Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) za širitev geografskega območja dejavnosti EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja /* COM/2011/0905 konč. - 2011/0442 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Uvod Evropska banka za obnovo in razvoj (European Bank for Reconstruction and Development – EBRD) je bila ustanovljena leta 1990, da bi po padcu komunističnih režimov pomagala državam od Srednje Evrope do Srednje Azije pri razvoju tržnega gospodarstva. Ustanovne članice so Evropska unija skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB) in vsemi takratnimi državami članicami EU. EBRD je trenutno v lasti 61 držav, EU in EIB. EBRD sodeluje pri projektih v 29 državah, predvsem v zasebnem sektorju, ki jih trg sam ne more v celoti financirati. EBRD spodbuja podjetništvo in podpira prehod k odprtim in demokratičnim tržnim gospodarstvom. Dogodki v letu 2011 v naših partnerskih sredozemskih državah zahtevajo odločen političen odziv EU. Marca sta Komisija in visoki predstavnik predstavila Skupno sporočilo[1] , v katerem pokažeta močno politično in gospodarsko podporo EU tej regiji, ki vključuje možnost širitve pristojnosti EBRD na države južne soseščine na podlagi njenih izkušenj s spodbujanjem prehoda na odprta tržno usmerjena gospodarstva v zadnjih 20 letih. Evropski svet je 24. in 25. marca 2011 okvirno potrdil vsebino tega skupnega sporočila. V svoji resoluciji z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – južna razsežnost, je Evropski parlament pozval EBRD, naj spremeni svoj statut, da lahko sodeluje v postopku finančne pomoči. Na srečanju v Deauvillu maja 2011 so voditelji držav skupine G8 prav tako pozvali EBRD, naj razširi geografsko območje svojega delovanja, da uveljavi svoje izkušnje in podpre države južnega in vzhodnega Sredozemlja pri sprejemanju načel večstrankarske demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva. Kot odgovor na hitro razvijajoče se dogodke so guvernerji EBRD pozvali EBRD, naj preuči možnosti za regionalno širjenje njenih pristojnosti. Guvernerji so določili parametre za to delo na letni seji EBRD maja 2011. Odbor direktorjev EBRD je guvernerjem predložil poročilo o geografski širitvi delovanja EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje, in sicer s predlogom dveh resolucij: (a) Resolucija 137, ki predlaga spremembe člena 1 Sporazuma o ustanovitvi banke (AEB) za razširitev območja delovanja EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje, ter (b) Resolucija 138, ki predlaga spremembe člena 18 AEB, da se dovoli uporaba posebnih skladov v morebitnih državah prejemnicah. Prilagojen pristop EBRD v novi regiji Predlog dveh resolucij za spremembo teh dveh členov je namenjen, da se EBRD omogoči delovanje v južnem in vzhodnem Sredozemlju v treh fazah: – V prvi fazi, po zahtevi mednarodne skupnosti za hiter začetek delovanja EBRD v Sredozemlju, bo ta uporabljala sredstva sklada za sodelovanje, pri čemer se bo osredotočila na tehnično sodelovanje in pripravo projekta. – V drugi fazi bo EBRD dodelila lastna sredstva v posebne sklade, ki lahko krijejo vse naložbene dejavnosti EBRD v južnem in vzhodnem Sredozemlju. Ta faza se bo začela, potem ko spremembe člena 18 v skladu s členom 56 AEB ratificira dovolj članic EBRD. – V okviru zadnje faze bodo države južnega in vzhodnega Sredozemlja postale polnopravne države dejavnosti. Ta faza se bo začela, potem ko spremembe člena 1 AEB ratificira dovolj članic EBRD v skladu s členom 56 AEB. Člen 1 AEB trenutno kot regijo, v kateri Banka izvaja svoje dejavnosti, opredeljuje države Srednje in Vzhodne Evrope ter Mongolijo. Ker so možne nove države prejemnice zunaj te regije, bo treba člen 1 AEB spremeniti, da bo EBRD lahko v celoti izvajala svoje dejavnosti v teh državah ob uporabi svojih običajnih sredstev. Besedilo spremembe je priloženo zakonodajnemu predlogu. Člen 1 AEB je treba spremeniti, da se razširi območje izvajanja dejavnosti banke na države članice južnega in vzhodnega Sredozemlja ter da se zagotovi, da lahko članica postane država prejemnica z odobritvijo kvalificirane večine najmanj 2/3 guvernerjev, ki