PRILOGA

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino glasov (člen 59(3) poslovnika):

Točka 2.3

Spremeni se tako:

2.3 V stoletni deklaraciji MOD o prihodnosti dela, nedavno sprejeti na Mednarodni konferenci dela, so opredeljeni opredeljena nekatera pomembna njena področja ukrepanja. Mednarodna konferenca dela je v deklaraciji vse člane tudi pozvala, naj si ob upoštevanju nacionalnih razmer, posamezno in skupaj, na podlagi tristranskosti in socialnega dialoga ter s podporo MOD, prizadevajo za nadaljnji razvoj njenega pristopa glede prihodnosti dela, ki je osredotočen na ljudi. Deklaracija med drugim omenja tudi vprašanja, kot so krepitev sposobnosti ljudi in institucij dela ter spodbujanje dolgotrajne, vključujoče in trajnostne gospodarske rasti, polne in produktivne zaposlenosti in dostojnega dela za vse in ukrepi za posodobitev delovne zakonodaje in preprečevanje izključevanja, prav tako pa ob spoštovanju nacionalnih okvirov in posebne vloge socialnih partnerjev predvideva vrsto naložb v sposobnosti ljudi, institucije dela ter dostojno in trajnostno delo za oblikovanje najprimernejšega okolja, v katerem bi podjetja uspevala, zaposleni pa bi bili deležni pravičnejših delovnih in življenjskih pogojev .

Obrazložitev

Namen predlagane spremembe je zagotoviti, da bo besedilo v tej točki skladno z vsebino stoletne deklaracije MOD. Poleg tega je za namene tega mnenja vstavljena splošna izjava o tem, kako naj bi si člani MOD posamezno in skupaj prizadevali za podporo svojega pristopa k prihodnosti dela.

Rezultat glasovanja

Za: 56 Proti: 121 Vzdržani: 3

Točka 2.5

Spremeni se tako:

2.5 Na ravni EU se je evropski steber socialnih pravic doslej izvajal prek:

(a) zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov, s poudarkom na izvrševanju in pregledu veljavnega pravnega reda na socialnem področju, ki ga je treba po potrebi posodobiti,

(b) namenskega financiranja in

(c) nekaterih začetnih sprememb v procesu evropskega semestra.

Obrazložitev

Točka govori o tem, kakšni ukrepi so bili doslej sprejeti na ravni EU za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Torej ni logično omenjati posodobitve obstoječega pravnega reda.

Rezultat glasovanja

Za: 56 Proti: 124 Vzdržani: 2

Točka 2.6

Spremeni se tako:

2.6 Splošne pripombe o ukrepih Zakonodajni in nezakonodajni ukrepi na ravni EU in ravni držav članic

Obrazložitev

Predlaga se, da se naslov in podnaslov tega oddelka spremenita, da bosta odražala besedilo, predlagano v novih točkah.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Proti: 126 Vzdržani: 8

Prva nova točka pred točko 2.6.1

Pred točko 2.6.1 se doda nova točka (prva):

Osnovna predpostavka za izvajanje – splošni pristop

Obrazložitev

Predlaga se, da se naslov in podnaslov tega oddelka spremenita, da bosta odražala besedilo, predlagano v novih točkah.

Rezultat glasovanja

Za: 55 Proti: 119 Vzdržani: 5

Za točko 2.6.1 se doda nova točka:

Za sedanjo točko 2.6.1 se doda nova točka:

Osnovna predpostavka mora biti, da je vprašanja brez jasne nadnacionalne razsežnosti na področju delovnega prava ustrezneje obravnavati na nacionalni ravni. Izogniti se je treba oblikovanju zakonodaje EU, ki temelji na enotnem modelu za vse države članice in ne upošteva razlik med naravo in velikostjo podjetij, sektorjev ali tradicij in sistemov v posameznih državah članicah. To namreč tudi onemogoča sindikatom in združenjem delodajalcev, da bi s pogajanji dosegli sporazume, ki so prilagojeni različnim panogam, kar je zlasti pomembno v državah, v katerih imajo socialni partnerji veliko svobode pri določanju delovnih in zaposlitvenih pogojev, tako neodvisno kot v dopolnitev nacionalne zakonodaje.

Obrazložitev

Obrazložitev bo podana ustno.

Rezultat glasovanja

Za: 51 Proti: 116 Vzdržani: 6

Točka 2.6.4

Spremeni se tako:

2.6.4 Države članice , in institucije EU , socialni partnerji in organizacije civilne družbe bi morali morale spremljati izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in učinkovitost obstoječih ukrepov v okviru evropskega semestra, pri tem pa zagotoviti sodelovanje socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe . Institucije EU bi morale podpirati države članice in socialne deležnike na ravni držav članic pri izvajanju stebra.

Obrazložitev

Spremenjeno besedilo odraža dejstvo, da se vloga EU in držav članic na eni strani ter vloga socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe na drugi pri spremljanju izvajanja evropskega stebra socialnih pravic razlikujeta.

Rezultat glasovanja

Za: 54 Proti: 120 Vzdržani: 1

Točka 2.6.5

Točka se črta:

2.6.5 Evropska zakonodaja bi morala na ustreznih področjih vzpostaviti okvir s splošnimi in jasnimi skupnimi standardi, ki bi spoštovali posebne okoliščine v državah članicah, se bili sposobni prilagoditi različnim socialnim sistemom in vlogam deležnikov ter priznavali učinkovite in izvršljive socialne pravice za državljane na ravni EU in ravni držav članic, vključevati pa bi morali tudi evropsko dodano vrednost ( 1 ) . Cilje stebra bi morali spoštovati na vseh področjih politike EU, med drugim z uporabo horizontalne določbe iz člena 9 PDEU.

