Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja

(dodatno mnenje)

(COM(2019) 652 final)

(2021/C 10/17)

Glavna poročevalka: Judith VORBACH (1)

Sklep predsedstva 28. 5. 2020 Pravna podlaga člen 32(1) poslovnika in člen 29(a) izvedbenih določb poslovnika Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 8. 9. 2020 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 29. 10. 2020 Plenarno zasedanje št. 555 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 148/9/21

Preambula

To mnenje je del svežnja dveh dodatnih mnenj, in sicer o priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2019) 652 final) in o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019) 650 final). Namen svežnja je posodobiti in nadgraditi prejšnje predloge EESO (2) ob upoštevanju najnovejšega razvoja, vpliva pandemije COVID-19 in okrevanja po njej, pa tudi različnih poročil in priporočil, objavljenih v okviru sedanjega evropskega semestra. Sveženj predstavlja splošni prispevek civilne družbe EU h gospodarski, socialni in okoljski politiki v naslednjem ciklu evropskega semestra, ki se predvidoma začne novembra 2020. EESO poziva Evropsko komisijo in Svet, naj ta prispevek upoštevata v prihodnjem jesenskem svežnju evropskega semestra in v medinstitucionalnem postopku odločanja, ki bo sledil.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Zunanji simetrični pretres zaradi pandemije COVID-19 močno vpliva na gospodarstvo euroobmočja. Evropska komisija v svoji pomladanski gospodarski napovedi za leto 2020 navaja, da je EU vstopila v najglobljo gospodarsko recesijo v svoji zgodovini ( 3 ) , v poletni gospodarski napovedi za leto 2020 ( 4 ) pa napoveduje še globljo recesijo in večje razlike.

1.2 Dokončna vzpostavitev enotnega trga ter zagotovitev njegovega hitrega okrevanja in polnega delovanja bi morali biti še naprej med prednostnimi nalogami. Sem sodi tudi uveljavljanje 20 načel evropskega stebra socialnih pravic.

1.3 Glede na napovedi se bodo brezposelnost, revščina ter socialne in ekonomske neenakosti zelo povečale, veliko podjetij pa bo šlo v stečaj. Poleg tega je pandemija prizadela vse države članice euroobmočja, vendar se gospodarske in socialne posledice razlikujejo. Evropski državljani in vlagatelji v strahu pred globoko recesijo ravnajo previdno in čakajo na zanesljivejše napovedi. EESO opozarja tudi pred nadaljnjimi sistemskimi tveganji, ki spremljajo resno gospodarsko krizo, kot so nestabilnost finančnega sektorja in deflacijske težnje.

1.4 EESO poziva k solidarnosti med državami članicami euroobmočja in med državljani, da bi zmanjšali dohodkovne neenakosti in neenakosti v porazdelitvi bogastva v družbi. Po pričakovanjih bo imela pandemija resne posledice za trg dela in socialne razmere v euroobmočju, saj se bodo zaradi nje povečale brezposelnost, dohodkovne neenakosti, revščina in socialna izključenost. Po napovedih naj bi se stopnja brezposelnosti v euroobmočju v letu 2020 povišala na 9,6 %, v letu 2021 pa le rahlo znižala, tj. na 8,6 %, pri čemer naj bi bile med državami članicami, regijami in celo skupinami državljanov velike razlike. Pričakuje se tudi veliko povečanje brezposelnosti mladih, na kar bi lahko odgovorili z učinkovitim jamstvom za mlade. Poleg tega so dohodkovne neenakosti in neenakosti v porazdelitvi bogastva tesno povezane z neenakostmi v pričakovani življenjski dobi ter pri dostopu do kakovostnega izobraževanja in zdravstvenega varstva. V prihodnjih politikah EU je treba prav tako skrbno upoštevati vpliv krize na prikrajšane skupine in invalide.

1.5 EESO pričakuje, da se bo naše gospodarstvo zaradi pandemije prestrukturiralo in se bodo razvili novi poslovni modeli. Evropa je že zdaj vodilna na področju krožnega gospodarstva, zelenega prehoda in boja proti podnebnim spremembam, s hitro in učinkovito digitalizacijo pa bi se prehod na pametno zeleno rast še pospešil. EU mora ta zagon izkoristiti za okrepitev naših konkurenčnih prednosti in poskrbeti, da si bo Evropa prizadevala obdržati oziroma prevzeti vodilno vlogo na področjih, ki so ključnega pomena, kot so digitalni sektor, umetna inteligenca, tehnologija, razogljičenje in trajnostna krožna rast. EESO poudarja, da je treba ukrepati zdaj, ne šele po koncu pandemije COVID-19.

1.6 EESO pozdravlja sklep Sveta o načrtu EU za okrevanje, ki mora imeti ključno vlogo pri gospodarskem okrevanju Evrope, državam članicam pa pomagati v boju proti pandemiji ter zagotoviti hitro in trajnostno oživitev gospodarstva. Načrti za okrevanje bi morali biti povezani z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic in ciljev trajnostnega razvoja, obenem pa spodbujati trajnostno in vključujočo rast.

