SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.11.2011 
SEC(2011) 1365 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument k 
  
predlogu uredbe Evropskega pa rlamenta in Sveta o uvedbi Programa za pravosodje za 
obdobje od leta 2014 do 2020 
 
ter predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi Programa za pravice in 
državljanstvo za obdobje od leta 2014 do 2020 
{COM(2011) 758 kon č.} 
{COM(2011) 759 kon č.} 
{SEC(2011) 1364 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Finančni okvir financiranja za podro čja pravosodja, pravic in državljanstva v obdobju od leta 
2007 do 2013 obsega 6 programov: Program za  civilno pravosodje  (JCIV), Program za  
kazensko pravosodje  (JPEN), Program za  temeljne pravice in državljanstvo  (FRC), 
Program Daphne III  (DAP), Program za  preprečevanje uporabe drog in obveš čanje 
(DPIP) ter oddelka „ Nediskriminacija in razli čnost“ in „ Enakost spolov “ Programa za 
zaposlovanje in socialno solidarnost  (PROGRESS).  
1. POSTOPKOVNA VPRAŠANJA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Pri pripravi predlogov  za obdobje od leta 2014 do 2020 so bile opravljene srednjero čne 
ocene  tekočih programov. Rezultati ocenjevanj progr amov JCIV, JPEN, FRC, DAP in DPIP 
so že objavljeni. Program PROGRESS je  bil ocenjen na podlagi letnih poro čil o njegovi 
uspešnosti, te ugotovitve pa so bile dopolnjene z vmesnimi  rezultati srednjero čnega 
ocenjevanja programa. 
Javno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi  o prihodnjih dejavnos tih financiranja na 
področju pravosodja, pravic in enakosti je  potekalo v obdobju od 20. aprila 2011 do 
20. junija 2011. Svoja mnenja je navedlo 187 respondentov (37 posameznikov in 150 
organizacij). Z odgovori so v veliki meri priznali dodano vrednost EU na vseh podro čjih 
financiranja ter izrazi li potrebo po poenostavitvi upravljanja in postopkov. Ve čino 
predlaganih ukrepov so ocenili poz itivno ter se strinjali glede pr edlaganih vrst dejavnosti in 
izvedbenih mehanizmov. Javno posvetovanje o inst rumentu, ki bi nasl edil program Progress, 
je potekalo od 4. aprila 2011 do 27. maja 2011. 
Posvetovanje z usmerjevalno skupino za oceno u činka , v kateri so predst avniki generalnih 
direktoratov LS, SG, BUDG, EMPL, HOME, S ANCO, COMM, EAC, COMP in MARKT, se 
je začelo 20. maja 2011, sklicano je bilo dvakrat in je potekalo med kon čno fazo priprave 
ocene učinka. 
2. SEDANJI SISTEM FINANCIRANJA  
V tekočem finančnem okviru za obdobje od leta 2007 do 2013 se izvaja  šest programov 
financiranja v podporo politik EU na podro čju pravosodja, prav ic in enakosti s sorazmerno 
majhnim skupnim  proračunom  v višini 791 milijonov  EUR  za celotno obdobje. Izvajajo se 
prek centraliziranega neposrednega upravljanja na podlagi letnega na črtovanja in s tremi 
vrstami ukrepov: nadnacionalnimi projekti (s ubvencije za ukrepan je), podporo nevladnim 
organizacijam (operativne subvencije) in pobudami Komisije. Ti programi so: 
• Program za civilno pravosodje  (JCIV) – 109,5 milijona EUR (2007–2013), 
• Program za kazensko pravosodje  (JPEN) – 199,3 milijona EUR (2007–2013), 
• Program za temeljne pravice in državljanstvo  (FRC) – 97,25 milijona EUR (2007–
2013),  
• Program Daphne III  (DAP) 121,43 milijona EUR (2007–2013), 
• Program za preprečevanje uporabe drog in osveš čanje (DPIP) – 22,35 milijona EUR 
(2007–2013), 
 
SL 3   SL • Oddelka „ Nediskriminacija in razli čnost“ in „ Enakost spolov “ Programa PROGRESS  – 
241,52 milijona EUR (2007–2013), kar je 35% celotnega prora čuna Programa 
PROGRESS.  
