[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.5.2007

SEC(2007) 620 konč.

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o razveljavitvi Odločbe 2004/917/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE

Člen 104 Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu primanjkljaju, (EDP) ter opredeljuje postopek za njegovo odkrivanje in zmanjševanje. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem natančneje določa Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 o „pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem“[1], ki je del Pakta za stabilnost in rast. Komisija mora v skladu s členom 104(2) Pogodbe spremljati upoštevanje proračunske discipline na podlagi dveh meril, in sicer: (a) ali načrtovani ali dejanski javnofinančni primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP (razen če se je delež primanjkljaja bistveno in nenehno zmanjševal in dosegel stopnjo, ki je blizu referenčni vrednosti; oziroma če je preseganje referenčne vrednosti le izjemno in začasno, delež pa ostaja blizu referenčne vrednosti); in (b) ali javni dolg presega referenčno vrednost 60 % BDP (razen če se delež dolga ustrezno zmanjšuje in se z zadovoljivo hitrostjo približuje referenčni vrednosti).

V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje tega postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93[2],[3] dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom.

Komisija je 19. maja 2004 s sprejetjem poročila v skladu s členom 104(3) začela izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Grčijo na podlagi javnofinančnega primanjkljaja, ki je leta 2002 znašal 3,2 % BDP in javnega dolga, ki je leta 2003 znašal 103 % BDP[4]. Svet je 5. julija 2004 na priporočilo Komisije sklenil, da ima Grčija v skladu s členom 104(6) čezmerni primanjkljaj[5]. Svet je hkrati, tudi na podlagi priporočila[6] Komisije, na Grčijo naslovil priporočila v skladu s členom 104(7), da se čim prej in najpozneje do leta 2005 odpravi čezmerni javnofinančni primanjkljaj. Svet je 18. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) in na podlagi priporočila Komisije sklenil, da v navedenem obdobju ni bil sprejet noben učinkovit ukrep kot odgovor na priporočilo, naslovljeno v skladu s členom 104(7)[7]. Svet je 17. februarja 2005 na priporočilo Komisije in v skladu s členom 104(9)[8] sklenil Grčijo opozoriti, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja, in podaljšal rok za odpravo nepravilnosti za eno leto, in sicer do leta 2006.

Z Odločbo v skladu s členom 104(9) je Svet sklenil, naj „Grčija čim prej in najpozneje do leta 2006 odpravi stanje čezmernega primanjkljaja s: (i) strogim izvajanjem proračuna za leto 2005, kot ga je odobril grški parlament, in (ii) izvajanjem trajnih prilagoditvenih ukrepov v letu 2006, ki bi vodili do zmanjšanja primanjkljaja za najmanj 0,6 odstotne točke BDP“. Svet je od Grčije tudi zahteval, naj si še naprej prizadeva „ da bi določila in nadzorovala še druge dejavnike poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga, z namenom zagotavljanja, da se delež bruto javnega dolga zmanjša v zadostni meri in se z zadovoljivo hitrostjo približa referenčni vrednosti v skladu z zmanjševanjem čezmernega primanjkljaja “ in „za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov“ . Svet je od Grčije zahteval, naj do 21. marca 2005 predloži poročilo, v katerem bo opisala sklep, sprejet za upoštevanje njegovih priporočil in nato redna poročila o napredku.

Poleg tega je Svet opozoril, da „Grčija mora sprejeti potrebne ukrepe, da se zagotovi ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega javnofinančnega položaja blizu ravnovesja ali v presežku z zmanjševanjem ciklično prilagojenega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP na leto po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj“ .

Tabela 1: Osnovna prilagoditev, ki jo je odobril Svet 17. februarja 2005

% BDP, razen če je navedeno drugače | 2004 | 2005 | 2006 |

Javnofinančni saldo Sprememba ciklično prilagojenega salda Sprememba strukturnega salda Bruto javnofinančni dolg P.m.: Realna rast BDP (%) | –5,5 ok. 112 3,8 | –3,6 +1,7 ok. 112 3,3 | primanjkljaj <3 najmanj + 0,6 ok. 110 3,3 |

Opomba : Strukturni saldo = ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Vir : Obvestilo Sveta v skladu s členom 104(9) Grčiji z navedbo jesenske napovedi služb Komisije za leto 2004.

Na podlagi popravka posodobitve grškega programa stabilnosti iz marca 2005 in javne zaveze grških organov z dne 29. marca, da bodo v predlogu proračuna za leto 2006 dosegli primanjkljaj manjši od 3 % BDP, kar se je štelo kot poročilo o izvajanju, ki ga zahteva Odločba Sveta, je Komisija 6. aprila 2005 sprejela sporočilo Svetu[9], v katerem je sklenila, da so sklepi, ki jih je do tedaj sprejela Grčija, skladni z odločbo Sveta in da trenutno niso potrebni drugi ukrepi glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Svet se je na sestanku 12. aprila 2005 strinjal s to oceno.

V skladu s členom 104(12) se odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije razveljavi, ko se čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta zmanjša.