1.7 EESO meni, da bi bilo treba v naslednjem večletnem finančnem okviru zagotoviti sredstva, ki jih potrebujemo za zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti ter doseganje strateških ciljev EU. Ugotavlja pa, da je Evropski svet njegov obseg zastavil ožje, kot sta pozvala Evropski parlament in EESO. Poleg tega so bila odpravljena ali znatno zmanjšana tudi sredstva v okviru instrumenta Next Generation EU, ki naj bi nadomestila zmanjšanje sredstev večletnega finančnega okvira. EESO je zlasti zaskrbljen zaradi zmanjšanja naložb v inovacije in raziskave, digitalizacijo ter Sklad za pravični prehod, pa tudi zaradi opustitve meril spoštovanja načel pravne države.

1.8 S pandemijo se je povečal pritisk na javne proračune in pričakuje se, da se bodo stopnje dolga povečale po vsem euroobmočju. Obenem smo sprejeli zaveze za boj proti podnebnim spremembam in uvedbo digitalizacije, za gospodarsko in socialno okrevanje pa so ključne kakovostne naložbe, ki spodbujajo dodano vrednost in prispevajo k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest. EESO meni, da povečanje prizadevanj za obvladovanje podnebne krize, spodbujanje dobro plačanih delovnih mest in odpravljanje revščine niso le cilji sami po sebi, ampak so potrebni tudi za gospodarsko okrevanje.

1.9 EESO meni, da je bila aktivacija odstopne klavzule nujno potrebna pobuda, in svari pred vrnitvijo k pravilom, ki so veljala pred pandemijo, saj bi lahko to v najbolj prizadetih državah privedlo do strogih varčevalnih ukrepov in izničilo koristi instrumenta Next Generation EU. Meni tudi, da bi morali posodobljena fiskalna pravila ponovno uvesti šele po znatnem zmanjšanju brezposelnosti. Poleg tega poziva k prehodu na ekonomsko upravljanje, ki je osredotočeno na blaginjo in temelji na solidarnosti, na primer z izvajanjem zlatega pravila.

1.10 Hitra vključitev prožnosti pri uporabi sredstev EU, ki državam članicam omogoča, da sredstva prerazporejajo med skladi, regijami in cilji politik, je nujno potreben in uporaben pristop, vendar EESO opozarja, da morajo države članice znatno izboljšati svojo zmogljivost načrtovanja, obenem pa zagotoviti, da se vsa razpoložljiva sredstva v celoti počrpajo in učinkovito porabijo, zlasti za naložbe s takojšnjim pozitivnim učinkom za premagovanje recesije in/ali naložbe v prehod na trajnostno, vključujoče, digitalizirano in nizkoogljično gospodarstvo.

1.11 Evropski semester je od nedavnega v središču mehanizma za okrevanje in odpornost, vendar EESO poudarja, da politični organi, kot so Evropski parlament in nekateri nacionalni parlamenti, v ta proces niso ali skoraj niso vključeni, zato ni dovolj demokratičnega nadzora. Dodatno bi bilo treba okrepiti tudi vlogo socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe.

1.12 EESO pričakuje, da bodo banke euroobmočja v krizi delovale kot blažilci pretresov, tako da bodo posameznikom omogočale potrebno likvidnost in kredite. Nemudoma bi bilo treba dokončno vzpostaviti bančno unijo, vključno z izvajanjem evropskega sistema jamstva za vloge, med prednostnimi nalogami pa bi morala biti tudi dokončna vzpostavitev unije kapitalskih trgov. V zvezi s tem EESO poudarja, kako pomembna je učinkovita regulacija finančnega trga za doseganje njegove stabilnosti.

1.13 Za odpravo nedelovanja trga in podpiranje razvoja trga na nacionalni ravni je ključno izvajanje socialnih politik na ravni EU in prek evropskega semestra. EESO poudarja, da je odpravljanje izjemno velikih neravnovesij v državah članicah in med njimi prvi pogoj za ekonomsko in socialno odpornost.

1.14 EESO meni, da morajo velike in hitre javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj ter znanja in spretnosti takoj postati prednostna naloga, če želi EU obvladati izziv upadanja in staranja prebivalstva ter sprejeti digitalizacijo. Vlade bi morale biti pripravljene spodbujati nove inovativne ideje in financirati poskuse v sektorjih z velikim potencialom rasti.

1.15 Podpreti je treba nacionalne sisteme socialne zaščite. Da bi ustvarili odporne in na solidarnosti temelječe strukture za stabilizacijo euroobmočja v času krize, bi bilo treba uvesti evropski sistem pozavarovanja za primer brezposelnosti, ki bi okrepil nacionalne sisteme, saj bi bila njegova nepovratna sredstva pogojena z zanesljivim financiranjem nacionalnih sistemov.

1.16 EESO se sprašuje, kako bi se države članice euroobmočja odzvale na drugačen, asimetrični pretres po sedanjih kriznih razmerah, če bi nova kriza prizadela samo eno ali dve državi članici. Meni, da države članice euroobmočja potrebujejo tesnejše sodelovanje in posebej zasnovane instrumente za izboljšanje njihove odpornosti in zmogljivosti za blažitev simetričnih in nesimetričnih pretresov.

