[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.8.2008

COM(2008) 526 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o metodologiji in formalnih pogojih za pregled struktur in mehanizmov Evropskega raziskovalnega sveta, ki ga bodo izvajali neodvisni strokovnjaki

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o metodologiji in formalnih pogojih za pregled struktur in mehanizmov Evropskega raziskovalnega sveta, ki ga bodo izvajali neodvisni strokovnjaki

UVOD

Evropski raziskovalni svet (ERC), ki je bil ustanovljen v okviru posebnega programa „Zamisli“, določa novo znanstveno komponento sedmega okvirnega programa za raziskave in daljnosežen odmik od prejšnjih raziskovalnih dejavnosti Skupnosti. Njegov cilj je znatno prispevati k razvoju raziskovalnih zmogljivosti Evrope na najvišji ravni, pri čemer podpira pionirske raziskave, ki jih izvajajo posamezne skupine na osnovi svobodne konkurence po vsej Evropi zgolj na podlagi merila odličnosti.

Poleg tega ERC odraža vzorec nove institucionalne strukture, ki je bila uvedena s sedmim okvirnim programom in zajema na primer tudi skupne tehnološke pobude, ustanovljene na podlagi člena 171 Pogodbe. Z neodvisnim znanstvenim svetom in samostojnim izvajanjem programa s strani posebne izvedbene strukture v obliki izvajalske agencije Komisije, prinaša pomembne inovacije na področju izvedbenih metod.

Novi cilji in izvedbene metode, ki jih je uvedel ERC, so na eni strani posledica politične in gospodarske nujnosti Evropskega raziskovalnega prostora in lizbonskega procesa, pri čemer zmogljivosti Evrope na področju pionirskih raziskav veljajo kot ključne za prihodnje možnosti Evrope v globaliziranem svetu, na drugi strani pa so posledica prizadevanja EU za izboljšanje institucionalne osnove za izvedbo politik ob hkratnem zagotavljanju učinkovite in poštene uporabe sredstev Unije.

Pristojnost Komisije za izvajanje posebnega programa „Zamisli“ je povezana z njeno nalogo, da zagotovi popolno samostojnost in celovitost ERC. Če bo ERC kot nov model financiranja raziskav EU uspešen, lahko spodbudi nadaljnji napredek k učinkovitejšemu zunanjemu upravljanju v celotnem okvirnem programu.

To je ozadje tega sporočila, ki predstavlja predlog Komisije o metodologiji in formalnih pogojih za pregled struktur in mehanizmov ERC (v nadaljnjem besedilu: pregled), določen v pravnih aktih o sedmem okvirnem programu. Obveza Komisije, da tako poročilo pripravi do sredine leta 2008[1], je s tem izpolnjena.

CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Ključna načela, v skladu s katerimi naj bi deloval ERC, tj. znanstvena odličnost, samostojnost, učinkovitost in preglednost, so bila določena in potrjena med politično razpravo, ki je bila podlaga za predlog Komisije za posebni program „Zamisli“. Med pogajanji, ki so sledila in na katerih so Evropski parlament in države članice izrazili široko podporo zamisli o ERC, je bila temeljito obravnavana narava njegove izvedbene strukture. O predlogu Komisije, da bi moral organ biti izvajalska agencija, se je v veliki meri razpravljajo in je bil sprejet pod pogojem, da se v prihodnosti opravi pregled njegove uspešnosti in tako zagotovi, da lahko ERC dolgoročno deluje v najboljših razmerah:

Izvajanje in vodenje dejavnosti bosta stalno pregledovana in vrednotena; izkušnje bodo omogočile oceno dosežkov ter prilagoditev in izboljšavo postopkov. V okviru vmesne ocene iz člena 7(2) Sedmega okvirnega programa bo opravljen tudi neodvisen pregled struktur in mehanizmov ERC glede na naslednja merila: znanstvena odličnost, samostojnost, učinkovitost in preglednost; pri tem bo ves čas sodeloval znanstveni svet. Vključeni bodo tudi postopek in načela za izbiro članov znanstvenega sveta. Pregled bo posebej osredotočen na prednosti in pomanjkljivosti strukture, zasnovane na izvajalski agenciji, in strukture, zasnovane na členu 171 Pogodbe. Na osnovi tega pregleda bo treba te strukture in mehanizme ustrezno spremeniti. Komisija bo takoj, ko bo mogoče, zagotovila potrebne priprave za prehod na katere koli zahtevane spremenjene strukture, vključno z zakonodajnimi predlogi, za katere bo menila, da so potrebni, in jih v skladu s Pogodbo predstavila Evropskemu parlamentu in Svetu. V ta namen bo okvirni program sprejet ali dopolnjen s postopkom soodločanja v skladu s členom 166(2) Pogodbe. Pred vmesnim ocenjevanjem bo pripravljeno poročilo o napredku iz člena 7(2) okvirnega programa, iz katerega bodo razvidne začetne ugotovitve o delovanju ERC[2] .

