POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O ZUNANJI DEJAVNOSTI EIB LETA 2013 S PRORAČUNSKIM JAMSTVOM EU IN O UPORABI SKLEPA ŠT. 1080/2011/EU Z DNE 25. OKTOBRA 2011, KI ZAJEMA POSLE FINANCIRANJA EIB, PODPISANE V OBDOBJU OD LETA 2007 DO JUNIJA 2014 /* COM/2014/0674 final */





1. UVOD Sklep št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije[1] (v nadaljnjem besedilu: sklep ali v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU) od Komisije zahteva, da na podlagi letnih poročil, ki jih zagotovi EIB, letno poroča o financiranju EIB, ki se izvaja na podlagi jamstva EU. To poročilo vsebuje tudi povzetek poslov na lastno tveganje, ki jih je EIB izvedla leta 2013 v regijah, vključenih v ta sklep. Posli EIB v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) so zajeti v ločenem letnem poročilu[2]. Člen 17 sklepa od Komisije zahteva, da predloži Evropskemu parlamentu in Svetu končno poročilo o uporabi sklepa. Končno poročilo je na voljo v Prilogi in se nanaša na zunanje financiranje EIB, podpisano v obdobju od leta 2007 do 30. junija 2014 po podaljšanju sklepa za šest mesecev. Podrobnejše informacije in statistične razpredelnice o zgoraj navedenih dejavnostih, med drugim na projektni, sektorski, državni in regionalni ravni, so navedene v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije (v nadaljnjem besedilu: DDS). Po drugem letu izvajanja novega okvira EIB za merjenje rezultatov (REsults Measurement – REM) to poročilo vsebuje podrobnejše informacije o pričakovanih rezultatih na podlagi financiranja EIB, podpisanega leta 2013. Dejanski rezultati na podlagi šestih izbranih študij primerov poslov, ki se izvajajo, so predstavljeni v DDS. Dne 16. aprila 2014 sta Evropski parlament in Svet sprejela nov sklep št. 466/2014/EU[3] o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije v obdobju 2014–2020. 2. NAJPOMEMBNEJŠI REZULTATI Sklep določa skupno zgornjo mejo za splošni mandat pri 27 484 milijonih EUR in dodatni znesek v višini 2 000 milijonov EUR v okviru aktiviranega mandata za podnebne spremembe. Kljub težavnemu poslovnemu okolju je EIB leta 2013 povečala podpisane posle v regijah, ki jih zajema sklep, na 6,8 milijarde EUR (6,5 milijarde EUR leta 2012). Financiranje v okviru jamstva EU se je povečalo za okoli 0,4 do 4,4 milijarde EUR, medtem ko se je financiranje EIB na lastno tveganje zmanjšalo za 0,1 do 2,4 milijarde EUR. EIB je še naprej izkazovala svojo močno zavezanost k podpiranju programa podnebnih ukrepov EU. Skupno so podpisani posli na področju podnebnih ukrepov v regijah, vključenih v zunanji mandat, kakor so opredeljene v sklepu, leta 2013 znašali 2,1 milijarde EUR ali 31 % vseh podpisanih poslov. Januarja 2012 je EIB vzpostavila okvir REM, ki krepi merjenje in poročanje o rezultatih ter učinku njenih poslov, kot se to zahteva v sklepu. Razvit je bil obsežen sklop objektivno merljivih in za spremljanje primernih kazalnikov, ki bodo vodilo za oceno med trajanjem projektov. Pričakovani rezultati vseh poslov EIB, podpisanih leta 2013, so povzeti v DDS. EIB je objavila svoje poročilo o rezultatih poslov zunaj EU na svoji spletni strani[4]. V sklepu je bila poudarjena tesnejša povezava med zunanjo dejavnostjo EIB ter zunanjimi politikami, programi in instrumenti EU. Tekom leta 2013 je EIB še naprej tesno sodelovala s Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), da bi okrepila doslednost in usklajenost dejavnosti EIB z zunanjimi politikami EU. V zvezi s tem je bil memorandum o soglasju med EK in EIB posodobljen in razširjen na ESZD, stranki pa sta ga podpisali 12. 9. 2013. 