1.Uvod

Svet je 10. marca 2015 izdal priporočilo Franciji na podlagi člena 126(7) Pogodbe z namenom, da do leta 2017 odpravi čezmerni primanjkljaj. Franciji je priporočil, naj doseže nominalni primanjkljaj 4,0 % BDP v letu 2015, 3,4 % BDP v letu 2016 in 2,8 % BDP v letu 2017. Na podlagi makroekonomskih napovedi, na katerih temelji priporočilo Sveta, se je to štelo za skladno z izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,5 % BDP v letu 2015, 0,8 % v letu 2016 in 0,9 % v letu 2017 ter bi zahtevalo dodatne ukrepe v višini 0,2 % BDP v letu 2015, 1,2 % v letu 2016 in 1,3 % v letu 2017.

V skladu s členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 je Svet določil rok 10. junija 2015, da Francija podrobno poroča o ukrepih v zvezi z (i) dodatnimi strukturnimi diskrecijskimi ukrepi v višini 0,2 % BDP, ki so bili sprejeti za doseganje priporočenega izboljšanja strukturnega salda v letu 2015, in (ii) začrtanimi ključnimi proračunskimi ukrepi za dosego ciljev v letih 2016 in 2017. Zakon o načrtovanju javnih financ (loi de programmation des finances publiques) bi bilo treba posodobiti, da bo odražal nov potek prilagoditve. Poleg tega se od Francije zahteva, da pred rokom predloži predhodno oceno ključnih ukrepov, na katerih temelji prilagoditev v letih 2016 in 2017.

Francoski organi so Komisiji do postavljenega roka predložili poročilo o ukrepih, ki so bili sprejeti na podlagi priporočila Sveta, v katerem so predstavili tudi konsolidacijsko strategijo za doseganje ciljev, ki jih je določil Svet.

Komisija je proučila proračunsko strategijo Francije na podlagi informacij iz poročila o sprejetih ukrepih, da bi ocenila, ali je Francija ravnala v skladu s priporočilom Sveta z dne 10. marca 2015.

2.Ukrepi, vključeni v poročilo o sprejetih ukrepih, in posodobljene proračunske napovedi

Poročilo o sprejetih ukrepih, objavljeno 10. junija 2015, potrjuje proračunsko strategijo, začrtano v programu stabilnosti Francije, predloženemu 30. aprila 2015, ki si prizadeva za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2017, tj. do roka, ki ga je določil Svet. Poročilo ne vsebuje novih ukrepov, ampak zagotavlja dodatne informacije o naravi in izvajanju dodatnih ukrepov, ki so bili napovedani v programu stabilnosti na podlagi priporočila Sveta z dne 10. marca 2015 in znašajo 4 milijarde EUR v letu 2015 in 5 milijard EUR v letu 2016.

Za leto 2015 je v poročilu potrjen sveženj ukrepov v višini 4 milijarde EUR (0,2 % BDP), napovedan v programu stabilnosti, ki so bili že v celoti upoštevani v napovedi služb Komisije iz pomladi 2015. Ta sveženj vključuje nadaljnje zmanjšanje državnih izdatkov (1,2 milijardi EUR), nižja plačila obresti (1,2 milijardi EUR) in nižje socialne transferje (1 milijarda EUR) ter dodatne ukrepe na strani prihodkov (0,6 milijarde EUR). Kot je bilo poudarjeno v oceni programa stabilnosti, ki so jo pripravile službe Komisije , so bili od tega ukrepi v višini 1,2 milijarde EUR sprejeti, da bi raven izdatkov leta 2014, ki je bila nižja od pričakovane, pretvorili v trajne prihranke. Ti ukrepi pomenijo zmanjšanje ravni izdatkov, ki jih načrtujejo organi. Vendar pa ne spreminjajo hitrosti rasti javnih izdatkov in zato ne vplivajo na fiskalni napor.

Za leto 2016 so v poročilu o sprejetih ukrepih navedene dodatne informacije o ukrepih, na katerih temelji zmanjšanje izdatkov v višini 5 milijard EUR (0,2 % BDP), ki niso bili dovolj natančno opredeljeni v programu stabilnosti in zato niso bili vključeni v napoved Komisije iz pomladi 2015. Izdatke bi znižali s prihranki na državni ravni (1,6 milijarde EUR), na področju socialnega varstva (2,2 milijarde EUR) in na ravni lokalne samouprave (1,2 milijarde EUR). V tej fazi se štejejo za dovolj podrobno opredeljena, da se lahko upoštevajo v oceni Komisije, samo dodatna zmanjšanja izdatkov na državni ravni (1,6 milijarde EUR), ki so bila dokumentirana z dopisi, ki jih je predsednik vlade 24. aprila 2015 poslal vsem ministrom. Preostali prihranki, ki jih načrtujejo organi, se lahko v napoved Komisije vključijo šele po ustrezni opredelitvi ukrepov, na katerih temelji proračunska strategija.