2. ZADNJE GIBANJE PRIMANJKLJAJA

Na podlagi dejanskih podatkov, ki jih je zagotovila Komisija (Eurostat) po poročilu Grčije aprila 2007 v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 3605/93[10] in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007, je bil nominalni javnofinančni primanjkljaj leta 2006 2,6 % BDP[11]. V podatku za primanjkljaj so vključeni začasni prihodki v višini 0,6 % BDP, in sicer plačila in odložena plačila bank v zameno za prenos pokojninskih obveznosti na socialno zavarovanje. Ta rezultat je v skladu z Odločbo Sveta na podlagi člena 104(9) v zvezi z zmanjšanjem nominalnega primanjkljaja pod referenčno vrednostjo 3 % do leta 2006 in identičen s ciljem v posodobitvi grškega programa stabilnosti iz decembra 2005.

Glavni ukrepi, ki so se izvajali leta 2006, so bili na strani prihodkov usmerjeni v boj proti davčnim utajam, reformiranju obdavčenja nepremičnin in zvišanju trošarin na gorivo in tobak. V drugi polovici leta so se izvajali tudi številni dodatni ukrepi za povečanje prihodkov, da se zajamči izvajanje proračuna za leto 2006, in sicer: povečanje obsega akontacije davka na dohodek za podjetja in banke, nadaljnje zviševanje trošarin na gorivo in tobak ter povišanje davka na račune storitev mobilne telefonije. Na strani odhodkov so bili glavni ukrepi brzdanje plačilne liste in odhodkov iz poslovanja v novem okviru za javna podjetja in subjekte (DEKO), namenjenem racionaliziranju javne porabe in večji učinkovitosti dodeljevanja sredstev, ter nova zakonodaja v zvezi z javno-zasebnim partnerstvom, ki je olajšala naložbe v manjše in tudi večje infrastrukturne projekte brez pritiskov na proračun. Prvotno v proračunu zabeleženi začasni prihodki v višini 0,4 % BDP so se šteli kot zmanjšanje primanjkljaja. Vendar so se izkazali za neskladne z ESA95 in v poročilu Eurostata aprila 2007 niso bili upoštevani pri podatkih za primanjkljaj. To bi lahko za enako vsoto povečalo obseg primanjkljaja. Vendar je manjše začasne prihodke v celoti nadomestil popravek menjalnih (swap) poslov navzgor [12],[13].

Prihodki in odhodki so k nominalni prilagoditvi prispevali skoraj 3 odstotne točke BDP v primerjavi s primanjkljajem 5½ % za leto 2005 v skoraj enakih deležih. Izraženo v BDP so se celotni prihodki povečali za 1½ odstotne točke, od tega je bil delež posrednih davkov ½ % BDP. Preostala 1 odstotna točka je rezultat zvišanja socialnih prispevkov in drugih prihodkov, vključno s kapitalskimi transferji (EU transferji). Celotni odhodki so se zmanjšali za 1¼ odstotne točke BDP, predvsem zaradi omejevanja primarne porabe (za ½ % BDP) in odhodkov za obresti (¼ % BDP). Odhodki iz kapitala so se tudi zmanjšali za okoli ½ odstotne točke BDP. Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) se je izboljšal za 2¼ odstotne točke BDP v skladu z Odločbo Sveta.

Na splošno je primanjkljaj za leto 2006 za 3½ odstotne točke BDP manjši od leta 2003, to je leto, ki je bilo podlaga za uvedbo EDP, in 5¼ odstotne točke BDP manjši od leta 2004, ko je primanjkljaj dosegel najvišjo vrednost 7,9 % BDP. Ustrezne izboljšave primarnega salda so bile 2¾, oziroma skoraj 4½ odstotne točke BDP. Kljub fiskalnemu prilagajanju v tem obdobju je bila realna rast BDP stabilna. Merjeno s predvideno spremembo v strukturnem saldu je izboljšanje javnofinančnega salda povezano s prizadevanji proračunske politike za 4½ odstotne točke BDP med letoma 2004 in 2006. Brez vpliva zmanjšane obrestne obremenitve padejo prizadevanja proračunske politike na 3¾ odstotne točke BDP. Ti podatki so precej nad vrednostjo prilagoditve, priporočene v Odločbi Sveta v skladu s členom 104(9), ki je določena v smislu popravka primanjkljajev navzgor, odkar je bila sprejeta Odločba Sveta.

Deleži primanjkljaja se običajno popravijo – navzgor ali navzdol – po objavi prvega izida v spomladanskem obvestilu. Za države članice EU kot celoto so ti popravki običajni, ponavadi sorazmerno majhni in v povprečju malenkost različni od nič. V primeru Grčije so bili večji popravki javnih financ od leta 2004 (glej okvir), opravljeni po pridržkih, ki jih je glede sporočenih podatkov izrazil Eurostat, rezultat ukrepov, sprejetih za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančne statistike, kot se zahteva v Priporočilu Sveta z dne 5. julija 2004 in Odločbi z dne 17. februarja 2005. Navedeni ukrepi so bili osnova za Eurostatovo oceno grškega javnofinančnega primanjkljaja in podatkov o dolgu, sporočenih v oktobru 2006 in aprilu 2007. Čeprav so glede na razlike med trenutno sporočenim primanjkljajem in referenčno vrednostjo primanjkljaja možni prihodnji popravki grškega javnofinančnega primanjkljaja, je sorazmerno majhna verjetnost, da bi morebitni prihodnji popravki javnih financ dvignili delež primanjkljaja za leto 2006 nad 3 % BDP. Ta verjetnost bo še manjša, če bo Eurostat šele proti koncu leta ocenil popravljene primanjkljaje BDP, ki jih je Grčija sporočila v oktobru 2006 in aprilu 2007.