predstavljajo najmanj 75 % vseh glasovalnih pravic. Poročilo Odbora direktorjev EBRD navaja, da regija južnega in vzhodnega Sredozemlja “vključuje države, ki imajo obale ob Sredozemskem morju ter tudi Jordanijo, ki je tesno povezana s to regijo“, ki se štejejo za države južne soseščine EU. Egipt in Maroko sta že članici EBRD. Članstvo Tunizije in Jordanije je odbor guvernerjev EBRD potrdil septembra 2011 in novembra 2011[2]. Medtem ko se pričakuje začetek veljavnosti (spremenjenega) člena 1 AEB ter da se dovoli zgodnji začetek delovanja EBRD v južnem in vzhodnem Sredozemlju, bi predlagana sprememba člena 18 AEB dopuščala EBRD izvajanje dejavnosti, ki se financirajo iz posebnega sklada v izbranih državah članicah razširjene regije. Člen 18 AEB je treba spremeniti, da se dovoli uporaba posebnih skladov v možnih državah prejemnicah sredstev EBRD ter da se zagotovi, da se članica EBRD določi za možno državo prejemnico z odobritvijo kvalificirane večine najmanj 2/3 guvernerjev, ki predstavljajo najmanj 75 % skupne volilne moči. Poleg tega, ko se Odbor guvernerjev odloči, da članica postane možna država prejemnica, mora prav tako odločiti glede dolžine obdobja, v katerem bi ta članica lahko imela dostop do zadevnih posebnih skladov. Guverner EBRD za EU in guvernerji EBRD vseh držav članic EU so glasovali za resoluciji 137 in 138 v Odboru guvernerjev 30. septembra 2011 in so odobrili vse potrebne spremembe členov 1 in 18 AEB. V skladu s členom 56 AEB jih morajo članice EBRD zato sprejeti. Zato je Sklep Evropskega parlamenta in Sveta potreben za začetek veljavnosti teh sprememb, da se EBRD omogoči delovanje v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja ter da se dovoli uporaba posebnih skladov v državah prejemnicah in možnih državah prejemnicah. Spremembe bodo začele veljati sedem dni po datumu uradnega sporočila EBRD, ko so zahteve za sprejetje sprememb izpolnjene v skladu s členom 56 AEB. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Mednarodna skupnost, vključno z vsemi državami članicami, Komisijo in drugimi institucijami EU je pozvala EBRD, naj se vključi v gospodarski odziv na politične dogodke v južnem in vzhodnem Sredozemlju na podlagi njenih izkušenj pri podpori gospodarskemu preoblikovanju držav Srednje in Vzhodne Evrope ter Osrednje Azije po padcu komunizma. EU in države G8 so spodbudile EBRD, naj podpre sodelovanje v regiji in se zavezale k sodelovanju z Banko za oblikovanje „namenske prehodne zmogljivosti“, da se dovoli čimprejšnji začetek delovanja Banke v razširjeni regiji. Odbor guvernerjev EBRD je ugotovil zgodovinske in dinamične spremembe v razširjeni regiji ter meni, da je nujno treba izraziti podporo državam te regije, ki so odločene, da vzpostavijo nov in demokratičen red. Spremembe AEB odražajo potrebo, da EBRD razširi svoje dejavnosti na države južnega in vzhodnega Sredozemlja z učinkovito podporo političnih in gospodarskih sprememb v regiji. V postopku so dejavno sodelovali delničarji EBRD (to so vse države članice EU, EIB in Komisija kot predstavnica EU). EBRD je ocenila učinek, ki ga je širitev na nove regije imela na ustreznost njenega kapitala. V prvih dveh fazah intervencije, opredeljenih v oddelku (1) tega obrazložitvenega memoranduma, se bo dejavnost EBRD izvedla prek dodelitve dela neto dohodka Banke. Med prvo fazo bo EBRD namenila 20 milijonov EUR za sklade za sodelovanje, po pričakovanjih pa še nadaljnjo milijardo EUR v posebni sklad, ki bo ustanovljen v drugi fazi. Iz ocene se sklepa, da bo na podlagi trenutne stopnje finančnega tveganja in gospodarskega kapitala EBRD lahko še naprej delovala v okviru svojih zakonskih in gospodarskih kapitalskih zahtev v obdobju pregleda kapitalskih virov (CRR) 2011–2015 brez vsakršnega nadaljnjega povečanja kapitala. Poleg tega je EBRD potrdila, da širitev ne bo vplivala na dejavnosti v državah, kjer EBRD trenutno že deluje. Banka je pristopila do številnih donatorjev in jih zaprosila za sredstva za dopolnitev skladov za sodelovanje in posebnih skladov. Banka želi v skladih za sodelovanje zbrati 100 milijonov EUR, pri čemer bodo sredstva verjetno prispevali