SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 23.9.2009 
SEC(2009) 1235 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
predlogu   
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o makrobonitetnem nadzoru finan čnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi 
Evropskega odbora za sistemska tveganja  
  
predlogu 
 
ODLOČBE SVETA 
 
o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovan jem Evropskega odbora za sistemska 
tveganja na Evropsko centralno banko 
  
predlogu  
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o ustanovitvi Evropskega ban čnega organa 
  
predlogu  
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o ustanovitvi Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine 
  
predlogu  
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge 
  
SL    SL  
POVZETEK OCENE U ČINKA   
  
{COM(2009) 499 kon č.} 
{COM(2009) 500 kon č.} 
{COM(2009) 501 kon č.} 
{COM(2009) 502 kon č.} 
{COM(2009) 503 kon č.} 
{SEC(2009) 1234} 
SL 3   SL 1. UVOD 
Evropska komisija je v svojem sporo čilu „Evropski finan čni nadzor“ z dne 
27. maja 2009 predlagala spremembe evropskega finan čnega nadzora, s katerimi bi 
odpravili pomanjkljivosti, ki so se pokazale med zadnjo finan čno krizo. Predlagala je 
zlasti ustanovitev:  
• Evropskega sveta ali odbora za sistemska tveganja (ESRB) , ki bi ocenjeval 
tveganja za stabilnost finan čnega sistema na splošno („ makrobonitetni nadzor“) in 
bi zagotavljal zgodnje opozarja nje o sistemskih tveganjih  ter po potrebi izdajal 
priporočila za ukrepanje;  
• evropskega sistema finan čnih nadzornih organov (ESFS)  za nadzor 
posameznih finan čnih institucij („mikrobonitetni nadzor“), sestavljenega iz mreže 
nacionalnih finan čnih nadzornih organov, ki bi  sodeloval s tremi novimi 
evropskimi nadzornimi organi, in sicer za sektorje ban čništva, vrednostnih 
papirjev ter zavarovanj  in poklicnih pokojnin.  
Evropski svet je predloga sprejel 18. in  19. junija 2009, vendar je hkrati poudaril, da 
sklepi, ki jih sprejmejo evropski nadzorni  organi, ne smejo neposredno vplivati na 
fiskalne pristojnosti držav članic.  
Ta ocena u činka je priložena predlogoma za zakonodajna akta o ustanovitvi sveta 
ESRB in sistema ESFS. Zlasti zato, da bi opredelili obseg poobl astil za predlaganje 
zavezujočih tehničnih standardov, ki bi se prenesla  na evropske nadzorne organe, 
bodo v kratkem sprejete sprememb e ustrezne zakonodaje Skupnosti.  
2. POSVETOVANJA IN POSTOPEK  
Komisija je opravila javno posvetovanje o sporo čilu z dne 27. maja, ki se je kon čalo 
15. julija. Prejela je 98 prispevkov, ki so bili ve činoma naklonjeni predlogom na 
področju nadzora iz sporo čila. Usmerjevalna skupina za oceno u činka, ki je bila 
ustanovljena za usmerjanje priprav te ocene u činka in v kateri so predstavniki iz 
različnih generalnih direktoratov, se je sestala dvakrat. 
3. OPREDELITEV PROBLEMA  
Na podlagi splošnih težav, ki so  bile opredeljene v oceni u činka, priloženi sporo čilu, 
je bilo v zvezi z ustanovitvijo ESRB in ESFS podrobneje opredeljenih nekaj težav.  
Pri ESFS so to: 
• Kako zagotoviti enoten sklop usklajenih tehni čnih pravil in njihovo dosledno 
uporabo. 
• Kako zagotoviti dobro delovanje kolegij ev nadzornih organov, zlasti glede 
zagotavljanja ustreznih informacij vsem članom kolegija.  
SL 4   SL • Kako dose či dogovor med nadzornimi organi mati čne države in države gostiteljice 
glede zadev, pri katerih je takšen dogovor potreben. 