Obrazložitev

Obrazložitev bo podana ustno.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Proti: 123 Vzdržani: 5

Točka 2.6.5

Spremeni se tako:

2.6.5 , katerega cilj bi bili s splošnimi in jasnimi skupnimi uresničljivi standardi, ki bi spoštovali posebne okoliščine v državah članicah, se bili sposobni prilagoditi različnim socialnim sistemom in vlogam deležnikov ter priznavali učinkovite in izvršljive socialne pravice za državljane na ravni EU in ravni držav članic, vključevati pa bi morali tudi evropsko dodano vrednost Evropska zakonodaja bi morala na ustreznih področjih vzpostaviti okvirstandardi, ki bi spoštovali posebne okoliščine v državah članicah, se bili sposobni prilagoditi različnim socialnim sistemom in vlogam deležnikov ter priznavali učinkovite in izvršljive socialne pravice za državljane na ravni EU in ravni držav članic, vključevati pa bi morali tudi evropsko dodano vrednost ( 2 ) . Cilje stebra bi morali spoštovati na vseh področjih politike EU, med drugim z uporabo horizontalne določbe iz člena 9 PDEU.

Obrazložitev

Če je namen spoštovati raznolikost socialnih sistemov v državah članicah, potem ne moremo pozivati h splošnim ali skupnim standardom.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Proti: 120 Vzdržani: 4

Točka 2.6.6

Spremeni se tako:

2.6.6 glede zaposlovalnih in socialnih rezultatov , izboljšanju in prilagajanju socialnih razmer in pogojev na trgu dela za evropske delavce in državljane, izboljšanju in oblikovanju učinkovitih , trajnostnih in zanesljivih sistemov socialnega varstva določanju minimalnih standardov za boj proti socialnemu dampingu da bi zagotovili pravične pogoje za delo, ter ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za uspešna gospodarstva, zaposlovanje in trajnostna podjetja ob hkratni krepitvi zaupanja državljanov v EU. Strategije socialne politike bi morale vključevati interese malih in srednjih podjetij ter pravične tržne razmere zanje. Pomembno je, da se določijo in odobrijo osnovni standardi za storitve splošnega pomena, kot so stanovanja, voda in socialne storitve. Ti bi morali biti predmet rednega ocenjevanja, tudi s strani neodvisnih ocenjevalcev (raziskovalnih inštitutov, univerzitetnih ustanov itd.), ki se jih lahko finančno podpre, njihova poročila pa javno objavijo. Prednostno je treba obravnavati temeljne potrebe državljanov in ranljivih skupin ter nevarne razlike v možnostih, dohodku in premoženju znotraj držav članic in med njimi . Države članice bi morale spodbujati socialno vključenost, temelječo na enakih možnostih in poštenih življenjskih razmerah. Izvajanje evropskega stebra socialnih pravic je namenjeno spodbujanju navzgor usmerjene konvergence, izboljšanjusocialnih razmer in pogojev na trgu dela za evropske delavce in državljane, izboljšanju in oblikovanju učinkovitihin zanesljivih sistemov socialnega varstva ( 3 ) ter sodobnih, strokovnih in kakovostnih socialnih in zdravstvenih storitev, zlasti javnih in neprofitnih storitev,ter ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev za uspešna gospodarstva, zaposlovanje in trajnostna podjetja ob hkratni krepitvi zaupanja državljanov v EU. Strategije socialne politike bi morale vključevati interese malih in srednjih podjetij ter pravične tržne razmere zanje. Pomembno je, da se določijo in odobrijo osnovni standardi za storitve splošnega pomena, kot so stanovanja, voda in socialne storitve. Ti bi morali biti predmet rednega ocenjevanja, tudi s strani neodvisnih ocenjevalcev (raziskovalnih inštitutov, univerzitetnih ustanov itd.), ki se jih lahko finančno podpre, njihova poročila pa javno objavijo. Prednostno je treba obravnavati temeljne potrebe državljanov in ranljivih skupin

Obrazložitev

Izvajanje evropskega stebra socialnih pravic bi moralo privesti do navzgor usmerjene konvergence glede zaposlovalnih in socialnih rezultatov, saj prav ti določajo, ali so bile izbrane politike uspešne. V točki 12 preambule evropskega stebra socialnih pravic je navedeno: „Evropski steber socialnih pravic naj bi pri obravnavanju trenutnih in prihodnjih izzivov služil kot vodilo za doseganje učinkovitih zaposlitvenih in socialnih rezultatov […].“ V besedilu bi moralo biti omenjeno tudi prilagajanje socialnih razmer in pogojev na trgu dela (ne le izboljšanje), saj bo morda potrebno zaradi sprememb v naši družbi in pri delu. Sistemi socialne varnosti morajo biti zanesljivi in učinkoviti, pa tudi trajnostni.

Pri evropskem stebru socialnih pravic ne gre za določanje minimalnih standardov za boj proti socialnemu dampingu, zato je treba ta del črtati.

Seznam vprašanj, ki jih je treba prednostno obravnavati, ne bi smel vsebovati vprašanj, ki niso zajeta v načelih evropskega stebra socialnih pravic (npr. razlike v dohodku in premoženju znotraj držav članic ali med njimi).

Rezultat glasovanja

Za: 53 Proti: 115 Vzdržani: 3

Točka 2.6.7

Spremeni se tako:

2.6.7 Posebno pozornost bi morali nameniti drugačni vlogi kolektivnih pogajanj na ravni držav članic in kolektivnim pogodbam, ki so z urejanjem specifičnih področij trga dela in zaposlitvenih razmerij lahko predhodnice zakonodaji ali jo nadomeščajo. Socialni partnerji imajo torej lahko vlogo v procesu izvajanja in dokažejo, da lahko dosežejo enak pravni učinek . V nekaterih državah članicah kolektivna pogajanja niso strukturirana in je njihov obseg zelo omejen, zato še vedno obstajajo razlike pri dodeljevanju socialnih pravic, določenih v evropskem stebru socialnih pravic. V takih primerih so potrebni zakonodajni ukrepi. EESO zato spodbuja države članice, naj okrepijo zmogljivosti nacionalnih socialnih partnerjev.

Obrazložitev

Predlagamo, da se črta konec drugega stavka, saj sploh ni jasno, kaj pomeni „dosežejo enak pravni učinek“. Nacionalni sistemi se razlikujejo glede na vlogo kolektivnih pogajanj in zakonodaje pri urejanju trga dela, na ravneh, na katerih potekajo pogajanja (medsektorska, sektorska, v podjetju in na delovnem mestu, regionalna, poklicna), ter po načinu, kako se lahko pogajanja na različnih ravneh povezujejo (prepletanje) [vir Eurofound].

