P8_TC1-COD(2018)0231

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. februarja 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 43(2), 168(4)(b) ter 114, 173 in 338 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Notranji trg je temelj Unije. Od svojega začetka dokazuje, da izrazito prispeva k rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju. Zagotovil je nove priložnosti in ekonomije obsega za evropska podjetja, predvsem mikro, mala in srednja podjetja (MSP), ter okrepil njihovo industrijsko konkurenčnost , še naprej pa bi moral enako koristiti vsem državljanom . Notranji trg je prispeval k ustvarjanju delovnih mest in potrošnikom ponudil večjo izbiro in nižje cene , hkrati pa zagotavljal visoko kakovost izdelkov in storitev . Še vedno je gonilo za izgradnjo močnejšega, bolj uravnoteženega in pravičnejšega gospodarstva. Je eden izmed glavnih dosežkov Unije in njeno najmočnejše orodje v vse bolj globalnem svetu ter osrednji element preoblikovanja v z viri gospodarno in energetsko učinkovito gospodarstvo, s čimer se odziva na vse večji pritisk podnebnih sprememb . [Sprememba 1]

(2) Notranji trg se mora stalno prilagajati hitro spreminjajočemu se okolju digitalne revolucije in globalizacije. Novo obdobje digitalnih inovacij še naprej zagotavlja priložnosti in koristi za gospodarstvo in za vsakdanje življenje, zlasti za podjetja in posameznike ter ustvarja nove izdelke in poslovne modele, hkrati pa pomeni izziv za urejanje in izvrševanje ter varstvo in varnost potrošnikov . [Sprememba 2]

(3) Obsežna zakonodaja Unije podpira delovanje notranjega trga. To zadeva zlasti konkurenčnost, standardizacijo, medsebojno priznavanje, varstvo potrošnikov, nadzor trga in ureditev prehranske verige, poleg tega pa tudi pravila v zvezi s poslovanjem, trgovinskimi in finančnimi transakcijami ter spodbujanjem enakih konkurenčnih pogojev, ki so bistvenega pomena za delovanje notranjega trga , kar prinaša koristi potrošnikom in podjetjem . [Sprememba 3]

(4) Vendar so še vedno prisotne neupravičene, diskriminatorne in nesorazmerne ovire za pravilno delovanje notranjega trga ostajajo, poleg tega pa nastajajo se pojavljajo nove. Sprejetje pravil je le prvi korak, zagotoviti, da delujejo, pa je prav tako pomembno. To Neustrezno izvrševanje obstoječih pravil, ovire za prost pretok blaga in storitev ter majhen obseg čezmejnih javnih naročil omejujejo možnosti za podjetja in potrošnike. Odprava teh ovir je navsezadnje stvar zaupanja državljanov v Unijo, v njeno zmožnost uresničevanja ciljev ter ustvarjanja kakovostnih delovnih mest in rasti ob hkratnem varstvu javnega interesa. [Sprememba 4]

(5) Trenutno obstaja več programov za ukrepanje Unije na področjih konkurenčnosti podjetij, vključno z MSP zlasti mikro, malih in srednjih podjetij , varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politike na področju finančnih storitev in prehranske verige. Nekatere dodatne dejavnosti se financirajo neposredno v okviru proračunskih vrstic za notranji trg. Treba je racionalizirati ukrepe in izkoristiti sinergije med njimi ter zagotoviti prožnejši , preglednejši, enostavnejši in prilagodljivejši okvir za financiranje dejavnosti, namenjenih uresničitvi dobro delujočega notranjega trga na stroškovno najučinkovitejši način in trajnostnega notranjega trga . Zato je treba vzpostaviti nov program, ki bo združeval dejavnosti, ki so se prej financirale v okviru navedenih programov in drugih ustreznih proračunskih vrstic , in ki bo izhajal iz izkušenj sedanjih programov . Program bi moral prav tako vključiti nove pobude, katerih cilj je izboljšati delovanje notranjega trga , in bi se moral izogibati podvajanju s sorodnimi programi in ukrepi Unije . [Sprememba 5]

(6) Razvoj, priprava in izkazovanje evropske statistike so zajeti v ločenem evropskem statističnem programu, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Za zagotovitev kontinuitete priprave in izkazovanja evropske statistike bi moral novi program vključevati tudi dejavnosti, ki jih zajema že obstoječi evropski statistični program, in sicer z zagotavljanjem okvira za zbiranje podatkov ter za razvoj, pripravo , pravilno uporabo in izkazovanje evropske statistike. Novi program bi moral vzpostaviti finančni okvir za evropsko statistiko, da se zagotovi visokokakovostna, primerljiva in zanesljiva evropska statistika , tudi o Evropi vprašanjih trgovine in migracij , ki bo podpirala oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje vseh politik Unije v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) . [Sprememba 6]

(7) Zato je primerno, da se vzpostavi program za notranji enotni trg, konkurenčnost za okrepitev notranjega trga in izboljšanje njegovega delovanja na področju konkurenčnosti in trajnostnosti podjetij, vključno z zlasti mikro, malimi malih in srednjimi podjetji srednjih podjetij, standardizacije , nadzora trga, varstva potrošnikov, prehranske verige , ter evropsko statistiko evropske statistike (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi bilo treba vzpostaviti za obdobje sedmih let, in sicer od leta 2021 do leta 2027. [Sprememba 7]

(8) Program bi moral podpreti oblikovanje, izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije, ki je temelj za pravilno delovanje notranjega trga. Program bi moral podpreti ustvarjanje pravih pogojev za opolnomočenje vseh akterjev na notranjem trgu: podjetij, državljanov, vključno s potrošniki in zaposlenimi , civilne družbe in javnih organov. Zato bi moral biti cilj programa zagotoviti konkurenčnost in trajnostnost podjetij, predvsem MSP, hkrati mikro , majhnih in srednjih podjetij, vključno s tistimi v sektorju turizma, pa podpirati izvrševanje tudi visoko raven varstva potrošnikov s podpiranjem izvrševanja pravil o varstvu in varnosti potrošnikov ter ozaveščanje okoljskih in socialnih standardov in ozaveščanjem podjetij in posameznikov, tako da se jim zagotovijo prava orodja , ustrezne informacije in pomoč , znanje in kompetence za sprejemanje premišljenih odločitev ter okrepi njihovo sodelovanje pri oblikovanju politik Unije. Poleg tega bi moral biti cilj programa krepitev regulativnega in upravnega sodelovanje sodelovanja , zlasti s programi usposabljanja, z izmenjavo najboljših praks ter oblikovanjem baz znanja in kompetenc, vključno z uporabo strateških javnih naročil. Programom bi moral prav tako podpirati razvoj visokokakovostnih mednarodnih standardov, ki podpirajo izvajanje zakonodaje Unije. To vključuje tudi določanje standardov na področju računovodskega poročanja in revizije, kar bo prispevalo k preglednosti in dobremu delovanju kapitalskih trgov Unije ter k boljši zaščiti vlagateljev. Program bi moral podpirati oblikovanje pravil in določanje standardov tudi z zagotavljanjem vključenosti najširšega kroga zainteresiranih strani. Cilj programa bi moral biti tudi podpreti izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije, ki zagotavlja visoko raven zdravja za ljudi, živali in rastline v prehranski verigi ter izboljšanje dobrobiti živali. [Sprememba 8]

(9) Sodoben notranji trg , ki temelji na načelih pravičnosti, preglednosti in medsebojnega zaupanja, spodbuja konkurenco in koristi potrošnikom, podjetjem in zaposlenim. Boljše izkoriščanje nenehno razvijajočega se notranjega trga na področju storitev bi moralo evropskim podjetjem pomagati pri ustvarjanju delovnih mest in čezmejni rasti, nudenju večje izbire storitev po boljših cenah ter ohranjanju visokih standardov za potrošnike in delavce. V ta namen je cilj programa Da bi to dosegli, bi moral program prispevati k odstranitvi boljšemu spremljanju razvoja notranjega trga, vključno z učinkom novega tehnološkega razvoja ter opredelitvijo in odpravo preostalih neupravičenih, diskriminatornih in nesorazmernih ovir ter zagotoviti , da regulativni okvir, ki dopušča nove inovativne poslovne modele , vključno z modeli sodelovalnega gospodarstva in socialnega podjetništva, ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni socialne zaščite, tudi za podjetnike . [Sprememba 9]

(10) Regulativne ovire na notranjem trgu so bile za številne industrijske proizvode odstranjene s pomočjo mehanizmov preprečevanja, sprejetjem skupnih pravil in standardov ter z načelom vzajemnega priznavanja na področjih, na katerih ne veljajo taka pravila Unije. Na področjih, kjer ni veljavne zakonodaje Unije, načelo vzajemnega priznavanja pomeni, da ima blago, ki se zakonito trži v eni državi članici, pravico do prostega pretoka in se ga lahko prodaja v drugi državi članici , razen če zadevna država članica upravičeno nasprotuje trženju blaga, a le, če je taka omejitev nediskriminatorna, utemeljena z legitimnim ciljem javnega interesa, kot je določeno v členu 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ali priznana s sodno prakso Sodišča Evropske unije ter sorazmerna z želenim ciljem . Vendar imajo zaradi neustrezne uporabe vzajemnega priznavanja , kot so neupravičene ali nesorazmerne omejitve, podjetja, ki želijo vstopiti na trge drugih držav članic, težave. Čeprav je povezanost trga na področju blaga močna, to vseeno pomeni izgubljene priložnosti za širše gospodarstvo. Revizija Uredbe (EU) št. xxx/2018 o vzajemnem priznavanju bo prispevala k povečanju gospodarskih koristi na tem področju. Zato bi moral biti cilj tega programa izboljšati vzajemno priznavanje na področju blaga in uresničiti ves njegov potencial ter zmanjšati število nezakonitega in neskladnega blaga, ki vstopa na trg , z usmerjenim ozaveščanjem in usposabljanjem, podpiranjem kontaktnih točk za izdelke, boljšim sodelovanjem med pristojnimi organi za vzajemno priznavanje in večjim tržnim nadzorom . [Sprememba 10]

(11) Novi regulativni izzivi in izzivi v zvezi z izvrševanjem so povezani s hitro spreminjajočim se okoljem digitalne revolucije ter se nanašajo na zadeve, kot so kibernetska varnost, varstvo podatkov in zasebnosti, internet stvari in ali umetna inteligenca , ter tudi na etične standarde, ki so s tem povezani . Če bi prišlo do škode, so bistvena stroga pravila o varnosti proizvodov in odgovornosti jasnost v zvezi z odgovornostjo, pa tudi dosledno izvrševanje pravil , da se zagotovi odziv politike, ki evropskim državljanom, vključno s potrošniki in podjetji, omogoča, da imajo od takih pravil koristi. Zato bi moral program prispevati k hitremu prilagajanju in boljšemu izvrševanju ureditve glede odgovornosti za proizvode, ki spodbuja inovacije , ter hkrati zagotavljati varnost in zaščito uporabnikov . [Sprememba 11]

