naknadno vrednostenje evropskega programa za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnosti (2011 do 2013)

V navedeni uredbi GIO (člen 2) je pojasnjeno, da program nadgrajuje dejavnosti, financirane v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave (OP7) in programa vesoljske komponente GMES Evropske vesoljske agencije (ESA). Ti trije elementi se dopolnjujejo in so odvisni drug od drugega. V uredbi GIO je nadalje določeno področje uporabe celotnega programa GIO GMES, ki „obsega naslednje:

EU in Evropska vesoljska agencija (v nadaljnjem besedilu: ESA) sta med letoma 1998 in 2013 programu GMES dodeljevala sredstva predvsem za razvojne dejavnosti v okviru raziskovalnih projektov. Uredba GIO je bila ključni korak v programu z dodelitvijo prvih operativnih sredstev za prehod na prve operativne dejavnosti v obdobju 2011–2013.

GIO GMES je prispeval k boljšemu razumevanju, kako in na kak način se spreminja naš planet ter kako lahko to vpliva na naše vsakdanje življenje. Nosilcem odločanja v EU in državam članicam je neprekinjeno zagotavljal natančne in zanesljive podatke ter informacije o okoljskih vprašanjih, podnebnih spremembah ter varnostnih zadevah. Te informacije potrebujejo javni organi držav članic in regij, pristojni za oblikovanje in izvajanje politik. Potrebuje pa jih tudi Komisija za oblikovanje politik, ki temelji na dokazih, in njihovo spremljanje. GIO GMES je s popolnim in prostim dostopom do podatkov, pridobljenih z opazovanjem Zemlje, ter povezanih informacijskih storitev spodbudil tržne aplikacije v številnih različnih sektorjih ter tako prispeval tudi h gospodarski stabilnosti in rasti.

V tem poročilu so poudarjene ključne ugotovitve o naknadnem vrednotenju evropskega programa za spremljanje Zemlje GMES in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (GIO) v obdobju 2011–2013. To končno vrednotenje je bilo opravljeno v imenu Komisije, da bi izpolnila svojo obveznost iz člena 14(2) uredbe GIO, ki določa, da „Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o vmesnem vrednotenju do 31. decembra 2012 in poročilo o naknadnem vrednotenju do 31. decembra 2015“.

(c)komponento in situ za zagotavljanje opazovanj preko naprav v zraku, na morju in na zemeljskih tleh na storitvenih področjih iz točke (a)“.

Za dejavnosti v okviru navedene uredbe so bila prvotno dodeljena skupna sredstva v višini 107 milijonov EUR (glej člen 8). V primerjavi s sredstvi, ki so bila na voljo za vesoljsko komponento GMES v okviru OP7 (715 milijonov EUR) in program vesoljske komponente GMES agencije ESA (1,6 milijarde EUR), je jasno, da je bilo mogoče z dejavnostmi, financiranimi prek GIO, obravnavati samo omejen podsklop celotnega področja uporabe programa GMES, kot je opredeljeno v členu 2. Vendar je bila vzpostavitev četudi majhne operativne proračunske vrstice za program GIO pomemben znak pri pripravi poznejšega programa Copernicus.

To dejstvo je v navedeni uredbi priznano v členu 3, ki določa, da operativne dejavnosti „lahko obsegajo operativne ukrepe na naslednjih področjih:

1.storitvena področja iz člena 2(2)(a);

2.ukrepi za podporo uporabe storitev s strani uporabnikov;

3.dostop do podatkov;

4.podpora zbiranju podatkov in situ;

5.vesoljska komponenta GMES“.

Področje uporabe dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa GIO in ki so ga potrdile države članice v odboru GMES, je bilo nato natančno opredeljeno v treh letnih programih dela.

3.Glavne ugotovitve vrednotenj

Ta dokument temelji na končnem vrednotenju programa začetnih operativnih dejavnosti (GIO) v okviru globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) v obdobju 2011–2013, ki je del širšega vrednotenja, ki zajema tri povezane elemente, in sicer pripravljalne ukrepe GMES, ter dele programa vesoljske komponente GMES, financirane v okviru OP7, kot je podrobno opisano v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. Glavna cilja vrednotenja sta bila: (i) ovrednotiti ustreznost, učinkovitost, usklajenost, uspešnost, trajnost in evropsko dodano vrednost programa GIO GMES ter (ii) predstaviti splošno družbeno vrednost v smislu ravnovesja med naložbami v vesoljsko infrastrukturo in storitve ter vrednostjo podatkov, zbranih za izbrane storitve.

