bodo razmere, povezane s COVID-19, to dopuščale. Prizadevanja Komisije prinašajo rezultate. Sektorji, za katere so značilna MSP, so bili v letu 2021 še naprej vključeni v postopke trgovinske zaščite. Komisija je med letom začela protidampinško preiskavo uvoza keramičnih ploščic iz Turčije in Indije, nadaljevala se je protidampinška preiskava uvoza pritrdilnih elementov iz Kitajske, pregled zaradi izteka ukrepa v zvezi s postrvmi iz Turčije pa se je končal s podaljšanjem ukrepov za nadaljnjih pet let. Čeprav so za zadevne industrije večinoma značilna MSP, imajo zaradi dobrega usklajevanja na njihovi strani ter smernic in podpore Komisije enake pravice in zaščito pred nepošteno trgovino kot večja podjetja.

1.3Razvoj dogodkov v letu 2021 v zvezi z zakonodajnimi spremembami v letih 2017 in 2018 1.3.1Socialni in okoljski standardi v instrumentih trgovinske zaščite Zavezanost EU visokim socialnim in okoljskim standardom se kaže v nekaterih vidikih protidampinških in protisubvencijskih preiskav od zakonodajnih sprememb iz let 2017 in 2018. Ti vključujejo naslednje: -kadar preiskave zadevajo države z znatnim izkrivljanjem trga, je treba za konstruiranje neizkrivljene normalne vrednosti izbrati ustrezno reprezentativno državo. Kadar obstaja več držav z ustreznimi razpoložljivimi podatki, Komisija izbere državo ob upoštevanju ravni socialne zaščite in varstva okolja v predlaganih državah; -pri izračunu stopnje škode v preiskavah se stroški skladnosti z večstranskimi okoljskimi sporazumi in konvencijami Mednarodne organizacije dela v času trajanja ukrepov v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite vključijo v proizvodne stroške industrije EU in v nekaterih primerih pri odločanju o sprejetju zavez. Kar zadeva izbiro ustrezne reprezentativne države, se v preiskavah, zaključenih leta 2021, vprašanje socialnih in okoljskih standardov ni pojavilo, saj so bili ustrezni podatki v vsakem primeru na voljo samo za eno reprezentativno državo. Komisija je v izračun ciljne cene dobička v več primerih, zaključenih leta 2021, vključila stroške skladnosti z večstranskimi okoljskimi sporazumi in konvencijami Mednarodne organizacije dela. To je zlasti pomembno v zvezi s sistemom trgovanja z emisijami. Zadevne preiskave so vključevale iztiskane izdelke iz aluminija, konverterske aluminijaste folije in ploščate izdelke iz aluminija iz Kitajske, hladno valjane izdelke iz nerjavnega jekla iz Indije in Indonezije ter vezane plošče iz brezovega lesa iz Rusije. S tem se je zvišala ciljna cena za te industrije, saj je vključevala prihodnje stroške, ki izhajajo iz večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija, in ki jih bo imela industrija Unije v času trajanja ukrepov. V dveh primerih, v katerih je dajatev temeljila na stopnjah škode (konverterska aluminijasta folija in ploščati izdelki iz aluminija), so prilagoditve za stroške socialnih in okoljskih standardov zvišale raven uvedenih ukrepov. Vprašanje se ni pojavilo v okviru ponujenih zavez v letu 2021, saj so bile zavrnjene iz drugih razlogov. 1.3.2Pravilo nižje dajatve V skladu s pravili STO se lahko ukrepi uvedejo na ravni stopnje dampinga ali subvencijske stopnje. Pred zakonodajnimi spremembami junija 2018 je EU vedno uporabljala pravilo nižje dajatve. To je pomenilo, da so bili ukrepi vedno uvedeni na ravni, ki je nižja od celotnega obsega dampinga ali subvencioniranja, če je nižja raven, imenovana „stopnja škode“, zadostovala za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija EU. Od posodobitve instrumentov trgovinske zaščite pa se pravilo nižje dajatve v protidampinških in protisubvencijskih primerih ne uporablja samodejno. V protisubvencijskih primerih se pravilo nižje dajatve ne uporablja več, razen če je to v nasprotju s splošnim interesom EU, s čimer se zagotovi, da se lahko EU strožje spopade z nepoštenim subvencioniranim uvozom. V eni protisubvencijski preiskavi, zaključeni leta 2021 (konverterska aluminijasta folija iz Kitajske), je Komisija na tej podlagi uvedla dajatve po polni stopnji subvencije. V protidampinških primerih se ukrepi lahko uvedejo na ravni, ki je nižja od stopnje