3. POSLI FINANCIRANJA 3.1. Pregled obsega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema sklep V naslednji razpredelnici je pregled obsega financiranja EIB leta 2013 v regijah iz sklepa. Razpredelnica 1: Zunanje financiranje EIB, podpisano leta 2013 Države poslov || Posli v okviru mandata || Posli EIB na lastno tveganje || Skupaj (v milijonih EUR) || Skupno jamstvo || Kritje političnega tveganja || Skupaj Predpristopne države || 960 || 0 || 960 || 1 998 || 2 958 Sredozemske države || 397 || 133 || 530 || 0 || 530 Vzhodne sosede, Rusija || 1 126 || 560 || 1 686 || 119 || 1 805 Azija in Latinska Amerika || 782 || 215 || 997 || 242 || 1 240 Južna Afrika || 0 || 260 || 260 || 0 || 260 Skupaj || 3 265 || 1 168 || 4 433 || 2 359 || 6 793 Opombe: Poleg zgoraj navedenega obsega virov lastnih sredstev EIB so bili na podlagi virov tretjih strani v Sredozemlju podpisani posli v zvezi z lastniškim kapitalom in mikrofinanciranjem v višini 53 milijonov EUR. Delež dejavnosti v okviru mandata EU v skupnem obsegu se je leta 2013 povečal za 4 % in dosegel 4,43 milijarde EUR (3,96 milijarde EUR leta 2012) ali 65 % skupnega financiranja leta 2013 v regijah, ki jih zajema sklep. Večina (85 %) poslov, ki jih financira EIB na lastno tveganje, je bilo podpisanih v predpristopnih državah. Leta 2013 je bilo 74 % posojil, podpisanih v okviru mandata, kritih s skupnim jamstvom (3,26 milijarde EUR), ki se uporablja za državne in poddržavne posle, 26 % posojil je prejelo kritje političnega tveganja (1,17 milijarde EUR) za posle v zasebnem sektorju, pri čemer je vsa druga tveganja v teh poslih prevzela EIB. Leta 2013 se je nadaljevalo neplačevanje obresti in obrokov posojila s strani sirske vlade[5]. Medtem ko je leta 2012 EIB predložila zahtevke jamstvenemu skladu v skupni višini 42 milijonov EUR in izterjala 2,1 milijona EUR, je leta 2013 predložila dodatne zahtevke v skupni višini 64,8 milijona EUR. Diagram 1: Letne spremembe obsega zunanjih posojil EIB na podlagi virov lastnih sredstev Konec leta 2013 (glej razpredelnico 2) je skupni znesek, ki je bil podpisan na podlagi sklepa (zmanjšan za razveljavljene posle) znašal 27 milijard EUR oziroma 92 % celotne zgornje meje v okviru mandata. Skupni znesek 2,46 milijarde EUR je bil na voljo za nove posle EIB v okviru mandata. Obdobje iz sklepa se je konec leta 2013 avtomatsko podaljšalo za šest mesecev, saj Evropski parlament in Svet nista sprejela novega sklepa. Razpredelnica 2: Vsi podpisani posli in izplačila EIB v okviru mandata (2007­–2013) V milijonih EUR || Zgornja meja || Neto podpisani posli || Neto podpisani posli kot % zgornje meje || Izplačila || Neto izplačila kot % neto podpisanih poslov Predpristopne države || 9 048 || 8 949 || 99 % || 5 648 || 63 % Sredozemlje || 9 700 || 8 381 || 86 % || 4 145 || 49 % Vzhodne sosede, Rusija || 3 848 || 3 844 || 100 % || 898 || 23 % Azija in Latinska Amerika || 3 952 || 3 284 || 83 % || 2 322 || 71 % Južna Afrika || 936 || 911 || 97 % || 558 || 61 % Splošni mandat, skupaj || 27 484 || 25 369 || 92 % || 13 571 || 53 % Mandat za podnebne spremembe (2011–2013) || 2 000 || 1 656 || 83 % || 217 || 13 % Mandat, skupaj || 29 484 || 27 025 || 92 % || 13 788 || 51 % Opomba: Zneski izplačil se izračunajo v protivrednosti v eurih na podlagi menjalnega tečaja v času posla Iz razpredelnice 2 je razvidno, da je EIB konec leta 2013 dosegla ali skoraj dosegla regionalne zgornje meje v predpristopnih državah, vzhodnem sosedstvu in Južni Afriki. Nekaj manevrskega prostora je bilo še vedno na voljo zlasti v Sredozemlju ter v azijskih in latinskoameriških državah. Sklep predvideva možnost prerazporejanja med regionalnimi zgornjimi mejami v višini do 10 %. Kar zadeva izplačila, ki so pokazatelj napredka pri izvajanju projektov, je bilo konec leta 2013 izplačanih 51 % neto zneskov, podpisanih v okviru sklepa (13,8 milijarde EUR). To je v skladu z običajnim časovnim zamikom med podpisom in izplačilom. Azija in Latinska Amerika sta dobro napredovali, in sicer sta počrpali 71 % neto podpisanih zneskov, sledili so jima predpristopne države (63 %) in Južna Afrika (61 %). V vzhodnem sosedstvu in Rusiji so izplačila ostala pod povprečjem, in sicer pri 23 % neto podpisanih poslih, kar odraža prvotne zamude pri izvajanju projektov in administrativne zamude v državah prejemnicah. Stopnja izplačil v okviru mandata za podnebne spremembe je razmeroma