EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 30.11.2011 
SEC(2011) 1453 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi Programa za konkuren čnost podjetij ter mala in  srednja podjetja (2014 - 
2020) 
{COM(2011) 834 kon č.} 
{SEC(2011) 1452 kon č.}  
 
 1. UVOD 
Namen tega poro čila o oceni u činka je oceniti pri čakovane u činke Programa EU za 
konkuren čnost in MSP (2014-2020), kot ga Komisija predlaga v Sporo čilu o večletnem 
finančnem okviru z dne 29. junija 20111.  
Komisija se je pri pripravi te pobude posvetovala z ustreznimi zainteresiranimi stranmi in 
poiskala zunanje strokovno znanje. Naro čila je vmesno in kon čno oceno obstoje čega 
programa – Program za podjetništvo in inovacije2 – in raziskavo o upravnih stroških za 
upravičence. Poleg tega je sprožila javno posvetovanje.3 Empirični podatki in analiza, ki 
podpira oceno u činka, so bili pridobljeni z dvema zunanjima raziskavama.4 
Glede na dolgotrajne u činke gospodarske krize na konkuren čnost in podjetniški potencial 
evropskega gospodarstva, predvsem malih in srednjih podjetij, je treba obravnavati morebitne načine za rešitev osnovnih težav, ki zavirajo rast na  evropski ravni. Kriza in njene posledice 
so pokazale, da imajo neusklajeni odzivi naciona lnih politik le omejeno vrednost, saj nimajo 
kritične mase, da bi vplivali na u činkovitost in rast evropskih podjetij na svetovnih trgih, prav 
tako pa niso dovolj trdni, da bi bili dolgoro čni. 
2. O
PREDELITEV TEŽAVE  
Napake trga, institucij in politike ogrožajo konkuren čnost evropskih podjetij, tudi malih in 
srednjih, predvsem njihovo zmožnost, da bi postala trajnejša, pa tudi njihove možnosti za rast, povezane z dostopom do finan čnih in svetovnih trgov. 
Posebno si je treba prizadevati za spodbujanje  interesov malih in srednjih podjetij ter 
sektorjev, v katerih so ta najbolj zastopana. Eden izmed glavnih virov gospodarske rasti in 
ustvarjanja delovnih mest v EU so mala in sr ednja podjetja, ki predstavljajo 99 % evropskih 
podjetij, zagotavljajo dve od treh delovnih me st v zasebnem sektorju in prispevajo ve č kot 
polovico celotne dodane vrednosti, ki jo ustvarijo  podjetja v EU. V zadnjih petih letih so mala 
in srednja podjetja ustvarila 80 % novih delovnih mest v Evropi.
5 
2.1. Posebne težave, povezane s konkuren čnostjo in trajnostjo 
Za poslovno okolje v Evropi je zna čilna čezmejna razdrobljenost zakonodaje in prekomerna 
upravna obremenitev za ustanavljanje podjetja v nekaterih državah članicah. Glede na 
različne raziskave med 70 in 88 odstotkov podje tij meni, da so upravne težave v drugih 
državah članicah EU „zelo pomembne“ ali „pomembne“ pri sprejemanju odlo čitev glede 
izvajanja čezmejne trgovine6. To je v nasprotju s splošnim na čelom, da se morajo biti 
podjetja, ki poslujejo na lokacijah z visoki mi stroški, kot je Evropa, sposobna trajno 
prilagoditi, da bi bila še naprej konkuren čna na svetovnem trgu. 
                                                 
1  COM(2011)500 kon č. 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm 
4  Raziskava o nasledniku obstoje čega programa in raziskava o turizmu, ki jo je opravilo podjetje Economisti 
Associati. 
5 Strukturirana podatkovna baza st atistike podjetij (Eurostat). 
 http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database   
6 Posvetovalni odbor evropskih podjetij, trgovinski spori in čezmejna izterjava dolgov, 14.7.2010–13.8.2010, 
http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp 
 
 22.2. Posebne težave, povezane s podjetništvom , ustanavljanjem in rastjo malih in 
srednjih podjetij 
Glede na raziskavo Eurobarometra iz leta 2009, namenjeno izklju čno podjetništvu, si je v 
primerjavi s 55 % v Združenih državah Amerike in 71 % na Kitajskem le 45 % evropskih državljanov želelo biti samozaposlenih.  
2.3. Posebne težave, povezane s dostopom do financiranja 
Mala in srednja podjetja imajo v mnogih državah članicah težave pri pridobivanju ban čnih 
posojil. Glede na zunanjo študijo
7 med 400 000 in 700 000 malih in srednjih podjetij ne more 
pridobiti posojila v uradnem finan čnem sistemu, pri čemer so skupna predhodna posojila 
znašala med 40 in 70 milijard EUR, saj finan čne institucije zahtevajo znatno zavarovanje, pa 
tudi obsežne finan čne in poslovne evidence. V primerjavi s podobnimi podjetji v Združenih 
državah Amerike imajo nova evropska podjetja sl abši dostop do drugih oblik financiranja, kot 
je tvegan kapital, zlasti mala in srednja podjetja. Zato si mnoga hitro rasto ča evropska 
podjetja prizadevajo razširiti svoje poslovanj e v Združenih državah Amerike namesto v 
Evropi8.  
2.4. Posebne težave, povezane s dostopom do trgov 
Glede na študijo ECB iz leta 2010 je „iskanje strank“ (28 %) najve čja težava, s katero se 
srečujejo mala in srednja podjetja v obmo čju evra. Kljub enotnem trgu imajo mala in srednja 
podjetja še vedno velike težave pri čezmejnem poslovanju v Evropi in zunaj nje. Zaradi tega 
le 25 % malih in srednjih podjetij v EU neposredno izvaža zunaj nacionalnih trgov, le 13 % pa jih izvaža zunaj EU
9. Te razmere so zaskrbljujo če saj ima internacionalizacija podjetij 
pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in rasti.10 
2.5. Potreba po ukrepih na ravni EU 
• Razlog za ukrepe na ravni EU temelji na petih  glavnih virih evropske dodane vrednosti: 
prednostih, povezanih s krepitvijo enotnega trga , in sicer z odpravljanjem razdrobljenosti 
trga na podro čjih, kot so naložbe tveganega kapitala, čezmejno posojanje in izboljšanje 
kreditne kakovosti, kakor tudi informacijskih in organizacijskih ovir, ki malim in srednjim 
podjetjem prepre čujejo, da bi izkoristila priložnosti, ki jih prinaša enotni trg;  
• možnosti doseganja znatnih predstavitvenih in kataliti čnih učinkov  z razširjanjem 
najboljših praks v politiki in industriji. Glede na obstoje či program je mogo če najboljše 
primere spodbujanja podjetništva ter malih in sr ednjih podjetij na nacionalni, regionalni in 
lokalni ravni izbrati za tekmovanje za Evropsko nagrado za podjetništvo; 
• doseganju ekonomije obsega  na podro čjih, kjer lahko imajo posamezne države članice 
težave pri doseganju potrebne kriti čne mase. Evropska dodana vrednost se denimo na 
področju podpore malim in srednjim podjetjem v tujini ustvarja z združevanjem 
nacionalnih prizadevanj in z vzpostavljanjem storitev, ki ne bi imele kriti čne mase, če bi 
bile zagotovljene na nacionalni ravni (na primer s podporo krepitvi pravic intelektualne 
                                                 