(12) Dajanje na trg izdelkov, ki niso skladni z zakonodajo Unije, postavlja skladne izdelke v slabši položaj in lahko ogrozi na trg, ne glede na to, ali so ti izdelki dani na trg tradicionalno ali elektronsko, in ne glede na to, ali so proizvedeni v Uniji ali vanjo vstopijo iz tretjih držav, ogroža državljane in potrošnike Unije . Mnogi podjetniki Gospodarski subjekti, ki prodajajo skladne izdelke, se soočajo z izkrivljeno konkurenco zaradi subjektov, ki ne upoštevajo pravil zaradi pomanjkanja znanja ali namenoma, da bi pridobili konkurenčno prednost. Organi za nadzor trga imajo pogosto na voljo premalo finančnih sredstev in so omejeni z nacionalnimi mejami, medtem ko podjetniki trgujejo na evropski in celo svetovni ravni. Zlasti pri e-trgovanju imajo organi za nadzor trga , ker nimajo fizičnega dostopa do izdelkov, velike težave pri sledenju neskladnih izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, in pri iskanju odgovornega subjekta v svoji jurisdikciji ali pri izvajanju ocen tveganja ali varnostnih pregledov . Zato bi si program moral prizadevati za krepitev skladnosti izdelkov, tako da bi podjetnikom zagotovil prave spodbude okrepil nadzor trga, zagotavljal jasna, pregledna in razumljiva pravila za gospodarske subjekte in tako ozaveščal o veljavnih pravilih Unije glede varnosti proizvodov , okrepil preglede skladnosti , vključno s sistematično uporabo preverjanj vzorcev izdelkov, ki predstavljajo pomemben delež vsake vrste izdelkov, danih na trg, in skrivnim nakupovanjem, ki ga izvajajo organi za nadzor, in spodbudil spodbujal tesnejše čezmejno sodelovanje med izvršilnimi organi. Program bi prav tako moral prispevati k utrditvi obstoječega okvira za dejavnosti nadzora trga; spodbujati skupne ukrepe organov za nadzor trga iz različnih držav članic, izboljšati izmenjavo informacij ter spodbujati zbliževanje in tesnejše povezovanje dejavnosti nadzora trga , zlasti tako, da bi zagotovil dosledno izvrševanje novih zahtev, uvedenih z Uredbo (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta (5) , da bi se preprečila prodaja neskladnih izdelkov evropskim državljanom. Program bi torej moral okrepiti zmogljivosti organov za nadzor trga po vsej Uniji in prispevati k večji enotnosti med državami članicami, ki bi imele enake koristi od notranjega trga v smislu gospodarske blaginje in trajnostne rasti, hkrati pa bi moral obravnavati njihove posebne potrebe na prilagojen način . [Sprememba 12]

(13) Varnost izdelkov je skupna skrb. Organi za ugotavljanje skladnosti preverjajo, ali izdelki izpolnjujejo varnostne zahteve, preden so dani na trg. Zato je izredno pomembno, da so organi za ugotavljanje skladnosti zanesljivi in usposobljeni. Unija je vzpostavila sistem akreditacije organov za ugotavljanje skladnosti, ki preverja njihovo usposobljenost, nepristranskost in neodvisnost. Vendar se Uredba (ES) št. 765/2008 (6) Evropskega parlamenta in Sveta na nacionalni ravni izvaja na veliko različnih načinov. Razlike se nanašajo na razdelitev pristojnosti med organi za nadzor trga in notranjimi mehanizmi usklajevanja na nacionalni ravni, v zvezi z uporabljenimi finančnimi sredstvi, namenjenimi za nadzor trga, strategijami in pristopi za nadzor trga, pa tudi na ravni pooblastil v zvezi z neskladnimi izdelki in višinami kazni za kršitve, kar povzroča razdrobljeno izvrševanje harmonizacijske zakonodaje Unije. Zaradi te razdrobljenosti je nadzor trga v nekaterih državah članicah strožji kot v drugih, kar lahko omaje odvračilni učinek zakonodaje ter ustvari neenake konkurenčne pogoje za podjetja v nekaterih državah članicah in povzroči morebitna neravnotežja glede ravni varnosti izdelkov v Uniji. Tako je zdaj glavni izziv ohranjanje akreditacijskega sistema v skladu z najnovejšim tehničnim razvojem in zagotavljanje, da se uporablja z enako strogostjo po vseh Uniji. Program bi zato moral podpirati ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da organi za ugotavljanje skladnosti še naprej izpolnjujejo zakonske zahteve, zlasti z uporabo ocene tretjih strani za izboljšanje nepristranskih in neodvisnih postopkov, ter okrepili evropski akreditacijski sistem, zlasti na novih področjih politike, s podpiranjem enotnosti pregledov in kazni, pa tudi Evropskega združenja za akreditacijo (EA) iz člena 14 Uredbe (ES) št. 765/2008. [Sprememba 13]

(14) Razvoj e-trgovine bi lahko prinesel nekatere izzive v zvezi z varovanjem zdravja in varnosti končnih uporabnikov neskladnih izdelkov. Ker zaradi razvoja spletne trgovine in potovalnih storitev potrošniški trgi ne poznajo meja, je pomembno zagotoviti, da lahko potrošniki, ki prebivajo v Uniji, izkoristijo ustrezno enako varstvo pri uvozu blaga in storitev od gospodarskih subjektov, ki imajo sedež v tretjih državah. Program bi zato po potrebi moral podpirati sodelovanje z ustreznimi organi, ki se nahajajo v državah, ki so ključne trgovinske partnerice Unije , kar zadeva izmenjavo informacij o neskladnih izdelkih, nedavnem znanstvenem napredku in novih tehnologijah, novih tveganjih ter drugih vidikih, povezanih z dejavnostmi nadzora . [Sprememba 14]

(15) Javni organi uporabljajo javna naročila za zagotovitev najboljše ponudbe za ceno, plačano iz javnih sredstev, ter za prispevanje k bolj inovativnemu, trajnostnemu, vključujočemu in konkurenčnemu notranjemu trgu , vključno z uporabo drugih meril, ne le najnižje cene ali stroškovne učinkovitosti, če je to v skladu z veljavnim pravom Unije, med drugim ob upoštevanju kakovostnih, okoljskih in socialnih vidikov ter vidika poštene trgovine, ter z olajšanjem razdelitve javnih naročil za obsežno infrastrukturo v sklope . Direktive 2014/23/EU (7), 2014/24/EU (8) ter 2014/25/EU (9) Evropskega parlamenta in Sveta določajo pravni okvir za vključevanje in učinkovito delovanje trgov javnih naročil, ki predstavljajo 14 % bruto domačega proizvoda Unije, v korist javnih organov, podjetij in državljanov, vključno s potrošniki. Pravilno izvajanje pravil o javnih naročilih je ključno orodje za krepitev enotnega trga ter povečanje rasti podjetij ter zaposlovanja v Uniji. Zato bi moral program podpirati ukrepe za zagotovitev širše uporabe strateških javnih naročil, profesionalizacijo javnih kupcev, izboljšan dostop olajšanje in izboljšanje dostopa do trgov javnih naročil za MSP in mikropodjetja, zlasti s pomočjo svetovalnih storitev in usposabljanja , večjo preglednost, zanesljivost in kakovost podatkov, spodbujanje digitalne preobrazbe javnih naročil in skupnega javnega naročanja prek krepitve partnerskega pristopa z državami članicami, izboljšanje zbiranja in analiziranja podatkov, vključno prek namenskih orodij informacijske tehnologije, podpiranje izmenjave izkušenj in dobrih praks, sklicevanje na evropske in mednarodne standarde, zagotavljanje smernic, prizadevanje za koristne trgovinske sporazume, krepitev sodelovanja med nacionalnimi organi in uvedbo pilotnih projektov. [Sprememba 15]

(16) Za doseganje ciljev programa in za olajševanje življenja državljanov in podjetij je treba vzpostaviti visokokakovostne in k uporabniku usmerjene javne storitve , ki bodo digitalno usmerjene in polno dostopne, ter še bolj okrepiti prizadevanja v zvezi z e-upravo in e-vlado, ob tem pa zagotavljati ustrezno varstvo podatkov in zasebnost . To pomeni, da bodo javne uprave morale začeti delovati na nove , inovativnejše načine, zmanjšati da bi zmanjšale izoliranost med različnimi deli svojih uprav, ter soustvarjati te javne storitve z državljani in podjetji soustvarjati te javne storitve. Stabilna in vztrajna rast čezmejnih dejavnosti na notranjem trgu zahteva zagotavljanje razpoložljivost najnovejših , natančnih in lahko razumljivih informacij o pravicah podjetij in državljanov ter informacij, ki pojasnjujejo in poenostavljajo upravne formalnosti. Poleg tega sta bistvenega pomena pravno svetovanje in pomoč pri reševanju problemov, ki nastajajo na čeznacionalni ravni. Nadalje je potrebno enostavno in učinkovito povezovanje nacionalnih uprav , podpiranje javnih organov pri doseganju teh ciljev ter ocenjevanje, kako notranji trg deluje v praksi. Obstoječa orodja za upravljanje notranjega trga že imajo pomembno vlogo pri lažjem doseganju teh ciljev. V ta namen in da bi dohajali tehnološki in tržni napredek, pa tudi nove regulativne izzive in izzive v zvezi z izvrševanjem, bi moral program podpirati krepitev kakovosti, prepoznavnosti in preglednosti ter zanesljivosti orodij za upravljanje notranjega trga. Ta Program bi zato za izboljšanje vsakodnevnega življenja državljanov in zmožnosti podjetij za čezmejno trgovanje med drugim moral podpirati obstoječa orodja za upravljanje notranjega trga: portal Tvoja Evropa, ki bi moral biti temelj prihajajočega enotnega digitalnega portala, Tvoja Evropa – nasveti (YEA), SOLVIT, informacijski sistem za notranji trg (IMI) in pregled enotnega trga. [Sprememba 16]

(17) Program bi moral podpirati razvoj regulativnega okvira Unije na področju prava gospodarskih družb in upravljanja podjetij ter pogodbenega prava z namenom povečati učinkovitost in konkurenčnost poslovanja, zlasti MSP, hkrati pa zagotavljati varstvo zainteresiranih strani, na katere vpliva poslovanje podjetij, ter se odzvati na nastajajoče izzive politike. Poleg tega bi moral zagotoviti primerno ocenjevanje, izvajanje in izvrševanje ustreznega pravnega reda, obveščati zainteresirane strani in jim pomagati ter spodbujati izmenjavo informacij na tem področju. Program bi moral nadalje podpirati pobude Komisije za jasen in prilagojen okvir za podatkovno gospodarstvo in inovacije. Te pobude so potrebne za večjo pravno varnost v zvezi s pogodbenim in nepogodbenim pravom, zlasti odgovornostjo in etiko v okviru tehnologij v vzponu, npr. internet stvari, umetna inteligenca, robotika in 3D-tiskanje. Cilj programa bi moral biti spodbujanje razvoja podatkovno vodenega poslovanja z zagotavljanjem visoke ravni varstva zasebnosti , ki bo odločilno za položaj gospodarstva Unije v svetovni konkurenci. [Sprememba 17]

(18) Program bi moral spodbujati tudi pravilno in celovito izvajanje in uporabo pravnega okvira Unije za preprečevanje pranja denarja in financirana terorizma s strani držav članic ter razvoj prihodnjih politik za spopadanje z novimi izzivi na tem področju. Prav tako bi moral podpirati ustrezne dejavnosti mednarodnih organizacij v evropskem interesu, kot je Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma Sveta Evrope.

(19) Izvajanje in razvoj notranjega trga na področju finančnih storitev, finančne stabilnosti in unije kapitalskih trgov, ki vključuje vzdržne finance, sta močno odvisna od političnih ukrepov, ki jih na podlagi dokazov sprejme Unija. Za doseganje tega cilja bi morala Komisija imeti aktivno vlogo pri stalnem spremljanju finančnih trgov in finančne stabilnosti, ocenjevanju, kako države članice izvajajo zakonodajo Unije in ali obstoječa zakonodaja ustreza svojemu namenu, ter prepoznavanju morebitnih področij ukrepanja, kjer nastajajo nova tveganja, ob stalni udeležbi zainteresiranih strani v celotnem ciklu politike. Takšne dejavnosti so odvisne od priprave analiz, študij, gradiva za usposabljanje, anket, ugotavljanja skladnosti, ocen in statistik ter jih podpirajo informacijskotehnološki sistemi in komunikacijska orodja.