dampinga, če taka nižja stopnja zadostuje za odpravo škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz. Če se v državi izvoznici ugotovijo znatna izkrivljanja cen surovin, se šteje, da je za odpravo škodljive dampinške prakse potrebna dajatev po polni stopnji dampinga. Izkrivljene surovine morajo predstavljati več kot 17 % proizvodnih stroškov, njihova cena pa mora biti znatno nižja od neizkrivljenih cen. V osmih od 11 zaključenih primerov so ukrepi temeljili na stopnjah dampinga, saj so bile te nižje od stopnje škode in, v skladu z zakonodajo, na najvišji ravni, ki bi se lahko uvedla. V preostalih treh primerih so dajatve temeljile na stopnjah škode, saj so bile te nižje od stopenj dampinga, merila glede izvoznih omejitev za ključne surovine pa niso bila izpolnjena, tj. pri ploščatih izdelkih iz aluminija in konverterski aluminijasti foliji iz Kitajske cene izkrivljenih surovin niso bile bistveno nižje od cen na mednarodnem trgu, v primeru jeklenih vetrnih stolpov iz Kitajske pa vprašanje ni bilo izpostavljeno. 1.4Sodna presoja sodišč EU (Priloga S) Splošno sodišče in Sodišče sta leta 2021 razsodili v 21 sodbah in sklepih v zadevah v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite: Splošno sodišče je izreklo 14 sodnih odločb, medtem ko je Sodišče izdalo štiri predhodne odločbe in odločilo o treh pritožbah. Leta 2021 je bilo vloženih 18 novih zadev v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite – 12 pri Splošnem sodišču in 6 pritožb pri Sodišču.

Sodna praksa iz leta 2021 zagotavlja zanimiv vpogled v dopustnost sodnih postopkov zoper ukrepe v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, zlasti v vprašanje procesnega upravičenja in sposobnosti uvoznikov in uporabnikov, da začnejo sodne postopke v takih primerih. Splošno sodišče je leta 2021 izdalo prvo sodbo o oblikovanju zaščitnih ukrepov in protidampinških/izravnalnih ukrepov. Poleg tega je Splošno sodišče potrdilo prakso Komisije, da izvaja negativne odločbe Sodišča tako, da popravi vse nezakonitosti, ki jih je ugotovilo Sodišče, in da povrne dajatve le v obsegu, v katerem je popravljena dajatev nižja. Druga vprašanja, ki so jih obravnavala sodišča v letu 2021, so vključevala metodologijo, uporabljeno v preiskavah v zvezi z vračilom, trajno naravo sprememb pri vmesnih pregledih, različne vidike izračunov dampinga, oceno škode in vzročne zveze ter uporabo razpoložljivih dejstev. Najpomembnejše sodbe so opisane v delovnem dokumentu služb Komisije. 2Dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje Leta 2021 je pooblaščenec za zaslišanje prejel 25 zahtevkov za posredovanje in opravil 15 zaslišanj. Kadar so strani predložile zahtevek za posredovanje hkrati z zahtevkom za zaslišanje pri službah Komisije, pristojnih za preiskavo, je pooblaščenec za zaslišanje vztrajal pri svojem pristopu, v skladu s katerim bi morale zainteresirane strani svoje pomisleke najprej nasloviti na službe Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje bi posredoval šele, ko rešitev ne bi bila dosežena. To je zainteresiranim stranem omogočilo, da so v številnih primerih našle rešitev neposredno s preiskovalnimi skupinami. Pooblaščenec za zaslišanje je prejel tudi zahtevek za kontradiktorno zaslišanje, ki je nazadnje potekalo z odgovornimi službami. Pooblaščenec za zaslišanje je na zahtevo zadevnih strani dvakrat podaljšal rok za predložitev pripomb. Pooblaščenec za zaslišanje je službam Komisije priporočil, naj dajo nekatere informacije na voljo vsem stranem v nezaupni dokumentaciji. Glavna vprašanja, ki so se pojavila na zaslišanjih, so se nanašala na zahteve po dodatnem razkritju, anonimnosti in zaupnosti. Dve strani sta zahtevali, da se ukrepi, ki jih je treba uvesti, začasno odložijo ob njihovem sprejetju. Vendar pogoji niso bili izpolnjeni. V drugem primeru je stranka zavrnila predložitev dokumentov za spis, potrebnih za preverjanje ustreznih informacij s strani Komisije, pri čemer je trdila, da bi morale službe namesto tega opraviti preverjanje na kraju samem. Vendar to zaradi pandemije COVID-19 ni bilo izvedljivo. V drugih primerih je bil s službami dosežen dogovor o pregledu obravnavanih vprašanj ali zagotovitvi pojasnil. Zahtevki so zaradi nadaljevanja pandemije COVID-19 ostali neredni, vendar je bilo izvajanje zaslišanj enostavnejše, saj ni bilo potovanj. 