sedanji donatorji (vključno z EU iz sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo) ter morda netradicionalni donatorji, kot so donatorji iz arabskih držav. Trenutno za višino prispevkov donatorjev v posebne sklade ni določen noben znesek. Preden začne EBRD delovati v kateri izmed potencialnih novih držav, opravi natančno tehnično oceno gospodarskih in političnih pogojev v tej državi, vključno z zavezanostjo države členu 1 AEB, načelom večstrankarske demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva, oceno pomanjkljivosti pri prehodu, dejavnosti drugih mednarodnih institucij v tej državi ter pripravi prednostni seznam področij, na katerih lahko EBRD najbolje uporabi svoja edinstvena znanja in sposobnosti. Pri pripravi teh ocen bo EBRD v celoti upoštevala stališča EU in širše mednarodne skupnosti. V zadnjem času so bile opravljene ocene za Egipt, Tunizijo, Maroko in Jordanijo. Te ocene bodo posodobljene v vsaki fazi udeležbe EBRD, zahteve pa postajajo vse bolj resne. Poleg tega se je EBRD zavezala, da bo tesno spremljala gospodarski in politični razvoj v vsaki državi, da bi udeležbo EBRD uskladila z usmeritvijo in hitrostjo razvoja ter hkrati zagotovila, da se stališča EU in širše mednarodne skupnosti v celoti upoštevajo. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlagani sklep zadeva geografsko širitev regij dejavnosti EBRD na južno in vzhodno Sredozemlje. Od začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije je člen 212 pravna podlaga EU za izvajanje ukrepov gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja, zlasti za pomoč tretjim državam, poleg tega pa je predlagan kot pravna podlaga tega zakonodajnega predloga. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Glede na svojo naravo ta predlog nima neposrednih finančnih posledic na proračun Unije. 5. PODROBNA OBRAZLOŽITEV PREDLOGA Člen 1 Ta člen zadeva odobritev s strani EU sprememb členov 1 in 18 AEB, ki določajo širitev območja delovanja EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja. Člen 2 Ta člen bo guvernerju EBRD, ki zastopa EU, dovolil, da Banki uradno sporoči instrument sprejetja zgornjih sprememb. 2011/0442 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) za širitev geografskega območja dejavnosti EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja EVROPSKI PARLAMENT IN SVET STA ­– ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V odgovor na dogodke v južnem in vzhodnem Sredozemlju v letu 2011 sta Komisija in visoki predstavnik marca 2011 predstavila Skupno sporočilo[3], v katerem pokažeta močno politično in gospodarsko podporo EU regiji, ki vključuje možnost širitve pristojnosti EBRD na države južne soseščine na podlagi njenih izkušenj v zadnjih 20 letih. Evropski svet je 24. in 25. marca 2011 okvirno potrdil vsebino tega skupnega sporočila. V svoji resoluciji z dne 7. aprila 2011 o pregledu evropske sosedske politike – južna razsežnost, je Evropski parlament pozval EBRD, naj spremeni svoj statut, da lahko sodeluje v postopku finančne pomoči. (2) Maja 2011 so voditelji držav G8 vzpostavili deauvillsko partnerstvo za pomoč državam južnega in vzhodnega Sredozemlja pri preoblikovanju v svobodne, demokratične in strpne družbe ter pozvali EBRD, naj razširi geografsko območje svojega delovanja, da bo uporabila svoje izkušnje in podprla te države pri prevzemanju načel večstrankarske demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva. (3) Z resolucijama 137 in 138, sprejetima 30. septembra 2011 je Odbor guvernerjev EBRD glasoval v korist potrebnih sprememb Sporazuma o ustanovitvi EBRD, ki omogočajo širitev območja delovanja EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja. Vsi EU guvernerji EBRD so glasovali za spremembe, vključno z guvernerjem, ki zastopa Evropsko unijo. (4) V skladu s členom 56 Sporazuma o ustanovitvi EBRD le ta vpraša vse članice, ali sprejemajo predlagane spremembe. To sprejetje mora biti v imenu EU. (5) Pri delovanju v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja je treba EBRD spodbujati k nadaljevanju tesnega sodelovanja z EU in k razvoju tesnega sodelovanja z EIB ter drugimi