(20) Glede na to, da notranji trg, kot je opredeljen v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, PDEU vključuje sistem pravil , ki zagotavlja, da se konkurenca na notranjem trgu ne izkrivlja, bi moral program moral podpirati politiko prispevati k podpiranju politike Unije na področju konkurence, povezovanje in sicer z izboljšanjem in sodelovanje krepitvijo sodelovanja z Evropsko mrežo za konkurenco ter nacionalnimi organi in sodišči ter vključevanje širše skupine zainteresiranih strani v obveščanje , tudi s krepitvijo mednarodnega sodelovanja in obveščanjem o pravicah, koristih in dolžnostih politike Unije na področju konkurence ter njihovo pojasnjevanje njihovim pojasnjevanjem. Program bi moral Komisiji zlasti pomagati, da izboljša svoje analize in ocene razvoja trga, tudi s široko uporabo sektorskih preiskav ter bolj sistematično izmenjavo rezultatov in dobrih praks v okviru Evropske mreže za konkurenco. To bi moralo prispevati k zagotavljanju poštene konkurence in enakih konkurenčnih pogojev, in sicer tudi na mednarodni ravni, ter krepitvi vloge podjetij, zlasti MSP, in potrošnikov, da bi izkoristili prednosti enotnega trga . [Sprememba 18]

(21) Program bi moral zlasti obravnavati radikalne posledice za konkurenčnost in delovanje notranjega trga, ki izhajajo iz stalnega preoblikovanja gospodarstva in poslovnega okolja, zlasti zaradi eksponentne rasti in uporabe podatkov, ob upoštevanju, da se podjetja in njihovi svetovalci vedno bolj zatekajo k umetni inteligenci , masovnim podatkom in algoritmom ter in drugim orodjem informacijske tehnologije. Poleg tega je bistvenega pomena, da program podpira povezovanje ter širše in tesnejše sodelovanje z organi in sodišči držav članic, glede na to, da sta neizkrivljena konkurenca in notranji trg močno odvisna od ukrepanja teh subjektov. V zvezi s posebno vlogo politike konkurence pri preprečevanju škodovanja notranjemu trgu, ki je posledica protikonkurenčnega ravnanja izven meja Unije, bi program moral podpirati tudi sodelovanje z organi tretjih držav, kot je primerno. Navsezadnje je razširitev dejavnosti obveščanja potrebna, da se več državljanom in podjetjem omogoči, da v celoti uživajo koristi poštene konkurence na notranjem trgu. Zlasti je treba dokazati oprijemljive koristi politike Unije na področju konkurence za evropske državljane, in sicer prek sodelovanja s skupinami civilne družbe ter deležniki, ki jih to neposredno zadeva. Ker so številne pobude v programu nove in ker na pogoje na področju konkurenčnosti vplivajo zlasti dinamične in hitre spremembe na notranjem trgu, predvsem v zvezi z digitalnim razvojem, umetno inteligenco, algoritmi, velepodatki, kibernetsko varnostjo in forenzično tehnologijo, katerih hitrost in obseg je težko oceniti, se predvideva, da bo za soočanje s spreminjajočimi se potrebami v okviru tega dela programa potrebna prožnost. [Sprememba 19]

(22) Izjemno pomembno je okrepiti konkurenčnost in trajnostnost evropskih podjetij ter hkrati zagotoviti učinkovite enake pogoje za vse na odprtem in konkurenčnem notranjem trgu zagotoviti dejanske enake razmere za vse . MSP so gonilna sila evropskega gospodarstva in predstavljajo 99 % vseh evropskih podjetij, zagotavljajo dve tretjini delovnih mest ter znatno prispevajo k ustvarjanju kakovostnih novih delovnih mest z regionalno in lokalno razsežnostjo v vseh sektorjih, s tem pa podpirajo tudi socialno kohezijo. MSP so ključnega pomena pri prizadevanjih za energetski prehod in pri izpolnjevanju podnebnih ciljev Unije, ki izhajajo iz Pariškega sporazuma. Program bi zato moral okrepiti njihovo zmožnost za razvoj okolju prijaznih in visokokakovostnih proizvodov in storitev ter podpirati njihova prizadevanja za učinkovitejšo rabo virov, kar bo v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“. S tem bo program pomagal izboljševati konkurenčnost MSP Unije na svetovnem trgu . [Sprememba 20]

(23) Pri pridobivanju financiranja, iskanju usposobljene delovne sile, spoprijemanju z upravnim bremenom, sprejemanju ustvarjalnosti in inovacij, dostopanju do trgov in spodbujanju dejavnosti internacionalizacije se MSP soočajo z enakimi izzivi, ki na večja podjetja nimajo enako velikega učinka. Program bi moral takšne tržne pomanjkljivosti obravnavati sorazmerno, ob tem pa ne izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Zlasti bi moral ustvariti ustrezne razmere za uvajanje tehnoloških in organizacijskih inovacij v proizvodne postopke, pri tem pa posebno pozornost nameniti posebnim oblikam MSP, na primer mikropodjetjem, podjetjem, ki se ukvarjajo z obrtniškimi dejavnostmi, samozaposlenim, svobodnim poklicem in socialnim podjetjem. Posvetiti bi se morali tudi potencialnim, novim in mladim podjetnikom in podjetnicam ter drugim posebnim ciljnim skupinam, kot so starejši, priseljenci in podjetniki iz prikrajšanih ali ranljivih družbenih skupin, na primer invalidi. [Sprememba 21]

(23a) Program bi moral podpirati in spodbujati kulturo inovacij, in sicer z razvojem okolja, ki bo spodbujalo ustanavljanje podjetij in njihovo rast, ter se pri tem osredotočiti zlasti na mikropodjetja in inovativna mala in srednja podjetja, ki so se zmožna spoprijeti z izzivi vse bolj konkurenčnega in hitro spreminjajočega se okolja. Povsem novi inovacijski procesi zahtevajo razvoj odprtega inovacijskega modela, ki bo temeljil na povečanju sodelovalnih raziskav ter izmenjavi znanja in intelektualne lastnine med različnimi organizacijami. Zato bi moral program težiti k podpiranju inovacijskih procesov z vključevanjem novih modelov sodelovalnega poslovanja, ki bodo osredotočeni na mreženje ter na združevanje znanja in virov v medorganizacijskih skupnostih. [Sprememba 22]

(23b) Program bi moral takšne tržne pomanjkljivosti obravnavati sorazmerno in se posebej osredotočiti na ukrepe, ki bodo imeli neposredne koristi za MSP in podjetniške mreže, ob tem pa ne bodo izkrivljali konkurence na notranjem trgu. [Sprememba 23]

(24) Prenekatera težava Unije na področju konkurenčnosti je povezana s težavnim dostopanjem MSP do financiranja, saj imajo premalo informacij in le stežka izkažejo svojo kreditno sposobnost in nimajo zadostnih jamstev ali pa zgolj niso seznanjena z obstoječimi mehanizmi na ravni Unije, nacionalni ali lokalni ravni, ki bi lahko podprli njihove dejavnosti . Dodatni izzivi, povezani s financiranjem, izhajajo iz majhnosti mikropodjetij in potrebe MSP, da ostanejo konkurenčna, na primer z dejavnostmi za digitalizacijo, internacionalizacijo in inovacije ter krepitvijo delovne sile. Omejen dostop do financiranja slabo vpliva na ustanavljanje, rast in preživetje podjetij ter na pripravljenost novih podjetnikov, da bi prevzeli poslovno uspešna podjetja z nasledstvom. [Sprememba 24]

(25) Da bi MSP premostila te tržne pomanjkljivosti in da bi še naprej igrala svojo vlogo temelja konkurenčnosti gospodarstva Unije in gonila trajnostnega gospodarstva , potrebujejo dodatno podporo prek dolžniških in lastniških instrumentov, ki bodo uvedeni v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo […] Evropskega parlamenta in Sveta (10). Jamstvena shema za posojila, vzpostavljena v okviru prejšnjega programom COSME , vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11), ima dokazano dodatno vrednost in od nje se pričakuje, da bo imela ugoden učinek za vsaj 500 000 MSP; nova shema bo vzpostavljena v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU. Več pozornosti bi bilo treba nameniti boljšemu komuniciranju in javnim kampanjam, s katerimi bi potencialne upravičence seznanili, da jim je na voljo program za MSP. Za ozaveščanje o dejavnostih Unije v podporo MSP bi bilo treba pri dejavnostih, ki jih program v celoti ali vsaj delno financira, vključno s posredniki, vključiti evropski emblem (zastavo) z navedbo, da dejavnost prejema sredstva tega programa. [Sprememba 25]

(26) Cilji politike iz tega programa se bodo obravnavali tudi prek finančnih instrumentov in proračunskega jamstva v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU. Sklop za MSP v okviru sklada InvestEU bi moral v vsaki državi članici imeti osrednjo krovno točko za informiranje o programu, da bi povečali dostopnost sredstev za MSP in seznanjenost s tem. Finančna podpora bi se morala uporabiti za sorazmerno odpravljanje tržnih pomanjkljivosti nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ne da bi se ukrepi podvajali ali nadomestili zasebno financiranje ali izkrivljali konkurenco ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali izrivati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu ter bi morali jasno izkazovati dodatnost in krepiti sinergije z drugimi evropskimi programi . Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. [Sprememba 26]

(26a) Dejavnosti, ki jih sklad InvestEU financira prek oddelka za EU ali prek oddelka za države članice, ne bi smele podvajati ali nadomeščati zasebnega financiranja, pač pa bi se morale navezovati na že delujoče lokalne javne in zasebne jamstvene sheme, omogočati povezovanje z njimi, saj bi moral biti krovni cilj to, da bi okrepili in razširili dejanske ugodnosti za končne prejemnike – MSP po opredelitvi iz Priporočila Komisije 2003/361/ES (12) , zato da bi dosegli resnično dodatnost ukrepov. [Sprememba 27]

(26b) Poleg dostopa do finančnih sredstev je osrednjega pomena tudi dostop do znanj in spretnosti, vključno z vodstvenimi kompetencami in znanji, ki so odločilni dejavnik za dostop MSP do razpoložljivih sredstev, za inoviranje, konkurenčnost in rast. Izvajanje finančnih instrumentov, predvidenih v okviru sklada InvestEU, bi zato morali pospremiti z ustreznim mentorstvom, programi inštruiranja in zagotavljanjem na znanju temelječih poslovnih storitev. [Sprememba 28]