Za leto 2017 poročilo o sprejetih ukrepih ne vključuje nadaljnjih ukrepov ali podrobnosti o ukrepih, na katerih temelji načrtovana prilagoditev.

V napovedi Komisije iz pomladi 2015, ki zajema leto 2016, se predvideva, da bo saldo sektorja država v letu 2015 dosegel primanjkljaj v višini 3,8 % BDP, kar je nižje od nominalnega cilja v višini 4,0 % BDP, določenega v priporočilu Sveta. Leta 2016 bo primanjkljaj ob predpostavki nespremenjene politike predvidoma znašal 3,5 % BDP, kar je nad priporočenim ciljem v višini 3,4 % BDP.

Ob upoštevanju informacij, predloženih v poročilu o sprejetih ukrepih, se v posodobljeni spomladanski napovedi Komisije predvideva, da bo nominalni primanjkljaj v letu 2015 ostal nespremenjen pri 3,8 % BDP, leta 2016 pa se bo znižal na 3,4 % BDP. Za leto 2015 poročilo o sprejetih ukrepih potrjuje vpliv svežnja v višini 4 milijarde EUR na javne finance, kot je bil ocenjen v spomladanski napovedi. Za leto 2016 se v tej fazi štejejo za dovolj podrobno opredeljene in so bili torej vključeni v posodobljeno napoved Komisije samo dodatni konsolidacijski ukrepi, ki so načrtovani za izdatke na državni ravni in znašajo 1,6 milijarde EUR (0,1% BDP). Zato je načrtovani javnofinančni primanjkljaj za leto 2016 popravljen navzdol na 3,4 % BDP s 3,5 % iz spomladanske napovedi.

Tveganja za proračunske obete za leti 2015 in 2016, kot so predvidena v posodobljeni spomladanski napovedi Komisije, se zdijo na splošno uravnotežena. Rast BDP, ki je bila v prvem četrtletju leta 2015 večja od pričakovane (0,6 % v primerjavi s 0,4 % v spomladanski napovedi Komisije), nakazuje na možnost, da gospodarsko okrevanje poteka hitreje, kot je bilo pričakovano. Poleg tega bi lahko večja elastičnost davčnih prihodkov od pričakovane pozitivno vplivala na nominalni primanjkljaj v letih 2015 in 2016. Nasprotno pa bodo lahko nezadovoljiva gibanja na trgu dela negativno vplivala na javne finance. Podobno bi lahko nedavno povečanje donosov državnih obveznic privedlo do povečanja plačil obresti in torej dodatno obremenilo cilje glede zmanjšanja izdatkov.





3.Ocena sprejetih ukrepov

Na podlagi informacij iz poročila o sprejetih ukrepih se v posodobljeni spomladanski napovedi Komisije pričakuje, da bo nominalni primanjkljaj leta 2015 znašal 3,8 % BDP, kar je nižje od cilja, ki ga je za zadevno leto določil Svet, in 3,4 % v letu 2016, kar je v skladu s ciljem, ki ga je določil Svet. Prilagoditev strukturnega salda bo kljub temu v obeh letih verjetno manjša, kot je priporočil Svet.

Okvir 1. Metodologija za ocenjevanje učinkovitih ukrepov

V skladu z Uredbo (ES) št. 1467/97 in kodeksom ravnanja bi se moralo šteti, da je država članica sprejela učinkovite ukrepe, če je ukrepala v skladu s priporočilom iz člena 126(7) PDEU. V skladu s kodeksom ravnanja je treba pri oceni učinkovitih ukrepov upoštevati zlasti, ali je zadevna država članica dosegla letne proračunske cilje in s tem povezano izboljšanje ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, kot je priporočil Svet.

Metodologija za ocenjevanje učinkovitih ukrepov določa, da se najprej oceni, ali država članica izpolnjuje nominalni cilj in s tem povezano izboljšanje strukturnega salda, kot zahteva priporočilo iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Če ga, se postopek začasno odloži.