evropskimi in mednarodnimi institucijami za javno financiranje. SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Spremembe členov 1 in 18 Sporazuma o ustanovitvi EBRD, priložene k temu sklepu, se odobrijo v imenu Evropske unije. Člen 2 Guverner EBRD, ki zastopa Evropsko unijo, posreduje EBRD Deklaracijo o sprejetju sprememb v imenu Evropske unije. Člen 3 Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA : Spremembe Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj Člen 1 Sporazuma o ustanovitvi banke se spremeni, kot sledi: „Člen 1 NAMEN Namen Banke pri prispevanju h gospodarskemu napredku in obnovi je pospeševati prehod k odprtemu tržno usmerjenemu gospodarstvu in spodbujati zasebno in podjetniško pobudo v državah Srednje in Vzhodne Evrope, ki so zavezane načelom večstrankarske demokracije, pluralizma in tržnega gospodarstva in jih tudi uporabljajo. Namen Banke se lahko pod istimi pogoji izvaja tudi v Mongoliji in v državah članicah južnega in vzhodnega Sredozemlja, o čemer se odloči banka po pozitivnem glasovanju najmanj dveh tretjin guvernerjev, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic. V skladu s tem se v tem sporazumu in njegovih prilogah izrazi „srednje- in vzhodnoevropske države“, „države Srednje in Vzhodne Evrope“, „država prejemnica (ali države prejemnice)“ ali „država članica prejemnica (ali države članice prejemnice)“ nanašajo tudi na Mongolijo ter na takšne države v južnem in vzhodnem Sredozemlju.“ Člen 18 Sporazuma o ustanovitvi banke se spremeni, kot sledi: „Člen 18 POSEBNI SKLADI 1. (i) Banka lahko sprejme upravljanje posebnih skladov, ki so zasnovani tako, da ustrezajo namenu in so v okviru funkcij Banke v državah prejemnicah in potencialnih državah prejemnicah. Vsi stroški upravljanja vsakega posebnega sklada se obračunajo v breme tega posebnega sklada. (ii) za namene pododstavka (i) lahko Odbor guvernerjev na zahtevo članice, ki ni država prejemnica, odloči, da takšna država izpolnjuje pogoje za status potencialne države prejemnice za omejeno časovno obdobje in pod pogoji, ki se mu zdijo primerni. Takšen sklep se sprejme s pozitivnim glasovanjem najmanj dveh tretjin guvernerjev, ki predstavljajo najmanj tri četrtine vseh glasovalnih pravic članic. (iii) Sklep o dovolitvi članici, da zaprosi za status potencialne države prejemnice, je mogoč, če takšna članica lahko izpolni zahteve za status države prejemnice. Takšne zahteve so določene v členu 1 tega sporazuma v taki obliki, kot je veljala v času takšnega sklepa ali v obliki ob začetku veljavnosti spremembe, ki je bila že odobrena s strani Odbora guvernerjev v času takšnega sklepa. (iv) Če potencialna država prejemnica ni postala država prejemnica ob koncu obdobja iz pododstavka (ii), Banka v nadaljevanju prekine vse posebne dejavnosti v tej državi, razen tistih, ki so namenjene za urejeno realizacijo, ohranitev in zadržanje premoženja posebnega sklada in poravnavo obveznosti, ki so nastale v zvezi s tem. 2. Posebni skladi, ki jih sprejme Banka, se lahko uporabijo v državah prejemnicah in potencialnih državah prejemnicah na vsak način in pod vsemi pogoji, ki so skladni z namenom in funkcijami Banke, z drugimi uporabnimi določbami tega sporazuma in s sporazumom ali sporazumi, ki se nanašajo na take sklade. 3. Banka sprejme tista pravila in predpise, ki utegnejo biti potrebni za ustanovitev, upravljanje in uporabo vsakega posebnega sklada. Ta pravila in predpisi morajo biti skladni z določbami tega sporazuma, razen s tistimi določbami, ki se izrecno uporabljajo samo za redno poslovanje Banke.“ OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) za razširitev geografskega območja delovanja EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja. 1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB[4] Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[5]. ý Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Cilj „spodbujati blaginjo zunaj meja EU“ 1.4.2. Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB Specifični cilj št. 2. „Izboljšati profil EU, njeno zastopanost v tujini ter sodelovanje z EIB in EBRD, drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in zadevnimi gospodarskimi forumi za okrepitev zbliževanja njihovih strategij in dejavnosti ter zunanjih prednostnih nalog EU“ Zadevna dejavnost v okviru ABM/ABB Naslov 01.03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve 1.4.3. Pričakovani izid in učinki Glavni cilj sprememb členov 1 in 18 Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (AEB) je razširiti geografsko območje pristojnosti in delovanja EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja ter omogočiti zgodnjo udeležbo EBRD prek posebnega sklada v novih državah, medtem ko se čaka na začetek veljavnosti člena 1 AEB. 1.4.4. Kazalniki izida in učinkov Uresničitev ciljev se meri v skladu s poročili EBRD o finančnih operacijah v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Odbor guvernerjev je 30. septembra 2011 sprejel resoluciji 137 in 138, s čimer je podprl potrebne spremembe členov 1 in 18 AEB s soglasno podporo guvernerjev EU. Resoluciji, kot so jih odobrili guvernerji EBRD, morajo sprejeti članice EBRD, vključno z Evropsko Unijo, v skladu s členom 56 AEB. Vsaka članica EBRD predloži EBRD instrument, v katerem izjavi, da je sprejela spremembe členov 1 in 18 AEB. Sklep Evropskega parlamenta in Sveta je potreben za uradno sprejetje teh sprememb s strani EU. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije Kot je navedeno v obrazložitvenem memorandumu države članice EU in institucije EU podpirajo širitev dejavnosti EBRD na regije južnega in vzhodnega Sredozemlja. EU je članica EBRD. 1.5.3. Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj EBRD je v državah, kjer trenutno deluje, pridobila edinstvene izkušnje pri podpori reform javnega in finančnega sektorja, spodbujanju malih in srednjih podjetij ter privatizaciji državnih podjetij. Države južnega in vzhodnega Sredozemlja se soočajo s podobnimi izzivi posodabljanja gospodarstva, rasti in ustvarjanja novih delovnih mest, kot so se države Srednje in Vzhodne Evrope ob padcu komunizma. Podpora za naložbe v infrastrukturo in za zasebni sektor je nujno potrebna, EBRD lahko uporabi svoje izkušnje na tem in na drugih področjih za zagotovitev gospodarskih prednosti tej regiji. 1.5.4. Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja Komisija sistematično spodbuja tesno sodelovanje in skupne pobude z EBRD, EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, saj je učinkovito usklajeno delovanje donatorjev/mednarodnih finančnih institucij vse bolj potrebno za podporo okrevanja v občutljivih in fiskalno omejenih gospodarskih razmerah. Tesno sodelovanje z EBRD podpira tudi doseganje ciljev EU na področju zunanjih gospodarskih odnosov. Ob upoštevanju tega Komisija podpira zlasti sodelovanje z EIB in EBRD v okviru tristranskih memorandumov o soglasju (EU-EIB-EBRD) ter mehanizmov za kombiniranje subvencij in posojil, kot sta naložbeni okvir za zahodni Balkan in sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo. Komisija, EIB in EBRD razširijo tristranski memorandum o soglasju na regije južnega in vzhodnega Sredozemlja. Sodelovanje med Komisijo in EBRD ter med EBRD, EIB in drugimi večstranskimi in dvostranskimi finančnimi institucijami se bo izvajalo v regijah južnega in vzhodnega Sredozemlja. Kot v regiji, kjer trenutno deluje, bodo dejavnosti EBRD v južnem in vzhodnem Sredozemlju lahko koristile podporo sklada za spodbujanje naložb v sosedstvo. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva ¨ Časovno omejen predlog/pobuda: – ¨ trajanje predloga/pobude od [DD.MM.]LLLL do [DD.MM.]LLLL. – ¨ finančni učinek med letoma LLLL in LLLL. ý Časovno neomejen predlog/pobuda: 1.7. Načrtovani načini upravljanja[6] ý Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: – ¨ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovita Skupnosti[7], – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami Opombe n.r. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja Financiranje EBRD bo upravljala EBRD v skladu s svojimi predpisi in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Kot je določeno v AEB, revizijski odbor EBRD, ki mu pomagajo zunanji revizorji, pomaga odboru direktorjev EBRD ter je pristojen za preverjanje, ali so se dejavnosti in računovodstvo EBRD ustrezno izvajali. Odbor direktorjev, v katerem Komisija z enim članom zastopa EU, predloži revidirane izkaze za vsako finančno leto, da jih Odbor guvernerjev odobri na vsakem letnem zasedanju, in odobri proračun EBRD. Odbor guvernerjev po obravnavi poročila revizorjev potrdi splošno bilanco in izkaz uspeha EBRD. Poleg tega Odbor guvernerjev v skladu s svojimi splošnimi smernicami določa politiko in odloča o posojilih, jamstvih, naložbah v delniški kapital, zadolževanju EBRD, zagotavljanju tehnične pomoči in drugih poslih EBRD. Odbor direktorjev je ustanovil tri odbore, ki mu pomagajo pri delu: zgoraj naveden revizijski odbor, odbor za proračunske in upravne zadeve ter odbor za finančno in poslovno politiko. Direktor, ki zastopa za EU (ali njegov namestnik), sodeluje v vseh teh odborih. Guverner EBRD za unijo letno poroča Evropskemu parlamentu o delovanju EBRD v skladu s Sklepom št. 1219/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vpisu dodatnih delnic v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD). 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.2.1. Ugotovljena tveganja Tveganje EU, povezano s tem sklepom, zadeva njeno udeležbo v EBRD. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Dejavnosti EBRD v regijah južnega in vzhodnega Sredozemlja se bodo izvajale v skladu s standardnim poslovnikom in dobrimi poslovnimi praksami EBRD. (glej tudi 2.1). 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti EBRD razpolaga z neodvisno službo za skladnost (Office of the Chief Compliance Officer – OCCO), ki jo vodi glavni nadzornik za skladnost, ki neposredno poroča predsedniku in letno ali po potrebi revizijskemu odboru. Naloga OCCO je spodbujati dobro upravljanje in zagotavljati, da so pri vseh dejavnostih EBRD v skladu z najboljšo mednarodno prakso izpolnjeni najvišji standardi celovitosti. OCCO je pristojen za vprašanja integritete, primerne skrbnosti, zaupnosti, navzkrižij interesov, korporativnega upravljanja, odgovornosti, etike, boja proti pranju denarja in financiranju terorizma ter preprečevanja goljufij in korupcije. Pristojen je za preiskovanje domnevnih goljufij, korupcije in kršitev. Poleg tega po potrebi zagotavlja usposabljanja in svetovanje za osebje EBRD, ki so kot direktorji imenovani v uprave podjetij, v katerih ima EBRD lastniški delež. Potrebna skrbnost v zvezi s finančnimi vidiki in vidiki integritete je sestavni del običajnega postopka, s katerim banka odobri nove posle, in spremljanja njenih tekočih poslov. EBRD na svoji spletni strani objavlja poročilo OCCO o preprečevanju korupcije. Poleg tega je OCCO pristojen za upravljanje mehanizma odgovornosti EBRD. Trenutno je to neodvisni pritožbeni mehanizem, vendar ga bo kmalu zamenjal mehanizem pritožb za projekte, v okviru katerega se ocenjujejo in preučujejo pritožbe o projektih, ki jih financira EBRD, ter po potrebi ugotavlja, ali je EBRD v postopku odobritve določenega projekta delovala v skladu s svojimi ustreznimi politikami. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov · Obstoječe proračunske vrstice odhodkov Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek Številka [poimenovanje ………………………...……….] || dif./nedif. ([8]) || držav Efte[9] || držav kandidatk[10] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 4 || – || – || NE || NE || NE || NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke Sprejetje širitve delovanja EBRD na države južnega in vzhodnega Sredozemlja s strani EU ne ustvarja nobenih operativnih stroškov. Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2011 || Leto 2012 || Leto 2013 || Leto 2014 || …vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ GD: ECFIN ||  Človeški viri || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191  Drugi upravni odhodki || || || || || || || || GD ECFIN SKUPAJ || odobritve || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191 v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2011 || Leto 2012 || Leto 2013 || Leto 2014 || …vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE 1 do 5 večletnega finančnega okvira || obveznosti || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191 plačila || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje – ý Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje. 