Predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES /* COM/2012/0725 final - 2012/0342 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Predpisi Evropske unije o državni pomoči so bili prvič uvedeni s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo leta 1952 in Pogodbo o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti leta 1957. Sedaj so zapisani v Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU ali Pogodba). Člen 107 PDEU vsebuje opredelitev državne pomoči in razloge, na podlagi katerih se pomoč lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, medtem ko člen 108 PDEU določa glavna postopkovna načela, ki urejajo ukrepe Komisije za zagotovitev skladnosti držav članic z vsebinskimi predpisi o državni pomoči. Člen 109 PDEU Svetu omogoča, da na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme vse ustrezne uredbe za uporabo členov 107 in 108 PDEU. Leta 1999 je Svet sprejel Uredbo (ES) št. 659/1999[1] (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba), s katero so bila bolj podrobno določena postopkovna pravila, ki urejajo izvrševanje členov 107 in 108 PDEU, kakor se uporabljata še danes, ne da bi bile uvedene kakršne koli pomembne spremembe. Postopki v zvezi z državno pomočjo, kakor so določeni v členu 108 PDEU ter nadalje podrobno določeni s postopkovno uredbo, temeljijo na treh glavnih oseh: – predhodno uradno obvestilo držav članic o vseh načrtovanih ukrepih pomoči je obvezno z izjemo zadev, ki so zajete z uredbo o skupinskih izjemah ali sklepom, zadevna država članica pa ne sme začeti z izvajanjem ukrepa, dokler ni sprejet sklep Komisije o dodelitvi pomoči; v ta namen lahko Komisija na podlagi v glavnem dvostranske (država članica / Komisija) predhodne preiskave („prva faza“), ki načeloma traja do dveh mesecev, bodisi odobri pomoč ali začne formalno preiskavo („druga faza“), ki jo je treba z vsemi prizadevanji končati v 18 mesecih, da se pomoč naknadno odobri (po potrebi ob upoštevanju pogojev) ali prepove; – Komisija je dolžna skrbno in nepristransko preučiti pritožbe, ki so jih predložile zainteresirane stranke in brez odlašanja sprejeti sklep o njih. Če Komisija sprejme sklep, s katerim ugotovi, da državna pomoč, kot jo je navedel pritožnik, ne obstaja, mora Komisija vsaj pritožniku predložiti ustrezno razlago, zakaj dejstva in pravna vprašanja v pritožbi ne dokazujejo obstoja državne pomoči; – Komisija mora stalno pregledovati vse obstoječe sisteme pomoči v državah članicah, državam članicam pa lahko tudi predlaga kakršne koli ustrezne ukrepe, potrebne za postopni razvoj delovanja notranjega trga. Navedene glavne značilnosti postopka v zvezi z državno pomočjo so neposredna posledica sistema nadzora državne pomoči, predvidenega v Pogodbi, ki temelji na izključni pristojnosti Komisije, da oceni združljivost ukrepov državne pomoči z notranjim trgom. Več kot 13 let po začetku veljavnosti postopkovne uredbe je potrebna njena posodobitev, da se prilagodi postopek v zvezi z državno pomočjo v Evropski uniji s 27 državami članicami, 500 milijoni prebivalcev in 23 uradnimi jeziki. Zaradi gospodarske in finančne krize je ogrožena celovitost notranjega trga, pokazal pa se je pomen racionaliziranega in učinkovitega nadzora državne pomoči in njenega izvrševanja. Ob tej izkušnji se je pokazalo, da Komisija potrebuje boljša orodja, da bi lahko posredovala v poslovno ustreznih rokih ter spodbujala razumno porabo javnih sredstev za politike, usmerjene v rast. Zato je Komisija 8. maja 2012 sprejela Sporočilo o „posodobitvi področja državnih pomoči EU“[2], s katerim se je začela obsežna prenova okvira državne pomoči. Z njo se bo zagotovilo, da bo politika državne pomoči prispevala ne samo k izvajanju strategije Evropa 2020[3], ki je v tem desetletju evropska strategija rasti, ampak tudi k proračunski konsolidaciji. Sprememba postopkovne uredbe je eden od elementov, ki naj bi Komisiji omogočili uresničitev ciljev navedene pobude. Prenova postopkov v zvezi z državno pomočjo naj bi v prvi vrsti povečala učinkovitost nadzora državne pomoči[4]. Potrebo po prenovi postopkov v zvezi z državno pomočjo je poudarilo tudi Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 15/2011 „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“[5]. S predlagano prenovo postopkovnega okvira državne pomoči se bo Komisija zlasti odzvala na priporočila Računskega sodišča, in sicer bo: – čim bolj zmanjšala število državam članicam poslanih zahtev po podatkih; – hitro obravnavala neutemeljene pritožbe, da se zagotovi večja pravna varnost za vse zainteresirane stranke; – redno obveščala pritožnika, državo članico in upravičenca o napredku vsake zadeve in o izidu preiskave; – izboljšala učinkovitosti in zanesljivost svojega postopka za zbiranje podatkov. Navedena priporočila sta izrecno potrdila Svet[6] in Evropski parlament[7]. 2. PREGLED PREDLAGANIH SPREMEMB Z upoštevanjem navedenega ozadja bo s predlagano prenovo postopkovne uredbe poudarek na dveh področjih, kot je bilo napovedano v sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči EU[8]: na izboljšanju obravnavanja pritožb (2.1) in zagotavljanju učinkovitega in zanesljivega zbiranja podatkov s trga (2.2). 2.1. IZBOLJŠANJE OBRAVNAVANJA PRITOŽB Pritožbe so načeloma zelo uporaben vir podatkov za usmerjanje preiskav Komisije k tistim gospodarskim sektorjem, kjer nezakonita državna pomoč ovira konkurenco na ravni EU. Vendar pa Komisija prejme v povprečju vsako leto več kot 300 pritožb zainteresiranih strank[9] in tretjih oseb, med katerimi je veliko takih, ki bodisi niso utemeljene s tehtnimi pomisleki glede konkurence, bodisi niso dovolj utemeljene. Večina pritožb se ne obravnava prednostno, v povprečju pa se zato trajanje postopkov v teh zadevah povečuje[10]. Zato države članice in pritožniki včasih menijo, da postopek za obravnavanje pritožb ni predvidljiv in pregleden. Leta 2009 je bil s Kodeksom najboljših praks za izvedbo postopkov v zvezi z državno pomočjo[11] določen pregleden postopek za obravnavanje pritožb, ki obsega več faz. Vendar pa dve leti po začetku njegove uporabe izkušnje kažejo, da koristi, ki so se obetale v zvezi s krajšim trajanjem ter večjo učinkovitostjo in predvidljivostjo, niso bile v celoti uresničene. Z najboljšimi praksami ni bilo mogoče odpraviti nekaterih glavnih pomanjkljivosti sedanjega sistema, ker izhajajo neposredno iz postopkovne uredbe. Zato je bila za reševanje teh vprašanj predlagana prenova postopkovne uredbe. * * * S tem v zvezi je namen predlaganih