[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.6.2007

SEC(2007) 862

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Priloga k SPOROČILU KOMISIJE, EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Oblikovanje skupnih načel prožne varnosti Povzetek ocene učinka POVZETEK PRESOJE VPLIVA {COM(2007) 359 konč.}{SEC(2007) 861}

POVZETEK

Ocena učinka spremlja Sporočilo o prožni varnosti, ki ga je Komisija sprejela 27. junija 2007 kot odgovor na zahtevo Evropskega sveta na spomladanskem zasedanju 2006. Pri pripravi Sporočila je Komisija sprožila obsežno posvetovanje, vključno z razpravami v Odboru za zaposlovanje, in organizirala številna srečanja z državami članicami, člani Evropskega parlamenta, socialnimi partnerji, nevladnimi organizacijami in drugim partnerji.

Pristop prožne varnosti je širok pojem, ki vključuje različne politike in kjer so te politike usklajene z načrtnim ukrepanjem. Ukrepi na področju teh politik vključujejo spremembe regulativnega okvira pogodbenih ureditev v zvezi z delovanjem vseživljenjskega učenja in aktivnih politik trga dela ter sistemov socialne varnosti (glej okvir 5). Prožna varnost je del lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter integriranih smernic in prispeva k doseganju ciljev Evropske strategije za zaposlovanje za nova in boljša delovna mesta, višjo produktivnost in kakovost dela ter večjo socialno kohezijo.

Razlog za oblikovanje pristopa prožne varnosti je v tem, da je za dosego ciljev strategije za rast in delovna mesta ter za ohranitev in posodobitev evropskega socialnega modela in njegovih vrednot v okviru globalizacije in staranja prebivalstva bistveno, da se oblikujejo politike, ki hkrati obravnavajo prožnost trgov dela, organizacijo dela in delovna razmerja, varnost zaposlitve in socialno varnost .

V tej oceni učinka so se proučile tri možnosti. Prva proučena možnost je: „ brez dodatnega ukrepanja EU “. Učinek te možnosti je, da se številni trenutni problemi trgov dela EU, kot so opredeljeni v lizbonski strategiji, ne bi obravnavali, zlasti v zvezi s segmentacijo trgov dela, dolgotrajno brezposelnostjo, splošneje pa tudi s prilagoditvijo na globalizacijo in spremembe. V skladu s stališči vseh držav članic in glavnih zainteresiranih strani se možnost brez dodatnega ukrepanja EU ne izbere.

Druga možnost je: „ celovita zakonodaja o prožni varnosti na ravni EU “. Ta možnost politično ni izvedljiva tako zaradi povezanosti z načelom subsidiarnosti in sorazmernosti kakor tudi zaradi svojstvene zapletenosti pristopa prožne varnosti. Zato učinek ni bil izrecno proučen. Tretja možnost je: „ pristop prožne varnosti v okviru odprte metode koordinacije “. Ta možnost spodbuja integrirani pristop, ki zajema pogodbene ureditve, verodostojne sisteme vseživljenjskega učenja, aktivne politike trga dela in sodobne sisteme socialne varnosti. Namesto da se predlaga „univerzalna“ rešitev, bi lahko države članice sprejele skupna načela in različne pristope. Na koncu ocena učinka izpostavi tretjo možnost kot najboljšo izbiro. Ta možnost bi omogočila začetek političnega procesa med Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi, in sicer popolnoma v skladu z lizbonsko strategijo in odprto metodo koordinacije . Ta pristop bi prispeval k zmanjšanju segmentacije, dolgotrajne brezposelnosti, splošneje pa bi povečal prilagodljivost na globalizacijo. Prispeval bi tudi k doseganju ciljev lizbonske strategije za nova in boljša delovna mesta, višjo produktivnost in kakovost dela ter večjo socialno kohezijo. Natančen vpliv prožne varnosti bo odvisen od načina, kako bodo države opredelile svoje pristope in od izvajanja politik. Ker je prožna varnost del širšega področja uporabe lizbonske strategije, se bo v tem okviru tudi spremljala, ocenjevala in ovrednotila.