Omembe je vredna tudi povezava s spodbujanjem uporabe mediacije za reševanje čezmejnih družinskih sporov. Direktiva o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah se uporablja tudi za družinsko pravo v okviru skupnega evropskega pravosodnega prostora. Haaška konvencija iz leta 1980 prav tako spodbuja sporazumno rešitev družinskih sporov. Eden od priročnikov o dobrih praksah v skladu s Haaško konvencijo iz leta 1980, ki ga je objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, je posvečen uporabi mediacije za reševanje mednarodnih družinskih sporov glede otrok, ki spadajo na področje uporabe Konvencije. Na pobudo Evropske komisije je bil ta priročnik preveden v vse uradne jezike EU, razen v angleščino in francoščino, ter v arabščino, da se podpre dialog z državami, ki Konvencije še niso ratificirale / še niso pristopile k njej, in pomaga pri iskanju konkretnih načinov za reševanje problemov, ki jih povzroča mednarodni protipravni odvzem otrok.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

Člen 38 Haaške konvencije iz leta 1980 določa, da je „[p]ristop [držav pristopnic] veljaven samo v odnosih med državo, ki pristopi, in tistimi pogodbenicami, ki izjavijo, da sprejemajo pristop“. Glede na to, da se sklep nanaša na izrecno sprejetje pristopa države pristopnice k Haaški konvenciji iz leta 1980 s strani držav članic v interesu Unije, se za pravno podlago uporabi člen 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Materialna pravna podlaga je člen 81(3) PDEU, zato Svet odloča s soglasjem po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

•Sorazmernost

Ta predlog je oblikovan po vzoru že sprejetih sklepov Sveta o isti zadevi in ne presega tistega, kar je potrebno za dosego cilja doslednega ukrepanja EU na področju mednarodnega protipravnega odvzema otrok, in sicer z zagotavljanjem, da države članice Evropske unije sprejmejo pristop Bolivije k Haaški konvenciji iz leta 1980 v določenem časovnem okviru.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Komisija se je z veliko večino držav članic Evropske unije posvetovala o njihovi pripravljenosti, da sprejmejo pristop Bolivije k Haaški Konvenciji iz leta 1980, in te so podale ugodno mnenje.

•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Komisija je bila v okviru priprav na srečanje strokovnjakov z dne 2. julija 2019 in po njem v tesnih stikih s Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravo in delegacijo EU v Boliviji.

•Ocena učinka

Tako kot za 18 sklepov Sveta, ki so že bili sprejeti med letoma 2015 in 2019 ter zadevajo sprejetje pristopa več tretjih držav k Haaški konvenciji iz leta 1980, zaradi narave tega zakonodajnega akta posebna ocena učinka ni bila izvedena. Raven izvajanja Konvencije v Boliviji pa se je proučila na srečanju strokovnjakov z dne 2. julija 2019, na katerem so bile zastopane vse države članice EU. Po srečanju je Komisija pozorno spremljala nadaljnji razvoj dogodkov v Boliviji.

Posebnost Bolivije je, da je za osrednji organ v skladu s Haaško konvencijo iz leta 1980 imenovano ministrstvo za zunanje zadeve, medtem ko s konvencijo dejansko upravlja drug urad pri ministrstvu za pravosodje. To je leta 2018 privedlo do nekaterih pritožb zaradi odsotnosti takojšnjega odziva bolivijskega osrednjega organa. Vendar se v letu 2019 to ni ponovilo. Regionalni urad Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu je v tesnem stiku z osrednjim organom, vendar je novembra 2020 nastopila mandat nova vlada in februarja 2021 je bil zamenjan vodja osrednjega organa. Bolivija je izrazila pripravljenost, da obravnava nekatere strukturne probleme, kot so birokracija in zamude, pri čemer je regionalni urad Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu zaprosila za podporo, v zvezi s tem pa se je prek veleposlaništva obrnila tudi na sedež Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu v Haagu. To izkazuje politični interes za to vprašanje in zavezanost pomiritvi več pogodbenic z namenom širšega sprejetja njenega pristopa.

Pristop Bolivije k Haaški konvenciji iz leta 1980 je sprejelo 13 pogodbenic, med drugim tudi Švica.