3. PROJEKCIJE PRIMANJKLJAJA ZA LETO 2007 IN POZNEJE

Glede na spomladansko napoved služb Komisije 2007 se pričakuje, da bo javnofinančni primanjkljaj za leto 2007 2,4 % BDP[14] z realno rastjo BDP do 3¾ %. To vključuje dodatne stalne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v višini okoli ¼ % BDP, pa tudi dodatne enkratne prihodke v enakem znesku; kakor je napovedal minister za finance na določen datum v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007[15]. Glede na posodobitev grškega programa stabilnosti iz decembra 2006 je bil uradni ciljni primanjkljaj za leto 2007 prav tako 2,4 % BDP. Vendar ta uradni primanjkljaj ni vključeval zgoraj navedenih ukrepov. Skupno so enkratni prihodki, vključeni v spomladansko napoved za leto 2007, znašali okoli ½ % BDP, v primerjavi z nič v programu stabilnosti. Brez enkratnih ukrepov bi bil primanjkljaj za leto 2007 glede na spomladansko napoved še zmeraj pod referenčno vrednostjo, in sicer 2,9 % BDP. Leta 2008 bi se primanjkljaj ob scenariju nespremenjene politike rahlo dvignil na 2¾ % BDP, vendar brez dodatnega zatekanja k enkratnim ukrepom. Napovedi primanjkljaja nakazujejo verodostojno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja.

Kljub dodatnim stalnim in enkratnim ukrepom, napovedanim aprila, je spomladanska napoved primanjkljaja za leto 2007 prej identična kot boljša od cilja v posodobitvi grškega programa stabilnosti. Predvsem pa bo učinek teh novih ukrepov po pričakovanju izravnan zaradi (i) previdnejših domnev glede rasti v spomladanski napovedi in (ii) dejstva, da stalni ukrepi, predvideni v programu stabilnosti, po mnenju Komisije niso zadostni, da bi v celoti nadomestili zmanjšanje enkratnih prihodkov z 0,6 % BDP v letu 2006 na ½ % leta 2007 (razen tistih, ki so najavljeni v aprilu).

Glavni ukrepi, predvideni v proračunu za leto 2007 na strani prihodkov, so reforma obdavčenja dohodkov fizičnih oseb in nadaljnje dvigovanje trošarin na gorivo leta 2007, medtem ko so organi še naprej zavezani okrepiti boj proti davčnim utajam. Na strani odhodkov bo letna rast primarnih odhodkov po napovedi zaostajala za nominalno rastjo BDP in bi ob nadaljnjem zmanjševanju stroškov obresti morala privesti do zmanjšanja skupnih odhodkov v odstotku BDP. To zmanjšanje bo omogočila počasnejša rast plačilne liste v javnem sektorju (pribl. 25 % skupnih primarnih odhodkov), kar glede na proračun ne bo preseglo 6 %, pa tudi bistvene omejitve vmesnih javnofinančnih odhodkov (v glavnem stroškov upravljanja in javnih naročil).

Napoved primanjkljaja za leto 2007 bi v nominalnem smislu pomenila zmanjšanje za ¼ odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2006. Pričakuje se, da bo ta prilagoditev skoraj v celoti rezultat stalnih ukrepov, najavljenih v določenem roku spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007. Skupni prihodki naj bi se zmanjšali za manj kot ¼ odstotno točko; višji posredni davki bi le delno nadomestili zmanjšanje prihodkov zaradi prevzema obveznosti iz pokojninskih skladov in v manjšem obsegu prihodkov iz neposrednih davkov, kar je odraz izvajanja zmanjševanja dohodnine. Skupni odhodki se bodo po napovedi zmanjšali za ½ odstotne točke BDP, v glavnem zaradi manjših odhodkov za obresti, javne porabe in bruto investicij v osnovna sredstva. Strukturno izboljšanje bo znašalo okoli ¼ % BDP in bo privedlo strukturni primanjkljaj na okoli 3¾ % v letu 2007.

Glede na spomladansko napoved služb Komisije 2007 se hitrost prilagoditve v letu 2007 giblje pod minimalnim izboljšanjem 0,5 % BDP v strukturnem smislu, kot je določeno v Odločbi Sveta v skladu s členom 104(9) za obdobje po odpravi in ni v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Svet je v mnenju o posodobitvi programa stabilnosti iz decembra 2006[16] opozoril, da program ni predvidel doseganja srednjeročnega cilja (MTO) za stanje proračuna (za Grčijo stanje ravnovesja v strukturnem smislu) v programskem obdobju (ki se zaključi leta 2009)[17]. Dodal je, da naj bi se v letih po odpravi čezmernega primanjkljaja hitrost prilagoditve k MTO iz programa povečala zlasti po letu 2007 in bo v skladu s Paktom za stabilnost in rast.

