Povzetek mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe o vzpostavitvi skupnega okvira za medijske storitve na notranjem trgu (evropski akt o svobodi medijev) in spremembi Direktive 2010/13/EU

(2022/C 487/07)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

Evropska komisija je 16. septembra 2022 objavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za medijske storitve na notranjem trgu (evropski akt o svobodi medijev) in spremembi Direktive 2010/13/EU.

Namen predloga je izboljšati delovanje notranjega medijskega trga, zlasti s spodbujanjem čezmejnih dejavnosti in naložb v medijske storitve, povečanjem regulativnega sodelovanja in zbliževanja, olajšanjem zagotavljanja kakovostnih medijskih storitev ter zagotavljanjem preglednega in pravičnega dodeljevanja gospodarskih virov na notranjem medijskem trgu.

ENVP pozdravlja cilj predloga, da se zaščitita svoboda in pluralnost medijev, kar je predpogoj za delovanje notranjega trga EU za medijske storitve in, enako pomembno, ključni dejavnik, ki omogoča pravno državo in demokratično odgovornost v Uniji.

Vendar ENVP priporoča, da se najprej pojasni področje uporabe prihodnje uredbe, tako z vidika osebnih podatkov kot s stvarnega vidika. Zlasti ugotavlja, da kljub nameri Komisije, ki je jasno izražena v predlogu, da se določijo pravila za zagotovitev zaščite virov novinarjev, vključno s samostojnimi novinarji, na ravni EU, področje uporabe predloga, kot je trenutno opredeljeno, vključuje le ponudnike medijskih storitev in ne zajema vseh novinarjev. ENVP priporoča, da se v ustrezne določbe prihodnje uredbe doda izrecno sklicevanje na novinarje, s čimer bi se pojasnilo, da vsi novinarji, vključno s samostojnimi ali samozaposlenimi, spadajo na področje uporabe prihodnje uredbe in se tako lahko zanesejo tudi na zanesljivo zaščito novinarskih virov in komunikacij. Poleg tega priporoča, da se pojasnijo merila za določitev, kdaj novinar spada v pristojnost države članice. ENVP priporoča tudi horizontalno pojasnitev, da prihodnja uredba ne posega v zakonodajo EU o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti, zlasti splošno uredbo o varstvu podatkov (1), direktivo o e-zasebnosti in direktivo o preprečevanju (2), odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj (3), ter ne vpliva nanjo.

Drugič, ENVP v celoti podpira cilj predloga, da se zagotovijo posebna jamstva za svobodo in pluralnost medijev, vendar dvomi o učinkovitosti predlaganih ukrepov za doseganje zastavljenega cilja v praksi. ENVP zlasti meni, da člen 4(2)(b) in (c) predloga v sedanji obliki, zlasti v zvezi z izjemami od prepovedi prestrezanja, za katere so odgovorni nadzorni ponudniki medijskih storitev, vključno z uporabo vohunske programske opreme na njihovih napravah, ne zagotavlja dovolj zaščitnih ukrepov in ni pravno jasen. ENVP poziva sozakonodajalca, naj podrobneje opredelita in omejita možnost opustitve zaščite novinarskih virov in komunikacij v skladu z načeloma stroge nujnosti in sorazmernosti, kot se razlagata v sodni praksi Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice. Zlasti je še vedno prepričan, da je edina izvedljiva in učinkovita možnost za zaščito temeljnih pravic in svoboščin v Uniji, vključno s svobodo medijev, pred visoko napredno vojaško vohunsko programsko opremo splošna prepoved njenega razvoja in uporabe z zelo omejenimi in izčrpno opredeljenimi izjemami, dopolnjenimi s strogimi zaščitnimi ukrepi, kot so tisti, ki so bili predlagani v predhodnih pripombah ENVP o sodobni vohunski programski opremi.