Rezultat glasovanja

Za: 59 Proti: 114 Vzdržani: 2

Točka 2.6.8

Spremeni se tako:

2.6.8 je obravnavanih naslednjih šest prednostnih nalog: digitalizacija, izboljšanje uspešnosti trgov dela in socialnih sistemov, spretnosti, obravnavanje psihosocialnih vidikov in tveganj pri delu, krepitev zmogljivosti za močnejši socialni dialog in krožno gospodarstvo. bodo opredeljeni konkretni predlogi o temah, ki so povezane z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic, kot so pogajanja o avtonomnem okvirnem sporazumu o digitalizaciji, vključno z možnostmi in načini povezovanja in odklopa, ter izboljšanje uspešnosti trgov dela in socialnih sistemov ter razvoj znanj in spretnosti ( 4 ). Štiristranska izjava o novem začetku za socialni dialog spodbuja razvoj učinkovitih kolektivnih pogajanj. Skupna zavezanost socialnih partnerjev izvajanju evropskega stebra socialnih pravic je izražena v skupnem delovnem programu evropskih socialnih partnerjev za obdobje 2019–2021, ki se bo izvajal tudi na ravni držav članic in bo prispeval k procesu nacionalnih reform. V delovnem programu za obdobje 2019–2021

Obrazložitev

Pomembno je zagotoviti, da besedilo mnenja upošteva formulacije iz delovnega programa evropskih socialnih partnerjev (na primer povezovanje in odklop sta v delovnem programu omenjena v okviru izjave o organizaciji skupnega seminarja za ugotavljanje dejstev, v sklopu katerega bodo preučene različne izkušnje).

Rezultat glasovanja

Za: 53 Proti: 115 Vzdržani: 6

Točka 2.6.10

Spremeni se tako:

2.6.10 se je že izrazil prepričanje, da bi lahko z jasnim časovnim načrtom za izvajanje ESSP pripomogli k večjemu zbliževanju in doseganju ciljev stebra ( 6 ) zavzel za jasen in usklajen načrt, v katerem bi bile določene prednostne naloge za izvajanje stebra. Komisija je sprejela praktične ukrepe za izvajanje stebra v praksi na evropski ravni in je nedavno objavila posodobljen informativni pregled z doslej sprejetimi zakonodajnimi in nezakonodajnimi pobudami ( 5 ) . EESOje že

Obrazložitev

Predlagamo točno navajanje besedila iz mnenja SOC/564.

Rezultat glasovanja

Za: 50 Proti: 113 Vzdržani: 4

Točka 2.6.11

Spremeni se tako:

2.6.11 Ukrepi za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic bi morali temeljiti na strokovni analizi sedanjega pravnega in praktičnega položaja socialnih in zdravstvenih politik v državah članicah in na ravni EU, vanje pa bi morali biti vključeni tudi socialni deležniki. EESO bi lahko deloval kot posrednik EESO predlaga vzpostavitev foruma EU za socialno politiko, saj EU mora spodbujati potrebuje stalen forum za komuniciranje, izmenjavo dobre prakse, ocene, strokovne seminarje, socialne programe, skladnost s pravili EU in držav članic ter projekte reform politik držav članic in EU. Ker je boljše izvrševanje veljavnih socialnih pravic še vedno pereče vprašanje, morajo Komisija in države članice izboljšati skladnost s pravili EU. Novi forum bi moral biti tesno povezan z EESO in procesom evropskega semestra.

Obrazložitev

Sploh ni jasno, kaj je mišljeno z vzpostavitvijo „foruma EU za socialno politiko“. Oblikovanje novih instrumentov/platform ni potrebno in omembo foruma je treba črtati. Pomembno pa je posvetovanje in sodelovanje ustreznih zainteresiranih strani pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic.

Rezultat glasovanja

Za: 52 Proti: 114 Vzdržani: 3

Točka 2.7.2

Spremeni se tako:

2.7.2 Pravila EU glede proračuna in dolga ( 7 ) bi bilo treba spremeniti, da bi upoštevala temeljne pravice ter cilje Pogodb in evropskega stebra socialnih pravic. večkrat poudaril bo financiranje izvajanja socialnega stebra močno odvisno tudi od virov, ki bodo na voljo na ravni držav članic. Iz državnih proračunov se bodo morali v naslednjih nekaj letih financirati naložbe in tudi tekoči stroški dejavnosti, vendar to utegnejo omejevati pravila EU glede proračuna in dolga ( 9 ) . Kot je EESO že večkrat poudaril ( 10 ) , bi bilo treba razmisliti o tem, kako bi lahko povečali prožnost, ki jo ta pravila omogočajo, npr. z „zlatim pravilom“, ki bi dopuščalo socialno usmerjene javne naložbe, da se dosežejo cilji socialnega stebra, zlasti z zvišanjem ravni dohodka, večjo socialno kohezijo in preprečevanjem izključenosti drugače prikrajšanih skupin, ki drugače ne morejo prevzeti polne vloge v družbi, hkrati pa bi se dosegla trajnostna gospodarska rast. bi lahko več javnih naložb v državah članicah spodbudili tudi z zlatim pravilom za socialno usmerjene javne naložbe, kar bi omogočilo več prožnosti pri proračunskih pravilih. Skupni cilji, ki jih je treba obravnavati, so zvišanje ravni dohodka, trajnostna rast, močnejša socialna kohezija in preprečevanje izključenosti. Podprejo se lahko tudi obsežnejše javne naložbe, predvsem iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki se lahko bolj osredotočijo na cilje, poudarjene v okviru evropskega stebra socialnih pravic Da bi zagotovili učinkovito porabo dodatnih finančnih sredstev, je treba izvajati akcijske programe in časovne načrte za uresničevanje socialnega stebra kot sestavni del evropskega semestra, predvsem pri pripravi nacionalnih programov reform in konvergenčnih programov ( 12 ) V okviru pogajanj za prihodnji večletni finančni okvir bi si morali prizadevati za zagotovitev ustreznega financiranja za politiko zaposlovanja in socialno politiko.Uspešna gospodarstva, nadzor nad dolgom in socialni cilji bi morali biti ustrezno uravnoteženi. Kot je EESO žepoudaril ( 8 ) Podprejo se lahko tudi obsežnejše javne naložbe, predvsem iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki se lahko bolj osredotočijo na cilje, poudarjene v okviru evropskega stebra socialnih pravic ( 11 ) . Ustrezne davčne politike, med drugim usmerjene v učinkovit boj proti davčnim goljufijam, izogibanje davkom in agresivno davčno načrtovanje, bi morale omogočiti, da se zberejo dodatna sredstva kot prispevek k financiranju evropskega stebra socialnih pravic.