3. OPREDELITEV PROBLEMA  
Kot je bilo potrjeno s stockholmskim programom, razvoj območja svobode, varnosti in 
pravice ostaja prednostna naloga Evropske unije.  Čeprav je bil na tem podro čju že 
dosežen znaten napredek, se Evropa še vedno soo ča z izzivi , ki jih je treba reševati celostno.  
Izzivi politike 
Pravosodno sodelovanje v civilnih in kazenskih zadevah  še vedno ni zadostno. Dostop do 
pravnega varstva bi moral postati resni čnost, pravice potrošnika je treba izvrševati in razlike v 
pogodbenem pravu med državami članicami je treba odpraviti. Na podro čju kazenskega prava 
je treba izboljšati izvajanje veljavnih pravnih aktov, pri čemer ima kakovost obravnavanja 
žrtev osrednje mesto. Na podro čju kazenskega pravosodja prepre čevanje z drogami 
povezane kriminalitete  zahteva dolgoro čen, celosten in multidisciplinaren pristop na ravni 
EU.  
Državljanske pravice EU so sedaj trdno zasid rane v primarnem pravu EU in vsebinsko 
opredeljene v sekundarnem pravu. Vendar pa im ajo državljani EU še vedno težave pri 
izvajanju teh pravic. Državljani EU štej ejo pomanjkanje informacij kot eno najve čjih ovir pri 
potovanju čez mejo in pri uresni čevanju svoje pravice do prostega gibanja. 
Zanimanje in pri čakovanja ljudi glede iz vajanja Listine EU o temeljnih pravicah  so velika. 
Vendar pa to kaže na pogosto napa čno razumevanje namena Listine in okoliš čin, v katerih se 
ta uporablja. Na specifi čnem podro čju otrokovih pravic je  to pomanjkanje ozaveš čenosti še 
posebej pere če.  
Kljub opaznemu napredku v smeri enakosti med spoloma  še vedno obstajajo velike 
neenakosti na svetovni ravni in ravni EU. Nasilje nad ženskami  še vedno ostaja eden od 
hujših primerov te neenakosti.  
Velik del prebivalstva se redno soo ča z diskriminacijo v EU. Vendar pa evr opski državljani 
niso dovolj ozaveš čeni o svojih pravicah, če postanejo žrtev diskrimi nacije ali nadlegovanja. 
EU je podpisala Konvenc ijo Združenih narodov o pravicah invalidov . Kljub temu invalidi še 
vedno ne morejo popolnoma uživa ti pravic in temeljnih svoboš čin, določenih v Konvenciji.  
Vloga financiranja  
Namen financiranja je podpirati zakonodajno de javnost EU in njeno dejavnost na podro čju 
politike. Posebne težave, ki jih je  treba rešiti s financiranjem, so: 
– nezadostno poznavanje pravnega reda EU in politik EU s strani oseb, katerih pravice 
izhajajo iz tega pravnega reda,  
– nezadostno poznavanje pravnega reda EU in njenih politik s strani relevantnih 
strokovnjakov, kar vodi k nedosledni in nezados tni uporabi prava EU in njenih politik, 
 
SL 4   SL – nezadostno sodelovanje in izmenjava inform acij na nadnacionalni ra vni ter pomanjkanje 
vzajemnega zaupanja med organi , kot so pravosodni organi, 
– potreba po konkretnih informacijah, dokazih, razisk avah in dobrih praksah glede položaja in 
potreb na terenu, da se jih uporabi za razvoj zakonodaje in politik EU. 