1.17 Davčne utaje, erozija davčne osnove, preusmerjanje dobička, pranje denarja in boj proti korupciji so za številne države članice še vedno občutljive in politično zahtevne teme. EESO poziva k odločnemu in hitrejšemu časovnemu okviru reform davčnih politik, ki bi zapolnile vrzeli in preprečevale utaje po vsej Uniji, saj je to zdaj aktualnejše. Oblikovati je treba sodobno davčno agendo EU, da bi se spoprijeli s prihodnjimi gospodarskimi, socialnimi in ekološkimi izzivi ter hkrati izboljšali njen demokratični pristop. Že lani je EESO v celoti podprl začetek razprave o postopnem prehodu na glasovanje s kvalificirano večino in redni zakonodajni postopek v davčnih zadevah, pri čemer priznava, da morajo imeti vse države članice ter evropske institucije in organi vedno ustrezne možnosti za sodelovanje v postopku odločanja. EESO poziva k čim hitrejšemu ukrepanju v zvezi s predlogi Komisije v skladu s pogoji, ki jih je priporočil v prejšnjih mnenjih ( 5 )

2. Uvod in splošne ugotovitve

2.1 EESO je februarja 2020 z veliko večino sprejel mnenje o ekonomski politiki euroobmočja 2020. Čeprav je bilo euroobmočje še vedno v obdobju rasti, se je gospodarstvo soočalo z zaskrbljujočim mrtvilom ter zunanjimi in notranjim neravnovesji. Od takrat so se ekonomske in socialne razmere v Evropi in po celem svetu drastično spremenile, saj se je pandemija COVID-19 hitro razširila in prizadela vse države članice. Ta izjemni zunanji simetrični pretres vpliva na gospodarstvo euroobmočja ter povečuje revščino in dohodkovne neenakosti. Glede na pomladansko gospodarsko napoved Evropske komisije za leto 2020 je EU v letu 2020 vstopila v najglobljo gospodarsko recesijo v svoji zgodovini, poletna gospodarska napoved za leto 2020 pa te črne obete potrjuje ter napoveduje še globljo recesijo in večje razlike.

2.2 Evropa je največji enotni trg z drugo najpogosteje uporabljano valuto na svetu. Vendar bo lahko potencial enotne valute v celoti prišel do izraza šele po njeni uvedbi v vseh državah članicah ter po dokončni vzpostavitvi ekonomske in monetarne unije. Čeprav se Komisija vse bolj zavzema za okrepitev vloge eura v svetu, bo to mogoče le, če karseda ublažimo recesijo ter takoj po njej zagotovimo dinamično in vključujočo trajnostno rast, zato je treba države članice tudi podpirati s skladno in ciljno usmerjeno skupno strategijo EU. Predsednik Euroskupine je v svojem govoru 11. junija priznal, da je usklajevanje, zlasti v euroobmočju, ključno za preprečevanje razlik in neravnotežij. Zaščita enotne valute je enako pomembna kot zaščita enotnega trga. Dejansko sta medsebojno povezani ( 6 )

2.3 Enotni trg je eden od največjih dosežkov evropskega projekta. Omogoča prosto in neovirano trgovino med državami članicami, kar prispeva h gospodarski moči, blaginji in življenjskim standardom, ki so med najvišjimi na svetu. Dokončna vzpostavitev enotnega trga ter zagotovitev njegovega hitrega okrevanja in polnega delovanja bi morali biti še naprej prednostni nalogi, pri čemer bi bilo treba upoštevati pogajanja v zvezi z brexitom in njegove morebitne posledice. To vključuje socialno agendo z ukrepi za navzgor usmerjeno socialno konvergenco, da bi se zagotovili pošteni in boljši delovni pogoji ter bolj enakomerna razporeditev dohodkov in bogastva. Ustrezno je treba uveljavljati 20 načel evropskega stebra socialnih pravic, med drugim načelo „enakega plačila za enako delo na enakem delovnem mestu“, da bi lahko izvajali ukrepe socialne konvergence in dosegli boljše delovne pogoje. Izmeriti bi bilo treba tudi negativne učinke pandemije na načrt za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, EU pa bi si morala prizadevati, da bi se držali prvotnih rokov.

2.4 Komisija je v pomladanski napovedi poudarila, da je „pandemija […] resno prizadel[a] porabo potrošnikov, industrijsko proizvodnjo, naložbe, trgovino, kapitalske tokove in dobavne verige“, po pričakovanjih pa bo močno prizadet tudi trg dela. Komisija je tudi poudarila, da „[o]bstaja […] tveganje, da bi pandemija lahko povzročila bolj drastične in trajnejše spremembe v odnosu do globalnih vrednostnih verig in mednarodnega sodelovanja“. Obstajajo pa tudi druga negativna tveganja, kot so resnost pandemije, stečaji, kriza finančnega sektorja, težave z likvidnostjo in težavna pogajanja. Trg dela bi lahko utrpel dolgotrajne posledice. Po predvidevanjih iz poletne gospodarske napovedi se bo gospodarstvo euroobmočja leta 2020 skrčilo za 8,75 %, celotno gospodarstvo EU pa za 8,3 %.

2.5 Glede na napovedi se bodo po doslej največjem zunanjem simetričnem pretresu zaradi pandemije COVID-19 brezposelnost, revščina ter socialne in ekonomske neenakosti zelo povečale, veliko število podjetij pa bo šlo v stečaj. Pandemija je prizadela vse države članice euroobmočja, vendar se gospodarske in socialne posledice razlikujejo. V nekaterih državah EU se bodo zaradi teh učinkov že obstoječi socialni problemi še zaostrili. Napovedi BDP za leto 2020 so različne, od 4,6-odstotnega upada na Poljskem do 11,2-odstotnega v Italiji, prav tako pa naj bi se med državami članicami in regijami močno razlikovala intenzivnost upada gospodarske rasti v letu 2021. Razlike v dostopu in stroških izposojanja med državami članicami ter pomanjkanje usklajenosti ekonomskih, socialnih in okoljskih politik na evropski ravni lahko vplivajo na zmožnost držav članic, da se spopadejo s krizo. Poleg tega bi razlike v zmožnosti financiranja potrebnih naložb za ponoven zagon gospodarstev lahko izkrivljale enake konkurenčne pogoje v euroobmočju. Velika neenakost med državami članicami in regijami bi lahko tudi privedla do migracij iz revnejših v bogatejše države, kar bi povzročilo problematičen beg možganov in druge socialne probleme.

