EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 318 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020













Poglavje o stanju pravne države na Nizozemskem Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020





Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Za nizozemski pravosodni sistem je značilno visoko javno mnenje o neodvisnosti sodstva, posebna pozornost pa je namenjena spodbujanju kakovosti pravosodja. Trenutno je v teku več pobud za nadaljnjo krepitev neodvisnosti sodstva ali pa o njih potekajo razprave, med drugim tudi o načinu dodeljevanja sodnih zadev in postopkih za imenovanje članov sodnega sveta in vrhovnega sodišča. Na področju kakovosti pravosodnega sistema so v teku številni manjši projekti za izboljšanje dostopa do pravnega varstva in se začenjajo izvajati v večjem obsegu. Predvidena je tudi reforma sistema pravne pomoči, zaradi česar prihaja do razprav med pravnimi strokovnjaki. Poleg tega je za pravosodni sistem značilna vseskozi visoka stopnja učinkovitosti. Glede na raziskave velja Nizozemska za državo z eno najnižjih ravni korupcije v Evropski uniji in na svetu. V javni upravi vlada močna kultura integritete. Vzpostavljen je pravni in institucionalni okvir za boj proti korupciji. Trenutno je v teku več pobud za dodatno krepitev okvira za prepoznavanje, preiskovanje in pregon korupcije, predvsem v finančnem sektorju. Zakon za zaščito žvižgačev je trenutno v postopku ocenjevanja, kar lahko privede do spremembe mandata organa za zaščito žvižgačev. V okviru za zagotavljanje integritete so določene pomanjkljivosti, predvsem za osebe na najvišjih izvršilnih funkcijah in za organe kazenskega pregona, izraženi pa so bili tudi nekateri pomisleki glede lobiranja, pojava vrtljivih vrat in preglednosti financiranja političnih strank, čeprav se sprejemajo nekateri ukrepi za odpravo teh pomanjkljivosti. Nizozemska ima močno tradicijo pluralnosti medijev ter trden pravni in institucionalni okvir zanjo. Neodvisni regulativni organ za avdiovizualne medije ima pomembno vlogo pri zagotavljanju preglednosti lastništva medijev. Organi sodelujejo pri spodbujanju neodvisnega novinarstva, predvsem z dodeljevanjem sredstev skladu za novinarstvo. Okvir za zaščito novinarjev je na splošno zanesljiv. Svet za novinarstvo, ki je samoregulativni mehanizem, ima pravico izdajati mnenja o pritožbah glede novinarskih praks. Zaposleni v medijih, med drugim novinarji, fotografi in karikaturisti, so občasno tarča groženj na spletu in zunaj njega. Zaščita novinarjev je v zadnjih letih v ospredju in je privedla do okrepljenega sodelovanja med združenji novinarjev, policijo in tožilstvom. Dober primer je nedavna pobuda „PersVeilig“, ki je novinarjem v pomoč pri prijavljanju groženj in soočanju z njimi. Sistem zavor in ravnovesij je dobro uveljavljen, postopek sprejemanja zakonov pa vključuje vse deležnike. Okvir za oceno učinka in sodelovanje deležnikov prispevata h kakovosti in preglednosti zakonodajnega postopka, ki vključuje preverjanje ustavnosti. Več neodvisnih organov, vključno s kolegijem za človekove pravice in nacionalnim varuhom človekovih pravic, prispeva k varstvu temeljnih pravic. Vlada se drži načela, da vzpostavlja dialog s civilno družbo in državljanom in državljankam omogoča dostop do informacij. Redne razprave v parlamentu in pobude ter razmišljanja različnih organov o vprašanjih pravne države pripomorejo k spodbujanju dinamične kulture pravne države.

I.Pravosodni sistem Za pravosodni sistem je značilen sistem sodišč, sestavljen iz enajstih okrožnih sodišč, štirih višjih sodišč, dveh specializiranih sodišč , državnega sveta in vrhovnega sodišča. Neodvisen sodni svet ima osrednjo vlogo pri varovanju neodvisnosti sodstva, njegova naloga pa je spodbujanje kakovosti pravosodnega sistema, vključno z dodeljevanjem finančnih sredstev sodiščem . Kandidate za sodnike izbira nacionalni izbirni odbor za sodnike , izvršilna oblast pa jih nato na predlog ministra za pravosodje trajno imenuje na sodniško funkcijo . Tožilstvo je ločeno od ministrstva za pravosodje, vendar je pod politično odgovornostjo ministra. Odvetniška zbornica je ustanovljena z zakonom. Je neodvisna od vlade in se financira izključno z letnimi prispevki odvetnikov . Neodvisnost Javno mnenje o neodvisnosti sodstva je zelo dobro, prizadevanje za nadaljnjo krepitev neodvisnosti sodstva pa se nadaljuje. V zadnjih letih je bilo mnenje o neodvisnosti sodstva med splošnim prebivalstvom (77 odstotkov jih ocenjuje, da je neodvisnost sodstva dokaj ali zelo dobra) in podjetji (81 odstotkov jih ima dokaj ali zelo dobro mnenje o neodvisnosti sodstva) vedno zelo dobro . Kljub dobremu mnenju o neodvisnosti sodstva pa so bile predlagane nove pobude za spodbujanje tradicionalno dobre neodvisnosti sodstva. Te odražajo posebno vlogo neodvisnih posvetovalnih organov in dialoga s sodstvom. Na začetku leta 2020 je bil sprejet nov kodeks za dodeljevanje zadev. Sodni svet je po posvetu s sodstvom, državnim tožilstvom in odvetniško zbornico sprejel nov kodeks za dodeljevanje zadev, ki spodbuja preglednost pri dodeljevanju zadev znotraj sodišč. Delitev sodne pristojnosti med sodišči je določena z zakoni, dodeljevanje zadev pa ne. Kodeks določa, da naj bodo zadeve sodnikom dodeljene naključno, izjeme pa bodo objavljene v upravnih uredbah, ki jih bodo pripravili sodni administratorji . Kodeks še določa, da je treba o vsakem prenosu zadeve drugemu sodniku obvestiti vse stranke, pri čemer se navedejo razlogi za prenos. Sodni administratorji bodo glede na jurisdikcijo pripravili podrobnejša navodila, ki bodo temeljila na novem kodeksu za dodeljevanje zadev. Vlada je napovedala, da bo spremenila postopek za imenovanje sodnikov vrhovnega sodišča. Po predlogih neodvisne državne komisije iz leta 2018 je vlada napovedala pripravo ustavne revizije, s katero se bo spremenil postopek za imenovanje sodnikov vrhovnega sodišča. Odbor sodnikov vrhovnega sodišča po veljavnem postopku pripravi seznam šestih kandidatov in ga predloži poslanski zbornici, ki izbere in razvrsti tri kandidate ter prvouvrščenega povabi na razgovor. Izbranega kandidata nato uradno predlaga minister za pravosodje, imenuje pa ga izvršilna oblast . Državna komisija je predlagala vzpostavitev odbora, ki bi ga sestavljali član parlamenta po izboru poslanske zbornice, član vrhovnega sodišča po izboru predsednika in strokovnjak po izboru poslanske zbornice in vrhovnega sodišča . Ta odbor bi bil zadolžen