[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.07.2006

COM(2006) 990 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ocena ukrepov, ki jih je Nemčija kot odgovor na Odločbo Sveta z dne 14. marca 2006 v skladu s členom 104(9) Pogodbe ES sprejela za zmanjšanje primanjkljaja in ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ocena ukrepov, ki jih je Nemčija kot odgovor na Odločbo Sveta z dne 14. marca 2006 v skladu s členom 104(9) Pogodbe ES sprejela za zmanjšanje primanjkljaja in ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

1. POSTOPEK V ZVEZI S čEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM ZA NEMčIJO

Glede na dokaze o javnofinančnem primanjkljaju nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe v višini 3 % BDP v letu 2002 in na podlagi priporočila Komisije je Svet 21. januarja 2003 odločil, da v Nemčiji obstaja čezmerni primanjkljaj (člen 104(6) Pogodbe)[1]. Poleg tega je v skladu s pogoji iz Pakta stabilnosti in rasti ter na podlagi priporočila Komisije Svet istega dne sprejel priporočilo v skladu s členom 104(7) za odpravo čezmernega primanjkljaja. V letu 2005 je po podatkih Eurostata, ki temeljijo na poročilu v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93, ki ga je Nemčija Komisiji predložila 24. februarja 2006, javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji znašal 3,3 % BDP. 14. marca 2006 se je Svet v skladu s členom 104(9) Pogodbe[2] odločil za poziv Nemčiji, da za zmanjšanje primanjkljaja sprejme ukrepe, ki se zdijo potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja „kakor hitro je mogoče in najkasneje do leta 2007“ . Posebej je Svet zahteval, da „ Nemčija v letih 2006 in 2007 zagotovi kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov za eno odstotno točko “. Poleg tega naj „ Nemčija sprejme potrebne ukrepe, da konsolidacija proračuna v smeri srednjeročnega cilja strukturno uravnoteženega salda temelji na zmanjševanju strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5% BDP letno po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja “. Končno naj Nemčija „ najpozneje do 14. julija 2006 predloži Komisiji poročilo z opisom ukrepov, da se zagotovi izpolnjevanje obveznosti iz te odločbe “, kar je v skladu s členom 6 Uredbe Sveta 1467/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta 1056/2005[3], ki določa, da mora zadevna država članica ukrepe sprejeti v roku štirih mesecev po odločbi Sveta v skladu s členom 104(9) Pogodbe.

5. julija 2006 je Nemčija kot dokazilo o skladnosti z Odločbo Sveta Komisiji predložila izčrpno poročilo o izvajanju z opisom proračunskega razvoja in načrtov.

Člen 9(3) Uredbe Sveta 1467/97, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta 1056/2005, navaja, da po izteku roka za državo članico za sprejetje ukrepov na podlagi odločbe iz člena 104(9) Pogodbe „ Komisija obvesti Svet o tem, ali je mnenja, da so sprejeti ukrepi – pod pogojem da se ti v celoti izvedejo ter da gospodarski razvoj poteka po napovedih – zadostni za zagotovitev ustreznega napredka pri zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet “. V skladu s tem členom to sporočilo ocenjuje ukrepe, ki jih je Nemčija sprejela kot odgovor na Odločbo Sveta.

2. Sprejeti ukrepi iz poročila Nemčije

2.1 Javnofinančni proračunski saldo

Proračunski saldo v letih 2006 in 2007

Poročilo o izvajanju, ki so ga predložili nemški organi, temelji na zveznem proračunu za leto 2006, ki ga je Bundestag sprejel 23. junija 2006, in osnutku zveznega proračuna za leto 2007, ki ga je vlada sprejela 5. julija 2006, skupaj s poročilom. Oba proračuna vsebujeta številne ukrepe, izmed katerih je večina že uzakonjenih ali jih je sprejela vsaj vlada kot zakonske predloge, ki so v poročilu podrobno dokumentirani. Glede makroekonoskega scenarija in proračunske projekcije poročilo posodablja informacije iz zadnje dopolnitve programa stabilnosti, ki jo je nemška vlada predložila 22. februarja 2006.

Poročilo o izvajanju predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,1 % BDP za leto 2006 oziroma 2,5 % BDP za leto 2007 (glej razpredelnico 1)[4]. Na podlagi podatkov iz navedenega poročila službe Komisije ocenjujejo kumulativno izboljšanje strukturnega salda (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov) na 0,9 odstotne točke BDP v letih 2006 in 2007.