Obrazložitev

Natančno je treba citirati besedilo navedenega mnenja, da se zagotovi bolj uravnoteženo besedilo, in se sklicevati tudi na izjave iz prejšnjih mnenj o izvajanju stebra v okviru evropskega semestra.

Rezultat glasovanja

Za: 55 Proti: 112 Vzdržani: 4

Točka 2.8.4

Spremeni se tako:

2.8.4 Nov cikel evropskega semestra evropski semester bi moral kot protiutež prevladi davčnih in makroekonomskih zahtev poskrbeti za uresničitev socialnih ciljev v okviru celovitega spremljanja socialnih neravnovesij . S pregledom socialnih kazalnikov bi bilo treba spremljati in obravnavati vse pravice in načela iz stebra ter vanje vključiti nove, izboljšane merljive kazalnike. Ti kazalniki bi lahko poleg statistik zajemali dejanski dostop do kakovostnih socialnih storitev, izvršljive socialne pravice , vključevanje migrantov v družbo in trg dela, obseg kolektivnih pogajanj, sodelovanje socialnih deležnikov v procesu semestra ter dostop do vajeništev in kakovostnega visokošolskega izobraževanja. Komisija bi morala spremljati izvajanje nacionalnih načrtov reform v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji in zadevnimi organizacijami civilne družbe ter tako spodbujati priporočila za posamezne države na socialnem področju. Število in struktura priporočil bi morala biti ustrezna ter bi morala spremljati napredek pri prednostnih nalogah, navedenih v časovnem načrtu.

Obrazložitev

Odveč je govoriti o „novem“ evropskem semestru, saj je bil ta vpeljan že leta 2010. Poleg tega si ni treba prizadevati za „nov“ evropski semester, ko pa bi morala biti vsa prizadevanja osredotočena na zagotavljanje učinkovitega in v rezultate usmerjenega delovanja obstoječega evropskega semestra. Bolje je govoriti o novem ciklu evropskega semestra. Evropski steber socialnih pravic vsebuje tudi pregled socialnih kazalnikov, s katerimi se spremljajo trendi in uspešnost držav članic EU na treh področjih, ki se navezujejo na načela stebra. Ta pregled prispeva k evropskemu semestru usklajevanja ekonomskih politik in se uporablja za ugotavljanje napredka pri doseganju ocene trojnega A na socialnem področju za EU kot celoto. To pomeni, da se izvaja celovito spremljanje.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Proti: 117 Vzdržani: 4

Nova točka pred točko 3.1

Pred točko 3.1 se doda nova točka:

EESO je v mnenju na to temo že poudaril (13), da je lahko steber dobra priložnost za EU, da dokaže, da se je še vedno, kjer je to primerno, zmožna ustrezno odzvati na izzive, s katerimi se soočajo navadni državljani, hkrati pa dosledno upoštevati porazdelitev pristojnosti in načelo subsidiarnosti.

Obrazložitev

V tem stavku je opisano, kaj je treba upoštevati pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in naslednjih korakih: da bi bil evropski steber socialnih pravic za EU lahko dobra priložnost, da dokaže, da se je po potrebi zmožna ustrezno odzvati. Obenem je v njem poudarjeno, da je treba dosledno spoštovati porazdelitev pristojnosti in načelo subsidiarnosti.

Rezultat glasovanja

Za: 50 Proti: 114 Vzdržani: 4

Prva nova točka za točko 3.1

Za točko 3.1 se doda nova točka (prva):

Bistvena je sinergija med socialno politiko in ukrepi EU in držav članic. Ker socialni model EU temelji na različnih nacionalnih modelih, ki jih je treba ohraniti, mora EU spoštovati nacionalne pristojnosti in raznolikost socialnih sistemov držav članic, ki temeljijo na globoko zakoreninjenih političnih izbirah in družbenih modelih. Glavna naloga EU bi torej morala biti ustvariti čim boljše pogoje za države članice in socialne partnerje ter jih podpreti v njihovih prizadevanjih za izvedbo opredeljenih reform.

Obrazložitev

Tudi pri ugotovitvah in priporočilih je treba poudariti pomen sinergije med socialno politiko in ukrepi EU in držav članic. V preambuli k evropskemu stebru socialnih pravic je jasno zapisano, da je „uresničevanje evropskega stebra socialnih pravic [ … ] skupna politična zaveza in odgovornost. [ … ].“ Poleg tega so izrecno omenjeni spoštovanje porazdelitve pristojnosti, upoštevanje različnih socialnoekonomskih okolij in raznolikosti nacionalnih sistemov, vključno z vlogo socialnih partnerjev, ter skladnost z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

Rezultat glasovanja

Za: 45 Proti: 116 Vzdržani: 4

Točka 3.2.2

Spremeni se tako:

3.2.2 Pri izvajanju direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja bi morali posebno pozornost nameniti izvedljivim , cenovno dostopnim in pravičnim rešitvam za ustrezna nadomestila za zaposlene, ki koristijo starševski dopust, ter prožnim delovnim pogojem, prilagojenim potrebam delovnega mesta vključno z morebitnim pregledom barcelonskih ciljev . Za podporo družinam bi morali razmisliti tudi o cenovno ugodnem varstvu otrok in drugih storitev oskrbe.

Obrazložitev

Rešitve, sprejete v državah članicah pri izvajanju direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja v zvezi z ustreznimi nadomestili za zaposlene, ki koristijo starševski dopust, morajo biti tudi cenovno dostopne. Pri vseh rešitvah glede prožnih delovnih pogojev je treba upoštevati tudi potrebe na delovnem mestu.

