Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 57/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„ODOBEȘTI“

Referenčna številka PDO-RO-A1586-AM01

Datum obvestila: 9. oktober 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vključitev novih sort grozdja v gojenje

Opis in razlogi

Ob upoštevanju podnebnih sprememb, ki so se zgodile v zadnjih letih, in dejanskih donosov novih vinogradov je specifikacija proizvoda v poglavju o sortah, ki jih je dovoljeno gojiti, dopolnjena z novimi sortami vinske trte na razmejenem območju, iz katerih se proizvajajo vina s kontrolirano označbo porekla.

Razmejeno območje, ki je bilo še pred desetimi leti še posebno primerno za gojenje belih sort vinske trte, je postalo ugodno za nasade rdečih sort vinske trte, kot so syrah, zweigelt in druge; talne in podnebne značilnosti ter izbrani kloni omogočajo pridobivanje vin, katerih izvrstna kakovost odraža značilnosti območja.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

2. Prilagoditev donosov v vinskem sektorju

Opis in razlogi

V specifikaciji proizvoda so spremenjeni vinogradniški in vinarski donosi, in sicer so povečani, njihova sprememba pa vpliva na enotni dokument.

Ta sprememba je posledica pojava novih vinogradov na obsežnih površinah, na katerih je gostota zasaditve večja od 4 000 trsov/ha, kar je bilo doseženo z uporabo klonov z večjim kvantitativnim in kvalitativnim potencialom. Kakovost kontrolirane označbe porekla pri povečani proizvodnji se ohranja tudi z novimi tehnologijami predelave.

3. Sprememba območja proizvodnje vin

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je dopolnjena z dodatnimi določbami, da bi lahko pridelava vina pri nadzorovani temperaturi in ohranjanje aromatičnega potenciala sort, reprezentativnih za to označbo porekla, potekala zunaj razmejenega območja označbe, to je na sosednjem območju v isti upravni enoti, ki ima optimalne zmogljivosti za pridelavo vina.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Vključitev posebnih praks pridobivanja vin

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je dopolnjena s pogoji pridobivanja belih vin ali vin rosé iz sort vinske trte pinot gris in traminer roz, in sicer zaradi razvoja tehnologij pridelave vina ter vse večjega zanimanja potrošnikov za ti sorti s posebnimi značilnostmi, zlasti za vina rosé.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Preoblikovanje pogojev za razvrstitev proizvedenih vin

Opis in razlogi

Pogoji za razvrstitev proizvedenih vin so preoblikovani na zahtevo proizvajalcev, če pri proizvodih, pridobljenih pod označbo porekla, nekatere kakovostne značilnosti niso več zagotovljene.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Odobești

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina/vina rosé

Bela vina odražajo posebne značilnosti območja ter imajo cvetlične in sladke note ter tudi note eksotičnega sadja ali agrumov. Nekatera vina imajo srednjo ali visoko vsebnost kislin, izrazito svežino in paleto arom, ki segajo od močnih travnatih not do sladkih arom tropskih sadežev, pogosto pa je zaznati tudi aromo cveta vinske trte.

Bela vina so fina, nevtralna z aromatičnega vidika, v njih je mogoče zaznati vonj jabolka, cvetlične note (fetească regală) in arome vrtnic (trandafiri de dulceaţă), ki jih s staranjem obogatijo note mošusa, rozin, medu (tămâioasă românească) ali agrumov in trave, ki dajejo vinu živahnost in svežino, spremljajo pa jih cvetlični vonji, pa tudi diskretne arome svežega sadja (crâmpoșie).

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Za rdeča vina sta značilna intenzivnejše kopičenje barvnih taninov in koncentracija arom skupaj s sadnimi notami, pravim ravnotežjem zaradi kopičenja sladkorja, dobro obstojnostjo v ustih, nežnostjo in svežimi notami.