sprememb postopkovne uredbe izboljšanje kakovosti prejetih podatkov s pojasnitvijo zahtev za vložitev pritožbe in opredelitvijo predvidljivega in preglednega postopka, ki obsega več faz. Trenutno mora Komisija preveriti vse domnevne kršitve predpisov o državni pomoči, ne glede na vir. Za razliko od pravil o konkurenci iz členov 101 in 102 PDEU, v zvezi s katerimi je vložitev pritožbe urejena z Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003[12] in Uredbo Komisije (ES) št. 773/2004[13], za vložitev pritožbe v zvezi z državno pomočjo ni določenih specifičnih formalnih zahtev. Ker v postopkovni uredbi konkretna pravila niso navedena, je Splošno sodišče v sodbi Ryanair z dne 29. septembra 2011[14] posledično odločilo, da trenutno ne obstajajo nobene formalne zahteve, ki bi jih bilo treba izpolniti pred predložitvijo pritožbe v zvezi z državno pomočjo Komisiji. Zaradi preglednosti in pravne varnosti bi bilo treba pojasniti pogoje za vložitev pritožbe, s katero so Komisiji predloženi podatki o domnevno nezakoniti pomoči, kar je podlaga za predhodni pregled (sprememba člena 10). Primerno je zahtevati, da: – pritožniki predložijo določeno količino obveznih podatkov. V ta namen je primerno podeliti Komisiji pooblastilo, da sprejme izvedbene določbe za opredelitev oblike in vsebine pritožbe (sprememba člena 27); – pritožniki dokažejo, da so zainteresirane stranke v smislu člena 108(2) PDEU[15] in člena 1(h) postopkovne uredbe[16] in imajo zato pravni interes za vložitev pritožbe. Z namenom uresničitve tega cilja se predlaga, da se v členu 20(2) o „pravicah zainteresiranih strank“ posebej določi, da „vsaka zainteresirana stranka lahko vloži pritožbo“. V primerih, ko prejeti podatki ne bodo razvrščeni med pritožbe, ker ne bi izpolnili meril sprejemljivosti, Komisija ne bo več zavezana k sprejetju uradnih sklepov. Te navedbe bodo registrirane kot podatki o trgu in se lahko uporabijo v poznejši fazi za namene vodenja preiskav po uradni dolžnosti. Za dopolnitev postopka, ki obsega več faz in je bil uveden s Kodeksom najboljših praks[17], bi morala biti s postopkovno uredbo določena možnost, da Komisija obravnava pritožbe kot umaknjene, če pritožnik v odgovoru na poizvedbe ne posreduje koristnih podatkov ali na drug način ne sodeluje v postopku. Na ta način se obravnavanje pritožb lahko racionalizira in izboljša (sprememba člena 20 (2)). * * * Pritožniki Komisijo v glavnem opozarjajo na pomoč, ki je že bila dodeljena in zato predstavlja morebitno nezakonito pomoč. Leta 2009 je Komisija sprejela Obvestilo o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih[18], da bi nacionalna sodišča in zainteresirane stranke obvestila o pravnih sredstvih, ki so na voljo, in poskusila razviti sodelovanje z nacionalnimi sodišči na podlagi uvedbe bolj praktičnih orodij za podporo nacionalnim sodnikom pri njihovem vsakodnevnem delu. Predlaga se, da se izrecno določi pravica nacionalnih sodišč, da lahko od Komisije pridobijo podatke za namene uporabe člena 107(1) in člena 108 PDEU ter zaprosijo za mnenje Komisije o vprašanjih v zvezi z uporabo predpisov o državni pomoči (nov člen 23a(1)). Predlaga se tudi, da se Komisiji podeli pravica do predložitve predlogov nacionalnim sodiščem v pisni ali ustni obliki (nov člen 23a(2)). Komisija lahko v skladu s to določbo ukrepa le v javnem interesu Unije (kot amicus curiae), tj. ne v podporo ene od strank. Navedena predlagana določba je namenjena zlasti temu, da se Komisiji omogoči, da sodišča držav članic opozori na vprašanja, ki so zelo pomembna za dosledno uporabo zakonodaje EU o državni pomoči na notranjem trgu. Za nacionalna sodišča mnenje Komisije ni zavezujoče. Novi člen 23a prav tako ne posega v pravico ali dolžnost nacionalnih sodišč, da v skladu s členom 267 PDEU vložijo zahtevo za predhodno odločanje Sodišča. * * * Z zgornjimi predlogi bi moralo biti zagotovljeno, da bo Komisija prejela bolje utemeljene pritožbe, zato bodo imeli pozitiven učinek na vse akterje, ki sodelujejo pri obravnavi pritožb v zvezi z državno pomočjo. Obvezna uporaba obrazca za pritožbe bo olajšala delo Komisije pri ugotavljanju, ali pritožba vključuje vprašanja glede državne pomoči, in določanju stopnje prednostne obravnave, ki bi jo bilo treba dodeliti vsaki pritožbi, pri čemer zadevnim državam članicam ali pritožniku ne bi bilo treba pošiljati ponavljajočih se zahtev po podatkih. Glede na to, da imajo države članice pravico, da podajo pripombe o vsaki pritožbi ter se nanjo odzovejo, bo morebitno zmanjšanje števila pritožb poleg tega zmanjšalo delovno obremenitev zadevnih držav članic. Če bodo pritožniki tudi pred nacionalnimi sodišči vložili tožbe, ki temeljijo na navedbah o kršitvah zakonodaje EU o državni pomoči, bodo v postopkovni uredbi nacionalnim sodiščem na voljo orodja za pridobitev podpore Komisije. Navedeno sodelovanje, ki bi potekalo po ustreznem časovnem razporedu, bi moralo nacionalnim sodiščem olajšati izvajanje zakonodaje EU o državni pomoči. Dejstvo, da lahko Komisija tudi na lastno pobudo ponudi pomoč nacionalnim sodiščem, bo pripomoglo tudi k ozaveščanju nacionalnih sodišč in strank v postopku o mehanizmih sodelovanja med Komisijo in nacionalnimi sodišči, dokazalo koristi teh mehanizmov in spodbudilo njihovo uporabo. Ker pritožniki niso vedno ozaveščeni glede podatkov, ki jih Komisija potrebuje, da lahko hitro oceni pritožbo v zvezi z državno pomočjo, bo obvezni obrazec za pritožbe pritožnike usmerjal pri procesu zbiranja in predstavljanja podatkov, ki jih Komisija potrebuje za ugotavljanje obstoja pomoči v posameznem primeru. To naj bi znatno zmanjšalo potrebo po pošiljanju naknadnih zahtev po podatkih pritožnikom, saj bodo pritožniki predložili vse potrebne podatke, ki so jim na voljo, že na začetku. Zaradi večje preglednosti in predvidljivosti postopka bodo pritožniki imeli natančnejšo predstavo o poteku in napredku preiskave, s čimer se bodo izognili nepotrebni korespondenci. 