Tretjič, ENVP v zvezi z nacionalnim neodvisnim organom ali telesom, pristojnim za obravnavanje pritožb v zvezi s kršitvami člena 4(2)(b) in (c) predloga, priporoča, da se v prihodnji uredbi izrecno določijo posebna jamstva za neodvisnost in zagotovi izrecna pravna podlaga za sodelovanje med zadevnimi nadzornimi organi, pri čemer vsak deluje v okviru svojih pristojnosti. Poleg tega ENVP priporoča, da prihodnja uredba zahteva strukturirano sodelovanje med pristojnimi nadzornimi organi, vključno z organi za varstvo podatkov, in da se izrecno sklicuje na pristojne nacionalne nadzorne organe, vključene v sodelovanje, ter se opredelijo okoliščine, v katerih bi moralo potekati sodelovanje. ENVP zlasti priporoča, da se zagotovi, da imajo neodvisni pristojni organi, imenovani v skladu s prihodnjo uredbo, pooblastila in dolžnost, da se v okviru svojih preiskav in ocen skladnosti posvetujejo z ustreznimi drugimi pristojnimi nacionalnimi nadzornimi organi, vključno z organi za varstvo podatkov. ENVP v zvezi z nacionalnimi organi za varstvo podatkov izrecno priporoča, naj se pojasni, da bi morali imeti pristojni neodvisni organi v skladu s prihodnjo uredbo o varstvu podatkov možnost, da pristojnim nadzornim organom v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov in direktivo o kazenskem pregonu na zahtevo ali na lastno pobudo zagotovijo vse informacije, pridobljene v okviru revizij in preiskav v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ter da v ta namen vključijo izrecno pravno podlago.

Poleg tega ENVP v zvezi z objavo informacij o ponudnikih medijskih storitev ter zlasti njihovih lastnikih in dejanskih lastnikih priporoča, da se v predlogu izrecno navedejo cilji v javnem interesu in zagotovi, da bo seznam kategorij informacij, ki jih je treba dati na voljo v skladu s členom 6(1) predloga, jasno opredeljen in izrecno naveden v prihodnji uredbi.

Nazadnje ENVP priporoča, naj se pojasni, ali se bodo osebni podatki obdelovali v celotnem obdobju sodelovanja ali medsebojne pomoči med nacionalnimi regulativnimi organi ali telesi, kot je določeno v predlogu, ter da se v tem primeru izrecno določijo nameni obdelave, posebne kategorije osebnih podatkov, ki jih je treba obdelati, obdobje hrambe podatkov ter opredelitev vlog in odgovornosti nacionalnih regulativnih organov in teles v smislu zakonodaje o varstvu podatkov.

1. UVOD

1. Evropska komisija je 16. septembra 2022 objavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za medijske storitve na notranjem trgu (evropski akt o svobodi medijev) in spremembi Direktive 2010/13/EU (v nadaljnjem besedilu: predlog) (4)..

2. Temelj predloga so štirje specifični cilji, in sicer: 1) spodbujanje čezmejne dejavnosti in naložb v medijske storitve z uskladitvijo nekaterih elementov različnih nacionalnih okvirov za pluralnost medijev, zlasti za olajšanje čezmejnega opravljanja storitev; 2) povečanje regulativnega sodelovanja in konvergence z orodji za čezmejno usklajevanje ter mnenji in smernicami na ravni EU; 3) olajševanje zagotavljanja kakovostnih medijskih storitev z zmanjševanjem tveganja neupravičenega javnega in zasebnega vmešavanja v uredniško svobodo ter 4) zagotavljanje pregledne in pravične razporeditve gospodarskih virov na notranjem medijskem trgu s povečanjem preglednosti in pravičnosti pri merjenju občinstva in dodeljevanju državnih oglaševalskih sredstev (5).

3. To mnenje ENVP je podano kot odgovor na posvetovanje Evropske komisije dne 16. septembra 2022 v skladu s členom 42(1) uredbe EU o varstvu podatkov (6). ENVP pozdravlja sklicevanje na to posvetovanje v uvodni izjavi 54 predloga. V zvezi s tem pozitivno ocenjuje tudi dejstvo, da je bilo z njim že opravljeno neuradno posvetovanje v skladu z uvodno izjavo 60 uredbe EU o varstvu podatkov.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