V skladu s poročilom bi se delež prihodkov v razmerju do BDP v letih 2006 in 2007 rahlo zmanjšal. V letu 2006 se davčni prihodki v odstotku BDP rahlo povečajo, kar se izravna z zmanjšanjem socialnih prispevkov v odstotku BDP zaradi skromnega razvoja osnove za prispevke. V letu 2007 bo povečanje splošne stopnje DDV za 3 odstotne točke povečalo davčne prihodke. To se zopet izravna z zmanjšanjem socialnih prispevkov, delno zaradi zmanjšanja stopnje prispevkov za primer brezposelnosti in delno zaradi nadaljevanja skromnega razvoja osnove za prispevke[5]. Povišanja in znižanja različnih neposrednih davčnih olajšav naj bi se izravnala v letih 2006 in 2007. Poleg tega je za obe leti predvideno zmanjšanje ostalih prihodkov v primerjavi z letom 2005. Poročilo predvideva, da se bo glede na leto 2005 delež odhodkov v letu 2006 zmanjšal za 0,4 odstotne točke in za 0,75 odstotne točke v letu 2007 (glej razpredelnico 1).

Predvidena davčna konsolidacija je rezultat skupka korektivnih ukrepov, sprejetih od konca leta 2005, izmed katerih je najpomembnejši povečanje DDV v letu 2007, čeprav se bo ta ukrep delno uravnotežil z znižanjem prispevkov za socialno varnost. Poročilo predvideva tudi znatne prihranke pri denarnih transferjih, zlasti odhodkih na trgu dela, in nekaj prihrankov pri kapitalskih transferjih (od odprave subvencij za izgradnjo zasebnih stanovanj) ter pri socialnih transferjih v naravi (novo uravnavanje cen za zdravila).

Razpredelnica 1: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | Poročilo jul. 2006 | 1,6 | 1,0 | 1,6 | 1,0 | 1,75 | 1,75 |

KOM maj 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,7 | 1,0 | -- | -- |

PS feb. 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,4 | 1 | 1,75 | 1,75 |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | Poročilo jul.1 2006 | -0,5 | -0,8 | -0,5 | -0,8 | -0,6 | -0,4 |

KOM maj 20062 | -0,4 | -0,6 | -0,1 | -0,3 | -- | -- |

PS feb. 20063 | -0,6 | -0,9 | -0,7 | -1,1 | -0,7 | -0,4 |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | Poročilo jul. 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,1 | -2,5 | -2 | -1,5 |

KOM maj 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,1 | -2,5 | -- | -- |

PS feb. 2006 | -3,7 | -3,3 | -3,3 | -2,5 | -2 | -1,5 |

Primarni saldo (v % BDP) | Poročilo jul. 2006 | -0,8 | -0,5 | -0,3 | 0,5 | 0,5 | -- |

KOM maj 2006 | -0,8 | -0,5 | -0,3 | 0,3 | -- | -- |

PS feb. 2006 | -0,8 | -0,5 | -0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 |

Prihodki (v % BDP) | Poročilo jul. 2006 | 43,2 | 43,4 | 43,2 | 43 | 42,5 | -- |

KOM maj 2006 | 43,2 | 43,4 | 43,1 | 43,0 | -- | -- |

PS feb. 2006 | 43,2 | 43,4 | 43 | 43 | 42,5 | 42 |

Odhodki (v % BDP) | Poročilo jul. 2006 | 46,8 | 46,7 | 46,2 | 45,5 | 44,5 | -- |

KOM maj 2006 | 46,8 | 46,7 | 46,1 | 45,5 | -- | -- |

PS feb. 2006 | 46,8 | 46,7 | 46 | 45 | 44,5 | 43,5 |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | Poročilo jul.1 2006 | -3,5 | -2,9 | -2,9 | -2,1 | -1,9 | -- |

KOM maj 20062 | -3,4 | -3,0 | -3,0 | -2,3 | -- | -- |

PS feb. 20063 | -3,4 | -2,9 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |

Strukturni saldo4 (v % BDP) | Poročilo jul.5 2006 | -- | -3,0 | -2,9 | -2,1 | -1,9 | -- |

