Četrtek, 23. junij 2011

Preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij ***I

P7_TA(2011)0287

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

(1) Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0183/2011).

(2) Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Četrtek, 23. junij 2011

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1) ,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Usklajevanje gospodarskih politik držav članic v Uniji bi bilo treba oblikovati v skladu s širšimi smernicami ekonomske politike in smernicami zaposlovanja ter bi moralo upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih ter vzdržnih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance.

(1a) Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavni del pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

(1b) Izboljšan okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih in skladnih politikah za trajnostno rast, in sicer na strategiji Unije za rast in delovna mesta, evropskem semestru za okrepljeno usklajevanje gospodarskih in proračunskih politik, učinkovitem postopku za preprečevanje in odpravljanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (Paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravo makroekonomskih neravnovesij, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzora nad njimi.

(2) Zato se je treba učiti iz izkušenj , pridobljenih v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, zlasti je treba izboljšati gospodarsko upravljanje v Uniji, ki mora temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu .

(2a) Krepitev gospodarskega upravljanja bi morala vključevati tesno in pravočasno vključevanje Evropskega in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo zadeva priporočilo ali sklep Sveta v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4) te uredbe, ponudi možnost, da sodeluje v izmenjavi mnenj.

(2b) Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili.

(3) Zlasti bi bilo treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora , da bi vključeval podrobnejši in formalni okvir, da se tako preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.

(4) Za odpravo takih neravnovesij je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji.

(5) Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij ter za preprečevanje in odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnovesij v Uniji, ki bi jih bilo treba uskladiti z večstranskim letnim ciklom nadzora .

(6) Ta postopek bi moral uvesti opozorilni mehanizem za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij. Njegova podlaga bi morala biti okvirna in transparentna preglednica , ki vključuje okvirne pragove, v kombinaciji z ekonomsko presojo. Ta pa bi morala med drugim upoštevati nominalno in realno konvergenco v euroobmočju in zunaj njega.

(6a) Komisija bi morala tesno sodelovati s Svetom in Evropskim parlamentom pri pripravi preglednice ter sklopa makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Kazalniki in pragovi bi se morali določiti in po potrebi prilagoditi spreminjajoči se naravi makroekonomskih neravnovesij, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov. Komisija bi morala predloge o načrtih za določitev in prilagoditev kazalnikov in pragov predstaviti pristojnim odborom Sveta in Evropskega parlamenta, da podajo pripombe. Komisija bi morala Svet in Evropski parlament obvestiti o spremembah kazalnikov in pragov ter podati razloge za te spremembe.

(7) Da bi učinkovito delovala kot sestavni del opozorilnega mehanizma , bi morala biti preglednica sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih , finančnih in strukturnih kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij, in ustreznih okvirnih pragov. Kazalniki in pragovi se po potrebi prilagodijo spreminjajoči se naravi makroekonomskih neravnovesij , med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov. Kazalniki naj ne bili zasnovani kot cilji gospodarske politike, temveč kot sredstva za upoštevanje razvijajoče se narave makroekonomskih neravnovesij v Evropski uniji.

(7a) Pri pripravi preglednice bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi raznolike gospodarske okoliščine, vključno z učinki zmanjševanja zaostanka.

(8) Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami. Zaključkov se ne sme narediti na podlagi samodejnega branja preglednice: z ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.

(9) Komisija bi morala na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma ali v primeru nepričakovanih, pomembnih gospodarskih premikov, ki zahtevajo takojšnjo analizo za namene te uredbe, določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled bi bilo treba izvesti brez domneve o obstoju čezmernih makroekonomskih neravnovesij in bi moral zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij v zadevni državi članici , v kateri bi se ustrezno upoštevali gospodarski pogoji in okoliščine, značilne za posamezne države članice, ter širši sklop analitičnih orodij, kazalnikov in kakovostnih informacij o posameznih državah članicah . Država članica sodeluje s Komisijo, ko ta pripravlja poglobljeni pregled, da bi tako zagotovila, da so informacije, ki jih ima Komisija na voljo, kar se da popolne in natančne. Poleg tega Komisija ustrezno upošteva vse druge informacije, ki so po mnenju zadevnih držav članic pomembne ter jih je Komisiji in Svetu predložila država članica. O poglobljenem pregledu bi moral razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina. V poglobljenem pregledu se po potrebi upoštevajo priporočila ali pozivi, ki jih je Svet naslovil na zadevne države članice in so bili sprejeti v skladu s členi 121, 126 in 148 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, predvidene politike zadevnih držav članic, kot so predstavljene v nacionalnih programih reform, ter mednarodne najboljše prakse glede kazalnikov in metodologij. Kadar se Komisija v primeru pomembnih in nepričakovanih gospodarskih premikov, ki zahtevajo takojšnjo analizo, odloči izvesti poglobljeno študijo, bi morala o tem obvestiti zadevne države članice.