(27) Program bi moral zagotoviti učinkovito podporo MSP v celotnem vsem življenjskem ciklu , zagotavljati pomoč, ki bi segala od priprave projektov do komercializacije in dostopa do trga, ter spodbujati oblikovanje podjetniških mrež . Temeljiti bi moral na edinstvenem strokovnem znanju in izkušnjah, razvitih v zvezi z MSP ter z gospodarskimi in industrijskih sektorjih podjetniškimi sektorji , ter na dolgoročnih izkušnjah pri delu z evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi deležniki . Ta podpora bi morala temeljiti na uspešnih izkušnjah evropske podjetniške mreže, ki deluje kot enotna kontaktna točka za povečanje konkurenčnosti MSP in razvijanje njihovega poslovanja na enotnem trgu in širše. Mreža namerava še naprej nuditi storitve v imenu drugih programov Unije, predvsem programa Obzorje 2020, z uporabo finančnih virov navedenih programov. Podpirati bi morala tudi okrepljeno sodelovanje organizacij, ki zastopajo MSP, pri oblikovanju političnih pobud za enotni trg, kot so javna naročila, postopki standardizacije in režimi, ki urejajo intelektualno lastnino. Obenem bi morala mreža povečati število ukrepov, zagotavljati bolj ciljno usmerjeno svetovanje za MSP pri pripravi projektov ter nuditi podporo mreženju in tehnološkemu in organizacijskemu prehodu. Mreža bi morala prav tako z vidika dostopa do financiranja izboljšati sodelovanje in povezovanje z drugimi pomembnimi svetovalnimi vozlišči, vzpostavljenimi v okviru programov za digitalno Evropo in sklada InvestEU. Ukrepi programa COSME za MSP v tej mreži bi morali biti namenjeni tudi zagotavljanju visoke kakovosti storitev po vsej Evropi, pri tem pa posebno pozornost nameniti dejavnostim in geografskim območjem Unije, v okviru katerih mreže in posredni deležniki ne dosegajo pričakovanih rezultatov. Uspešen mentorski program za nove podjetnike (Erasmus za mlade podjetnike) bi moral prav tako ostati orodje, ki s katerim bo novim podjetnikom ali osebam, ki želijo postati podjetniki, omogoča omogočena pridobitev podjetniških poslovnih in vodstvenih izkušenj, tako da bi jih poveže povezal z izkušenimi podjetniki iz drugih držav in jim tako pomaga s tem pomagal izboljšati podjetniške sposobnosti. Program bi si ob morebitnem dopolnjevanju drugih pobud Unije moral še naprej prizadevati za rast rasti in širjenje svoje geografske pokritosti širiti svojo geografsko pokritost ter tako podjetnikom ponuditi večjo izbiro povezovanja. Za povečanje dodane vrednosti, ki jo je mogoče doseči s spodbujanjem podjetniških pobud, bi bilo treba posebno pozornost nameniti mikropodjetjem in tistim, ki so od sedanjega programa imeli najmanj koristi, ter področjem, na katerih je podjetniška kultura še vedno na zelo osnovni ravni in kjer se soočajo s številčnejšimi ovirami. Čim bolj bi si bilo treba prizadevati za geografsko sorazmerno uravnoteženo porazdelitev sredstev. [Sprememba 29]

(27a) Bolj bi si bilo treba prizadevati za zmanjšanje upravnega bremena ter za večjo prepoznavnost in dostopnost programov, da bi MSP in mikropodjetjem zmanjšali stroške, ki jih imajo zaradi zapletenega postopka prijave in zahtev za sodelovanje. Države članice bi morale razmisliti tudi o vzpostavitvi enotne informacijske točke „vse na enem mestu“ za podjetja, ki se zanimajo za uporabo sredstev Unije. Postopek ocenjevanja bi moral biti čim preprostejši in čim hitrejši, da bi bilo mogoče do ugodnosti programa priti karseda hitro. [Sprememba 30]

(28) Grozdi in podjetniške mreže so strateško orodje za podpiranje konkurenčnosti in širitve MSP, saj ponujajo ugodna poslovna okolja , povečujejo trajnostni razvoj industrije in storitev ter z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest krepijo gospodarski razvoj regij . Skupne pobude grozdov bi morale doseči kritično maso, da bi pospešile rast MSP. S povezovanjem specializiranih ekosistemov grozdi ustvarjajo nove poslovne priložnosti za MSP ter jih bolje vključujejo v evropske in globalne strateške vrednostne verige. Zagotoviti bi bilo treba podporo razvoju transnacionalnih strategij za partnerstva in izvajanju skupnih dejavnosti, ki jih podpira evropska platforma za sodelovanje grozdov. Spodbujati bi bilo treba trajnostna partnerstva z nadaljevanjem financiranja, če bodo doseženi mejniki glede smotrnosti in udeležbe. Neposredno podporo MSP bi bilo treba zagotoviti prek organizacij, ki združujejo grozde, in sicer za: uvajanje naprednih tehnologij, nove poslovne modele, nizkoogljične in z viri gospodarne rešitve, ustvarjalnost in oblikovanje, nadgrajevanje znanj in spretnosti, privabljanje talentov, pospeševanje podjetništva in internacionalizacijo. Za lažje industrijsko preoblikovanje in izvajanje strategij pametne specializacije bi morali biti vključeni tudi drugi akterji, specializirani za podporo MSP. Program bi zato moral prispevati k rasti trajnostnemu gospodarskemu razvoju in vzpostaviti povezave z vozlišči Unije za (digitalne) inovacije ter naložbami v okviru kohezijske politike in programa Obzorje Evropa. Preučiti je mogoče tudi sinergije s programom Erasmus. [Sprememba 31]

(28a) Program bi lahko pomagal poglobiti in/ali izboljšati odnose med mikro, malimi in srednjimi podjetji ter univerzami, raziskovalnimi središči in drugimi ustanovami, ki se ukvarjajo s pridobivanjem in širjenjem znanja. S tem bi se lahko izboljšale zmožnosti podjetij za premoščanje strateških izzivov, ki se pojavljajo v novih mednarodnih okoljih. [Sprememba 32]

(28b) MSP se zaradi svoje majhnosti spopadajo s specifičnimi ovirami pri rasti in imajo največ težav pri povečevanju in širjenju nekaterih svojih poslovnih dejavnosti. Unija zagotavlja podporo za povečanje dejavnosti ter se pri tem osredotoča na inovacije na področju raziskav, in to predvsem s instrumentom za mala in srednja podjetja, v zadnjem času pa tudi s pilotnim projektom „Evropski svet za inovacije“ v okviru programa Obzorje 2020. Na podlagi delovnih metod in izkušenj z instrumentom za MSP bi moral program za enotni trg podpirati tudi dejavnosti za širitev poslovanja MSP, ki bi bile skladne z novim Evropskim svetom za inovacije, saj se v okviru programa Obzorje Evropa izrecno osredotoča na prodorne inovacije. Ukrepi za širitev poslovanja MSP v okviru tega programa bi morale biti na primer usmerjene v pomoč tem podjetjem pri širjenju s komercializacijo in internacionalizacijo ter prek tržnih priložnosti. [Sprememba 33]

(29) Ustvarjalnost in inovativnost sta ključni za konkurenčnost industrijskih vrednostnih verig Unije Za konkurenčnost industrijskih vrednostnih verig Unije so ključni ustvarjalnost, inovativnost ter tehnološko in organizacijsko preoblikovanje, bolj trajnostni proizvodni procesi, zlasti pa gospodarna raba virov in energijska učinkovitost . Sta So katalizator modernizacije industrije in prispevata podjetij in industrijskih sektorjev in prispevajo k pametni, vključujoči in trajnostni rasti. Vendar pa MSP še vedno zaostajajo pri izkoriščanju teh možnosti. Program bi zato moral podpirati ciljno naravnane ukrepe, omrežja in partnerstva za inovacije, ki temeljijo na ustvarjalnosti, v celotni industrijski vrednostni verigi. [Sprememba 34]

(29a) Upoštevati je treba, da je bil instrument za MSP v okviru programa Obzorje 2020 za podjetnike z nepovratnimi sredstvi tako prve kot druge faze izredno uspešen, saj so lahko razvijali svoje nove poslovne zamisli ter preskušali in razvijali prototipe. Čeprav je izbirni proces že zelo strog, vseeno mnogi res dobri projekti ne morejo pridobiti financiranja, saj so sredstva omejena. Izvajanje v okviru Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja (EASME) poteka zelo učinkovito. Program Obzorje je sicer usmerjen k visokotehnološkim projektom, metodologijo pričujočega programa pa bi morali razširiti na vse vrste MSP, ki želijo razširiti poslovanje. [Sprememba 35]

(29b) Ukrepi programa COSME za MSP bi se morali osredotočiti tudi na sektorje, ki imajo znaten potencial rasti in socialni potencial ter kjer je visok delež MSP. Edinstven gospodarski sektor Unije, ki znatno prispeva k njenemu BDP in ki ga vzdržujejo predvsem MSP, je turizem. Unija bi morala še naprej izvajati ukrepe, s katerimi podpira posebnosti tega sektorja, in jih še pomnožiti. [Sprememba 36]

(30) Evropski standardi igrajo pomembno vlogo na notranjem trgu. So izjemno pomembni za konkurenčnost podjetij, zlasti MSP. So bistveno orodje za podpiranje zakonodaje in politik Unije na številnih ključnih področjih, kot so energija energetski prehod , podnebne spremembe, varstvo okolja, informacijske in komunikacijske tehnologije, trajnostna raba in recikliranje virov, inovacije, varnost proizvodov, varstvo potrošnikov, varnost delavcev in delovni pogoji ter starajoče se prebivalstvo, in imajo tako ugoden učinek na družbo kot celoto. Izkušnje pa so pokazale, da je treba standarde pripraviti hitreje in pravočasneje kot doslej, poleg tega pa si je treba bolj prizadevati za boljše vključevanje vseh zadevnih deležnikov, vključno s tistimi, ki zastopajo potrošnike. [Sprememba 37]

(31) Evropske standardizacijske dejavnosti ureja Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13), izvajajo pa se s pomočjo dolgoletnega javno-zasebnega partnerstva, ki je ključnega pomena za doseganje ciljev iz navedene uredbe ter iz splošnih in sektorskih standardizacijskih politik Unije.

(32) Dobro delujoč skupni okvir računovodskega poročanja je bistvenega pomena za notranji trg, za učinkovito delovanje kapitalskih finančnih trgov in za doseganje povezanega trga za finančne storitve v okviru bančne unije in unije kapitalskih trgov. [Sprememba 38]

(33) V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (14) bi bilo treba mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je sprejel Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, in z njimi povezane razlage Odbora za pojasnjevanje MSRP vključiti v pravo Unije, da bi jih uporabljala podjetja, katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu v Uniji, če MSRP izpolnjujejo merila iz navedene uredbe, vključno z zahtevo, da letni računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko, kot določa člen 4(3) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15), ter da spodbujajo splošni evropski interes. Te mednarodne standarde je treba razvijati v okviru postopka, ki je pregleden in je predmet demokratičnega nadzora. Zato imajo MSRP pomembno vlogo pri delovanju notranjega trga, Unija pa ima neposredni interes za zagotovitev, da postopek razvijanja in odobritve MSRP prinese standarde, ki so skladni z zahtevami pravnega okvira notranjega trga. Zato je pomembno vzpostaviti ustrezne ureditve financiranja za Fundacijo za MSRP.

(34) Ob upoštevanju vloge, ki jo ima Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG) pri ocenjevanju, ali MSRP izpolnjujejo zahtevo prava in politik Unije iz Uredbe (ES) št. 1606/2002, mora Unija tudi zagotoviti stabilno financiranje skupine EFRAG in torej prispevati k njenemu financiranju. Tehnično delo skupine EFRAG bi se moralo osredotočati na tehnično svetovanje Komisiji o potrjevanju MSRP in na primerno sodelovanje v postopku razvijanja teh MSRP ter bi moralo zagotavljati, da so interesi Unije ustrezno upoštevani v postopku določanja mednarodnih standardov. Ti interesi bi morali vključevati pojem „preudarnosti“ ter ohraniti obveznost „resničnega in poštenega prikaza“ iz Direktive 2013/34/EU in „javnega evropskega interesa“ iz Uredbe (ES) št. 1606/2002 ob upoštevanju vpliva MSRP na finančno stabilnost in gospodarstvo. Kot del Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) bi bilo treba za spodbujanje inovacij in razvoj najboljših praks pri korporativnem poročanju ustanoviti tudi Evropski laboratorij za korporativno poročanje. V tem okviru lahko podjetja in vlagatelji izmenjajo najboljše prakse, zlasti na področju poročanja o nefinančnem poslovanju in trajnostnem razvoju.

(35) Na področju zakonsko predpisane revizije je Nadzorna skupina, tj. mednarodna organizacija, odgovorna za spremljanje reforme upravljanja Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC), leta 2005 ustanovila Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB). Vloga odbora PIOB je nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MSR) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja zveza IFAC. MSR se lahko sprejmejo za uporabo v Uniji, zlasti če so bili razviti v skladu s predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo, kot je določeno v členu 26 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). Glede na uvajanje MSR v Uniji in ključno vlogo odbora PIOB pri zagotavljanju, da izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2006/43/ES, je pomembno, da so zagotovljene ustrezne ureditve financiranja za odbor PIOB.

