P7_TA(2013)0539

Posebni pogoji za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku, določbe o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2347/2002 (COM(2012)0371 – C7-0196/2012 – 2012/0179(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 468/48)

Evropski parlament,

ob upoštevanju Kodeksa ravnanja za odgovorno ribištvo in Kodeks Evropske komisije za trajnostne in odgovorne ribiške prakse,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0395/2013),

(1) UL C 133, 9.5.2013, str. 41.

P7_TC1-COD(2012)0179

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. decembra 2013 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. …/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi posebnih pogojev za ribolov globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in določb o ribolovu v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 (3) je treba sprejeti ukrepe Skupnosti za urejanje dostopa do voda in virov ter trajnostno izvajanje ribolovnih dejavnosti, ki so potrebni za preudarno in odgovorno trajnostno izkoriščanje virov. V skladu s členom 2 navedene uredbe je treba pri sprejemanju ukrepov za zmanjšanje vpliva ribolovnih dejavnosti na morske ekosisteme uporabiti ekosistemski in previdnostni pristop.

(1a) Zahteve varstva okolja je treba na podlagi člena 11 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, vključno z ohranitvijo globokomorskega ribolova, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. [Sprememba 1]

(2) Unija je zavezana k izvajanju resolucij, ki jih je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, zlasti resolucij 61/105 in 64/72, v katerih so države in regionalne organizacije za upravljanje ribištva pozvane, naj zagotovijo varstvo občutljivih globokomorskih ekosistemov pred uničujočim vplivom orodij za pridneni ribolov in trajnostno izkoriščanje globokomorskih staležev rib. Priporočila z ukrepi, ki jih je pripravila in sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) za zaščito občutljivih globokomorskih ekosistemov pred škodljivimi vplivi orodij za pridneni ribolov v skladu z odstavkom 83(a) resolucije 61/105 in odstavkoma 119(a) in 120 resolucije 64/72, bi bilo treba uradno in v celoti vključiti v zakonodajo Unije. [Sprememba 2]

(2a) Poleg tega bi morala Unija prevzeti vodilno vlogo pri vzpostavljanju in izvajanju ukrepov dobrega upravljanja za trajnostno upravljanje globokomorskega ribolova v okviru mednarodnih forumov v skladu z resolucijami, ki sta jih sprejeli Generalna skupščina Organizacije združenih narodov in FAO ter ki se odraža v tej uredbi. [Sprememba 3]

(3) Komisija je ocenila Uredbo Sveta (ES) št. 2347/2002 (4). Komisija je zlasti ugotovila, da je bilo zadevno ladjevje preštevilčno, da so bile smernice v zvezi z nadzorom v določenih pristaniščih in programi vzorčenja pomanjkljive ter da je bila kakovost poročanja držav članic o ravneh napora preveč spremenljiva.

(3a) Zmogljivost plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov je od leta 2002 omejena na skupno zmogljivost vseh plovil, ki so ulovila več kot 10 ton katere koli mešanice globokomorskih vrst kadar koli v letih 1998, 1999 ali 2000. Komisija je v svoji oceni ugotovila, da ta omejitev zmogljivosti ni imela znatnega pozitivnega učinka. Glede na pretekle izkušnje in pomanjkanje točnih podatkov pri mnogih vrstah globokomorskega ribolova je neustrezno upravljati ta ribolov samo z omejevanjem ribolovnega napora. [Sprememba 4]

(4) Da se ohranijo potrebna zmanjšanja ribolovne zmogljivosti, ki so že dosežena pri globokomorskem ribolovu, je treba zagotoviti, da je za ribolov globokomorskih vrst potrebno dovoljenje za ribolov, ki omejuje zmogljivost plovil, upravičenih do iztovarjanja globokomorskih vrst. Da se bodo ukrepi upravljanja uporabljali zlasti za del ladjevja, ki je najpomembnejši za globokomorski ribolov, je treba dovoljenja za ribolov izdajati glede na ciljni ulov ali prilov. Obveznost iztovarjanja celotnega ulova, ki jo določa Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. …/2013 (5) , je treba upoštevati tako, da plovilom, ki ulovijo majhno količino globokomorskih vrst in ki trenutno ne potrebujejo dovoljenja za globokomorski ribolov, ne bo odvzeta možnost, da nadaljujejo tradicionalne ribolovne dejavnosti. [Sprememba 5]

(5) Imetniki dovoljenja za ribolov, na podlagi katerega lahko lovijo globokomorske vrste, morajo sodelovati pri znanstvenoraziskovalnih dejavnostih, ki omogočajo izboljšanje ocene globokomorskih staležev in raziskovanje globokomorskih ekosistemov. [Sprememba 6]

(6) Pri lovljenju drugih vrst na območjih kontinentalne strmine, na katerih je dovoljen tudi globokomorski ribolov, morajo imeti lastniki plovil dovoljenje za ribolov, ki omogoča prilov globokomorskih vrst.

(7) Med različnimi orodji, ki se uporabljajo, je tveganje za občutljive morske ekosisteme največje pri globokomorskem ribolovu s pridnenimi vlečnimi mrežami, za katerega so sporočene najvišje ravni neželenega ulova globokomorskih vrst. Zato je treba uporabo pridnenih vlečnih mrež pri lovljenju globokomorskih vrst trajno prepovedati. [Sprememba 7]

(8) Uporabo pridnenih zabodnih mrež pri globokomorskem ribolovu trenutno omejuje Uredba Sveta (ES) št. 1288/2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011 (6) . Glede na visoke ravni neželenega ulova pri netrajnostni uporabi tega orodja v globokih vodah ter ekološki vpliv izgubljenega in zapuščenega orodja je treba pri lovljenju globokomorskih vrst trajno prepovedati tudi uporabo tega orodja. [Sprememba 8]

(9) Da se ribičem zagotovi Ribiči potrebujejo dovolj časa za prilagoditev na nove zahteve, morajo trenutna dovoljenja za ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami ali pridnenimi zabodnimi mrežami kljub temu pa morajo veljati še določeno obdobje , da bi zmanjšali negativne posledice za ladjevje, ki izvaja to ribolovno dejavnost . [Sprememba 9]

(10) Poleg tega morajo biti plovila, ki morajo za nadaljnje izvajanje ribolova želijo zamenjati orodje, upravičena do prejema finančne pomoči Evropskega sklada za ribištvo, če se z novim orodjem zmanjša vpliv ribolova na nekomercialne vrste in nacionalni operativni programi omogočajo prispevke k takšnim ukrepom. [Sprememba 10]

(11) Plovila, ki lovijo globokomorske vrste z drugimi pridnenimi orodji, obsega ribolovne dejavnosti v skladu z dovoljenjem za ribolov znotraj voda Unije ne smejo razširiti, razen če je mogoče oceniti na podlagi ocene v skladu s smernicami Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za upravljanje globokomorskega ribolova na odprtem morju iz leta 2008 (FAO smernice iz leta 2008) dokazano , da razširitev ne predstavlja pomembnega tveganja negativnega vpliva na občutljive morske ekosisteme. [Sprememba 11]

(12) Na podlagi znanstvenega mnenja v zvezi z nekaterimi staleži rib v globokem morju so ti staleži posebno občutljivi za izkoriščanje,. zato je treba Treba bi bilo sprejeti previdnostni ukrep omejitve ali zmanjšanja ribolova teh staležev in si prizadevati za doseganje ravni nad tistimi, ki omogočajo največji trajnostni donos . Ribolovne možnosti za globokomorske staleže ne smejo presegati ravni, ki v skladu z znanstvenim mnenjem veljajo za previdnostne. Kadar mnenje zaradi pomanjkanja ustreznih informacij o staležih ali vrstah ni na voljo, se ribolovne možnosti ne smejo dodeliti. Treba bi bilo omeniti, da se je več staležev globokomorskih vrst z velikim komercialnim pomenom, kot so staleži okroglonosega repaka (Coryphaenoides rupestris), modrega lenga (Molva dypterigia) in črnega morskega meča (Aphanopus carbo), glede na ICES v zadnjih treh letih ustalilo. [Sprememba 12]

(13) V znanstvenem mnenju je navedeno tudi, da so omejitve ribolovnega napora ustrezen instrument za določanje ribolovnih možnosti za globokomorski ribolov. Ker so orodja in ribolovni vzorci pri globokomorskem ribolovu zelo različni ter je treba oblikovati spremljevalne ukrepe, ki na individualni ravni obravnavajo negativne okoljske vidike ribolova, bi morale omejitve ribolovnega napora nadomestiti omejitve ulova le, kadar je mogoče zagotoviti, da so prilagojene posameznim vrstam ribolova. Glede na pomanjkanje točnih podatkov pri večini vrst globokomorskega ribolova in njihovo večinoma mešano naravo je treba izvajati dopolnilne ukrepe upravljanja. Kjer je primerno, bi bilo treba omejitve ulova združiti z omejitvami napora. Tako za ulov kot za napor bi bilo treba določiti ravni, ki zmanjšajo in preprečijo učinke na neciljne vrste in občutljive morske ekosisteme. [Sprememba 13]

(14) Da se zagotovi prilagojeno upravljanje posameznih vrst ribolova, morajo biti zadevne države članice pooblaščene za sprejetje spremljevalnih ohranitvenih ukrepov in letno oceno skladnosti ravni napora z znanstvenim mnenjem o trajnostnem izkoriščanju. Regionalno prilagojene omejitve napora morajo nadomestiti tudi obstoječe omejitve ribolovnega napora na globalni ravni, ki so dogovorjene v okviru NEAFC.