3. Posledice COVID-19

3.1 Po več mesecih trajanja pandemije so razmere še vedno nestanovitne, pri čemer se napovedi iz meseca v mesec spreminjajo, tveganja pa povečujejo. Nihče še ne more napovedati, ali nas čaka recesija v obliki črke W, ki bo prišla v dveh valovih in ji bo sledilo okrevanje, ali težko rešljiva dolgotrajna recesija v obliki ravne črte, po kateri bo okrevanje poznejše in počasnejše. Evropski državljani in vlagatelji v strahu pred globoko recesijo ravnajo previdno in čakajo na zanesljivejše napovedi. EESO opozarja, da imajo pri makroekonomskem povpraševanju pričakovanja pomembno vlogo. Evropski fiskalni odbor je že navedel, da bo večja in dolgotrajnejša fiskalna podpora potrebna tudi v letu 2021, saj se bodo omejitveni ukrepi sproščali počasneje, kot smo sprva pričakovali, potrošniki pa se bodo verjetno odločili za previdnostno varčevanje. Kadar zasebna gospodinjstva ter domača in tuja podjetja zmanjšajo porabo, je mogoče povpraševanje ohraniti samo z javno porabo in spodbujevalno denarno politiko ( 7 ) . EESO to mnenje izrecno podpira ter svari pred nadaljnjimi sistemskimi tveganji, ki spremljajo resno gospodarsko krizo, kot so nestabilnost finančnega trga in deflacijske težnje.

3.2 S pandemijo se je povečal pritisk na javne proračune in pričakuje se, da se bodo stopnje dolga povečale po vsem euroobmočju, vendar bodo tudi na tem področju med državami članicami velike razlike. Nekatere države so v pandemijo vstopile z visokimi ravnmi dolga. Obenem smo sprejeli zaveze za boj proti podnebnim spremembam in uvedbo digitalizacije, za gospodarsko in socialno okrevanje pa bodo ključne kakovostne naložbe, ki spodbujajo dodano vrednost in prispevajo k ustvarjanju kakovostnih delovnih mest. EU bi si morala prizadevati, da bi izkoristila pozitivne učinke sinergije javnih in zasebnih naložb, in uskladiti prihodnje izvajanje strukturnih programov.

3.3 Po zdravstveni krizi je bilo v EU zaznati znatno zmanjšanje ponudbe in povpraševanja. Na začetku je pandemija pomenila pretres na strani ponudbe, sekundarni učinki pa zdaj povzročajo velik pretres na strani skupnega povpraševanja. Skupni učinek bo odvisen od tega, kateri od teh dveh pretresov bo prevladal ( 8 ) . Pandemija je najbolj prizadela mala in srednja podjetja (MSP). Brez konkretnih in realističnih načrtov za njihovo reševanje bodo šla številna v stečaj. EU je že sprejela ukrepe na centralni ravni, vendar so države članice tiste, ki morajo nemudoma uporabiti in usklajeno usmeriti razpoložljiva sredstva tam oziroma tja, kjer so najbolj potrebna. Evropska komisija bi zato morala skrbno spremljati njihovo črpanje.

3.4 Omejitveni ukrepi, ki jih je uvedla večina držav članic, so razkrili šibke točke dolgih dobavnih verig in negativne učinke odvisnosti kritičnih sektorjev od zunanjih dobaviteljev, zato je potreben jasen in skrbno pripravljen strateški načrt na ravni EU in javne naložbe, ki bi spodbujale zasebne naložbe. Zasebni sektor lahko v veliki meri odloča o tem, v kolikšnem obsegu bo odvisen od izbire kraja dobave surovin, človeških virov, logistike itd., nova industrijska strategija pa bi morala prispevati k zmanjšanju te odvisnosti. Poleg tega bi bilo treba na ravni EU in držav članic razpravljati o nacionalni proizvodnji v nekaterih ključnih panogah, zlasti na področju zdravja.

3.5 EESO je že navedel, da „je treba obnoviti oziroma vzpostaviti povezane industrijske vrednostne verige v EU, da bi okrepili strateško avtonomijo in ekonomsko odpornost Evrope“ ( 9 ) . Predsednik Evropske centralne banke (ECB) je 13. junija izjavil, da bi bila prizadevanja za izgradnjo odpornejših dobavnih verig lahko katalizator, ki ga potrebujemo za dokončno vzpostavitev enotnega trga ( 10 ) . Poleg tega bi bilo tako lažje zaščititi dostojna in kakovostna delovna mesta, pomagati podjetjem pri ustvarjanju dodane vrednosti, okrepiti konkurenčnost, zmanjšati odvisnost, obravnavati negativne demografske trende in doseči navzgor usmerjeno konvergenco.