• Obstaja potreba po boljšem usklajevanju med nadzornimi organi in po skladnem 
ukrepanju v izrednih finan čnih primerih. 
• Kako se v skladu s sklepi Evropskega svet a izogniti vplivu na fiskalne pristojnosti 
držav članic, ne da bi pri tem ovirali del ovanje evropskih na dzornih organov na 
področjih, ki ne vplivajo na fiskalne pristojnosti držav članic. Tako bi zagotovili 
upoštevanje na čela subsidiarnosti pri delovanju evropskih nadzornih organov, saj 
je področje neposrednih fiskalni h pristojnosti v izklju čni pristojnosti držav članic.  
Pri ESRB so to: 
• Kako zagotoviti čim večjo učinkovitost ESRB, če se upošteva, da mu ni mogo če 
dodeliti zavezujo čih pooblastil, saj je bila že sprejeta politi čna odločitev, da se mu 
ne dodeli status pravne osebe.  
• Opozorila in priporo čila, ki jih poda ESRB, morajo dose či prave naslovnike in 
privesti do želenega ukrepanja, ne da bi  to prispevalo k sprožitvi krize.  
• ESRB mora prejemati informacije, ki jih potrebuje za u činkovito izvajanje 
makrobonitetnega ocenjevanja. 
• Sekretariat ESRB mora biti tako organizira n in mora delovati na takem kraju, da 
bo lahko stroškovno u činkovito opravljal svoje naloge.  
• Pri snovanju strukture in dejavnosti ESRB je treba upoštevati subsidiarnost.  
4. CILJI 
Posebni cilji, opredeljeni v oceni u činka, ki spremlja sporo čilo z dne 27. maja, se v 
tej oceni u činka štejejo za splošne cilje, sa j je tokratna analiza podrobnejša.  
Opredeljenih je tudi ve č posebnih ciljev za ESRB in ESFS:  
ESFS 
a. Prevzema vse naloge sedanjih nadzornih odborov EU; 
b. zagotavlja niz skupnih pravil; c. zagotavlja dosle dno uporabo pravil EU; 
d. dolo ča, kako zagotoviti skupno kulturo na podro čju nadzora, kar pomeni 
tudi, da zagotavlja uspešen in sk laden razvoj kolegijev nadzornih 
organov; 
e. dolo ča, ali/kako nekaterim institucijam dodeliti polna nadzorna 
pooblastila; 
SL 5   SL f. dolo ča, kako usklajevati in u činkovito obvladovati krizne razmere; 
g. zagotavlja dostop do potrebnih informacij; h. opredeljuje zaš čitne ukrepe, s katerimi bi se izognili vplivu na fiskalne 
pristojnosti držav članic; 
i. zagotavlja neodvisnost ev ropskih nadzornih organov. 
ESRB 
a. Vzpostavlja ustrezne postopke  za pridobivanje informacij o 
makroekonomskih tveganjih za finan čno stabilnost; 
b. opredeljuje makrobonitetna tveganja v Evropi; c. izdaja opozorila ustreznim subjektom in priporo ča ustrezne ukrepe; 
d. dolo ča, kako dose či učinkovito spremljanje nada ljnjega ukrepanja ob 
opozorilih/priporo čilih; 
e. zagotavlja neodvisnost ESRB. 
Poleg tega je cilj celotnega sistema zagot oviti, da obe ravni (ESRB in ESFS) skladno 
sodelujeta pri ugotavljanju medsektorskih el ementov, ki vplivajo na stabilnost tako 
na mikro kot na makro ravni (kot so polit ike nagrajevanja), in odzivanju nanje. 