(36) Unija prispeva k zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov, opolnomočenju potrošnikov in k postavljanju potrošnikov v središče notranjega trga, tako da podpira in dopolnjuje politike držav članic pri njihovih prizadevanjih, da državljanom, kadar delujejo kot potrošniki, zagotovijo, da v celoti uživajo koristi notranjega trga in da jim je pri tem zagotovljena varnost, njihovi pravni in ekonomski interesi pa so ustrezno zaščiteni s konkretnimi ukrepi. Unija mora prav tako zagotoviti, da se zakonodaja s področja potrošnikov in varnosti proizvodov ustrezno in enako uveljavlja v praksi in da podjetja uživajo enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco na notranjem trgu. Poleg tega je treba okrepiti vlogo potrošnikov, jih spodbujati in jim pomagati pri sprejemanju trajnostnih in informiranih odločitev, s čimer bi prispevali k trajnostnemu, energijsko učinkovitemu in z viri gospodarnemu krožnemu gospodarstvu. [Sprememba 39]

(37) Cilj programa bi moral biti ozaveščanje potrošnikov, podjetij, civilne družbe in organov o zakonodaji s področja potrošnikov in varnosti proizvodov EU ter ozaveščanje potrošnikov in njihovih predstavniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije, predvsem s podpiranjem evropske potrošniške organizacije BEUC (Bureau Européen des Unions de Consommateurs), ki je uveljavljena in priznana nevladna organizacija, ki zastopa interese potrošnikov v zvezi z vsemi ustreznimi politikami Unije, ter evropskega združenja za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji ANEC (European Association for the Coordination of Consumer Representation in Standardisation), ki predstavlja interese potrošnikov v zvezi z vprašanji standardizacije. Tako bi bilo treba posebno pozornost nameniti novim tržnim potrebam glede spodbujanja trajnostne potrošnje , zlasti ukrepom za odpravo načrtovane zastarelosti izdelkov in preprečevanja preprečevanje ranljivosti, ter izzivom, ki jih povzroča povzročajo digitalizacija gospodarstva , povezani izdelki, internet stvari, umetna inteligenca in uporaba algoritmov ali razvoj novih vzorcev porabe in poslovnih modelov , zlasti socialnega podjetništva in sodelovalnega gospodarstva . Program bi moral podpreti razvoj ustreznih informacij o trgih, vključno z ukrepi za izboljšanje sledljivosti izdelkov vzdolž dobavne verige in standardov kakovosti v Uniji ter reševanje vprašanja dvojne kakovosti izdelkov, o izzivih politik, novih vprašanjih in vedenju ter objavo pregledov stanja potrošniških trgov Unije. [Sprememba 40]

(38) Program bi moral podpirati pristojne nacionalne organe, vključno s tistimi, odgovornimi za spremljanje varnosti proizvodov, ki sodelujejo zlasti prek sistema Unije za hitro obveščanje o nevarnih proizvodih. Prav tako bi moral podpirati izvrševanje Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) ter Uredbe (ES) št. 765/2008 v zvezi z varstvom potrošnikov in varnostjo proizvodov ter mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov in mednarodno sodelovanje med zadevnimi organi v tretjih državah in v Uniji. Cilj programa bi moral biti tudi zagotavljanje dostopa za vse potrošnike in trgovce do kakovostnega izvensodnega reševanja sporov in spletnega reševanja sporov ter informacij o možnostih sodelovanju v postopkih pravnega varstva z najnižjimi stroški . [Sprememba 41]

(39) Mreža Program bi moral podpreti tudi mrežo evropskih potrošniških centrov , ki pomaga potrošnikom izkoristiti prednosti njihovih potrošniških pravic v Uniji pri čezmejnem nakupu blaga in storitev na notranjem trgu in v EGP prek spleta ali na potovanju. Močna mreža tridesetih centrov, ki jo skupaj financirajo potrošniški programi Unije, je v več kot desetih letih dokazala svojo dodano vrednost za krepitev zaupanja potrošnikov in trgovcev na notranjem trgu. Obravnava več kot 100 000 zahtev potrošnikov letno ter prek svojih medijskih in spletnih informacijskih dejavnosti dosega milijone državljanov. Je ena izmed najbolj cenjenih podpornih mrež Unije za državljane in večina centrov ima kontaktne točke za pravo notranjega trga, kot je Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18); ocena te mreže poudarja pomembnost njenega nadaljnjega delovanja. Mreža evropskih potrošniških centrov je lahko tudi pomemben vir informacij o izzivih in težavah, s katerimi se potrošniki soočajo na lokalni ravni ter so relevantni za oblikovanje politik Unije in zaščito interesov potrošnikov. Zato bi program moral omogočati oblikovanje in krepitev sinergij med zastopanjem potrošnikov na lokalni ravni in ravni Unije, da bi se okrepilo zagovarjanje potrošnikov. Mreža namerava razviti dogovore o vzajemnosti s podobnimi organi v tretjih državah. [Sprememba 42]

(40) Preverjanje ustreznosti prava Unije na področju varstva potrošnikov in trženja, ki ga je Komisija izvedla maja 2017, je izpostavilo potrebo po boljšem izvrševanju pravil in olajševanju pravnega varstva, kadar so potrošniki oškodovani zaradi kršitev potrošniške zakonodaje. Posledično je Komisija aprila 2018 sprejela „novi dogovor za potrošnike“, da bi med drugim zagotovila enako obravnavo potrošnikov na celotnem notranjem trgu v zvezi s čezmejnimi primeri, kot je prodaja neskladnih izdelkov v sektorju motornih vozil, standardi neenake kakovosti izdelkov ali težavami potnikov, ki obtičijo na letališčih zaradi odpovedi velikega števila letov , večjo zmogljivost držav članic za izvrševanje, boljšo varnost proizvodov, okrepljeno mednarodno sodelovanje in nove možnosti pravnih sredstev, predvsem s pomočjo zastopniških tožb kvalificiranih subjektov. Program bi moral med drugim podpirati potrošniško politiko z ozaveščanjem, krepitvijo znanja in zmogljivosti, izmenjavo najboljših praks potrošniških organizacij in organov za varstvo potrošnikov, mreženjem in razvojem tržne inteligence, krepitvijo dokazov o delovanju notranjega trga v korist potrošnikom ter razvojem informacijskotehnoloških sistemov in komunikacijskih orodij. [Sprememba 43]

(41) Na potrošnike državljane vpliva predvsem delovanje trgov za finančne storitve , zato bi jih bilo treba bolje obveščati o pravicah, tveganjih in koristih na tem področju . Ti so ključni element notranjega trga in zahtevajo trden okvir za urejanje in nadzor, ki ne zagotavlja le finančne stabilnosti in trajnostnega gospodarstva, temveč tudi visoko stopnjo varstva potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev, vključno z malimi vlagatelji, varčevalci, imetniki zavarovalnih polic, člani in upravičenci pokojninskih skladov, posameznimi delničarji, posojilojemalci in MSP. Pomembno je krepiti njihovo zmožnost udeležbe Program bi moral prispevati h krepitvi njihove zmožnosti za udeležbo pri oblikovanju politike za finančni sektor , tudi prek oblikovanja in razširjanja jasnih, popolnih in uporabniku prijaznih informacij o proizvodih, ki se tržijo na finančnih trgih . [Sprememba 44]

(42) Zato bi program moral še naprej podpirati posebne dejavnosti, ki so zajete v programu za krepitev zmogljivosti v obdobju 2017–2020 za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v oblikovanje politike Unije v skladu z Uredbo (EU) 2017/826 Evropskega parlamenta in Sveta (19), ki je nadaljeval pilotni program in pripravljalni ukrep iz obdobja 2012–2017. To je potrebno, da se oblikovalcem politike priskrbijo stališča zainteresiranih strani, ki niso strokovnjaki iz finančnega sektorja, ter zagotovi boljše zastopanje interesov potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev. V okviru programa bi se morala stalno razvijati metodologija in dobra praksa v zvezi s tem, kako povečati sodelovanje potrošnikov in končnih uporabnikov finančnih storitev, da bi ugotovili, katera vprašanja so pomembna za oblikovanje politik Unije in varovanje interesov potrošnikov na področju finančnih storitev. To bi moralo zagotoviti boljše izboljšati politike na področju finančnih storitev, predvsem zahvaljujoč boljšemu javnemu razumevanju vprašanj v zvezi s finančno uredbo, in boljšo finančno pismenost boljši finančni pismenosti. Javna sredstva tega programa bi se morala osredotočiti na to, kar je bistveno za končne uporabnike, in se izogibati neposrednemu ali posrednemu finančnemu podpiranju komercialnih dejavnosti, ki jih predlagajo zasebni finančni subjekti . [Sprememba 45]

(43) V zvezi s pilotnim projektom v obdobju 2012–2013 in pripravljalnim ukrepom v obdobju 2014–2016 je Komisija po opravljenem letnem javnem razpisu za zbiranje predlogov nepovratna sredstva dodelila dvema organizacijama. To sta Finance Watch, ki je bila ustanovljena z nepovratnimi sredstvi Unije leta 2011 kot mednarodno neprofitno združenje po belgijskem pravu, in Better Finance, ki je nastala kot posledica zaporednih reorganizacij in preoblikovanja blagovne znamke evropskih združenj vlagateljev in delničarjev od leta 2009 naprej. Program za krepitev zmogljivosti, ki je bil vzpostavljen v okviru Uredbe (EU) 2017/826, ti dve organizaciji opredeljuje kot edina upravičenca. Zato je treba ti organizaciji še naprej financirati v okviru programa. Vendar bi bilo treba to financiranje pregledati. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da če bi program za krepitev zmogljivosti in financiranje iz njega podaljšali po letu 2020 in bi se pojavili še drugi možni upravičenci, lahko razpis odprli vsem drugim organizacijam, ki izpolnjujejo merila in prispevajo k ciljem programa, in sicer v skladu z Uredbo (EU) 2017/826. [Sprememba 46]

(44) Visoka raven varovanja zdravja v celotni prehranski vsej dobavni verigi hrane in krme je nujna, da bi zaščitili potrošnike ter da lahko notranji trg deluje učinkovito in nemoteno deluje . Varna in trajnostna kmetijska in prehranska veriga je predpogoj za družbo na splošno in za notranji trg. Kakor je razvidno iz nedavnih incidentov, kot sta okužba jajc s fipronilom leta 2017 in škandal s konjskim mesom leta 2013, čezmejne izredne zdravstvene razmere , na primer izbruh ptičje gripe ali afriške prašičje kuge, in preplahi v zvezi s hrano ovirajo delovanje notranjega trga, saj omejujejo pretok oseb in blaga ter prekinjajo proizvodnjo. Preprečevanje čezmejnih zdravstvenih kriz in preplahov v zvezi s hrano je izredno pomembno. Zato bi moral program podpirati konkretne ukrepe, na primer uvedbo kriznih ukrepov v primeru kriznih razmer in nepredvidljivih dogodkov, ki vplivajo na zdravje živali in rastlin, ter zasnovati mehanizem za neposreden dostop do krizne rezerve, s katerim bi hitreje, učinkoviteje in uspešneje reševali tovrstne izredne razmere. [Sprememba 47]

(45) Splošni cilj prava Unije na področju prehranske verige je prispevati k visoki ravni zagotavljati visoko raven zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, podpirati izboljšanje dobrobiti živali, prispevati k visoki ravni varstva in informiranja potrošnikov ter visoki ravni varstva okolja, vključno z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, in hkrati izboljšati trajnost evropske proizvodnje hrane in krme, zmanjšati količino živilskih odpadkov, zvišati standarde kakovosti izdelkov po vsej Uniji, povečati konkurenčnost industrije hrane in krme v Uniji ter dajati prednost ustvarjanju delovnih mest. [Sprememba 48]