(10) Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To lahko v primeru resnih neravnovesij, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, vključuje okrepljene nadzorne misije Komisije – v povezavi z Evropsko centralno banko za države članice euroobmočja in države članice, ki sodelujejo v ERM II – v države članice in dodatna poročila držav članic. Socialni partnerji in druge nacionalne zainteresirane strani bi morale biti po potrebi vključene v dialog.

(11) Pri ocenjevanju neravnovesij bi bilo treba upoštevati njihovo resnost ▐ ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki povečujejo ranljivost gospodarstva EU in ogrožajo nemoteno delovanje monetarne unije . Ukrepi za odpravo makroekonomskih neravnovesij in razlik v konkurenčnosti so potrebni v vseh državah članicah, zlasti v euroobmočju. Vendar se lahko vrsta, pomen in nujnost političnih izzivov glede na posamezne države članice znatno razlikujejo. Zaradi izpostavljenosti in obsega potrebne prilagoditve je politično ukrepanje zlasti nujno v državah članicah, v katerih se vztrajno pojavljajo veliki primanjkljaji tekočega računa in izguba konkurenčnosti. Prav tako bi morale biti politike v državah članicah, ki imajo velike presežke na tekočih računih, usmerjene v opredelitev in izvajanje strukturnih reform, ki prispevajo h krepitvi domačega povpraševanja in potenciala rasti.

(11a) Upoštevati bi bilo treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.

(12) Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja, bi bilo treba na zadevno državo članico nasloviti priporočila – po potrebi z vključitvijo ustreznih odborov – , ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov. Tudi nacionalne zainteresirane strani, vključno s socialnimi partnerji, bi bilo po potrebi treba vključiti v skladu z določbami PDEU ter nacionalno zakonodajno in politično ureditvijo. Odziv politike bi moral biti prilagojen posebnemu okolju in prednostnim nalogam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja. Upoštevati je treba obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov ERM II.

(13) Zgodnja opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja. Po potrebi bi morala upravičevati tudi ustrezne nadaljnje ukrepe Komisije v okviru nadzora neravnovesij. Pravila o neodvisnosti in zaupnosti Evropskega odbora za sistemska tveganja bi bilo treba strogo spoštovati.

(14) Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. […/…] (3).

(15) Vsaka država članica, proti kateri je bil uveden postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, mora izdelati načrt korektivnih ukrepov s podrobnostmi o politikah, zasnovanih za izvajanje priporočil Sveta. Načrt mora zajemati časovni razpored izvajanja predvidenih ukrepov. Potrditi ga mora Svet s priporočilom. To priporočilo bi moral posredovati Evropskemu parlamentu.

(15a) Svetu bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje posameznih sklepov, s katerimi se razglasi neupoštevanje priporočil, ki jih je sprejel Svet v okviru načrta korektivnih ukrepov. Ti posamezni sklepi so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic v Svetu v skladu s členom 121(1) Pogodbe ključna dopolnitev omenjenih priporočil, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 121(4) Pogodbe v okviru načrta korektivnih ukrepov.

(16) Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(16a) Če Svet in Komisija uporabita to uredbo, morata v celoti spoštovati vlogo nacionalnih parlamentov in socialnih partnerjev ter upoštevati razlike v nacionalnih sistemih, kot so sistemi oblikovanja plač.

(16b) Če Svet meni, da v državi članici ni več čezmernega neravnovesja, se postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem konča, potem ko Svet na priporočilo Komisije razveljavi priporočila, izdana v skladu s členi 7, 8 in 10. Priporočilo bo temeljilo na celoviti analizi, ki jo bo opravila Komisija in v kateri bo dokazano, da je država članica ravnala v skladu s priporočili Sveta ter da – med drugim ob upoštevanju makroekonomskega razvoja, obetov in učinkov prelivanja – ni več osnovnih vzrokov in z njimi povezanih tveganj, opredeljenih v priporočilu, s katerim se je začel postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem. Končanje postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem bi bilo treba sporočiti v javni izjavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Vsebina in opredelitve pojmov

Člen 1

Vsebina

1. Ta uredba določa podrobna pravila za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij ter za preprečevanje in odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnovesij v Uniji.