(15) Ker je biološke informacije najbolje zbirati na podlagi usklajenih standardov zbiranja podatkov, je treba zbiranje podatkov o dejavnosti globokomorskega ribolova vključiti v splošen okvir za zbiranje znanstvenih podatkov, pri čemer je treba zagotoviti predložitev dodatnih informacij, potrebnih za razumevanje dinamike ribiškega sektorja. Zaradi poenostavitve je treba poročanje o naporu po vrstah prenehati izvajati in ga nadomestiti z analizo periodičnih zahtev po znanstvenih podatkih, naslovljenih na države članice, ki vsebujejo posebno poglavje o dejavnostih globokomorskega ribolova. Države članice bi morale zagotoviti skladnost z zahtevami za zbiranje podatkov in poročanje, zlasti z zahtevami v zvezi z zaščito občutljivih morskih ekosistemov. [Sprememba 14]

(15a) Pri globokomorskem ribolovu je ujeto veliko število vrst, tudi občutljive vrste globokomorskih morskih psov. Zagotoviti je treba, da obveznost glede iztovarjanja celotnega ulova pri globokomorskem ribolovu zajema vrste, za katere ne veljajo omejitve ulova, in da se za tovrstni ribolov ne uporabljajo določbe de minimis. Obveznost iztovarjanja, ki bi se izvajala v celoti, bi lahko znatno prispevala k zmanjševanju vrzeli v podatkih o tej vrsti ribolova in boljšemu razumevanju vpliva te vrste ribolova na raznolike ujete vrste. [Sprememba 15]

(16) Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 (7) določa zahteve glede nadzora in izvrševanja v zvezi z večletnimi načrti. Globokomorskim vrstam, ki so že po naravi občutljive na ribolov, je treba nameniti enako pozornost, kar zadeva nadzor, kot drugim vrstam, ki jih je treba ohraniti in za katere je bil sprejet večletni načrt upravljanja.

(17) Imetnikom dovoljenja za ribolov, na podlagi katerega lahko lovijo globokomorske vrste, je treba dovoljenje za ribolov globokomorskih vrst odvzeti, če ne upoštevajo ustreznih ohranitvenih ukrepov.

(18) Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika je bila odobrena s Sklepom Sveta 81/608/EGS (8) in je začela veljati 17. marca 1982. Navedena konvencija zagotavlja ustrezen okvir za večstransko sodelovanje za učinkovito ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov v mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika. Ukrepi upravljanja, ki jih je sprejela NEAFC, zajemajo tehnične ukrepe za ohranjanje in upravljanje vrst, ki se urejajo v okviru NEAFC, ter za zaščito občutljivih morskih habitatov, vključno s previdnostnimi ukrepi.

(19) Komisija mora biti v skladu s členom 290 PDEU pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov za določitev ukrepov, ki spremljajo omejitve letnega napora, če države članice teh ukrepov ne sprejmejo ali če ukrepi, ki jih sprejmejo, veljajo za neskladne s cilji te uredbe ali nezadostne za dosego ciljev, navedenih v tej uredbi.

(20) Komisija mora biti pooblaščena, da lahko v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte, ki bi bili lahko potrebni za spremembo ali dopolnitev nebistvenih elementov te uredbe, če države članice ne sprejmejo spremljevalnih ukrepov ali sprejmejo nezadostne spremljevalne ukrepe glede letnih omejitev ribolovnega napora, kadar te nadomeščajo omejitve ulova.

(21) Zato je treba oblikovati nova pravila za urejanje ribolova globokomorskih staležev v severovzhodnem Atlantiku in razveljaviti Uredbo (ES) št. 2347/2002.

(22) Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Cilji

Cilji te uredbe so:

(a) zagotoviti trajnostno upravljanje in izkoriščanje globokomorskih vrst in hkrati čim bolj zmanjšati vpliv globokomorskih ribolovnih dejavnosti na morsko okolje; [Sprememba 16]

(aa) preprečiti znatne škodljive vplive na občutljive morske ekosisteme in zagotoviti dolgoročno ohranjanje globokomorskih staležev rib; [Sprememba 17]

(b) izboljšati znanstvena spoznanja o globokomorskih vrstah in njihovih habitatih za namene iz točke (a);

(ba) zmanjšati in, kjer je mogoče, odpraviti prilov; [Sprememba 18]

(c) izvajati tehnične ukrepe za upravljanje ribištva, ki jih priporoči Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC).;

(ca) pri upravljanju ribištva uporabljati previdnostni in ekosistemski pristop ter zagotoviti, da so ukrepi Unije za trajnostno upravljanje globokomorskih staležev rib v skladu z resolucijami generalne skupščine OZN, zlasti resolucij 61/105 in 64/72. [Sprememba 19]

Člen 2

Obseg uporabe

Ta uredba se uporablja za ribolovne dejavnosti ali načrtovane ribolovne dejavnosti v naslednjih vodah:

(a) vodah Unije znotraj podobmočij II do XI Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter območij 34.1.1, 34.1.2 in 34.2 Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF) , vključno z ribolovnimi dejavnostmi ali načrtovanimi ribolovnimi dejavnostmi, ki jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana ; [Sprememba 20]

(b) mednarodnih vodah območij 34.1.1, 34.1.2 in 34.2 CECAF ter

(c) vodah upravnega območja NEAFC.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1. V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 3 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 …/2013 [o skupni ribiški politiki] in člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 734/2008 (9). [Sprememba 21]

2. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „območja , podobmočja, sektorji in podsektorji ICES“ so opredeljena opredeljeni v Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in sveta (10); [Sprememba 22]

(b) „območja , podobmočja in sektorji CECAF“ so opredeljena opredeljeni v Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in sveta (11); [Sprememba 23]

(c) „upravno območje NEAFC“ pomeni vode, za katere se uporablja Konvencija o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika in ki ležijo zunaj voda pod ribolovno pristojnostjo pogodbenic Konvencije;

(d) „globokomorska vrsta“ pomeni vrsto iz Priloge I;

(e) „najbolj občutljiva vrsta“ pomeni globokomorsko vrsto, navedeno v tretjem stolpcu razpredelnice iz Priloge I z naslovom „najbolj občutljiva (x)“;

(f) „ribolovna dejavnost“ pomeni ribolovne dejavnosti na določenem območju, ki so usmerjene na določene vrste in pri katerih se uporablja določeno orodje;

(g) „dejavnost globokomorskega ribolova“ pomeni dejavnost ribolova, usmerjenega na globokomorske vrste, v skladu z navedbami iz člena 4(1) te uredbe;

(h) „center za spremljanje ribištva“ pomeni operativni center, ki ga ustanovi država članica zastave ter je opremljen z računalniško strojno in programsko opremo, ki omogoča samodejno sprejemanje, obdelavo in elektronski prenos podatkov;

(i) „znanstveni svetovalni organ“ pomeni mednarodni znanstveni organ za ribištvo, ki izpolnjuje mednarodne standarde za znanstvena mnenja na podlagi raziskav;

(ia) „trajnostno izkoriščanje“ pomeni izkoriščanje staleža ali skupine ribjih staležev na način, ki obnavlja in ohranja populacijo ribjih staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, in ki nima negativnega vpliva na morske ekosisteme. [Sprememba 24]

(j) „največji trajnostni donos“ pomeni največji del staleža rib, ki se lahko ulovi v nedoločenem času. [Sprememba 25]

Člen 3a

Preglednost, udeležba javnosti in dostop do pravnega varstva

1. Za izvajanje te uredbe se uporabljajo določbe Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) in uredb 1049/2001/ES (13) ter 1367/2006/ES (14) Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do okoljskih informacij.