7  Glej opombo 3. 
8 Europe Innova, Spopadanje z izzivom Evropa 2020, Poro čilo strokovnega senata o inovativnih storitvah v 
EU, februar 2011. 
9  EIM, Priložnosti za internacionalizacijo MSP, junij 2011. 
10  Prav tam. 
 
 3lastnine). Služba za pomo č uporabnikom, namenjena svetovanju MSP glede varstva in 
zaščite njihovih pravic intelektualne lastnine na Kitajskem, ki se financira z obstoje čim 
programom, nudi svetovanje, ki sicer malim in srednjim podjetjem iz manjših držav članic 
ne bi bilo na voljo;11  
• podpori skladnosti in doslednosti  v nacionalnih ukrepih z izmenjavo najboljših praks na 
evropski ravni in uporabo meril.12 Eden izmed najboljših primerov uspeha pri izvajanju 
primerjalnih analiz, ki se financira z obstoje čim programom, je ukrep za poenostavitev 
postopkov pri ustanovitvi podjetja;  
• edinstvenem strokovnem znanju, ki so ga pridobile institucije EU:   
• Gre za primer finan čnih institucij EU, Evropske i nvesticijske banke (EIB) in 
Evropskega investicijskega sklada (EIS) , ki ima edinstveno znanje pri oblikovanju in 
izvajanju finan čnih programov, prijaznih do malih in sr ednjih podjetij. Izkušnje, ki jih 
je pridobil Evropski investicijski sklad v ve č kot 10 letih, so izjemno dragocene.  
• Mreža Enterprise Europe Network  je dosegla oprijemljive rezultate s tem, ko 
je poudarek namenila spodbujanju internaciona lizacije malih in srednjih podjetij (na 
notranjem trgu in zunaj njega), in sicer z zagotavljanjem informacij o zadevah EU, kot 
tudi z možnostjo njihovega vklju čevanja v postopek sprejemanja odlo čitev. Ta mreža 
je še zlasti pomembna za odpravljanje neskladnosti pri obveš čanju, s katerimi se 
srečujejo mala in srednja podjetja ter pri manjšanju transakcijskih stroškov, povezanih 
s čezmejnimi dejavnostmi. Dodana vrednost mreže Enterprise Europe Network je v 
skupnih metodologijah, instrumentih in orodjih, ki jih uporabljajo usposobljeni ponudniki storitev, ki jih pooblastijo in so(fin ancirajo) njihovi regionalni/nacionalni 
organi. 
Ob uporabi na čela subsidiarnosti ukrepi, predvideni v obstoje čem ali prihodnjem programu, 
niso namenjeni nadomeš čanju obstoje čih nacionalnih ukrepov, ampak njihovemu 
dopolnjevanju. Čeprav v državah članicah obstaja veliko pobud za krepitev podjetništva in 
spodbujanje konkuren čnosti malih in srednjih podjetij, sta potrebna usklajevanje in izmenjava 
najboljših praks. Pri ve čini vprašanj, povezanih z malimi in sr ednjimi podjetji se zdi, da imajo 
EU in države članice pomembno dopolnjevalno vlogo, saj je še veliko možnosti za 
prekrivanje in sinergije. Predvsem igra EU klju čno vlogo pri celovitem vklju čevanju vseh 
političnih podro čij in vzvodov. 
Da bi bilo mogo če upoštevati obstoje če proračunske omejitve, so bili predvideni ukrepi 
skrbno izbrani, saj gre za ukrepe, ki naj bi imeli najve čjo evropsko dodano vrednost. 
3. C
ILJI 
Splošni cilj predloga je spodbuditi cilje stra tegije Evropa 2020 z obravnavanjem posebnih 
omejitev pri rasti evropskega gospodarstva. 
                                                 
11 Več kot 50 000 razli čnih uporabnikov spletnega portala IPR in storitev e-u čenja v prvih treh letih z ve č kot 
2 milijonoma zadetkov; ve č kot 30 seminarjev za usposabljanje in in teraktivnih delavnic vsako leto, od tega 
2/3 v Evropi, da bi dognali težave MSP. 
12 EIM, junij 2011 
 