nizka zaradi njegove aktivacije konec leta 2011. Razpredelnica 3: Letna podpisana posojila v okviru sedanjega sklepa (2007–2013) V milijonih EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 || Bruto skupaj || Razveljavitve || Neto skupaj Predpristopne države || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 610 || 9 096 || 147 || 8 949 Sredozemlje || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 530 || 8 680 || 299 || 8 381 Vzhodne sosede, Rusija || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 1 443 || 4 085 || 241 || 3 844 Azija in Latinska Amerika || 305 || 469 || 1 051 || 643 || 310 || 300 || 584 || 3 662 || 378 || 3 284 Južna Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 260 || 1 008 || 96 || 912 Splošni mandat, skupaj || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 3 427 || 26 530 || 1 161 || 25 369 Mandat za podnebne spremembe (2011–2013) || || || || || 150 || 500 || 1 006 || 1 656 || -- || 1 656 Predpristopne države || || || || || 150 || - || 350 || 500 || -- || 500 Sredozemlje || || || || || || 350 || - || 350 || -- || 350 Vzhodne sosede, Rusija || || || || || || - || 243 || 243 || -- || 243 Azija in Latinska Amerika || || || || || || 150 || 413 || 563 || -- || 563 Južna Afrika || || || || || || - || - || - || -- || - Mandat, skupaj || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 4 433 || 28 186 || 1161 || 27 025 || (*) Do 31. julija 2007 so se posojila izvajala tudi v okviru prejšnjega sklepa 2000–2007. Kar zadeva število projektov, je bilo leta 2013 v okviru sklepa podpisanih 42 novih poslov v primerjavi z letom 2012, ko je bilo podpisanih 43 poslov. Glej spodnjo razpredelnico. Razpredelnica 4: Število podpisanih poslov po regijah in po virih v letu 2013 Regije || Mandat || Lastno tveganje EIB || Skupaj || Viri tretjih strani Azija in Latinska Amerika || 11 || 2 || 13 || - Sredozemlje || 7 || - || 7 || 9 Predpristopne države || 6 || 19 || 25 || - Vzhodne sosede, Rusija || 16 || 1 || 17 || - Južna Afrika || 2 || - || 2 || - Večregionalno* || - || 4 || 4 || - Skupaj || 42 || 26 || 68 || 77 * Podpisani posli s poudarkom na dveh ali več regijah Predpristopne države so leta 2013 ostale glavne upravičenke do financiranja EIB zunaj EU, in sicer so podpisani posli znašali 2,96 milijarde EUR (25 novih poslov), kar predstavlja 43,5 % skupnega financiranja v regijah iz sklepa. EIB je prednostno obravnavala kreditne linije za MSP in vseevropske infrastrukturne projekte. Posojila v okviru jamstva EU so se zmanjšala na 0,96 milijarde EUR, medtem ko so posojila v okviru predpristopne pomoči na lastno tveganje znašala 2,0 milijarde EUR v primerjavi z 2,3 milijarde EUR v letu 2012 (glej razpredelnico 1). Sredozemske države so se leta 2013 zaradi političnih dogodkov spopadale s težavnim poslovnim okoljem. Dejavnost EIB se je zmanjšala za 66 %, in sicer z 1,7 milijarde EUR leta 2012 na 0,6 milijarde EUR leta 2013 (16 novih poslov). Tako kot v prejšnjih letih sta bila največja upravičenca do financiranja EIB v Sredozemlju energetski in prometni sektor. Poleg tega je EIB okrepila svoja posojila zasebnemu sektorju z devetimi podpisanimi posli v zvezi z zasebnim lastniškim kapitalom in mikrofinanciranjem na podlagi virov tretjih strani. Financiranje EIB v vzhodnem sosedstvu in Rusiji se je s 17 novimi posli povečalo na 1,8 milijarde EUR (glej razpredelnici 1 in 4). To je bilo predvsem zaradi dejavnosti v Rusiji. Vendar so politični dogodki prisilili EIB, da preloži tri posle v Ukrajini in Rusiji, ki bi bili drugače sklenjeni v obdobju mandata. Podpis potencialnih dodatnih poslov v Rusiji bo predmet ustreznih sankcij EU. Komisija bo spremljala in ocenila verjetnost nadaljnje aktivacije (in morebitne potrebe po obnovitvi) jamstvenega sklada. Poleg tega so dialogi med EU in Rusijo o prometu zamrznjeni od leta 2012. Pogoji za oživitev sodelovanja na področju prometa doslej še niso bili izpolnjeni in širši dvostranski odnosi so se nadalje poslabšali leta 2014 zaradi krize v