4. GIBANJE DOLGA IN NAPOVEDI

Gibanja bruto deleža javnega dolga v obdobju 2003–2006 niso v celoti odrazila gibanj javnofinančnega salda in splošne uspešnosti gospodarstva. V okviru močne nominalne rasti BDP (v povprečju več kot 7½ % letno, torej prehiteva povprečje EU skozi več let), zmanjševanja odhodkov za obresti in izboljšanega primarnega salda se je delež javnega dolga med letoma 2003 in 2006 zmanjšal za samo 3¾ odstotne točke.

Nominalna rast BDP je bila glavni vzrok za zmanjšanje dolga, ki je več kot izravnalo učinek povečanja dolga zaradi odhodkov za obresti. Kombiniran učinek nominalne rasti BDP in odhodkov za obresti (učinek „snežene kepe“) je prispeval k zmanjšanju dolga za 8¾ odstotne točke BDP. Primarni saldo je prispeval k povečevanju dolga do leta 2005 (za 3 odstotne točke BDP), medtem ko se je leta 2006 in prvič po letu 2003 dosegel presežek, ki je prispeval k zmanjšanju deleža javnega dolga za okoli 2 točki.

Vendar je večje usklajevanje stanja in tokov (SFA) z učinkom povečanja dolga, ki je znašalo okoli 4¼ odstotne točke med letoma 2004 in 2006, oviralo hitrejše zmanjševanje dolga, in sicer kljub prejemkom iz privatizacije v višini 1½ % BDP. Kakor koli, SFA je bilo v zadnjem času veliko manjše kot pred nekaj leti. Poleg tega je zdaj na voljo več podrobnejših podatkov o vsaki komponenti SFA, in ni več takšnega statističnega neskladja, kar prispeva k zanesljivosti sporočenih podatkov. Leta 2004 je bila prilagoditev z učinkom povečanja dolga v višini 1 % BDP predvsem posledica nalaganja centralnih vladnih depozitov na banke; leta 2005 je dolžniška izdaja, ki je presegla primanjkljaj, v glavnem povezana z zamudnim plačilom stroškov za zdravstveno varstvo. V letu 2006 je SFA v višini 2,3 % BDP predvsem posledica nadaljnjega nalaganja depozitov na banke (0,6 % BDP), dejstva, da velik del prihodkov v zvezi z zgoraj navedenim prenosom pokojninskih obveznosti na socialno zavarovanje še ni bil izplačan (0,5 % BDP),[18] odprtih izplačil iz proračuna EU (0,6 % BDP), plačil, povezanih z nabavo vojaške opreme, ki bodo ob izročitvi prispevala k primanjkljaju (0,4 % BDP), prodaje lastniškega deleža (–1,4 % BDP), statističnega neskladja (0,6 % BDP) in številnih drugih manjših spremenljivk[19].

Posodobitev grškega programa stabilnosti iz decembra 2006 ima za cilj progresivno in bistveno pospešitev zmanjševanja razmerja med primanjkljajem in BDP z začetkom leta 2006, in sicer za 12¾ odstotne točke do leta 2009. Kombiniran učinek povečanja primarnih presežkov (za 7¼ odstotne točke) in učinek zmanjšanja dolga, t.i. učinek „snežene kepe“ (v primerljivem znesku zahvaljujoč močni nominalni rasti BDP) bi bila glavni način za doseganje tega cilja. Posodobitev tudi napoveduje bistveno zmanjšanje usklajevanja stanja in tokov, ki povečuje dolg in ki bi znašalo okoli 1¾ odstotne točke BDP za leta 2007–2009. Svet je v svojem mnenju o programu opozoril, da utegne biti gibanje deleža javnega dolga po letu 2007 manj ugodno, kot je predvideno v programu glede na ugodne napovedi rasti in tvegano napovedjo ciljnega primanjkljaja. Dodal je, da se bo kljub temu delež javnega dolga najbrž zadovoljivo zmanjševal proti referenčni vrednosti v navedenem programskem obdobju.

V skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 bo hitrost zmanjševanja dolga nekoliko manjša, kot je v programu stabilnosti in bo dosegla okoli 97½ % leta 2008, če ne bo sprememb politike. Glede na te trende dolgov kaže, da se delež javnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti.

5. PREUDARKI O STATISTIčNI ZANESLJIVOSTI GRšKIH PODATKOV

V skladu s Priporočilom Sveta z dne 5. julija 2004 in Odločbe z dne 17. februarja 2005 bi Grčija morala „izboljšati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov“.