Zato bi bilo treba financiranje osredoto čiti na podro čja, na katerih lahko ustvari o čitno dodano 
vrednost:  
• okrepilo naj bi učinkovitost zakonodaje  s podpiranjem: 
• razširjanja informacij in javne ozaveš čenosti,  
• usposabljanja in krepitve zmogljivosti za pravne strokovnjake in druge pravosodne 
delavce. 
• Financiranje ima osrednjo vlogo pri spodbujanju sodelovanja na nadnacionalni ravni  
prek:  
• krepitve omrežij in  
• čezmejnega sodelovanja pri izvrševanju. 
• Financiranje mora poleg tega podpirati:  
• raziskave, analiti čne in druge podporne dejavnosti , da se zakonodajalcu zagotovi 
jasne in podrobne podatke o težavah in situaciji na terenu. 
Relevantnost, u činkovitost in uspešnost dejavnosti financiranja 
V skladu s Sporo čilom Komisije o Prora čunu za Evropo 2020 mora biti prora čun odziven in 
dobro prilagodljiv teko čemu razvoju politike, tj. zagotoviti mora prožnost . To je sedaj 
onemogočeno zaradi drobljenega pristopa , ki je posledica šestih lo čenih programov. Ta 
zasnova poleg tega vodi k financiranju prekrivan j, ki so v nasprotju s potrebo po ve čjem 
osredotočanju na prednostne cilje politike , določene za vseh šest programov.  
S srednjero čnimi ocenami je bila potrjena splošna u činkovitost  programov, vendar so bile 
ugotovljene tudi težave, kot je drobitev sredstev  (saupoudrage) med mnoge projekte 
manjšega obsega z omejenim u činkom in v okviru EU. Kljub de jstvu, da je financiranje 
razporejeno na ve č projektov, ni nobene uravnotežene geografske porazdelitve  med 
organizacije, ki prejme jo sredstva. Srednjero čne ocene kažejo, da bi bilo treba storiti ve č za 
izboljšanje razširjanja in uporabo rezultatov ter realizacij  financiranih dejavnosti. 
Izboljšanje razširjanja je sorazmerno z izboljšanjem ocenjevanja in spremljanja .  
Srednjero čne ocene in javno posvetovanje so v zvezi z učinkovitostjo  poudarili kompleksne 
in birokratske postopke, s katerimi se soo čajo vlagatelji . Z upravnega vidika množenje 
postopkov za razli čne programe Komisiji nalaga veliko upravno breme . Vedno ve čje 
število postopkov in veliko upravno breme prispevata k vedno daljšim postopkom .  
 
SL 5   SL 4. PRAVICA EU DO UKREPANJA  
Pravica EU do ukrepanja izhaja iz dolo čenih členov PDEU:  
v naslovu V:  
• pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah ( člen 81(1) in (2) PDEU), 
• pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah ( člen 82(1) PDEU), 
• preprečevanje kriminala ( člen 84 PDEU). 
Zunaj naslova V: 
• nediskriminacija ( člen 19(2) PDEU), 
• državljanstvo EU ( člen 21(2) PDEU), 
• notranji trg ( člen 114 PDEU), 
• javno zdravje ( člen 168 PDEU), 
• varstvo potrošnikov ( člen 169 PDEU), 
• upravno sodelovanje ( člen 197 PDEU). 
Načelo subsidiarnosti 
Ukrepanje na ravni EU ustvarja o čitne koristi v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav 
članic, zlasti pri spodbujanju na dnacionalnega sodel ovanja, možnosti sple tne komunikacije in 
vzajemnega zaupanja. Poleg tega zagotav lja dosledno razlago in usklajeno uporabo 
zakonodajnih pravnih aktov EU v vseh državah članicah in zagotavlja ekonomijo obsega.  
5. CILJI 
Splošni cilj:  
• zagotoviti osredoto čeno, uspešno in u činkovito podporo razvoju evropskega podro čja 
pravosodja, pravic in enakosti. 