(46) Glede na posebno naravo ukrepov, ki zadevajo visoko raven zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, je treba v tej uredbi določiti posebna merila za upravičenost v zvezi z zagotavljanjem nepovratnih sredstev in uporabo javnih naročil. Zlasti bi morali biti z odstopanjem od Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (20) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) kot izjema od načela neretroaktivnosti stroški izrednih ukrepov zaradi njihove nujne in nepredvidljive narave upravičeni in bi morali vključevati tudi stroške, ki nastanejo zaradi domnevnega pojava bolezni ali škodljivega organizma, pod pogojem, da je ta pojav naknadno potrjen in sporočen Komisiji. Ustrezne proračunske obveznosti in plačilo upravičenih izdatkov bi Komisija morala izvesti po podpisu pravnih obveznosti in oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice. Stroški bi morali biti upravičeni tudi pri zaščitnih ukrepih v primeru neposredne grožnje zdravstvenemu statusu Unije, ki je posledica pojava ali razvoja ene od bolezni živali in zoonoz na ozemlju tretje države ali države članice ali v čezmorskih državah in ozemljih, ter pri zaščitnih ukrepih ali drugih ustreznih dejavnostih, sprejetih v podporo zdravstvenemu statusu rastlin v Uniji. [Sprememba 49]

(47) Uradni Glede na vse bolj globalizirano prehransko verigo je uradni nadzor, ki ga izvajajo države članice, je pomembno orodje za preverjanje in spremljanje, da se izvajajo, izpolnjujejo in izvršujejo ustrezne zahteve Unije , zlasti glede uvoženih proizvodov iz tretjih držav . Uspešnost in učinkovitost sistemov uradnega nadzora je bistvenega pomena za ohranjanje visoke ravni varnosti ljudi, živali ali rastlin v prehranski verigi in zaupanja potrošnikov ter za hkratno zagotavljanje visoke ravni varstva okolja. Za take nadzorne ukrepe bi morala biti na voljo finančna podpora Unije. Finančni prispevek bi zlasti moral biti na voljo referenčnim laboratorijem Unije, da jim pomaga pokriti stroške, nastale zaradi izvajanja programov dela, ki jih odobri Komisija. Ker je poleg tega uspešnost uradnega nadzora odvisna tudi od tega, ali je nadzornim organom na voljo dobro usposobljeno osebje z ustreznim poznavanjem prava Unije, bi Unija morala imeti možnost, da prispeva k usposabljanju in ustreznim programom izmenjav osebja, ki jih organizirajo pristojni organi. [Sprememba 50]

(48) Visokokakovostna evropska statistika, ki je razvita, pripravljena in izkazana v okviru evropskega statističnega programa, je bistvenega pomena za odločanje na podlagi dokazov in bi morala biti na voljo pravočasno ter prispevati k izvajanju politik Unije, kot izhajajo iz PDEU, predvsem okrepljenega in celostnega ekonomskega upravljanja, socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije, trajnostnega razvoja, kmetijske politike, socialne razsežnosti Evrope in globalizacije.

(49) Evropska statistika je nujno potrebna za odločanje Unije ter za merjenje smotrnosti in učinka pobud Unije. Zato bi moralo biti zagotovljeno neprekinjeno zagotavljanje in razvoj evropske statistike s sprejetjem pristopa na ravni Unije ter preseganjem vidika notranjega trga, da se zajamejo vse dejavnosti in področja politike Unije, vključno z opolnomočenjem podjetij in državljanov za sprejemanje informiranih odločitev.

(50) Za evropski statistični program zaradi njegovega horizontalnega značaja veljajo posebne zahteve, predvsem tiste iz Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (21), zlasti v zvezi s spoštovanjem statističnih načel, delovanjem in upravljanjem evropskega statističnega sistema, vključno z vlogo in nalogami, dodeljenimi Odboru za statistične programe Evropskih skupnosti in Komisiji, ter vzpostavitvijo in izvajanjem načrtovanja programov statističnih dejavnosti.

(51) Program je bil predložen v predhodni pregled odboru za evropski statistični sistem v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 in bi ga bilo treba izvajati ob zagotovljenem dejanskem parlamentarnem nadzoru . [Sprememba 51]

(52) Unija in države članice so zavezane k , da bodo še naprej imele vodilno vlogo pri izvajanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. S prispevanjem k uresničevanju Agende 2030 bodo Unija in države članice spodbujale močnejšo, bolj trajnostno, bolj vključujočo, varno in uspešno Evropo. Program bi moral prispevati k izvajanju Agende 2030, vključno z usklajevanjem gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnosti trajnostnega razvoja , zato bi morala uredba o večletnem finančnem okviru vsebovati jasne in prepoznavne zaveze, ter vključevati cilje trajnostnega razvoja, kot je Evropski parlament pozval v svojih resolucijah z dne 14. marca in 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 . [Sprememba 52]

(53) Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bi moral program prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznega postopka ocenjevanja in pregledovanja.

(54) Ta uredba določa finančna sredstva za program, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [posodobitev sklica, kot je primerno v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (22)].

(55) V Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru je predvideno sodelovanje na področjih, ki so predmet programa, med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v okviru Evropskega gospodarskega prostora, na drugi strani. Prav tako bi bilo treba določiti, da v programu lahko sodelujejo tudi druge države, vključno sosednje države Unije in države, ki so zaprosile za članstvo v Uniji, države kandidatke ali države pristopnice. Poleg tega bi program na področju evropske statistike moral biti odprt za Švico v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju na področju statistike (23).

(56) Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru, vzpostavljenem na podlagi sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa, da se programi izvajajo na podlagi sklepa po navedenem sporazumu. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, tj. Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševala svoje pristojnosti

(57) Za ta program se uporablja finančna uredba. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah in javnih naročilih.

(58) Ukrepi, ki se izvajajo na podlagi prejšnjih programov in proračunskih vrstic, so se izkazali za ustrezne in bi jih bilo treba ohraniti. Cilj novih ukrepov, uvedenih v okviru programa, je zlasti okrepiti dobro delujoč notranji trg. Za bolj enostavno in prožno izvajanje programa ter s tem za boljše doseganje njegovih ciljev bi morali biti ukrepi opredeljeni le v smislu okvirnih in splošnih kategorij. V program bi bilo treba vključiti tudi sezname okvirnih dejavnosti v zvezi s specifičnimi cilji na področju konkurenčnosti , varstva potrošnikov ali posebnih dejavnosti, ki izhajajo iz predpisanih zahtev, na primer na področjih standardizacije , nadzora trga , ureditve prehranske verige in evropske statistike. [Sprememba 53]

(59) Treba je opredeliti določene kategorije subjektov, ki so upravičeni do financiranja, ter tiste subjekte, ki bi morali biti upravičeni do financiranja brez razpisov za zbiranje predlogov.

(60) Glede na vedno večjo medsebojno povezanost svetovnega gospodarstva , zlasti digitalnega, bi moral program pri določenih dejavnostih še naprej zagotavljati možnost vključevanja zunanjih strokovnjakov, kot so uradniki tretjih držav ter predstavniki mednarodnih organizacij ali gospodarskih subjektov. [Sprememba 54]

(61) Treba je navesti posebna merila v zvezi s pravili sofinanciranja in upravičenimi stroški.

(62) V skladu z zavezo Komisije iz njenega sporočila z dne 19. oktobra 2010„Pregled proračuna EU“ (24) in da se zagotovita skladnost in poenostavitev programov financiranja, bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če predvideni ukrepi v okviru programa sledijo ciljem, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer pa je treba izključiti dvojno financiranje.

(63) Ta program bi moral prispevati k splošni podpori za obravnavanje posebnih potreb najbolj oddaljenih regij in njihovega vključevanja na notranji trg, kot je bilo nedavno ponovno potrjeno v sporočilu Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU (25)“.

(64) Program bi moral spodbujati sinergije ob hkratnem preprečevanju podvajanja s povezanimi programi in ukrepi Unije. Ukrepi v okviru tega programa bi morali dopolnjevati ukrepe programov Carina in Fiscalis, ki sta bila vzpostavljena z Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta (26) in Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta (27), katerih cilj je prav tako podpirati in izboljševati delovanje notranjega trga. [Sprememba 55]

(65) Program bi moral spodbujati sinergije, in dopolnjevanje in dodatnost v zvezi z MSP ter podporo za podjetništvo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, vzpostavljenega z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta (28). Poleg tega bo sklop za MSP sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta (29), zagotavljal podporo z dolžniškim in lastniškim financiranjem, da se za MSP in mikropodjetja olajša dostop do finančnih sredstev za MSP in ter poveča tudi njihova razpoložljivost. Program bi si poleg tega moral prizadevati za sinergije v okviru vesoljskega programa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta (30), v zvezi s spodbujanjem MSP, da izkoristijo prodorne inovacije in druge rešitve, razvite v okviru navedenega programa. [Sprememba 56]

(66) Ta program bi moral spodbujati sinergije s programom Obzorje Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta (31), katerega cilj je spodbujati raziskave in inovacije. To bi moralo vključevati zlasti dopolnjevanje ukrepov prihodnjega Evropskega sveta za inovacije za inovativna podjetja ter podporo storitvam za MSP.

(67) Program bi moral spodbujati sinergije in dopolnjevanje v zvezi s programom za digitalno Evropo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta (32), katerega namen je spodbujati digitalizacijo gospodarstva Unije in javnega sektorja ter pripomoči k večji kibernetski varnosti . [Sprememba 57]

(68) Poleg tega bi si moral program prizadevati tudi za sinergije s Skladom za pravosodje, pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta (33), katerega cilj je podpreti in nadaljevati razvoj evropskega območja pravice za učinkovitost nacionalnih pravosodnih sistemov, kar je ključni dejavnik za pravično in stroškovno učinkovito evropsko gospodarstvo.

(69) Program bi moral spodbujati sinergije s programom Erasmus, vzpostavljenim z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta (34), Solidarnostnim skladom Evropske unije, vzpostavljenim z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta (35), in Evropskim socialnim skladom plus, vzpostavljenim z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta (36), na področju mobilnosti delovne sile in mladine, ki je bistvenega pomena za dobro delujoč notranji trg.

(70) Nazadnje bi se ukrepi prehranske verige, kot so veterinarski in fitosanitarni ukrepi v primeru kriz na področju zdravja živali in rastlin, lahko dopolnjevali s tržnimi posegi v okviru načrtovanja skupne kmetijske politike Unije, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta (37).