3.6 Pandemija bo imela tudi resne posledice za trg dela in socialne razmere v euroobmočju. Zaradi krize zaradi COVID-19 naj bi se znatno povečale brezposelnost, dohodkovna neenakost, revščina in socialna izključenost. Po pomladanski gospodarski napovedi za leto 2020 naj bi se stopnja brezposelnosti v euroobmočju v letu 2020 povišala na 9,6 %, v letu 2021 pa le rahlo znižala, tj. na 8,6 %, pri čemer naj bi bile med državami članicami, regijami in celo skupinami državljanov velike razlike. Dolgoročno bi bili lahko prizadeti nekateri sektorji, kot so turizem, gastronomija, letalstvo in kultura. Kljub sprejetju obsežnih ukrepov za stabilizacijo so dohodki številnih ljudi verjetno še vedno negotovi. Tisti, ki so bili v negotovem položaju že pred krizo, bodo po vsej verjetnosti najbolj prizadeti. Številna delovna mesta, za katera se je med krizo izkazalo, da so ključnega pomena, so večinoma premalo plačana in na trgu dela premalo cenjena. V prihodnjih politikah EU je treba skrbno upoštevati vpliv krize na prikrajšane skupine in invalide. Poleg tega se pričakuje skokovit porast brezposelnosti mladih, zaradi česar potrebujemo učinkovito in okrepljeno jamstvo za mlade ter podporne programe za zaposlovanje.

3.7 EESO pričakuje, da bo zaradi pandemije prišlo do prestrukturiranja gospodarstva in razvoja novih poslovnih modelov. Analiza po posameznih sektorjih kaže, da so razlike v večji ali manjši meri že opazne. Če je vsaka kriza priložnost, potem moramo tokratno izkoristiti za okrepitev svojih konkurenčnih prednosti in poskrbeti, da si bo Evropa prizadevala obdržati oziroma prevzeti vodilno vlogo na področjih, ki so ključnega pomena, kot so digitalni sektor, umetna inteligenca, tehnologija, razogljičenje, trajnostna krožna rast in vključujoče gospodarstvo. Za to je potreben velik poudarek na naložbah v raziskave in inovacije, pa tudi v razvoj kompetenc ter znanj in spretnosti. Pomemben del ugodnega okolja za zasebne naložbe je zanesljiv, predvidljiv in konkurenčen okvir politike. Na splošno bi morala EU podjetjem zagotoviti ustrezne pogoje za uspešno digitalizacijo in zeleni prehod, tako da bi nastajala nova podjetja in delovna mesta, kar pomeni, da bi prinesla več koristi hkrati.

3.8 Vse večji smrtni davek, ki ga terja pandemija, ter socialne in ekonomske posledice so za evropski projekt velik izziv. Zdaj se bolj kot kdaj koli prej od euroobmočja pričakuje, da bo pokazalo solidarnost in iz krize izšlo močnejše. EESO poziva, naj se na nacionalni ravni sprejmejo odločni ukrepi za zmanjšanje dohodkovnih neenakosti in neenakosti v porazdelitvi bogastva v družbi, saj so te neenakosti povezane z neenakostmi v pričakovani življenjski dobi ter pri dostopu do kakovostnega izobraževanja in zdravstvenega varstva.

3.9 Dobro usklajena evropska zdravstvena politika bi pomembno prispevala k premagovanju pandemije, saj bi omogočala sodelovanje in podporo med državami članicami. Enakomerna razporeditev zdravil, ki naj bi bila koristna in primerna za boj proti širjenju COVID-19, bi morala biti prednostna naloga evropske zdravstvene politike in dokaz solidarnosti med državami članicami. Če pandemije ne bomo odpravili, si ne moremo obetati močnega in trajnostnega okrevanja gospodarstva.

4. Gospodarsko in socialno okrevanje

4.1 EESO poudarja, da je treba ukrepati zdaj, ne šele po koncu pandemije COVID-19. Politični ukrepi in procesi reform se morajo nadaljevati tudi v času vsesplošne negotovosti. To pomeni, da je treba hitro nadaljevati z zapoznelimi razpravami, na primer s pregledom ekonomskega upravljanja, prenovitvijo evropskega semestra in začetkom konference o prihodnosti Evrope, ter izvesti pomembne politike, kot je vključitev ciljev trajnostnega razvoja v pravni okvir. Kriza zaradi COVID-19 je lahko za EU tudi priložnost, če je dovolj pogumna, da jo bo izkoristila.

4.2 EESO pozdravlja sklep Sveta o načrtu EU za okrevanje. Čeprav gre za zneske, ki so z makroekonomskega vidika majhni, je to izredno pomemben korak, saj podpira stališče Evropske centralne banke, da je treba storiti vse, kar je potrebno. To stališče zdaj zastopa EU kot celota. Instrument Next Generation EU, ki se bo izvajal kot del večletnega finančnega okvira, mora imeti ključno vlogo pri gospodarskem okrevanju Evrope, državam članicam pa pomagati v boju proti pandemiji ter zagotoviti hitro in trajnostno oživitev gospodarstva. Še vedno pa ostajajo pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti. V priporočilih za posamezne države in evropskem semestru, ki so zaradi svoje vloge v mehanizmu za okrevanje in odpornost postali bolj zavezujoči, je treba preprečiti tveganje negativnega pogojevanja. Načrti za okrevanje bi morali biti namenjeni krepitvi trajnostne in vključujoče rasti z večjim poudarkom na ciljih trajnostnega razvoja in evropskem stebru socialnih pravic. Upoštevati bi bilo treba tudi socialno-ekonomske razmere v vsaki državi članici posebej.