Za rdeča vina so značilne različne arome sliv, sušenih na soncu (fetească neagră), in začetni aromatični potencial, ki sega od podrastja in divjega rastlinja do prezrelega grozdja in črnega ribeza (cabernet sauvignon), pri čemer prehaja prek arome zelene paprike, ali lastnosti češenj in drugega zrelega rdečega jagodičja z notami rozin, tobaka ali črnega popra, pridobljenimi med staranjem.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

PRIDELOVALNE ZNAČILNOSTI IN PRAKSE

Pridelovalna praksa

— Najmanj 3 300 trsov/ha za obstoječe vinograde.

— Gojitvena oblika: izbere jo proizvajalec glede na sorto vinske trte ter talne in podnebne razmere.

(b) Največji donosi

Sauvignon, pinot gris, muscat ottonel, traminer alb, tămâioasă românească, traminer roz:

15 000 kilogramov grozdja na hektar.

Aligote, șarba, băbească gri, chardonnay, fetească albă, Frâncușă, riesling de rhin, donaris:

16 500 kilogramov grozdja na hektar.

Cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, merlot:

17 500 kilogramov grozdja na hektar.

Fetească regală, crâmpoșie selecționată, mustoasă de măderat, riesling italian, galbenă de odobești:

19 000 kilogramov grozdja na hektar.

Crâmpoșie, furmint, muscadelle, grasă de cotnari, semillon:

19 000 kilogramov grozdja na hektar.

Plăvaie, băbească neagră, codană, syrah, sangiovese, barbera, nebbiolo, zweigelt:

21 500 kilogramov grozdja na hektar.

Sauvignon, pinot gris, muscat ottonel, traminer alb, tămâioasă românească, traminer roz:

115 hektolitrov na hektar.

Aligote, șarba, băbească gri, chardonnay, fetească albă, Frâncușă, riesling de rhin, donaris:

127 hektolitrov na hektar.

Pridelava v belo vino za naslednje sorte: cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, merlot:

135 hektolitrov na hektar.

Fetească regală, crâmpoșie selecționată, mustoasă de măderat, riesling italian, galbenă de odobești:

146 hektolitrov na hektar.

Cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, merlot:

129 hektolitrov na hektar.

Crâmpoșie, furmint, grasă de cotnari, muscadelle, semillon:

146 hektolitrov na hektar.

Plăvaie:

165 hektolitrov na hektar.

Băbească neagră, codană, syrah, sangiovese, barbera, nebbiolo, zweigelt:

159 hektolitrov na hektar.

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Vrancea

— mesto Odobeşti – vas Unirea;

— občina Jariștea – vasi Jariștea, Pădureni, Scânteia, Vărsătura;

— občina Bolotești – vasi Bolotești, Pietroasa, Vităneștii de sub Măgură, Găgești, Putna, Ivăncești;

— občina Broșteni – vasi Broșteni, Pitulușa, Arva.

7. Glavne sorte vinske trte

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc, troyen blanc

Șarba B

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Riesling de rhin B – weisser riesling, white riesling

Plăvaie B – bălană, plăvană, poamă bălaie

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz, gewürztraminer

Grasă de cotnari B – dicktraube, grasă, köver szölö

Muscadelle B – moscatello bianco, muscadet doux

Sémillon B – semillon blanc

Băbească gri G

Crâmpoșie B

Crâmpoșie selecționată B

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc, chardonnay

Donaris B

Frâncușă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova, poamă creață

Furmint B – furmin, şom szalai, szegszolo

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher, straftraube

Barbera N

Codană N

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder, pinot nero

Sangiovese N – brunello di montalcino, morellino

Syrah N – shiraz, petit syrah

Zweigelt N – blauerzweigelt, negru de zweigelt, zweigelt blau

Nebbiolo N

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova, muscat blanc à petits grains

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube, tamianka

Traminer aromat alb B

Galbenă de odobești B – galbenă de căpătanu, galbenă uriașă, galbenă

8. Opis povezave

Povezava z geografskim območjem

Informacije o geografskem območju

Litološki substrat: peščeno-gruščnat nanos aluvialnega in diluvialnega izvora, prekrit s plastjo nanosov puhlice, kar skupaj tvori pleistocenski detritični kompleks, ki leži na izmenjujočih se laporju, glini in pliocenskem morskem pesku.