(71) Če je primerno, Ukrepi programa bi se morali ukrepi programa uporabiti za imeti jasno evropsko dodano vrednost in sorazmerno odpravljanje tržnih odpraviti tržne pomanjkljivosti ali neoptimalnih naložbenih razmer neoptimalne naložbene razmere , ne da bi se podvajali ali nadomestili zasebno financiranje, ter bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. [Sprememba 58]

(72) Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem programov dela za izvajanje ukrepov, ki prispevajo k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (38). [Sprememba 59]

(73) Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti dodana vrednost Unije, stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen 125(1) finančne uredbe. [Sprememba 60]

(74) Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja o doseženem napredku ter o učinkovitosti in uspešnosti programa bi se moral že na samem začetku vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje ukrepov in rezultatov programa. Takšno spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kazalnikih, ki merijo učinke ukrepov v okviru programa glede na vnaprej določena izhodišča. [Sprememba 61]

(75) V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (39) je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu. Komisija bi morala pripraviti vmesno poročilo z oceno doseganja ciljev ukrepov, podprtih v okviru programa, rezultatov in učinkov, učinkovitosti porabe sredstev in dodane vrednosti programa za Unijo ter končno poročilo z oceno dolgoročnega učinka, rezultatov in trajnostnosti ukrepov ter sinergij z drugimi programi. [Sprememba 62]

(75a) Da bi dopolnili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s sprejemanjem delovnih programov. [Sprememba 63]

(76) Na podlagi odprtega seznama bolezni živali iz poglavja 2 dela I Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (40), Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (41) in Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (42) bi bilo treba določiti seznam bolezni in zoonoz, upravičenih do financiranja v okviru izrednih ukrepov po programih za izkoreninjenje, obvladovanje in nadzor. [Sprememba 64]

(77) Da se upoštevajo situacije, ki jih izzovejo bolezni živali, ki bistveno vplivajo na živinorejo ali trgovino z rejnimi živalmi, razvoj zoonoz, ki ogrožajo ljudi, ali novi znanstveni dosežki ali epidemiološke spremembe pa tudi bolezni živali, ki bi lahko ogrožale Unijo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte glede spremembe seznama bolezni žival in zoonoz. Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pregledom ali dopolnjevanjem dopolnitvijo kazalnikov za merjenje doseganja specifičnih ciljev, kadar je to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Prav tako bi se bilo treba posvetovati z deležniki in združenji potrošnikov. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. [Sprememba 65]

(78) V skladu s [sklic se po potrebi posodobi v skladu z novim sklepom o ČDO: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (43)] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

(79) V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (44), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (45), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (46) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (47) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (48). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

(80) Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti , zlasti pa finančna uredba , ki določa postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo tudi nadzor odgovornosti finančnih akterjev , ki bi se moral izvajati za ukrepe iz tega programa, ter za katerega veljajo posebna odstopanja, opredeljena v tej uredbi . Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. [Sprememba 66]

(81) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (49) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (50) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija v okviru te uredbe in pod nadzorom Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 in Uredbe XXX [uredba o zasebnosti in elektronskih komunikacijah] , vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani Komisije pa v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. [Sprememba 67]

(82) Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi čezmejne narave obravnavanih vprašanj, temveč se zaradi večje primernosti ukrepov Unije lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(83) Cilj programa bi moral biti tudi zagotoviti večjo prepoznavnost in skladnost notranjega trga Unije, konkurenčnost in trajnostnost podjetij, vključno z MSP predvsem mikro, malih in srednjih podjetij , ter ukrepe evropske statistike za evropske državljane, podjetja in uprave. [Sprememba 68]

(84) Uredbo (EU) št. 99/2013, Uredbo (EU) št. 1287/2013, Uredbo (EU) št. 254/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (51), Uredbo (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (52), Uredbo (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter (53), Uredbo (EU) 2017/826 bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2021.

(85) Primerno je zagotoviti nemoten in neprekinjen prehod med programi na področjih konkurenčnosti in trajnostnosti podjetij, predvsem mikro, malih in MSP srednjih podjetij , varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politik na področju finančnih storitev, prehranske verige ter evropske statistike, vzpostavljenimi z Uredbo (EU) št. 1287/2013, Uredbo (EU) št. 254/2014, Uredbo (EU) 2017/826, Uredbo (EU) št. 258/2014, Uredbo (EU) št. 652/2014, in Uredbo (EU) št. 99/2013, ter tem programom, zlasti glede nadaljevanja večletnih ukrepov ter ocenjevanja uspehov predhodnih programov – [Sprememba 69]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Predmet urejanja S to uredbo se vzpostavi program za izboljšanje delovanja enotni trg za okrepitev notranjega trga in izboljšanje njegovega delovanja na področju konkurenčnosti in trajnostnosti podjetij, vključno z zlasti mikro, malimi malih in srednjimi podjetji, ter srednjih podjetij , standardizacije, varstva potrošnikov, prehranske verige, pa tudi okvir za financiranje razvoja, priprave in izkazovanja evropske statistike v smislu člena 13 Uredbe (ES) št. 223/2009 (v nadaljnjem besedilu: program). [Sprememba 70] V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (2) „evropska statistika“ pomeni statistiko, razvito, pripravljeno in izkazano na ravni Unije in držav članic v skladu s členom 3 PEU in z Uredbo (ES) št. 223/2009; [Sprememba 71] (3) „pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti v skladu s členom 197(2)(c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba); [Sprememba 72] (4) „mikro, mala in srednja podjetja“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v različici Priporočila 2003/361/ES z dne 6. maja 2003; (4a) „socialno podjetje“ pomeni podjetje, za katero je socialni vpliv pomembnejši od ustvarjanja dobička za lastnike ali delničarje in ki na trgu zagotavlja blago in opravlja storitve, njegovo upravljanje pa je odgovorno in pregledno ter so vanj vključeni delavci, potrošniki in drugi deležniki; [Sprememba 73] (4b) „lokalno javno podjetje“ pomeni manjše lokalno javno podjetje, ki izpolnjuje merila za MSP ter opravlja pomembne naloge za lokalne skupnosti; [Sprememba 74] (4c) „podjetniške mreže“ pomeni povezovanje podjetnikov zaradi izvajanja skupnega projekta, v katerem dve ali več MSP skupaj izvajajo eno ali več gospodarskih dejavnosti, s katero želijo povečati svojo konkurenčnost na trgu; [Sprememba 75] (5) „tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije.

Člen 3 Cilji programa 1. Splošni cilji programa so: (a) izboljšati delovanje notranjega trga, predvsem pa zaščititi in opolnomočiti državljane, potrošnike in podjetja, zlasti mikro, mala in srednja podjetja (MSP), z izvrševanjem prava pravnega, socialnega in okoljskega okvira Unije, olajševanjem dostopa ; olajšati dostop do trga, določanjem in do finančnih sredstev , spodbujati pošteno konkurenco med podjetji in oblikovanje standardov ter spodbujanjem zdravja , poskrbeti za enovito in visoko varstvo potrošnikov, okrepiti tržni nadzor po vsej Uniji, izboljšati vzajemno priznavanje in spodbujati zdravje ljudi, živali in rastlin ter dobrobiti dobrobit živali,; poleg tega pa tudi izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo ter decentraliziranimi agencijami Unije; [Sprememba 76] (b) zagotavljati razviti, pripraviti in izkazati visokokakovostno, primerljivo in zanesljivo evropsko statistiko o Evropi, ki podpira oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje vseh politik Unije , vključno s trgovinsko in migracijsko, ter državljanom, oblikovalcem politik, regulativnim in nadzornim organom, podjetjem, akademskemu svetu, državljanom civilni družbi in medijem pomaga sprejemati informirane odločitve ter aktivno sodelovati v demokratičnem procesu. [Sprememba 77] 2. Specifični cilji programa so: (a) povečati učinkovitost notranjega trga tako , da: (i) omogoča , omogočiti lažje preprečevanje in odstranjevanje ovir, podpirati in podpira razvoj, izvajanje in izvrševanje prava Unije na področjih notranjega trga blaga in storitev, in javnih naročil, nadzora trga ter na področjih prava gospodarskih družb, pogodbenega in nepogodbenega prava, preprečevanja pranja denarja, prostega pretoka kapitala, finančnih storitev in konkurence, vključno z razvojem orodij upravljanja; (ii) podpira učinkovit nadzor trga in varnosti izdelkov povsod po Uniji, prispeva k boju proti ponarejanju izdelkov, zato da bi bili na trgu Unije le varni in skladni izdelki, ki jamčijo visoko raven varstva potrošnikov, vključno z izdelki, ki se prodajajo po spletu, ter se tako pri organih za nadzor trga po Uniji doseže večja homogenost in zmogljivost. [Sprememba 78] (b) izboljšati okrepiti konkurenčnost in trajnostnost podjetij, s posebnim poudarkom na MSP, ter doseči dodatnost z ukrepi, ki MSP ponujajo različne oblike podpore, omogočiti dostop do trgov, vključno z internacionalizacijo MSP, ugodnim poslovnim okoljem za MSP, konkurenčnostjo sektorjev, modernizacijo industrije in spodbujanjem podjetništva; (programa COSME) , pri katerih bodo izrecno upoštevane posebne potrebe teh podjetij , in sicer: (i) z nudenjem različnih oblik podpore MSP, s katerimi bi spodbujali rast, podpiranje in ustanavljanje tovrstnih podjetij, na primer s podjetniškimi mrežami, razvojem upravljavskih znanj in veščin ter s spodbujanjem ukrepov za razširitev poslovanja, zaradi česar bodo lažje dostopala do trgov in procesov internacionalizacije ter lažje tržila svoje proizvode in storitve; (ii) s spodbujanjem ugodnega poslovnega okolja in okvira za MSP, z zmanjšanjem upravnega bremena, s povečanjem konkurenčnosti posameznih sektorjev, s posodobitvijo industrije in njeno digitalno preobrazbo, kar bo vse pomagalo ustvariti odporno, z viri gospodarno in energijsko učinkovito gospodarstvo; (iii) s spodbujanjem podjetniške kulture in prispevanjem k visokokakovostnemu usposabljanju zaposlenih v MSP; (iv) s spodbujanjem novih poslovnih priložnosti za MSP, v okviru katerih bi na ozemljih, kjer prihaja do strukturnih sprememb, te premagovali z usmerjenimi ukrepi in z drugimi inovativnimi oblikami ukrepanja, na primer z delavskimi odkupi, s katerimi bi omogočili ustvarjanje novih delovnih mest in poslovno kontinuiteto. [Sprememba 79] (c) zagotoviti učinkovito delovanje notranjega trga s procesi standardizacije, ki: (i) omogočajo financiranje evropske standardizacije evropskih organov za standardizacijo in sodelovanje zainteresiranih strani vseh deležnikov pri določanju evropskih standardov; [Sprememba 80] (ii) podpirajo razvoj visokokakovostnih mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revizije, omogočajo njihovo vključevanje v pravo Unije ter in/ali spodbujajo inovacije in razvoj najboljših praks dobre prakse korporativnega poročanja tako za majhna kot za velika podjetja ; [Sprememba 81] (d) zavzemati se za interese potrošnikov ter zagotoviti enotno in visoko raven varstva potrošnikov in varnosti proizvodov z: [Sprememba 82] (i) opolnomočenjem, podpiranjem in izobraževanjem potrošnikov, podjetij in civilne družbe; zagotavljanjem visoke ravni varstva potrošnikov, trajnostne potrošnje in varnosti proizvodov, zlasti s predvsem najranljivejših, zato da se na enotnem trgu okrepijo poštenost , preglednost in zaupanje; podpiranjem ukrepov pristojnih izvršilnih organov in organizacij, ki zastopajo potrošnike, ter sodelovanja , in sicer med drugim z reševanjem vprašanj že obstoječih in novonastajajočih tehnologij ter z ukrepi za izboljšanje sledljivosti proizvodov vzdolž dobavne verige ; zagotavljanjem s standardi kakovosti po vsej Uniji in ureditvijo problematike dvojne kakovosti proizvodov; ozaveščanjem o potrošniških pravicah po zakonodaji Unije in zagotovitvijo , da imajo bodo imeli vsi potrošniki dostop do pravnih sredstev, in učinkovitih pritožbenih mehanizmov, ter zagotavljanjem ustreznih informacij o trgih in potrošnikih , pa tudi s spodbujanjem trajnostne potrošnje z okrepljenimi potrošniškimi informacijami o posebnih značilnostih in okoljskem vplivu blaga in storite ; [Sprememba 83] (ii) krepitvijo sodelovanja potrošnikov, drugih končnih uporabnikov finančnih storitev in civilne družbe pri oblikovanju politike na področju finančnih storitev; spodbujanjem boljšega razumevanja finančnega sektorja in različnih kategorij finančnih produktov, ki jih je mogoče tržiti, ter z zagotavljanjem zanimanja potrošnikov za maloprodajne finančne storitve ; [Sprememba 84] (e) prispevati k visoki ravni zdravja in varnosti ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi preskrbe s hrano in krmo in na povezanih sorodnih področjih, vključno s preprečevanjem in izkoreninjanjem bolezni in škodljivih organizmov, tudi z izrednimi ukrepi v primeru obsežnih kriznih razmer in nepredvidljivih dogodkov, ki bi vplivali na zdravje ljudi in živali, ter podpirati izboljšanje dobrobiti živali ter razviti trajnostno proizvodnjo in potrošnjo hrane po sprejemljivih cenah, obenem pa spodbujati raziskave, inovacije in izmenjavo dobre prakse med deležniki na teh področjih ; [Sprememba 85] (f) pravočasno, nepristransko in stroškovno učinkovito razvijati, pripravljati , izkazovati in sporočati visokokakovostno evropsko statistiko o Evropi s pomočjo okrepljenih partnerstev v okviru evropskega statističnega sistema iz člena 4 Uredbe (ES) št. 223/2009 in z vsemi zadevnimi zunanjimi stranmi ter z uporabo različnih podatkovnih virov, naprednih metod podatkovne analitike, pametnih sistemov in digitalnih tehnologij ter poskrbeti za nacionalno in po možnosti regionalno razčlembo podatkov . [Sprememba 86]