 4Sorodni splošni cilji tega predloga so spodbuditi potencial konkuren čnosti in podjetništva, 
zlasti glede ustanavljanja in rasti malih in srednjih podjetij v evropskem gospodarstvu. 
Posebni cilji so, kako izboljšati okvirne pogoje za konkuren čnost in trajnost podjetij v EU, 
spodbujati podjetništvo, izboljšati dostop do financiranja in izboljšati dostop do trgov.  
4. MOŽNOSTI POLITIK  
Pri možnosti 1, ohranitev obstoje čega stanja , bi nov program vklju čeval enako 
konkuren čnost in elemente, povezane z malimi in srednjimi podjetji, kot naj bi jih po 
pričakovanjih vklju čeval Evropski investicijski sklad leta 2013, pri tem pa bi letni prora čun 
znašal 213 milijonov EUR. 
Možnost 2 bi vklju čevala prenehanje  vseh obstoje čih finančnih ukrepov, pri čemer bi bil 
dosežen prora čunskih prihranek v višini zneska, navedenega v možnosti 1. 
Scenarij 3a temelji na rezultatih zunanje študije in se uporablja le kot referen čna točka pri 
ocenjevanju u činkov možnosti 3b in 3c.13  
Pri možnosti 3b bi bil ohranjen obstoje či obseg ukrepov z usklajeno širitvijo prora čuna. 
Možnost 3c bi bila usmerjena širitev prora čuna, kjer bi bila finan čna pomoč omejena na 
finančne instrumente in mrežo Enterprise Europe Network. 
Spodaj so predstavljene možnosti, obravnavne v tem poro čilu o ocenah u činka. 
Preglednica 1 Povzetek možnosti 
 Možnost št. 1  Možnost št. 2  Možnost št. 3  
 Ohranitev obstoje čega 
stanja  Prekinitev ukrepov 
EU Širitev ukrepov EU  
Ukrepi  213 milijonov EUR/leto  0 milijonov EUR/leto  Možnost 3B:  
340 milijonov EUR/leto  
Možnost 3C:  
340 milijonov EUR/leto  
1 – Dejavnosti za 
izboljšanje 
evropske 
konkuren čnosti Izboljšanje gospodarskega in 
regulativnega okolja, in sicer z uporabo meril, izmenjavo dobrih praks in sektorskimi pobudami (11 milijonov EUR/leto)
 Prekinitev vseh obstoječih dejavnosti.
 Možnost 3B:  Osnova in za četek 
izvajanja vrste dopolnilnih ukrepov na novih podro čjih (na primer 
družbena odgovornost podjetij) (14 milijonov EUR/leto);
 
Možnost 3C : Prekinitev vseh 
obstoječih dejavnosti.  
2 – Razvoj 
politike MSP in 
podpora 
konkuren čnosti 
MSP Izvajanje Akta za mala 
podjetja in pregled na evropski in nacionalni ravni (na primer spodbujanje načela „Najprej pomisli na 
male“) Prekinitev vseh 
obstoječih dejavnosti.
 Možnost 3B : Enako kot osnovna 
možnost (9 milijonov EUR/leto).  
Možnost 3C : Prekinitev vseh 
obstoječih dejavnosti.  
                                                 
13 Proračunske predpostavke te raziskave niso bile skladne s kon čnim predlogom Komisije za naslednji ve čletni 
finančni okvir, saj se je raziskava za čela že leta 2010, vendar pa koli činska analiza ostaja veljavna. Zato je 
scenarij 3a v preglednicah izpuš čen. 
 
 5(9 milijonov EUR/leto).  
3 – Novi poslovni 
koncepti za 
trajnostne, 
uporabniku 
prijazne izdelke 
znanih 
oblikovalcev  Analiza, povezana z izdelki 
znanih oblikovalcev in ukrepi podpore na podro čjih 
pravic intelektualne lastnine ali e-poslovanja (1 milijon EUR/leto).
 Prekinitev vseh obstoječih dejavnosti.
 Možnost 3B : Uporaba 
instrumentov, kot so „projekti, ki jih je mogo če ponoviti na trgu“ na 
področjih, kjer se mala in srednja 
podjetja sre čujejo z ovirami pri 
prevzemanju novih ekološko trajnostnih tehnologij in novih konceptov poslovanja na podlagi uporabnikov (12 milijonov EUR/leto).
 
Možnost 3C : Prekinitev vseh 
obstoječih dejavnosti.  
4 – Turizem  Nadaljevanje obstoje čih 
pobud na podro čju turizma, 
financiranega v okviru CIP/EIP (na primer nadaljevanje s pripravami za trajnostni turizem: EDEN, CALYPSO) (5 milijonov EUR/leto).
 Prekinitev vseh obstoječih dejavnosti.
 Scenarij 3B : Razširitev obsega 
ukrepov na nove dejavnosti, povezane s trajnostjo in osredotočenost na raznolikost 
proizvodov in storitev (18 milijonov EUR/leto).
 
Možnost 3C : Prekinitev vseh 
obstoječih dejavnosti.  
5 – Dejavnosti za 
spodbujanje 
podjetništva  Spodbujanje razvoja 
podjetniških znanj in odnosa, vklju čno s programi 
za izmenjavo podjetnikov (11 milijonov EUR/leto).
 Prekinitev vseh obstoječih dejavnosti.
 Možnost 3B : Enako kot osnovna 
možnost in skromna širitev dejavnosti, osredoto čenih na 
povečanje števila izmenjav 
(12 milijonov EUR/leto).
 
Možnost 3C : Prekinitev vseh 
obstoječih dejavnosti.  
6 – Finan čni 
instrumenti  Priprava pomo či pri dostopu 
do financiranja, predvsem z dajanjem poroštev malim in srednjim podjetjem in skladi tveganega kapitala, namenjenimi podjetjem v fazi rasti (113 milijonov EUR/leto).
 Prekinitev vseh neposrednih ukrepov pri finan čnih 
instrumentih, pri čemer je ukrep EU 
omejen na odpravo regulativnih ovir za čezmejni tvegani 
kapital.
 Možnost 3B : Skoraj podvojitev 
sredstev z istimi instrumenti, s katerimi se financira dolg in kapital (200 milijonov EUR/leto).
 
Možnost 3C : Usmerjena širitev 
dejavnosti, kar je razvidno v povečanem financiranju na osnovi 
delitve tveganja tveganega in podrejenega kapitala (280 milijonov EUR/leto).
 