2.2. ZAGOTAVLJANJE UČINKOVITEGA IN ZANESLJIVEGA ZBIRANJA PODATKOV S TRGA V zadnjih letih se je ocenjevanje združljivosti ukrepov državne pomoči precej izpopolnilo. Komisija se opira na pristop na podlagi učinkov, katerega namen je uravnoteženje pozitivnih in negativnih učinkov ukrepov državne pomoči, ki se presojajo. Ocena združljivosti ukrepa pomoči je odvisna od zasnove ukrepa in njegovega vpliva na trg. Pravilna ocena na podlagi dejstev je zato postala še pomembnejša, zlasti v zapletenih zadevah. Za izpolnitev potreb Komisije glede zbiranja podatkov se zato predlaga, da se uvedejo orodja za tržne podatke (2.2.1) in sprejme pravna podlaga za opravljanje preiskav glede na posamezne gospodarske sektorje in posamezne instrumente pomoči (2.2.2), da bi se Komisiji omogočila pridobitev pravočasnih, zanesljivih, točnih in popolnih podatkov neposredno s trga. 2.2.1 Orodja za tržne podatke Kar zadeva pooblastila Komisije za pridobitev podatkov med postopki državne pomoči, sedanji postopkovni okvir povzroča številne težave. Če je Komisija odvisna od podatkov, ki jih zagotovi država članica, lahko nastanejo zamude, kadar podatki nacionalnim organom niso takoj na voljo, nacionalni organi pa so zato v nekaterih zadevah zelo obremenjeni. Komisija je nekatere od teh težav skušala odpraviti s Kodeksom najboljših praks[19]. Navedeno je bilo zlasti, da lahko službe Komisije v okviru formalnega postopka preiskave zainteresiranim strankam pošljejo kopijo sklepa o začetku formalnega postopka preiskave in jih pozovejo, da predložijo pripombe o specifičnih vidikih zadeve. Z uvedbo možnosti, da se naložijo sankcije za predložitev nepopolnih ali netočnih podatkov v odgovoru na zahtevek za podatke, bo mogoče izboljšati kakovost podatkov, ki jih Komisija prejme. Za izboljšanje učinkovitosti in preglednosti postopka se predlaga, da se naredi korak naprej in kodificira pooblastilo Komisije za posvetovanje z udeleženci na trgu[20], ki ga je Sodišče Komisiji že večkrat priznalo. Predlaga se, da lahko Komisija po začetku formalne preiskave zahteva podatke z enostavnim zahtevkom za podatke ali na podlagi odločbe drugih subjektov, kot je zadevna država članica, v postopkih v zvezi s priglašeno in nezakonito pomočjo (nov člen 6a in spremenjen člen 10). Kot pri protimonopolnih zadevah in združitvah bi navedena orodja za tržne podatke predvidevala možnost, da se podatki lahko zahtevajo od katerega koli podjetja, združenja podjetij ali države članice (nov člen 6a), skupaj z možnostjo, da se zadevna podjetja sankcionirajo z globo ali denarno kaznijo (nov člen 6b), če ne predložijo odgovora ali popolnih podatkov. To bi tretje osebe odvrnilo od predložitve pristranskih podatkov. Poleg tega bo dejstvo, da bo enako vprašanje zastavljeno različnim podjetjem, prejeti odgovori pa bodo poslani državi članici za predložitev pripomb, Komisiji omogočilo, da navzkrižno preveri podatke in zagotovi zanesljivost prejetih podatkov. Pri določanju zneska glob in periodičnih denarnih kazni bi Komisija upoštevala izkušnje, pridobljene na področju združitev in protimonopolnih zadev. Denarne kazni bi bile torej v skladu z obstoječimi vrednostmi iz Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004[21] in Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003[22]. Izbrane vrednosti zadevnim strankam predstavljajo zadostno spodbudo za izpolnitev zahtev, ker so sorazmerne z morebitno težo kršitve: – globe, ki ne presegajo 1 % celotnega prometa, v primeru predložitve napačnih ali zavajajočih podatkov v odgovor na enostavne zahtevke ali zahtevke iz sklepov ali kadar ni odgovora na zahtevke iz sklepov (nov člen 6b(1)); – periodične denarne kazni, ki ne presegajo 5 % povprečnega dnevnega prometa za vsak delovni dan zamude, računano od datuma, določenega v sklepu, kar bi zadevne stranke prisililo k temu, da predložijo popolne in točne podatke, kot so bili zahtevani s sklepom (nov člen 6b(2)). V skladu z načelom lojalnega sodelovanja, zapisanim v Pogodbi o Evropski uniji, zahteve, poslane državam članicam in javnim organom, ne bi vključevale morebitne naložitve glob ali periodičnih denarnih kazni, določenih s postopkovno uredbo. Zaradi pravne varnosti je primerno, da se določijo zastaralni roki za naložitev in izvrševanje glob ali periodičnih denarnih kazni, ki so v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003[23] (nova člena 15a in 15b). Orodja za tržne podatke bi se večinoma uporabljala za reševanje vrste vprašanj glede opredelitve pomoči ali ocene njene združljivosti v zapletenih zadevah, ki zahtevajo poglobljeno oceno. Naslednji primeri bi lahko ponazorili uporabo tega instrumenta v prihodnje: ocena običajne tržne prakse (npr. element državne pomoči v jamstvih/posojilih), neuspehov na trgu in/ali primerjalna analiza s spodbujevalnim učinkom. Izbira naslovnikov zahtev po podatkih bo temeljila na objektivnih merilih glede na vsak posamezen primer. Zahteve bi se lahko na primer poslale upravičencu do pomoči, pa tudi konkurentom, strankam, združenjem potrošnikov itd., hkrati pa bi bilo zagotovljeno, da je znotraj vsake kategorije vprašanih vzorec reprezentativen. Zahtevani podatki bodo takoj na voljo zadevnim akterjem na trgu in bodo zlasti vsebovali: – dejanske tržne podatke (npr. velikost trga, tržne deleže, raven uvoza itd.) in podatke o podjetjih (npr. struktura stroškov, dobiček, lastništvo in nadzor, sodelovanje z drugimi podjetji, itd.); – analizo delovanja trga na podlagi dejstev (npr. vstopnih ovir, stroškov vstopa, regulativnih ovir, stopnje rasti trga in obetov za rast, presežnih zmogljivosti), verjetni vpliv pomoči na upravičenca, oceno predlaganih korektivnih ali izravnalnih ukrepov. Zaupnost občutljivih podatkov, ki jih zagotovijo države članice, bo z uporabo orodja za tržne podatke v celoti zagotovljena. Kar zadeva sklep o začetku postopka, so bila že vložena prizadevanja v zvezi z obveščanjem tretjih oseb o glavnih značilnostih posamezne zadeve na način, ki varuje potencialno občutljive podatke. Komisija bo zagotovila tudi, da med pripravo zahtev za tretje osebe ne bo razkrit noben občutljiv podatek. Pri odgovoru na zahtevo po podatkih bodo udeleženci na trgu pozvani, naj Komisiji predložijo nezaupno različico svojega odgovora. Če nekateri podatki štejejo za zaupne, bo Komisija zagotovila, da so ustrezno varovani (na primer z združevanjem podatkov ali navedbo razpona vrednosti, znotraj katerega se podatki nahajajo). Če želi Komisija v sklepu uporabiti zaupne podatke tretjih oseb, ki jih ni mogoče združiti ali kako drugače anonimizirati, mora pridobiti njihovo soglasje, preden te podatke razkrije državi članici. V primerih, ko se zdi, da podatkov, ki so označeni kot zaupni, obveznosti varovanja poslovne skrivnosti ne zajemajo, je primerno vzpostaviti mehanizem, s katerim lahko Komisija odloči o obsegu, v katerem je te podatke mogoče razkriti. V vsakem sklepu o tem, da se navedba o zaupnosti podatkov ne sprejme, bi moralo biti navedeno obdobje, po koncu katerega bodo podatki razkriti, tako da lahko zadevna tretja oseba uporabi sodno