SL Uradni list Evropske unije C 265/7

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 265/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„ “ (MRECH KAMPOT) / „POIVRE DE KAMPOT“

Št. ES: KH-PGI-0005-01264 – 6.10.2014

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„ “ (Mrech Kampot) / „Poivre de Kampot“

2. Država članica ali tretja država

Kambodža

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„ “ (v jeziku regije porekla, kmerščina) / „Poivre de kampot“ (v francoščini) se uporablja za zrna dveh sort popra vrste Piper nigrum L.; natančneje, Kamchay in Lampong (ali Belantoeung), lokalno znani kot sorti „mali listi“ in „veliki listi“, ki se pridelujeta na območju, opredeljenem v oddelku 4.

Obstajajo štiri različne vrste popra „ “ / „Poivre de Kampot“, odvisno od časa spravila in predelave, ki se opravi pozneje:

— Zeleni poper: je nezreli plod poprovca, obran, ko je še mlad na rastlini. Lahko se trži in uporablja svež (predstavljen je v grozdih) ali v slanici ali kisu (predstavljen je v celih zrnih ali grozdih).

— Črni poper: obere se, ko zrna začnejo spreminjati barvo iz zelene na rumeno, nato se sušijo. Lahko se predstavi v celih zrnih ali zmlet.

— Rdeči poper: je posušen proizvod popolnoma zrelih zrn. Predstavljen je v celih zrnih.

— Beli poper: proizveden iz rdečih ali zrelih zrn in s poznejšim postopkom namakanja. Predstavljen je v celih zrnih.

Zanj je značilna močna pikantnost (ni „pekoča“), ki ni agresivna, vendar se v ustih postopoma razvije. Poleg pikantnega značaja je aromatična intenzivnost tista, ki popru „ “ / „Poivre de Kampot“ zagotavlja posebno kakovost.

Poprova zrna imajo idealne fizikalne značilnosti, kar zadeva velikost in gostoto.

Fizikalne in organoleptične značilnosti proizvoda so naslednje:

Vrsta Oblika Velikost in gostota Barva Vonj Drugo Črni poper Posušena zrna ∅ ≥ 4 mm Gostota ≥ 570 g/l Temno črna, črna, rjavo črna ali sivo črna. — Vonj zrna je srednje pekoč. — Po mletju je vonj popra v prahu zelo pekoč in obstojen. Dovoljeno odstopanje (2): Odstopanji 5 % glede velikosti zrn in 2 % glede barve zrn sta dovoljeni. Pomanjkljivosti, ki niso dovoljene: — rastlinski odpadki, — prah, — plesen, — cvetišče (3) – za 5 %. Mleti poper Prah z delci zrn. Temno siva s črnimi pikami. Rdeči poper Posušena zrna ∅ ≥ 4 mm Gostota ≥ 570 g/l Rjavo rdeča ali temno rdeča. Pomanjkljivosti, ki niso dovoljene: — rastlinski odpadki, — prah, — plesen, — cvetišče – za 1 %. Beli poper Posušena zrna ∅ ≥ 3 mm Gostota ≥ 600 g/l Sivo bela z majhnimi rumenimi ali svetlo rjavimi lisami. Barva mora biti naravna. Ne sme se dodati kakršna koli snov, da bi se barva spremenila. Pomanjkljivosti, ki niso dovoljene: — rastlinski odpadki, — prah, — plesen. Zeleni poper Cel grozd svežih zrn Grozdi z vsaj desetimi zrni. Vsako zrno ∅ ≥ 3 mm. Temno zelena. — Zeliščni vonj zelenega popra. — Ni pekočega vonja, kadar gre za zrna. — Kadar je zmlet, je vonj močno pekoč, vendar se zlahka razpusti. Pomanjkljivosti, ki niso dovoljene: — rastlinski odpadki, — prah, — plesen. Zrna ali celi grozdi v slanici ali kisu Grozdi z vsaj desetimi zrni. Vsako zrno ∅ ≥ 3 mm. Še zelene barve. Ta se ne sme spremeniti v rjavo.

Kar zadeva posebne značilnosti različnih vrst popra „ “ / „Poivre de Kampot“:

— Sorta zeleni poper ima aromo svežih agrumov in je manj pikantna od posušenih sort.

— Črni poper ima globljo, močnejšo in ohlapno cvetno aromo, s pridihom cvetja, evkalipta in mete. Aroma lahko sega od rahlo sladke do intenzivno pikantne.

— Rdeči poper je bolj sladek in manj pikanten kot črna sorta, vendar je njegova aroma bolj zaokrožena. Oddaja močan sadni vonj.

— Pri belem popru se zunanja lupina ploda po namakanju odstrani, kar da proizvodu drugačen okus z noto sveže trave in limete.