KOM maj 20065 | -3,5 | -3,1 | -3,0 | -2,3 | -- | -- |

PS feb. 20065 | -- | -3,0 | -2,9 | -1,8 | -1,5 | -1,1 |

Bruto javni dolg (v % BDP) | Poročilo jul. 2006 | -- | -- | 68,5 | 68,5 | -- | -- |

KOM maj 2006 | 65,5 | 67,7 | 68,9 | 69,2 | -- | -- |

PS feb. 2006 | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |

Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz poročila. Ocenjena potencialna rast za obdobje 2004–2009 je 0,9 %, 1,2 %, 1,3 %, 1,3 %, 1,4 % in 1,4 %. 2 Pomladna napoved služb Komisije. Ocenjena potencialna rast za obdobje 2004–2009 je 0,8 %, 1,1 %, 1,2 %, 1,2 %, 1,1 % in 1,1 %. 3 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa stabilnosti. Ocenjena potencialna rast za obdobje 2004–2009 je 0,8%, 1,1 %, 1,2%, 1,2%, 1,2 % in 1,2%. 4 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 5 Enkratni in drugi začasni ukrepi (0,1 % BDP v letih 2004 in 2005). Vir: Poročilo Nemčije; gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2006 (KOM); Program stabilnosti (PS); izračuni služb Komisije. |

Davčni vpliv navedenih ukrepov (kot odstotek BDP) v primerjavi z izhodiščem brez spremembe politike je naveden v razpredelnici 2, ki kaže, da celota ukrepov ne bi vplivala na konsolidacijo v letu 2006 in bi v letu 2007 h konsolidaciji glede na izhodišče prispevala 1,1 % BDP[6]. To bi najkasneje do leta 2007 zagotovilo zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.

Razpredelnica 2: Davčni vpliv diskrecijskih ukrepov v primerjavi z izhodiščem

2006 | 2007 | 2008 |

v % BDP |

Prihodek | -0,08 | 0,60 | 0,76 |

Davki | -0,08 | 0,97 | 1,12 |

Socialni prispevki | -0,01 | -0,37 | -0,37 |

Odhodki | 0,10 | 0,46 | 0,59 |

Denarni transferji | 0,03 | 0,31 | 0,43 |

Kapitalski transferji | 0,01 | 0,06 | 0,08 |

Javna poraba | 0,07 | 0,09 | 0,08 |

Skupni vpliv na proračunski saldo | 0,0 | 1,1 | 1,4 |

(+: izboljšanje salda Vir: Poročilo Nemčije |

Poročilo nadalje vsebuje analizo občutljivosti, po kateri bi realna rast BDP, ki bi bila za ¼ odstotne točke višja od pričakovane v letu 2006, povzročila zmanjšanje čezmernega primanjkljaja že v letošnjem letu. Glede na poročilo pa bi bilo kljub izpadu realne rasti BDP za ¼ odstotne točke v letu 2006 in za 0,5 odstotne točke v letu 2007 še vedno zagotovljeno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja.do leta 2007.

Proračunski saldo leta 2008 in v obdobju po tem letu

Sprejeti ukrepi so trajni in naj bi po pričakovanjih vedno bolj prispevali h konsolidaciji glede na izhodišče. V skladu s tem Nemčija načrtuje izboljšanje javnofinančnega salda za 0,5 % BDP letno ob primanjkljaju okoli 2 % BDP leta 2008 in 1,5 % BDP leta 2009. Vendar bi se strukturni saldo (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov) v skladu z ocenami služb Komisije na podlagi podatkov iz poročila izboljšal samo za 0,2 odstotne točke BDP v letu 2008.

Poročilo upošteva, da Nemčija v letu 2008 načrtuje reformo obdavčenja podjetij. Medtem ko se o posebnih značilnostih reforme še razpravlja, številke za leti 2008 in 2009 v poročilu vključujejo ukrepe za morebitni izpad prihodka v kratkoročnem obdobju po reformi v višini okoli 0,4 % BDP letno. Poročilo potrjuje, da bi to odložilo postopek strukturne konsolidacije, saj bi se koristni učinki reforme lahko pokazali šele z zamikom.

2.2 Javni dolg

Splošni javni dolg je konec leta 2005 znašal 67,7 % BDP, v poročilu o izvedbi pa je izraženo pričakovanje, da se bo delež dolga v razmerju do BDP v letu 2007 v primerjavi z letom 2006 ustalil na 68,5 %.