Vrednotenje je opravil zunanji izvajalec, ki je uporabil mešano metodologijo, ki vključuje teoretično raziskavo, razgovore z deležniki in ciljno posvetovanje. Zbiranje podatkov je vključevalo pisarniški pregled obstoječe dokumentacije (npr. predpisov EU, vmesnih vrednotenj, programov dela GIO, upravnih podatkov, statističnih podatkov o uporabi), spletni vprašalnik, namenjen vsem kategorijam deležnikov, anketo za malo gospodarstvo, posebej namenjeno izvajalcem, ki so „zgradili“ vesoljsko komponento GMES, in program ciljno usmerjenih polstrukturiranih razgovorov z ustreznimi posamezniki iz skupin ključnih deležnikov. Med študijo je bilo več kot 400 imenovanih posameznikov povabljenih na razgovor ali k izpolnitvi vprašalnika, s 170 pa je bilo opravljeno posvetovanje. Spletno posvetovanje, ki je bilo odprto za javnost, se je veliko oglaševalo prek Generalnega direktorata za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja (GD GROW), agencije ESA, Evropske agencije za okolje (EEA) in Skupnega raziskovalnega središča (JRC). Na podlagi analize deležnikov so bile izpostavljene štiri osnovne skupine: oblikovalci politike in druge ključne strani, vključene v upravljanje pobude; upravljavci storitev GMES; uporabniki storitev GMES v javnem in zasebnem sektorju; industrialci, ki so pomagali zgraditi infrastrukturo. Odziv na razgovore in posvetovanja je bil precej majhen, kar kaže na posebno naravo GMES ter majhno populacijo ljudi in organizacij, ki poznajo te dejavnosti. Analizirani podatki so bili omejeni na izbrane storitve, ker je bilo treba za vse storitve programa Copernicus do vzpostavitve prvega namenskega satelita (Sentinel 1) aprila 2014, ko je program Copernicus nadomestil program GIO, odkupiti podatke od obstoječih nacionalnih vesoljskih misij.

Pet let po objavi uredbe GIO GMES (2010) so program GMES ter vsaka od njegovih šestih storitev še vedno pomembni za zadovoljevanje informacijskih potreb evropskih oblikovalcev politik in javnega sektorja. Poleg tega se pojavljajo nove prednostne naloge politike, kot so podnebne spremembe ali migracije, za katere bodo morda potrebne nove zmogljivosti za opazovanje Zemlje ali storitve, ki temeljijo na opazovanju Zemlje.

Program GIO je na splošno učinkovito prispeval k zastavljenim ciljem, opredeljenim v Prilogi k Uredbi št. 911/2010. Z vzpostavitvijo dveh od šestih storitev, usklajevanjem dostopa do drugih vesoljskih podatkov in podatkov in situ ter prispevanjem k razvoju, izgradnji, izstrelitvi in delovanju satelitov „Sentinel“ je pozitivno vplival na oblikovanje sedanjega programa Copernicus. Vendar zaradi omejenih razpoložljivih sredstev ni bilo mogoče izvesti ostalih štirih storitev, program pa ni izpolnil ciljev glede uporabe storitev s strani uporabnikov in razvoja prodajnega sektorja. Večina deležnikov, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, vidi to celotno področje kot nedokončano delo; čeprav jih je večina razumno zadovoljna z dosežki pobude GIO GMES, je še veliko področij, na katerih je treba še veliko storiti.