Proizvod se trži v zaprtem pakiranju (različnih materialov in velikosti), ki vsebuje navedbe iz oddelka 3.6.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje je treba izvajati na geografskem območju, in sicer:

— načine pridelave pridelka,

— obiranje zrn,

— sušenje (velja samo za črni, rdeči in beli poper),

— namakanje (velja samo za beli poper),

— prebiranje zrn,

— vlaganje (velja samo za zeleni poper v slanici ali kisu).

Zato mora biti sveži zeleni poper „ “ / „Poivre de Kampot“ proizveden na geografskem območju.

Poleg tega morajo biti črni, rdeči, beli in zeleni poper „ “ / „Poivre de Kampot“ proizvedeni in predelani z namakanjem ali vlaganjem na geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pakiranja in vsebniki proizvoda nosijo ime „ “ ali „Poivre de Kampot“. Imenu je lahko dodan prevod v uradni jezik območja, kjer se proizvod trži (npr. Kampot Pepper za angleško govoreče države), pri čemer je velikost črk vsaj tako velika, kot so druge največje črke na embalaži. Izraz „Zaščitena geografska označba“ mora biti upodobljen blizu imena „ “ ali „Poivre de Kampot“, ki mu je lahko dodan prevod.

Na pakiranju mora biti označba z individualno serijsko številko (za zagotavljanje sledljivosti proizvoda).

Označevanje vključuje tudi jasno vidne naslednje navedbe:

— skupni logotip v ustreznem jeziku: ali

— nacionalni logotip kamboških zaščitenih geografskih označb (prikazan spodaj).

Neobvezno lahko vključuje tudi logotip zaščitene geografske označbe (ali podobno) drugih držav ali regij, kjer je poper „ “ / „Poivre de Kampot“ deležen priznanja te vrste.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje sestavljajo naslednja območja, ki se nahajajo v južni Kambodži:

— Kampong Trach, Dan Tong, Toeuk Chhou, Chhouk in mesto Kampot, vsa pa se nahajajo v pokrajini Kampot.

— Mesto Kep in Damnak Chang Aeur v pokrajini Kep.

5. Povezava z geografskim območjem

Obstaja vzročna povezava med slovesom in kakovostjo zadevnega proizvoda ter njegovim geografskim poreklom.

Sloves:

V Kambodži je pridelava popra omenjena v dokumentih, ki so toliko stari kot poročila kitajskega raziskovalca Čeu Ta Kuana v 13. stoletju.

Vendar je pokrajina Kampot ob koncu 19. stoletja s prihodom francoskih kolonizatorjev doživela pravo „poprovo mrzlico“. Na začetku naslednjega stoletja se je pridelava te začimbe v Kampotu okrepila in dosegala celo do 8 000 ton na leto. Sredi 20. stoletja je bila proizvodnja popra Kampot, ki se je ustalila na približno 3 000 tonah na leto, izredne kakovosti. Do takrat je ime Kampot postalo tesno povezano s poprom, proizvod pa je bil dobro znan zlasti v Franciji in drugod po Evropi. Poper Kampot je bil zelo cenjen zaradi svoje kakovosti, zlasti med glavnimi kuharji v Franciji in Evropi.

Zgodovina in poznanost popra Kampot sta dobro dokumentirana in ponazorjena v knjigi „Kampot, miroir du Cambodge. Promenade historique, littéraire et touristique“ (Kampot, ogledalo Kambodže. Zgodovinski, književni in turistični izlet) (Éditions YOU-FENG, Paris, 2003) Luca Mogeneta, ki govori o gojenju popra, ki je proti koncu 19. stoletja Kampotu prinesel blaginjo; po mnenju tega avtorja je v 20-ih letih prejšnjega stoletja skoraj ves poper, zaužit v Franciji, izviral iz te regije Indokine.

Navedbe v zvezi z zgodovino popra Kampot med 19. in 20. stoletjem se lahko najdejo v mnogih publikacijah tistega časa, kot so: „Paris-Match“ (št. 969–977 iz leta 1967), „Connaissance des arts“ (Societé Française de Promotion Artistique, št. 189 iz leta 1967), „Bulletin du comité des travaux historiques et scientifiques“ in „Bulletin de la Section de géographie“ (Imprimerie nationale, 1915), knjiga „Un hiver au Cambodge: chasses au tigre, à l'éléphant et au buffle sauvage“ (Zima v Kambodži: lov na tigra, slona in divjega bivola) (Edgar Boulangier, Mame, 1887), „Bulletin économique de l'Indochine“ (zvezek 6, 1903) idr.