1a. Ta uredba se uporablja v okviru evropskega semestra, opredeljenega v Uredbi EU št. […/…] o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik.

1b. Pri uporabi te uredbe je treba v celoti spoštovati člen 152 PDEU, priporočila, izdana v skladu s to uredbo, pa morajo pri oblikovanju plač upoštevati nacionalne prakse in institucije. Upoštevati je treba člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, skladno s tem uredba ne posega v pravico do pogajanja, sklepanja in izvajanja kolektivnih pogodb ter pravico do industrijskih akcij v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi:

(a) "neravnovesja" pomenijo vsako gibanje, katerega posledica je makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije;

(b) "čezmerna neravnovesja" pomenijo resna neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo ali bi lahko ogrozila pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.

POGLAVJE II

Odkrivanje neravnovesij

Člen 3

Preglednica

1. ▐ Preglednica, vključno s kazalniki, se uporablja kot orodje za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnovesij in njihovega spremljanja.

2. Preglednico sestavlja omejeno število ustreznih, praktičnih, preprostih, merljivih in razpoložljivih makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Omogočala bo zgodnje prepoznavanje makroekonomskih neravnovesij, ki se pojavijo kratkoročno, ter neravnovesij, ki nastanejo zaradi strukturnih in dolgoročnih gibanj.

2a. Preglednica bo med drugim vsebovala kazalnike, uporabne za zgodnje prepoznavanje:

(a) notranjih neravnovesij, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi javne in zasebne zadolženosti, razvoja na finančnem trgu in trgu premoženja, vključno s stanovanji, gibanja kreditnega toka v zasebnem sektorju ter razvoja brezposelnosti;

(b) zunanjih neravnovesij, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi gibanja tekočega računa in neto stanja naložb v državah članicah, realnih efektivnih menjalnih tečajev, deležev izvoza na trgu, sprememb cen, gibanj stroškov ter necenovne konkurenčnosti, ob upoštevanju različnih sestavnih delov produktivnosti;

2b. Komisija mora pri ekonomskem branju preglednice v opozorilnem mehanizmu tesno spremljati gibanja v realnem gospodarstvu, vključno z gospodarsko rastjo, rezultati na področju zaposlovanja in brezposelnosti, nominalno in realno konvergenco v euroobmočju in zunaj njega, gibanje produktivnosti in njenih gonil, kot so naložbe v raziskave in razvoj in tuje/domače naložbe, ter dogajanja v sektorjih, vključno z energetiko, ki vplivajo na BDP in uspešnost tekočih računov.

Preglednica vsebuje tudi okvirne pragove za te kazalnike, ki služijo kot opozorilne stopnje. Izbira kazalnikov in pragov prispeva k spodbujanju konkurenčnosti v EU.

Preglednica kazalnikov in zlasti opozorilni pragovi so simetrični, kadar koli je to primerno, in se razlikujejo glede na države, ki so članice euroobmočja, in države, ki niso v euroobmočju, če to utemeljujejo posebne značilnosti monetarne unije in ustrezne gospodarske okoliščine. Pri pripravi preglednice bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi raznolike gospodarske okoliščine, vključno z učinki zmanjševanja zaostanka.

2c. Delo Evropskega odbora za sistemska tveganja je treba ustrezno obravnavati pri oblikovanju kazalnikov v zvezi s stabilnostjo finančnega trga. Glede osnutka kazalnikov, ki so pomembni za stabilnost finančnega trga, se Komisija posvetuje z Evropskim odborom za sistemska tveganja.

3. Seznam kazalnikov in pragov , ki bodo vključeni v preglednico, ▐ se objavi .

4. ▐ Ustreznost preglednice, vključno s sestavo kazalnikov, določenimi pragovi in uporabljeno metodologijo, se redno ocenjuje in po potrebi prilagaja ali spreminja . Spremembe metodologije in sestave preglednice ter povezanih pragov se objavijo.

4a. Vrednosti kazalnikov v preglednici je treba posodobiti vsaj enkrat na leto.

Člen 4

Mehanizem opozarjanja

1. Mehanizem opozarjanja je oblikovan za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnovesij in njihovega spremljanja. Komisija pripravi letno poročilo, ki vsebuje kakovostno ekonomsko in finančno oceno na podlagi preglednice s sklopom kazalnikov v primerjavi z okvirnimi pragovi. Poročilo z vrednostmi kazalnikov iz preglednice se objavi.