2. Komisija in države članice zagotovijo, da vse ravnanje s podatki in odločanje v okviru te uredbe potekata v popolni skladnosti s Konvencijo Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah („Aarhuška konvencija“, odobrena v imenu Unije s Sklepom Sveta 2005/370/ES (15) ). [Sprememba 26]

Člen 3b

Opredelitev globokomorskih in najbolj občutljivih vrst

1. Komisija do … (*1) in nato vsaki dve leti pregleda seznam globokomorskih vrst iz Priloge I, vključno z določitvijo najbolj občutljivih vrst.

2. Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za spremembo seznama globokomorskih vrst iz Priloge I, vključno z določitvijo najbolj občutljivih vrst, s čimer se vključijo nove znanstvene informacije držav članic, znanstvenega svetovalnega organa in iz drugih pomembnih virov informacij, vključno z ocenami rdečega seznama Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN). Pri sprejemanju takšnih delegiranih aktov Komisija zlasti upošteva merila rdečega seznama IUCN, redkost vrste, njeno ranljivost za izkoriščanje in priporočila svetovalnega organa glede ničelnega prilova. [Sprememba 27]

POGLAVJE II

DOVOLJENJA ZA RIBOLOV

Člen 4

Vrste dovoljenja za ribolov

1. Za ribolovne dejavnosti, ki so usmerjene na globokomorske vrste in jih izvaja ribiško plovilo Unije, je potrebno dovoljenje za ribolov, ki ga izda država članica zastave in v katerem so globokomorske vrste navedene kot ciljne vrste. [Sprememba 28]

2. Za namene odstavka 1 velja, da so ribolovne dejavnosti usmerjene na globokomorske vrste, če:

(a) globokomorske vrste so označene kot ciljne na ribiškem koledarju plovila ali

(b) orodje, ki se uporablja le za lovljenje globokomorskih vrst, je na krovu plovila ali pa se uporablja na območju dejavnosti ali

(c) poveljnik plovila v ladijskem dnevniku zabeleži odstotni delež globokomorskih vrst iz priloge I , ki je ujet v vodah, ki jih zajema ta uredba, in ki je enak ali višji od enega od naslednjih pragov: — 10 % 15 % teže skupnega ulova na zadevni ribolovni dan. , ali — 8 % teže skupnega ulova na zadevnem ribolovnem potovanju, pri čemer prag izbere poveljnik plovila, ali [Sprememba 29]

(ca) plovila uporabljajo pridnena orodja na globini 600 metrov ali globlje. [Sprememba 30]

2a. Za izračun odstotka iz točke (c) odstavka 2 se vrste iz Priloge I, za katere velja odložena uporaba, kakor je navedeno v četrtem stolpcu te priloge, upoštevajo šele od … (*2) . [Sprememba 31]

3. Za ribolovne dejavnosti ribiškega plovila Unije, ki niso usmerjene na globokomorske vrste, vendar so globokomorske vrste pri njih prilov, je potrebno dovoljenje za ribolov, v katerem so globokomorske vrste navedene kot prilov. [Sprememba 32]

4. Vrsti dovoljenja za ribolov iz odstavkov 1 in 3 je mogoče v elektronski zbirki podatkov iz člena 116 Uredbe (ES) št. 1224/2009 jasno ločiti.

5. Ne glede na odstavka 1 in 3 lahko ribiška plovila lovijo, obdržijo na krovu, pretovarjajo ali iztovarjajo katero koli količino globokomorskih vrst brez dovoljenja za ribolov, če je ta količina manjša od praga 100 kg katerih koli globokomorskih vrst na ribolovno potovanje. Podrobnosti takšnih ulovov, bodisi obdržanih ali zavrženih, vključno s sestavo vrst, težo in velikostjo, se zapišejo v ladijski dnevnik plovila in sporočijo pristojnim organom. [Sprememba 33]

Člen 5

Upravljanje zmogljivosti ladjevja

1. Skupna ribolovna zmogljivost, merjena kot bruto tonaža in izražena v kilovatih vseh ribiških plovil z dovoljenjem za ribolov, ki ga je izdala država članica in na podlagi katerega lahko globokomorske vrste lovijo kot ciljne vrste ali prilov, nikoli ne presega skupne ribolovne zmogljivosti plovil navedene države članice, ki so iztovorila najmanj 10 ton globokomorskih vrst v enem od dveh koledarskih let pred začetkom veljavnosti te uredbe v obdobju 2009–2011 , v katerem je bila ta količina večja. [Sprememba 34]

1a. Da dosežejo cilj iz odstavka 1, države članice opravijo letne ocene zmogljivosti v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. …/2013 [o skupni ribiški politiki]. Namen poročila, kot je navedeno v odstavku 2 omenjenega člena, je opredeliti strukturno presežno zmogljivost po segmentih in oceniti dolgoročno donosnost po segmentih. Poročila se objavijo. [Sprememba 35]

1b. Če ocene zmogljivosti iz odstavka 1a kažejo, da umrljivost rib v globokomorskih staležih presega priporočene ravni, zadevna država članica pripravi akcijski načrt za zadevni segment ladjevja in ga vključi v poročilo, da bi zagotovila skladnost umrljivosti rib v navedenih staležih s cilji iz člena 10. [Sprememba 36]

1c. Ocene zmogljivosti in akcijski načrti iz tega člena se objavijo. [Sprememba 37]

1d. Če so si države članice izmenjale ribolovne možnosti za globokomorske vrste, se ribolovna zmogljivost, ki ustreza izmenjanim možnostim, za namene ugotavljanja skupne ribolovne zmogljivosti iz odstavka 1 dodeli državi članici dajalki. [Sprememba 38]

1e. Ne glede na odstavek 1 se regionalnemu ladjevju v najbolj oddaljenih regijah, kjer ni kontinentalnega pasu in praktično nobenih nadomestkov za globokomorske vire, dovoli skupna ribolovna zmogljivost za globokomorske vrste, ki nikoli ne sme presegati skupne ribolovne zmogljivosti obstoječega ladjevja v posameznih najbolj oddaljenih regijah. [Sprememba 39]

Člen 6

Splošne zahteve v zvezi z vlogo za dovoljenje za ribolov

1. Vsaki vlogi za dovoljenje za ribolov, na podlagi katerega se lahko lovijo globokomorske vrste kot ciljne vrste ali prilov, in za njegovo vsakoletno podaljšanje se priloži opis območja, na katerem naj bi se izvajale ribolovne dejavnosti, v katerem se navedejo vsa zajeta podobmočja, sektorji in podsektorji ICES in CECAF, poleg tega se navedejo vrsta in količina orodja, razpon globine, na kateri se bodo dejavnosti izvajale, in posamezne ciljne vrste ter načrtovana pogostost in trajanje ribolovne dejavnosti . Te informacije se objavijo. [Sprememba 40]

1a. Vsem zahtevkom za izdajo dovoljenja za ribolov se priloži popis globokomorskih vrst, ki so jih zadevna ribiška plovila v obdobju 2009–2011 ulovila na območju, za katerega se vlaga zahtevek. [Sprememba 41]

Člen 6a

Posebne zahteve glede zaščite občutljivih morskih ekosistemov

1. Države članice uporabijo najboljše razpoložljive znanstvene in tehnične informacije, tudi biogeografske, da ugotovijo, kje je znana ali verjetna prisotnost občutljivih morskih ekosistemov. Poleg tega znanstveni svetovalni organ vsako leto opravi oceno o tem, kje je znana ali verjetna prisotnost občutljivih morskih ekosistemov.

2. Če se na podlagi informacij iz odstavka 1 identificirajo območja, na katerih je znana ali verjetna prisotnost občutljivih morskih ekosistemov, države članice in znanstveni svetovalni organ o tem pravočasno obvestijo Komisijo.

3. Komisija na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih in tehničnih informacij ter na podlagi ocen in ugotovitev držav članic in znanstvenega svetovalnega organa do … (*3) določi seznam območij, kjer je znana ali verjetna prisotnost občutljivih morskih ekosistemov. Komisija vsako leto na podlagi nasvetov, ki jih prejme od znanstvenega svetovalnega organa, pregleda omenjeni seznam.

4. Na območjih iz odstavka 3 je ribolov s pridnenim orodjem prepovedan.

5. Prepovedi iz odstavka 4 bodo veljale za vsa plovila Unije, če se izvajajo na odprtem morju, in za vsa plovila, če se prepoved izvaja v vodah Unije.

6. Z odstopanjem od odstavka 4 lahko Komisija, če na podlagi ocene učinka in po posvetovanju z znanstvenim svetovalnim organom sklene, da obstaja dovolj dokazov o odsotnosti občutljivih morskih ekosistemov na določenem območju s seznama iz odstavka 3 ali da so bili sprejeti ustrezni ukrepi upravljanja in ohranitveni ukrepi, ki preprečujejo znatne škodljive vplive na občutljive morske ekosisteme na tem območju, območje znova odpre za ribolov s pridnenimi orodji.