Ukrajini. V Aziji in Latinski Ameriki so se skupna posojila povečala na 1,24 milijarde EUR (v primerjavi s 700 milijoni EUR leta 2012). Kot je prikazano v razpredelnici 5, so bile po obsegu poslov, podpisanih leta 2013, kreditne linije finančnim institucijam za razvoj zasebnega sektorja najpomembnejša dejavnost, zlasti v regiji predpristopnih držav in vzhodnem sosedstvu. Temu so sledili energija (zlasti v azijskih in latinskoameriških regijah), promet in razvoj mest. Razčlenitev po sektorjih in regijah je navedena v nadaljevanju. Razpredelnica 5: Sektorska razčlenitev zunanjih poslov, podpisanih leta 2013, v okviru mandata in na lastno tveganje EIB V milijonih EUR || Predpristopne države || Sredozemlje || Vzhodne sosede, Rusija || Azija in Latinska Amerika || Južna Afrika || Skupaj Energija || 199 || 253 || 105 || 867 || 110 || 1 534 Promet || 460 || 50 || 438 || - || || 948 Vodovod in kanalizacija || 6 || 77 || 64 || 60 || || 207 Kreditne linije || 1 450 || 80 || 1 193 || 283 || || 3 006 Kmetijstvo, ribištvo, gozdarstvo. || 150 || || 6 || 21 || || 177 Industrija || || 20 || || 9 || || 29 Finančne storitve || 192 || || || - || || 192 Telekomunikacije || 300 || || || - || || 300 Razvoj mest || 200 || 50 || || - || 150 || 400 Skupaj || 2 958 || 530 || 1 805 || 1 240 || 260 || 6 793 Opombe: Poleg zgoraj navedenih obsegov so bili glede virov tretjih strani v Sredozemlju podpisani posli v zvezi z lastniškim kapitalom in mikrofinanciranjem v višini 53 milijonov EUR. 3.2. Prispevek k ciljem politike EU V sklepu so določeni trije horizontalni cilji na visoki ravni za vse regije, zajete v proračunskem jamstvu EU (v nadaljnjem besedilu: cilji mandata): (i) blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; (ii) razvoj socialne in gospodarske infrastrukture; (iii) razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti pomoči MSP. Dodatni temeljni cilji vključujejo prispevek k splošnim načelom za zunanje delovanje, kakor je navedeno v členu 21 PEU, in regionalno povezovanje med partnerskimi državami, vključno z gospodarskim povezovanjem med predpristopnimi državami, sosednjimi državami in Unijo. Cilj tehničnih regionalnih operativnih smernic[6] je zagotavljanje, da je financiranje EIB v sklopu jamstva EU v skladu z ustreznimi zunanjimi politikami EU, programi in instrumenti v različnih regijah, vključenih v sklep, in jih dopolnjuje. Prispevek k ciljem mandata se odraža v naslednjem diagramu ob upoštevanju poslov leta 2013 v okviru mandata in instrumentov lastnega tveganja. Skoraj polovica poslov prispeva k več kot enemu cilju. To velja zlasti za projekte na področju podnebnih ukrepov. Diagram 2: Prispevek k cilju mandata (%) Prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev njihovih posledic EIB je leta 2013 še naprej krepila posojila na področju podnebnih ukrepov. Dodatna finančna sredstva v okviru mandata za podnebne spremembe v višini 2 milijard EUR so pomagala povečati število držav v razvoju – poleg tržnih gospodarstev v vzponu –, v katerih se vlaga v podnebne ukrepe. Do konca leta 2013 je bilo glede podpisanih poslov porabljenih 83 % od 2 milijard EUR finančnih sredstev (sproščenih oktobra 2011), preostanek pa je že bil v celoti rezerviran za dodatne posle v pripravi, ki so bili dejansko podpisani pred koncem mandata junija 2014. Posojila za podnebne ukrepe so ostala visoka v Aziji s skoraj 90 % podpisanih poslov, dosegla so skoraj 50 % v Latinski Ameriki in Srednji Aziji ter 88 % obsega novega financiranja v Južni Afriki. V Sredozemlju je bilo 50 % financiranja, podpisanega leta 2013, namenjenega podpiranju podnebnih ukrepov. Znatni zneski finančnih sredstev za podnebne ukrepe so bili uporabljeni tudi za projekte v regijah predpristopnih držav in vzhodnega sosedstva, vendar je skupni delež manjši glede na pomembne druge prednostne naloge pri posojanju, kot je zlasti razvoj zasebnega sektorja. Razpredelnica 6: Podpisani posli zunanjega posojanja za podnebne ukrepe v letu 2013 v regijah, ki jih zajema