3. Ocena ukrepov, ki jih je sprejela Nemčija kot odgovor na Odločbo Sveta

Ocena skladnosti z Odločbo Sveta v skladu s členom 104(9) je opravljena na podlagi poročila, ki so ga predložili nemški organi, makroekonomskega scenarija iz Odločbe Sveta in napovedi služb Komisije iz pomladi 2006.

Glede na 1-odstotno stopnjo v letu 2005 makroekonomski scenarij, ki je podlaga za poročilo o izvedbi, predvideva rast BDP v višini 1,6 % v letu 2006, 1,0 % v letu 2007 ter 1,75 % v letih 2008 in 2009. Ta scenarij je podoben tistemu, ki je podlaga za Odločbo Sveta v skladu s členom 104(9) in ki je predvidel realno rast BDP za 1,5 % v letu 2006 (na podlagi vmesne napovedi služb Komisije iz februarja 2006) in za skoraj 1 % v letu 2007. Gospodarska napoved služb Komisije iz pomladi 2006 predvideva stopnje rasti BDP v višini 1,7 % za leto 2006 in 1,0 % za leto 2007. Sedanji gospodarski razvoj ne daje razloga za popravek napovedi.

3.1 Javnofinančni proračunski saldo

Proračunski saldo za leti 2006 in 2007

Napoved služb Komisije iz pomladi predvideva javnofinančni primanjkljaj 3,1% BDP v letu 2006 in 2,5% BDP v letu 2007. Zdi se, da je vpliv proračunskega razvoja po določenem roku na saldo v glavnem nevtralen, tako da projekcije primanjkljaja trenutno ni treba popraviti[7]. Tako se zdi proračunska projekcija za leti 2006 in 2007, ki jo vsebuje poročilo, verodostojna. Trenutna ocena Komisije o gospodarskem in proračunskem razvoju v Nemčiji kaže, da je zagotovljeno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do roka, ki ga je določil Svet.

Razmerje prihodkov v višini 43 % BDP za obe leti je podobno oceni Komisije. To velja tudi za sestavo prihodkov[8]. Predvideno znižanje stopnje odhodkov s 46,7 % BDP na 46,2 % BDP v letu 2006 in na 45,5 % BDP v letu 2007 je prav tako podobno predvidevanjem služb Komisije. Vendar je v dopolnitvi programa stabilnosti februarja 2006 načrtovano zmanjšanje stopnje odhodkov na 45 % v letu 2007. Ta dopolnitev ne navaja podrobno vseh načrtovanih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Nasprotno poročilo o izvedbi vsebuje tak seznam ukrepov (njihov vpliv je povzet v razpredelnici 2). Vendar povečanje odhodkov v javnofinančnem proračunu v primerjavi s projekcijami iz dopolnitve očitno izhaja iz višjih socialnih ugodnosti. V dopolnitvi programa stabilnosti je predvideno, da bo načrtovana reforma sistema zdravstvenega varstva zavrla rast odhodkov[9], kar pa se glede na poročilo ni uresničilo v predvidenem obsegu. Tudi odhodki na trgu dela, zlasti za dolgoročno brezposelnost ( Arbeitslosengeld II ), odstopajo od proračunskih načrtov iz februarja 2006, kar bo imelo posledice tudi v letu 2007.

Na podlagi projekcij rasti iz napoved služb Komisije iz pomladi je kumulativno izboljšanje strukturnega salda v letih 2006 in 2007 ocenjeno na 0,8 % BDP[10], kar je nekoliko nižje, a še vedno blizu strukturni prilagoditvi v višini 1 odstotne točke, ki jo je priporočil Svet. Vseeno pa bi bilo v zadostni meri zagotovljeno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v letu 2007.

Kot navaja poročilo o izvedbi, postopek uzakonjanja konsolidacijskih ukrepov dobro napreduje, čeprav velik del ukrepov še ni začel veljati. Posebej bi bilo potrebno natančno izvrševanje proračuna za ureditev socialnih transferjev, ki so višji od pričakovanih.