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za upravne zadeve – ý Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2011 || Leto 2012 || Leto 2013 || Leto 2014 || …vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,127 || 0,064 || 0,000 || 0,000 || || || || 0,191 Drugi upravni odhodki || || || || || || || || Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,127 || 0,064 || 0,000 || 0,000 || || || || 0,191 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[11] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi odhodki upravne narave || || || || || || || || Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || SKUPAJ || 0,127 || 0,064 || 0,000 || 0,000 || || || || 0,191 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov – ý Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || || Leto 2011 || Leto 2012 || Leto 2013 || Leto 2014 || …vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6)  Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) || || 01 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || 1,0 || 0,5 || 0 || 0 || || || || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || ||  Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa EPDČ)[12] || || XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || || || || || || || || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || || || || || || || XX 01 04 yy[13] || - na sedežu[14] || || || || || || || || - na delegaciji || || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, UA, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || 1,0 || 0,5 || 0 || 0 || || || Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD. Opis nalog: Uradniki in začasno osebje || Najpomembnejše naloge, ki izhajajo iz predloga, so: - priprava zakonodajnega predloga; - spremljanje zakonodajnega postopka v Evropskem parlamentu in Svetu - odnosi in komuniciranje z vodstvom EBRD. Zunanje osebje || 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – ý Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ý Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – ý V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. 3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke – ý Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke. [1] Skupno sporočilo „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“, COM(2011)200 z dne 8. marca 2011. Širitev pristojnosti EBRD na jugovzhodne sosede podpirata Komisija in EEAS podpirata tudi v Skupne sporočilu „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“, COM(2011)303 z dne 25. maja 2011. [2] Izrael je prav tako član EBRD, vendar ni pričakovati, da bo postal država, v kateri bi EBRD opravljala dejavnosti. [3] Skupno sporočilo „Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami južnega Sredozemlja“, COM(2011)200 z dne 8. marca 2011. Širitev pristojnosti EBRD na jugovzhodne sosede podpirata Komisija in EEAS podpirata tudi v Skupne sporočilu „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“, COM(2011)303 z dne 25. maja 2011. [4] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [5] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [6] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [7] Organi iz člena 185 finančne uredbe. [8] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva [9] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino. [10] Države kandidatke in, če je primerno, potencialne države kandidatke Zahodnega Balkana. [11] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [12] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec („Intérimaire“); MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji („Jeune Expert en Délégation“); LU= lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [13] V okviru zgornje meje za zunanje sodelavce iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [14] V glavnem za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).