Člen 4 Proračun 1. Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo 4 088 580 000 EUR 6 563 000 000 EUR v tekočih cenah. [Sprememba 87] 2. V okviru zneska iz odstavka 1 se za naslednje cilje dodelijo naslednji okvirni zneski: (-a) 394 590 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(a)(i); [Sprememba 88] (-aa) 396 200 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(a)(ii); [Sprememba 89] (a) 1 000 000 000 EUR 3 122 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(b); [Sprememba 90] (aa) 220 510 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(c); [Sprememba 91] (b) 188 000 000 EUR 198 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(d)(i); [Sprememba 92] (c) 1 680 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(e); (d) 552 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(f). 3. Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa, predvsem za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja ter za izkoriščanje informacijskotehnoloških omrežij, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo podatkov, pa tudi za uporabo in razvoj korporativnih informacijskotehnoloških orodij. Skupni strošek upravne in tehnične podpore bo omejen, zato da bo lahko program čim bolj na voljo za financiranje ukrepov, ki sodijo med cilje programa, in sicer ta skupni strošek v nobenem primeru ne sme preseči 5 % finančnih sredstev iz odstavka 1. [Sprememba 93] 4. Za cilj iz člena 3(2)(e) se proračunske obveznosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, lahko razporedijo na več let v letne obroke. 5. Z odstopanjem od člena 111(2) finančne uredbe Komisija prevzame proračunsko obveznost za nepovratna sredstva, ki so dodeljena za izredne veterinarske in fitosanitarne ukrepe v okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(e) te uredbe, in sicer po oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice. 5a. Uvesti bi bilo treba poseben mehanizem, s katerim bi imela prehranska veriga v primeru obsežnejših izrednih razmer neposreden dostop do krizne rezerve Komisije, da bi zagotovili ustrezno financiranje ukrepov iz člena 3(2)(e). [Sprememba 94] 6. Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice.

Člen 5 Tretje države, pridružene programu Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države: (a) članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; (b) države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za njihovo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; (c) države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; (d) tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum: (i) zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije; (ii) določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške; (iii) na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom, (iv) Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. Prispevki iz točke (ii) so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe.

Člen 6 Izvajanje in oblike financiranja EU 1. Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 62(1)(c) finančne uredbe. 2. S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru mehanizmov mešanega financiranja. 3. Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se v skladu s finančno uredbo štejejo za zadostno jamstvo. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe XXX [uredbe, ki bo nasledila uredbo o Jamstvenem skladu] (54).

POGLAVJE II

NEPOVRATNA SREDSTVA

Člen 7 Nepovratna sredstva Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

Člen 8 Upravičeni ukrepi 1. Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3. 2. Upravičeni so zlasti naslednji ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3: (a) ustvarjanje pravih pogojev za opolnomočenje vseh akterjev notranjega trga, vključno s podjetji, državljani in, potrošniki, civilno družbo in javnimi organi, s pomočjo preglednih izmenjav informacij in kampanjami ozaveščanja, zlasti v zvezi z veljavnimi pravili Unije ter pravicami potrošnikovi in podjetij, izmenjavo najboljše prakse, spodbujanjem dobrih praks in inovativnih rešitev , izmenjavo in razširjanjem strokovnega znanja in izkušenj ter organizacijo usposabljanj za spodbujanje digitalne pismenosti državljanov in podjetij ; [Sprememba 95] (b) zagotavljanje mehanizmov, s katerimi lahko državljani, potrošniki, končni uporabniki, civilna družba , sindikati in predstavniki podjetij iz Unije lahko , predvsem predstavniki MSP, prispevajo k političnim razpravam, politikam in postopkom odločanja, zlasti s podpiranjem delovanja zastopniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije; [Sprememba 96] (c) krepitev zmogljivosti, spodbujanje in usklajevanje skupnih ukrepov med državami članicami in pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo, decentraliziranimi agencijami Unije in organi tretjih držav , predvsem pa skupni ukrepi, s katerimi bi povečali varnost izdelkov, okrepili izvrševanje pravil o varstvu potrošnikov v Uniji in izboljšali sledljivost proizvodov ; [Sprememba 97] (d) podpora za učinkovito izvrševanje v državah članicah in posodobitev pravnega okvira Unije in njegovega hitrega prilagajanja spreminjajočemu se okolju ter podpora za reševanje problematike, do katere prihaja zaradi digitalizacije , vključno z zbiranjem podatkov in analizami; študije, ocene in priporočila politik; organizacija predstavitvenih dejavnosti in pilotnih projektov; dejavnosti komuniciranja; razvoj namenskih orodij informacijske tehnologije, ki zagotavljajo pregledno , pošteno in učinkovito delovanje notranjega trga. [Sprememba 98] 2a. Do financiranja so upravičeni naslednji ukrepi, s katerimi se uresničujejo specifični cilji iz člena 3(2)(a)(ii): (a) usklajevanje in sodelovanje med organi za nadzor trga in drugimi ustreznimi organi držav članic, zlasti z mrežo Unije za skladnost izdelkov; (b) razvoj in vzdrževanje orodij informacijske tehnologije za izmenjavo informacij o nadzoru trga in kontrolah na zunanjih mejah; (c) podpora za razvoj skupnih ukrepov in preskušanje na področju varnosti in skladnosti izdelkov, med drugim v zvezi s preskušanjem povezanih izdelkov in izdelkov, ki se prodajajo po spletu; (d) sodelovanje in izmenjava najboljših praks med organi za nadzor trga in ustreznimi organi iz tretjih držav ter njihovi skupni projekti; (e) podpora za strategije za nadzor trga, znanje in zbiranje obveščevalnih podatkov, preskušanje zmogljivosti in infrastrukture, medsebojne preglede, programe usposabljanja, tehnično pomoč ter krepitev zmogljivosti za organe za nadzor trga; (f) ocena homologacijskih postopkov in preverjanja skladnosti motornih vozil, kar izvede Komisija. [Sprememba 99] 3. Do financiranja so upravičeni naslednji ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(b): (a) zagotavljanje različnih oblik podpore za MSP; [Sprememba 100] (b) izboljševanje dostopa mikropodjetij, MSP in podjetniških mrež do trgov, vključno s trgi zunaj Unije, podpora MSP tem subjektom pri obravnavi reševanju svetovnih okoljskih, gospodarskih in družbenih izzivov ter in pri poslovni internacionalizaciji in , omogočanje podpore zanje v vsem življenjskem ciklu ter krepitev vodilnega podjetniškega in industrijskega položaja Unije v globalnih vrednostnih verigah, vključno z evropsko podjetniško mrežo; [Sprememba 101] (c) obravnavanje tržnih ovir in zmanjšanje upravnega bremena , vključno z odpravo ovir za ustanovitev podjetja in začetek poslovanja, ter ustvarjanje ugodnega poslovnega okolja za opolnomočenje , v katerem bodo lahko mikropodjetja in MSP, da izkoristijo izkoristila notranji trg , vključno z dostopom do financiranja, obenem pa tudi zagotovitev ustreznih programov usmerjanja, mentorstva in inštruiranja, ki bodo omogočali poslovne storitve na podlagi znanja ; [Sprememba 102] (d) spodbujanje razvoja in rasti trajnostnih podjetij, ozaveščanje o zakonodaji Unije med mikropodjetji in MSP, vključno z razvojem znanja okoljskim in energetskim pravom Unije, nadgradnja njihovih znanj in spretnosti, ter razvoj kvalifikacij, omogočanje novih poslovnih modelov in z viri gospodarnih vrednostnih verig, ki bodo podpirali industrijsko , tehnološko in organizacijsko preoblikovanje v proizvodnem in storitvenem sektorju; [Sprememba 103] (e) podpiranje povečanje konkurenčnosti in trajnosti podjetij in celotnih celih gospodarskih sektorjev ter pomoč mikropodjetjem in MSP pri uvajanju tehnoloških, organizacijskih in socialnih inovacij , pri krepitvi družbene odgovornosti podjetij in pri sodelovanju v vrednostnih verigah s pomočjo strateškega povezovanja ekosistemov in grozdov, vključno s skupno pobudo grozdov; [Sprememba 104] (f) spodbujanje podjetniškega poslovnega okolja in podjetniške kulture, tudi z mentorskim programom razširitev mentorskega programa za nove podjetnike, ter in podpiranje zagonskih podjetij ter trajnosti trajnostnost in razširitve širitev poslovanja s posebnim poudarkom na potencialnih novih podjetnikih (na primer mladih, ženskah) in drugih posebnih ciljnih skupinah, na primer socialno prikrajšanih in ranljivih skupinah . [Sprememba 105] 3a. Pri uvajanju specifičnega cilja iz člena 3(2)(b) lahko Komisija poleg ukrepov iz točk (a) do (f) odstavka 3 tega člena podpre še naslednje posebne ukrepe: (a) pospeševanje, podpiranje in širjenje svetovalnih storitev prek evropske podjetniške mreže za zagotavljanje celovitih podpornih poslovnih storitev „vse na enem mestu“ za MSP v Uniji, ki želijo raziskati priložnosti na notranjem trgu in v tretjih državah, in s spremljanjem, da se bodo pri tem v vseh državah članicah zagotavljale primerljivo kakovostne storitve; (b) podpiranje vzpostavljanja podjetniških mrež; (c) podpiranje in širjenje programov mobilnosti za nove podjetnike (Erasmus za mlade podjetnike), da bi si okrepili zmožnosti za razvijanje podjetniškega znanja, spretnosti in naravnanosti ter izboljšali svoje tehnološke zmogljivosti in znanje o vodenju podjetja; (d) podpiranje rasti in širitve MSP s projekti za obsežnejšo razširitev poslovanja na podlagi tržnih priložnosti (instrument za razširitev MSP); (e) podpiranje specifičnih sektorskih dejavnosti, za katere sta značilna velik delež mikropodjetij in MSP ter visok prispevek k BDP Unije, na primer turizma. [Sprememba 106] 3b. Ukrepi iz točke (a) odstavka 3a, ki se izvajajo v okviru evropske podjetniške mreže, lahko med drugim vključujejo: (a) omogočanje internacionalizacije MSP in iskanja poslovnih partnerjev na notranjem trgu, čezmejno poslovno sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter partnerstva za prenos tehnologije, znanja in inovacij; (b) zagotavljanje informacij, usmerjanja in personaliziranega svetovanja v zvezi s pravom Unije, možnostmi za financiranje in pobudami Unije, ki vplivajo na poslovanje, vključno z vidiki obdavčitve, lastninskih pravic, okoljskih in energetskih obveznosti, delovnega prava in socialne varnosti; (c) lajšanje dostopa MSP do strokovnega znanja na področju okolja, podnebja, energijske učinkovitosti in poslovne uspešnosti; (d) krepitev sodelovanja mreže z drugimi informacijskimi in svetovalnimi mrežami v Uniji in državah članicah, zlasti z mrežo evropskih služb za zaposlovanje (EURES), vozlišči Unije za inovacije in svetovalnim vozliš