5. A
NALIZA IN PRIMERJAVA MOŽNOSTI POLITIKE  
Tako za ESFS kot ESRB so bile obravnavane razli čne možnosti na naslednjih 
področjih: 
a. Pooblastila in pristojnosti 
Za ESFS so bila pod tem naslovom  obravnavana naslednja podro čja: 
• Pooblastila za zagotovitev enot nega sklopa usklajenih pravil.  Na tem podro čju sta 
predvideni dve vrst i pooblastil: prvi č, pooblastilo za predlaganje zavezujo čih 
tehničnih pravil, ki jih sprejme Komisija, in sicer na podro čjih, ki bodo 
opredeljena v prihodnjih spreme mbah sektorske zakonodaje; drugi č, pooblastila 
za posredovanje ob morebitnem nesoglasju  med nacionalnimi nadzornimi organi 
pri zadevah, kjer se dogovor  zahteva, na primer pri čezmejni skupini, in sicer z 
mediacijo in sprejetjem zavezujo čega sklepa, če je to potrebno.  
• Pooblastila za zagotovitev dosledne uporabe pravil EU.  Če se zdi, da nacionalni 
nadzorni organ krši veljavna pravila, lahko evropski nadzorni organ izda 
priporočilo, ki bi postalo zavezujo če z odločbo Komisije, če se ne bi upoštevalo. 
Evropski nadzorni organ bi v skra jnem primeru lahko na podlagi neposredno 
veljavnih pravil Skupnosti naslovil odlo čbo na finan čno institucijo, če nacionalni 
nadzorni organ ne bi upošteval odlo čbe Komisije. 
SL 6   SL • Zagotovitev skupne kulture na podro čju nadzora in doslednih nadzornih praks.  
Evropski nadzorni organi bi morali še naprej opravljati in širiti vlogo odborov 
tretje stopnje na tem podro čju, kamor sodi tudi usposabljanje, ter poleg tega 
prispevati k delovanju kolegijev nadzor nih organov, kamor sodi tudi opredelitev 
informacij, ki jih je treba posredovati , in upravljanje podatkovne zbirke. 
• Polna nadzorna pooblastila.  Sprejeta je bila odlo čitev, da se v vsako uredbo o 
ustanovitvi evropskega na dzornega organa vklju či člen, v skladu s katerim je 
organu mogo če dodeliti neposredna nadzorna pooblastila za nekatere vrste 
institucij, vendar šele po dodatnih spreme mbah sektorske zakonodaje. Za zdaj je 
ta možnost predvidena samo za ag encije za ocenjevanje bonitet. 
• Pooblastila v kriznih razmerah.  Glede tega je bilo sprejeto mnenje, da bi morali 
biti evropski nadzorni organi pooblaš čeni za sprejemanje sklepov, naslovljenih na 
nacionalne nadzorne organe, za celotno podro čje uporabe ustrezne sektorske 
zakonodaje, potem ko Komisija razgla si, da so razmere izredne.  
• Pooblastila za zbiranje in uprav ljanje mikrobonitetnih informacij.  Evropski 
nadzorni organi morajo imeti dostop vsaj  do informacij, ki jih zdaj prejemajo 
odbori tretje stopnje (anonimizirani in zb irni podatki). Za opravljanje njihovih 
nalog bi bilo u činkovito in skladno, če bi lahko od nacionalnih nadzornikov 
zahtevali, da jim na podlagi utemeljene  zahteve zagotovijo potrebne informacije, 
vključno z informacijami o posameznih finan čnih institucijah. 
• Zaščitni ukrep za fiskalne pristojnosti držav članic.  Kadar se država članica in 
evropski nadzorni organ ne strinjata, ali sklep evropskega nadzornega organa 
zadeva fiskalno pristojnost države članice, se je bolj kot zgolj ugotovitveni sklep 
ali diskrecijska pravica držav članic, da same odlo čajo, kdaj gre za poseg v 
njihovo fiskalno pristojnost, zdela primerna odlo čitev Sveta, sprejeta s 
kvalificirano ve čino.  