7. Kadar ribiško plovilo med ribolovnimi dejavnostmi odkrije dokaze za prisotnost občutljivih morskih ekosistemov, takoj preneha z ribolovom na zadevnem območju. Z ribolovom nadaljuje šele na nadomestnem območju, ki je vsaj 5 navtičnih milj oddaljeno od ribolovnega območja, na katerem je bil odkrit občutljivi morski ekosistem.

8. Ribiško plovilo takoj prijavi vsak odkrit občutljivi morski ekosistem pristojnim nacionalnim organom, ti pa o tem takoj obvestijo Komisijo.

9. Na območjih iz odstavkov 4 in 7 ostane ribolov prepovedan, dokler znanstveni svetovalni organ ne izvede ocene območja in ugotovi, da v njem niso prisotni občutljivi morski ekosistemi ali da so bili sprejeti ustrezni ukrepi upravljanja in ohranitveni ukrepi, ki preprečujejo znatne škodljive vplive na občutljive morske ekosisteme na tem območju; po tem lahko Komisija območje znova odpre za ribolov. [Sprememba 42]

Člen 7

Posebne zahteve, ki veljajo za vlogo za dovoljenje za ribolov, na podlagi katerega se lahko pri ribolovnih dejavnostih, usmerjenih na globokomorske vrste, uporabljajo pridnena orodja, in izdajo takšnega dovoljenja

1. Poleg zahtev iz člena 6 se vsaki vlogi za dovoljenje za ribolov, usmerjen na globokomorske vrste izdan v skladu s členom 4(1) 4 , na podlagi katerega se lahko v vodah Unije iz točke (a) člena 2 ali v mednarodnih vodah iz točk (b) in (c) člena 2 uporabljajo pridnena orodja, priloži javno dostopen podroben ribolovni načrt, v katerem so določene zlasti: [Sprememba 43]

(a) lokacije načrtovanih dejavnosti, usmerjenih na globokomorske vrste, v okviru dejavnosti globokomorskega ribolova; lokacije globokomorskih vrst, ki so določene s koordinatami v skladu s Svetovnim geodetskim sistemom iz leta 1984 in vključujejo navedbo vseh zajetih podobmočij, sektorjev in podsektorjev ICES in CECAF ; [Sprememba 44]

(b) morebitne lokacije dejavnosti v okviru dejavnosti globokomorskega ribolova v zadnjih treh celih koledarskih letih. Te lokacije obdobju 2009–2011, ki so določene s koordinatami v skladu s Svetovnim geodetskim sistemom iz leta 1984 in omejujejo ribolovne dejavnosti, kolikor je mogoče natančno. , ter vključujejo navedbo vseh zajetih podobmočij, sektorjev in podsektorjev ICES in CECAF; [Sprememba 45]

(ba) vrste ribolovnega orodja in globina, na kateri se bo uporabljalo, seznam ciljnih vrst in tehničnih ukrepov, ki jih je treba izvesti, v skladu s tehničnimi ukrepi za upravljanje ribolova, ki jih je priporočila NEAFC, in ukrepi iz Uredbe (ES) št. 734/2008, kot tudi konfiguracija globinskega profila morskega dna na načrtovanem ribolovnem območju, če pristojni organi države zastave tega podatka še nimajo. [Sprememba 46]

1a. Države članice pred izdajo dovoljenja s pomočjo zapisov sistema za spremljanje plovil teh plovil preverijo, da so podatki, podani v skladu s točko (b) odstavka 1, točni. Dovoljenje se ne izda, če podatki, podani v skladu s točko (b) odstavka 1, ne ustrezajo zapisom sistema za spremljanje plovil. [Sprememba 47]

1b. Dovoljene ribolovne dejavnosti so omejene na obstoječa ribolovna območja, določena v skladu s točko (b) odstavka 1. [Sprememba 48]

1c. Vse spremembe ribolovnega načrta oceni država članica zastave. Država članica zastave sprejme spremenjeni ribolovni načrt le, če ne dovoljuje ribolovnih dejavnosti na območjih, kjer so prisotni ali verjetno prisotni občutljivi morski ekosistemi. [Sprememba 49]

1d. Če ribiško plovilo ribolovnega načrta ne upošteva, država članica zastave temu plovilu odvzame dovoljenje za ribolov. [Sprememba 50]

1e. Majhna plovila, ki zaradi tehničnih razlogov, kot je vrsta uporabljenega orodja ali zmogljivost plovila, nimajo zmogljivosti za ulov več kot 100 kg globokomorskih vrst na enem ribolovnem potovanju, se izvzamejo iz zahteve glede predložitve ribolovnega načrta. [Sprememba 51]

1f. Vloge za obnovo dovoljenj za ribolov globokomorskih vrst se lahko izvzamejo iz zahteve glede predložitve podrobnega ribolovnega načrta, razen če so načrtovane spremembe ribolovnih dejavnosti zadevnega plovila; v tem primeru se predloži spremenjeni načrt. [Sprememba 52]

2. V vsakem dovoljenju za ribolov, izdanem na podlagi vloge, predložene v skladu z odstavkom 1, je določeno pridneno orodje, ki se bo uporabljalo, omejene pa so tudi ribolovne dejavnosti, dovoljene na območju, na katerem se prekrivajo načrtovane ribolovne dejavnosti iz odstavka 1(a) in obstoječe ribolovne dejavnosti iz odstavka 1(b). Območje načrtovane ribolovne dejavnosti pa je mogoče razširiti prek območja, na katerem se trenutno izvajajo ribolovne dejavnosti, če država članica na podlagi znanstvenega mnenja oceni in dokumentira, da takšna razširitev ne bo znatno škodljivo vplivala na občutljive morske ekosisteme. Brez poseganja v odstavek 1 se za ribolov s pridnenim orodjem, ki bi potekal v vodah, v katerih se globokomorski ribolov v obdobju 2009–2011 ni izvajal, kot je navedeno v točki (b) odstavka 1, zahteva dovoljenje za ribolov, kot je bilo določeno v skladu s členom 4. Dovoljenje za ribolov se izda le, če država članica na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkov in nasvetov oceni in dokumentira, da zadevne ribolovne dejavnosti ne bodo znatno škodljivo vplivale na morski ekosistem. Ta ocena se izvede v skladu s to uredbo in s smernicami FAO iz leta 2008 ter se objavi. Komisija po posvetovanju z zadevno državo članico in znanstvenim svetovalnim organom pregleda to oceno za zagotovitev, da so določena vsa območja, kjer je znana ali verjetna prisotnost občutljivih morskih ekosistemov, in da so predlagani ukrepi blaženja in upravljanja zadostni za preprečevanje znatnih škodljivih vplivov na občutljive morske ekosisteme. [Sprememba 53]

2a. Do leta … (*4) se ne izda ali podaljša nobeno dovoljenje za ribolov, usmerjen na globokomorske vrste, niti na območjih iz točke (b) odstavka 1, razen če država članica na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenj oceni in dokumentira, da zadevne ribolovne dejavnosti ne bi znatno škodljivo vplivale na morski ekosistem. Ocena se izvede v skladu s smernicami FAO iz leta 2008, vključno z določili iz Priloge IIa, ter se objavi. [Sprememba 54]

2b. Države članice pri izvajanju ocen učinka uporabljajo previdnostni pristop. Na območju, kjer ocena učinka sploh ni bila izvedena ali kjer ocena učinka ni bila izvedena v skladu s smernicami FAO iz leta 2008, je uporaba pridnenih orodij prepovedana. [Sprememba 55]

2c. Dovoljenja za ribolov iz člena 4 se sme izdajati za območja, kjer je znana ali verjetna prisotnost občutljivih morskih ekosistemov, le če Komisija po posvetovanju z znanstvenim svetovalnim organom ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi o sprejetju ustreznih ukrepov upravljanja in ohranitvenih ukrepov, ki preprečujejo znatne škodljive vplive na občutljive morske ekosisteme. [Sprememba 56]

2d. Nove ocene učinka se zahtevajo, če se bistveno spremeni izvajanje obstoječega pridnenega ribolova oziroma ustrezna tehnologija ali če se pojavijo novi znanstveni podatki o prisotnosti občutljivih morskih ekosistemov na določenem območju. [Sprememba 57]

2e. Poleg zahtev iz člena 6 je treba poročati o podrobnostih vsakega ulova globokomorskih vrst, bodisi obdržanega ali zavrženega, vključno s sestavo vrst, težo in velikostjo. [Sprememba 58]

Člen 8

Sodelovanje plovil pri dejavnostih zbiranja podatkov o globokomorskem ribolovu

Države članice izvajajo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da vsa plovila, ki lovijo globokomorske vrste, najsibo v skladu z dovoljenjem za ribolov, izdanim v skladu s členom 4 ali ne, zabeležijo vsak ulov takšne vrste in o njem poročajo ustreznim pristojnim organom. [Sprememba 59]

Države članice v vsa dovoljenja za ribolov, izdana v skladu s členom 4, vključijo potrebne pogoje za zagotovitev, da je zadevno plovilo v sodelovanju z ustreznim znanstvenim inštitutom vključeno v kakršen koli sistem zbiranja podatkov, katerega področje uporabe bo zajemalo ribolovne dejavnosti, za katere se izda dovoljenje.