Proračunski saldo leta 2008 in v obdobju po tem letu

Glede na poročilo o izvajanju se načrtuje nadaljnje zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja po pričakovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Sprejeti ukrepi so namreč trajni. Dopolnjeni program stabilnosti je določil srednjeročni cilj za proračunski saldo v strukturnem smislu, za katerega pa se ni pričakovalo, da bo dosežen v programskem obdobju. V skladu z izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz poročila v letu 2008 izboljšanje strukturnega salda ne bo doseglo načrtovane 0,5 odstotne točke.

Poročilo ocenjuje proračunsko tveganje načrtovane (a še ne v celoti podrobno določene) reforme obdavčenja podjetij, ki bo izvedena v letu 2008, na 0,4 % BDP. To v dopolnitvi programa stabilnosti ni bilo upoštevano, na podlagi česar je Komisija strukturno izboljšanje ocenila na 0,3 odstotne točke v letu 2008[11]. Svet je v svojem mnenju o dopolnjenjem programu stabilnosti 14. marca 2006[12] zato Nemčijo pozval, naj zagotovi, „da napovedana reforma za davke pravnih oseb ne bo ogrožala proračunske konsolidacije“.

3.2 Javni dolg

Glede na gospodarsko napoved služb Komisije iz pomladi 2006 naj bi se delež javnega dolga s 67,7 % BDP leta 2005 zvišal na 68,9% BDP leta 2006 in 69,2% BDP leta 2007. Do majhne razlike med napovedjo služb Komisije in projekcijo v poročilu o izvedbi, ki napoveduje stabilizacijo dolga na 68,5 % v letih 2006 in 2007, je lahko posledica različne projekcije privatizacij in podobnih transakcij, ki jih proračunski organi v Nemčiji izvajajo na podlagi nastanka plačil v skladu z nacionalnimi proračunskimi pravili[13].

Napoved služb Komisije iz pomladi in poročilo o izvajanju pokrivata razvoj deleža dolga samo do leta 2007. Glede na pričakovano nominalno rast BDP in splošno zmanjšanje primanjkljaja bi se moral dolg po tem letu začeti sčasoma zmanjševati. Dopolnjeni program stabilnosti, ki za leti 2008 in 2009 še ne vključuje višjega primanjkljaja zaradi davčne reforme podjetij, je za navedeni leti predvidel, da bo zmanjšanje deleža dolga doseženo z „usklajevanjem stanj in tokov“, ki pa v dopolnitvi ni bilo podrobno določeno. Svet je že v mnenju z dne 14. marca 2006 navedel: „Razvoj deleža dolga je lahko ob upoštevanju tveganj za […] proračunske cilje manj ugoden, kot je predviden v programu. Glede na to oceno tveganja se delež dolga morebiti ne znižuje v zadostni meri za doseganje referenčne vrednosti.“ Kot je navedeno zgoraj, se tveganja za proračunske cilje po letu 2007 nadaljujejo, vključno z novo možnostjo izpada prihodka zaradi davčne reforme podjetij, kar bi zmanjševanje dolga upočasnilo. Nasprotno bi se zmanjševanje dolga pospešilo, če se za leta po letu 2007 zagotovi višje presežke od trenutno predvidenih v primarnem saldu, da se pospeši doseganje srednjeročnega proračunskega cilja.

4. Sklepne ugotovitve

Po sedanjih podatkih se zdi, da je Nemčija sprejela ukrepe, ki so ustrezen napredek v smeri zmanjšanja čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet, in sicer najkasneje do leta 2007.

Zlasti je Nemčija od leta 2005 dalje sprejela obsežen sveženj korektivnih ukrepov, ki bi, če bi bili v celoti izvedeni in učinkoviti, zagotovili znižanje primanjkljaja pod referenčno vrednost v višini 3 % BDP do leta 2007. Ocenjeno je, da je kumulativno zmanjšanje ciklično prilagojenega primanjkljaja brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov za leti 2006 in 2007 blizu zmanjšanja, ki je priporočeno v Odločbi Sveta.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da trenutno niso potrebni nadaljnji koraki v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem Nemčije.

V skladu z Odločbo Sveta so sprejeti ukrepi trajni, kar bi moralo zagotoviti, da bo nominalni primanjkljaj po letu 2007 ostal pod 3 % BDP. Vendar po trenutnih informacijah prilagoditev po letu 2007 ne zadošča za izboljšanje strukturnega salda za 0,5 odstotne točke BDP, ki ga zahteva Svet za hitro doseganje srednjeročni cilj strukturno uravnoteženega proračuna.

