[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 14.9.2010

COM(2010) 470 konč.

2010/0247 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

110

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike ta zagotavlja, da se živi vodni viri izkoriščajo v skladu s trajnostnimi gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi pogoji. Pomemben instrument za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC), kvot in omejitev ribolovnega napora.

Cilj tega predloga je za leto 2011 določiti ribolovne možnosti za države članice za tržno najpomembnejše staleže rib v Baltskem morju.

- Splošno ozadje

Sporočilo Komisije o posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2011 (COM(2010)241 konč.) določa ozadje predloga. Zaradi poenostavitve in pojasnitve odločitev o letnih celotnih dovoljenih ulovih in kvotah, so ribolovne možnosti v Baltskem morju od leta 2006 določene v ločeni uredbi: Uredba Sveta (ES) št. 52/2006 z dne 22. decembra 2005 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2006 uporabljajo v Baltskem morju.

Znanstveno mnenje o ribolovnih možnostih v Baltskem morju za leto 2011 sta podala Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) maja 2010 in Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) junija 2010.

Predlog vključuje dva oddelka, pomembna za upravljanje ribolova v Baltiku v letu 2011: en oddelek, ki določa celotne dovoljene ulove in kvote, ter drugi, ki omejuje ribolovni napor.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Ribolovne možnosti in način njihove dodelitve državam članicam se določajo vsako leto. Uredba Sveta (ES) št. 1226/2009 z dne 20. novembra 2009 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se v letu 2010 uporabljajo v Baltskem morju, je zadnja na tem področju.

Za upravljanje ribištva v Baltskem morju je pomembna tudi Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98.

Uredba Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 opisuje ukrepe nadzora in spremljanja za ponovno vzpostavitev zadevnih staležev trsk. Poleg tega določa pravila za določanje celotnih dovoljenih ulovov za zahodne in vzhodne staleže trsk in s tem povezane omejitve ribolovnega napora.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji EU

Predlagani ukrepi so oblikovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije o trajnostnem razvoju.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN PRESOJA VPLIVA

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so bila opravljena posvetovanja

Znanstveni organizaciji, s katerima so bila opravljena posvetovanja, sta Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).

Skupnost vsako leto zaprosi ICES in STECF za znanstveno mnenje o stanju pomembnih staležev rib. Prejeto mnenje zajema vse staleže v Baltskem morju, za katere so predlagani celotni dovoljeni ulovi, razen morske plošče in sleda v podrazdelku 31, za katera letos ni bilo podano mnenje, ker so bile razpoložljive informacije neustrezne za ocenitev gibanj staležev.

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanja z regionalnim svetovalnim svetom za Baltsko morje (BSRAC) so potekala na srečanju delovne skupine za ribolov pridnenih vrst, lososa in pelagičnih rib junija 2010 na osnovi sporočila Komisije o posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2011. Znanstveno osnovo predloga sta pripravila ICES in STECF. GD MARE je predstavil pravila, ki jih bo upošteval pri določanju celotnih dovoljenih ulovov in kvot za leto 2011 na osnovi strateške izjave. V predlogu so se v čim večji meri upoštevala predhodna stališča, ki so bila izražena med zasedanjem, in naknadna pisna priporočila o vseh zadevnih staležih rib, in sicer tako, da niso v nasprotju z obstoječimi politikami ali ne povzročajo poslabšanja stanja ranljivih virov.

BSRAC podpira uporabo večletnega načrta za trsko glede določanja celotnih dovoljenih ulovov, ne strinja pa se s postopno prilagoditvijo ribolovnega napora, ki je posledica uporabe načrta. Poleg tega se ne strinja s prilagoditvijo celotnih dovoljenih ulovov na dolgoročne trajnostne ravni, pri katerih je po mnenju BSRAC stanje staleža stabilno, znanstveno mnenje pa ne bi zadostovalo, da se upravičijo zmanjšanja zadevne kvote.

- Presoja vpliva

Če bodo predlagani ukrepi izvršeni, bodo povzročili skupno zmanjšanje ribolovnih možnosti v smislu količin ulova za plovila EU v Baltskem morju, in sicer za približno 17 % za vse zadevne vrste. Za mnoge staleže sleda in papaline temelji zmanjšanje na stopnji ribolovne umrljivosti, ki je nad največjim trajnostnim donosom, ali stopnji previdnostnega pristopa in na nižji obnovitvi staležev. Največji gospodarski vpliv ima znižanje celotnega dovoljenega ulova papaline, ki je posledica ribolova staleža nad previdnostno ravnijo. Celotni dovoljeni ulovi trske v vzhodnem in zahodnem Baltskem morju so bili v skladu z večletnim načrtom povečani.