46. Glede na navedeno ENVP podaja naslednja priporočila: (1) v ustrezne določbe prihodnje uredbe dodati izrecno sklicevanje na „novinarje“, tako da bi vsi novinarji, vključno s samostojnimi ali samozaposlenimi, spadali na področje uporabe prihodnje uredbe in bi se tako lahko zanesli tudi na zanseljivo zaščito novinarskih virov in komunikacij, ter pojasniti merila za določanje, kdaj novinar spada v pristojnost države članice; (2) horizontalno pojasniti, da prihodnja uredba ne posega v zakonodajo EU o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti, zlasti splošno uredbo o varstvu podatkov, direktivo o e-zasebnosti in direktivo o kazenskem pregonu, ter ne vpliva nanjo; (3) dodatno opredeliti in omejiti možnost opustitve zaščite novinarskih virov in komunikacij v skladu s členom 4(b) in (c) predloga v skladu z načeloma nujnosti in sorazmernosti. ENVP zlasti ostaja prepričan, da je edina izvedljiva in učinkovita možnost za zaščito temeljnih pravic in svoboščin v Uniji, vključno s svobodo medijev, pred visoko napredno vojaško vohunsko programsko opremo splošna prepoved njenega razvoja in uporabe z zelo omejenimi in izčrpno opredeljenimi izjemami, dopolnjenimi s strogimi zaščitnimi ukrepi, kot so tisti, ki so bili predlagani v predhodnih pripombah ENVP o sodobni vohunski programski opremi (7); (4) zagotoviti, da bodo v prihodnji uredbi izrecno določena posebna jamstva za neodvisnost organov ali teles, pristojnih za obravnavo pritožb v zvezi s kršitvami člena 4(2)(b) in (c) predloga; (5) zagotoviti, da bo prihodnja uredba: (1) zagotavljala izrecno pravno podlago za sodelovanje med zadevnimi nadzornimi organi, od katerih vsak deluje v okviru svojih pristojnosti; (2) zahtevala strukturirano sodelovanje med pristojnimi nadzornimi organi, vključno z organi za varstvo podatkov; (3) se izrecno sklicevala na pristojne nacionalne nadzorne organe, vključene v sodelovanje, in opredeljevala okoliščine, v katerih bi moralo potekati sodelovanje. ENVP zlasti priporoča, da se zagotovi, da imajo neodvisni pristojni organi, imenovani v skladu s prihodnjo uredbo, pooblastila in dolžnost, da se v okviru svojih preiskav in ocen skladnosti posvetujejo z ustreznimi drugimi pristojnimi nacionalnimi nadzornimi organi, vključno z organi za varstvo podatkov. ENVP v zvezi z nacionalnimi organi za varstvo podatkov priporoča tudi pojasnilo, da bi morali imeti pristojni neodvisni organi v skladu s prihodnjo uredbo možnost, da pristojnim nadzornim organom v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov in direktivo o kazenskem pregonu na zahtevo ali na lastno pobudo zagotovijo vse informacije, pridobljene v okviru revizij in preiskav, ki se nanašajo na obdelavo osebnih podatkov, in v ta namen vključijo izrecno pravno podlago; (6) v prihodnji uredbi izrecno opredeliti cilje v javnem interesu iz člena 6(1) o informacijah, ki bi jih morali ponudniki medijskih storitev dati na voljo o svojih lastnikih in dejanskih lastnikih, ter zagotoviti, da bo seznam kategorij informacij, ki jih je treba dati na voljo v skladu s členom 6(1) predloga, jasno opredeljen in izrecno naveden v prihodnji uredbi; in (7) izrecno pojasniti, ali bi se osebni podatki obdelovali v okviru sodelovanja med nacionalnimi regulativnimi organi v skladu s členom 13 predloga, in v tem primeru določiti tudi namen obdelave, posebne vrste osebnih podatkov, ki jih je treba obdelati, obdobje hrambe podatkov ter opredelitev vlog in odgovornosti nacionalnih regulativnih organov in teles v smislu zakonodaje o varstvu podatkov.

Bruselj, 11. november 2022 Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(2) Direktiva 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

(3) Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

(4) COM(2022) 457 final.

(5) COM(2022) 457 final, str.3.

(6) Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

(7) Predhodne pripombe ENVP o sodobni vohunski programski opremi, objavljene 15. februarja 2022.