Komisija bo še naprej natančno spremljala proračunski razvoj v Nemčiji v skladu s Pogodbo in ob upoštevanju zahteve po poročanju Nemčije, ki je izražena v Odločbi Sveta z dne 14. marca 2006 v skladu s členom 104(9).

[1] Vsi dokumenti, ki se nanašajo na čezmerni primanjkljaj za Nemčijo, so na voljo na spletišču: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.

[2] UL L 126, 13.5.2006.

[3] UL L 209, 2.8.1997, in UL L 174, 7.7.2005.

[4] Upoštevati je treba, da se razen nekaterih spremenljivk za leto 2006 v poročilu (in v dopolnitvi programa stabilnosti) uporabljajo zaokrožene številke.

[5] Za sistem zdravstvenega varstva je bilo predvideno, da se saldo ponovno vzpostavi do leta 2007, in sicer se enak obseg doseže z višjimi prihodki in zmanjšanjem odhodkov.

[6] Poročilo kaže, da to ne bi bilo enako strukturni prilagoditvi, saj se celotni vpliv zakonskih ukrepov meri glede na izhodišče, medtem ko se pri strukturni prilagoditvi posamezno leto primerja s predhodnim letom.

[7] Zaradi običajne predpostavke o nespreminjanju politik po upoštevanem datumu napoved služb Komisije iz pomladi ni upoštevala pred nedavnim sprejetega zakona o spremembi davčnega prava 2007 ( Steueränderungsgesetz 2007) , ki vsebuje znižanja davčnih olajšav, kot so znižanje olajšav za dnevne migrante, ki prispevajo okoli 0,1 % BDP k nadaljnim prihrankom v letu 2007. Vendar pa se višji prihodki izravnajo z dodatnimi odhodki, ki so načrtovani v pred nedavno sprejetem osnutku zakona o novi podpori za vzgojo otrok ( Elterngeld ), ter s tveganji pri izvrševanju proračuna, veliko višjimi transferji za dolgoročno brezposelnost od predvidenih ( Arbeitslosengeld II ) in višjimi odhodki za zdravstveno varstvo, ki so se pojavili po objavi napovedi.

[8] 12. julija 2006 je vlada napravila osnutek ukrepov v sistemu zdravstvenega varstva, med katerimi je povišanje stopnje prispevka za 0,5 odstotne točke od leta 2007 dalje. Tudi to je bilo predvideno v napovedi služb Komisije iz pomladi kot odgovor zdravstvenih zavarovalnic na razvoj odhodkov.

[9] Za podrobno razlago glej tehnično oceno služb Komisije o dopolnitvi programa stabilnosti, ki je na voljo na:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/de/com_de20052006.pdf.

[10] To je nekoliko nižje od številke v poročilu (na podlagi izračunov služb Komisije glede na podatke v poročilu v skladu z dogovorjeno metodologijo). Obrazložitev za razliko je v nekoliko višjih vrednostih potencialne rasti v nemški projekciji, kar vpliva na proizvodno vrzel in s tem na ciklično prilagoditev.

[11] Zaradi običajnega zaokroževanja, ki ga Nemčija uporablja pri predstavitvi proračunskih projekcij, to v razpredelnici 1 ni vidno, saj projekcije primanjkljaja navidez ostajajo nespremenjene pri 2 % za leto 2008 in 1,5 % za leto 2009. Vendar pa so bile v programu stabilnosti iz februarja projekcije pri zaokrožitvi blizu spodnjim vrednostim, sedaj pa so za obe leti blizu zgornjim vrednostim.

[12] UL C 82, 5.4.2006.

[13] Tako morajo na primer podjetja od leta 2006 prenesti svoj mesečni socialni prispevek od sredine naslednjega meseca do konca meseca, ko plačilo zapade. Tako bo v letu 2006 trinajst namesto dvanajstih gotovinskih plačil, kar bo sistemom socialne varnosti zagotovilo začasno denarno pomoč do leta 2007. Čeprav je to glede na računovodska pravila ESR 95 na proračunskem področju nevtralno – in vodi v primanjkljaj v sistemih socialne varnosti – bo gotovinsko neto zadolževanje znatno zmanjšano, kar bi ublažilo rast bruto javnega dolga.