Po dramatični zaustavitvi proizvodnje popra Kampot zaradi režima Rdečih Kmerov in državljanske vojne, ki je potekala v tej državi ob koncu 20. stoletja, z relativnim mirom v tej državi, ki je bil ponovno vzpostavljen po volitvah leta 1998, se je proizvodnja te začimbe na območju nadaljevala, proizvod pa je hitro pridobil nazaj svoj nekdanji sloves.

Družine pridelovalcev iz Kampota in Kepa so se vrnile na zemljo prednikov. Izhajali so iz številnih generacij pridelovalcev popra, počistili so opuščena zemljišča in ponovno začeli gojiti poper, pri čemer so uporabljali tradicionalne načine, ki so jih podedovali od svojih prednikov.

Aprila 2010 je bil poper Kampot registriran kot geografska označba v Kambodži, in sicer kot prvi lokalni proizvod, ki je pridobil tak status.

Ponovni začetek proizvodnje popra Kampot v tem novem obdobju je pritegnil pozornost medijev na nacionalni in mednarodni ravni.

Več dokumentarcev, v katerih se je hvalila kakovost proizvoda in poudarjala njegova posebnost, je bilo ustvarjenih in predvajanih po vsem svetu; npr.: oddaja televizije BBC „Rick Stein's Far Eastern Odyssey“ (Odiseja Ricka Steina z Daljnega vzhoda) (program 1), dokumentarec „Nouveaux produits, nouvelles habitudes: révélations sur nos assiettes“ (Novi proizvodi, nove navade: odkritja na naših krožnikih), predvajan na kanalu M6 francoske televizije v okviru programa „Zone Interdite“, kot tudi oddaja „Les petits plats du Grand Mékong“ (Male jedi Velikega Mekonga), ki jo je TÉLÉRAME posvetila programu o popru iz Kampota, idr.

Poleg tega poper Kampot danes omenjajo in opisujejo kot poper najboljše kakovosti mnogi turistični vodniki ali vodniki, povezani s kulinariko, npr.: „Lonely Planet Cambodia“ (Lonely Planet, Nick Ray, Greg Bloom, 2014), „Consumed: Food for a Finite Planet“ (Pokušano: hrana za končni planet) (Sarah Elton, 2013), „Gordon's Great Escape Southeast Asia: 100 of my favourite Southeast Asian recipes“ (Veliko Gordonovo potepanje po jugovzhodni Aziji: 100 mojih najljubših receptov jugovzhodne Azije) (Gordon Ramsay). 2011), „Rough Guide to Cambodia“ (Beverley Palmer, 2013) idr.

Vse to dokazuje, da poper „ “ / „Poivre de Kampot“ uživa sloves, ki ga je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

Kakovost proizvoda zaradi njegovega geografskega porekla:

Po drugi strani pa je posebnost proizvoda, ki izvira iz močne (vendar ne „pekoče“), pikantnosti in njegove aromatične intenzivnosti, povezana s posebnimi razmerami na zadevnem območju in lokalnimi načini proizvodnje.

Dobro drenirana tla in obilne povprečne padavine sta pogoja, potrebna za proizvodnjo visokokakovostnega popra. Pokrajini Kampot in Kep imata podnebje z obilnimi in rednimi padavinami; deževno obdobje traja dlje od sušnega obdobja. Povprečna količina padavin na opredeljenem območju je visoka (več kot 2 000 mm na leto) pa tudi dobro razporejena skozi leto, kar ima neposreden vpliv na kakovost proizvoda, predvsem na njegov vonj in njegovo uravnoteženo pikantnost. Po drugi strani topografija območja omogoča, da je večina nasadov na gričih (na vzpetinah) ali ob vznožju gora, s čimer se poveča zmogljivost drenaže tal.

Kar zadeva človeške dejavnike, se lahko opredelita dva posebna načina gojenja popra, ki ju uporabljajo kmetje na opredeljenem območju:

— nasipanje zemlje za dvig nasadov popra in kopanje namakalnih kanalov okrog plantaže za zagotovitev dobre drenaže,

— redno nasipanje nove zemlje.

Te tehnike za dobro drenažo tal prav tako prispevajo k proizvodnji popra z močnim vonjem in uravnoteženo pikantnostjo.

Po drugi strani pa redno nasipanje zemlje kot tudi drugi ukrepi na nasadih (tj. širok prostor med stebli, zagotavljanje sence za mlade rastline) prispevajo k proizvodnji popra z dobro gostoto in velikostjo.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://cambodiaip.gov.kh/TemplateTwo.aspx?parentId=34&menuid=74&childMasterMenuId=74&lang=en

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) Odstotek zrn, ki ne izpolnjujejo meril velikosti in barve.

(3) Cvetišče je anatomski del zrna popra; majhen pecelj raste v sredini cveta in zrna. Cvetišče je neke vrste odpadek, ki se odstrani med obiranjem za pridobitev čistih zrn.