Nacionalna statistična služba Grčije (NSSG) je sprejela številne ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov o primanjkljaju in dolgu, ki jih sporoča Komisiji. To predvsem vključuje nov popis zaradi zbiranja podatkov iz socialnega zavarovanja, organov lokalne uprave in centralnih vladnih organov razen države, ki se opravi pravočasno in na vsake tri mesece; prejšnji popisi so bili vsakoletni in rezultati so bili običajno na voljo po dveh do treh letih. Poleg tega so se rezultati finančnega dela tega popisa sistematično primerjali z razpoložljivimi podatki o bančni statistiki, ki jih je zbrala centralna banka Grčije. NSSG je opravila tudi podrobnejšo analizo kapitalskih prilivov v javna podjetja, da bi jih pravilno vknjižila v primanjkljaj ali kot finančne transakcije v skladu z Eurostatovimi merili. Beleženje stroškov za zdravstveno varstvo se je preneslo na stran pasivnih časovnih razmejitev namesto na stran prilivov kot prej. Vojaški izdatki, transferji iz proračuna EU, davki in medvladni transferji so bili prav tako področja, na katerih je NSSG spremenila svoje postopke knjiženja v skladu z navodili Eurostata. Razen tega so grški statistični organi izvajali več drugih tehničnih priporočil Eurostata, ki so navedena v poročilu o metodoloških obiskih. Te izboljšave so privedle do bistvenega zmanjšanja statističnega neskladja za leta 2002–2005. Rezultat tega je, da je Eurostat 23. oktobra 2006 umaknil svoj pridržek glede kakovosti podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, ki jih je sporočila Grčija in je te številke upošteval. To upoštevanje je bilo potrjeno aprila 2007. Čeprav nekatera nerazložljiva neskladja še vedno ostajajo, so ta bistveno manjša kot v preteklosti.

Okvir: popravki grških računovodskih podatkov od leta 2004 naprej

Septembra 2004, dva meseca potem, ko je Svet sklenil, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj, so grški organi v novem obvestilu predstavili popravljene podatke, ki kažejo, da je javnofinančni primanjkljaj presegal 3 % BDP od leta 2000 naprej. Zlasti so bili navzgor popravljeni primanjkljaji za obdobje 2000–2003 v znesku več kot dve odstotni točki BDP vsako leto (glej tabelo). Tudi številke za dolg so bile popravljene navzgor za več kot 7 odstotnih točk BDP. Številke, predvidene za leto 2004, so pomenile popravek primanjkljaja navzgor za 2,3 % in dolga za 14 % BDP[20].

Ta popravek podatkov je bil opravljen na podlagi novih podatkov, ki so jih zagotovili grški organi na zahtevo Eurostata za obdobje 2000–2003 in temeljijo na bolj dosledni uporabi računovodskega okvira ESA95. Po proučitvi sporočenih podatkov je Eurostat 23. septembra 2004 potrdil nove številke za obdobje 2000–2003[21].

V obvestilu iz marca 2005 so podatki dodatno popravljeni, zlasti primanjkljaji za obdobje 2002–2003. Glavni razlogi so bili (i) dejstvo, da neizplačani odhodki za zdravstveno varstvo niso bili ustrezno knjiženi, ko so se odhodki pojavili, in (ii) popravki presežkov iz socialnega zavarovanja za 0,1 % leta 2002 in 0,2 % navzdol leta 2003. Tudi podatki o dolgu za leti 2002 in 2003 so bili rahlo popravljeni navzdol, v glavnem zaradi prerazporeditve vzajemnih skladov v sektorju socialnega zavarovanja. Eurostat ni potrdil podatkov, sporočenih marca 2005, septembra 2005 in aprila 2006 kljub naknadnim popravkom sporočenih podatkov o primanjkljaju in dolgu[22].

Od 29. maja do 2. junija ter 27. do 29. septembra 2006 je Eurostat opravil metodološki obisk[23] v Grčiji. Ta obisk je bil podlaga za sporazum med Eurostatom in grškimi organi in je pomagal razjasniti nekatera odprta vprašanja, navedena v Sporočilih za javnost (Eurostat News Releases) dne 26. septembra 2005 in 24. aprila 2006 v zvezi z beleženjem transakcij v proračunu EU, računov za socialno zavarovanje in zneskov drugih prejemkov in izdatkov za obdobje 2002–2005. Dne 29. septembra 2006 se je Eurostat dogovoril z grškimi organi glede zmanjšanja presežkov drugih organov centralne vlade in skladov socialnega zavarovanja (popravki za transferje, prejete iz običajnega proračuna v obdobju 2002–2005 ter spremembe virov podatkov leta 2005). Popravki so znašali ¾ odstotne točke BDP v letih 2004 in 2005. Zlasti popravek navzdol presežkov iz socialnega zavarovanja je znašal okoli ¼ % BDP letno. Kot posledica tega so bili podatki za primanjkljaj in dolg dodatno popravljeni; Eurostat je umaknil svoj pridržek glede grškega javnofinančnega primanjkljaja in dolga in potrdil sporočene podatke[24].

V obvestilu iz aprila 2007 je navzgor dodatno popravljen primanjkljaj za leto 2004 in zlasti za leto 2005. Povečanje leta 2004 je v glavnem posledica novih podatkov o času beleženja transferjev v proračunu EU, delno izravnanih s popravkom davčnih prejemkov navzgor. Povečanje leta 2005 je bilo v glavnem posledica zmanjšanja presežkov drugih organov centralne vlade.