Ker je barcelonske cilje določil Evropski svet (leta 2002), njihova morebitna revizija ni povezana z izvajanjem direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zato bi bilo treba ta del črtati.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Proti: 109 Vzdržani: 5

Točka 3.2.3

Spremeni se tako:

3.2.3 neupravičene razlike v plačah med spoloma EESO je že pozval k celostni strategiji za enakost spolov ( 14 ) . Ob upoštevanju skupne izjave evropskih ministrov, pristojnih za enakost spolov ( 15 ) , EESO poziva, naj se odpravijorazlike v plačah med spoloma ( 16 ) . Zlasti je treba obravnavati potrebe malih in srednjih podjetij, da se preprečijo prevelike upravne obremenitve.

Obrazložitev

S tem dodatkom je besedilo bolj natančno. Ukrepi za boj proti razlikam v plačah morajo biti usmerjeni v boj proti neupravičenim razlikam v plačah.

Rezultat glasovanja

Za: 45 Proti: 114 Vzdržani: 5

Točka 3.2.5

Spremeni se tako:

3.2.5 trajnostnih zaposlitev stabilnih pogodb o zaposlitvi pravico delavcev do podpore podporo delavcev pri iskanju zaposlitve, usposabljanja in prekvalificiranja. EESO znova poudarja, da je udeležbo na trgu dela in kakovost dela mogoče izboljšati z večjimi naložbami v aktivne politike trga dela in opredelitvijo skupnih standardov za učinkovito delovanje javnih zavodov za zaposlovanje ( 17 ) . To velja tudi za zaposlovanje v neprofitnem sektorju, da se skrajša čas prehoda, omogoči uporaba pridobljenih znanj in spretnosti, podprejo številnejše in bolj raznolike poklicne poti ter zagotovi napredek v smeri ( 18 ) . Boj proti dolgotrajni brezposelnosti, vključevanje migrantov na trg dela in ponovno vključevanje oseb s težavami pri zaposlovanju so ključna področja politike, na katerih so potrebni nujni, ciljno usmerjeni ukrepi, ki lahko vključujejopri iskanju zaposlitve, usposabljanja in prekvalificiranja.

Obrazložitev

Prva sprememba sledi besedilu citiranega mnenja. Kar zadeva nujne, ciljno usmerjene ukrepe, bi bila primernejša „aktivnejša“ ubeseditev. Gre za to, da se delavcem ponudi podpora pri iskanju zaposlitve, usposabljanju in prekvalifikaciji, ne pa za pravico.

Rezultat glasovanja

Za: 47 Proti: 110 Vzdržani: 2

Točka 3.2.6

Spremeni se tako:

3.2.6 zagotavljanje pravice dostop do vseživljenjskega izobraževanja za vse EU bi si morala prizadevati tudi zado vseživljenjskega izobraževanja za vse ( 19 ) . Nacionalne sisteme izobraževanja, usposabljanja in vajeništva bi bilo treba nadalje razviti s poudarkom na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter razvojem dualnih sistemov za boljše izpolnjevanje potreb trga dela.

Obrazložitev

Poudarek bi moral biti na spodbujanju politik, ki zagotavljajo, da ima lahko vsakdo dostop do vseživljenjskega učenja. Čeprav se citirano mnenje nanaša na pomen vseživljenjskega učenja in spodbujanja udeležbe v vseživljenjskem učenju, se zdi, da ne navaja, da bi morala biti pravica do vseživljenjskega učenja na dnevnem redu EU.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Proti: 116 Vzdržani: 2

Točka 3.3.1

Spremeni se tako:

3.3.1 Kratkoročno bi moral biti poudarek na spremljanju izvajanja revidirane direktive o napotitvi delavcev, ki zagotavlja zaščito napotenih delavcev med napotitvijo, povezano z opravljanjem storitev s katero se utrjuje načelo enake obravnave , in direktive o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih, ki določa minimalne pravice za vsa zaposlitvena razmerja, ter ustanovitvi Evropskega organa za delo, ki si prizadeva za boljše izvrševanje pravnega reda EU in večjo učinkovitost delovnih inšpekcij.

Obrazložitev

Spremenjeno besedilo opisuje namen direktive o napotitvi delavcev.

Rezultat glasovanja

Za: 43 Proti: 118 Vzdržani: 2

Točka 3.3.2

Spremeni se tako:

3.3.2 EESO spodbuja priporoča dejavnejšo udeležbo zaposlenih v podjetjih, zlasti pri doseganju splošnega cilja povečanja povečanju produktivnosti in podpori upravljanju uvajanja novih tehnologij ter izkoriščanju vpliva na organizacijo dela ter znanja in spretnosti delovne sile. V zvezi s tem EESO z zanimanjem pričakuje izid pogajanj med evropskimi socialnimi partnerji o okvirnem sporazumu o digitalizaciji.

Obrazložitev

Namen predlaganih sprememb je poudariti pomen vključevanja zaposlenih, da bi podprli uvajanje novih tehnologij.

Rezultat glasovanja

Za: 46 Proti: 118 Vzdržani: 4

Točka 3.3.3

Spremeni se tako:

3.3.3 po eni strani uvajajo ukrepe za olajšanje sprememb, po drugi strani pa pomenijo obvladovanje, spreminjanje in uvedbo primerne minimalne ravni zaščite v primeru reorganizacije delovnih mest in kolektivnega odpuščanja zaradi prehodov (povezanih s tehnologijo, demografskimi značilnostmi, globalizacijo, podnebnimi spremembami, krožnim gospodarstvom), vključno s podporo pri pravico do sodelovanja v kolektivnih pogajanjih, da bi predvideli spremembe predvidevanju sprememb in zagotovili pomoč zagotavljanju pomoči prizadetim delavcem (razvoj direktive o kolektivnih odpustih ( 20 ) EESO v okviru socialnega dialoga na ustrezni ravni držav članic in ravni EU podpira razvoj primernih ukrepov za pravične prehode, kiuvajajo ukrepe zauvedbozaščite v primeru reorganizacije delovnih mest in kolektivnega odpuščanja zaradi prehodov (povezanih s tehnologijo, demografskimi značilnostmi, globalizacijo, podnebnimi spremembami, krožnim gospodarstvom), vključno skolektivnih pogajanjih,inprizadetim delavcem. EESO prav tako z zadovoljstvom pričakuje, da bosta sozakonodajalca potrdila Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji.