7 – mreža 
Enterprise 
Europe Network  Ohranjanje sedanje vloge in obsega mreže (60 milijonov EUR/leto). 
 Prekinitev vse 
neposredne finan čne 
pomoči za regionalni 
konzorcij mreže.
 Možnost 3B : Enako kot osnovna 
možnost (60 milijonov EUR/leto).  
Možnost 3C : Preoblikovanje 
mreže v vstopno to čko za 
financiranje z lastniškim kapitalom (60 milijonov EUR/leto).
 
8 – pomo č za 
mala in srednje 
velika podjetja v 
tujini  Nadaljevanje obstoje čih 
pobud (tj. omejena finan čna 
pomoč za izbrane pobude, 
kot je Služba za pomo č 
uporabnikom, namenjena svetovanju MSP glede varstva in zaš čite njihovih 
pravic intelektualne lastnine Prekinitev vseh oblik 
neposrednih pobud.
 Možnost 3B : Širitev obsega 
instrumentov, vklju čno z: a) 
dejavnostmi za usklajevanje in razširjanje informacij; b) finan čno 
pomočjo za obstoje če strukture 
pomoči malim in srednjim 
podjetjem na klju čnih tretjih trgih; 
c) morebitno vzpostavitvijo 
 
 6na Kitajskem 
(2 milijona EUR/leto).  centrov za pomo č in podporo EU, 
kjer je to ustrezno (12 milijonov EUR/leto).
 
Možnost 3C : Prekinitev vseh oblik 
neposrednih pobud.  
9 – Mednarodno 
industrijsko 
sodelovanje  Nadaljevanje obstoje čih 
pobud, osredoto čenih na 
mala in srednja podjetja ter na sodelovanje pri industrijski politiki s tretjimi državami v „bližnji Evropi“ za lažje usklajevanje industrijske politike in regulativnih okvirov EU – tretje države (1 milijon EUR/leto).
 Prekinitev vseh obstoječih dejavnosti.
 Možnost 3B : Širitev obsega 
instrumentov, vklju čno z: a) 
industrijskimi in regulativnimi dialogi s tretjimi državami; b) medpodjetniškimi dialogi s tretjimi državami; c) sodelovanje pri industrijski politiki za mala in srednja podjetja (3 milijone EUR/leto).
 
Možnost 3C : Prekinitev vseh 
obstoječih dejavnosti.  
5. OCENA U ČINKOV  
Za vse možnosti je bila pripravljena čim temeljitejša kvantitativna in kvalitativna ocena 
učinkov. Namen je bil koli činsko opredeliti glavne u činke z vidika BDP (dodana vrednost), 
vrednosti posojil/mobiliziranih naložb in zaposlovanja, pa tudi število podjetij, ki so prejela pomoč. Vendar pa se je izkazalo, da koli činsko opredeljevanje ni izvedljivo v primeru 
posrednih instrumentov, tj. instrumentov, ki so na menjeni vzpostavljanju ali lajšanju tržnih 
pogojev za mala in srednja podjetja in katerih kon čni učinek bi bil odvisen od vedenja 
upravljavcev in udeležencev na trgu. Zato je koli činska opredelitev zajemala finan čne 
instrumente in v manjši meri tudi mrežo Entreprise Europe Network. 
Glede na u činkovitost predlaganih možnosti sta bila s kvantitativno analizo obravnavana dva 
vidika: (i) stroškovna u činkovitost predlaganih ukrepov z vidika razmerij stroškov, ki 
povezujejo prora čunske postavke s pri čakovanimi u činki z vidika mejnih stroškov dela in 
postopnega u činka na stroške prora čuna in (ii) upravni stroški, merjeni z razmerjem med 
upravnimi stroški osebja in celotnim prora čunom. V zvezi s finan čnimi instrumenti so bili v 
analizi upoštevani stroški za upravljanje razli čnih instrumentov, kot so pristojbine za 
Evropski investicijski sklad in finan čne posrednike.  
Možnost 1: Ohranitev obstoje čega stanja  
Z možnostjo ohranitve obstoje čega stanja bi bili cilji politike predlaganega programa le 
deloma izpolnjeni. Zaradi vplivov gospodarske krize na podjetja bi se zaradi možnosti 1 
pobude, ki se zdaj izvajajo pod mejo optim alnega obsega, še vedno razvijale, podro čja, kjer je 
jasno, da je treba razširiti ukrepe EU (kot so finan čni instrumenti) pa bi bila prizadeta zaradi 
pomanjkanja doslednih pobud EU, ki krepijo blaginjo. 
(a) Uspešnost
: Kljub temu naj bi bili po ocenah gospodarski u činki tako z vidika neposredne 
kot posredne pomo či znatni. Po predvidevanjih naj bi se zaradi neto vplivov finan čnih 
instrumentov  BDP pove čal za približno 660 milijonov EUR, prav tako pa naj bi ustvarili 
približno 1,8 milijarde EUR dodatnih posojil/kapitalskih naložb. Po pri čakovanjih naj bi 
dejavnosti mreže  podjetjem, ki prejemajo pomo č, prinesle za 200 milijonov EUR ve č 
postopno naraš čajočega prometa. Pri čakovati je mogo če socialne u činke finančnih 
instrumentov , saj naj bi bilo ustvarjenih in/ali ohranjenih ve č kot 16 000 delovnih mest v 
približno 26 000 podjetjih, ki bodo prejela pomo č. Zaradi dejavnosti mreže  naj bi bilo 
 