3Obravnavanje dejavnosti trgovinske zaščite pred EU Komisija posreduje, kadar evropski izvoz ovirajo tretje države, ki uvajajo neupravičene ukrepe trgovinske zaščite. Medtem ko so tretje države v celoti upravičene do uporabe instrumentov, je nujno, da se upoštevajo pravila STO in da ukrepi trgovinske zaščite ne postanejo dejanske trgovinske ovire. Glede na pomen izvoza za evropsko gospodarstvo in njegov prispevek k ustvarjanju delovnih mest in rasti Komisija posreduje, da bi zmanjšala negativne gospodarske učinke kakršnih koli ukrepov ali preprečila uvedbo neupravičenih ukrepov trgovinske zaščite za izvoz EU v celoti. Posredovanje Komisije v zadevah tretjih držav sega od tehničnih pisnih stališč in udeležbe na zaslišanjih do podajanja pisnih in ustnih stališč na politični ravni, če je to potrebno. Primeri dejavnosti Komisije v letu 2021 so vključevali udeležbo na zaslišanjih, ki so jih kanadski organi izvedli v povezavi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami v zvezi z rafiniranim sladkorjem, ob podpori GD AGRI. Drugi primeri trgovinske zaščite so bili obravnavani na rednih srečanjih odbora za trgovino s Svetom za sodelovanje v Zalivu, Kanado ali Južno Afriko. Komisija je primere obravnavala tudi v odborih Svetovne trgovinske organizacije (STO) za protidampinške in zaščitne ukrepe. Ta posredovanja so bila usklajena tako z industrijo EU kot tudi z državami članicami, pri čemer so imeli prednost primeri z znatnim gospodarskim učinkom za evropska podjetja in primeri s sistemskimi težavami. Kadar se neupravičenim ukrepom ni mogoče izogniti, lahko Komisija uporabi ukrepe STO. To je storila v protidampinških in protisubvencijskih ukrepih ZDA za španske zrele oljke, uvedenih leta 2018. V tem sporu je bilo 20. decembra 2021 sprejeto poročilo odbora v korist EU. V letu 2021 se je nadaljeval še en postopek odbora STO v zvezi s kolumbijskimi protidampinškimi ukrepi za zamrznjeni ocvrti krompirček. Prvo in drugo vsebinsko srečanje sta potekali prek spleta julija 2021 oziroma januarja 2022. Posredovanje Komisije, ki poudarja pravne nedoslednosti in sistemske pomanjkljivosti v zadevah, je imelo pomembno vlogo pri preprečevanju uvedbe neupravičenih ukrepov. Primeri nekaj uspešnih posredovanj v letu 2021: ·Indija je marca 2021 zaključila protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla brez uvedbe ukrepov. To je bil pomemben rezultat glede na zadevni gospodarski interes v višini približno 98 milijonov EUR. Komisija je v tesnem sodelovanju z industrijo že od začetka dejavno posredovala v zadevi s tremi pisnimi stališči in udeležbo na javni obravnavi;

·ministrski odbor Sveta za sodelovanje v Zalivu septembra 2021 ni odobril predloga Stalnega odbora za uvedbo dokončnih zaščitnih ukrepov za uvoz nekaterih izdelkov iz jekla; ·posredovanje Komisije v protidampinški preiskavi Ukrajine v zvezi z uvozom aluminijastih lestev iz Poljske in Slovaške je uspelo, saj je bila preiskava zaključena oktobra 2021; ·maja 2021 je Nova Zelandija zaključila protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom zamrznjenega ocvrtega krompirčka iz Belgije in Nizozemske, s čimer je prizanesla izvozu v višini 3 milijonov EUR. To je bilo deloma zaradi pisnega posredovanja Komisije v sodelovanju z industrijo EU, ki je pokazalo, da pogoji za uvedbo protidampinških ukrepov niso bili izpolnjeni; ·Kanada je oktobra 2021 po uradni dolžnosti začela ponovno preiskavo, da bi ponovno ocenila protidampinške in protisubvencijske ukrepe za uvoz rafiniranega sladkorja s poreklom iz EU. To je bilo posledica številnih posredovanj Komisije, ki je pojasnjevala, da ti izravnalni ukrepi temeljijo na starih shemah subvencij EU in ne izražajo sedanjih, znatno nižjih stopenj subvencioniranja. Protisubvencijska dajatev je bila znatno znižana (z 58 % na 9 %). Kanada je ugotovila, da nevezana neposredna plačila podpore v okviru skupne kmetijske politike EU niso specifična in jih ni mogoče izvajati. Konec leta 2021 je bilo veljavnih 177 ukrepov trgovinske zaščite, ki so vplivali na izvoz EU, kar je en manj kot predhodno leto, ko jih je bilo največ, odkar Komisija izvaja spremljanje. Protidampinški instrument je še vedno najbolj uporabljan instrument na svetovni ravni, saj zajema 128 od 177 veljavnih ukrepov. Od teh ukrepov je bilo 42 zaščitnih ukrepov (v primerjavi z 39 leta 2020), 7 pa protisubvencijskih ukrepov. 