mandat || Podnebni ukrepi v okviru || Skupaj podnebni ukrepi || kot % vseh poslov V milijonih EUR || Mandat za podnebne spremembe || Splošni mandat || Instrument EIB na lastno tveganje Azija || 286 || 127 || 51 || 464 || 88 % Srednja Azija || 127 || || || 127 || 58 % Latinska Amerika || || 52 || 191 || 243 || 49 % Sredozemlje || || 253 || || 253 || 48 % Predpristopne države || 350 || || 159 || 509 || 17 % Vzhodne sosede, Rusija || 243 || 5 || 19 || 267 || 15 % Južna Afrika || || 230 || || 230 || 88 % Skupaj v regijah, ki jih zajema mandat || 1 006 || 667 || 421 || 2 094 || 31 % Energetski sektor je predstavljal največji del, kar zadeva obseg financiranja podnebnih ukrepov (1,3 milijarde EUR) in število projektov (16). To odraža zlasti veliko povpraševanje po naložbah v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije. Drugi projekti, ki so prispevali k ciljem podnebnih ukrepov EIB, so bili na področju trajnostnega prometa (357 milijonov EUR) in razvoja mest (177 milijonov EUR) ali „naravnih virov“ (120 milijonov EUR). Leta 2013 so podpisani podnebni ukrepi znašali 2,1 milijarde EUR, kar predstavlja 31 % celotnega zunanjega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema sklep. Ta delež je višji od globalnega cilja EIB v višini 25 %. Relativno velik obseg podpisanih poslov leta 2013 je mogoče razložiti s podpisom relativno velikega števila projektov. Razvoj socialne in gospodarske infrastrukture EIB je podpisala skupno 46 zunanjih poslov v vrednosti 3,6 milijarde EUR, da bi pomagala razviti socialno in gospodarsko infrastrukturo v različnih sektorjih. To vključuje 9 posrednih poslov, kjer dejanska sektorska distribucija ni znana vnaprej. Kot v prejšnjih letih sta bila največja deleža v energetskem (18 projektov) in prometnem (10 projektov) sektorju. Razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti pomoči MSP EIB podpira razvoj lokalnega zasebnega sektorja na različne načine, najpogosteje z razširitvijo kreditnih linij na finančne posrednike (predvsem banke) za nadaljnje posojanje malim in srednjim podjetjem. Skupno je bilo med 51 zunanjimi posli, ki so prispevali k razvoju lokalnega zasebnega sektorja, 36 posojil za posrednike, ki zagotavljajo 3,3 milijarde EUR finančnih sredstev za nadaljnje posojanje MSP ali podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Nadaljnjih 12 % teh poslov je bilo neposrednih posojil večjim zasebnim podjetjem in 9 poslov predstavlja naložbe v sklade zasebnega kapitala ter mikrofinančne institucije. Regionalno povezovanje Projekti v številnih sektorjih naj bi prispevali k regionalnemu povezovanju. Med 17 projekti (1,1 milijarde EUR), ki prispevajo k regionalnemu povezovanju, jih je 6 neposrednih poslov v prometnem sektorju. To so predvsem čezmejne ceste in regionalne mreže navigacijskih služb zračnega prometa. Štirje projekti prispevajo prek energetskega sektorja. Ta vidik je bil najpomembnejši v regijah predpristopnih držav in vzhodnega sosedstva, kjer so približno tri četrtine celotnega obsega zunanjih posojil namenjene za regionalno povezovanje. 3.3. Učinek in dodana vrednost poslov EIB Okvir REM zagotavlja oceno poslov financiranja EIB v času njihovega trajanja. Pomaga pri izbiri stabilnih projektov, ki so v skladu s prednostnimi nalogami EU, na podlagi konkretnih rezultatov in v primerih, ko bo udeležba EIB pomenila dodano vrednost. Pri ocenjevanju se določijo kazalniki rezultatov z izhodiščnimi vrednostmi in cilji, ki zajemajo pričakovane gospodarske, socialne in okoljske rezultate posla. Doseganje teh določenih meril uspešnosti se spremlja skozi trajanje projekta in o njem se poroča ob dveh pomembnih mejnikih: v primeru neposrednih poslov ob zaključku projekta in 3 leta po zaključku projekta („po zaključku“); v primeru skladov zasebnega kapitala ob koncu investicijskega obdobja in ob koncu trajanja skladov; ter v primeru posrednega posojanja ob koncu obdobja dodelitve. Projekti so ocenjeni glede na tri „stebre“: (i) Steber 1 ocenjuje pričakovani