 7ustvarjenih in/ali ohranjenih tiso č delovnih mest in razvitih 900 novih izdelkov, storitev ali 
postopkov letno. Vplivi na okolje  so pozitivni zaradi pomo či na podro čju okolja, 
zagotovljene z mreženjem, financiranjem in vlaganjem v rešitve, gospodarne z viri in 
majhnim vplivom v mreži Enterprise Europe Network . Na primer, partnerji v mreži naj bi po 
pričakovanjih do leta 2011 zagotovili storitve, povezane z okoljem, približno 7500 malim in 
srednjim podjetjem in podpisali sporazume o sodelovanju z ve č kot 400 ponudniki okoljskih 
storitev. Pri čakovati je mogo če zmerne sinergije  med razli čnimi deli programa, najopaznejše 
med finan čnimi instrumenti in mrežo Enterprise Europe Network. Kar zadeva druge 
dejavnosti, bo Evropsko mrežo ženskih ambasadork podjetništva, ki izhaja iz švedskega nacionalnega programa in nacionalnega program a Združenega kraljestva, od leta 2011 dalje 
dopolnjevala tudi Evropska mreža mentorjev žen sk podjetnic, ki bo podjetnicam, ki so 
nedavno ustanovile podjetje, zagotavljala storitve spremljanja.  
(b) Učinkovitost
: Stroškovna u činkovitost finan čnih instrumentov (merjena z vidika stroškov 
na ustvarjena in/ali ohranjena delovna mest a) naj bi znašala 2.735 EUR na delovno mesto. V 
zvezi s splošnimi upravnimi stroški znaša vpliv stroškov osebja na celoten prora čun 5,8 % –
 predvsem zaradi stroškov dela. 
(c) Z vidika skladnosti  bo logika ukrepanja obstoje čega programa povezana z drugimi vidiki 
politike EU o konkuren čnosti ter malih in srednjih podjetij, kot je sklicevanje na ustrezne 
vodilne pobude strategije Evropa 2020 ali na prednostne naloge Akta o malih podjetjih. 
Možnost 2: Prenehanje  
Z možnostjo prenehanja ne bodo uresni čeni cilji politike, prav tako pa so njeni vplivi v 
primerjavi z osnovno možnostjo na splošno negativni s socialnega in okoljskega vidika. 
(a) Uspešnost : Edini pozitivni u činek te možnosti bi bil na podro čju prihrankov.  
(b) Učinkovitost : Možnost prekinitve bi vodila v znatno zmanjšanje u činkovitosti programa 
upravljanja, ki ga izvajajo države članice, in sicer zaradi tega, ker bi namesto prednosti 
usklajevanja z vseevropskim programom prišlo do razdrobljenosti upravljanja posameznih nacionalnih programov.  
(c) Skladnost
: Možnost prenehanja bi imela negativne vplive z vidika nedoslednosti 
nacionalnih pristopov k politiki konkuren čnosti, prav tako pa bi bil odpravljen vidik EU. 
Možnost 3: Širitev  
Pregledani so bili razli čni obsegi širitve obstoje čega programa, pri čemer je bil kot merilo 
uporabljen scenarij, predviden v zunanji študiji, ki pa ne šteje kot smiselna možnost.  
Scenarij 3a: Optimalna širitev  
S scenarijem 3a bi bilo v veliki meri mogo če uresničiti cilje programa, vendar ob nerealnih 
stroških.  
(a) Uspešnost : Predvideni so pozitivni neposredni gospodarski u činki finančnih 
instrumentov , zaradi katerih naj bi se BDP pove čal za približno 2,3 milijarde EUR letno in 
približno 7,2 milijarde EUR dodatnih posojil/kapitalskih naložb v primerjavi z osnovnim scenarijem. Dejavnosti mreže
 naj ne bi prinesle dodatnih rezultatov v primerjavi z osnovnim 
scenarijem. Pri tem scenariju bi se prav tako znatno pove čal proračun za druge dejavnosti , v 
 
 8kakovostnem merilu pa bi bilo mogo če z dejavnostmi za izboljšanje evropske konkuren čnosti 
in podjetništva pripraviti ustrezne politike, ki teme ljijo na najboljših praksah, ki se izvajajo na 
ravni EU in ravni držav članic. Pozitivni socialni u činki so tudi pri zaposlovanju: finan čni 
instrumenti  naj bi po pri čakovanjih veliko prispevali k ustvarjanju in/ali ohranitvi ve č kot 
50 000 delovnih mest, s tem ko bi bila pomo č zagotovljena približno 65 000 ve č podjetjem 
kot pa pri osnovni možnosti, hkrati pa naj bi bilo z mrežo  ustvarjenih/ohranjenih dodatnih 
1750 delovnih mest/leto. Po pri čakovanjih naj bi bili pozitivni vplivi na okolje znatno ve čji 
kot pri osnovni možnosti, in sicer zaradi na dgradnje pobud, namenjenih ekološko trajnostnim 
procesom in izdelkom v ciljnih industrijskih sektorjih in turizmu . Zaradi širitve mreže  bi 
okoljski predpisi EU veljali tudi v dodatnih tretjih državah, kar bi posplošilo najboljše prakse.  
(b) Učinkovitost : Stroškovna u činkovitost je ocenjena na 4 732 EUR na delovno mesto. Vpliv 
stroškov zaposlenih na celotni prora čun naj bi znašal 2,6 %, predvsem zaradi znatnega 
povečanja prora čuna za finan čne instrumente. 
(c) Skladnost : S tem scenarijem bi se razširile obstoje če dejavnosti, da bi se tako bilo mogo če 
povezati z drugimi politikami in programi EU, s tem pa bi se čim bolj pove čala zmogljivost 
za dodano vrednost ukrepov na ravni EU. 
Podmožnost 3b: Usklajena širitev  
Z možnostjo usklajene širitve bi bili zadovoljivo uresni čeni politi čni cilji, saj bi bilo 
zagotovljeno ravnotežje, omejena prora čunska sredstva pa ustrezno dodeljena. 
(a) Uspešnost : Po predvidevanjih naj bi se zaradi gospodarskih u činkov  finančnih 
instrumentov  BDP pove čal za približno 500 milijonov EUR v primerjavi z osnovnim 
zneskom, prav tako pa naj bi ustvarili približno 1,7 milijarde EUR dodatnih posojil/kapitalskih naložb. Mreža
 naj ne bi imela dodatnega u činka v primerjavi z osnovno 
možnostjo.  
Povečala bi se prora čunsko dodeljena sredstva za druge dejavnosti , da bi tako bilo mogo če 
zagotoviti ustreznejši obseg. Zaradi omejenega pove čanja prora čuna za pomo č pri evropski 
konkuren čnosti bi bilo mogo če v primerjavi z osnovno možnostjo izvesti nekaj novih 
ukrepov, vklju čenih v vodilno pobudo strategije Evropa 2020 „Celostna industrijska politika 
za dobo globalizacije“, kot so pobude, povezane z družbeno odgovornostjo podjetij. V zvezi z 
razvojem politike MSP bi bil ohranjen enak prora čun kot v osnovnem scenariju, prav tako pa 
je mogoče predvideti enake u činke. V zvezi s pomo čjo poslovanju malih in srednjih podjetij 
na trgih zunaj EU bi bilo mogo če z znatno nadgradnjo finan čne pomoči povečati neposredno 
prisotnost malih in srednjih podjetij na klju čnih svetovnih trgih, saj bi se lahko zanašala na 
posebno podporo. Izboljšano mednarodno sode lovanje bi pozitivno vplivalo na 
internacionalizacijo poslovanja. 
V zvezi s socialnimi u činki bi finančni instrumenti  po predvidevanjih pomagali približno 
13 000 podjetjem, s tem pa bi bilo  ustvarjenih in/ali ohranjenih ve č kot 11 000 delovnih mest 
v primerjavi z osnovno možnostjo.   
Po predvidevanjih naj bi druge dejavnosti  okrepile sodelovanje med oblikovalci politik na 
ravni EU in nacionalni ravni, mo čan poudarek pa bi bil namenjen opredelitvi in razširjanju 
najboljših praks z znatnimi u činki. Predvideni ukrepi so na  splošno zasnovani tako, da so 
odprti za vse skupine gospodarskih akterjev in so zato nediskriminacijski. Izjema so 
dejavnosti, predvidene za spodbujanje podjetništ va, saj so namenjene posebnim skupinam. 
Namenjene so spodbujanju in krepitvi podjetništva v evropskih družbah, vklju čno z 
 