Obrazložitev

Črtati bi bilo treba omembo „pravice do sodelovanja v kolektivnih pogajanjih“ in „razvoja direktive o kolektivnih odpustih“, saj bi morala vsa besedila o stališču EESO do izvajanja evropskega stebra socialnih poudarjati vprašanja, ki bi jih države članice morale upoštevati pri svojih prizadevanjih za razvoj svojih trgov dela in/ali sistemov socialne zaščite.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Proti: 109 Vzdržani: 1

Točka 3.3.4

Spremeni se tako:

3.3.4 oceniti z vidika novega zakonodajnega okvira prilagoditi novemu zakonodajnemu okviru o nefinančnih informacijah , da bo obravnavana potrebna skrbnost v okviru zahtev glede odgovornosti podjetij . Sodelovanje zaposlenih pri upravljanju podjetij kot del njihovih pravic do obveščenosti in posvetovanja je trebao nefinančnih informacijah ( 21 )

Obrazložitev

Namen predlagane spremembe je splošnejša oblika besedila. Prezgodaj je govoriti o prilagajanju novemu zakonodajnemu okviru o nefinančnih informacijah.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Proti: 114 Vzdržani: 1

Točka 3.3.5

Spremeni se tako:

3.3.5 EESO meni, da bi bilo koristno določiti referenčne vrednosti za ocenjevanje ustreznosti nizkih plač, da bi tako preprečili revščino med zaposlenimi, med drugim s spodbujanjem analize in izmenjave najboljših praks v okviru procesov vzajemnega učenja, ki so na voljo , in uvedbo skupnih standardov za določanje preglednih in predvidljivih minimalnih plač, kjer te obstajajo in če jih socialni partnerji želijo določiti .

Obrazložitev

Uvedba skupnih standardov za določanje minimalnih plač ni zaželena niti sprejemljiva, saj je treba o plačah razpravljati na nacionalni ravni.

Rezultat glasovanja

Za: 51 Proti: 114 Vzdržani: 2

Točka 3.4.6

Spremeni se tako:

3.4.6 Nujna je tudi krepitev zmogljivosti držav članic za vzpostavitev socialnih transferjev ali drugih ukrepov za izpolnjevanje temeljnih potreb ljudi od rojstva do starosti. To vključuje:

— podporo in krepitev prizadevanj držav članic tudi na evropski ravni za razvoj in posodobitev sistemov minimalnega dohodka sprejetje evropske okvirne direktive o minimalnem dohodku za preprečevanje revščine in spodbujanje vključujočega trga dela (22) ,

— preučitev možnosti za določitev pripravo skupnih načel minimalnih standardov na področju zavarovanja za primer brezposelnosti v državah članicah EU (23) ,

— zagotovitev dostopa invalidov do socialnih in političnih funkcij,

— ponovno obravnavo formule stroškov staranja in njeno preoblikovanje v koncept dostojanstvenega staranja, ki v središče ekonomskega upravljanja postavlja ustrezne pokojnine, zdravstvene storitve in dolgoročno oskrbo, hkrati pa ohranja poudarek na vzdržnosti pokojninskih sistemov,

— oblikovanje posebnih programov za javna stanovanja in dostopnost stanovanj za gospodinjstva z nizkimi dohodki,

— naložbe v ustanove za otroško varstvo, od katerih bi imeli neposredne koristi otroci in zapostavljeni mladi, pri čemer EESO pozdravlja predlog Komisije in Parlamenta o uvedbi jamstva za otroke, ter

— ustvarjanje dejanskega evropskega prostora učenja, ki bo olajšal dostop zagotavljanje dostopa do kakovostne izobrazbe za vse, in razširitev jamstva za mlade.

Obrazložitev

Ker je evropski steber socialnih pravic namenjen usmerjanju držav članic pri razvoju njihovih socialnih sistemov, bi to moral biti poudarek alineje o minimalnem dohodku. Poleg tega je omenjenemu mnenju priloženo nasprotno mnenje, v katerem je izraženo drugačno stališče.

Ker ni konkretnega predloga Komisije glede jamstva za otroke, je še prezgodaj, da bi ga podprli.

Poleg tega bi bilo treba navesti, da je treba ustvariti dejanski evropski prostor učenja.

Rezultat glasovanja

Za: 51 Proti: 112 Vzdržani: 2

Točka 1.1

Spremeni se tako:

1.1. glede zaposlovalnih in socialnih rezultatov in učinkovitejšo socialno politiko tako na ravni EU kot držav članic EESO je prepričan, da lahko resnična prihodnost Evropske unije temelji le na združevanju trdnih gospodarskih temeljev z močno socialno razsežnostjo ( 24 ) , in se vztrajno zavzema za navzgor usmerjeno konvergencoin učinkovitejšo socialno politiko tako na ravni EU kot držav članic ( 25 ) . Meni, da je treba tudi okrepiti in posodobiti evropski socialni model kot mednarodno referenco. Učinkovito izvajanje evropskega stebra socialnih pravic iz leta 2017 ponovno potrjuje skupno zavezanost evropskemu socialnemu modelu v okviru nove socialno vključujoče strategije.

Obrazložitev

Za močno socialno razsežnost je pomembna navzgor usmerjena konvergenca glede zaposlitvenih in socialnih rezultatov, saj rezultati odločajo o tem, ali je bila izbira politike uspešna. To je jasno zapisano tudi v preambuli Evropskega stebra socialnih pravic, ki v toči 12 navaja: „Evropski steber socialnih pravic naj bi pri obravnavanju trenutnih in prihodnjih izzivov služil kot vodilo za doseganje učinkovitih zaposlitvenih in socialnih rezultatov […]“.