Posebni in operativni cilji so:  
• zagotoviti da bo področje uporabe  programov primerno za zagotovitev podpore 
politik na podro čju pravosodja, pravic in enakosti ter da bo odzivno na njihov razvoj: 
Zagotoviti prožnost pri dodelitvi sredstev ; zmanjšati prekrivanje in drobitev.  
• Osredotočiti financiranje na posebna podro čja ukrepanja, ki imajo o čitno dodano 
vrednost in so odzivna za letn e prednostne cilje politike: 
 
SL 6   SL dvig ozaveš čenosti javnosti ter poznava nja prava in politik EU; podpora izvajanju prava in 
politik Unije v državah članicah; spodbujanje mednarodnega  sodelovanja; spodbujanje 
izmenjave informacij in najboljših praks; izbo ljšanje poznavanja in razumevanja prava EU, da 
se zagotovi oblikovanje politike in zakonodaje na podlagi dejstev. 
• Izboljšati usmerjenost programov k učinkovitosti  in uspešnosti:  
preprečevanje drobitve sredstev; zagotovitev bo ljše geografske pokritosti; izboljšanje 
razširjanja in uporabe rezultatov; izboljšan je spremljanja in ocenjevanja programov.  
• Izboljšati učinkovitost  in uspešnost programov:  
poenostavitev in skrajš anje postopkov za upravi čence financiranja ter zmanjšanje upravnega 
bremena Komisije.  
6. MOŽNOSTI  
Možnost A (izhodiš čni scenarij) 
Izhodiščni scenarij je ohranitev obstoje čih programov v sedanji obliki. 
Možnost A – 6 programov – sedanje stanje  in izboljšave na ravni upravljanja 
Z ohranitvijo šestih programov, ki so podobni obstoje čim, bi se nekatere težave, vendar ne 
vse, lahko rešile z racionalizacijo ciljev v pravnih aktih in z uskladitvijo upravljanja programov. 
Možnost B – 2 programa  
Ta možnost bi prevzela vse ukrepe, predvidene v okviru možnosti A. Poleg tega bi bil njen 
cilj več izboljšav z združitvijo šes tih programov v dva programa, tj. „Program za pravosodje“ 
(ki bi združil sedanje programe JCIV, JPEN  in DPIP) in „Program za pravice in 
državljanstvo“ (ki bi združil sedanja program a FRC, DAP in dva oddelka v okviru Programa 
PROGRESS). Rezultat te združitv e bi bil ta, da bi bilo treba vse postopke izvesti le dvakrat 
(namesto šestkrat) in ta poenostavitev bi imela znaten pozitivni u činek na vse ugotovljene 
težave glede podro čja uporabe, uspešnosti in u činkovitosti. 
Možnost C – en program  
V okviru te možnosti bi se izvajal le  en program, bodisi program na podro čju pravosodja 
bodisi program na podro čju pravic in državljanstva. Ta možnost bi zagotovila prednosti 
možnosti B za ta financirana podro čja; vendar bi financiranje popolnoma prenehalo na drugih 
področjih politike. 
Opuščene možnosti 
Možnost prehoda s centra liziranega upravljanja na deljeno upravljanje  se opusti zaradi 
majhnega prora čunskega zneska EU, ki je  bil dodeljen temu podro čju in zaradi nesorazmerno 
velikega upravnega bremena, ki bi ga ta možnost povzro čila. 
 
SL 7   SL Zmerna sprememba centralizirane oblike nepo srednega upravljanja bi bila npr. vklju čitev 
ciljev, ki prispevajo k spodbujanju po litik pravosodja, pravic in enakosti, v cilje drugih 
programov EU financiranja . Ta možnost je bila opuš čena, ker bi vodila k veliki 
razdrobljenosti ciljev, kar povzro ča manjšo u činkovitost.  
