Priporočilo

SKLEP SVETA

o pozivu Portugalski, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja,

ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(9) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

(2)Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, sprejeto z namenom pospešitve zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

(3)Svet je v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) 2. decembra 2009 odločil, da na Portugalskem obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 izdal priporočilo za njegovo ustrezno zmanjšanje najpozneje do leta 2013. Svet je Portugalski po prošnji njenih organov za finančno pomoč Evropske unije, držav članic, katerih valuta je euro, in Mednarodnega denarnega sklada (MDS) odobril finančno pomoč. Komisija in portugalski organi so 17. maja 2011 podpisali Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Od takrat je Svet na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije na Portugalsko naslovil dve novi priporočili (9. oktobra 2012 in 21. junija 2013), s katerima je bil rok za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljšan do leta 2014 oziroma 2015. Svet je v obeh priporočilih menil, da je Portugalska sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.

(4)V skladu z določbami člena 126(8) Pogodbe je Svet 12. julija 2016 odločil, da Portugalska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013.

(5)Če dejanski podatki v skladu z Uredbo (ES) št. 479/2009 kažejo, da sodelujoča država članica ni ustrezno zmanjšala čezmernega primanjkljaja v roku, določenem v priporočilu, ki je bilo izdano na podlagi člena 126(7) Pogodbe, bi moral Svet nemudoma sprejeti sklep na podlagi člena 126(9) Pogodbe.

(6)V pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 je napovedano zmerno okrevanje portugalskega gospodarstva. V letu 2016 je napovedana realna rast BDP v višini 1,5 % (enako kot v letu 2015), ki jo bo poganjalo zlasti domače povpraševanje, pri čemer bodo makroekonomska neravnotežja ostala visoka. Zasebna potrošnja naj bi se v letu 2016 zaradi višjih posrednih davkov in rahlega okrevanja inflacije cen energije upočasnila. Močno ponovno povečanje potrošnje trajnega blaga iz prve polovice leta 2015 se po predvidevanjih srednjeročno ne bo ohranilo, saj naj bi še vedno visoka raven brezposelnosti in zadolženosti po napovedi še naprej vršila pritisk navzgor na prihranke gospodinjstev. Poslovne naložbe so se v drugi polovici leta 2015 že občutno upočasnile in predvidoma kljub razmeroma visoki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti ne bodo kmalu spet dosegle prejšnje stopnje rasti. Po pričakovanjih naj bi se skupne naložbe ob podpori strukturnih skladov EU in izboljšanju pogojev financiranja v letu 2017 nekoliko povečale. Izvoz bo po napovedi rasel v skladu z zunanjim povpraševanjem, vendar naj bi uvoz še vedno presegal izvoz. Zato bo po napovedih prispevek neto trgovinske menjave k rasti BDP ostal rahlo negativen, čeprav precej manj kot v letu 2015. Pričakuje se, da se bo inflacija po HICP v letu 2016 povečala na 0,7 %, predvsem zaradi višjih posrednih davkov. Čeprav so se negativna tveganja za obete od objave pomladanske napovedi povečala, podatki za prvo četrtletje in začasni podatki za drugo četrtletje leta 2016 večinoma potrjujejo napovedi za preostanek leta.

(7)Po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi se primanjkljaj sektorja država leta 2016 predvidoma znižal na 2,7 % BDP. Ciljni primanjkljaj iz proračuna za leto 2016, ki je začel veljati 31. marca 2016, je 2,2 % BDP, kar je bilo potrjeno v programu za stabilnost za leto 2016. Razlika med ciljem vlade in napovedjo Komisije izhaja iz manj optimističnega makroekonomskega scenarija Komisije, ki privede do nižjih davčnih prihodkov in višjih odhodkov za socialno zaščito, ter bolj konzervativne ocene Komisije glede rezultatov nekaterih konsolidacijskih ukrepov, zlasti v zvezi z načrtovanimi prihranki pri vmesni potrošnji in drugih tekočih odhodkih. Pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2017 nadalje zmanjšal na 2,3 % BDP. Napovedano izboljšanje je v veliki meri povezano z enkratnim ukrepom, ki zmanjšuje primanjkljaj, povezanim s pričakovano izterjavo bančnega jamstva za Banco Privado Português (BPP) v višini približno 0,25 % BDP. Primanjkljaj naj bi po prilagoditvi zaradi tega enkratnega proračunskega učinka leta 2017 znašal 2,6 % BDP. Na podlagi ocene Komisije glede rezultatov ukrepov, navedenih v proračunu za leto 2016 in programu za stabilnost za leto 2016, naj bi se strukturni primanjkljaj v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2016 v letih 2016 in 2017 poslabšal za 0,25 % BDP letno.

(8)Delež bruto javnega dolga v BDP se je v obdobju 2013–2015 večinoma stabiliziral in je znašal 129,2 % v letu 2013, 130,2 % v letu 2014 ter 129,0 % v letu 2015. Ob upoštevanju znatnih prilagoditev stanj in tokov, ki zmanjšujejo primanjkljaj, v letu 2016 in nadaljnjih primarnih presežkov pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva, da se bo delež dolga zmanjšal na 126 % BDP v letu 2016 ter nato na 124,5 % BDP v letu 2017. Ne zdi se, da bi se Portugalska soočala z večjim tveganjem fiskalnega pretresa v kratkoročnem obdobju, čeprav vseeno niso izključeni kratkoročni izzivi (ki izhajajo iz bruto in neto javnega dolga, bruto potreb po financiranju, neto stanja mednarodnih naložb ter ravni in sprememb deleža slabih posojil ali splošnih potreb po kapitalu v bančnem sistemu). V srednjeročnem obdobju pa se zdi, da so tveganja zaradi velikega obsega dolga in visoke občutljivosti deleža dolga na morebitna povišanja obrestnih mer in pretrese negativne nominalne rasti znatna. Dolgoročno se zdijo tveganja glede vzdržnosti zaradi pokojninskih reform, izvedenih v preteklosti, nizka, pod pogojem, da se dosledno ohranja ustrezen strukturni primarni saldo.

(9)Na podlagi ukrepov fiskalne politike, sprejetih v proračunu za leto 2016, naj bi bil primanjkljaj sektorja država v letu 2016 pod 3 % BDP. Vendar je po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2016 varnostni razmik do kršitve referenčne vrednosti iz Pogodbe zelo majhen. Zaradi velikih negotovosti v zvezi z gospodarskimi in proračunskimi gibanji bi bilo treba priporočene proračunske cilje za leto odprave primanjkljaja določiti na raven, ki je očitno nižja od referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, da se zagotovi trajno ustrezno znižanje čezmernega primanjkljaja v zahtevanem roku.

(10)Svet v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1467/97 v svojem sklepu o pozivu k sprejetju ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja v skladu s členom 126(9) Pogodbe zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na katerih temelji poziv, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju njenega ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov za vsaj 0,5 % BDP, kar se uporablja kot referenčno merilo. Ker se ta sklep Sveta o pozivu sprejme v drugi polovici leta in ob upoštevanju zadnjih ocen Komisije iz pomladanske napovedi, bi moral strukturni saldo za leto 2016 ostati nespremenjen, da bi bil zagotovljen zadosten varnostni razmik za trajno ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.