za predlaganje novih sodnikov vrhovnega sodišča, kar je trenutno v pristojnosti poslanske zbornice. Imenovanega kandidata bi nato morala imenovati izvršilna oblast na podlagi zavezujočega predloga. Vlada je za izvedbo tega priporočila pripravila predlog za revizijo ustave. Predlog je bil objavljen na spletu za posvetovanje z deležniki od decembra 2019 do marca 2020. Cilj predvidene reforme je dodatno omejiti vlogo izvršilne in zakonodajne veje oblasti pri imenovanju sodnikov vrhovnega sodišča, kar je v skladu s priporočili Sveta Evrope . Pravkar poteka razmislek o postopkih za imenovanje članov sodnega sveta in upravnih odborov sodišč. Sodni svet ima osrednjo vlogo pri varovanju neodvisnosti sodstva. Pravkar potekajo razprave o tem, ali bi morali imeti sodniki večji vpliv na postopek za imenovanje članov upravnih odborov sodišč in sodnega sveta . Oblikovana je bila delovna skupina, v katero sta vključena tudi sodni svet in združenje sodnikov, ki razpravlja o predlaganju članov upravnih odborov sodišč in o vlogi sodnikov v tem postopku. Minister za pravno varstvo pa je napovedal zakonodajno spremembo postopka za imenovanje članov sodnega sveta . Minister in sodni svet po veljavnem postopku skupaj pripravita seznam največ šestih kandidatov za prosto mesto . Ta seznam je predložen odboru za priporočila , ki pripravi seznam največ treh kandidatov in ga predloži ministru, ta pa nato predlaga novega člana sveta, ki ga izvršilna oblast imenuje za šestletni mandat . Napovedana zakonodaja bi omejila vlogo ministra v postopku imenovanja, saj ne bi več imenoval člana sodnega sveta niti ne bi sodeloval pri oblikovanju seznama šestih kandidatov . Parlament je v predlogu vlado pozval, naj državni svet zaprosi za mnenje o morebitnih pomanjkljivostih pravnega okvira v postopku imenovanja članov sodnega sveta in sodnih upravnih odborov ter o tem poroča poslanski zbornici. Februarja 2020 je minister zaprosil državni svet za posvet v zvezi s tem vprašanjem. Cilj tega razmisleka je dodatno omejiti vpliv izvršilne in zakonodajne oblasti pri imenovanju članov sodnega sveta, kar je skladno s priporočili Sveta Evrope . Pooblastila ministrstva za pravosodje za izdajo posebnih navodil tožilstvu spremljajo zaščitni ukrepi in se v praksi ne uporabljajo. Tožilstvo je pod politično odgovornostjo pravosodnega ministra, vendar samo po sebi ni del ministrstva . Tožilstvo ministra redno obvešča o pomembnih zadevah, ta pa ima pooblastila, da tožilstvu poda navodila za pregon ali opustitev pregona posamezne zadeve. Vzpostavljeni so posebni zaščitni ukrepi, ki omejujejo možnost samovoljnega poseganja: minister mora obvestiti urad generalnega državnega tožilca, navodila v pisni obliki skupaj z mnenji urada pa morajo biti priložena sodnemu spisu. Poslanski zbornici in senatu je treba predložiti tudi navodila za opustitev pregona, skupaj z mnenjem urada, če to ni v nasprotju z interesi države. Po poročanju nizozemskih organov pa v praksi že več desetletij ni bilo zadev s posebnimi navodili. Ti zaščitni ukrepi in dejstvo, da pravosodni minister ne izkorišča pooblastil za dajanje navodil v posameznih zadevah, blažijo morebitna tveganja za neodvisnost tožilstva . Zaradi nedavne sodne prakse Sodišča Evropske unije o evropskem nalogu za prijetje je Nizozemska leta 2019 zaradi te pravice do dajanja navodil spremenila svoj postopek za izdajo takih nalogov za prijetje . Kakovost Reforma sistema pravne pomoči naj bi bila zaključena do leta 2024. Sistem pravne pomoči je večstopenjski. Poleg spletnih informacij, ki so na voljo državljanom in državljankam, so vzpostavljeni centri za pravno svetovanje, ki ponujajo brezplačno svetovanje („prva stopnja“) in lahko osebo napotijo do zasebnih odvetnikov in mediatorjev („druga stopnja“), ki od odbora za pravno pomoč prejmejo fiksen znesek glede na vrsto zadeve. Državljani in državljanke lahko tudi neposredno zaprosijo za subvencioniranega odvetnika ali mediatorja. Pravna pomoč se financira predvsem iz javnih sredstev, do nje pa bi bilo upravičenih približno 38 odstotkov državljanov in državljank . Predvidena reforma sistema pravne pomoči predvideva dodatne izboljšave pri zagotavljanju informacij za državljane in državljanke ter povečanje števila centrov za pravno svetovanje. Reforma predvideva tudi večji pomen izvensodnih rešitev z vključevanjem novih ponudnikov storitev, ki niso odvetniki ali mediatorji, v drugo stopnjo pravne pomoči. Čeprav je cilj reforme prilagoditi pravno pomoč potrebam državljanov in državljank, bi lahko imela uvedba svetovalnega organa, ki bi proučeval, v katerih zadevah je pravna pomoč upravičena, negativen vpliv na dostop do pravnega varstva . Deležniki, med drugim tudi odvetniška zbornica in pravosodno združenje, so izrazile kritiko glede predvidene reforme ter poudarile, da je treba pravico do pravnega varstva ustrezno zaščititi . Poleg tega so bili izraženi pomisleki o razpoložljivih sredstvih za sistem pravne pomoči . Digitalizacijo pravosodnega sistema je mogoče izboljšati. Čeprav je zagotavljanje spletnih informacij o sodnem sistemu za širšo javnost celovito, je razpoložljivost elektronskih sredstev za vložitev zadev, pošiljanje pozivov in spremljanje faz postopka še vedno omejena . Sodbe sodišč vseh stopenj so sicer dostopne na spletu, vendar stopnja objavljanja ostaja precej nizka . Organi predvidevajo porast v naslednjih treh letih . Sodstvo je leta 2018 vzpostavilo program za izboljšanje digitalnega dostopa do pravnega varstva . Številni manjši projekti za izboljšanje dostopa do pravnega varstva so v teku in se začenjajo izvajati v večjem obsegu. Program za družbeno uspešno pravosodje sestavljajo številni projekti, ki so namenjeni prilagoditvi pravosodnega sistema potrebam državljanov in državljank. V okviru programa za družbeno uspešno pravosodje želijo z vzpostavitvijo številnih lokalnih pilotnih projektov in njihovo evalvacijo razširiti projekte, ki izboljšujejo dostop do pravnega varstva na sodiščih po Nizozemskem. Primeri takšnih projektov so „sosedski sodnik“, ki pomaga rešiti spore v zgodnji fazi, in „sodnik za dolgove“, ki istočasno obravnava vse zadeve posameznega dolžnika v enem načrtu prestrukturiranja dolga. Organi želijo ustvariti ugodno okolje za nenehno izboljševanje kakovosti in dostopa do pravnega varstva z zagotavljanjem okvira za preskušanje, ocenjevanje in morebitno razširitev manjših projektov. Pandemija COVID-19 je vplivala na delovanje pravosodnega sistema. Deležniki so izrazili nekatere pomisleke o uspešnosti zaščitnih ukrepov za spoštovanje pravice do poštenega sojenja in kakovosti pravnega varstva v času pandemije COVID-19 , število kazenskih zadev, ki čakajo na obravnavo, pa se je zaradi krize znatno povečalo. Tožilstvo je po posvetu s sodstvom v zvezi s tem napovedalo načrte za večjo uporabo svoje pristojnosti za samostojno odločanje o nekaterih kazenskih zadevah . To bi lahko vplivalo na pravico do poštenega sojenja, zlasti če državljani in državljanke niso ustrezno obveščeni . Po drugi strani pa se je zaradi pandemije COVID-19 povečala uporaba digitalnih orodij v postopkih, vključno s prenosi v živo in spletnimi sodnimi obravnavami. Učinkovitost