Možnost ukinitve financiranja  na podro čju pravosodja, pravic in enakosti je bila tudi 
opuščena, saj je financiranje glavno orodje za podpor o razvoja in izvajanj e politik EU ter za 
zagotavljanje obveš čenosti in dvig ozaveš čenosti na tem hitro razvijajo čem se podro čju. 
7. OCENA U ČINKOV  
Možnost 0 – izhodiš čni scenarij 
Učinek te možnosti bi odražal sedanje stanje. Pr ogrami bi se še naprej na splošno uspešno 
izvajali, vendar bi jim njihove pomanjkljivosti še naprej prepre čevale razvoj celotnega obsega 
njihovega potenciala.  
Možnost A – 6 programov – sedanje stanje  in izboljšave na ravni upravljanja 
Osredotočanje na konkretna podro čja ukrepanja bi olajšalo dos eganje prednostnih ciljev 
financiranja. Izboljšano upravljanje bi  v praksi uporabilo ukrepe za dvig u činkovitosti 
programov. Poleg tega bi usmerjeno upravlj anje rešilo nekatere težave glede podro čja 
uporabe (tj. prekrivanje) in u činkovitosti (tj. enostavnejši postopki za pr osilce). Vendar bi bile 
te izboljšave omejene, saj glavni razlog za te  težave, t.j. številnost programov, ne bi bil 
neposredno odpravljen.  
Možnost B – 2 programa  
Združitev programov bi bil bolj u činkovit ukrep, da se zagotovi, da se prednostni cilji politike 
zadostno uresni čijo in da se doseže pr ožnost pri dodelitvi sredste v. Manjše število programov 
bi tudi pomenilo manjšo razdro bitev in manj prekrivanj.  
Kar zadeva u činkovitost, bi združitev programov zmanjšala štev ilo potrebnih postopkov. 
Manjše število postopkov in r acionalizirani pos topki bi pomenili poenostavitev za prosilce, 
manjše upravno breme in s tem krajše pos topke v primerjavi z možnostjo A.  
Poenostavitev in pove čana učinkovitost programov bi imel a znaten pozitiven vpliv na 
učinkovitost programov. Vsi ukrepi iz možnosti A bi se lahko uporabili in bi pove čali njihov 
učinek, saj bi se za izvajanj e teh nalog dodelili dodatni človeški viri.  
Možnost C – en program  
Izvajanje zgolj enega programa bi bilo koristn o v smislu poenostavitve , enotnosti v postopkih 
in prožnosti. Kljub temu pa ne bi bilo mogo če zadostno realizirati pr ednostnih ciljev politike 
in zadovoljiti potreb celotnega podro čja politike, ampak le tistega, ki bi bil izbran za 
financiranje. V okviru  financiranega podro čja bi bil program enako u činkovit kot v okviru 
možnosti B, vendar bi bila splošna u činkovitost financiranja ogrožena zaradi nezmožnosti 
reševanja težav na drugem podro čju politike.  
 
SL 8   SL 8. NAJPRIMERNEJŠA MOŽNOST  
Najprimernejša možnost je uvedba dveh programov , s čimer bi bili zajeti vsi sedanji 
programi financiranja  (možnost B ). Ta možnost zajema vse možne prednosti in nobenih 
pomanjkljivosti v primerjavi z izhodiš čnim scenarijem. Nasprotno pa možnost A ni 
najprimernejša, ker pomeni le omejeno izboljšanje  in ne rešuje v celo ti temeljnih razlogov teh 
težav, možnost C pa kljub ponujanju maksimalne koristi glede upravljanja omogo ča le delno 
kritje podro čij politike.  
9. NADZOR IN OCENJEVANJE  
Obveznosti nadzora in ocenjevanja, redno poro čanje ter vmesno in naknadno ocenjevanje bi 
bili vklju čeni v pravne akte programov. Upravljanje na podlagi rezultatov  in merjenje 
uspešnosti  bi se spodbujala na podlagi kazalnikov uspešnosti.