[pic]

6. SKLEPI

Javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal z najvišje vrednosti 7,9 % BDP leta 2004 na 2,6 % leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Ukrepi, ki so podlaga za zmanjšanje primanjkljaja v tem obdobju, so v glavnem stalni, čeprav je prišlo do enkratnih ukrepov leta 2006 v znesku 0,6 % BDP. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je izboljšal za 4½ % BDP leta 2006 glede na leto 2004, to je več kot je priporočil Svet, kar je ugotovljeno glede na popravek grških primanjkljajev navzgor, odkar je Svet sprejel svoja priporočila. Glede na spomladansko napoved služb Komisije 2007 se bo glavni primanjkljaj približal 2,4 % BDP leta 2007 (še vedno vključujoč enkratne ukrepe v višini 0,5 % BDP, brez katerih bi bil primanjkljaj kljub vsemu pod 3 %) in, če ne bo sprememb politike, rahlo povečal na 2,7 % BDP leta 2008, vendar brez zatekanja k enkratnim ukrepom in ob dodatnem marginalnem izboljšanju strukturnega salda. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP.

Javnofinančni dolg se je zmanjšal s 108½ % BDP leta 2004 na 104½ % leta 2006 in se glede na spomladansko napoved za leto 2007 pričakuje, da se bo še naprej zmanjševal na okoli 97½ % do konca leta 2008 (če se politika ne spremeni). Lahko se šteje, da se delež javnofinančnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti 60 % BDP.

Grški statistični organi so izboljšali svoje postopke, kar je pripeljalo do bistvenega zmanjšanja statističnih razlik in na splošno višje kakovosti podatkov. Rezultat tega je, da je Eurostat umaknil svoje pridržke o kakovosti dejanskih sporočenih podatkov.

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen. V skladu s tem Komisija Svetu priporoča, da razveljavi svojo odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji.

Table 3: Proračunski razvoj, 2003–2008

Javnofinančni saldo | –6,2 | –7,9 | –5,5 | –2,6 | –2,4 | –2,4 | –2,7 | –1,8 |

– Skupni prihodki | 43,0 | 42,1 | 41,6 | 43,2 | 43,0 | 43,2 | 42,5 | 43,6 |

– Skupni odhodki | 49,5 | 49,8 | 47,3 | 46,1 | 45,5 | 45,6 | 45,3 | 45,4 |

Od tega: | – odhodki za obresti | 5,5 | 5,5 | 4,9 | 4,6 | 4,4 | 4,4 | 4,2 | 4,2 |

– bruto investicije v osnovna sredstva | 4,0 | 4,2 | 3,5 | 3,6 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

Primarni saldo | –0,7 | –2,4 | –0,6 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 1,5 | 2,4 |

Enkratni in začasni ukrepi | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,6 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Strukturni saldo(1) | –6,5 | –8,5 | –6,1 | –3,9 | –3,6 | –2,8 | –3,5 | –2,3 |

Strukturni primarni saldo(1) | –1,0 | –3,0 | –1,2 | 0,7 | 0,8 | 1,6 | 0,7 | 1,9 |

Bruto javni dolg(4) | 107,8 | 108,5 | 107,5 | 104,6 | 100,9 | 100,1 | 97,6 | 95,9 |

Sprememba deleža javnega dolga (a) = (b) + (c) + (d) | –2,9 | 0,7 | –1 | –2,9 | –3,7 | –4,0 | –3,3 | –4,2 |

Prispevki: | – primarni saldo (b) | 0,7 | 2,4 | 0,6 | –2,0 | –2,0 | –2,0 | –1,5 | –2,4 |

– učinek „snežene kepe“ (c) | –3,1 | –2,8 | –2,7 | –3,2 | –2,4 | – | –2,6 | – |

– usklajevanje primanjkljaja in javnega dolga (d) | –0,5 | 1,0 | 1,1 | 2,3 | 0,7 | 0,6 | 0,7 | 0,6 |

Pm Realna rast BDP (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 4,3 | 3,7 | 3,9 | 3,7 | 4,0 |

Pm Proizvodna vrzel | 0,6 | 1,5 | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 0,9 | 1,6 | 1,1 |

(1) Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov (2) Ciklično prilagojeni in strukturni saldo ter proizvodne vrzeli v skladu s programom, kot so ga izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programu. Program za leto 2007 ni vključil enkratnih ukrepov v višini ¼ odstotne točke BDP in stalnih ukrepov prav tako v višini ¼ odstotne točke BDP, napovedanih aprila 2007. Skupni prihodki in skupni odhodki so bili prilagojeni v skladu z usklajenimi opredelitvami ESA95. (3) Domneva nespremenjene politike (4) Sprememba deleža bruto dolga se lahko razčleni na naslednji način: [pic] pri čemer je t subskript, ki označuje čas; D je višina javnega dolga, PD primarni primanjkljaj, Y nominalni BDP, SR usklajevanje razlike med tokovi in stanji, i in y pa predstavljata povprečne stroške dolga in nominalno rast BDP. Izraz v oklepaju predstavlja učinek „snežene kepe“. Viri: Spomladanska napoved služb Komisije za leto 2007 (COM) in posodobitev programa stabilnosti iz decembra 2006. |

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o razveljavitvi Odločbe 2004/917/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Z Odločbo Sveta 2004/917/EC[25], ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2003 3,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, hkrati je bruto javnofinančni dolg znašal 103 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe[26].

(2) Svet je 6. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[27], po priporočilu Komisije predložil priporočilo, naslovljeno na Grčijo, v skladu s katerim mora Grčija odpraviti stanje čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2005. Priporočilo je bilo objavljeno.