2. ▐ Poročilo Komisije vsebuje ekonomsko in finančno oceno , ki obravnava gibanje kazalnikov v kontekstu, pri čemer se ▐ pri ocenjevanju gibanja neravnovesij po potrebi opira na druge ekonomske in finančne kazalnike. Zaključkov se ne sme narediti na podlagi mehaničnega branja kazalnikov iz preglednice. Ocena upošteva gibanje neravnovesij v Uniji in na euroobmočju. V poročilu se navede tudi, ali prekoračitev ▐ pragov v eni državi članici ali več državah članicah pomeni možnost nastanka neravnovesij. Ocena držav članic z velikimi primanjkljaji tekočega računa se lahko razlikuje od ocene držav članic, ki imajo velike presežke na tekočih računih.

3. Komisija v poročilu navede države članice, za katere meni, da bi jih lahko prizadela ali ogrozila neravnovesja ▐.

3a. Poročilo se pravočasno predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

4. Svet v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3) Pogodbe razpravlja o poročilu Komisije in pripravi njegovo celovito oceno . Euroskupina razpravlja o poročilu, če ▐ zadeva državo članico, katere valuta je euro.

Člen 5

Poglobljeni pregled

1. Komisija ob ustreznem upoštevanju razprav Sveta in Euroskupine, kot je določeno v členu 4(4), ali v primeru nepričakovanih, pomembnih gospodarskih premikov, ki zahtevajo takojšnjo analizo za namene te uredbe, opravi poglobljen pregled za vsako državo članico, za katero meni, da so jo morda prizadela neravnovesja ali da obstaja tveganje , da bi jo ta prizadela . ▐

Poglobljeni pregled temelji na podrobni analizi posebnih okoliščin držav članic, vključno z različnimi izhodiščnimi položaji držav članic; pregled preuči širok spekter ekonomskih spremenljivk ter vključuje uporabo analitičnih orodij in kakovostnih informacij o posameznih državah članicah. Upošteva tudi nacionalne posebnosti pri industrijskih povezavah in socialnem dialogu.

Poleg tega Komisija ustrezno upošteva vse druge informacije, ki jih je predložila država članica ter so po njenem mnenju pomembne.

Pregled se opravi v povezavi z nadzornimi misijami v zadevne države članice v skladu s členom 11e.

2. Poglobljeni pregled vključuje oceno, ali v zadevni državi članici obstajajo neravnovesja in ali so ta neravnovesja čezmerna . Preuči izvor ugotovljenih neravnovesij na podlagi prevladujočih gospodarskih okoliščin, vključno s tesnimi trgovinskimi in finančnimi povezavami med državami članicam ter učinki prelivanja nacionalnih gospodarskih politik. Pregled analizira ustrezna gibanja, povezana s strategijo Unije za rast in delovna mesta. Upošteva tudi pomen gospodarskega razvoja v Uniji in na euroobmočju kot celoti. V njem se upošteva zlasti:

(a) ▐ priporočila Sveta ali pozive , ki jih naslovi na zadevne države članice, sprejete v skladu s členi 121 , 126 in 148 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, če je ustrezno;

(b) predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v nacionalnem programu reform in, če je to ustrezno, v njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu ▐;

(c) ▐ opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja o sistemskih tveganjih , s katerimi se srečuje država članica ali ki zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda. Spoštujejo se pravila o zaupnosti Evropskega odbora za sistemska tveganja.

2a. Poglobljeni pregled se objavi. Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o izidih poglobljenega pregleda.

Člen 6

Preventivni ukrepi

1. Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 te uredbe meni, da v državi članici obstajajo neravnovesja, o tem obvesti Svet , Euroskupino in Evropski parlament . Svet lahko na predlog Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) PDEU.

2. Svet o priporočilu obvesti Evropski parlament. Priporočilo Sveta se objavi.

2a. Priporočila Sveta in Komisije upoštevajo člen 152 PDEU v celoti in člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

3. Svet enkrat na leto v okviru evropskega semestra pregleda priporočilo in ga lahko po potrebi prilagodi v skladu z odstavkom 1.

POGLAVJE III

Postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem

Člen 7

Začetek postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem

1. Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 meni, da v zadevni državi članici obstajajo čezmerna neravnovesja, o tem obvesti Svet , Euroskupino in Evropski parlament .

Komisija prav tako obvesti zadevne evropske nadzorne organe in Evropski odbor za sistemska tveganja, ki naj sprejme ukrepe, za katere meni, da so potrebni.