Komisija je odločena, da opravi pregled na podlagi dokazov ter na povsem neodvisen in pregleden način, da se zagotovi zaupanje zainteresiranih strani[3] in sprejmejo potrebni ukrepi, ki bodo skladni z ustreznim postopkom in dobrim upravljanjem in s pomočjo katerih se bodo njene odločitve uresničile. Zato je nujno potrebno, da se pregled zaključi z določitvijo izboljšav, ki jih je mogoče izvesti v okviru zakonodajne in upravne prakse EU.

TRENUTNO STANJE IN RAZVOJ ERC

Pri ustanovitvi ERC in vzpostavitvi njegovega financiranja je bil dosežen hiter napredek, pridobljene pa so bile tudi že številne izkušnje glede učinkovitosti struktur in mehanizmov ter vmesnikov med notranjim in zunanjim okoljem.

Znanstveni svet v sodelovanju s Komisijo od oktobra 2005 predano in energično pripravlja znanstveno strategijo ERC, vključno s shemami pomoči in metodologijo strokovnega ocenjevanja, ter išče strokovne ocenjevalce z zahtevano kakovostjo in izkušnjami.

Zdaj si je treba prizadevati za čim hitrejši napredek pri doseganju trdne in predvidljive dolgoročnejše strukture. Zato Komisija predlaga, da se čim prej opravi vmesna ocena, in sicer na podlagi časovnega razporeda, v skladu s katerim se bo ta ocena v večji meri lahko opravila v okviru zdajšnjega mandata Evropskega parlamenta in zaključila v okviru mandata zdajšnje Komisije.

Kot je navedeno v letnem poročilu Komisije[4], je bil ERC uradno ustanovljen s Sklepom Komisije z dne 2. februarja 2007[5] v skladu s Sklepom Sveta in Parlamenta o sedmem okvirnem programu[6], pravili za udeležbo[7] in Odločbo Sveta o posebnem programu „Zamisli“[8]. Posebni program „Zamisli“ določa splošno strukturo upravljanja ERC, opredeljuje vlogo znanstvenega sveta, posebne izvedbene strukture in Komisije ter navaja, da je Komisija pristojna za izvajanje programa „Zamisli“ in za zagotavljanje popolne samostojnosti in celovitosti ERC. Za podroben načrt in izvajanje je značilno izredno kreativno in produktivno vzajemno delovanje znanstvenega sveta in služb Komisije, zlasti ob upoštevanju potrebe po prilagoditvi postopkov, ki so bili zasnovani brez upoštevanja posebnosti ERC.

Prvo leto delovanja (2007) je bilo povezano z izvajanjem sheme „začetne pomoči“ za raziskovalce, ki se podajajo na samostojno raziskovalno pot. Razpis je bil po mnenju zunanjih zainteresiranih strani zelo uspešen v smislu velikega števila pregledanih vlog (več kot 9 000), na podlagi katerih je bilo dodeljenih okrog 300 donacij. Poleg tega so številne države članice napovedale, da bodo izid ocene ERC uporabile za financiranje mladih raziskovalcev, ki jih ERC ni podprl zaradi proračunskih omejitev. V drugem letu delovanja se je program za znanost okrepil z dodatkom druge sheme „napredne pomoči“ za uveljavljene neodvisne raziskovalce ter z bistvenim napredkom pri ustanavljanju izvajalske agencije.