 9družbenimi podjetniki, dolgotrajno brezposel nimi, starejšimi delavci, migranti in 
narodnostnimi manjšinami. Z dejavnostmi za spodbujan je podjetništva naj bi bilo na primer 
ustvarjenih dodatnih 300–400 delovnih mest  zaradi internacionalizacije podjetnikov 
upravičencev. 
Vplivi na okolje  naj ne bi bili znatno ve čji kot pri osnovni možnosti. 
Skupni u činek zaradi sinergij  med razli čnimi deli programa naj bi bil po predvidevanjih 
znaten v primerjavi z osnovno možnostjo, saj naj bi okrepljeno financiranje razli čnih ukrepov 
povečalo sodelovanje med oblikovalci politik na ra vni EU in nacionalni ravni. Velik poudarek 
bi bil namenjen prepoznavanju in razširjanj u najboljših praks. Mreža bi bila osrednja 
povezava razli čnih delov, krepila bi sinergije med ukr epi, kot sta podpora malim in srednjim 
podjetjem v tujini in mednarodno industr ijsko sodelovanje. Drug primer pri čakovanih sinergij 
je usklajeno delovanje med mrežo En terprise Europe Network in finan čnimi instrumenti. 
Zaradi „uporabe“ mreže za spodbujanje finan čnih instrumentov ne bodo potrebne denimo 
dodatne dejavnosti za spodbujanje. Dejavnosti za izboljšanje evropske konkuren čnosti na eni 
in dejavnosti za razvoj politike za mala in sre dnja podjetja ter spodbujanje podjetništva na 
drugi strani bodo prav tako imele medsebojno ugoden vpliv, saj so vse namenjene izboljšanju okvirnih pogojev, pod katerimi delujejo evropska podjetja. 
(b) Učinkovitost
: Stroškovna u činkovitost je ocenjena na 2 824 EUR na delovno mesto. V 
zvezi s splošnimi upravnimi stroški naj bi  vpliv stroškov osebja na celoten prora čun po 
predvidevanjih znašal 4,1 %.  
(c) Skladnost : Namen te podmožnosti je dose či uresničljivo ravnotežje med razli čnimi cilji, 
da bi tako bilo mogo če čim bolj pove čati zmožnost za dodano vrednost posredovanja na ravni 
EU, in sicer na številnih podro čjih, povezanih s konkuren čnostjo EU ter politiko za mala in 
srednja podjetja in opredeljenih v vodilnih  pobudah strategije Evropa 2020 in drugih 
programih EU. 
Podmožnost 3c: Usmerjena širitev  
Z možnostjo 3c bi bili deloma uresni čeni cilji politike s poudarkom le na posebnem 
podsklopu težav evropskega gospodarstva na podro čju konkuren čnosti in podjetništva. 
(a) Uspešnost : Glede gospodarskih u činkov je mogoče pričakovati, da bo pove čano 
financiranje prineslo pozitivne koli činsko opredeljene u činke. V primerjavi z osnovno 
možnostjo bi bilo mogo če z združevanjem sredstev predvsem pri finan čnih instrumentih  
dodatno znižati število predvidenih tržnih vrze li za financiranje malih in srednjih podjetij. 
Strukturni vplivi na trg tveganega kapitala bi  bili omejeni. V primerjavi z osnovno možnostjo 
naj bi se po predvidevanjih zaradi finan čnih instrumentov BDP pove čal za približno 
0,3 milijarde EUR, prav tako pa naj bi bilo ustvarjenih približno 1,1 milijarde EUR dodatnih 
posojil/kapitalskih naložb.  
Pri tej možnosti bi bili finan čni instrumenti osredoto čeni na finan čne potrebe v rast 
usmerjenih podjetij, predvsem tistih, ki na črtujejo internacionalizacijo. S pove čanjem sredstev 
bi lahko ve č mladih podjetij imelo koristi od garancij za posojila in kapitala. Pri tem scenariju 
bi bila več kot polovica sredstev dodeljena kapitalskim instrumentom.  
Pričakovati je mogo če nekaj dodatnih vplivov mreže  v primerjavi z osnovno možnostjo zaradi 
spremembe prednostne naloge, da bi postala „vstopna to čka“ pri zagotavljanju pomo či malim 
 