Države članice vzpostavijo potrebne sisteme, s katerimi zagotovijo, da se zbrani podatki, kadar je to mogoče, takoj posredujejo ustreznim pristojnim organom z namenom omejiti tveganja za občutljive morske ekosisteme in kar najbolj zmanjšati prilov ter s „spremljanjem v realnem času“ omogočiti boljše upravljanje ribolova. [Sprememba 60]

Pomembni podatki, ki jih je treba beležiti in sporočati v skladu s tem členom, vključujejo vsaj težo in sestavo vrst vseh globokomorskih ulovov. [Sprememba 61]

Člen 9

Prenehanje veljavnosti dovoljenj za ribolov globokomorskih vrst za plovila, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže ali pridnene zabodne mreže

Dovoljenja za ribolov iz člena 4(1) za plovila, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže ali pridnene zabodne mreže, prenehajo veljati najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe. Po tem datumu se dovoljenja za ribolov globokomorskih vrst z navedenimi orodji niti ne izdajajo niti ne obnavljajo. Komisija do … (*5) oceni izvajanje te uredbe v skladu s členom 21. Uporaba vseh vrst ribolovnih orodij za ribolov, usmerjen na globokomorske vrste, se oceni s posebnim poudarkom na učinek na najranljivejše vrste in občutljive morske ekosisteme. Če ta ocena pokaže, da se staleži globokomorskih vrst s seznama iz Priloge I, razen vrst iz Priloge I, za katere velja odložena uporaba iz točke (c) člena 4(2), ne izkoriščajo na ravni največjega trajnostnega donosa, ki obnavlja in ohranja populacijo globokomorskih staležev nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, in da občutljivi morski ekosistemi niso zaščiteni pred znatnimi škodljivimi vplivi, do … (*6) , Komisija predloži predlog za spremembo te uredbe. Ta predlog zagotovi, da dovoljenja za ribolov za plovila, usmerjena v ribolov globokomorskih vrst, kot določa člen 4, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže ali pridnene zabodne mreže, prenehajo veljati in se ne obnavljajo, in da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi glede pridnenega orodja, vključno s parangali, da bi zagotovili zaščito najranljivejših vrst. [Sprememba 62]

POGLAVJE III

RIBOLOVNE MOŽNOSTI IN SPREMLJEVALNI UKREPI

ODDELEK 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 10

Načela

1. Ribolovne možnosti se določijo na ravni izkoriščanja zadevnih globokomorskih vrst, ki je skladna z največjim trajnostnim donosom zagotavlja, da se populacije globokomorskih vrst postopoma obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos . Raven izkoriščanja prispeva k doseganju in vzdrževanju dobrega okoljskega stanja morskega okolja Unije do leta 2020 in temelji na najboljših razpoložljivih znanstvenih informacijah. [Sprememba 63]

2. Kadar na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih informacij ni mogoče določiti ravni izkoriščanja, ki so skladne z največjim trajnostnim donosom odstavkom 1 , se ribolovne možnosti določijo, kot sledi: [Sprememba 64]

(a) kadar so na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih informacij določene ravni izkoriščanja, ki so v skladu s previdnostnim pristopom do upravljanja ribolova, ribolovne možnosti, določene za zadevno obdobje upravljanja ribolova, ne smejo biti višje od teh ravni;

(b) kadar na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih informacij ni mogoče določiti ravni izkoriščanja, ki so v skladu s previdnostnim pristopom do upravljanja ribolova, zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov o posameznem staležu ali vrsti, se zadevnim vrstam ribolova ribolovne možnosti, ne smejo dodeliti določene za zadevno obdobje upravljanja ribolova, niso višje od ravni, določenih za staleže z omejenimi podatki v skladu s pristopom ICES . [Sprememba 65]

2a. Kjer ICES ni mogel določiti ravni izkoriščanja, kot je določeno v točkah (a) ali (b) odstavka 2, vključno za staleže ali vrste z omejenimi podatki, se zadevnim vrstam ribolova ribolovne možnosti ne dodelijo. [Sprememba 66]

2b. Ribolovne možnosti za globokomorske vrste upoštevajo verjetno sestavo ulova pri teh vrstah ribolova in zagotavljajo dolgoročno trajnost vseh lovljenih vrst. [Sprememba 67]

2c. Države članice pri dodeljevanju ribolovnih možnosti, ki so jim na voljo, upoštevajo merila iz člena 17 Uredbe (EU) št. …/2013 [o skupni ribiški politiki]. [Sprememba 68]

2d. Ukrepi upravljanja, vključno z določanjem ribolovnih možnosti za ciljne in prilovne vrste v mešanem ribištvu, zaprtji območij in sezonskimi zaprtji ter uporabo selektivnih orodij, se oblikujejo in določijo za preprečevanje, zmanjšanje in odpravo prilova globokomorskih vrst in zagotavljanje dolgoročne trajnosti vseh vrst, na katere ribištvo vpliva škodljivo. [Sprememba 69]

Člen 10a

Ohranitveni ukrepi

1. Države članice pri upravljanju ribištva uporabljajo previdnostne in ekosistemske pristope ter sprejmejo ukrepe za zagotovitev dolgoročnega ohranjanja in trajnostnega upravljanja globokomorskih ribjih staležev in neciljnih vrst. Namen teh ukrepov je obnoviti izčrpane staleže ter zmanjšati, preprečiti in, kjer je mogoče, odpraviti prilov, da bi tako zaščitili združevanje drstečih se vrst ter zagotovili ustrezno varstvo in preprečili znatne škodljive vplive na občutljive morske ekosisteme. Takšni ukrepi lahko vključujejo prepovedi v realnem času ter sezonske ali trajne prepovedi posameznih ribolovnih dejavnosti ali orodij na določenih območjih.

2. Ta uredba prispeva k izvajanju Direktive Sveta 92/43/EGS (16) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17) ter k doseganju in ohranjanju dobrega okoljskega statusa najpozneje do leta 2020, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18) , kar zlasti vključuje cilj, da porazdelitev starosti in velikosti populacij vseh staležev lovljenih vrst doseže stanje, ki kaže na zdrav stalež, in upoštevanje deskriptorjev 1, 2, 3, 4, 6, 9 in 10. [Sprememba 70]

Člen 10b

Obveznost iztovarjanja celotnega ulova

Z odstopanjem od člena 15 Uredbe (EU) št. …/2013 [o skupni ribiški politiki] se vsi ulovi ribjih in neribjih vrst – ne glede na to, ali zanje veljajo omejitve ulova ali ne –, ki jih ulovijo ribiška plovila z dovoljenjem za globokomorski ribolov, odobrenim v skladu s členom 4(1) ali 4(3) te uredbe, izvlečejo na krov ribiških plovil in obdržijo na njem, zabeležijo v ladijski dnevnik in iztovorijo. Za taka plovila se ne uporabljajo določbe de minimis. [Sprememba 71]

ODDELEK 2

UPRAVLJANJE NA PODLAGI OMEJITEV OMEJITVE RIBOLOVNEGA NAPORA IN SPREMLJAJOČI UKREPI [Sprememba 72]

Člen 11

Ribolovne Določitev ribolovnih možnosti le na podlagi omejitev ribolovnega napora [Sprememba 73]

1. Svet se lahko v skladu s Pogodbo odloči, da bo namesto določitve letnih ribolovnih Ribolovne možnosti za globokomorske vrste na podlagi omejitev ribolovnega napora in omejitev se določijo v smislu celotnega dovoljenega ulova določil omejitve ribolovnega napora le za določene vrste ribolova. [Sprememba 74]

1a. Poleg celotnega dovoljenega ulova se lahko določijo omejitve ribolovnega napora. [Sprememba 75]

1b. Določitev ribolovnih možnosti v skladu z odstavkoma 1 in 1a je skladna s cilji iz člena 16(4) Uredbe (EU) št. …/2013 [o skupni ribiški politiki]. [Sprememba 76]

2. Za namene odstavka 1 1a so ravni ribolovnega napora za posamezno dejavnost globokomorskega ribolova, ki se uporabljajo kot izhodišče za morebitne prilagoditve, potrebne za upoštevanje načel iz člena 10, ravni ribolovnega napora, ki so na podlagi znanstvenih informacij ocenjene kot skladne z ulovom v okviru zadevnih dejavnosti globokomorskega ribolova v predhodnih dveh koledarskih letih obdobju med letoma 2009 in 2011 .