varstvo, ki ji je na voljo, vključno z začasnimi ukrepi (nov člen 7(9)). * * * Uvedba orodja za tržne podatke naj bi privedla do zmanjšanja upravnega bremena za države članice. Če se Komisiji omogoči, da nacionalnim organom odvzame nekatera bremena zbiranja podatkov, zlasti v primerih, kadar podatki državi članici niso na voljo, njihovo pridobivanje pa bi zanjo pomenilo znatna dodatna prizadevanja, in neposredno izkoristi že obstoječe podatke na ravni podjetij (npr. o tržnih deležih, strukturi trga itd.), bi bilo mogoče doseči boljše ravnovesje med dajalcem pomoči in končnim upravičencem do pomoči. Vendar pa se obveznost države članice, da predloži vse dokaze o združljivosti ukrepa pomoči, v skladu s posodobljenimi pravili ne bo spremenila. Prav tako se ne bo spremenil dvostranski značaj postopka v zvezi z državno pomočjo. Z orodjem za tržne podatke bi se v postopek ustrezno vključile države članice, tako da bi se jim ponudila možnost, da predložijo svoje pripombe v zvezi z odgovori na zahteve po podatkih (nov člen 7(8)). Na ta način bodo spoštovane njihove pravice do zagovora, preglednost postopka pa bo zagotovljena. Neposredno dopisovanje med upravičencem do pomoči in službami Komisije bi pripomoglo k boljši opredelitvi tega, kaj je resnično potrebno, da se pravočasno oblikuje ocena združljivosti, to pa bi bilo koristno za prejemnika pomoči in državo članico. S takim potekom bi se izboljšala tudi predvidljivost položaja upravičenca. Zahtevani podatki bodo upravičencu takoj na voljo, s čimer naj bi bil obseg njegovih prizadevanj dokaj omejen, pripravljen pa jih bo izvesti hitro, da bi pokazal dejansko upravičenost do pomoči, ki jo želi pridobiti. Če bo Komisija uporabljala orodje za tržne podatke, bo to tudi v interesu konkurentov in pritožnikov, saj bo Komisiji omogočilo, da bolj pazljivo oceni združljivost zadevne pomoči, s čimer bi preprečili ali odpravili neupravičeno izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz nezdružljive pomoči. Z uporabo orodja za tržne podatke bo Komisija lahko neposredno in istočasno dosegla ustrezne tretje osebe. Navedeno bo prispevalo k bolj preglednim, točnim in hitrim pretokom podatkov, kar naj bi zmanjšalo število ponavljajočih se in zaporednih zahtev po podatkih, s čimer se bo skrajšalo trajanje preiskave. Komisija bo uporabila merilo sorazmernosti, kadar bo zahtevala podatke s trga. S tem se bo breme za zadevna podjetja zmanjšalo na najnižjo raven, ki Komisiji zadostuje, da dokončno oblikuje oceno ukrepa državne pomoči. Mala in srednja podjetja (MSP) bodo orodja za tržne podatke zadevala le izjemoma, saj se bodo uporabljala večinoma v zapletenih zadevah, ki zahtevajo poglobljeno oceno, medtem ko se večina pomoči MSP odobri na podlagi odobrenih shem ali skupinsko izvzetih ukrepov[24]. V zelo redkih primerih, ko bodo orodja za tržne podatke lahko zadevala MSP, bo Komisija svoje zahteve prilagodila glede na navedeno merilo sorazmernosti. Uvedba orodja za tržne podatke po začetku formalne preiskave ne bi spremenila vloge tretjih oseb kot virov podatkov, kar je trenutno že predvideno in potrjeno z nedvoumno sodno prakso Sodišča. Ne glede na to pa bodo imeli naslovniki sklepov o naložitvi glob in/ali denarnih kazni pravico izraziti svoja stališča (nov člen 6b(5)) in izpodbijati take odločbe (nov člen 6b(6)). Potrebni so novi predpisi glede zbiranja podatkov, s čimer bo zagotovljeno, da bo Komisija sprejela preudarne in utemeljene sklepe v poslovno ustreznih rokih. Na ta način bo Komisija povečala pravno varnost za države članice in podjetja, hkrati pa bo tako politika državne pomoči postala učinkovitejša in preglednejša. 2.2.2 Preiskave glede na gospodarske sektorje in instrumente pomoči V skladu s cilji pobude za posodobitev področja državnih pomoči se je Komisija zavezala, da bo svoja prizadevanja osredotočila na zadeve, ki najbolj izkrivljajo konkurenco, kar zadeva delovanje notranjega trga. Komisija bi bila pri svojih preiskavah z uporabo okrepljenega horizontalnega pristopa v boljšem položaju za odkrivanje pomoči v posameznem sektorju ali pomoči, ki temelji na določenem instrumentu, ki lahko omejuje ali izkrivlja konkurenco. Potreba po krepitvi horizontalnih podatkov se zlasti kaže v primerih, ko bi se na podlagi podatkov, ki jih ima Komisija (pridobljeni prek pritožb, priglasitev ali tržnih podatkov) porajala vprašanja, vezana na določen sektor v več državah članicah, in bi obstajali znaki, da imajo podobne težave morda tudi druge države članice. Na podlagi priporočil Računskega sodišča, da bi morala Komisija okrepiti dejavnosti spremljanja, tako z vidika velikosti vzorca kot njegovega obsega[25], je Komisija že povečala uporabo trenutno obstoječih pooblastil za naknadno spremljanje odobrenih ukrepov pomoči in izvzetih shem. Tako lahko zbira horizontalne podatke držav članic o specifičnih gospodarskih sektorjih ali uporabi posameznih instrumentov pomoči v več državah članicah. Za povečanje svojega znanja o posameznem gospodarskem sektorju ali vprašanju državne pomoči, lahko Komisija pošlje tudi vprašalnike, naslovi zahteve na države članice ali naroči strokovna poročila in v prihodnosti naslovi zahteve po podatkih na udeležence na trgu. Za dopolnitev obstoječih pooblastil Komisije in pridobitev predhodnega celostnega vpogleda na trg se predlaga, da se uvede specifična pravna podlaga za začetek preiskav glede na gospodarske sektorje in vrste ukrepov pomoči (nov člen 20a). Komisija bi navedeno dejavnost izvedla z uporabo svojih pooblastil za pošiljanje zahtev po podatkih državam članicam in vsem relevantnim subjektom na trgu. Ob koncu preiskave lahko Komisija objavi poročilo o rezultatih preiskave v posameznih gospodarskih sektorjih. Pred formalnim začetkom preiskave sektorja bi Komisija morala analizirati vse podatke, ki so ji že na voljo ali so na voljo javnosti. Zaradi razlogov sorazmernosti bodo za začetek preiskave sektorja torej potrebni znaki iz javno dostopnih virov, da vprašanja glede državne pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi z uporabo posameznega instrumenta pomoči obstajajo v več državah članicah: npr. da obstoječi ukrepi pomoči v posameznem sektorju ali ukrepi, ki temeljijo na posameznem instrumentu pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom. Preiskave sektorjev bi vključevale omejena začetna prizadevanja nekaterih subjektov na trgu, ki bi najprej prejeli zahteve po podatkih, ki niso javni. Komisija bo nato zahtevala podatke tudi od držav članic in jih pozvala k predložitvi pripomb in stališč o njenih ugotovitvah. Vendar pa bi nad vplivom te začetne obremenitve v prihodnjih preiskavah posameznih zadev prevladalo znatno zmanjšanje obremenitev za vse zadevne stranke (države članice, upravičence, subjekte na trgu in Komisijo), saj bi se zmanjšalo število zahtev po potrebnih podatkih ter povečala učinkovitost pri izvrševanju predpisov o državni pomoči zaradi večje preglednosti in hitrosti. 3. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN OCENE UČINKA Posvetovanje z zainteresiranimi strankami in uporaba strokovnega znanja Prenova postopkov v zvezi z državno pomočjo je bila državam članicam predstavljena in obravnavana na srečanjih, ki so bila 6. marca in 11. julija 2012 organizirana na visoki ravni. Poleg tega je 19. septembra 2012 potekala tehnična delavnica o orodjih za tržne podatke in preiskavah sektorja. Javno posvetovanje o obravnavi pritožb v zvezi z državno pomočjo in zbiranju podatkov v preiskavah o državni pomoči je bilo opravljeno v obdobju od 13. julija 2012 do 5. oktobra 2012. Odgovori v okviru tega javnega posvetovanja so na voljo na spletni strani GD za konkurenco, rezultati pa so bili državam članicam predstavljeni na srečanju na visoki ravni, ki je bilo organizirano 9. novembra 2012. Ocena učinka Ni relevantno. 4. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek predlaganih ukrepov Predlog vsebuje spremembe določb Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi pravil postopka v preiskavah o državni pomoči v zvezi z obravnavo pritožb in zbiranjem podatkov s trga. Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Subsidiarnost in sorazmernost Namen predlaganih sprememb postopkovne uredbe je povečanje učinkovitosti državne pomoči, s čimer se bo prispevalo k ohranjanju celovitosti notranjega trga in uresničitvi ciljev pobude za posodobitev področja državnih pomoči in bolj na splošno strategije Evropa 2020. S spremembami se bo med drugim tudi zmanjšala upravna obremenitev držav članic in tretjih oseb. Zato je ta predlog Komisije sorazmeren z zastavljenim političnim ciljem. Ta predlog se nanaša na uporabo predpisov o državni pomoči, ki je v izključni pristojnosti Evropske unije. Zato se načelo subsidiarnosti ne uporablja. Izbira instrumenta Uredba Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES. 5. PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog spremembe ne vpliva na proračun EU (člen 28 finančne uredbe in člen 22 pravil za izvajanje). 2012/0342 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (Besedilo velja za EGP) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 109 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[26], ob upoštevanju naslednjega: (1) V okviru temeljite posodobitve predpisov o državni pomoči bi bilo treba po vsej Uniji učinkovito in enotno uporabljati člen 107 Pogodbe, s čimer bi se prispevalo tako k izvajanju strategije Evropa 2020 za rast[27] kot tudi h konsolidaciji proračuna. Z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 je bila kodificirana in okrepljena nekdanja praksa Komisije za povečanje pravne varnosti in za podporo razvoju politike državne pomoči v preglednem okolju. Vendar pa bi bilo treba glede na izkušnje, pridobljene z uporabo navedene uredbe in nedavnim razvojem dogodkov, kot so širitve ter gospodarska in finančna kriza, nekatere vidike uredbe spremeniti za namene večje učinkovitosti Komisije. (2) V zvezi z oceno združljivosti katere koli priglašene ali nezakonite državne pomoči z notranjim trgom, za katero je po členu 108 Pogodbe pristojna izključno Komisija, je primerno zagotoviti, da ima Komisija pooblastilo, da izvršuje predpise o državni pomoči, da zahteva vse potrebne podatke od katerega koli podjetja, združenja podjetij ali države članice, kadar dvomi o združljivosti zadevnega ukrepa in je zato začela formalno preiskavo. (3) Za namene ocene združljivosti ukrepa pomoči po začetku formalnega postopka preiskave, zlasti v zvezi z novimi ali tehnično zapletenimi ukrepi, ki so predmet podrobne ocene, bi morala biti Komisija pooblaščena, da z enostavnim zahtevkom ali sklepom od katerega koli podjetja, združenja podjetij ali države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti zahteva predložitev vseh podatkov, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo, zlasti za mala in srednja podjetja. (4) Komisija bi morala biti po potrebi pooblaščena za izvrševanje skladnosti z zahtevami po podatkih, ki so bile naslovljene na katero koli podjetje ali združenje podjetij, z uporabo sorazmernih glob in periodičnih denarnih kazni. Pravice strank, od katerih se zahteva, da predložijo podatke, bi morale biti zaščitene, tako da bi se jim ponudila priložnost, da pred sprejetjem kakršnega koli sklepa o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni izrazijo svoja stališča. Sodišče Evropske unije bi moralo imeti neomejeno pristojnost, kar zadeva globe ali periodične denarne kazni v skladu s členom 261 Pogodbe. (5) Globe in periodične denarne kazni se ne uporabljajo za države članice, saj so te v skladu s členom 4 Pogodbe o Evropski uniji dolžne lojalno sodelovati s Komisijo in ji predložiti vse potrebne podatke, ki ji omogočajo, da opravlja svoje dolžnosti v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. (6) Da bi bile pravice do obrambe zadevne države članice zaščitene, bi morale biti države članice obveščene o vsebini zahtev po podatkih, ki se pošljejo podjetjem, združenjem podjetij ali državam članicam, in imeti možnost predložitve svojih pripomb na pripombe, ki jih je Komisija prejela in ki vzbujajo dvome glede združljivosti zadevnega ukrepa pomoči. (7) Komisija bi morala primerno upoštevati pravni interes podjetij glede varovanja njihovih poslovnih skrivnosti. Komisija v nobenem sklepu ne bi smela uporabiti zaupnih podatkov vprašanih, ki jih ni mogoče združiti ali drugače anonimizirati, če ni predhodno pridobila njihovega soglasja za razkritje navedenih podatkov zadevni državi članici. (8) V primerih, ko se zdi, da podatkov, ki so označeni kot zaupni, ne zajemajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti, je primerno vzpostaviti mehanizem, s katerim lahko Komisija odloči o obsegu, v katerem je te podatke mogoče razkriti. V vsakem sklepu o tem, da se navedba o zaupnosti podatkov ne sprejme, bi moralo biti navedeno obdobje, po koncu katerega bodo ti podatki razkriti, tako da lahko zadevna tretja oseba uporabi sodno varstvo, ki ji je na voljo, vključno z začasnimi