Izvajalska agencija ERC je v fazi priprave. Sklep Komisije o ustanovitvi Izvajalske agencije ERC je bil sprejet 14. decembra 2007[9] po pozitivnem mnenju regulativnega odbora držav članic za izvajalske agencije o osnutku predloga in pozitivnem glasovanju v proračunskem odboru Evropskega parlamenta novembra 2007. Pričakovati je, da bo Komisija septembra 2008 sprejela akt o pooblastitvi ter tudi sklep o imenovanju članov usmerjevalnega odbora. Dokler ne bo imenovan direktor, pod vodstvom GD za raziskave trenutno potekajo obsežni ukrepi zaposlovanja osebja agencije, skupaj z nadaljnjim razvojem delovanja in infrastrukture izvajalske agencije. Zaposlovanje za ERC poteka ob upoštevanju posebnih zahtev znanstvene odličnosti; pri imenovanju direktorja in višjih vodstvenih delavcev se bodo upoštevala stališča znanstvenega sveta, navedena v posebnem programu „Zamisli“.

Ne glede na pregled struktur in mehanizmov je ERC zasnovan kot „učeča se organizacija“[10], ki se razvija in prilagaja ter si tako prizadeva za uspešno in učinkovito doseganje zastavljenih ciljev. V tem smislu je Komisija po posvetovanju z znanstvenim svetom že sprejela ukrepe za prilagoditev nekaterih vidikov izvajanja na podlagi začetnih izkušenj. Poleg tega in brez poseganja v izvedbo in izid vmesnega pregleda Komisija proučuje možnost sprejetja številnih nadaljnjih ukrepov za znatno izboljšanje delovanja ERC s tehničnimi prilagoditvami v okviru določb obstoječih pravnih aktov Sveta in Parlamenta. Področja, na katerih bi bilo mogoče predvideti take izboljšave, so navedena v Prilogi.

ORGANIZACIJA IN IZVEDBA PREGLEDA

4.1 Izbor neodvisnih strokovnjakov

Verodostojnost pregleda in njegovih izidov bo odvisna predvsem od integritete, širine razumevanja in ugleda strokovnjakov, izbranih za njegovo izvedbo. Komisija predlaga, da se imenujeta odbor, ki ga poleg predsedujočega sestavljajo še štirje dodatni člani, in poročevalec, ter zagotavlja, da bo sproti obveščala ključne zainteresirane strani. Odbor bi moral na splošno izpolnjevati naslednja glavna merila:

- strokovno poznavanje raziskovalne politike in upravljanja na nacionalni, evropski in/ali mednarodni ravni;

- obseg pristojnosti za oceno Evropskega raziskovalnega sveta z znanstvenega, upravnega[11], pravnega in drugih ustreznih vidikov.

Druga merila, ki se bodo upoštevala pri izbiri članov, so:

- ustrezno ravnovesje med zainteresiranimi stranmi iz akademskega sveta in z drugih področij (vključno z evropskimi raziskovalnimi fundacijami), da se zagotovita tako poznavanje institucij kot tudi tehnična usposobljenost;

- ustrezno ravnovesje med spoloma;

- obseg in raznovrstnost izkušenj v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru.

Odboru lahko pomagajo dodatni strokovnjaki, ki na njegovo zahtevo pripravijo specializirane neodvisne informacije in analize.

4.2 Področje uporabe

Pregled bo odločilno vplival na prihodnost ERC in mora biti dovolj široko zasnovan, da lahko zagotovi dokončne ugotovitve. Pri pregledu je treba upoštevati tudi različne ravni zakonodajne in upravne prakse, ki poleg pravnega okvira izvajalske agencije kot posebne izvršilne strukture, določa ali pogojuje načine delovanja ERC. To bo posebej pomembno pri določanju področij, na katerih so potrebne izboljšave, in načina izvedbe teh izboljšav, vključno s spremembami zakonodaje, ter pri proučevanju prednosti in pomanjkljivosti možnih struktur (npr. izvajalska agencija, struktura na podlagi člena 171 Pogodbe ali kakršna koli druga možnost), saj bo na delovanje katere koli strukture vplivalo širše ozadje. Zanimivi bodo na primer:

- posebni program „Zamisli“, ki določa bistveno strukturo ERC[12], med drugim pravice in obveznosti znanstvenega sveta in posebne izvršilne strukture ter druge izvedbene določbe, in zakonodaja o sedmem okvirnem programu, vključno s pravili za udeležbo;

- različne strukture, ki izvajajo postopke odločanja, povezovanja in izvajanja programa (zlasti znanstveni svet, njegov generalni sekretar in Komisija), vključno s strukturami, določenimi v pravnih aktih, ki so podrejeni primarni zakonodaji, zlasti Sklepu Komisije o ustanovitvi ERC;

- splošnejše upravno ozadje v institucijah ali organih Skupnosti, zlasti finančna uredba in veljavni kadrovski predpisi ter različne uredbe, smernice in uveljavljene upravne prakse za izvajanje teh aktov[13].