Za oceno ravni ribolovnega napora iz prvega pododstavka se vrste iz Priloge I, za katere velja odložena uporaba točke (c) člena 4(2), kakor je navedeno v četrtem stolpcu te priloge, upoštevajo šele od … (*7) . [Sprememba 77]

2a. Omejitve ribolovnega napora za globokomorski ribolov upoštevajo verjetno sestavo ulova pri teh vrstah ribolova in se določijo na ravni, ki omogoča zagotovitev dolgoročne trajnosti vseh lovljenih vrst. [Sprememba 78]

3. Omejitve ribolovnega napora, določene v skladu z odstavkoma 1 in 2, zajemajo:

(a) posamezno dejavnost globokomorskega ribolova, za katero velja omejitev ribolovnega napora glede na regulirano orodje vrsto in količino orodja , ciljne vrste in posamezne staleže, globino in območja ICES ali CECAF, na katerih se dovoljeni napor lahko uporablja; in [Sprememba 79]

(b) enoto ali kombinacijo enot ribolovnega napora, ki se bo uporabljala za upravljanje. ; in [Sprememba 80]

(ba) metode in protokole za spremljanje ravni napora med obdobjem upravljanja ribolova in za poročanje o njih. [Sprememba 81]

Člen 12

Spremljevalni ukrepi

1. Kadar se v skladu s členom 11(1) namesto omejitev ulova uporabijo omejitve letnega ribolovnega napora, države Države članice za plovila, ki plujejo pod njihovimi zastavami, še naprej uporabljajo ali sprejmejo naslednje spremljevalne ukrepe: [Sprememba 82]

(a) ukrepe za preprečevanje povečanja skupne ribolovne ali odpravo prelova in presežnih ribolovnih zmogljivosti plovil, za katera veljajo omejitve napora;

(b) ukrepe za preprečevanje povečanja in zmanjševanje prilova na minimum, zlasti prilova najbolj ranljivih vrst, in [Sprememba 84]

(c) pogoje za učinkovito preprečevanje zavržkov. Navedeni pogoji veljajo za so namenjeni preprečevanju ulova neželenih vrst ter zahtevajo iztovarjanje vseh rib na krovu, razen če bi bilo to v nasprotju s pravili, ki veljajo v okviru skupne ribiške politike. , ali če ima vrsta dokazano visoko dolgoročno stopnjo preživetja po vrnitvi v morje; [Sprememba 85]

(ca) ukrepe za preprečevanje nezakonitega, nereguliranega in neprijavljenega globokomorskega ribolova, za odvračanje od njega in njegovo odpravljanje. [Sprememba 86]

2. Ukrepi veljajo, dokler obstaja potreba po preprečevanju ali zmanjševanju tveganja, opredeljenega v odstavkih 1(a), (b) in (c) odstavku 1 . [Sprememba 87]

2a. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 1. [Sprememba 88]

3. Potem ko države članice sprejmejo spremljevalne ukrepe, nato pa vsako leto, Komisija oceni njihovo učinkovitost. [Sprememba 89]

Člen 13

Ukrepi Komisije, kadar države članice ne sprejmejo spremljevalnih ukrepov ali pa so ti ukrepi nezadostni

1. Komisija je pooblaščena za sprejete delegiranih aktov za določitev ukrepov, ki spremljajo omejitve letnega napora, v skladu s točkami (a), (b) ali (c) člena 12(1) in členom 20:

(a) če zadevna država članica do … (*8) Komisije ne obvesti o ukrepih, sprejetih v skladu s členom 12; [Sprememba 90]

(b) če ukrepi, sprejeti v skladu s členom 12 prenehajo veljati, čeprav še vedno obstaja potreba po preprečevanju ali zmanjševanju tveganja, opredeljenega v točkah (a), (b) in (c) člena 12(1).

2. Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 20 za določitev ukrepov, ki spremljajo omejitve letnega napora, kot je navedeno v točkah (a), (b) ali (c) člena 12(1), če na podlagi ocene, izvedene v skladu s členom 12(3),

(a) ukrepi države članice ne veljajo za združljive s cilji te uredbe ali

(b) ukrepi države članice ne veljajo za zadostne glede na cilje iz točk (a), (b) ali (c) člena 12(1).

3. Namen spremljevalnih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, je zagotoviti izpolnitev ciljev in namenov iz te uredbe. Ko Komisija sprejme delegirani akt, sprejeti ukrepi države članice prenehajo veljati.

Člen 13a

Specifični ukrepi Unije

Za preprečevanje in zmanjševanje prilova na minimum, zlasti prilova najbolj občutljivih vrst, se lahko sprejmejo spremembe orodij ali v realnem času zaprejo območja z visokimi ravnmi prilova. [Sprememba 91]

POGLAVJE IV

NADZOR

Člen 14

Uporaba nadzornih določb za večletne načrte

1. Ta uredba se za namene Uredbe (ES EU ) št. 1224/2009 …/2013 [uredba o skupni ribiški politiki] šteje za „večletni načrt“. [Sprememba 92]

2. Globokomorske vrste se za namene Uredbe (ES EU ) št. 1224/2009 …/2013 [uredba o skupni ribiški politiki] štejejo za „vrste, za katere velja večletni načrt,“ in „staleže, za katere velja večletni načrt“. [Sprememba 93]

Člen 15

Določena pristanišča

1. Države članice določijo pristanišča, v katerih se lahko iztovarja ali pretovarja več kot 100 kg globokomorskih vrst. Države članice do … (*9) Komisiji posredujejo seznam določenih pristanišč. [Sprememba 94]

2. Več kot 100 kg katere koli mešanice globokomorskih vrst se iztovori le v pristaniščih, ki so bila določena za iztovarjanje globokomorskih vrst jih v skladu z odstavkom 1 določile države članice . [Sprememba 95]

3. Za izboljšanje skladnosti in usklajevanja po vsej Uniji Komisija vzpostavi ukrepe za plovila, določena pristanišča in ustrezne pristojne organe v zvezi z inšpekcijskimi in nadzornimi postopki, ki so potrebni za iztovarjanje ali pretovarjanje globokomorskih vrst, in za beleženje ter poročanje podatkov o iztovarjanju ali pretovarjanju, ki naj vključujejo vsaj podatke o teži in sestavi vrst. [Sprememba 96]

4. Plovila, ki iztovarjajo ali pretovarjajo globokomorske vrste, spoštujejo pogoje za beleženje in poročanje o teži in sestavi iztovorjenih ali pretovorjenih globokomorskih vrst ter upoštevajo vse inšpekcijske in nadzorne postopke v zvezi z iztovarjanjem in pretovarjanjem globokomorskih vrst. [Sprememba 97]

Člen 16

Predhodno obveščanje

Z odstopanjem od člena 17 uredbe (ES) št. 1224/2009 morajo poveljniki Poveljniki vseh ribiških plovil Unije, ne glede na dolžino plovila, ki nameravajo iztovoriti ali pretovoriti 100 kg globokomorskih vrst ali več, ne glede na dolžino plovila, morajo o tem obvestiti pristojni organ države članice zastave in organe države pristanišča . Poveljnik ali katera koli druga oseba, odgovorna za upravljanje plovil dolžine 12 metrov ali več, obvesti pristojne organe vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Ne glede na to se plovila za mali priobalni ribolov brez elektronskega ribolovnega ladijskega dnevnika in male priobalne ladje izvzamejo iz zahteve glede obveščanja. [Sprememba 98]

Člen 17

Vnosi v ladijski dnevnik v globokih vodah

Brez poseganja v člena 14 in 15 Uredbe (ES) št. 1224/2009 poveljniki ribiških plovil, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 4(1) ali (3), pri izvajanju dejavnosti globokomorskega ribolova ali pri vsakem ribolovu na globini pod 400 m:

(a) v ladijskem dnevniku v tiskani obliki narišejo novo črto po vsakem izvleku ali

(b) kadar se uporablja sistem elektronskega beleženja in poročanja, podatke ločeno beležijo po vsakem izvleku.