ukrepi. (9) Komisija lahko na lastno pobudo preuči podatke o nezakoniti pomoči iz katerega koli vira, da se zagotovi skladnost s členom 108 Pogodbe, ter zlasti z obveznostjo priglasitve in klavzulo o mirovanju iz člena 108(2) Pogodbe, in da se oceni njihova združljivost z notranjim trgom. V tem okviru so pritožbe bistveni vir podatkov za odkrivanje kršitev predpisov Unije o državni pomoči. (10) Za izboljšanje kakovosti pritožb, predloženih Komisiji, in hkrati za povečanje preglednosti in pravne varnosti je primerno, da se opredelijo pogoji, ki bi jih pritožba morala izpolnjevati, da bi Komisija lahko pridobila podatke o domnevno nezakoniti pomoči in začela predhodni pregled. (11) Od pritožnikov bi se moralo zahtevati, da dokažejo, da so zainteresirane stranke v smislu člena 108(2) PDEU in člena 1(h) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. Od njih bi se moralo zahtevati tudi, da predložijo določeno količino podatkov v obliki, za katero bi morala biti Komisija pooblaščena, da jo opredeli v izvedbeni določbi. (12) Zaradi pravne varnosti je primerno, da se določijo zastaralni roki za naložitev in izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni. (13) Da se zagotovi, da Komisija na celotnem notranjem trgu obravnava podobna vprašanja na dosleden način, je primerno, da se dopolnijo obstoječa pooblastila Komisije z uvedbo specifične pravne podlage za začetek preiskav glede na gospodarske sektorje ali nekatere instrumente pomoči v več državah članicah. Zaradi razlogov sorazmernosti bi morale sektorske preiskave temeljiti na predhodni analizi javno dostopnih podatkov, ki kažejo na obstoj vprašanj glede državne pomoči v določenem sektorju ali v zvezi z uporabo določenega instrumenta pomoči v več državah članicah, na primer, da obstoječi ukrepi pomoči glede na določeni sektor ali določeni instrument pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom. Take preiskave bi Komisiji omogočile, da se na učinkovit in pregleden način sooča z vprašanji horizontalne državne pomoči. (14) Doslednost pri uporabi predpisov o državni pomoči zahteva vzpostavitev oblik sodelovanja med sodišči držav članic in Komisijo. Tako sodelovanje je relevantno za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člen 107(1) in člen 108 Pogodbe v kakršnem koli okviru. Zlasti nacionalna sodišča bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo za podatke ali njeno mnenje v zadevah, ki se tičejo uporabe zakonodaje o državni pomoči. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da predloži pisne ali ustne pripombe sodiščem, ki uporabljajo člen 107(1) ali člen 108 Pogodbe. Te pripombe bi bilo treba predložiti v okviru nacionalnih postopkovnih pravil in praks, vključno s tistimi, ki varujejo pravice strank. (15) V interesu preglednosti in pravne varnosti bi morali biti podatki o sklepih Komisije objavljeni. Zato je primerno, da se objavijo sklepi o naložitvi glob ali periodičnih denarnih kazni, glede na to, da vplivajo na interese zadevnih virov. Komisija bi morala pri objavi svojih sklepov upoštevati predpise o poslovni skrivnosti v skladu s členom 339 Pogodbe. (16) Komisija bi morala v tesnem sodelovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč imeti možnost, da sprejme izvedbene določbe o določitvi podrobnih predpisov glede oblike, vsebine in drugih meril pritožb, ki so vložene v skladu s členom 10(1) in členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. (17) Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (ES) št. 659/1999 se spremeni: (1) Naslov člena 5 se nadomesti z naslednjim: „Zahteva po podatkih za državo članico priglasiteljico“; (2) Vstavita se člena 6a in 6b: „Člen 6a Zahteva po podatkih iz drugih virov 1. Po začetku formalnega postopka preiskave, predvidenega v členu 6, lahko Komisija, če meni, da je to relevantno, zahteva od podjetja, združenja podjetij ali druge države članice, da predloži vse podatke, ki so potrebni za dokončno oblikovanje ocene zadevnega ukrepa, če podatki, ki so ji na razpolago, ne zadostujejo. 2. Države članice zagotovijo podatke na podlagi preprostega zahtevka in v roku, ki navadno ne bi smel biti daljši od enega meseca. 3. Komisija lahko od podjetja ali združenja podjetij z enostavnim zahtevkom zahteva, da predloži podatke. Pri pošiljanju enostavnega zahtevka za podatke podjetju ali združenju podjetij Komisija navede pravno podlago in namen zahtevka, podrobno navede, katere podatke zahteva, in določi rok, v katerem je treba podatke predložiti. Sklicuje se tudi na globe za predložitev netočnih ali zavajajočih podatkov, predvidene v členu 6b(1). 4. Komisija lahko od podjetja ali združenja podjetij s sklepom zahteva, da predloži podatke. Kadar Komisija od podjetja ali združenja podjetij s sklepom zahteva predložitev podatkov, navede pravno podlago, namen zahtevka in podrobno določi, katere podatke zahteva, ter določi rok, v katerem jih je treba predložiti. Navede tudi globe, določene s členom 6b(1), ter navede ali naloži periodične denarne kazni, določene s členom 6b(2). Nadalje navede pravico podjetja ali združenja podjetij, da sklep predložijo v pregled Sodišču. 5. Komisija obvesti zadevno državo članico o vsebini zahtevkov za podatke, poslanih v skladu z odstavki 1 do 4. 6. Zahtevane podatke pri podjetjih predložijo njihovi lastniki ali zastopniki, pri pravnih osebah, podjetjih ali družbah oziroma združenjih, ki niso pravne osebe, pa osebe, ki so z zakonom ali statutom pooblaščene za njihovo zastopanje. Osebe, pooblaščene za delovanje, lahko predložijo podatke namesto svojih strank. Te so kljub temu v celoti odgovorne, če so predloženi podatki nepopolni, netočni ali zavajajoči. Člen 6b Globe in periodične denarne kazni 1. Komisija lahko podjetjem ali združenjem podjetij s sklepom naloži globe, ki ne presegajo 1 % celotnega prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar namerno ali iz malomarnosti: (a) v odgovoru na zahtevek v skladu s členom 6a(3) predložijo napačne ali zavajajoče podatke; (b) predložijo napačne, nepopolne ali zavajajoče podatke v odgovor na sklep, sprejet v skladu s členom 6a(4), ali ne predložijo podatkov v določenem časovnem roku. 2. Komisija lahko s sklepom naloži podjetjem ali združenjem podjetij periodične denarne kazni, ki ne presegajo 5 % povprečnega dnevnega prometa v predhodnem poslovnem letu za vsak delovni dan zamude, računano od datuma, določenega v sklepu, dokler ne predložijo popolnih in točnih podatkov, ki jih zahteva Komisija s sklepom, sprejetim v skladu s členom 6a(4). 