Za pravosodni sistem je značilna vseskozi visoka stopnja učinkovitosti. V zadnjih letih je učinkovitost pravosodnega sistema vseskozi visoka . Čas, potreben za izdajo sodne odločbe, je kratek, zlasti na prvi stopnji za civilne in gospodarske zadeve , nespremenljiva okoli 100-odstotna stopnja rešenih zadev pa je dokaz, da lahko pravosodni sistem na splošno uspešno obvladuje število prejetih zadev . To potrjuje tudi dejstvo, da v civilnih, gospodarskih in upravnih zadevah ni resnih zaostankov . Učinkovitost pravosodja se še dodatno spodbuja s projekti, kot je „Krajšanje časa za izdajo sodne odločbe“ , ki opredeljuje morebitne rešitve za povečanje učinkovitosti pravosodja. Stopnja učinkovitosti na področju konkurenčnega prava je visoka, dolžina sodnega nadzora na področju elektronskih komunikacij, varstva potrošnikov in pranja denarja pa je povprečna. Svet za javno upravo kljub temu poudarja, da obstajajo nekateri pomisleki v zvezi z delovnim pritiskom, ki mu je sodstvo izpostavljeno . II.Protikorupcijski okvir Pristojnost za preiskovanje in pregon korupcije si deli več organov. Oddelek državne policije za notranje preiskave preiskuje nepravilnosti v vladi. Oddelek za davčne podatke in preiskave je pristojen za preiskovanje finančnih kaznivih dejanj, vključno s čezmejnim podkupovanjem in podkupovanjem v gospodarstvu. Urad državnega tožilca se posveča preiskovanju podkupovanja javnih uslužbencev znotraj države, urad državnega tožilca za resne goljufije, okoljski kriminal in odvzem premoženja pa je odgovoren za preiskovanje čezmejnega podkupovanja in podkupovanja v gospodarstvu. Organ za zaščito žvižgačev nudi podporo in nasvete osebam, ki želijo prijaviti primer zlorabe na delovnem mestu v javnem in zasebnem sektorju. Cilj novih pobud je krepitev okvira za integriteto, ki velja za poslance, zakon o financiranju političnih strank pa je trenutno v postopku revizije. V najnovejšem indeksu zaznave korupcije, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, je Nizozemska prejela oceno 82/100 in se s tem uvrstila na 4. mesto v Evropski uniji in 8. mesto na svetu . Čeprav je v raziskavi Eurobarometer 47 odstotkov nizozemskih anketirancev izrazilo mnenje, da je korupcija v njihovi državi močno razširjena (povprečje v EU je 71 odstotkov), samo 4 odstotki nizozemskih anketirancev menijo, da korupcija vpliva na njihovo vsakdanje življenje (povprečje v EU je 26 odstotkov) . Podobno samo 12 odstotkov podjetij na Nizozemskem meni, da korupcija povzroča težave pri poslovanju (povprečje v EU je 37 odstotkov). Poleg tega pa 53 odstotkov ljudi meni, da je dovolj uspešnih sodnih pregonov, ki posameznike odvračajo od koruptivnih praks (povprečje v EU je 36 odstotkov) in 38 odstotkov podjetij meni, da so ljudje in podjetja, ki jih ujamejo pri podkupovanju visokega uradnika, primerno kaznovani (povprečje v EU je 31 odstotkov) . Pravni okvir za boj proti korupciji je večinoma vzpostavljen. Podkupovanje je v kazenskem zakoniku opredeljeno kot kaznivo dejanje . Vsa priporočila skupine GRECO v zvezi z obtožbami so bila izvedena do leta 2010 . Možnost kazenskega pregona poslancev, ministrov in državnih sekretarjev za kazniva dejanja pri opravljanju funkcije je vključena v zakon . Za kršitve zakona, ki jih storijo ministri, poslanci in državni sekretarji, velja poseben postopek v skladu s členom 119 ustave. Zajetih je več kaznivih dejanj, vključno s pasivnim podkupovanjem in zlorabo položaja. V teh primerih se lahko ministrom, poslancem in državnim sekretarjem sodi samo na podlagi odločitve vlade ali parlamenta, sojenje pa poteka na vrhovnem sodišču. Skupina GRECO je leta 2018 priporočila, naj se zagotovi, da ta postopek ne ovira kazenskega sodnega procesa v zvezi s kaznivimi dejanji korupcije . Postopek trenutno pregleduje poseben odbor. Za preiskavo in pregon kaznivih dejanj korupcije je odgovornih več organov. Oddelek državne policije za notranje preiskave preiskuje kazniva dejanja v vladi, tudi kadar je javni uslužbenec ali policist osumljen kaznivega dejanja, kot sta goljufija ali podkupovanje. Deluje pod pristojnostjo urada generalnega državnega tožilca. Oddelek za davčne podatke in preiskave je posebna preiskovalna služba davčne in carinske uprave, odgovorna za preiskovanje finančnega kriminala, vključno s čezmejnim podkupovanjem in podkupovanjem v gospodarstvu. Državno tožilstvo vodi urad generalnega državnega tožilca in je odgovorno za preiskovanje in pregon kazenskih zadev. Urad državnega tožilca se osredotoča na pregon mednarodnih oblik organiziranega kriminala in podkupovanja javnih uslužbencev znotraj države. Urad državnega tožilca za resne goljufije, okoljski kriminal in odvzem premoženja je odgovoren za preiskovanje goljufij in okoljskega kriminala, vključno s preiskovanjem podkupovanja v gospodarstvu in čezmejnega podkupovanja. Organ za zaščito žvižgačev deluje kot centralizirana služba za javni in zasebni sektor in zagotavlja podporo in svetovanje posameznikom, ki želijo prijaviti primer zlorabe na delovnem mestu. Organ je bil ustanovljen leta 2016 in lahko nepravilnosti tudi preiskuje. Njegove storitve so zaupne in brezplačne. V prvih letih delovanja se je organ soočal z nekaterimi izzivi, kot so dolgotrajni in neučinkoviti postopki. Po navedbah je do tega prihajalo predvsem zaradi starih in zapletenih zadev, ki so jih prevzeli na začetku delovanja organa. Leta 2019 je organ za zaščito žvižgačev obravnaval 331 prošenj za svetovanje, od teh pa so 27 primerov ocenili za dejanske primere žvižgaštva, pri katerih je obstajal utemeljen sum zlorabe . V raziskavi Eurobarometer je 57 odstotkov nizozemskih anketirancev navedlo, da ne vedo, kje lahko prijavijo primer korupcije, če ga doživijo sami ali so mu priča, 49 odstotkov pa jih je