Za ESRB so bila pod tem naslovom  obravnavana naslednja podro čja: 
• Kar zadeva nadaljnje ukrepanje ob opozorilih in priporo čilih, njihovo obvezno 
upoštevanje ni mogo če, saj organ, ki ni pravna oseba, ne more izdajati 
zavezujočih aktov, odsotnost nadaljnjega ukrepanja pa bi ogrozila u činkovitost, 
zato se je štelo, da je najboljša mo žnost obveznost „upoštevaj ali pojasni“. 
• Kar zadeva dostop do informacij , ESRB ni mogel izdajati verodostojnih opozoril 
in priporo čil brez dostopa do zbirnih podatkov na ravni EU ali na ravni 
posamezne države. To bi bilo mogo če izvesti prek evropskih nadzornih organov. 
Učinkovitost ESRB bi se pove čala tudi z dovoljenjem za dostop do podatkov o 
posameznih institucijah na podlagi utemeljene zahteve. 
• Kar zadeva javno objavljanje opozoril in priporo čil, je bilo sprejeto mnenje, da bi 
imelo sistemati čno objavljanje lahko nasprotni u činek od želenega, saj bi tako 
lahko sprožili krize, medtem ko bi bila javna objava lahko v časih koristna pri 
neupoštevanju pravil. Težko bi bilo dolo čiti nespremenljiva merila za objavo ali 
neobjavo, zato je bilo sprejeto mnenje, da je najbolje ESRB dodeliti diskrecijsko 
pravico, da se glede objavljanja odlo ča v vsakem primeru posebej. 
SL 7   SL b. Organizacija in struktura 
Za ESFS so bila pod tem naslovom  obravnavana naslednja podro čja: 
• Skupni pripravljalni odbor.  Skupni odbor s statusom pravne osebe bi lahko 
sprejemal pravne akte o obveznem upoštevanju skladnih ukrepov, ki jih sprejmejo 
trije evropski nadzorni organi, in o konglomeratih. Če pa bi skupni odbor imel 
status pravne osebe, bi lahko nastali doda tni stroški, podobni tis tim za sekretariat. 
Na splošno se zdi pred prvim pregledom  delovanja ESRB bolj razumno ustanoviti 
prilagodljiv skupni odbor  brez pravne osebnosti. Za konglomerate bodo 
oblikovani pododbori.  
• Glasovalni postopek. Navadna ve čina članov odbora, ki imajo glasovalno pravico, 
je bila sprejeta kot najbolj u činkovita možnost za ak te evropski h nadzornih 
organov v posameznih primerih, glasovanje s kvalificirano ve čino pa bi se 
uporabilo za horizontalne zadeve, kot so predlog zavezujo čih tehničnih 
standardov, priporo čila in smernice ter finan čne in prora čunske odlo čitve. 
• Vključenost in vloga zadevnih zainteresiranih strani.  Če razen priložnostnih 
javnih posvetovanj ne bi obstajala nobe na druga posvetovanja z zainteresiranimi 
stranmi, ukrepi ne bi bili ka kovostni. Prav tako bi bilo neu činkovito, če bi za vsak 
akt evropskega nadzornega organa imeli odprta javna posvetovanja. Ker je delo 
treh evropskih nadzornih organov izre dno raznoliko, samo  ena posvetovalna 
skupina ne bi bila ustrezna. Zato  bi bilo najbolje oblikovati lo čene posvetovalne 
skupine za vsak evropski nadzorni organ. 
Za ESRB so bila pod tem naslovom  obravnavana naslednja podro čja: 
• Velikost odbora in obseg strokovnega znanja.  Odbor mora za u činkovito 
delovanje ESRB zagotoviti zadostno zastopanje strokovnega znanja in stališ č. V 
predlogu Komisije, ki ga je sprejel Evr opski svet, je podan predlog za naslednjo 
sestavo odbora: 
* predsednik in podpredsednik Evropske centralne banke; 
* guvernerji vseh nacionalnih centralnih bank v EU; 
* en predstavnik Evropske komisije; * predstavniki vseh evropskih nadzornih organov; * en predstavnik nadzornikov iz vsake države članice brez glasovalne 
pravice; 
* en predstavnik Ekonomsko-finan čnega odbora brez glasovalne pravice. 