ERC kot nov subjekt, ki vključuje različna načela in metode iz prejšnjih okvirnih programov, v fazi zagona neizogibno ustvarja številne izzive glede izvajanja. Zato je treba pri pregledu razlikovati med temi izzivi, ki so prehodni in za katere rešitve že obstajajo ali se prav zdaj iščejo, in težavami, ki jih je po drugi strani mogoče pripisati dolgotrajnim strukturnim vidikom ERC in bodo dolgoročno vplivale na njegovo delovanje.

Pri pregledu je treba upoštevati tekoči razvoj dogodkov v ERC (na primer napredovanje pri doseganju upravne samostojnosti izvajalske agencije in v procesu za imenovanje prihodnjih članov znanstvenega sveta), s sklicevanjem na vse zbrane kvantitativne in kvalitativne dokaze in izkušnje, zbrane od začetka delovanja znanstvenega sveta oktobra 2005. Kot navaja zakonodaja, je treba pri pregledu upoštevati tudi postopek in merila za izbor članov znanstvenega sveta.

Glede na pomen, ki ga ima ERC za evropsko raziskovalno politiko in njen institucionalni razvoj, je treba oceniti njegovo uspešnost z merili, ki odražajo najvišje svetovne standarde, zlasti glede primerljivih agencij v državah članicah in drugih razvitih državah sveta kot tudi raziskovalnih programov EU, ki jih upravlja Komisija. V zvezi s tem bodo pomembne tudi izkušnje ostalih zunanjih struktur, vzpostavljenih pod okriljem sedmega okvirnega programa, kot so na primer skupne tehnološke pobude, ali na sorodnih področjih, kot je na primer Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT). Pri pregledu je treba upoštevati tudi širši pregled zunanjih struktur, ki ga opravi Komisija, kot so na primer ocenjevalna poročila, ki se pripravijo za prva tri leta delovanja vsake izvajalske agencije, ter tudi revizija uspešnosti vseh izvajalskih agencij, vključno z ERC, ki jo bo Računsko sodišče začelo v letu 2008 s poročilom o njegovih ugotovitvah do decembra 2008.

4.3 Delovne metode

Za zagotovitev potrebne širine in globine dokazov Komisija predlaga obliko „preiskovalne komisije“, ki bi vključevala zaupno proučevanje dokumentarnih in ustnih dokazov, povezanih s širokim spektrom vidikov ključnih zainteresiranih strani, vključno na primer znanstvenega sveta ERC; raziskovalno skupnostjo (univerze, raziskovalni instituti, raziskovalne fundacije, industrija); državami članicami; institucijami EU; GD RTD in drugimi službami Komisije.

Podrobne delovne metode bo moral določiti odbor sam, vendar je pričakovati, da bo pri tem:

- zbiral ustne in pisne dokaze od zainteresiranih strani;

- analiziral obstoječe dokaze, vključno s spremljanjem in ocenjevanjem študij o posebnem programu „Zamisli“;

- izvajal priložnostne analize, na primer statističnih podatkov ter zadevnih političnih dokumentov in pregledov.

Komisija bo odboru zagotovila vse potrebne informacije, službe Komisije pa lahko na zahtevo odbora skličejo priložnostna srečanja strokovnjakov o posebnih vprašanjih. Znanstveni svet je v skladu z zgoraj navedeno določbo o njegovi popolni vključenosti napovedal, da namerava predložiti povzetek svojih dosedanjih izkušenj in predloge za izboljšave, pri čemer bo prav tako upošteval najboljše prakse raziskovalnih svetov na mednarodni ravni.

4.4 Merila

Merila za vmesno oceno – znanstvena odličnost, samostojnost, učinkovitost in preglednost – odražajo ključna načela, na katerih temelji ERC. V naslednjih točkah so analizirana in pojasnjena posamezna merila. Vendar je treba poudariti, da je treba ta merila upoštevati celostno, saj vključujejo zahteve, ki so med seboj povezane; tako na primer kakovosti znanstvenega upravljanja ni mogoče obravnavati ločeno od vidika učinkovitosti. Ta merila je treba uporabljati tudi ob upoštevanju primernih meril uspešnosti, na primer povezanih z ureditvijo delovanja v raziskovalnih agencijah v EU ali v drugih razvitih državah. Poleg tega morajo temeljne zahteve za brezhibno poštenost delovanja ERC podpirati analize na podlagi vsakega posameznega merila.