4.3 EESO ceni takojšen odziv EU in držav članic na pandemijo COVID-19. Meni, da bi bilo treba v naslednjem večletnem finančnem okviru EU zagotoviti sredstva, ki jih potrebuje za zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, nemoteno delovanje ter doseganje svojih strateških ciljev. To pomeni, da je potrebno ustrezno financiranje za raziskave in razvoj, digitalne tehnologije ter boj proti podnebnim spremembam, v večletnem finančnem okviru pa je treba določiti tudi ustrezne prednostne naloge za okrepitev kohezije med državami članicami in EU kot celoto. EESO ugotavlja, da je bilo na vrhu Sveta odločeno, da bo obseg okvira znašal 1,05 % BND EU-27, kar je manj od 1,3 % BND, k čemur sta pozvala Evropski parlament in EESO, in celo manj od 1,1 % BND EU-27, kot je bilo predlagano maja 2018. Poleg tega so bila odpravljena ali znatno zmanjšana tudi sredstva v okviru instrumenta Next Generation EU, na primer povezana s kohezijskimi politikami, ki naj bi nadomestila zmanjšanje sredstev večletnega finančnega okvira. EESO je zlasti zaskrbljen zaradi zmanjšanja naložb v inovacije in raziskave, digitalizacijo ter Sklad za pravični prehod, pa tudi zaradi opustitve merila spoštovanja načel pravne države. Nazadnje priporoča, naj se sprejmejo hitri in odločni ukrepi za uporabo dodatnih lastnih sredstev.

4.4 EESO priporoča ohranjanje preudarne uravnoteženosti ukrepov na strani ponudbe in na strani povpraševanja. Kar zadeva povpraševanje, je treba v celoti upoštevati, da povečanje naložb v euroobmočju za spoprijemanje s podnebno krizo, boj proti brezposelnosti, spodbujanje dobro plačanih delovnih mest in odpravljanje revščine niso samo cilji sami po sebi, ampak imajo tudi pozitivne učinke na skupno povpraševanje in bi torej lahko spodbudili gospodarsko okrevanje.

4.5 Evropski mehanizem za stabilnost (EMS) ponuja potrebna orodja za spoprijemanje s pretresi, kot je COVID-19. Euroskupina se je 9. aprila 2020 odločila, da bo sprejela obsežen sveženj v višini 540 milijard EUR, vključno s posojilnim instrumentom v višini 240 milijard EUR (podpora zaradi pandemične krize), ki temelji na kreditni liniji pod razširjenimi pogoji EMS, ki bi bila na voljo za vse države euroobmočja. Svet guvernerjev evropskega mehanizma za stabilnost je 15. maja 2020 sklenil, da bo podporo zaradi pandemične krize dal na voljo vsem državam članicam euroobmočja. Odločitev o odobritvi podpore, za katero bo zaprosila posamezna država, bo sprejel na podlagi ocene, ki jo Evropska komisija opravi po uskladitvi z ECB in v sodelovanju z EMS ( 11 )

4.6 EESO je tudi prepričan, da je bilo hitro aktiviranje odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast nujno potrebna pobuda, vendar je seznanjen s priporočili Evropskega fiskalnega odbora, naj se spomladi 2021 objavijo pojasnila o časovnem načrtu in pogojih za izhod ali pregled. V zvezi s tem EESO svari pred prezgodnjo vrnitvijo k pravilom, ki so veljala pred pandemijo, saj bi lahko to v najbolj prizadetih državah privedlo do strogih varčevalnih ukrepov in preprečilo koristi instrumenta Next Generation EU, poleg tega bi morali morebitna nova fiskalna pravila ponovno uvesti šele po znatnem zmanjšanju brezposelnosti.

4.7 EESO poziva k prehodu na ekonomsko upravljanje, ki je osredotočeno na blaginjo in temelji na solidarnosti. Strinja se z navedbami Evropskega fiskalnega odbora, da je treba obravnavati težnje po zmanjševanju javnih naložb, kadar so javne finance pod pritiskom, ter pozdravlja dejstvo, da je odbor pripravljen uvesti zlato pravilo, in njegova priporočila za odpravljanje preteklih pomanjkljivosti fiskalnih pravil, da bi zaščitili javne naložbe, vključno z uvedbo centralne fiskalne zmogljivosti ( 12 ) . Poziva Komisijo, naj nadaljuje sedanji pregled, da bi pospešila posodobitev okvira ekonomskega upravljanja, saj se na primer kljub zelo ekspanzivni monetarni politiki še vedno soočamo z grožnjo deflacije.

4.8 EU si dejavno prizadeva za mobilizacijo vseh razpoložljivih sredstev, da bi državam članicam omogočila takojšen odziv na pandemijo. EESO pozdravlja hitro vključitev prožnosti pri uporabi sredstev EU z omogočanjem državam članicam, da prerazporejajo sredstva med skladi, regijami in cilji politik. Obenem meni, da morajo znatno izboljšati svojo zmogljivost načrtovanja in hkrati zagotoviti, da se vsa razpoložljiva sredstva v celoti izčrpajo in učinkovito porabijo. Sredstva je treba uporabiti za naložbe s takojšnjim pozitivnim učinkom za premagovanje recesije in/ali naložbe v prehod držav članic EU na trajnostno, vključujoče, digitalizirano in nizkoogljično gospodarstvo. EESO poziva Evropsko komisijo, naj pripravi strukturiran pregled vseh razpoložljivih virov in sredstev.