izpostavilo, da se za prijavo korupcije ne bi odločili zaradi neustrezne zaščite . Zakon o žvižgačih je trenutno v postopku ocenjevanja. Končno poročilo je že bilo predloženo, dodatno raziskovalno poročilo pa naj bi bilo objavljeno septembra. To bi lahko privedlo do revizije mandata organa za zaščito žvižgačev. Več nedavnih pobud je namenjenih izboljšanju institucionalnih zmogljivosti za boj proti korupciji. V letnem poročilu državnega tožilstva za 2019 je navedeno, da je oddelek državne policije za notranje preiskave med uslužbenci v javni upravi izvedel 61 preiskav kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo. Nekatere preiskave so se nanašale na nepooblaščeno širjenje občutljivih informacij in stike z organiziranimi kriminalnimi združbami . V zadnjih letih se je institucionalna zmogljivost za boj proti korupciji okrepila. Vlada je med drugim od leta 2016 povečala sredstva, kar je od leta 2018 prineslo dodatnih 20 milijonov EUR letno za tožilstvo ter oddelek za davčne podatke in preiskave v zvezi s korupcijo in pranjem denarja. Zato je bil septembra 2016 v okviru oddelka za davčne podatke in preiskave oblikovan poseben protikorupcijski center. Poleg tega je bila leta 2017 v okviru urada državnega tožilca za resne goljufije, okoljski kriminal in odvzem premoženja vzpostavljena protikorupcijska skupina za preiskovanje čezmejnega podkupovanja in poslovne korupcije. Zakonodajni akt, ki je bil sprejet novembra 2019, omogoča zbiranje „mehkih podatkov“ v osrednjem registru o podkupovanju javnih uslužbencev. Cilj novega registra je omogočiti shranjevanje policijskih podatkov in njihovo uporabo za daljše obdobje. To bo oddelku državne policije za notranje preiskave omogočilo, da te podatke pozneje uporabi v preiskavi ali začne nove preiskave na podlagi številnih indicev. Za učinkovitejši boj proti korupciji so bila uvedena inovativna orodja, vključno s projektom dobrih praks v zvezi s poročili o sumljivih transakcijah. Protikorupcijski center oddelka za davčne podatke in preiskave je sprejel projektni pristop, ki vključuje preverjanje navzkrižnega ujemanja davčnih, bančnih in računovodskih podatkov in tokov za zaznavanje skupnih sledi in ponavljajočih se operativnih načinov. Primer dobre prakse je skupna analiza dokumentov protikorupcijskega centra in finančne obveščevalne enote, ki omogoča izmenjavo znanja in učinkovitejšo ter širšo analizo nenavadnih transakcij, povezanih s korupcijo. Glavna dodana vrednost projekta poročil o sumljivih transakcijah je povečati ozaveščenost o številnih oblikah, kazalnikih in značilnostih korupcije, s čimer bi se povečalo število prijav in izboljšala njihova kakovost, kar bi posledično povečalo učinkovitost in uspešnost celotne verige poročanja. Za krepitev integritete finančnega sektorja je bilo vzpostavljeno javno-zasebno partnerstvo. Čeprav na splošno prevladuje mnenje, da korupcija ni zelo razširjena, velja finančni sektor za zelo tvegan sektor . Namen partnerstva med organi, pristojnimi za nadzor, kontrolo, pregon in preiskovalne naloge v finančnem sektorju, je izvajanje preventivnih ukrepov za prepoznavanje groženj za integriteto sektorja in boj proti njim. Središče za finančno strokovno znanje ima prav tako ključno vlogo pri širjenju informacij. V letnem načrtu središča za leto 2020 je korupcija označena kot prednostna tema in izpostavljena vzpostavitev posebnega projekta, s katerim želi bankam omogočiti, da bi korupcijo učinkoviteje preprečevale in odkrivale . Integriteta je ključni element okvira, ki ureja javno upravo. Zakon o javni upravi določa kodeks ravnanja za javno upravo in predpisuje pravila za razkritje premoženjskega stanja. Pravila o integriteti javnih uslužbencev so del kodeksa ravnanja za integriteto nacionalne vlade. Poleg tega je v postopku sprejetja nov predlog zakona o spodbujanju integritete članov decentraliziranih, regionalnih ali lokalnih oblasti in kandidatov zanje. Medresorska platforma za upravljanje integritete se posveča medresorski politiki o integriteti, spremljanju in evidentiranju kršitev in razvoju novih instrumentov v javni upravi. Svetovalna skupina za preiskovanje integritete od leta 2015 neodvisno svetuje politično odgovornim uradnikom. Kljub temu pa 50 odstotkov anketirancev v raziskavi Eurobarometer meni, da sta podkupovanje in zloraba pooblastil za osebno korist zelo razširjena med uradniki, ki so odgovorni za oddajanje javnih naročil, 55 odstotkov pa jih meni, da to velja za uradnike, ki izdajajo gradbena dovoljenja. Na lokalni ravni so bila vzpostavljena inovativna orodja za spodbujanje integritete. Urad za integriteto (ki je del mestne uprave v Amsterdamu) spodbuja integriteto na lokalni politični in upravni ravni, pa tudi med ponudniki storitev in podjetji. To je dobra praksa, predvsem zato, ker deležniki navajajo, da bi bilo treba skrbno oceniti morebitna tveganja korupcije v procesu decentralizacije. Čeprav so nove pobude namenjene krepitvi okvirov za zagotavljanje integritete, ki se uporabljajo za poslance, ostajajo pomisleki glede oseb na najvišjih izvršilnih funkcijah. Uvedeni so bili novi ukrepi za integriteto obeh domov parlamenta. Senat je leta 2019 sprejel kodeks ravnanja za svoje člane, ki vsebuje smernice za stike s tretjimi osebami, vključno z lobisti. Poslanska zbornica je v postopku sprejemanja kodeksa ravnanja in uvajanja nadzornega sistema v zvezi z zahtevanimi razkritji . Ugotovljene so bile nekatere pomanjkljivosti integritete v zvezi z osebami na najvišjih izvršilnih funkcijah. To težavo je izpostavila tudi skupina GRECO, ki priporoča, da se določijo ustrezne smernice za primere navzkrižij interesov in zadeve, povezane z integriteto, in da osebe na najvišjih izvršilnih funkcijah po potrebi obveščajo o navzkrižju med zasebnimi interesi in uradnimi funkcijami ter redno javno objavljajo svoje finančne interese . Organi pregona uživajo dobro raven zaupanja na področju boja proti korupciji. 