 10in srednjim podjetjem pri dostopu do financ. Vendar pa u činka ni mogo če količinsko 
opredeliti.  
Glavni ekonomski stroški te možnosti bi bili povezani z možnostjo, da stroški ne posegajo v 
evropsko dodano vrednost, ki bi jo bilo mogo če ustvariti z drugimi, manj obsežnimi 
pomožnimi dejavnostmi, predlaganimi v osnovni možnosti in možnosti 3b. Njihovega 
ekonomskega u činka ni mogo če količinsko opredeliti, saj gre zlasti za posredne instrumente.  
Ta možnost bi vklju čevala pozitivne socialne u činke finančnih instrumentov , kar bi prineslo 
dodatnih 5300 delovnih mest letno v primerjavi  z osnovno možnostjo. Kljub temu pa bi ta 
možnost negativno vplivala z vidika zamujenih priložnosti glede evropske dodane vrednosti, 
ki bi bila dosežena zaradi prenehanja manj  obsežnih dejavnosti v osnovnem scenariju. Brez 
dejavnosti za pomo č malim in srednjim podjetjem v tujini bi evropska mala in srednja 
podjetja verjetno manj uspešno izkoriš čala možnosti na hitro rasto čih trgih, ki so bile 
izpostavljene v nedavnih študijah, to pa bi pomenilo negativne gospodarske in družbene 
učinke te možnosti. 
Vplivi na okolje  naj bi bili po pri čakovanjih pozitivni, vendar ne znatno ve čji kot pri osnovni 
možnosti.  
Skupni učinek zaradi sinergij  med razli čnimi deli predlaganega programa po tem scenariju 
naj bi bil po predvidevanjih manjši kot po osnovnem scenariju, saj bodo ustvarjene le 
sinergije med finan čnimi instrumenti in mrežo. 
(b) Učinkovitost : Stroškovna u činkovitost je ocenjena na 4 385 EUR na delovno mesto. V 
zvezi s splošnimi upravnimi stroški naj bi u činek stroškov osebja na celoten prora čun po 
predvidevanjih znašal 4,9 %, zlasti zaradi stroškov osebja. 
(c) Skladnost : Pri tej podmožnosti manjkajo predvsem znatne sinergije in povezave z drugimi 
cilji EU in programi, saj je osredoto čena zlasti na dostop podjetij v EU do financ. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
V naslednjih preglednicah so ob upoštevanju z goraj navedenega obravnavane možnosti glede 
na vplive, pri tem pa je osnovna možnost upoštevana kot merilo za primerjavo z drugimi možnostmi (Preglednica 2) in merilo uspešnosti, u činkovitosti in skladnosti (Preglednica 3). 
Uspešnost vsake posamezne razširjene možnosti, ki je bila upoštevana pri finan čnih 
instrumentih, je odvisna od sestave ukrepa. Možnost 3b ima ve čji delež instrumentov z 
garancijo kot 3c in zaradi veliko ve čjega vpliva garancij pomaga ve čjemu številu podjetij in 
ustvarja ve č delovnih mest, kar prispeva k ve čji dodani vrednosti (BDP) na enoto 
proračunskih sredstev. Možnost 3c temelji na zasnovi novih izdelkov in storitev, financiranih 
s tveganim kapitalom, kar lahko dolgoro čno prinese ve čjo dodano vrednost in rast. Tudi 
poraba čezmejnega tveganega kapitala lahko pospeši razvoj trga lastniških vrednostnih 
papirjev in okrepi podjetniški e kološko usmerjen sistem z dolgoro čnimi vplivi na 
gospodarstvo.
  
Preglednica 2 Primerjava vplivov možnosti  
 Proračun Gospodarski 
vpliv Socialni vpliv Vpliv na okolje 
 
 11Možnost 1 
(osnova) 213 milijonov EUR/le
topovečanje BDP 
za 
660 milijonov EU
R/leto 
 
1,8 milijarde EU
R dodatnih 
posojil/kapitalski
h naložb 
postopni promet 
200 milijonov EU
R letnopomoč za 26 000 
podjetij 
ustvarjenih in/ali 
ohranjenih 17 000 
delovnih mest 
letno ustvarjenih 
900 novih izdelkov, 
storitev ali 
postopkov 
 do leta 2011 naložbe 
v vsaj 7500 malih in 
srednjih podjetij z 
več kot 
400 sporazumi o 
sodelovanju, 
sklenjeni s ponudniki 
okoljskih storitev 
 
Možnost 2 0 milijonov EUR/leto 0 0 0 
Možnost 3b –
 zmerna širitev 340 milijonov EUR/le
topovečanje BDP 
za dodatnih 
500 milijonov EU
R 
1,7 milijarde EU
R dodatnih 
posojil in 
kapitalskih naložbpomoč dodatnim 
13 000 podjetjem  
ustvarjenih in/ali 
ohranjenih dodatnih 
12.500 delovnih 
mest 
ustanovljenih 
200 dodatnih novih 
podjetij  brez sprememb glede 
na osnovno možnost
Možnost 3c –
 usmerjena širitev 340 milijonov EUR/le
topovečanje BDP 
za dodatnih 
300 milijonov EU
R 
1,1 milijarde EU
R dodatnih 
posojil in 
kapitalskih naložbustvarjenih in/ali 
ohranjenih dodatnih 
5300 delovnih mest  brez sprememb glede 
na osnovno možnost
 