3. Pri določanju zneska globe ali periodične denarne kazni se upoštevajo narava, teža in trajanje kršitve. 4. Kadar podjetja ali združenja podjetij zadostijo obveznosti, katere izpolnitev naj bi se uveljavila s periodično denarno kaznijo, lahko Komisija določi dokončni znesek periodične denarne kazni, ki je nižji od tistega v prvotnem sklepu za naložitev periodične denarne kazni. 5. Pred sprejetjem kakršnega koli sklepa v skladu z odstavkoma 1 in 2 Komisija podjetjem ali združenjem zadevnih podjetij da priložnost, da izrazijo svoja stališča. 6. Sodišče Evropske unije ima neomejeno pristojnost v smislu člena 261 Pogodbe o delovanju Evropske unije za pregled glob ali periodičnih denarnih kazni, ki jih je naložila Komisija. Sodišče lahko prekliče, zmanjša ali poveča naloženo globo ali periodično denarno kazen.“; (3) V členu 7 se dodajo odstavki 8 do 10: “8. Pred sprejetjem kakršnega koli sklepa iz odstavkov 2 do 5 Komisija zadevni državi članici da možnost izraziti stališče o podatkih, ki jih je Komisija prejela v skladu s členom 6a, v kolikor taki podatki vzbujajo dvome glede združljivosti ukrepa. 9. Komisija v nobenem sklepu, sprejetem v skladu z odstavki 2 do 5 ne uporabi zaupnih podatkov vprašanih, ki jih ni mogoče združiti ali drugače anonimizirati, če ni pridobila njihovega soglasja za razkritje teh podatkov zadevni državi članici. Komisija lahko sprejme utemeljen sklep, ki se sporoči zadevnemu podjetju ali združenju zadevnih podjetij in v katerem navede, da podatki, ki so jih predložili vprašani in so označeni kot zaupni, niso zaščiteni, ter določi obdobje, po koncu katerega se bodo podatki razkrili. Navedeno obdobje ne sme biti krajše od enega meseca. 10. Komisija ustrezno upošteva pravni interes podjetij glede varovanja njihovih poslovnih skrivnosti. Če podjetje ali združenje podjetij, ki predložita podatke v skladu s členom 6a, zaradi morebitne škode tako zahtevata, se njuna identiteto zadevni državi članici prikrije.“; (4) Člen 10 se spremeni: Odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim: „1. Brez poseganja v člen 20 lahko Komisija na lastno pobudo preuči podatke o domnevno nezakoniti pomoči iz katerega koli vira. Komisija brez odlašanja preuči vse pritožbe, ki jih v skladu s členom 20(2) vložijo zainteresirane stranke. 2. Če je potrebno, Komisija zahteva podatke od zadevne države članice. Smiselno se uporabljata člen 2(2) ter člen 5(1) in (2). Po začetku formalnega postopka preiskave lahko Komisija zahteva tudi podatke iz drugih virov. Smiselno se uporabljajo določbe člena 6a in člena 6b.“; (5) Za členom 14 se vstavi naslov poglavja: „Poglavje IIIa Zastaralni roki“; (6) Naslov člena 15 se nadomesti z naslednjim: „Zastaralni rok za izterjavo pomoči“; (7) Vstavita se člena 15a in 15b: „Člen 15a Zastaralni rok za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni 1. Pooblastila, podeljena Komisiji v skladu s členom 6b, zastarajo v treh letih. 2. Rok začne teči z dnem, ko je storjena kršitev. Vendar pa začne rok v primeru nenehnih ali ponavljajočih se kršitev teči na dan, ko kršitev preneha. 3. Vsak ukrep, ki ga Komisija sprejme za namen preiskave ali postopkov v zvezi s kršitvijo, prekine zastaralni rok za naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni, veljati pa začne z datumom, ko podjetje ali združenje zadevnih podjetij o ukrepu prejmeta uradno obvestilo. 4. Po vsaki prekinitvi začne zastaralni rok teči znova. Vendar pa zastaralni rok preteče najpozneje na dan, ko se konča obdobje, enako dvakratnemu času zastaralnega roka, ne da bi Komisija v tem času naložila globo ali periodično denarno kazen. Ta rok se podaljša za čas, za katerega je bil zastaralni rok prekinjen v skladu z odstavkom 5. 5. Zastaralni rok za naložitev glob ali periodičnih denarnih kazni se prekine za toliko časa, dokler je sklep Komisije predmet postopkov, ki tečejo na Sodišču. Člen 15b Zastaralni roki za izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni 1. Pooblastila Komisije za izvrševanje sklepov, sprejetih v skladu s členom 6b, zastarajo v petih letih. 2. Rok začne teči na dan, ko postane sklep pravnomočen. 3. Zastaralni rok za izvrševanje glob ali periodičnih denarnih kazni se prekine: (a) z uradnim obvestilom o sklepu, ki spreminja prvotni znesek globe ali periodične denarne kazni ali zavrača vlogo za spremembo; (b) z vsakim ukrepom Komisije ali države članice na zahtevo Komisije, katerega namen je izvršitev plačila globe ali periodične denarne kazni. 4. Po vsaki prekinitvi začne zastaralni rok teči znova. 5. Zastaralni rok za izvrševanje glob ali periodičnih denarnih kazni se prekine za toliko časa, kolikor: (a) traja plačilni rok; (b) je prekinjena izvršitev plačila v skladu z odločbo Sodišča.“; (8) Člen 16 se nadomesti z naslednjim: „Člen 16 Zloraba pomoči Brez poseganja v člen 23 lahko Komisija v primerih zlorabe pomoči začne formalni postopek preiskave na podlagi člena 4(4). Smiselno se uporabljajo členi 6, 6a in 6b, člen 7(1) do (5), člena 9 in 10, člen 11(1) ter členi 12 do 15.“; (9) V členu 20 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Vsaka zainteresirana stranka lahko z vložitvijo pritožbe Komisijo obvesti o domnevni nezakoniti pomoči in o domnevni zlorabi pomoči. V ta namen zainteresirana stranka ustrezno izpolni obrazec, za katerega bi morala biti Komisija pooblaščena, da ga opredeli v izvedbeni določbi, ter predloži vse obvezne podatke, ki se z njim zahtevajo. Če Komisija meni, da dejstva in pravna vprašanja, ki jih je predložila zainteresirana stranka, ne navajajo zadostnih razlogov za ugotovitev obstoja nezakonite pomoči ali zlorabe pomoči na podlagi prvega pregleda, o tem obvesti zainteresirano stranko, in jo pozove, da predloži pripombe v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca. Če zainteresirana stranka v predpisanem roku ne poda svojih stališč, se šteje, da je pritožba umaknjena. Komisija zainteresirani stranki pošlje izvod sklepa o zadevi v zvezi z vsebino pritožbe.