V zvezi s prispevki programa GIO k politiki EU je bilo veliko konkretnih operativnih uspehov. Med drugim se povečuje uporaba storitev za spremljanje kopnega in upravljanje v kriznih razmerah med oblikovalci politike in javnimi agencijami na področju kmetijstva, okolja ter podnebnih sprememb. Storitve upravljanja v kriznih razmerah se uporabljajo za podporo zahtev za informacije različnih vladnih agencij, na primer ob poplavah, potresih, požarih in drugih nevarnostih za okolje. Program GIO je bistveno razširil svojo bazo uporabnikov in dosegel večjo uporabo storitev spremljanja kopnega in upravljanja v kriznih razmerah. Vesoljska komponenta je zagotovila podatke za začetne operativne dejavnosti storitev iz sodelujočih misij GMES, ki so bili odkupljeni od komercialnih misij ali so jih brezplačno prispevale javne misije. Kar zadeva satelite Sentinel, je program izpolnil svoje cilje in podprl vzpostavitev programa Copernicus, ki mu je sledil, tako da se program GIO tudi v tem smislu šteje za uspešnega.

Zahtevani rezultati programa so bili doseženi ob razumnih in sorazmernih stroških. Vesoljska komponenta GMES je prinesla velike neposredne koristi za evropsko vesoljsko industrijo, in sicer je od pogodb z agencijo ESA v skupni vrednosti 530 milijonov EUR imelo korist več kot 230 dobaviteljev, vključno z 48 MSP. Na podlagi generičnih industrijskih statističnih podatkov za oceno učinkov prelitja naložb so celotne družbene koristi infrastrukture GMES ob uporabi spodnje meje ocen dosegle do 3 milijarde EUR. V tej fazi je težko izračunati širše družbenogospodarske koristi, na primer koliko so začetne operativne dejavnosti GMES omogočile prihranke z izboljšanjem zgodnjega opozarjanja ali boljšim odzivanjem na nesreče. Glede na obseg gospodarskih motenj pa bi celo enoodstotni prispevek pri vseh vrstah kriznih razmer dal večdesetmilijonske prihranke na letni ravni, kar bistveno presega letne stroške vodenja celotne storitve za upravljanje v kriznih razmerah (4–5 milijonov/leto).

Učinkovitost oblikovanja programa GIO in zagotavljanja neprekinjenega delovanja storitev je izravnana z manj pozitivno podporo uporabe storitev, dostopa do podatkov iz sodelujočih misij, podporo za uporabe v prodajnem sektorju in usklajevanja podatkov. To po eni strani kaže dajanje prednosti ustreznim finančnim obveznostim za vesoljsko komponento pred razvojem storitev. Program se je ustrezno upravljal, vendar ni bilo zadostnega financiranja, da bi se več prispevkov in virov namenilo reševanju ovir, povezanih s podatki, uvajanju razširjenih storitev za določene skupine uporabnikov ali inovativnim strategijam naročanja.

GMES zagotavlja tudi znatno dodano vrednost z zagotavljanjem usklajenih podatkov in tehnologije, ki se po vseh državah članicah EU uporabljajo za čezmejna vprašanja, ter z usklajenim združevanjem usklajenih podatkov, ki jih sporočajo države članice, do ravni EU. Dostopanje do homogene zbirke podatkov in izdelkov, ki izhajajo iz nje, za celotno EU in države zunaj nje zagotavlja resnično dodatno vrednost za različne evropske politike.

Program je imel pozitivne učinke na sodelovanje znotraj EU in mednarodno sodelovanje ter je omogočil oblikovanje stalnega evropskega sistema za spremljanje Zemlje v skladu s sporočilom Komisije o strategiji Evropa 2020, v katerem je GMES opredeljen kot ključna komponenta evropske vesoljske politike in sredstvo, ki lahko prispeva k obravnavi najpomembnejših svetovnih izzivov. Pobuda zagotavlja visoke ravni evropske dodane vrednosti. Nobena posamezna država EU ne bi mogla sama ustvariti podobnega sistema, nacionalni programi pa že po naravi izpolnjujejo le omejeno število nalog na nižjih ravneh funkcionalnosti. GMES je v primerjavi z vsemi drugimi programi po svetu omogočil višje ravni zagotavljanja neprekinjenega delovanja storitev: popolno in stalno pokritost senzorskih naprav za opazovanje Zemlje.

Koristnost programa GIO je bila dokazana s podporo, ki jo je zagotovil državam članicam med različnimi izjemnimi poplavami (npr. na Poljskem) ali gozdnimi požari, glede podatkov za napovedovanje donosa pridelkov, spremljanje biotske raznovrstnosti, razvoja mest, porečij, rek, jezer, ledeniških kap in še veliko več.