60 odstotkov anketirancev v raziskavi Eurobarometer ima pri obravnavi primerov korupcije največ zaupanja v policijo . Vendar 34 odstotkov anketirancev meni, da sta podkupovanje in zloraba pooblastil za osebno korist močno razširjeni med policijo in carinskimi organi . Študija iz leta 2017 je pokazala, da bi bilo mogoče storiti več za boj proti korupciji in druge kršitve integritete med organi kazenskega pregona . Skupina GRECO je na primer priporočila redno preverjanje in pregledovanje osebja organov kazenskega pregona v celotnem času zaposlitve ter izboljšanje nadzornih ukrepov v zvezi z dostopom in uporabo zaupnih informacij, s čimer bi preprečili nepooblaščen dostop do informacij in njihovo razkritje . Osnutek zakona, ki podaljšuje preverjanje policistov in zunanjih svetovalcev pred in med zaposlitvijo, je v postopku sprejemanja. Pravila za preprečevanje pojava vrtljivih vrat vključujejo prepoved lobiranja nekdanjih visokih uradnikov. Nekdanji ministri in državni sekretarji dve leti po preteku mandata ne smejo na noben način sodelovati z zaposlenimi v svojem nekdanjem ministrstvu kot lobisti v imenu podjetja, delno javne organizacije ali lobistične organizacije. Prav tako z ministrstvom ne smejo sodelovati kot posredniki ali agenti v poslovnih stikih. Vendar pa deležniki izpostavljajo, da ni splošnih pravil za stike z lobisti ali omejitev po končani zaposlitvi, ko zaposlitev v zasebnem sektorju iščejo osebe na najvišjih izvršilnih funkcijah. To je poudarila tudi skupina GRECO . Omejitev na področju financiranja političnih strank je zgolj peščica in ne veljajo za lokalne stranke ali lokalne odbore nacionalnih strank. Pri tem se postavlja vprašanje o potrebi po evidentiranju in nadzorovanju donacij. Trenutno poteka razprava o financiranju političnih strank, poteka pa tudi revizija zakona o financiranju političnih strank . Namen sprememb je na primer izboljšati preglednost donacij strankam in prepovedati donacije z izvorom zunaj Evropskega gospodarskega prostora. Praga za razkritje donacij iz Evropskega gospodarskega predvidoma ne bo. Prag za nizozemske prispevke, ki jih je treba prijaviti, naj bi ostal 4 500 EUR. Revizija zakona ne vključuje pravil o financiranju lokalnih in regionalnih enot političnih strank. Nekatera od teh vprašanj so bila navedena tudi v poročilih skupine GRECO o preglednosti financiranja strank . V zvezi s tem se pripravlja nov zakon o političnih strankah. Predlog zakona naj bi predvidoma vključeval pravila o preglednosti financiranja lokalnih strank ali lokalnih odborov nacionalnih strank. 50 odstotkov nizozemskih anketirancev je v raziskavi Eurobarometer izrazilo mnenje, da ni dovolj preglednosti in nadzora nad financiranjem političnih strank, in 43 odstotkov jih meni, da sta podkupovanje in zloraba moči za osebno korist močno razširjena med političnimi strankami . III.Pluralnost medijev Pravni okvir za pluralnost medijev temelji na sklopu ustavnih in zakonodajnih zaščitnih ukrepov. Pravica do informacij je določena v ustavi, zakon o dostopu do informacij javnega značaja pa ureja pravico javnosti do dostopa administrativnih dokumentov javnih organov. Neodvisen regulativni organ za avdiovizualne medije zagotavlja preglednost lastništva medijev. Organi si prizadevajo za izboljšanje zaščite novinarjev pred nasiljem in agresijo, zlasti prek posebne usmerjevalne skupine . Regulativni organ za avdiovizualne medijske storitve Commissariaat voor de Media (v nadaljnjem besedilu: organ za medije) je neodvisen upravni organ, ki je bil ustanovljen leta 2008 na podlagi zakona o medijih kot javni subjekt s pravno osebnostjo. Organ je z zakonom obvezan k objavi svojih odločitev in velja za preglednega . Njegova neodvisnost je bila po ocenah orodja Media Pluralism Monitor za leti 2018 in 2019 izpostavljena zelo majhnemu tveganju . V skladu z okvirnim zakonom za neodvisnost upravnih organov mora minister za izobraževanje, kulturo in znanost imenovati vodjo in člane kolegija regulativnega organa za medije. Osnutek zakonodaje, ki je trenutno v obravnavi v parlamentu, predlaga revizijo postopka imenovanja: minister bi imenoval vodjo in člane kolegija na osnovi soglasnega mnenja neodvisnega odbora za imenovanje, ki bi ga sestavil regulativni organ za medije. Minister bi lahko od predloga odstopal samo v primeru, če pravila postopka niso bila upoštevana ali če bi bilo imenovanje v nasprotju z zakonom. Začasna odstavitev ali razrešitev se lahko izvedeta samo zaradi neprimernosti za položaj, nesposobnosti ali drugih prepričljivih razlogov, povezanih z zadevno osebo. Okrepitev jamstev za neodvisnost dodatno prispeva k zmanjšanju tveganja za pluralnost medijev . Poleg tega ima svet za novinarstvo, ki je samoregulativni mehanizem, pravico izdajati mnenja o pritožbah glede novinarskih praks. Svet sestavlja enako število novinarjev in drugih članov, ki so predvsem pravni strokovnjaki, in deluje neodvisno. Ker ni posebnih pravnih predpisov za medijsko področje, ki bi zagotavljali javno razkritje podrobnosti o njihovem lastništvu, so podatki o lastništvu medijev javnosti dostopni prek orodja za spremljanje medijev, ki ga objavlja organ za medije. V okviru orodja za spremljanje medijskega pluralizma je bila preglednost lastništva medijev na Nizozemskem ocenjena kot izpostavljena srednjemu tveganju, ker za področje medijev ni posebnih pravnih predpisov, ki bi zahtevali javno razkritje podrobnosti o lastništvu. V praksi so podatki o lastništvu medijev javno dostopni prek orodja za spremljanje medijev, ki ga vsako leto objavlja organ za medije . Poleg tega lahko javnost s plačilom manjše pristojbine dostopa do dokumentacije gospodarske zbornice za pridobitev ustreznih informacij . Kot so navedli deležniki , je preglednost še toliko pomembnejša, ker je lastništvo medijev zelo skoncentrirano, predvsem v tiskanih medijih. Organ za medije spremlja vpliv, ki ga imata dogajanje na finančnih in gospodarskih trgih in konsolidacija lastništva na pluralnost medijev in neodvisno zagotavljanje informacij na Nizozemskem. Vlada prispeva k spodbujanju neodvisnega novinarstva. Podpora je zagotovljena prek sklada za novinarstvo, s katerim upravlja ministrstvo za izobraževanje, kulturo in znanost, ki je odgovorno za medijsko politiko, in prek sklada za poglobljeno novinarstvo . Pravica do dostopa do informacij je zakonsko urejena. Pravica javnosti do dostopa do administrativnih dokumentov javnih organov je določena z zakonom o dostopu do informacij javnega značaja. Absolutni razlogi za zavrnitev dostopa do dokumentov, navedenih v zakonu, vzbujajo dvome o njihovi skladnosti z načeloma sorazmernosti in nujnosti . Nekateri deležniki poročajo, da so zahteve za dostop do informacij, podane javnim organom, hitro izpolnjene in da ni posebnih težav. Vendar so predstavniki novinarjev kritični glede časa, ki ga javni organi potrebujejo, da odgovorijo na zahteve po informacijah. Nekateri javni organi izvajajo dejavno politiko preglednosti in proaktivno obveščajo o svojih dejavnostih.