• Naslovniki opozoril.  Najbolj u činkovita možnost za uresni čitev ciljev ESRB se zdi 
določitev več različnih naslovnikov (države članice, nacionalni nadzorniki, 
evropski nadzorni organi in Komis ija). Omejevanje obsega morebitnih 
naslovnikov bi bilo neu činkovito. Pri makrobonitetnem organu se ne zdi potrebno, 
da bi med potencialne naslovnike vklju čevali posamezne finan čne institucije. 
SL 8   SL • Vključenost zainteresiranih strani in posvetovanje z njimi.  Skupina za tehni čno 
svetovanje, ki bi združeva la strokovnjake iz razli čnih institucij, sodelujo čih v 
ESRB, se je zdela koristna za iz popolnitev analize sekretariata, če bi bilo to 
potrebno. Tudi možnosti za priložnostna širša posvetovanja ne bi smeli izklju čiti. 
c. Financiranje 
Možnosti, ki so se obravnava le za ESFS, so segale od 100-odstotnega financiranja 
držav članic do 100-odstotnega fi nanciranja iz prora čuna Skupnosti. Sprejeta je bila 
odločitev o 60-odstotnem financiranju držav članic in 40-odstotni subvenciji 
Skupnosti. To razmerje bo zagotavljalo ne odvisnost evropskih nadzornih organov v 
odnosu do držav članic in Skupnosti, omogo čilo bo stabilnost financiranja in 
odražalo pomembno razsežnost Skupnosti v ciljih ESFS.  
V zvezi z ESRB so se preverjale možnosti, ki  so zadevale delovanje in kraj delovanja 
sekretariata: za to bi bila lahko zadolžen a Komisija, virtualno omrežje centralnih 
bank ali Evropska centralna banka. Sprejeto je bilo mnenje, da je najustreznejša 
možnost, da naloge sekretariata ES RB opravlja Evropska centralna banka. 
6. UČINEK IZBRANIH MOŽNOSTI  
Posebne u činke na razli čne subjekte, ki jih neposre dno zadeva ustanovitev ESRB in 
ESFS, je mogo če analizirati, kakor sledi: 
• Nacionalni nadzorni organi. Evropski nadzorni organi bodo prispevali k 
uskladitvi finan čnega nadzora v EU, tako da bo do podali predloge za zavezujo ča 
tehnična pravila in spremljali, kako nacionaln i nadzorni organi uporabljajo pravila 
EU. Olajšali bodo tudi delovanje kol egijev nadzornih organov in vodili 
informacijske podatkovne zbirke, s kate rimi si bodo lahko pomagali nadzorni 
organi, vklju čeni v kolegije. Nacionalni nadzorni organi se bodo lahko pritožili na 
sklepe, ki jih bodo sprejeli evropski nadzorni organi. ESRB bi moral prispevati k 
temu, da bi nacionalni nadzor ni organi bolje razumeli u činek svojih dejanj na širši 
gospodarski in finan čni sistem. Po drugi stra ni pa bo lahko priporo čilo ESRB 
povzročilo večjo obremenitev nacionalnih nadz ornih organov zaradi zagotavljanja 
informacij in zahteve „upoštevaj ali pojasni“. 
• Nacionalna finan čna ministrstva. Ministrstva bodo im ela koristi zaradi 
okrepljene finan čne stabilnosti po vsej EU in ma njšega tveganja dragih državnih 
podpor finan čnim institucijam. Imela bodo dostop do analiz sistemati čnih tveganj, 
ki jih opravlja ESRB, in po potrebi bodo prejemala opozorila in priporo čila. 