26 novih preiskav, začetih leta 2021, zadeva 17 protidampinških in 9 zaščitnih postopkov (v primerjavi z 22 leta 2020). Največje število ukrepov proti izvozu EU imajo ZDA s 37 veljavnimi ukrepi, sledijo ji Kitajska z 19, Turčija s 17, Brazilija, Kanada in Indija z 12 ter Indonezija z 11 ukrepi. Največ ukrepov se uporablja za izdelke iz jekla, tj. 62, sledijo jim kemični izdelki z 48 ukrepi, kmetijski proizvodi z 22 ukrepi, tekstil z 12 ukrepi in papir z 10 ukrepi. 4Dejavnosti v okviru STO STO je aprila in oktobra leta 2021 organizirala virtualna srečanja odborov za subvencije ter izravnalne, protidampinške in zaščitne ukrepe. Neformalna skupina za preprečevanje izogibanja se ni sestala. Protidampinška delovna skupina za izvajanje se je sestala oktobra 2021. Komisija je julija 2021 STO predložila uradno obvestilo o subvencijah EU. To dejanje, ki spodbuja preglednost, je ključnega pomena za razumevanje ravni in učinka subvencij, ki jih dodeljujejo države STO. Žal so bili rezultati v zvezi s članicami, ki so predložile obvestila, slabi, zato jih je Komisija pozvala, naj izpolnijo svoje obveznosti. EU je v odboru za protidampinške ukrepe sprožila preiskavo v zvezi s pregledom uvoza zamrznjenega ocvrtega krompirčka iz Belgije in Nizozemske s strani Južnoafriške carinske unije ter pregled ukrepov v zvezi z rafiniranim sladkorjem iz Danske, Nizozemske, Združenega kraljestva in Belgije, ki jih je uvedla Kanada, in predhodnih protidampinških dajatev na uvoz aluminijaste pločevine iz navadnih zlitin s poreklom iz sedmih držav članic EU, ki so jih uvedle ZDA. V odboru za subvencije in izravnalne ukrepe je potekala razprava o vlogi financiranja, nižjega od tržnega, pri prispevanju k presežnim zmogljivostim. Potekala je tudi izmenjava mnenj o škodljivem učinku presežnih zmogljivosti na okolje ter izgubi naložb konkurenčnih industrij v raziskave in razvoj. Na sestankih odbora STO za zaščitne ukrepe je EU sprožila naslednje preiskave: Indonezija: oblačila in oblačilni dodatki, Maroko: vroče valjano jeklo, valjane žice in armaturne palice, hladno valjana pločevina, drogovi za razsvetljavo, Južna Afrika: jekleni vijaki s šesterokotnimi glavami, Turčija: rezana poliestrska vlakna in Ukrajina: natrijev hipoklorit, PVC-profili. EU je zagovarjala svoje zaščitne ukrepe za nekatere izdelke iz jekla, ki so jih kritizirale Indija, Kitajska, Rusija, Japonska, Švica in Koreja. Kadar se uvedejo neupravičeni ukrepi v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, lahko Komisija uporabi sistem reševanja sporov v okviru STO, zlasti kadar so bila ugotovljena pomembna sistemska vprašanja. Trenutno poteka postopek za reševanje sporov, ki ga je začela EU v zvezi s kolumbijskimi protidampinškimi dajatvami na zamrznjeni ocvrti krompirček iz Belgije, Nemčije in Nizozemske. Končno poročilo odbora v tem postopku se pričakuje po poletju 2022. V postopku v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi dajatvami, ki so jih ZDA uvedle na uvoz španskih zrelih oljk, je bilo poročilo odbora sprejeto 20. decembra 2021. Stranki sta se 1. julija 2022 dogovorili o razumnem obdobju izvajanja za ZDA, ki se bo izteklo 14. januarja 2023. Izvršni podpredsednik in komisar za trgovino Valdis Dombrovskis se je novembra 2021 virtualno sestal z ministri za trgovino Združenih držav in Japonske, da bi obnovili tristransko partnerstvo. Dogovorili so se, da bodo opredelili in obravnavali svetovne izzive politik in praks, ki izkrivljajo trg in ki jih pravila STO ali obstoječa orodja za izvrševanje trenutno ne obravnavajo v zadostni meri. Ministri so se dogovorili, da bodo nadaljevali tristranske razprave o treh prednostnih področjih: ·opredelitev težav zaradi netržnih praks;