Preglednica 3 Primerjava možnosti glede na tri vidike 
 Prora čun Uspešnost U činkovitost Skladnost 
Možnost 1 
(osnova) 213 milijonov EU
R/leto0 0 0 
Možnost 2 0 milijonov EUR/l
eto--- - --- 
Možnost 3b –
 zmerna širitev 340 milijonov EU
R/leto++ 0 ++ 
Možnost 3c –
 usmerjena 340 milijonov EU
R/leto- + -- 
 
 12širitev 
Legenda: (---) zelo negativno, (--) negati vno, (-) nekoliko negativno, (0) brez sprememb, (+) nekoliko pozitivno, 
(++) pozitivno, (+++) zelo pozitivno  
Nedvoumno z možnostjo 2 ni mogo če obravnavati osnovnih težav konkuren čnosti in 
podjetništva. S prekinitvijo programa bi bil odpravljen tudi prispevek EU k obravnavanju 
učinkov gospodarske krize na mala podjetja.  
Edina realna izbira, razen ohranjanja obstoje čih razmer z možnostjo 1, je med možnostjo 3b 
in 3c. Medtem ko je v možnosti 3c prora čun namenjen le dvema ukrepoma, se pri možnosti 
3b poskuša dose či ravnotežje med razli čnimi pobudami, da bi tako bilo mogo če čim bolj 
povečati zmožnost za dodatno vrednost ukre pov na ravni EU na širšem podro čju dejavnosti. 
Prav tako se pri tej možnosti poskuša zagotoviti ravnotežje med razli čnimi finan čnimi 
instrumenti. Možnost 3b tako prinaša boljše rezultate z vidika uresni čevanja ciljev programa 
in zagotavljanja usklajenega sklopa evropskih pomožnih dejavnosti. Konkuren čnost je zelo 
širok pojem in osredoto čanje sredstev zgolj na finan čne instrumente in mrežo ne bi bilo 
dovolj. Vendar pa ima tudi širši obseg dejavnosti negativne posledice. Vklju čuje večje število 
zaposlenih, s tem pa tudi ve čje upravne stroške. Javno posvetovanje s zainteresiranimi 
stranmi je pokazalo, da ve č kot 80 % sodelujo čih podpira vse predvidene dejavnosti. Možnost 
3b je prednostna, ker ponuja najcelovitejšo rešitev.  
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Sistem za spremljanje in ocenjevanje pri hodnjega programa bo temeljil na jasni hierarhiji 
medsebojno odvisnih ciljev z ustreznim sklopom kazalnikov, hkrati pa bo vklju čeval celosten 
pristop k spremljanju in ocenjevanju u činkovitosti predvidenih dejavnosti. V primerjavi z 
obstoječim programom bi bile pri sistemu za zbiran je in analizo podatkov, pa tudi pri pristopu 
za ocenjevanje in spremljanje, izvedene naslednje izboljšave: 
• oblikovanje novega sklopa posebnih kazalnikov in na činov spremljanja;  
• sklicevanje na vodilne kazalnike strategije Evropa 2020  za usmerjanje postopka 
upravljanja programa in za zagotavlja nje dodatnih vhodnih podatkov pri postopku 
spremljanja strategije Evropa 2020; 
• uporaba metodologij, kjer se uporabljajo  podatki, ki so v nasprotju z dejstvi  in v katerih 
je izvedena primerjava vzorcev upravi čencev s podobnim vzorcem neupravi čencev, če je 
ustrezno, ter da bi bilo tako mogo če ugotoviti vpliv programa na predlagane kazalnike 
zaradi spreminjajo čih se gospodarskih okoliš čin.  
• uporaba tematskih ocen  pri različnih delih prihodnjega programa, kjer je to primerno. 
Sistem spremljanja in kazalniki za ocenjevanje obstoje čega programa so že bili vklju čeni v 
posebno zunanjo študijo in v kon čno oceno Evropskega investicijskega sklada. Priporo čila teh 
virov so bila uporabljena za izboljšanje spremljanja obstoje čega programa, ki se bo izvajal do 
leta 2013. Poleg tega bodo pri izvajanju obstoje čega programa ter oblikovanju sistema 
spremljanja in kazalnikov za naslednji program upoštevana tudi priporo čila nedavne revizije 
smotrnosti poslovanja Evropskega investic ijskega sklada v skladu z mednarodnimi 
računovodskimi standardi. V ta namen se pripravlja poro čilo o uspešnosti obstoje čega 
programa. 
 
 13Pri novem programu bosta izvedeni vmesna in naknadna ocena, da bi bilo tako mogo če 
oceniti napredek pri uresni čevanju ciljev in doseganju rezultatov. Vmesna ocena bo 
dokončana do konca leta 2017 in bo upoštevana pri pripravi naslednjega instrumenta 
programa. Naknadna ocena bo izvedena v roku dveh let po izvedbi programa. 
V primeru finan čnih instrumentov bo prihodnji sistem sp remljanja in ocenjevanja temeljil na 
rednih informacijah o upravi čencih, ki jih bodo zbrali finan čni posredniki, in na vmesnih 
vzorčnih raziskavah, kjer bodo nekateri el ementi podrobneje obravnavani. V sklopu 
ocenjevanja programa bodo izvedene dodatne analize. Pri takšnih ocenjevanjih se bo predvsem primerjal razvoj upravi čencev s skupinami podjetij, ki ne uporabljajo zagotovljenih 
instrumentov. Tu bo potrebna podrobna analiza,  saj je veliko dejavnikov, ki vplivajo na 
razvoj posameznega podjetja in jih je treba r azlikovati od vpliva, ki ga ima program. Pri tem 
bosta najpomembnejša prou čena vidika rast in zaposlovanje, izgubljena zaradi zavrnitve 
garancij ali zavrnitve prošnje za tvegan kap ital. Obseg vrednotenj bo razširjen tudi z 
obravnavo vplivov na internacionalizacijo podjetij.  V ta namen potrebni podatki bodo zbrani s 
študijami na podlagi vzorcev, ne pa z rednim poro čanjem, da bi se tako bilo mogo če izogniti 
nalaganju nesorazmernega bremena posrednikom in kon čnim upravi čencem.