Vzpostavljen je obsežen okvir za zaščito novinarjev. V skladu z orodjem Media Pluralism Monitor se obstoječe kazenske in civilne omejitve, kot so odgovornost za obrekovanje, ne zlorabljajo in ne ovirajo zelo živahnega javnega izražanja mnenj. Bogokletstvo se od leta 2014 ne obravnava več kot kaznivo dejanje, razžalitev kralja (lèse-majesté) pa od leta 2019. Deležniki poročajo, da so zaposleni v medijih, med drugim novinarji, fotografi in karikaturisti, občasno tarča groženj na spletu in zunaj njega. Julija 2018 je usmerjevalna skupina za agresijo in nasilje nad novinarji, ki so jo sestavljali državno tožilstvo, policija, združenje odgovornih urednikov in združenje novinarjev, sklenila sporazum o izboljšanju položaja novinarjev pred nasiljem in napadi . Na osnovi tega je nastal protokol „PersVeilig“, namenjen zmanjšanju groženj, nasilja in agresije proti novinarjem. Čeprav protokol „PersVeilig“ ni neposreden odgovor na priporočilo Sveta Evrope o zaščiti novinarstva in varnosti novinarjev in drugih medijskih akterjev, je vseeno skladen z njegovimi smernicami in ga strokovnjaki za medije označujejo kot dobro prakso. Deležniki poročajo o dobrih izkušnjah z novim orodjem in so pozdravili novi zakon o zaščiti virov, ki je v veljavi dve leti. Ostaja še nekaj pomislekov glede spremenjenega zakona o nacionalnih varnostnih službah (W.I.V), ki je bil sprejet julija 2017, poznan pod imenom „zakon vlečne mreže“. Ta zakon nacionalnim varnostnim službam dovoljuje masovno zbiranje spletnih in telefonskih podatkov državljanov in državljank za potrebe preiskav . Združenje novinarjev je izrazilo bojazen, da bi to lahko ogrozilo zaščito novinarskih virov . Leta 2019 je platforma Sveta Evrope spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev (glej Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists) za Nizozemsko objavila dve opozorili v zvezi s televizijskim poročevalcem, ki je bil za kratek čas pridržan, ker med sojenjem umora ni želel razkriti svojega vira, in nove zakonodaje, v skladu s katero morajo državljani in državljanke, ki potujejo na območja pod nadzorom terorističnih skupin, ministrstvo za pravosodje zaprositi za dovoljenje . Podobna opozorila so bila objavljena v okviru platforme Mapping Media Freedom . IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Nizozemska ima dvodomni parlamentarni sistem, ki zagotavlja predhodno ustavno presojo osnutka zakonodaje. Parlament sestavljata senat in poslanska zbornica . Zakonodajne predloge lahko pripravijo vlada ali poslanci poslanske zbornice. Državni svet daje svetovalna mnenja o osnutkih zakonodaje. Neodvisni organi in civilna družba imajo pomembno vlogo v sistemu zavor in ravnovesij. Izvajanje ocen učinka in posvetovanje z deležniki sta uveljavljeni praksi pri sprejemanju zakonodaje. Zakonodajni predlog lahko podajo vlada ali poslanci poslanske zbornice, nato pa ga prejme posvetovalni organ državnega sveta za oblikovanje mnenja . Predlog nato potrdi poslanska zbornica in nato še senat , nazadnje pa ga podpišeta kralj in pristojni minister. Preden so zakonodajni predlogi predloženi parlamentu, so analizirani v okviru ocenjevanja učinka . Pri pripravi zakonodaje je velja vladno načelo, da se osnutki predlogov predložijo v javno posvetovanje na spletu, ki traja najmanj štiri tedne . Kratek povzetek prejetih pripomb in načini, kako so bile upoštevane, so nato objavljeni na spletu . Poudariti je treba, da se o novih zakonih glede delovanja pravosodja posvetuje s sodnim svetom. Mnenja sveta so sprejeta po posvetu s sodišči. Tudi stalni svetovalni sveti, kot je svet za javno upravo, so del sistema zavor in ravnovesij, in sicer zagotavljajo neodvisna mnenja na lastno pobudo ali na zahtevo vlade ali parlamenta. Osnutek zakona za zagotavljanje posebne pravne podlage za ukrepe proti pandemiji COVID-19. Julija 2020 je vlada parlamentu predložila predlog za začasni zakon o ukrepih zaradi pandemije COVID-19. Cilj zakona je zagotoviti trdno pravno podlago za ukrepe, ki so namenjeni boju proti pandemiji COVID-19, ki so bili do zdaj pogosto sprejeti z izrednimi odloki . Z zakonom dobijo parlament in predstavniški organi na lokalni ravni tudi večja pooblastila za nadzor nad takimi ukrepi. Maja 2020 je državni svet v svetovalnem mnenju navedel, da dlje kot trajajo krizne razmere, močnejša je potreba po trdni pravni podlagi . Zakon bo predvidoma začel veljati jeseni 2020. Spoštovanje temeljnih in ustavnih pravic je zagotovljeno na več načinov. K zakonodajnim predlogom je priložena pojasnjevalna opomba o ustavnosti, glede tega pa obstajajo tudi priročniki za javne uslužbence. Državni svet v svojih mnenjih nadzira tudi ustavnost osnutkov zakonodaje. Ustavnost zakonodajnih osnutkov nato postane predmet razprav v parlamentu, zlasti obsežnih razprav v senatu. Če centralizirano ustavno sodišče ni na voljo, lahko splošna sodišča izvedejo decentralizirano obliko „ustavnega“ pregleda. Čeprav akti parlamenta morda niso ustavno pregledani, jih je mogoče pregledati glede na neposredno veljavne pogodbe . V praksi to pomeni, da je vse zakone mogoče pregledati med drugim tudi v primerjavi z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Neodvisni organi imajo pomembno vlogo pri varovanju temeljnih pravic. Med neodvisnimi organi na Nizozemskem sta College voor de Rechten van de Mens (inštitut za človekove pravice), katerega cilj je varstvo človekovih pravic in ozaveščanje o standardih človekovih pravic in njihovega spoštovanja, ter nacionalni varuh človekovih pravic. Inštitut za človekove pravice je tudi neodvisen organ za enakost spolov, ki je pristojen za spremljanje in spodbujanje enakega obravnavanja. Organizacija Global Alliance of National Human Rights Institutions (GANHRI) mu je podelila status „A“ v skladu s pariškimi načeli OZN. Med drugim je organizacija GANHRI spodbudila Inštitut za človekove pravice, naj se zavzame za formalizacijo jasnega, preglednega in participativnega izbirnega postopka in postopka imenovanja. Nacionalni varuh človekovih pravic je neodvisen in ustavno določen urad, ki je pristojen za izdajanje nezavezujočih sodb o konkretnih ukrepih državnih organov. Varuh človekovih pravic lahko tudi preiskuje pritožbe