2. Svet lahko na priporočilo Komisije sprejme priporočilo v skladu s členom 121(4) Pogodbe, v katerem razglasi obstoj čezmernega neravnovesja in zadevni državi članici priporoči sprejetje korektivnih ukrepov.

V priporočilu navede vrsto ter posledice neravnovesij in podrobno opredeli sklop političnih priporočil , ki jih je treba upoštevati , ter rok, v katerem mora zadevna država članica predložiti načrt korektivnih ukrepov . Svet lahko, kot je določeno v členu 121(4) Pogodbe, priporočilo objavi.

Člen 8

Načrt korektivnih ukrepov

1. Vsaka država članica, proti kateri se uvede postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, predloži Svetu in Komisiji načrt korektivnih ukrepov v roku, ki se določi v priporočilu, in ki na njem temelji v skladu s členom 7. V načrtu korektivnih ukrepov se navedejo posebni ▐ ukrepi politike, ki jih je zadevna država članica izvedla ali namerava izvesti, ter časovni razpored za njihovo izvajanje. V načrtu korektivnih ukrepov se mora upoštevati gospodarski in socialni učinek teh ukrepov, sam načrt pa mora biti skladen s širšimi smernicami ekonomskih politik in s smernicami za zaposlovanje.

2. Svet v dveh mesecih po predložitvi načrta korektivnih ukrepov in na podlagi poročila Komisije oceni načrt korektivih ukrepov. Če na podlagi priporočila Komisije meni, da je primeren , ga potrdi v obliki priporočila, v katerem navede posebne ukrepe, ki so potrebni, in roke za njihovo sprejetje ter določi časovni razpored za nadzor njihovega izvajanja, ustrezno upoštevaje kanale prenosa in vedoč, da lahko pride do dolgih zamikov med sprejetjem korektivnih ukrepov in dejansko odpravo neravnovesij .

2a. Če Svet na podlagi priporočila Komisije meni, da sprejeti ali predvideni ukrepi iz načrta korektivnih ukrepov ali njihov časovni razpored izvajanja niso primerni, sprejme priporočilo, v katerem pozove državo članico, naj praviloma v dveh mesecih predloži nov načrt korektivnih ukrepov. Novi načrt korektivnih ukrepov se preuči v skladu s postopkom iz tega člena.

3. Načrt korektivnih ukrepov, poročilo Komisije in priporočilo Sveta iz odstavkov 2 in 2a se objavijo.

Člen 9

Spremljanje korektivnih ukrepov

1. Komisija spremlja izvajanje priporočila, sprejetega v skladu s členom 8(2) . V ta namen država članica redno poroča Svetu in Komisiji v obliki poročil o napredku, katerih pogostost določi Svet v priporočilu iz člena 8(2) .

2. Svet objavi poročila držav članic o napredku.

3. Komisija lahko izvede okrepljene nadzorne misije v zadevni državi članici, da spremlja izvajanje načrta korektivnih ukrepov , skupaj z Evropsko centralno banko, ko gre za misije v države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v ERM II . Socialni partnerji in druge nacionalne zainteresirane strani se zato po potrebi vključijo v dialog.

4. V primeru ustreznih bistvenih sprememb gospodarskih razmer lahko Svet na priporočilo Komisije spremeni priporočila, ki jih je sprejel na podlagi člena 8(2) , v skladu s postopkom iz istega člena. Zadevna država članica je po potrebi pozvana, da predloži popravljen načrt korektivnih ukrepov, ki se oceni v skladu s postopkom iz člena 8.

Člen 10

Ocena korektivnih ukrepov

1. Svet na podlagi poročila Komisije oceni , ali je zadevna država članica sprejela priporočen korektivni ukrep v skladu s priporočilom na podlagi člena 8(2) .

2. Poročilo Komisije se objavi.

3. Svet pripravi oceno v roku, ki ga je določil v svojih priporočilih, sprejetih v skladu s členom 8(2) .

4. Kadar meni , da država članica ni sprejela priporočenega korektivnega ukrepa, na podlagi priporočila Komisije sprejme sklep, s katerim razglasi neupoštevanje, in določi nov rok za uvedbo korektivnega ukrepa . V tem primeru se obvesti Evropski svet in objavijo ugotovitve nadzornih misij iz člena 9(3).