Člen 18

Odvzem dovoljenja za ribolov

1. Brez poseganja v člen 7(4) Uredbe (ES) št. 1224/2009 se dovoljenja za ribolov iz člena 4(1) in (3) te uredbe odvzamejo za vsaj eno leto, in sicer v katerem koli od naslednjih primerih primerov : [Sprememba 99]

(a) kadar niso izpolnjeni pogoji iz dovoljenja za ribolov v zvezi z omejitvami uporabe orodij, dovoljenimi območji za izvajanje dejavnosti ali, kadar je ustrezno, omejitvami ulova ali in napora pri vrstah, ki jih je dovoljeno loviti, ali ; [Sprememba 100]

(b) kadar znanstveni opazovalec ni sprejet na krov ali ni dovoljeno vzorčenje ulova za znanstvene namene, kot je določeno v členu 19.;

(ba) kadar se ne zbirajo, beležijo in sporočajo podatki v skladu s členom 8; [Sprememba 101]

(bb) kadar se ne upoštevajo zahteve skupne ribiške politike; [Sprememba 102]

(bc) v vseh primerih, navedenih v Uredbi (ES) št. 1005/2008 (19) , zlasti v skladu z določbami poglavij VII–IX. [Sprememba 103]

2. Odstavek 1 se ne uporablja, če je navedena kršenja povzročila višja sila. [Sprememba 104]

POGLAVJE V

ZBIRANJE IN SKLADNOST PODATKOV [Sprememba 105]

Člen 19

Pravila o zbiranju podatkov in poročanju

1. Države članice zbirajo podatke o vsaki dejavnosti globokomorskega ribolova v skladu s pravili o zbiranju podatkov in ravnmi natančnosti iz večletnega programa Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo bioloških, tehničnih, okoljskih in socialno-ekonomskih podatkov, sprejetimi v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 (20) in drugimi ukrepi, ki so bili sprejeti na podlagi navedene uredbe. Države članice zagotavljajo, da so vzpostavljeni ustrezni sistemi za lažje poročanje o ulovih ciljnih in prilovnih vrst ter poročanje o odkritjih občutljivih morskih ekosistemov. Tako poročanje poteka v realnem času, kjer je to mogoče. [Sprememba 106]

1a. Države članice vzpostavijo program pokritosti z opazovalci, s katerim zagotovijo, da se zberejo ustrezni, pravočasni in točni podatki o ulovu in prilovu globokomorskih vrst in o odkritih občutljivih morskih ekosistemih ter druge informacije, ki so pomembne za učinkovito izvajanje te uredbe. Za plovila, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže ali pridnene zabodne mreže in ki imajo dovoljenje za ciljni ribolov globokomorskih vrst, se zagotovi 100-odstotna pokritost z opazovalci. Za vsa ostala plovila z dovoljenjem za ribolov globokomorskih vrst se zagotovi 10-odstotna pokritost z opazovalci. [Sprememba 107]

2. Poveljnik plovila ali katera koli druga oseba, odgovorna za delovanje plovila, mora na krov sprejeti znanstvenega opazovalca, ki ga je država članica določila za njegovo plovilo, razen če to ni mogoče zaradi varnosti v skladu s pogoji, določenimi v odstavku 4 . Poveljnik znanstvenemu opazovalcu omogoči opravljanje njegovih nalog. [Sprememba 108]

3. Znanstveni opazovalci:

(a) redno izvajajo naloge zbiranja podatkov v skladu z odstavkom 1, so usposobljeni za izvajanje dolžnosti in nalog znanstvenih opazovalcev, vključno z zmožnostjo opredelitve vrst, odkritih v globokomorskih ekosistemih; [Sprememba 109]

(aa) v enaki obliki, kot se uporablja v ladijskem dnevniku, neodvisno beležijo podatke o ulovu iz Uredbe (ES) št. 1224/2009; [Sprememba 110]

(ab) zabeležijo vsak primer spremembe ribolovnega načrta iz člena 7; [Sprememba 111]

(ac) dokumentirajo vsako nepredvideno odkritje občutljivih morskih ekosistemov, vključno z zbiranjem podatkov, ki se lahko uporabijo za varstvo tega območja; [Sprememba 112]

(ad) beleži globino, na kateri se uporablja orodje; [Sprememba 113]

(ae) v 20 dneh po koncu opazovalnega obdobja predložijo poročilo pristojnim organom države članice zastave, ki izvod tega poročila pošljejo Komisiji v 30 dneh po prejemu njene pisne zahteve; [Sprememba 114]

(b) določijo in dokumentirajo težo vseh kamnitih koralnjakov, mehkih koral, spužev ali drugih organizmov iz istega ekosistema, ki jih orodje plovila potegne na krov.

3a. Prepovedano je, da je znanstveni opazovalec:

(i) sorodnik kapitana plovila ali častnika, ki dela na plovilu, na katero je poslan opazovalec;

(ii) zaposlen pri kapitanu plovila, na katero je poslan;

(iii) zaposlen pri kapitanovem predstavniku;

(iv) zaposlen pri družbi, ki jo nadzira kapitan ali njegov predstavnik;

(v) sorodnik kapitanovega predstavnika. [Sprememba 115]

4. Za države članice poleg njihovih obveznosti iz odstavka 1 veljajo posebne zahteve za zbiranje podatkov in poročanje v skladu s Prilogo II za dejavnosti globokomorskega ribolova.

4a. Zbiranje podatkov lahko omogoča sklepanje partnerstev med znanstveniki in ribiči ter prispeva k področju raziskav v zvezi z morskim okoljem, biotehnologijo, vede o živilih, obdelave in ekonomije. [Sprememba 116]

5. Zbrani podatki v zvezi z dejavnostjo globokomorskega ribolova, vključno z vsemi podatki, zbranimi v skladu s Prilogo II k tej uredbi, se obdelujejo na podlagi postopka upravljanja podatkov iz poglavja III Uredbe (ES) št. 199/2008.

6. Države članice Komisiji na njeno zahtevo vsak mesec poročajo o opravljenem naporu in/ali ulovih, razčlenjenih glede na ribolovno dejavnost. Ta poročila so javno dostopna. [Sprememba 117]

POGLAVJE Va

FINANČNA POMOČ [Sprememba 118]

Člen 19a

Finančna pomoč za zamenjavo ribolovnega orodja

1. Ribiška plovila, ki za globokomorski ribolov uporabljajo pridnene vlečne mreže ali pridnene zabodne mreže, so upravičena do finančne pomoči Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za zamenjavo ribolovnih orodij in s tem povezane spremembe plovil ter za potrebno znanje in usposabljanje, pod pogojem, da ima novo orodje dokazljivo boljšo selektivnost glede velikosti in vrst, manjši in omejen vpliv na morsko okolje in občutljive morske ekosisteme ter ne povečuje ribolovne zmogljivosti plovila, ki jo oceni Komisija po posvetu z ustreznim neodvisnim znanstvenim organom.

2. Ribiška plovila so upravičena do finančne pomoči Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za namen zmanjševanja in, kjer je mogoče, odprave naključnega ulova globokomorskih vrst, zlasti najbolj občutljivih.

3. Pomoč se istemu ribiškemu plovilu dodeli le enkrat.

4. Pogoj za dostop do finančne pomoči Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo je popolna skladnost s to uredbo, skupno ribiško politiko in okoljsko zakonodajo Unije. [Sprememba 119]

POGLAVJE VI

DELEGIRANI AKTI

Člen 20

Izvrševanje delegiranih pooblastil

1. Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov pod pogoji iz tega člena.