4.9 Evropski semester, ki je eno ključnih orodij Unije za načrtovanje, spremljanje in upravljanje, je od nedavnega v središču mehanizma za okrevanje in odpornost. EESO priznava napovedano reformo procesa evropskega semestra in njegovo predlagano novo vlogo pri usklajevanju ukrepov za okrevanje, ob polnem spoštovanju načel evropskega zelenega dogovora ( 13 ) , evropskega stebra socialnih pravic ( 14 ) in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj ( 15 ) , vendar poudarja, da politični organi, kot so Evropski parlament in nekateri nacionalni parlamenti, v ta proces niso ali skoraj niso vključeni, zato ni dovolj demokratičnega nadzora. Dodatno bi bilo treba okrepiti tudi vlogo socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe.

4.10 EESO meni, da bi bilo izjemno koristno, če bi bil proračun EU lahko bolj prožen pri obvladovanju negativnih pretresov, predvsem tistih, ki niso gospodarskega izvora. Priporoča, naj si EU s politikami prizadeva za takojšnje izboljšanje sodelovanja držav članic v času krize. Z boljšimi protokoli in tesnejšim sodelovanjem bi omogočili hiter in usklajen evropski odziv na kakršno koli katastrofo.

4.11 Po drugi strani pa so banke bolje pripravljene na to krizo, kot so bile na finančno krizo leta 2008. EESO pričakuje, da bodo banke euroobmočja v krizi delovale kot blažilci pretresov, tako da bodo posameznikom in podjetjem omogočale potrebno likvidnost in kredite. Čim prej bi bilo treba dokončno vzpostaviti bančno unijo, vključno z izvajanjem evropskega sistema jamstva za vloge. Med prednostnimi nalogami EU bi morala biti tudi dokončna vzpostavitev unije kapitalskih trgov. Poleg tega EESO poudarja, kako pomembna je učinkovita regulacija finančnega trga za doseganje njegove stabilnosti.

4.12 EESO poudarja, da boj proti notranjim in zunanjim neravnovesjem in neenakosti po eni strani pomeni izvajanje socialnih politik na ravni EU in prek evropskega semestra za odpravo nedelovanja trga ali podpiranje razvoja trga na nacionalni ravni. Po drugi strani pa je treba pri vseh ukrepih ekonomske politike EU – od regulacije finančnega trga do ukrepov za boj proti podnebni krizi in krizi zaradi COVID-19 – upoštevati njihove distribucijske učinke. Poleg tega bo blaginja gospodinjstev vse bolj odvisna od evropskih dejavnikov, na primer enostranskih proračunskih politik, šibke socialne razsežnosti in zamud pri poglabljanju evropske monetarne unije. EESO poudarja, da je odpravljanje izjemno velikih neravnovesij v državah članicah in med njimi prvi pogoj za ekonomsko in socialno odpornost.

5. Nadaljnji koraki

5.1 EESO meni, da morajo velike in hitre javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj ter znanja in spretnosti postati prednostna naloga, če želi EU obvladati izziv upadanja in staranja prebivalstva ter sprejeti digitalizacijo. EESO je že navedel, da „morajo biti [evropski delavci] deležni programov usposabljanja, prekvalifikacije, izpopolnjevanja in vseživljenjskega učenja, da bi lahko v celoti izkoristili tehnološke spremembe“ ( 16 ) . Vlade bi morale biti pripravljene spodbujati nove inovativne ideje in financirati poskuse v sektorjih z velikim potencialom rasti.

5.2 Da bi preprečili obsežne težave, je treba podpreti nacionalne sisteme socialne zaščite. Da bi ustvarili odporne in na solidarnosti temelječe strukture za stabilizacijo euroobmočja v času krize in konsolidacijo socialne zaščite v državah članicah, bi bilo treba uvesti evropski sistem pozavarovanja za primer brezposelnosti. Tako kot drugi sistemi za brezposelnost bi moral delovati kot samodejni stabilizator in hkrati podpirati nacionalne sisteme zavarovanja za primer brezposelnosti v primeru globokih recesij. Poleg tega bi okrepil nacionalne sisteme, saj bi bila njegova nepovratna sredstva pogojena z zanesljivim in na solidarnosti temelječim financiranjem nacionalnih sistemov. Instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) je korak v pravo smer, vendar bi bilo treba narediti več.

5.3 Ocene Evropske komisije iz konca maja 2020 kažejo, da mora EU za izvedbo zelenega prehoda in digitalne preobrazbe vložiti najmanj 595 milijard EUR na leto ( 17 ) . EESO meni, da mora biti gospodarsko okrevanje v celoti usklajeno z načeli evropskega zelenega dogovora in cilji trajnostnega razvoja. Evropa je že vodilna na področju krožnega gospodarstva, zelenega prehoda in boja proti podnebnim spremembam. EESO meni, da bi se s hitro in učinkovito digitalizacijo pospešil prehod na pametno zeleno rast.