(3) Svet je 19. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) po priporočilu Komisije sklenil, da Grčija ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta po členu 104(7)[28]. Svet[29] je 17. februarja 2005 po priporočilu Komisije sklenil Grčijo opozoriti v skladu s členom 104(9), naj sprejme potrebne ukrepe za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja in podaljšal rok za odpravo primanjkljaja do leta 2006.

(4) V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba Odločbo Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno zmanjšal.

(5) V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1 oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[30].

(6) Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Grčije 1. aprila 2007 zagotovila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:

- Javnofinančni primanjkljaj se je zmanjšal od 7,9 % BDP[31] leta 2004 na 2,6 % BDP leta 2006, kar je pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP. To je enako cilju v okviru posodobitve grškega programa stabilnosti iz decembra 2005.

- Prihodki in odhodki so k nominalni prilagoditvi prispevali skoraj 3 odstotne točke BDP v primerjavi s primanjkljajem 5½ % za leto 2005 v skoraj enakih deležih. Izraženo v BDP so se celotni prihodki povečali za 1½ odstotne točke BDP, od tega je bil delež posrednih davkov ½ odstotna točka BDP. Preostala 1 odstotna točka je rezultat zvišanja socialnih prispevkov in drugih prihodkov, vključno s kapitalskimi transferji (EU transferji). Celotni odhodki so se zmanjšali za 1¼ odstotne točke BDP, predvsem zaradi omejevanja primarne porabe (za ½ % BDP) in odhodkov za obresti (¼ % BDP). Odhodki iz kapitala so se tudi zmanjšali za okoli ½ odstotne točke BDP. Enkratni prihodki so znašali 0,6 % BDP. Izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) je za leto 2006 ocenjeno na 2¼ % BDP.

- Za leto 2007 se na podlagi spomladanske napovedi služb Komisije pričakuje nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 2,4 % BDP. To je v skladu z uradnim ciljnim primanjkljajem 2,4 % BDP, opredeljenem v posodobitvi programa stabilnosti iz decembra 2006. Vendar napovedi služb vključujejo dodatne enkratne prihodke v višini ¼ % BDP, pa tudi stalne ukrepe za zmanjšanje odhodkov v višini okoli ¼ % BDP; oboji so najavljeni v presečnem datumu v spomladanski napovedi služb Komisije za leto 2007 in torej niso izraženi v uradnem cilju iz decembra 2006. Kljub temu spomladanska napoved primanjkljaja za leto 2007 ni boljša od ciljnega primanjkljaja, saj je učinek teh novih ukrepov izravnan zaradi (i) previdnejših domnev glede rasti in (ii) dejstva, da stalni ukrepi, predvideni za leto 2007, po mnenju Komisije ne bi v celoti nadomestili zmanjšanja enkratnih prihodkov. Brez enkratnih ukrepov bi bil primanjkljaj za leto 2007 še zmeraj pod referenčno vrednostjo, in sicer 2,9 % BDP. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva primanjkljaj v višini 2,7 % BDP (za leto 2008 niso vključeni enkratni ukrepi). To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Strukturni saldo se bo po napovedi izboljšal leta 2007 za okoli ¼ odstotne točke BDP in ob nespremenjeni politiki za marginalen znesek leta 2008. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja (MTO) za proračunsko stanje, ki je za Grčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu.

- Javni dolg se je zmanjšal s 108½ % BDP leta 2004 na 104½ % leta 2006. Glede na spomladansko napoved za leto 2007 se bo delež dolga še naprej zmanjševal do konca leta 2008 na okoli 97½ %, kar je še vedno precej nad referenčno vrednostjo 60 % BDP. Lahko se šteje, da se delež javnega dolga zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti 60 % BDP.

(7) Grški statistični organi so izboljšali svoje postopke, kar je pripeljalo do bistvenega zmanjšanja statističnega neskladja in na splošno višje kakovosti podatkov. Rezultat tega je, da je Eurostat umaknil svoje pridržke o kakovosti dejanskih sporočenih podatkov.

(8) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2004/917/ES –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Grčiji odpravljen.

Člen 2

Odločba 2004/917/ ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Helensko republiko.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

[2] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

[3] Najnovejše obvestilo Grčije je na voljo na spletni strani:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEC(2004) 623. Podatki o javnofinančnem primanjkljaju in bruto javnem dolgu za leto 2003 so bili večkrat popravljeni (glej okvir). Na podlagi najnovejših podatkov sta primanjkljaj in dolg leta 2003 predstavljala 6,2 % BDP oz. 107,8 % BDP.

[5] UL L 389, 30.12.2004, str. 25.

[6] Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Grčijo, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] UL L 107, 28.4.2005, str. 24.

[8] UL L 153, 16.6.2005, str. 29.

[9] SEC(2005) 443.

[10] Eurostatovo Sporočilo za javnost št. 55/2007 z dne 23. aprila 2007.

[11] BDP se v tem dokumentu nanaša na stare serije BDP, ki so jih zagotovili grški organi v prilogi k obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2007 in ne na „popravljene“ podatke o BDP, ki so jih sporočili grški organi oktobra 2006 in bi lahko privedli do popravka nominalnega BDP navzgor za okoli 26 % letno od leta 2000 naprej. Zaradi obsega in zapletenosti te revizije, jo Eurostat še vedno proučuje.