Rezultat glasovanja

Za: 47 Proti: 116 Vzdržani: 1

Točka 1.3

Točka se črta:

1.3 Evropska zakonodaja bi morala na ustreznih področjih vzpostaviti okvir s splošnimi skupnimi standardi, ki bi spoštovali posebne okoliščine in socialne sisteme v državah članicah ter priznavali učinkovite in izvršljive socialne pravice za državljane na ravni EU in ravni držav članic. Cilje stebra bi morali spoštovati na vseh področjih politike EU in uporabljati horizontalno določbo ( 26 )

Obrazložitev

Obrazložitev bo podana ustno.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Proti: 123 Vzdržani: 5

Točka 1.3

Spremeni se tako:

1.3 za izvedljive standarde s splošnimi skupnimi standardi , ki bi spoštovali posebne okoliščine in socialne sisteme v državah članicah ter priznavali učinkovite in izvršljive socialne pravice za državljane na ravni EU in ravni držav članic. Cilje stebra bi morali spoštovati na vseh področjih politike EU in uporabljati horizontalno določbo Evropska zakonodaja bi morala na ustreznih področjih vzpostaviti okvir, ki bi spoštovali posebne okoliščine in socialne sisteme v državah članicah ter priznavali učinkovite in izvršljive socialne pravice za državljane na ravni EU in ravni držav članic. Cilje stebra bi morali spoštovati na vseh področjih politike EU in uporabljati horizontalno določbo ( 27 )

Obrazložitev

Če je namen spoštovati raznolikost socialnih sistemov v državah članicah, potem ne moremo pozivati h splošnim ali skupnim standardom.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Proti: 120 Vzdržani: 4

Točka 1.4

Spremeni se tako:

1.4 Evropski steber socialnih pravic se trenutno izvaja prek zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov, namenskega financiranja in sprememb v procesu semestra, ki bi morale biti namenjene spodbujanju navzgor usmerjene konvergence glede zaposlovalnih in socialnih rezultatov ter hkrati zavzemanju za uresničljive standarde z določanjem minimalnih socialnih standardov za ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev.

Obrazložitev

Izvajanje evropskega stebra socialnih pravic bi moralo privesti do navzgor usmerjene konvergence glede zaposlovalnih in socialnih rezultatov, saj prav ti določajo, ali so bile izbrane politike uspešne. To je bilo pojasnjeno tudi v točki 12 preambule evropskega stebra socialnih pravic: „Evropski steber socialnih pravic naj bi pri obravnavanju trenutnih in prihodnjih izzivov služil kot vodilo za doseganje učinkovitih zaposlitvenih in socialnih rezultatov […].“

Rezultat glasovanja

Za: 47 Proti: 116 Vzdržani: 1

Nova točka za točko 1.4

Za točko 1.4 se doda nova točka:

Osnovna predpostavka mora biti, da je vprašanja brez jasne nadnacionalne razsežnosti treba obravnavati na nacionalni ravni. Glavna vloga EU bi moralo biti zagotavljanje spodbud, informacij in strokovnega znanja, da bodo države članice in socialni partnerji lahko oblikovali, izvajali in ocenjevali politike, ki obravnavajo strukturne izzive trga dela, s katerimi se soočajo.

Obrazložitev

Obrazložitev bo podana ustno.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Proti: 113 Vzdržani: 3

Nova točka za točko 1.4

Za točko 1.4 se doda nova točka:

Bistvena je sinergija med socialno politiko in ukrepi EU in držav članic. Ker socialni model EU temelji na različnih nacionalnih modelih, ki jih je treba ohraniti, mora EU spoštovati nacionalne pristojnosti in raznolikost socialnih sistemov držav članic, ki temeljijo na globoko zakoreninjenih političnih izbirah in družbenih modelih. Glavna naloga EU bi torej morala biti ustvariti čim boljše pogoje za države članice in socialne partnerje ter jih podpreti v njihovih prizadevanjih za izvedbo opredeljenih reform.

Obrazložitev

Tudi pri ugotovitvah in priporočilih je treba poudariti pomen sinergije med socialno politiko in ukrepi EU in držav članic. V preambuli k evropskemu stebru socialnih pravic je jasno zapisano, da je „uresničevanje evropskega stebra socialnih pravic [ … ] skupna politična zaveza in odgovornost. [ … ].“ Poleg tega so izrecno omenjeni spoštovanje porazdelitve pristojnosti, upoštevanje različnih socialnoekonomskih okolij in raznolikosti nacionalnih sistemov, vključno z vlogo socialnih partnerjev, ter skladnost z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

Rezultat glasovanja

Za: 45 Proti: 116 Vzdržani: 4

Točka 1.7

Spremeni se tako:

1.7 , ki bi temeljilo na zlatem pravilu za socialno usmerjene javne naložbe, in evropskih strukturnih in investicijskih skladih, ki se lahko bolj osredotočijo na socialni steber, ter ustrezne davčne politike Kot je EESO že poudaril, bo financiranje izvajanja socialnega stebra močno odvisno tudi od virov, ki bodo na voljo na ravni držav članic. Iz državnih proračunov se bodo morali v naslednjih nekaj letih financirati naložbe in tudi tekoči stroški dejavnosti, vendar to utegnejo omejevati pravila EU glede proračuna in dolga. Kot je EESO že večkrat poudaril, bi bilo treba razmisliti o tem, kako bi lahko povečali prožnost, ki jo ta pravila omogočajo, npr. z „zlatim pravilom“, ki bi dopuščalo socialno usmerjene javne naložbe, da se dosežejo cilji socialnega stebra ( 29 ) Za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic so potrebni trdna proračunska osnova in naložbe na ravni EU ter na ravni držav članic z ustreznim financiranjem v večletnem finančnem okviruin evropskih strukturnih in investicijskih skladih, ki se lahko bolj osredotočijo na socialni steber, ter ustrezne davčne politike ( 28 )

Obrazložitev

Za boljšo uravnoteženost besedila je pomembno uporabiti natančno formulacijo iz navedenega mnenja.

Rezultat glasovanja

Za: 55 Proti: 112 Vzdržani: 4

Točka 1.9

Spremeni se tako:

1.9 Nov proces cikel evropskega semestra bi moral doseči socialne cilje v okviru celovitega spremljanja , ki bi potekalo kot del tega procesa socialnih neravnovesij , uvesti pa bi bilo treba tudi nove, merljive kazalnike skupaj s ciljno usmerjenimi priporočili za posamezne države na socialnem področju.