državljanov in državljank in poroča o svojih ugotovitvah ter po potrebi izdaja priporočila. Vlada se drži načela, da vzpostavlja dialog s civilno družbo in državljanom in državljankam omogoča dostop do informacij. Nizozemska velja za odprto civilno družbo . Vlada je leta 2019 uvedla politiko o okviru za organizacije civilne družbe, s katero je vpeljala partnerstva (npr. Power of Voices in Women, Peace and Security) v okviru ciljev trajnostnega razvoja. Parlamentu je bil predložen osnutek zakonodaje, katerega namen je povečanje dostopnosti do upravnih odločitev, ki jih sprejemajo različni organi, prek enotnega vstopnega mesta na portalu. Na portalu se lahko omogočijo tudi prilagojena obvestila o zakonodaji ali upravnih odločitvah, ki se dotikajo okolja posameznih državljanov in državljank. V politiki in družbi je veliko pozornosti namenjene temam pravne države. Senat organizira redne politične razprave o stanju pravne države , ki dajejo senatorjem priložnost za razpravo z ministri in za uvedbo predlogov o vprašanjih, povezanih s pravno državo . Marca 2020 so senatorji na primer vložili osem novih predlogov, ki so med drugim povezani z neodvisnim upravljanjem virov za sodstvo. To prakso senata so uvedli tudi v poslanski zbornici. Januarja 2020 je odbor za pravosodje in varnost organiziral konferenco, na kateri so predstavniki sodstva, odvetniki in politiki razpravljali o pravni državi v 21. stoletju. Te pobude vzpostavljajo forum za razpravo o temah, povezanih s pravno državo, in za ozaveščanje o teh temah. Poleg tega je bil umor odvetnika v odmevnem kazenskem postopku septembra 2019 obravnavan kot napad na pravno državo, zaradi česar je vlada sprejela dodatne ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu in namenila dodatna sredstva za zaščito lokalnih politikov, sodnikov, tožilcev, policistov, odvetnikov in novinarjev . Obenem pa je več odmevnih sodb sprožilo politično razpravo o vlogi sodstva v razmerju do drugih vej oblasti . Ti dogodki so prispevali k razmisleku in oblikovanju pobud, ki spodbujajo kulturo pravne države. V nedavnih poročilih sveta za javno upravo in državnega sveta je bilo poudarjeno, da je vprašanje pravne države v zadnjih letih postalo del razprav. Svet za javno upravo vladi priporoča, naj razvije politični načrt za pravno državo, ki bo spodbujal kulturo pravne države . Državni svet je sporočil, da namerava organizirati pogovore o pravni državi, ki bi olajšali izmenjavo mnenj med predstavniki različnih državnih institucij, ki so pomembne za pravno državo. Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu.* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na spletni strani Komisije. Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020. CIVICUS Monitor, Tracking civic space: the Netherlands. https://monitor.civicus.org/country/netherlands/ . Consultative Council of European Judges (2016), CCJE Opinion No. 19: The role of court presidents. Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – the Netherlands. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/all-alerts?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_col_id=column-4&p_p_col_count=1&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_keywords=&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedStringFilters=year.2019&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedCategories=11709554 . Council of Europe: Committee of Ministers (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to Member States on the role of public prosecution in the criminal justice system. Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors.

Council of Europe: Committee of Ministers (2018), Recommendation CM/Rec(2018)1 of the Committee of Ministers to member States on media pluralism and transparency of media ownership. Directorate-General for Communication (2016–2020), Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public. Directorate-General for Communication (2019), Flash Eurobarometer 482: businesses’ attitudes towards corruption in the EU. Directorate-General for Communication (2020), Special Eurobarometer 502: corruption. Državna komisija o parlamentarnem sistemu (2018), Demokracija in pravna država v ravnotežju – končno poročilo Državne komisije o parlamentarnem sistemu na Nizozemskem. Državni svet (2019), letno poročilo 2019. Državni svet, sodba z dne 29. maja 2019, Delovni načrt za dušik, ECLI:NL:RVS:2019:1604. Državni svet, Svetovalno mnenje W04.20.0139/I/Vo z dne 25. maja 2020. Dutch Government, Funds for the media. https://www.government.nl/topics/the-media-and-broadcasting/funds-for-the-media . Dutch Government, Safeguarding press freedom. https://www.government.nl/topics/the-media-and-broadcasting/safeguarding-press-freedom . European Audiovisual Observatory (2019), IRIS Special 2019-1: The independence of media regulatory authorities in Europe. https://rm.coe.int/the-independence-of-media-regulatory-authorities-in-europe/168097e504 . European Centre for Press & Media Freedom, Mapping media freedom: The Netherlands. https://mappingmediafreedom.org/country-profiles/netherlands/ . European Network of Councils for the Judiciary (2013–2014), Development of minimum judicial standards IV: allocation of cases. Evropska komisija (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Evropska komisija (2020), Poročilo o izvajanju Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami. Evropska komisija, Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni, v kolikšni meri so države članice sprejele potrebne ukrepe za uskladitev z Okvirnim sklepom Sveta 2003/568/PNZ z dne 22. julija 2003 o boju proti korupciji v zasebnem sektorju, COM(2019) 355 final. GRECO (2008), Third Evaluation Round – evaluation report on the Netherlands on Incriminations (ETS 173 in 191, GPC 2). GRECO (2008), Third evaluation round – evaluation report on the Netherlands on transparency of party funding. GRECO (2010), Third evaluation round – compliance report on the Netherlands: Incriminations (ETS 173 in 191, GPC 2), Transparency of Party Funding. GRECO (2012), Fourth evaluation round – evaluation report on the Netherlands on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors.