[12] V ESA95 so posli zamenjave (swap) pogodbeni dogovori med dvema osebama, ki soglašata, da bosta v času in v skladu z naprej določenimi pravili zamenjali tokove plačil istega zneska dolga. Najpogostejše vrste so zamenjave obrestnih mer, devizne zamenjave in valutne zamenjave (imenovane tudi kombinacija valutne zamenjave in zamenjave obrestnih mer). Nobeno od teh plačil se ne prikazuje kot dohodek od premoženja in vse poravnave se prikazujejo na finančnem računu.

[13] V skladu z Uredbo št. 2558/2001 (UL L 344, 28.12.2001, str. 1) o spremembi ESA95 so zamenjalne (swap) transakcije finančne transakcije in torej ne spadajo v izračuna javnega dolga. Vendar se v skladu s to isto uredbo, za poseben namen izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, te transakcije kljub temu knjižijo kot obresti. V primeru Grčije so zamenjalne (swap) transakcije prispevale k zmanjšanju javnega dolga za 0,29 % BDP v letu 2006, ki je povezan s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

[14] Septembra 2006 so grški organi sporočili popravek nominalnih podatkov BDP za 26 % navzgor. Ta popravek bi lahko pomenil, da bi učinek imenovalca višjega BDP lahko zmanjšal primanjkljaj na samo malo pod 2 %. Vendar bi na podlagi predhodnih ocen spremljajoči popravki bruto nacionalnega prihodka lahko privedli do stalnega povečanja grških prispevkov v proračun EU v obsegu manj kot ¼ % BDP, pa tudi do enkratnega plačila zaostankov na te prispevke v višini okoli ¾ % of BDP, kar bi prispevalo k saldu za leto 2007. To bi lahko povzročilo približevanje primanjkljaja blizu, vendar pod 3 % BDP. Vendar je treba poudariti, da te ocene temeljijo izključno na obvestilu Grčije. Oktobra 2006 je Odbor GNI umaknil svoje mnenje o novih podatkih, ki jih je predložila Grčija in bo dal svoje mnenje pozneje v letu 2007, ko bo dokončana podrobna analiza Eurostata o grških podatkih. Šele tedaj bo Komisija lahko določila zadržano raven BDP in dejanske posledice glede prispevkov Grčije v proračun EU.

[15] Ti ukrepi so bili ratificirani v poročilu EDP z dne 30. aprila 2007, ki ga je predložila Grčija v skladu s Priporočilom Sveta na podlagi člena 104(9).

[16] UL C 70, 27.3.2007, str. 9.

[17] Grški minister za finance je 24. aprila javno napovedal, da je grška vlada sklenila prestaviti datum za dosego MTO proračunskega ravnovesja ali presežka od leta 2012 do 2010, torej dve leti prej kot je predvideno v posodobitvi grškega Programa za stabilnost in rast iz decembra 2006. Ta zaveza je bila ratificirana v poročilu o izvajanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 30. aprila 2007, ki ga je Grčija predložila v skladu s Priporočilom Sveta na podlagi člena 104(9).

[18] Ta znesek je treba plačati v desetih letnih obrokih.

[19] Glej opombo Eurostata o „Usklajevanju primanjkljaja in javnega dolga (SFA) za države članice, euroobmočje in EU27 za obdobje 2003–2006, kot je sporočeno v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2007“, ki je na voljo na spletni strani: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.

[20] Glej tudi publikacijo Evropske komisije: Public Finances in EMU – 2005, European Economy, 3 , zlasti Okvir I.1.

[21] Eurostatovo Sporočilo za javnost št. 117/2004.

[22] Eurostatovo Sporočilo za javnost št. 39/2005, 120/2005 in 48/2006.

[23] Metodološki obiski so bili uvedeni na podlagi členov 8d in 8e Uredbe Sveta št. 3605/93. Ti obiski „so namenjeni spremljanju postopkov in javnega računovodstva za utemeljitev sporočenih dejanskih podatkov in sprejetje podrobnih zaključkov glede kakovosti sporočenih podatkov“; opravijo se „v primeru, ko se ugotovi bistveno tveganje ali morebitne težave glede kakovosti podatkov, zlasti če zadevajo načine, koncepte in razvrščanje podatkov, ki jih države članice morajo sporočiti“. Poročilo o metodoloških obiskih je na voljo na naslovu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.

[24] Eurostatovo Sporočilo za javnost N° 139/2006.

[25] UL L 389, 30.12.2004, str. 25.

[26] Podatki o javnofinančnem primanjkljaju in bruto javnofinančnem dolgu za leto 2003 so bili večkrat popravljeni. Glede na najnovejše podatke znaša primanjkljaj 6,2 % BDP, dolg pa 107,8 % BDP.

[27] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

[28] UL L 107, 28.4.2005, str. 24.

[29] UL L 153, 16.6.2005, str. 29.

[30] UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

[31] BDP se v tej odločbi nanaša na stare primanjkljaje BDP in ne na „popravljene“ podatke o BDP, ki so jih sporočili grški organi oktobra 2006 in aprila 2007.