“; (10) Za členom 20 se vstavi Poglavje VIa: „POGLAVJE VIa Preiskave glede na gospodarske sektorje in instrumente pomoči Člen 20a Preiskave glede na gospodarske sektorje in instrumente pomoči 1. Kadar razpoložljivi podatki kažejo, da lahko ukrepi državne pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči omejijo ali izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu v več državah članicah ali da obstoječi ukrepi pomoči v posameznem sektorju ali v zvezi s posameznim instrumentom pomoči v več državah članicah niso ali niso več združljivi z notranjim trgom, lahko Komisija izvede preiskavo glede na gospodarski sektor ali uporabo zadevnega instrumenta pomoči v različnih državah članicah. Med trajanjem navedene preiskave lahko Komisija od držav članic ali podjetij ali združenj zadevnih podjetij zahteva, da ji predložijo podatke, ki so potrebni za uporabo člena 107 in člena 108 Pogodbe, ob primernem upoštevanju načela sorazmernosti. Komisija lahko objavi poročilo o rezultatih svoje preiskave glede na posamezne gospodarske sektorje ali posamezne instrumente pomoči v različnih državah članicah ter države članice in vsa podjetja ali združenja zadevnih podjetij pozove k predložitvi pripomb. 2. Smiselno se uporabljajo členi 5, 6a in 6b.“; (11) Za členom 23 se vstavi Poglavje VIIa: „Poglavje VIIa Sodelovanje z nacionalnimi sodišči Člen 23a Sodelovanje z nacionalnimi sodišči 1. Za uporabo člena 107(1) in člena 108 Pogodbe lahko sodišča držav članic Komisijo zaprosijo, da jim pošlje podatke, s katerimi razpolaga, ali svoje mnenje o vprašanjih glede uporabe predpisov o državni pomoči. 2. Kadar je to potrebno za skladno uporabo člena 107(1) in člena 108 Pogodbe, lahko Komisija sodiščem držav članic na lastno pobudo predloži pisne pripombe. Svoje pripombe lahko z dovoljenjem zadevnega sodišča poda tudi ustno. Komisija lahko samo za namene priprave svojih pripomb od relevantnega sodišča države članice zahteva, da ji pošlje ali zagotovi pošiljanje vseh dokumentov, ki so potrebni za oceno zadeve.“; (12) Člen 25 se nadomesti z naslednjim: „Člen 25 Naslovnik sklepov 1. Sklepi, sprejeti v skladu s členom 6a(4) in členom 6b(1) in (2) ter členom 7(9) se naslovijo na podjetje ali združenje zadevnih podjetij. Komisija o njih nemudoma obvesti naslovnika in mu omogoči, da ji sporoči, katere podatke po njegovem mnenju zajema obveznost varovanja poslovne skrivnosti. 2. Vse druge sklepe, sprejete na podlagi poglavij II, III, IV, V in VII se naslovijo na zadevno državo članico. Komisija o njih nemudoma obvesti zadevno državo članico in tej državi članici omogoči, da ji sporoči, katere podatke po njenem mnenju zajema obveznost varovanja poslovne skrivnosti.“; (13) V členu 26 se vstavi odstavek 2a: „2a. Komisija sklepe, sprejete na podlagi člena 6b(1) in (2), objavi v Uradnem listu Evropske unije.“; (14) Člen 27 se nadomesti z naslednjim: „Člen 27 Izvedbene določbe Komisija je v skladu s postopkom iz člena 29 pooblaščena, da sprejme izvedbene določbe v zvezi z: (a) obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi priglasitev, (b) obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi letnih poročil, (c) obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi pritožb, ki so predložene v skladu s členom 10(1) in členom 20(2), (d) podrobnostmi o rokih in izračunih rokov, (e) obrestnimi merami, navedenimi v členu 14(2).“. Člen 2 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA Ta predlog spremembe ne vpliva na proračun EU. [1] Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1). [2] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Posodobitev področja državnih pomoči EU, COM(2012) 209 final, 8. maj 2012. [3] Sporočilo Komisije, Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, COM(2010) 2020 final, 3.3.2010. [4] Odstavek 23b, Sporočilo o „posodobitvi področja državnih pomoči EU“, navedeno zgoraj v opombi 2. [5] Evropsko računsko sodišče, „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“, posebno poročilo št. 15, 15.12.2011: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SRCA:2011:15:FIN:SL:PDF [6] Svet Evropske unije, Sklepi o Posebnem poročilu št. 15/2011 Evropskega računskega sodišča: „Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?“, 9149/12, sprejet 2.5.2012. [7] Resolucija Evropskega parlamenta o posebnih poročilih Računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za leto 2010, 2011/2225(DEC), odstavki 116 do 125, 10.5.2012. [8] Odstavek 23b, Sporočilo o „posodobitvi področja državnih pomoči EU“, navedeno zgoraj v opombi 2. [9] V smislu člena 108(2) PDEU in člena 1(h) postopkovne uredbe. [10] Od 31. marca 2012 so pri generalnem direktoratu za konkurenco primeri pritožb povprečno v postopku 17 mesecev. [11] Sporočilo Komisije, Kodeks najboljših praks za izvedbo postopkov v zvezi z državno pomočjo, UL C 136, 16.6.2009, str. 13. [12] Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1). [13] Uredba Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 123, 27.4.2004, str. 18). [14] Sodba v zadevi T-442/07 Ryanair Ltd proti Komisiji [2011], še neobjavljeno, točka 33. [15] Sodba v zadevi 323/82 Intermills proti Komisiji [1984] Recueil, str. 3809, točka 16. [16] Člen 1(h) Uredbe Sveta 659/99: „‚zainteresirana stranka‘ pomeni katero koli državo članico ali osebo, podjetje ali združenje podjetij, na katerih interese bi lahko dodelitev pomoči vplivala, predvsem upravičenca pomoči, konkurenčna podjetja in poklicna združenja.“ [17] Sporočilo Komisije, Kodeks najboljših praks za izvedbo postopkov v zvezi z državno pomočjo, glej opombo 11 zgoraj. [18] Obvestilo Komisije o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih, UL C 85, 9.4.2009, str. 1. [19] Točka 34, Sporočilo Komisije, Kodeks najboljših praks za izvedbo postopkov v zvezi z državno pomočjo, glej opombo 11 zgoraj. [20] Sodba v zadevi 84/82, Nemčija proti Komisiji, [1984], Recueil, str. 1451; Sodba v zadevi T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau proti Komisiji, [2004], ZOdl, str. II-2717; Sodba v zadevi T-73/98, Prayon-Rupel proti Komisiji, [2001], Recueil, str. II-867; Zadeva T-304/08, Smurfit Kappa proti Komisiji, [2012], še ni bilo objavljeno. [21] Člen 13 in člen 14, Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1). [22] Člen 22 in člen 23, Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1). [23] Člen 25 in člen 26, Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002, glej opombo 22 zgoraj. [24] V skladu s podatki iz najnovejšega statističnega pregleda državnih pomoči (SEC(2011) 1487 final) so leta 2010 države članice 88,5 % celotne pomoči dodelile na podlagi odobrenih shem ali skupinsko izvzetih ukrepov. Poleg tega je bila celotna pomoč za horizontalni cilj MSP dodeljena na podlagi shem ali skupinsko izvzetih ukrepov. [25] Posebno poročilo št. 15/2011, Evropsko računsko sodišče, str. 41, glej opombo 5 zgoraj. [26] UL C […], […], str. [27] Sporočilo Komisije, Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, COM(2010) 2020 final, 3.3.2010.