Predlog ne odraža zgolj kratkoročnih pomislekov, temveč je del dolgoročnejšega pristopa, s katerim se stopnja ribolova postopno znižuje na dolgoročne trajnostne ravni.

Posledica pristopa, uporabljenega v predlogu, bo zato v srednje- do dolgoročnem obdobju zmanjšan ribolovni napor, v dolgoročnem obdobju pa stabilne ali naraščajoče kvote. Dolgoročne posledice pristopa bodo predvidoma zmanjšan vpliv na okolje kot posledica zmanjšanja ribolovnega napora, zmanjšanja v ribolovnem sektorju v smislu števila plovil in/ali povprečnega ribolovnega napora na plovilo in nespremenjena ali povečana iztovarjanja. Trajnost ribiških dejavnosti se bo v dolgoročnem obdobju povečala.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlog določa omejitve ulova in napora, ki se uporabljajo za ribištvo EU in za mednarodni ribolov, pri katerem sodelujejo plovila EU, da bi dosegli cilj skupne ribiške politike, in sicer zagotovitev ribolova na ravni, ki je biološko, gospodarsko in družbeno trajnostna.

- Pravna podlaga

Člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog je v izključni pristojnosti Unije iz člena 3(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega razloga:

Skupna ribiška politika je skupna politika. V skladu s členom 43(3) PDEU Svet sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. V skladu s členom 20(3) Uredbe 2371/2002 države članice dodelijo take možnosti regijam ali izvajalcem po lastni presoji. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale.

Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: Uredba.

To je predlog za upravljanje ribištva na osnovi člena 43(3) PDEU in v skladu s členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun EU.

DODATNE INFORMACIJE

- Poenostavitev

S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (EU ali nacionalne), zlasti glede zahtev za upravljanje napora.

- Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti

Predlog zadeva letno uredbo za leto 2011, zato ne vključuje klavzule o reviziji.

- Podrobna obrazložitev

Predlog določa ribolovne možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib za države članice, ki lovijo v Baltskem morju.

Predlagane številke temeljijo na znanstvenem mnenju, posvetovanju z BSRAC in okviru za določanje celotnih dovoljenih ulovov in kvot, opisanih v Sporočilu Komisije o posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2011.

V skladu z namenom Komisije, da zagotovi trajnostno rabo ribolovnih virov v skladu s politiko Unije in mednarodnimi obveznostmi ob hkratnem ohranjanju stabilnosti ribolovnih možnosti, so letna odstopanja celotnih dovoljenih ulovov omejena, če je to izvedljivo, ob upoštevanju stanja zadevnega staleža.

Celotni dovoljeni ulovi in kvote, dodeljene državam članicam, so v Prilogi I, omejitve ribolovnega napora pa so določene v Prilogi II.

Za staleže trske odražajo predlagani celotni dovoljeni ulovi postopni pristop, ki se v večletnem načrtu uporablja za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže. Osrednji element načrta je postopno zmanjšanje ribolovne umrljivosti na dolgoročno trajnostne ravni, ki bodo zagotovile obnovitev staležev ter visoke in stabilne donose.

Glede na staleže lososa v Baltskem morju se zahtevajo dodatni ukrepi upravljanja za morske in celinske vode, da bi se poenostavila učinkovita obnovitev staležev, kadar je to potrebno. Načrt upravljanja lososa je v pripravi.

2010/0247 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

2. Uredba (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1] zahteva, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STEFC).

3. Svet mora določiti celotne dovoljene ulove (TAC) glede na ribolovna območja ali skupine ribolovnih območij. Ribolovne možnosti morajo biti razdeljene med države članice tako, da se vsaki državi članici zagotovi ustrezna stabilnost ribolovnih aktivnosti za vsak stalež ali ribolovno območje in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz Uredbe (ES) št. 2371/2002. Poleg tega je treba za doseganje optimalne in učinkovite uporabe ribolovnih možnosti določiti nekatere pogoje, ki so zanje bistveni in z njimi funkcionalno povezani.

4. Celotni dovoljeni ulovi morajo biti določeni na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja in ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji. V tem smislu je treba upoštevati mnenja, izražena med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi, zlasti na srečanjih s posvetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo ter zadevnimi regionalnimi svetovalnimi sveti.

5. Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, je treba ribolovne možnosti določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato je treba določiti omejitve ulova in omejitve ribolovnega napora za staleže trsk v Baltskem morju v skladu s pravili iz Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže[2].

6. Uporaba ribolovnih možnosti, kot je določeno v tej uredbi, je predmet Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike[3] in zlasti členov 33 in 34 Uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter obvestilu s podatki o izčrpanju ribolovnih možnosti.

7. V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto[4] je treba navesti staleže, za katere veljajo posamezni ukrepi, določeni v Uredbi.

8. Da bi se zagotovilo preživljanje ribičev v EU, je pomembno, da se ribolov začne s 1. januarjem 2011 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I Področje uporabe in opredelitve pojmov

Člen 1 Predmet urejanja

Ta uredba določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju.

Člen 2 Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za plovila EU, ki delujejo v Baltskem morju.

Člen 3 Opredelitev pojmov

Poleg opredelitev iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002 se v tej uredbi uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) cone Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) so zemljepisna območja, določena v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2187/2005;

(b) „Baltsko morje“ pomeni podrazdelke ICES 22–32;

(c) „plovilo EU“ pomeni ribiško plovilo, ki plove pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

(d) „celotni dovoljeni ulov (TAC)“ pomeni količino, ki jo je vsako leto mogoče naloviti iz posameznega staleža;

(e) „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi;

(f) „dan odsotnosti iz pristanišča“ pomeni neprekinjeno obdobje 24 ur ali del takega obdobja, v katerem je plovilo odsotno iz pristanišča.

POGLAVJE IIRibolovne možnosti

Člen 4 Omejitve ulova in dodelitve

Omejitve ulova, dodelitve teh omejitev med države članice in dodatni pogoji v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 so določeni v Prilogi I.

Člen 5 Posebne določbe o dodelitvah

1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določeno v Prilogi I, ne posega v:

(a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

(c) dodatne iztovore, dovoljene na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke na podlagi členov 37, 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2. Če ni drugače določeno v Prilogi I te uredbe, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, ki so predmet previdnostnega celotnega dovoljenega ulova, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, ki so predmet analitskega celotnega dovoljenega ulova.

Člen 6 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve ulova, se lahko obdržijo na krovu ali iztovarjajo le, če:

(a) so ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali

(b) je ulov sestavljen iz deleža kvote Unije, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami, in kvota Unije ni bila izčrpana.

Člen 7 Omejitve ribolovnega napora

1. Omejitve ribolovnega napora so določene v Prilogi II.

2. Omejitve iz odstavka 1 se uporabljajo za podrazdelka ICES 27 in 28.2, če Komisija ni sprejela odločitve v skladu s členom 29(2) Uredbe (ES) št. 1098/2007, ki bi izključila navedene podrazdelke iz omejitev, navedenih v členu 8(1)(b), (3), (4) in (5) ter členu 13 navedene uredbe.

3. Omejitve iz odstavka 1 se uporabljajo za podrazdelek ICES 28.1, če Komisija ni sprejela odločitve v skladu s členom 29(4) Uredbe (ES) št. 1098/2007, da se omejitve, navedene v členu 8(1)(b), (3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1098/2007 uporabljajo za naveden podrazdelek.

POGLAVJE IIIKončne določbe

Člen 8 Pošiljanje podatkov

Če države članice na podlagi člena 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 pošljejo Komisiji podatke v zvezi z iztovarjanjem količine ujetih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 9 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Omejitve ulova, ki se uporabljajo za plovila EU na območjih, kjer obstajajo omejitve ulova po vrstah in območjih

Naslednje tabele določajo TAC in kvote (v tonah žive teže, razen če ni določeno drugače) po staležu in s tem povezane pogoje za letno upravljanje kvot.

Če ni drugače določeno, so sklici na ribolovne cone sklici na cone ICES.

Za vsako območje se staleže rib navede po abecednem redu latinskih imen vrste. Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana primerjalna tabela domačih in latinskih imen:

Znanstveno ime | Tričrkovna koda | Domače ime |

Clupea harengus | HER | atlantski sled |

Gadus morhua | COD | trska |

Platichthys flesus | FLE | iverka |

Pleuronectes platessa | PLE | morska plošča |

Psetta maxima | TUR | romb |

Salmo salar | SAL | atlantski losos |

Sprattus sprattus | SPR | papalina |

Vrsta: | atlantski sled | Cona: | podrazdelka 30 in 31 |

Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |

Finska | 74 607 | (1) | Analitski TAC |

Švedska | 16 393 | (2) |

EU | 91 000 | (3) |

TAC | 91 000 |

(1) Ulov v SD 31 je omejen na 2 460 t (2) Ulov v SD 31 je omejen na 540 t (3) Ulov v SD 31 je omejen na 3 000 t |