5.4 EESO je že večkrat opozoril, da „bo blaginja Evrope vse bolj ogrožena, dlje kot se bo nadaljevala sedanja politika varčevanja brez učinkovitega naložbenega načrta“, ter da „ni jasne strateške vizije za prihodnost in tudi ne zmožnosti za ustrezen odziv na nove gospodarske in finančne krize“. Poleg tega je v začetku leta 2018 opozoril, da „je nujno razviti nove finančne instrumente za preprečevanje kriz in blažitev procikličnih ukrepov“ ( 18 ) . EESO ponovno poziva k sprejetju določenih ukrepov za zmanjšanje pritiska na javne finance, kar bi omogočilo več manevrskega prostora pri obravnavi zunanjih pretresov.

5.5 EESO se sprašuje, kako bi se države članice euroobmočja odzvale na drugačen, asimetričen pretres po sedanjih kriznih razmerah in glede na pričakovano težavno okrevanje ob upoštevanju negotovosti, ki je v euroobmočju še vedno prisotna. Bi bil odziv EU tako hiter tudi, če bi nova kriza prizadela samo eno ali dve državi članici euroobmočja? Ker je to zelo nezaželeno, EESO meni, da bi bil takšen nesimetričen pretres odločilen preizkus za solidarnost Unije in projekt kot celoto. Zato meni, da morajo države članice euroobmočja tesneje sodelovati ter imeti na voljo posebej zasnovane instrumente za izboljšanje svoje odpornosti in zmogljivosti za blažitev simetričnih in nesimetričnih pretresov. Poleg krepitve ekonomske odpornosti si je treba prizadevati tudi za delovno in socialno odpornost, eden ključnih dejavnikov za to pa je večja vključenost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v vse procese, tako na nacionalni ravni kot tudi na ravni EU ( 19 )

5.6 Ker se primanjkljaji in stopnje dolga povečujejo po vsej Uniji, moramo ponovno razmisliti o svojem pristopu na področju davkov in vseh komponent, ki vplivajo nanje. Davčne utaje, agresivno davčno načrtovanje, erozija davčne osnove, preusmerjanje dobička, pranje denarja in boj proti korupciji so za številne države članice še vedno politično zahtevne teme, vendar se ne moremo več pretvarjati, kot da o tem nič ne vemo. EESO poziva k odločni reformi davčnih politik, ki bi zapolnila vrzeli in preprečevala utaje po vsej Uniji. Poleg tega poziva k dobro usklajeni fiskalni politiki, da bi se izboljšalo monetarno stanje, vzdržnost javnih financ in odpornost na pretrese v euroobmočju. Ponavlja tudi svoja priporočila državam članicam in evropskim institucijam, naj pospešijo roke za odpravo izogibanja davkom in davčnih utaj, saj so zdaj aktualnejša. Oblikovati je treba sodobno davčno agendo EU, da bi se spoprijeli s prihodnjimi gospodarskimi, socialnimi in ekološkimi izzivi ter hkrati izboljšali njen demokratični pristop. Že lani je EESO v celoti podprl začetek razprave o postopnem prehodu na glasovanje s kvalificirano večino in redni zakonodajni postopek v davčnih zadevah, pri čemer priznava, da morajo imeti vse države članice ter evropske institucije in organi vedno ustrezne možnosti za sodelovanje v postopku odločanja. EESO poziva k čim hitrejšemu ukrepanju v zvezi z zadevnimi predlogi Komisije v skladu s pogoji, ki jih je priporočil v prejšnjih mnenjih ( 20 )

V Bruslju, 29. oktobra 2020 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) Mnenje sta v mandatnem obdobju EESO 2015–2020 pripravila Mihai Ivașcu kot poročevalec in Judith Vorbach kot soporočevalka. Judith Vorbach je mnenje predstavila na prvem plenarnem zasedanju EESO v mandatnem obdobju 2020–2025 oktobra 2020 v vlogi glavne poročevalke.

(2) Glej mnenji EESO o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (UL C 120, 14.4.2020, str. 1) in o ekonomski politiki euroobmočja (2020) (UL C 120, 14.4.2020, str. 7).

(3) Pomladanska gospodarska napoved za leto 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/ip_20_799.

(4) Poletna gospodarska napoved za leto 2020: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/IP_20_1269.

(5) Glej mnenji EESO Obdavčitev – glasovanje s kvalificirano večino (UL C 353, 18.10.2019, str. 90) in Krepitev trajnostne gospodarske rasti v EU (UL C 364, 28.10.2020, str. 29).

(6) Komentar Mária Centena po videokonferenci Euroskupine 11. junija 2020: https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/.

(7) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Ocena fiskalne naravnanosti, primerne za euroobmočje v letu 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(8) The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate (Evropska centralna banka med krizo zaradi COVID-19: v okviru svojih pooblastil bo storila vse, kar bo potrebno).

(9) Glej mnenje EESO o industrijski strategiji (UL C 364, 28.10.2020, str. 108).

(10) The path out of uncertainty (Izhod iz negotovosti).

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis.

(12) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Ocena fiskalne naravnanosti, primerne za euroobmočje v letu 2021): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(13) Evropski zeleni dogovor.

(14) Evropski steber socialnih pravic (UL C 428, 13.12.2017, str. 10).

(15) Cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj.

(16) UL C 228, 5.7.2019, str. 57.

(17) SWD(2020) 98 final.

(18) UL C 262, 25.7.2018, str. 28.

(19) Glej mnenje EESO Za bolj odporno in trajnostno evropsko gospodarstvo (UL C 353, 18.10.2019, str. 23).

(20) Glej opombo 5.