Fiskalna pristojnost držav članic bo zavarovana z zaš čitno klavzulo v uredbah o 
evropskih nadzornih organih. Po drugi strani bodo države članice mogo če morale 
prispevati k financiranju evropskih na dzornih organov v skladu z ureditvami o 
financiranju, ki bodo sprejete. 
• Odbori druge in tretje stopnje. Ko bo ustanovljen ESFS, bodo odbori tretje 
stopnje prenehali obstajati, njihove nal oge pa bodo v celoti prevzeli evropski 
nadzorni organi. Vendar bodo n ovi organi skušali zagotoviti čim večjo 
SL 9   SL kontinuiteto z odbori tretje stopnje. Predvide va se ohranitev sedanjega osebja in 
povečanje števila zaposlenih. Odbori druge stopnje bodo delovali tako kot do zdaj. 
• Evropska centralna banka. Evropska centralna banka bo udeležena tako prek 
sodelovanja v ESFS kot prek opravljan ja nalog sekretariata za ESRB.  
• Nacionalne centralne banke. Sodelovanje v ESRB in prispevek k delu 
sekretariata ne bi smela na cionalnim centralnim bankam povzro čati nobenih 
večjih dodatnih stroškov.  
• Finančne institucije. Velike finan čne skupine bodo imele zaradi boljšega 
čezmejnega in medsektorskega nadzora nižje stroške skladnosti, saj bodo 
standardi in nadzorne prakse uskl ajeni. ESRB bo prispeval k boljšemu 
poslovnemu okolju z u činkovitim prepre čevanjem kriz v EU. Agencije za 
ocenjevanje bonitet, registrirane v EU , bo lahko neposredno nadziral evropski 
organ za trge vrednostnih papi rjev, kar bo prispevalo k ve čji skladnosti in 
zmanjšanju stroškov. Ustanovitev skupnega pripravljalnega odbora za vse tri evropske nadzorne organe bo podlaga za nadaljnjo krep itev nadzora nad 
finančnimi konglomerati.  
• Druge zainteresirane strani . Za zagotovitev ustreznega prispevka zainteresiranih 
strani k postopku odlo čanja evropskih nadzornih ag encij bo ustanovljena posebna 
interesna skupina za vsak or gan, ki bo imela trideset članov in bo uravnoteženo 
zastopala potrošnike, industrijo in zaposlene. ESRB bo tako lahko po potrebi 
organiziral široka posvetovanja in  imel dostop do skupine za tehni čno svetovanje.  
Stroški ESFS so bili ocenjeni glede na tri kategorije: stroški osebja, stroški 
infrastrukture in operativni stroški. S kupni stroški ustanovitve evropskih nadzornih 
organov so bili ocenjeni na približno 36 milijonov EUR v prvem letu delovanja 
(2010), po treh letih (2013) pa bo ta vsota dosegla ve č kot 67 milijonov EUR. Ocene 
stroškov osebja temeljijo na domnevi, da si bo vsak evropski nadzorni organ v prvem letu delovanja prizadeval za podvojitev števila svojega oseb ja z ravni v obstoje čih 
odborih tretje stopnje, kar pomeni povpre čno povečanje z 20 na 40 za vsakega od 
treh organov. 
Ker bosta naloge sekretariata  ESRB opravljala Evropska cen tralna banka in evropski 
sistem centralnih bank, ne bo nastal  noben neposreden strošek za prora čun Skupnosti 
ali proračune držav 
članic, razen stroškov za napotitev osebja. 
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
V uredbah o ustanovitvi ESFS in ESRB je predvideno vrednotenje novega sistema 
evropskega finan čnega nadzora tri leta od dejanskega za četka njegovega delovanja. 
Komisija bo pripravila dve poro čili o izkušnjah z delovanj em ESFS oziroma ESRB. 
Končni niz kazalcev bo sprejela Komis ija, ko se bodo izvajala zahtevana 
vrednotenja.