2. Pooblastilo Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3b(2) in člena 13 se Komisiji podeli za nedoločen čas za obdobje treh let od … (*10). Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem triletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 120]

3. Pooblastilo iz člena 3b(2) in člena 13 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki že veljajo.

4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3b(2) in členom 13, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od dneva uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

POGLAVJE VII

OCENA IN KONČNE DOLOČBE

Člen 21

Ocena

1. Komisija v šestih letih po začetku veljavnosti te uredbe do… (*11) na podlagi poročil držav članic in znanstvenega mnenja, za katerega v ta namen zaprosi, oceni vpliv ukrepov iz te uredbe in določi, v kakšnem obsegu so bili doseženi cilji iz člena 1(a) in (b). [Sprememba 121]

2. Ocena obravnava zlasti trende v zvezi s:

(a) plovili, ki so začela uporabljati orodja z manjšim vplivom na morsko dno, in razvojem njihovih ravni zavržkov napredkom, kar zadeva preprečevanje, zmanjševanje ter, kjer je mogoče, odpravo naključnega ulova ; [Sprememba 122]

(b) obsegom delovanja plovil, ki izvajajo dejavnost globokomorskega ribolova;

(c) popolnostjo in zanesljivostjo podatkov, ki jih države članice za namene ocene staleža predložijo znanstvenim organom ali v primeru posebnih zahtev po podatkih Komisiji;

(d) globokomorskimi staleži, za katere se je znanstveno mnenje izboljšalo;

(e) ribištvom, ki se upravlja le na podlagi omejitev ribolovnega napora, ter učinkovitostjo spremljevalnih ukrepov za odpravo zavržkov in zmanjšanje ulova najbolj ranljivih vrst.; [Sprememba 123]

(ea) kakovostjo ocen učinka, izvedenih v skladu s členom 7; [Sprememba 124]

(eb) številom plovil in pristanišč v Uniji, za katere se ta uredba neposredno uporablja; [Sprememba 125]

(ec) učinkovitostjo ukrepov, vzpostavljenih za zagotavljanje dolgoročne trajnosti globokomorskih staležev rib in preprečevanje prilova neciljnih vrst, zlasti prilova najbolj občutljivih vrst; [Sprememba 126]

(ed) stopnjo dejanske zaščite občutljivih morskih ekosistemov z omejitvijo ribolovnih dejavnosti, dovoljenih na obstoječih globokomorskih ribolovnih območjih, zaprtji območij in/ali drugimi ukrepi; [Sprememba 127]

(ee) uporabo globinske omejitve 600 metrov. [Sprememba 128]

2a. Komisija na podlagi ocene iz odstavkov 1 in 2 do … (*12) pripravi ustrezni predlog za spremembo te uredbe. [Sprememba 129]

Člen 22

Prehodni ukrepi

Posebna dovoljenja za ribolov, izdana v skladu z Uredbo (ES) št. 2347/2002, veljajo do njihove nadomestitve z dovoljenji za ribolov, na podlagi katerih se lahko lovijo globokomorske vrste in ki se izdajo v skladu s to uredbo, pri čemer v vsakem primeru veljajo najdlje do 30. septembra 2012 … (*13). [Sprememba 130]

Člen 23

Razveljavitev

1. Uredba (ES) št. 2347/2002 se razveljavi.

2. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V …, Za Evropski parlament Predsednik […] Za Svet Predsednik […]

(1) UL C 133, 9.5.2013, str. 41.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2013.

(3) Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (UL L 351, 28.12.2002, str. 6).

(5) Uredba (EU) št. …/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o skupni ribiški politiki in spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta (ES) št. 2004/585 (UL L …).

(6) UL L 347, 24.12.2009, str. 6.

(7) Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

(8) Sklep Sveta 81/608/EGS z dne 13. julija 1981 o sklenitvi Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju ribištev severovzhodnega Atlantika (UL L 227, 12.8.1981, str. 21).

(9) Uredba Sveta (ES) št. 734/2008 z dne 15. julija 2008 o varstvu občutljivih morskih ekosistemov na odprtem morju pred škodljivimi vplivi orodja za pridneni ribolov (UL L 201, 30.7.2008, str. 8).

(10) Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

(11) Uredba (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika (UL L 87, 31.3.2009, str. 1).

(12) Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

(13) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(14) Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

(15) Sklep Sveta 2005/370/ES z dne 17. februarja 2005 (UL L 124, 17.5.2005, str. 1).

(*1) Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(*2) Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

(*3) Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

(*4) Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

(*5) Štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(*6) Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

(16) Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(17) Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

(18) Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(*7) Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

(*8) Tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

(*9) 60 dni po začetku veljavnosti te uredbe.

(19) Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

(20) Uredba Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (UL L 60, 5.3.2008, str. 1).

(*10) Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(*11) Štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(*12) Pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(*13) Eeno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

Priloga I Oddelek 1: globokomorske vrste Znanstveno ime Splošno ime Najbolj ranljive (x) Odloženo izvajanje točke (c) člena 4(2) Centrophorus granulosus trnež vrste Centrophorus granulosus x Centrophorus squamosus luskasti globokomorski trnež x Centroscyllium fabricii črna morska mačka x Centroscymnus coelolepis portugalski morski pes x Centroscymnus crepidater morski pes vrste Centroscymnus crepidater x Dalatias licha temni morski pes x Etmopterus princeps veliki svetilec x Apristuris spp globokomorske morske mačke iz rodu Apristurus Chlamydoselachus anguineus ovratničarski šesteroškrgar Deania calcea kljunati morski pes Galeus melastomus črnousta morska mačka Galeus murinus morska mačka vrste Galeus murinus Hexanchus griseus morski pes šesteroškrgar x Etmopterus spinax črni svetilec Oxynotus paradoxus morski pes vrste Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens morski pes vrste Scymnodon ringens Somniosus microcephalus grenlandski morski pes Alepocephalidae gladkoglavka Alepocephalus Bairdii Bairdova gladkoglavka Alepocephalus rostratus Rissojeva gladkoglavka Aphanopus carbo črni morski meč Argentina silus velika srebrenka Beryx spp. sluzoglavke Chaceon (Geryon) affinis globokomorska rdeča rakovica x Chimaera monstrosa morska podgana x Hydrolagus mirabilis veleoka morska podgana x Rhinochimaera atlantica kopjenosa morska podgana x Coryphaenoides rupestris okroglonosi repak Epigonus telescopus veleoki globokomorski kraljiček x Helicolenus dactilopterus okun Hoplostethus atlanticus oranžna sluzoglavka x Macrourus berglax čebulastooki repak Molva dypterigia modri leng Mora moro mora x Antimora rostrata sinja antimora x Pagellus bogaraveo okati ribon Phycis blennoides tabinja belica Polyprion americanus globinska kirnja Reinhardtius hippoglossoides grenlandska morska plošča Cataetyx laticeps x Hoplosthetus mediterraneus sredozemska sluzoglavka x Macrouridae razen Coryphaenoides rupestris in Macrourus berglax repak razen okroglonosega repaka in čebulastookega repaka Nesiarchus nasutus kačja skuša vrste Nesiarchus nasutus Notocanthus chemnitzii jegulja vrste Notacanthus chemnitzii Raja fyllae okrogla raža x Raja hyperborea arktična raža Raja nidarosiensus norveška kljunata raža Trachyscorpia cristulata hrapavi okun Oddelek 2: vrste, ki jih ureja tudi NEAFC Brosme brosme morski menek Conger conger ugor Lepidopus caudatus morski meč x Lycodes esmarkii ogorčica vrste Lycodes esmarkii Molva molva leng Sebastes viviparus rdeči okun [Sprememba 131]

Priloga II Posebne zahteve za zbiranje podatkov in poročanje iz člena 18(4) 1. Države članice zagotovijo, da so podatki, zbrani za območje, ki zajema vode Unije in mednarodne vode, dodatno razčlenjeni, tako da so ločeni za vode Unije in mednarodne vode. 2. Kadar se dejavnost globokomorskega ribolova prekriva z drugo ribolovno dejavnostjo na istem območju, se podatki o operacijah v okviru dejavnosti globokomorskega ribolova zbirajo ločeno od podatkov o operacijah v okviru druge ribolovne dejavnosti. 3. Zavržki se vzorčijo pri vseh dejavnostih globokomorskega ribolova. Strategija vzorčenja za iztovorjene proizvode in zavržke zajema vse vrste iz Priloge I ter tudi vrste iz ekosistema na morskem dnu, kot so globokomorske korale, spužve ali drugi organizmi iz istega ekosistema. 4. Kadar je treba v skladu z veljavnim večletnim načrtom zbiranja podatkov zbrati podatke o ribolovnem naporu, kar zadeva trajanje ribolova z vlečnimi mrežami in trajanje potopitve v primeru pasivnega orodja v urah, država članica zbere in skupaj s podatki o ribolovnem naporu predloži naslednje dodatne podatke: (a) geografsko lokacijo ribolovnih dejavnosti po posameznih izvlekih na podlagi podatkov iz sistema za spremljanje plovil (VMS), ki jih plovila pošiljajo centru za spremljanje ribištva; (b) globine ribolova, na katerih se uporabljajo orodja, kadar mora plovilo podatke beležiti v elektronskih dnevnikih. Poveljnik plovila mora v skladu s standardizirano obliko poročanja sporočiti globino ribolova. 4a. Komisija zagotovi, da se podatki v vseh državah članicah zbirajo pravočasno in usklajeno ter da so točni, zanesljivi in popolni. [Sprememba 132] 4b. Komisija zagotovi varno shranjevanje zbranih podatkov ter njihovo javno dostopnost, razen v izjemnih okoliščinah, ko sta potrebna ustrezno varstvo in zaupnost ter če se navedejo razlogi za takšne omejitve. [Sprememba 133]