prispevek k prednostnim nalogam EU in držav ter upravičenost v okviru ciljev mandata EIB. (ii) Steber 2 ocenjuje kakovost in zanesljivost posla na podlagi pričakovanih rezultatov. (iii) Steber 3 ocenjuje pričakovano finančno in nefinančno dodatnost EIB. Več informacij o konceptualnem okviru REM je mogoče najti v DDS. Ker bo trajalo več let, da se na podlagi okvira REM, ki je bil uveden leta 2012, s posli dosežejo dejanski rezultati, šest izbranih študij primerov v DDS predstavlja dejanske rezultate, dosežene s projekti, ki se izvajajo. Zato so v nadaljevanju predstavljeni in obravnavani pričakovani rezultati za vse posle, podpisane v regijah, ki jih zajema mandat. Diagram 3: Razdelitev pričakovanih ocen REM po stebrih projektov, podpisanih leta 2013 Pričakovani rezultati vseh poslov, podpisanih leta 2013, v regijah, ki jih zajema mandat: Kot kaže razdelitev ocen iz stebra 1, bo po pričakovanjih več kot polovica poslov, podpisanih leta 2013, odlično prispevala k ciljem mandata, kar pomeni velik prispevek tako k lastnim razvojnim ciljem držav kot tudi prednostnim nalogam EU za državo in/ali regijo. Navedeni projekti, ki bodo po pričakovanjih „dobro“ prispevali, so v skladu s cilji mandata in bi lahko nudili velik prispevek bodisi k lastnim razvojnim ciljem držav bodisi k ciljem EU ter zmeren prispevek k drugim ciljem. Kar zadeva steber 2, se pričakuje, da bo 9 % podpisanih poslov dobilo odlično oceno, vključno z neposrednimi posli z ekonomsko stopnjo donosa nad 15 % ali posrednimi posli (kreditnimi linijami), ki izjemno prispevajo k boljšemu dostopu do finančnih sredstev in razvoju finančnega sektorja v okolju z relativno nizkim tveganjem. Za več kot 86 % poslov se pričakuje, da bodo „dobro“ prispevali. To so neposredni posli s povprečno ekonomsko stopnjo donosa od 10 % do 15 % ali posredni posli, ki prispevajo k boljšemu dostopu do finančnih sredstev in razvoju finančnega sektorja, vendar v okolju z visokim tveganjem in manjšo verjetnostjo rezultatov. Ocene iz stebra 3 kažejo, da bo imelo približno 21 % poslov, podpisanih leta 2013, po pričakovanjih visoko dodatnost, in sicer običajno tako, da najdaljšo zapadlost dolga, ki jo posojilojemalcu ponudi trg, podaljšajo za več kot 100 %; se uskladijo z dobo gospodarne uporabe sredstev, ki se financirajo, v višini vsaj 80 %; prevzamejo vodilno vlogo pri pripravi projektov, strukturiranju in/ali podpori pri izvajanju. Za nadaljnjih 62 % se pričakuje, da bodo dobro prispevali in zagotovili znatno dodatnost, običajno s kombinacijo znatnega tehničnega in sektorskega prispevka ali višjih standardov in zanesljivosti. 17 % podpisanih poslov, ki so bili ocenjeni kot posli, za katere se pričakuje zmerna dodatnost, je bilo običajno standardnih proizvodov, pri katerih je bil potreben omejen prispevek k pripravi projektov, strukturiranju ali izvajanju. 4. SODELOVANJE S KOMISIJO Seznam obstoječih okvirov, znotraj katerih sta sodelovali EIB in Komisija leta 2013, da bi okrepili skladnost skupne podpore EU v regijah, ki jih zajema sklep, je vključen v priloženi DDS skupaj z zbirno razpredelnico o obsegih financiranja, ki jih je podpisala EIB v okviru upravljanja s proračunskimi sredstvi EU. Poleg tega so v DDS opisane nekatere glavne dejavnosti, usklajene med obema institucijama v letu 2013. 5. SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI Sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami je sestavni del dejavnosti EIB, ki segajo od dialoga o institucionalnih zadevah, horizontalnih temah in tematskih vprašanjih ter medsebojnega posvetovanja do okrepljenih oblik operativnega sofinanciranja in delitve dela. Leta 2013 je sofinanciranje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami ali evropskimi bilateralnimi institucijami predstavljalo 47 % skupnih podpisanih poslov EIB z jamstvom EU. Seznam sofinanciranih poslov, ki so bili leta 2013 podpisani v regijah, ki jih zajema mandat, je naveden v DDS. Dialog med mednarodnimi finančnimi institucijami večinoma