Vrsta: | atlantski sled | Cona: | podrazdelki 22–24 |

Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |

Danska | 2 227 | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 8 763 |

Finska | 1 |

Poljska | 2 067 |

Švedska | 2 826 |

EU | 15 884 |

TAC | 15 884 |

Vrsta: | atlantski sled | Cona: | podrazdelki voda EU 25–27, 28.2, 29 in 32 |

Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |

Danska | 2 016 | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 535 |

Estonija | 10 295 |

Finska | 20 097 |

Latvija | 2 541 |

Litva | 2 675 |

Poljska | 22 831 |

Švedska | 30 650 |

EU | 91 640 |

TAC | Ni pomembno. |

Vrsta: | atlantski sled | Cona: | podrazdelek 28.1 |

Clupea harengus | HER/03D.RG |

Estonija | 15 082 | Analitski TAC |

Latvija | 17 578 |

EU | 32 660 |

TAC | 32 660 |

Vrsta: | trska | Cona: | vode EU podrazdelkov 25–32 |

Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |

Danska | 13 544 | Analitski TAC |

Nemčija | 5 388 |

Estonija | 1 320 |

Finska | 1 036 |

Latvija | 5 036 |

Litva | 3 318 |

Poljska | 15 595 |

Švedska | 13 721 |

EU | 58 957 |

TAC | Ni pomembno. |

Vrsta: | trska | Cona: | vode EU podrazdelkov 22–24 |

Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |

Danska | 8 206 | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 4 012 |

Estonija | 182 |

Finska | 161 |

Latvija | 679 |

Litva | 440 |

Poljska | 2 196 |

Švedska | 2 924 |

EU | 18 800 |

TAC | 18 800 |

Vrsta: | morska plošča | Cona: | vode EU podrazdelkov 22–32 |

Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |

Danska | 2 179 | Previdnostni TAC Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 242 |

Poljska | 456 |

Švedska | 164 |

EU | 3 041 |

TAC | 3 041 |

Vrsta: | atlantski losos | Cona: | vode EU podrazdelkov 22–31 |

Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |

Danska | 51 829 | (1) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 5 767 | (1) |

Estonija | 5 267 | (1) |

Finska | 64 627 | (1) |

Latvija | 32 965 | (1) |

Litva | 3 875 | (1) |

Poljska | 15 723 | (1) |

Švedska | 70 056 | (1) |

EU | 250 109 | (1) |

TAC | Ni pomembno. |

__________ |

(1) Izraženo s številom posameznih rib. |

Vrsta: | atlantski losos | Cona: | vode EU podrazdelka 32 |

Salmo salar | SAL/3D32. |

Estonija | 1 581 | (1) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Finska | 13 838 | (1) |

EU | 15 419 | (1) |

TAC | Ni pomembno. |

_________ |

(1) Izraženo s številom posameznih rib. |

Vrsta: | papalina | Cona: | vode EU podrazdelkov 22–32 |

Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |

Danska | 26 236 | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | 16 621 |

Estonija | 30 466 |

Finska | 13 734 |

Latvija | 36 796 |

Litva | 13 310 |

Poljska | 78 087 |

Švedska | 50 719 |

EU | 265 969 |

TAC | Ni pomembno. |

PRILOGA II

Omejitve ribolovnega napora

1. Države članice za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, zagotovijo, da je ribolov z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa 90 mm ali več, z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa 90 mm ali več, pridnenimi parangali, parangali razen z visečimi parangali, ročnimi ribiškimi vrvicami in svetlečo opremo dovoljen za največ:

(a) 163 dni odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih 22–24, razen v obdobju od 1. do 30. aprila, ko se uporablja člen 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 1098/2007, in

(b) 160 dni odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih 25–28, razen v obdobju od 1. julija do 31. avgusta, ko se uporablja člen 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 1098/2007.

2. Največje število dni odsotnosti iz pristanišča na leto, ko je plovilo lahko prisotno na obeh območjih, opredeljenih v točkah 1(a) in (b), če lovi z orodjem iz točke 1, ne sme presegati največjega števila dni, dodeljenega enemu izmed omenjenih območij.

[1] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[2] UL L 248, 22.9.2007, str. 1.

[3] UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

[4] UL L 115, 9.5.1996, str. 3.