Obrazložitev

Odveč je govoriti o „novem“ evropskem semestru, saj je bil ta vpeljan že leta 2010. Bolje je govoriti o novem ciklu evropskega semestra. Poleg tega si ni treba prizadevati za „nov“ evropski semester, ko pa bi morala biti vsa prizadevanja osredotočena na zagotavljanje učinkovitega in v rezultate usmerjenega delovanja obstoječega evropskega semestra. Evropski steber socialnih pravic vsebuje tudi pregled socialnih kazalnikov, s katerimi se spremljajo trendi in uspešnost držav članic EU na treh področjih, ki se navezujejo na načela stebra. Ta pregled prispeva k evropskemu semestru usklajevanja ekonomskih politik in se uporablja za ugotavljanje napredka pri doseganju ocene trojnega A na socialnem področju za EU kot celoto. To pomeni, da se izvaja celovito spremljanje.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Proti: 117 Vzdržani: 4

Točka 1.10

Spremeni se tako:

1.10 Spodbujati bi bilo treba redno spremljanje izvajanja evropskega stebra socialnih pravic z zavezujočim rednim posvetovanjem s socialnimi deležniki, ki bi ga lahko olajšal EESO zato EESO predlaga vzpostavitev foruma EU za socialno politiko, povezanega s procesom semestra .

Obrazložitev

V tem kontekstu je nejasno, kaj naj bi pomenil izraz „zavezujoč“, zato ga je treba nadomestiti z „redni“. Sploh ni jasno, kaj je mišljeno z vzpostavitvijo „foruma EU za socialno politiko“. Ustvarjanje novih instrumentov/platform ni potrebno in omembo foruma je treba črtati. Pomembno pa je, da ustrezne zainteresirane strani sodelujejo pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in so vanj vključene.

Rezultat glasovanja

Za: 52 Proti: 114 Vzdržani: 3

Točka 1.11

Spremeni se tako:

1.11 se je že izrazil prepričanje, da bi lahko z jasnim časovnim načrtom za izvajanje ESSP pripomogli k večjemu zbliževanju in doseganju ciljev stebra ( 30 ) EESO se je tudi zavzel za jasen in usklajen načrt, v katerem bi bile določene prednostne naloge za izvajanje stebra, in izvrševanje veljavnih socialnih pravic in načel standardov . Kot prednostne bi bilo treba obravnavati temeljne potrebe in pravice, zlasti ranljivih skupin, razlike v državah članicah in med njimi v možnostih, dohodku in premoženju, politike na področju vključevanja ter primerne pogoje za javne in neprofitne službe ter socialna podjetja. EESOje žezavzel zaizvrševanje veljavnih socialnih pravic in. Kot prednostne bi bilo treba obravnavati temeljne potrebe in pravice, zlasti ranljivih skupin,politike na področju vključevanja ter primerne pogoje za javne in neprofitne službe ter socialna podjetja.

Obrazložitev

Predlagamo točno navajanje besedila iz mnenja SOC/564. Seznam vprašanj, ki jih je treba prednostno obravnavati, ne bi smel vsebovati vprašanj, ki niso zajeta v načelih evropskega stebra socialnih pravic (npr. razlike v dohodku in premoženju znotraj držav članic ali med njimi).

Rezultat glasovanja

Za: 50 Proti: 113 Vzdržani: 4

(1) UL C 440, 6.12.2018, str. 28 , točka 3.3.

(2) UL C 440, 6.12.2018, str. 28, točka 3.3.

(3) UL C 13, 15.1.2016, str. 40.

(4) Evropski socialni dialog – Delovni program za obdobje 2019–2021.

(5) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/european_pillar_one_year_on.pdf

(6) UL C 81, 2.3.2018, str. 145, točkatočki 8.3 in 1.3.

(7) UL C 177, 18.5.2016, str. 35.

(8) UL C 227, 28.6.2018, str. 1 točki 1.8 in 3.6; UL C 327, 12.11.2013, str. 11; letni pregled rasti za leto 2018, točka 1.4, še ni objavljen; UL C 226, 16.7.2014, str. 21; UL C 262, 25.7.2018, str. 1, točka 3.14, ter UL C 190, 5.6.2019, str. 24, točka 1.8

(9) UL C 177, 18.5.2016, str. 35 .

(10) UL C 227, 28.6.2018, str. 1, točka 1.6; Ekonomska politika euroobmočja 2018, točki 1.8 in 3.6; UL C 327, 12.11.2013, str. 11, točka 1.4; UL C 226, 16.7.2014, str. 21.

(11) UL C 262, 25.7.2018, str. 1, točka 1.5.

(12) UL C 262, 25.7.2018, str. 1, točka 1.6.

(13) UL C 125, 21.4.2017, str. 10 .

(14) UL C 240, 16.7.2019, str. 3, točka 1.3.

(15) Skupna izjava o enakosti spolov kot prednostni nalogi Evropske unije danes in v prihodnje, ki so jo ministri za enakost spolov podpisali na neuradnem srečanju 12. oktobra 2018 na Dunaju.

(16) UL C 110, 22.3.2019, str. 26, točki 3.1.1. in 3.1.3.

(17) EESO je o javnih zavodih za zaposlovanje sprejel mnenje (UL C 353, 18.10.2019, str. 46).

(18) UL C 353, 18.10.2019, str. 46.

(19) UL C 237, 6.7.2018, str. 8, točka 4.10.

(20) Direktiva Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti.

(21) Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin.

(22) UL C 190, 5.6.2019, str. 1.

(23) EESO pripravlja mnenje SOC/583 z naslovom Skupni minimalni standardi na področju zavarovanja za primer brezposelnosti v državah članicah EU.

(24) UL C 81, 2.3.2018, str. 145, točki 1.2 in 2.2.

(25) Npr. v mnenjih UL C 13, 15.1.2016, str. 40, UL C 81, 2.3.2018, str. 145, in UL C 440, 6.12.2018, str. 135 .

(26) Člen 9 PDEU.

(27) Člen 9 PDEU.

(28) UL C 262, 25.7.2018, str. 1, točki 1.5 in 1.6.

(29) UL C 262, 25.7.2018, str. 1, točka 3.1.4 (in v njej navedene reference).

(30) UL C 81, 2.3.2018, str. 145, točka 8.3.