GRECO (2012), Third evaluation round – second compliance report on the Netherlands transparency of party funding. GRECO (2015), Fourth evaluation round – compliance report on the Netherlands on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2018), Fifth evaluation round – evaluation report on the Netherlands on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. Minister za pravno varstvo Sander Dekker (17. september 2019), pismo poslanski zbornici o načinih oblikovanja učinkovitega pravosodnega sistema. Minister za pravno varstvo Sander Dekker (2020), odgovor na vprašanje poslanca poslanske zbornice Groothuizena o algoritmični analizi sodb. Minister za pravosodje in varnost Ferdinand Grapperhaus (2020), odgovor na vprašanje poslanca Groothuizena o poročilu, da ministrstvo za pravosodje podjetjem ne pomaga v korupcijskih zadevah. Minister za pravosodje in varnost Ferdinand Grapperhaus in minister za pravno varstvo Stander Dekker (2020), odgovor na vprašanje poslancev poslanske zbornice Buitenweg in Van den Berge o kazenskem pravosodju v času pandemije COVID-19. Minister za pravosodje in varnost Ferdinand Grapperhaus in minister za pravno varstvo Stander Dekker (2020), pismo poslanski zbornici o obrisih pristopa za odpravljanje zaostankov v kazenskem pravosodju. Ministrstvo za pravosodje in varnost, Glavni okvir za ocenjevanja politike in predpisov. https://www.kcwj.nl/kennisbank/integraal-afwegingskader-voor-beleid-en-regelgeving . Nacionalni varuh človekovih pravic (2020), Ustrezna zagotovitev informacij je osnova za dostop do pravnega varstva – ozka grla pri zagotavljanju informacij o kaznih in odločbah o zavrnitvi. Nizozemska odvetniška zbornica, Nizozemsko pravosodno združenje, Nizozemska organizacija za socialno delo, Federacija za zavetišča, Združenje RIBW (2019), Skupaj za pravno državo! https://www.advocatenorde.nl/nieuws/gezamenlijke-verklaring-nova-nvvr-en-swn-sta-op-voor-de-rechtsstaat . Nizozemska vlada (2020), nizozemski prispevek za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Nizozemska vlada, Ukrepi proti subverzivni kriminaliteti. https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/ondermijning/maatregelen-tegen-ondermijnende-criminaliteit . Nizozemski odbor pravnikov za človekove pravice (2020), Pismo o pomislekih glede koronskih ukrepov v kazenskem pravosodju. https://njcm.nl/wp-content/uploads/2020/05/NJCM-brief-aan-minister-Grapperhaus-gewijzigde-aanhef.pdf . Nizozemski organ za medije, Orodje za spremljanje medijev: Koncentracija medijev. https://www.mediamonitor.nl/mediabedrijven/ . OECD (2015), The Netherlands: follow-up to the phase 3 report & recommendations. Organ za zaščito žvižgačev (2019), Letno poročilo organa za zaščito žvižgačev za leto 2019. Poslanca poslanske zbornice Maarten Groothuizen in Michiel van Nispen (2019), Predlog o morebitnih pomanjkljivostih zakonodaje na področju organizacije sodstva. Predsednik sodnega sveta (2018), pismo ministru za pravno varstvo o preostalem delu za digitalizacijo pravosodja. Press Freedom Associations (2019), Dutch Senate: make a clear exemption for journalists. https://www.freepressunlimited.org/en/news/dutch-senate-make-a-clear-exemption-for-journalists .

Professor Tarlach McGonagle (2018), Agreement of the steering group on aggression and violence against journalists. https://www.ivir.nl/publicaties/download/Agreement-of-the-Steering-Group-on-Aggression-and-violence-against-journalists-EN-translation.pdf . Sodišče Evropske unije, sodba z dne 27. maja 2019 v združenih zadevah OG, C-508/18 in PI, C-82/19 PPU. Sodišče Evropske unije, sodba z dne 9. julija 2020, Land Hessen, C-272/19. Sodišče Evropske unije, sodbe z dne 19. novembra 2019 v združenih zadevah C‑585/18, C‑624/18 in C‑625/18. Sodišče Evropske unije, zadeva v postopku C-510/19, Openbaar Ministerie (Faux en écritures). Središče za finančno strokovno znanje (2019), Letni načrt središča za finančno strokovno znanje 2020. Svet Evropske unije (2002), Okvirni sklep sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami. Svet za javno upravo (2020), Močnejša pravna država – povezovanje in varstvo v pluralistični družbi. Tax Justice Network (2020), 2020 Financial Secrecy Index. UN Human Rights Committee (2019), International covenant on civil and political rights: concluding observations on the fifth periodic report of the Netherlands. Uradni list Kraljevine Nizozemske (2019), Odlok z dne 28. novembra 2019 o spremembi Odloka o policijskih podatkih v zvezi s tematsko obdelavo za boj proti podkupovanju uradnikov in o spremembi Odloka o policijskih podatkih za posebne preiskovalne sile v zvezi s tematsko obdelavo za boj proti trgovini z ljudmi. Usmerjevalna skupina za čas za izdajo sodne odločbe (2019), Krajšanje časa za izdajo sodne odločbe! – končno poročilo projekta za krajšanje časa za izdajo sodne odločbe. Virtualni obisk Nizozemske v okviru priprave Poročila o stanju pravne države za leto 2020. Vrhovno sodišče Nizozemske, sodba z dne 13. septembra 2019, Urgenda, ECLI:NL:HR:2019:2007. World Economic Forum (2013–2015), The global competitiveness report. Priloga II: Obisk Nizozemske Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale maja in junija 2020: ·Akademski strokovnjak ·Svet za javno upravo ·Sodni svet

·Nizozemsko pravosodno združenje ·Nizozemska odvetniška zbornica ·Nizozemski organ za medije ·Organ za zaščito žvižgačev ·Inštitut za finančni kriminal ·Ministrstvo za zunanje zadeve ·Ministrstvo za pravosodje in varnost ·Ministrstvo za notranje zadeve in odnose kraljevine ·Nizozemsko združenje novinarjev * Komisija se je na več horizontalnih srečanjih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe (Zveza za državljanske svoboščine v Evropi) ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches (Konferenca evropskih Cerkva) ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom (Evropsko središče za svobodo tiska in medijev) ·European Civic Forum (Evropski forum civilne družbe) ·Free Press Unlimited