poteka znotraj specializiranih delovnih skupin, ki se redno srečujejo, da bi si izmenjevale najboljše prakse ali obravnavale posebna vprašanja. Ena izmed takšnih skupin je delala na rezultatih usklajevanja med finančnimi institucijami, ki delujejo v zasebnem sektorju, in leta 2013 je bila ustanovljena podobna delovna skupina za rezultate usklajevanja za projekte javnega sektorja. Poleg tega so bile ustanovljene ad hoc delovne skupine za obravnavanje posebnih vprašanj, na primer skupini G-20 in G-8 pogosto prosita Svetovno banko in multilateralne razvojne banke za prispevke. EIB sodeluje tudi v drugih pobudah za dialog, kot je srečanje vodij multilateralnih razvojnih bank (januarja 2014), ki ga je organizirala EIB. EIB ima tudi ključno vlogo v platformi EU za kombinirano financiranje v okviru zunanjega sodelovanja. [1] UL L 280, 27.10.2011, str. 1. [2] EIB – 06/2014 – ISBN 978-92-861-2059-6 „Letno poročilo 2013 o poslih EIB v afriških, karibskih in pacifiških državah ter čezmorskih ozemljih“ [3] UL L 135, 8.5.2014, str. 1. [4] http://www.eib.org/attachments/country/eib_rem_annual_report_2013_en.pdf [5] Glej Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o Jamstvenem skladu in njegovem upravljanju v letu 2013 – COM(2014) 463 final z dne 16. 7. 2014 in SWD (2014) 241 final. [6] Glej DDS Komisije – COM(2012) 357 final. Komisija v skladu s Sklepom št. 1080/2011/EU z dne 25. oktobra 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu končno poročilo o uporabi tega sklepa. Poročilo zajema posle financiranja EIB, podpisane v obdobju, ki ga zajema sklep[1], od leta 2007 do 30. junija 2014, po podaljšanju sklepa za šest mesecev. To poročilo dopolnjuje analizo letnega poročila za leto 2013 o zunanji dejavnosti EIB s proračunskim jamstvom EU in upošteva celotno obdobje učinkovanja, vključno s 6-mesečnim podaljšanjem leta 2014. V sklepu je bila zgornja meja financiranja EIB v okviru jamstva EU (29,5 milijarde EUR) razdeljena na splošni mandat v višini 27,5 milijarde EUR in mandat za podnebne spremembe v višini 2 milijardi EUR. Splošni mandat je bil razdeljen na regionalne zgornje meje in podomejitve. Uporaba zunanjega mandata Končna uporaba mandata na dan 30. junija 2014 je skupno 99 % (98 % za del mandata za podnebne spremembe), z majhnimi regionalnimi razlikami, kot je prikazano v naslednji razpredelnici (zneski v milijonih EUR). Politični dogodki so prisilili EIB, da preloži tri posle v Ukrajini in Rusiji, ki bi bili drugače zaključeni pred koncem junija. In nazadnje, zaradi teh nepredvidenih okoliščin je bilo mogoče tudi znesek, ki je bil v zadnjih 6 mesecih prerazporejen za vzhodno sosedstvo, porabiti samo delno (82 milijonov EUR od 200 milijonov EUR). Dogodki na Tajskem so na podoben način vplivali na enega od poslov. Razpredelnica 1: Uporaba zunanjega mandata v obdobju 2007–2014 (do 30. 6. 2014) Poddržavni posli v okviru mandata Poddržavni posli so se izkazali za najbolj koristne in so dobro služili zunanjepolitičnim ciljem EU, saj so omogočili EIB, da podpira številne zelo pomembne projekte, zlasti za podporo malim in srednjim podjetjem, razvoj mestne infrastrukture, socialna stanovanja in podnebne ukrepe. Najvišji znesek v višini 2,6 milijarde EUR za poddržavne posle v okviru skupnega jamstva EU je bil porabljen konec junija 2014. Podpisanih je bilo 27 poslov v 9 državah. Izplačila posojil za projekte, ki so podprti v okviru mandata Posojilojemalci so za naložbene projekte, podprte v okviru mandata, konec junija 2014 počrpali 14,4 milijarde EUR, kar ustreza 50 % neto podpisanih poslov. Ob upoštevanju dejstva, da je bil del posojilnih dejavnosti zaključen šele pred kratkim in da je izvedbeno obdobje projektov običajno dolgo, se pričakuje, da se bo ta stopnja izplačil v naslednjih letih postopoma povečala. Razpredelnica 2: Stanje kumulativnih neto podpisanih poslov in izplačil v okviru mandata konec junija 2014 Skupno financiranje EIB v okviru mandata in v celoti na lastno tveganje EIB Skupno je EIB v