4.4.1 Znanstvena odličnost

Znanstvena in akademska odličnost je cilj, ki ga mora doseči ERC, pa tudi motivacija, ki je podlaga za vse vidike njegovega delovanja. Pri pregledu je treba upoštevati naslednja osnovna vprašanja:

- Koliko je ERC uspešen pri spodbujanju znanstvene odličnosti v Evropskem raziskovalnem prostoru?

- Koliko so strategija, upravno izvajanje in izvedba programa ERC v interesu znanstvene odličnosti?

- Ali je načelo znanstvene odličnosti vključeno v kulturo in postopke ERC?

4.4.2. Samostojnost

Samostojnost vključuje naslednje vidike, ki jih je treba upoštevati pri pregledu:

- Ali pogoji delovanja ERC omogočajo učinkovito in neodvisno določitev znanstvene strategije v skladu z znanstvenimi zahtevami?

- Ali posebna izvršilna struktura kot osnovo za izvajanje upošteva znanstveno strategijo, ki jo neodvisno pripravi znanstveni svet?

- Ali pogoji za delovanje posebne izvršilne strukture slednji omogočajo, da strogo, učinkovito in s potrebno prožnostjo upošteva znanstveno strategijo, ki jo je določil znanstveni svet, in zahteve posebnega programa „Zamisli“?

- Koliko so strukture in postopki, ki jih je Komisija določila za ERC, ustrezni, da lahko dolgoročno jamčijo njegovo popolno samostojnost?

4.4.3 Učinkovitost

ERC ne deluje kot osamljen subjekt, ampak kot sestavni del evropskega sistema za raziskave. Učinkovitost zato poleg vidikov obsega uporabe virov s strani ERC vključuje tudi njegovo sposobnost za učinkovito uporabo teh virov, na primer s privabljanjem najboljših vlagateljev in strokovnih ocenjevalcev. Pri ocenjevanju njegove učinkovitosti se tako postavljajo naslednja vprašanja:

- Ali so skupni odhodki ERC za upravljanje v okviru za to določenih parametrov in skladni z najboljšo prakso v raziskovalnih agencijah po vsem svetu?

- Koliko se razdeljevanje nalog med Komisijo in ERC učinkovito izogiba podvajanju dejavnosti in koliko omogoča učinkovito delovanje ERC?

- Ali so vloge akterjev v strukturi upravljanja ERC (znanstveni svet, generalni sekretar, posebna izvedbena struktura, Komisija) in odnosi med njimi dovolj dobro opredeljeni, razmejeni in ustrezno povezani, da je mogoče doseči zelo učinkovito organizacijo in upravljanje?

- Ali sistemi in postopki, ki jih je sprejel ERC, omogočajo doseganje ciljev na način, ki je gospodaren pri uporabi virov (osebja in finančnih sredstev)?

- Ali so dejavnosti ERC (razpisi, predlogi, ocenjevanje, dodeljevanje subvencij itd.) dovolj enostavne, prožne in uporabniku prijazne, da privabljajo najboljše vlagatelje in strokovne ocenjevalce?

4.4.4 Preglednost

ERC naj bi deloval z visoko stopnjo samostojnosti in ob upoštevanju najvišjih standardov poštenosti. V tem okviru je uporaba načela preglednosti precej enostavna. Ključna vprašanja, ki jih je treba obravnavati, so:

- Ali ERC v zadostni meri in dovolj kakovostno obvešča državljane in druge zainteresirane strani, da ti lahko razumejo njegovo delovanje ter zaupajo uporabi in učinkovitosti nadzora uporabe njegovih proračunskih sredstev?

- Ali ERC v zadostni meri in dovolj kakovostno obvešča institucije EU, da te lahko izvršujejo svoje pristojnosti nadzora?

4.5 Časovni razpored in končni rezultati

V skladu s ciljem, da se pregled opravi čim prej, je okvirni časovni razpored naslednji:

- Imenovanje strokovnjakov: februarja 2009

- Prvo srečanje odbora strokovnjakov: februarja 2009

- Predložitev ustnih in pisnih dokazov: od februarja do maja 2009

- Končno poročilo: julija 2009

- Prvi odziv Komisije: septembra 2009

Odbor bo pripravil končno poročilo, v katerem bo oblikoval priporočila in sklepe. To poročilo bi moralo vključevati analizo in oceno ustreznosti ali pomanjkljivosti obstoječih struktur in mehanizmov ter navesti, ali je katere od potrebnih sprememb mogoče šteti za „tehnične popravke“ (na primer prilagoditve modela izvajalske agencije) ali pa za pomembna organizacijska in/ali pravna vprašanja.