Šteje se, da je Svet sprejel priporočilo Komisije, s katerim razglasi neupoštevanje, razen če se s kvalificirano večino odloči za njegovo zavrnitev v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Zadevna država članica lahko zahteva sejo Sveta, na kateri se glasuje o sklepu.

V skladu s členom 11e lahko Evropski parlament na lastno pobudo ali na zahtevo države članice pozove predsednika Sveta, predsednika Komisije in, če je potrebno, predsednika Euroskupine, naj nastopijo pred pristojnim odborom in razpravljajo o sklepih, s katerimi se razglasi neupoštevanje.

5. Kadar Svet na podlagi poročila Komisije meni , da je država članica sprejela priporočen korektivni ukrep, se šteje, da postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem poteka po načrtu in je njegovo izvajanje začasno odloženo, spremljanje pa se nadaljuje v skladu s časovnim razporedom, sprejetim v priporočilih na podlagi člena 8(2) . Svet objavi razloge za začasno odložitev izvajanja postopka, pri čemer prizna korektivne ukrepe politike, ki jih je sprejela država članica.

▐

Člen 11

Končanje postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem

▐ Svet na priporočilo Komisije razveljavi priporočila, izdana v skladu s členi 7, 8 in 10, kakor hitro meni, da v državi članici čezmerno neravnovesje , kot je opisano v priporočilu iz člena 7(2), ne obstaja več , in to sporoči v javni izjavi .

Člen 11a

Glasovanje v Svetu

Pri ukrepih iz členov 7 do 11 Svet odloča brez upoštevanja glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.

Člen 11b

Nadzorne misije

1. Komisija zagotavlja trajen dialog z organi držav članic v skladu s cilji te uredbe. S tem namenom Komisija zlasti izvaja misije, da bi ocenila trenutne gospodarske razmere v državi članici in prepoznala tveganja ali težave pri uresničevanju ciljev te uredbe.

2. Okrepljen nadzor se lahko opravlja za države članice, ki so predmet priporočila o obstoju položaja čezmernega neravnovesja v skladu s členom 7(2) te uredbe za spremljanje na mestu samem.

3. Če je v zadevni državi članici valuta euro ali ta država sodeluje v ERM II, lahko Komisija povabi, če je to primerno, predstavnike Evropske centralne banke, da sodelujejo v nadzornih misijah.

4. Komisija o rezultatih misije iz drugega odstavka poroča Svetu in se po potrebi lahko odloči, da svoje ugotovitve objavi.

5. Ko Komisija pripravlja nadzorne misije iz drugega odstavka, posreduje svoje začasne ugotovitve zadevni državi članici za pripombe.

Člen 11c

Gospodarski dialog

1. Za krepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove predsednika Sveta, predsednika Komisije in, če je potrebno, predsednika Evropskega sveta in predsednika Euroskupine, naj nastopijo pred odborom in razpravljajo o:

(a) informacijah, ki jih poda Svet o širših smernicah ekonomskih politik v skladu s členom 121(2) PDEU;

(b) splošnih smernicah državam članicam, ki jih izda Komisija na začetku letnega cikla nadzora;

(c) vseh sklepih, ki jih sprejme Evropski svet o usmeritvah ekonomskih politik v okviru evropskega semestra;

(d) izidih večstranskega nadzora, ki se izvaja v skladu s to uredbo;

(e) vseh sklepih, ki jih sprejme Evropski svet o usmeritvah in izidih večstranskega nadzora;

(f) vseh pregledih izvajanja večstranskega nadzora ob koncu evropskega semestra;

(g) priporočilih, sprejetih v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4) te uredbe.

2. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo zadeva priporočilo ali sklep Sveta v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4), ponudi možnost, da sodeluje v izmenjavi mnenj.

3. Komisija in Svet redno obveščata Evropski parlament o izidih uporabe te uredbe.

Člen 11d

Pregled

1. V treh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let Komisija objavi poročilo o uporabi te uredbe.

Poročilo med drugim oceni:

(a) učinkovitost uredbe

(b) doseženi napredek pri zagotavljanju boljšega usklajevanja ekonomskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s Pogodbo.

2. Če je to primerno, navedenemu poročilu priloži predlog za spremembo te uredbe.

3. Poročilo se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 11e

Poročilo

Vsako leto Komisija objavi letno poročilo o uporabi te uredbe, vključno s posodobitvijo preglednice, kot je določeno v členu 4, ter ga predloži Svetu in Evropskemu parlamentu v okviru evropskega semestra.

POGLAVJE IV

Končne določbe

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2) UL C …

(3) UL L […], […], […].