obdobju 2007–06/2014 podpisala za 47,2 milijarde EUR vrednih poslov financiranja v regijah, ki jih zajema mandat, pri čemer jih je bilo 64 % (30,4 milijarde bruto podpisanih poslov) z jamstvom EU, preostanek pa je spadal pod instrumente posojanja EIB v celoti na lastno tveganje. Skupno jamstvo EU zajema 22,7 milijarde EUR posojil s partnerji na državni ali poddržavni ravni, medtem ko jamstvo pri političnem tveganju zajema 7,7 milijarde EUR posojil zasebnemu sektorju. Razpredelnica 3: Financiranje EIB na geografskih območjih mandata glede na vrsto jamstva V obdobju mandata je EIB podpisala posojila v 46 državah, ki jih zajema sklep. V 40 državah je bilo financiranje zagotovljeno v okviru mandata z jamstvom EU in v 26 državah v okviru instrumentov lastnega tveganja EIB. Vse razen treh držav upravičenk (Hrvaška, Izrael in Rusija[2]) so v skladu s seznamom OECD prejemnikov uradne razvojne pomoči države v razvoju. 25 % obsega financiranja EIB je bilo podpisanega v državah z nižjim srednjim dohodkom (17 držav upravičenk), nizkim dohodkom (Tadžikistan) ali v najmanj razvitih državah (Bangladeš in Nepal). Podpora razvoju infrastrukture predstavlja največji del dejavnosti, zlasti v energetskem in prometnem sektorju, ki skupaj predstavljata približno polovico (52 %) obsega podpisanih poslov v okviru mandata. Na drugem mestu je razvoj zasebnih podjetij, zlasti prek kreditnih linij do posredniških bank, in sicer zajema 47 % posojil na lastno tveganje EIB in 20 % podpisanih poslov v okviru mandata. Financiranje za izboljšanje vodnih in kanalizacijskih sistemov ter naložb v zdravstvo in izobraževanje je potekalo skoraj izključno v okviru mandata. Prispevek skupnega posojanja k ciljem politike EU Od leta 2007 je EIB sklenila 437 poslov, od katerih jih je bilo 271 sklenjenih v okviru mandata, 132 v okviru instrumentov lastnega tveganja in 34 poslov tveganega kapitala iz virov tretjih strani. V spodnji razpredelnici so prikazani prispevki vseh teh poslov k ciljem mandata, kar zadeva obseg in delež poslov, podpisanih v obdobju 2007–06/2014. Diagram 1: Kumulativni prispevek k ciljem mandata[3] Med mandatom je bilo financiranih 108 projektov s pomembno podnebno komponento. Financiranje podnebnih ukrepov je doseglo 12 milijard EUR, kar predstavlja 25 % celotnega obsega podpisanih poslov v okviru virov lastnih sredstev EIB (brez poslov iz virov tretjih strani). Samo delež za mandat znaša 26 %. Razpredelnica 4: Podnebni ukrepi v obdobju 2007 – 6/2014 v regijah, ki jih zajema mandat Sofinanciranje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami (MFI) in kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev V celotnem obdobju mandata je bilo 58 % obsega financiranja EIB v okviru mandata sofinanciranega z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. Razpredelnica 5: Financiranje EIB, kombinirano z viri nepovratnih sredstev EU ali sofinancirano z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami 27 % obsega posojil v okviru mandata je bil povezanega z nepovratnimi sredstvi, zlasti v obliki subvencij za naložbe ali tehnične pomoči. Glede dodelitve proračunskih sredstev EU sta v obdobju 2007–2013 prejela največje prispevke naložbeni okvir za Zahodni Balkan in sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo, in sicer v višini 229 milijonov EUR in 223 milijonov EUR. V tem obdobju je Sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki prejel 25 milijonov EUR, Sklad za spodbujanje naložb v Azijo 5,7 milijona EUR in Sklad za spodbujanje naložb v Srednjo Azijo 4,3 milijona EUR. Kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev je potekalo v več kot polovici (22) izmed 40 držav, kjer je EIB zagotovila financiranje v okviru mandata. [1] Izvajanje mandata se je začelo 1. avgusta 2007 (po podpisu sporazuma o jamstvu EU) in je bilo podaljšano do 30. junija 2014. [2] Podpis dodatnih potencialnih poslov v Rusiji bo predmet ustreznih sankcij EU. [3] En projekt lahko prispeva k več kot enemu cilju mandata.