Izid pregleda bi moral Komisiji zagotoviti utemeljitve, na podlagi katerih bi lahko po posvetovanju z znanstvenim svetom pripravila potrebne zakonodajne predloge.

SKLEP

Pregled struktur in mehanizmov ERC bo odločilno vplival na prihodnjo strukturo ERC in bo kot tak referenčno izhodišče za prihodnji razvoj financiranja raziskav EU. Zato je bistveno, da se pregled opravi pravilno in učinkovito, ob polni podpori zainteresiranih strani, vključno z institucijami EU in znanstvenim svetom.

To sporočilo določa predlagano osnovo in časovni razpored za pregled, ki razpolaga s točnimi informacijami, je široko zasnovan in nepristranski ter tako zagotavlja trdno osnovo, na kateri bo mogoče graditi dolgoročno prihodnost ERC. Opredeljuje tudi številna področja, na katerih bo mogoče izvesti prilagoditve za izboljšanje učinkovitosti ERC, ne da bi pri tem posegali v izvedbo ali izid pregleda.

Evropski parlament in Svet se pozivata, da do decembra 2008 predložita svoje pripombe k metodologiji, opisani v tem sporočilu, da jih bo Komisija lahko upoštevala pri podelitvi mandata za neodvisni pregled.

Na podlagi izida pregleda bo Komisija sprejela potrebne ukrepe za uresničitev njegovih sklepov v praksi, pri čemer bo z morebitnimi prilagoditvami upoštevala potrebo po zagotovitvi kontinuitete dejavnosti ERC.

PRILOGA

MOŽNI NAČINI ZA IZBOLJŠANJE UČINKOVITOSTI ERC BREZ POSEGANJA V PREGLED STRUKTUR IN MEHANIZMOV

Kot je navedeno v oddelku 3 zgoraj Komisija na podlagi začetnih izkušenj ter brez poseganja v izvedbo in izid vmesnega pregleda že proučuje številna področja, na katerih bi bilo s tehničnimi prilagoditvami izvajanja in delovnega okolja ERC ter v skladu z določbami obstoječih pravnih aktov Sveta in Parlamenta mogoče znatno izboljšati delovanje ERC. Med navedena področja spadajo:

- Funkcionalnost in jasnost povezave med znanstvenim svetom in posebno izvedbeno strukturo . Izboljšati bi bilo mogoče opredelitev načina sodelovanja med znanstvenim svetom, Komisijo in posebno izvedbeno strukturo. To bi lahko vključevalo nadaljnjo podrobnejšo opredelitev vloge generalnega sekretarja ERC v odnosu do predsednika in podpredsednikov znanstvenega sveta ter vloge upravnega odbora, ki ga sestavi znanstveni svet in v okviru katerega se sestajajo predsednik, podpredsedniki in generalni sekretar, ki lahko na svoja srečanja povabijo tudi direktorja posebne izvedbene strukture. V zvezi s tem bi bilo mogoče revidirati določbe Sklepa Komisije o ustanovitvi ERC, da bi se upošteval čas, ki ga predsednik in podpredsedniki znanstvenega sveta posvetijo delu v ERC. Pri tem bi bilo treba upoštevati tveganje navzkrižja interesov, ki je lahko na primer posledica subvencij, ki jih za ERC dodelijo organizacije gostiteljice predsednika in podpredsednikov, kot tudi določbe o odgovornosti znanstvenega sveta, vključno s kodeksom ravnanja in obveznostmi poročanja.

- Izbor in imenovanje strokovnih ocenjevalcev. Glede na široko znanstveno področje dejavnosti ERC in potrebo po velikem številu ocenjevalcev morajo biti za ustrezno uporabo virov ti postopki čim bolj enostavni in prožni ter skladni z dobro upravno prakso in finančnim poslovodenjem. Poenostavitve so morda možne tako pri izbiri strokovnjakov, kjer obstajajo nejasnosti glede vloge znanstvenega sveta in Komisije v zvezi z izborom strokovnjakov za strokovno ocenjevanje predlogov za raziskave, kot tudi pri obveznosti izvajalske agencije, da za vsakega imenovanega strokovnjaka pripravi sklep Komisije, ter pri postopkih za imenovanje in plačilo.