Relief: aluvialno položno pobočje, ki ga sestavljajo nakopičeni sedimenti aluvialnega in diluvialnega izvora, z razmeroma enakomernim naklonom, pri čemer se dviga do 300 metrov na zahodu in do 100 metrov na vzhodu, od vznožja pobočja Măgura Odobești do vrha pobočja, ki se stika z Vlaškim nižavjem. Za celotno geomorfološko območje so značilna obsežna vzporedna medrečja, ki ležijo na osi zahod-vzhod. Zaradi morfometričnih razlik v nadmorski višini in izpostavljenosti območij je mogoče gojiti številne različne sorte vinske trte.

Podnebje: zmerno celinsko podnebje z zelo velikimi razlikami zaradi vzhodnoevropskih zračnih mas, pa tudi atlantskih z zahoda in severozahoda, ki so prisotne skozi vse leto, predvsem pa v prehodnih obdobjih. Povprečne letne vrednosti globalnega sončnega sevanja presegajo 120 kcal/cm2, in sicer segajo od 110 na severnih pobočjih do 140 na južnih.

Po podatkih raziskovalne postaje v Odobeștiju je bilo na tem območju v zadnjih 40 letih zabeleženo segrevanje podnebja.

Tla: na tem območju prevladujejo molisoli, ki jih predstavljajo sprani černozjomi (kambični in glineno-diluvialni), predvsem v vzhodnem in osrednjem delu vinogradov, medtem ko v zahodnem delu prevladujejo siva tla. Uravnotežena in lahka tekstura teh tal zagotavlja prepustnost in odtekanje vode, medtem ko fizične in tehnološke lastnosti spodbujajo ugoden kemični proces ter tudi precejšnjo vsebnost humusa in hranilnih snovi, ki so še posebno primerne za gojenje vinske trte.

Podatki o proizvodu

Bela vina imajo značilno barvo, ki ustreza vrsti in starosti vina, izvrstne značilnosti vonja (cvetica starih vin) in okusa, skladnost okusa in vonja ter nežnost; značilne lastnosti belih vin, zlasti močno barvo, je treba pripisati geografskemu območju, natančneje njegovi obilni osončenosti in toploti ter tlom z lahko teksturo. K temu prispeva tudi lega vinogradov v Odobeştiju ob vznožju Krivih Podkarpatov s povprečno nadmorsko višino 200 m. Z biološkega ter talnega in podnebnega vidika je to območje povezano z Vlaškim nižavjem (Câmpia Română), z genetskega vidika pa je povezano s Podkarpati. Gre za svojevrstno stično območje z lastnim ekološkim značajem, zato ima primerne značilnosti za gojenje vinske trte.

Od 17. stoletja se sloves teh vinogradov povečuje, tako da Dimitrie Cantemir v svojem delu z naslovom „Descriptio Moldavie“ vinograde v Odobeştiju uvršča na tretje mesto na lestvici kakovostnih vinogradov v državi. Ni naključje, da so bili v tej regiji zasajeni vinogradi, ki so bili v lasti moldavskih vladarjev, nadškofije v Iașiju ali škofov mest Roman in Rădăuți.

Vino s tega območja so zaradi njegove kakovosti mnogo let dobavljali na Poljsko in v Rusijo na zahtevo vladarjev teh držav (leta 1456 je poljski kralj Kazimir od vladarja Petruja Rareșa zahteval vino iz tega vinograda).

Vzročna medsebojna povezava

Zaradi podnebnih razmer in tal, katerih kislost je še posebno visoka, se pridobljena vina odlikujejo po svoji svežini in sadnem okusu.

Povprečno letno trajanje osončenosti, ki je približno 2 100 ur, in visoke vrednosti, zabeležene za ta parameter, vezane na globalno sončno sevanje (povprečne letne vrednosti preko 120 kcal/cm2), ki se razlikuje za nasade na severni in južni legi, zagotavljajo optimalne pogoje za zorenje ter kopičenje sladkorja in aromatičnih snovi v grozdju. Povprečna letna temperatura je približno 9 do 10 oC, kar je povprečna temperaturna amplituda.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

ni dodatnih določb.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_odobesti_modif_cf_cererii_1426_14.06.2019_no_track_changes_4.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.