- Postopek dodelitve sredstev. Pri predlogih za pionirske raziskave, katerih izid je zaradi njihove narave negotov, se ERC načeloma izogiba „pogajanjem“ o dodelitvi sredstev, ki se dodelijo na podlagi odobritve predloga in določitve ustreznih proračunskih sredstev s strani odbora za strokovno ocenjevanje (po odločitvi glede izbora). Morda bi bilo primerno preveriti obveznosti glavnega preiskovalca, da se zagotovi, da v okoliščinah, ko odbor za strokovno ocenjevanje zmanjša proračunska sredstva, ni treba prilagoditi opisa dela.

- Prilagoditev IT orodij 7OP posebnim potrebam ERC. V začetni fazi izvajanja sedmega okvirnega programa, ki je sovpadla s fazo zagona ERC, se slednji ni mogel izogniti uporabi standardnih orodij in konfiguracij teh orodij, namenjenih celotnemu sedmemu okvirnemu programu. Komisija bo postopno proučila možnosti, kako bi bilo ta orodja – na primer sistem za oddajo predlogov v elektronski obliki (EPSS) – mogoče konfigurirati posebej za dejavnosti ERC, da bi se izboljšali učinkovitost in samostojnost na način, ki je skladen z gospodarnostjo in učinkovitostjo v celotnem sedmem okvirnem programu.

[1] „V zvezi s poročilom o napredku, ki ga navaja člen 7.2 in je pred vmesno oceno, bo Komisija do sredine leta 2008 naslovila na Evropski parlament in Svet sporočilo o metodologiji in formalnih pogojih za pregled struktur in mehanizmov Evropskega raziskovalnega sveta, ki jo bodo izvajali neodvisni strokovnjaki. Po potrebi bo Komisija predložila predlog za spremembo okvirnega programa.“ (UL L 412, 30.12.2006)

[2] Odločba Sveta o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (2006/972/ES), UL L 54, 22.2.2007, str. 88.

[3] Pregled se bo opravil v skladu s standardi ocenjevanja, ki jih je določila Komisija: „Odgovor na strateške potrebe: povečanje uporabe ocenjevanja“, SEC(2007) 213.

[4] Letno poročilo o delovanju Evropskega raziskovalnega sveta in uresničevanju ciljev, določenih v posebnem programu „Zamisli“ v letu 2007, COM(2008) 473.

[5] 2007/134/ES; UL L 57, 24.2.2007, str.14.

[6] 1982/2006/ES z dne 18.12.2006, UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[7] 1906/2006/ES z dne 18.12.2006, UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

[8] 2006/972/ES z dne 19.12.2006, UL L 400, 30.12.2006, str. 243 in popravek v UL L 54, 22.2.2007, str. 81.

[9] Sklep Komisije z dne 14. decembra 2007 o ustanovitvi „Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta“ za upravljanje posebnega programa Skupnosti „Zamisli“ na področju pionirskih raziskav pri uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003. UL L 9, 12.1.2008, str.15.

[10] V skladu z določbami posebnega programa: „... [..] Izvajanje in vodenje dejavnosti bosta stalno pregledovana in vrednotena; izkušnje bodo omogočile oceno dosežkov ter prilagoditev in izboljšavo postopkov .“

[11] Vključno na primer s finančnim nadzorom ali notranjo revizijo organizacije itd.

[12] „[…] neodvisnega znanstvenega sveta, v katerem so najboljši znanstveniki, inženirji in strokovnjaki, ki predstavljajo evropsko raziskovalno skupnost v vsej svoji širini in globini, pomaga pa mu prožna in stroškovno učinkovita izvršilna struktura, ki bo ustanovljena kot izvajalska agencija…“

[13] Politiko vodenja in zaposlovanja osebja ERC urejajo določbe Pogojev za ostale uslužbence Evropske unije (UL L 56, 4.3.1968, str. 0001–0007). Ti pogoji, ki jih je zakonodajalec večkrat potrdil, so podlaga za kakršen koli instrument EU za podporo raziskavam, vključno s skupnimi tehnološkimi pobudami, ne glede na to, ali ta poteka prek izvajalskih agencij ali prek strukture iz člena 171.