I.Uvod

Schengensko območje brez nadzora na notranjih mejah (v nadaljnjem besedilu: schengensko območje) je eden najbolj simboličnih dosežkov evropskega povezovanja in eden najbolj konkretnih primerov evropskega načina življenja, ki spodbuja gospodarstvo in združuje Evropejce prek notranjih meja.

Kar se je začelo kot medvladni projekt med petimi državami članicami leta 1985, in sicer Francijo, Nemčijo, Belgijo, Nizozemsko in Luksemburgom, se je v sedmih fazah širitve postopoma razširilo in postalo največje območje prostega gibanja na svetu. Prednosti odprave notranjih meja so danes še vedno tako pomembne, kot so bile leta 1985. Schengensko območje je realnost za milijone ljudi, saj vsak dan približno 3,5 milijona ljudi prečka notranje meje zaradi dela, študija ali obiskovanja družin in prijateljev. Schengenska ureditev je okrepila našo kolektivno varnost in organom držav članic omogočila tesno sodelovanje. Poleg tega je schengensko območje zasnovano kot temelj celotne Evropske unije in njenega enotnega trga. V sedanjih težkih geopolitičnih in gospodarskih razmerah je popolnoma delujoče in dokončano schengensko območje ključnega pomena za stabilnost, odpornost in okrevanje.

Schengensko območje danes zajema 26 držav, več kot 4 milijone kvadratnih kilometrov in skoraj 420 milijonov prebivalcev. V njem sodeluje 22 držav članic EU. Vse preostale države članice razen ene se morajo pridružiti schengenskemu območju in bi jim bilo treba to tudi dovoliti, ko izpolnijo pogoje. Schengenski pravni red delno že zavezuje štiri od preostalih petih držav članic, in sicer Bolgarijo, Hrvaško, Ciper in Romunijo, vendar nadzor na notranjih mejah s temi državami članicami še ni bil odpravljen. Irska sodeluje v nekaterih pomembnih delih schengenske strukture z izjemo pravnega reda v zvezi z zunanjimi mejami in odpravo nadzora na notranjih mejah. Štiri države, ki niso članice EU, in sicer Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica, so podpisale sporazume z Unijo o pridružitvi k uporabi schengenskega pravnega reda in so posledično prav tako del schengenskega območja. Ko bodo Bolgarija, Romunija in Hrvaška v celoti uporabljale schengenski pravni red, se bo schengensko območje povečalo na 4,5 milijona kvadratnih kilometrov in 450 milijonov prebivalcev.

Schengenski pravni red je sestavni del pravnega okvira EU z velikimi obveznostmi in odgovornostmi, ki jih morajo vse nove države članice kot kandidatke za sprejem v celoti sprejeti. Zlasti morajo biti pripravljene in zmožne učinkovito upravljati zunanje meje v imenu vseh drugih schengenskih držav ter izdajati enotne schengenske vizume. Zmožne morajo biti tudi učinkovito sodelovati z organi kazenskega pregona v drugih državah ter se povezati z ustreznimi informacijskimi sistemi, kot je Schengenski informacijski sistem, in jih uporabljati, da se ohrani visoka raven varnosti, ko ne bo več nadzora na notranjih mejah. Poleg tega morajo zagotoviti, da se pri teh dejavnostih spoštujejo temeljne pravice in zahteve glede varstva podatkov.

Celovita uporaba schengenskega pravnega reda poleg izpolnjevanja teh zahtev temelji na soglasni odobritvi s strani vseh drugih držav članic, ki schengenski pravni red uporabljajo v celoti. V zvezi s tem je bil dosežen znaten napredek in nedavno so bili sprejeti pomembni politični ukrepi za podporo celoviti uporabi schengenskega pravnega reda v Bolgariji, Romuniji in na Hrvaškem. To odločno zagovarja Evropski parlament, hkrati pa je to tudi ključna prednostna naloga češkega predsedstva Sveta Evropske unije.

Poleg tega trenutno poteka postopek schengenskega ocenjevanja za Ciper, da bi se ocenila njegova pripravljenost na pridružitev schengenskemu območju. Na Cipru bo kmalu začel delovati Schengenski informacijski sistem, ta proces pa bo v okviru namenskega schengenskega ocenjevanja preverjen leta 2023.

V tem sporočilu so povzeti dobri rezultati Bolgarije, Romunije in Hrvaške, ki so sprejele potrebne ukrepe za zagotovitev, da so izpolnjeni potrebni pogoji za uporabo vseh ustreznih delov schengenskega pravnega reda, kot je določeno v njihovih aktih o pristopu iz let 2005 in 2011. Svet je pozvan, naj brez nadaljnjega odlašanja sprejme potrebne sklepe, ki bodo tem trem državam, ki še niso v celoti del območja brez kontrol na notranjih mejah, omogočili pridružitev.

Na tako zgodovinsko odločitev je Unija nedvomno pripravljena. S skupnimi prizadevanji v zadnjih letih je schengensko območje postalo trdnejše in odpornejše. Nedavno vzpostavljeni cikel upravljanja schengenskega območja, ki vključuje prehod z upravnega okvira na skupno politično upravljanje in odgovornost, zagotavlja vsa orodja, potrebna za redno ocenjevanje stanja schengenskega območja. Schengenski svet in schengenski forum omogočata pregleden in konstruktiven dialog med institucijami EU in državami članicami. Novi in okrepljeni schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem, ki bo veljal za Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško takoj po sprejetju sklepov o celoviti uporabi schengenskega pravnega reda, bo zagotovil pravočasno opredelitev morebitnih pomanjkljivosti in popravnih ukrepov.

Zato bi ta osma širitev schengenskega območja potrdila in okrepila medsebojno zaupanje in enotnost med državami članicami, na katerih temelji schengensko območje, ter prispevala k stalnemu prilagajanju in nadaljevanju tega temeljnega projekta.

II.Dobri rezultati Bolgarije, Romunije in Hrvaške

Komisija od leta 2011 dosledno meni, da sta Bolgarija in Romunija pripravljeni postati del schengenskega območja brez nadzora na notranjih mejah. Od leta 2019 enako velja tudi za Hrvaško. Komisija je dejavno pozivala Svet, naj sprejme sklepe, ki bodo Bolgariji, Romuniji in Hrvaški omogočili, da se pridružijo območju brez notranjih kontrol. Enako zavezo je že večkrat sprejel tudi Evropski parlament .

Te države članice že več let znatno prispevajo k dobremu delovanju schengenskega območja, tudi med migracijsko krizo, omejitvami zaradi pandemije in tudi nedavno ob edinstvenih posledicah vojne v Ukrajini. Po uspešnem zaključku vseh schengenskih ocenjevanj se od Bolgarije, Romunije in Hrvaške upravičeno pričakuje, da se bodo v celoti pridružile schengenskemu območju brez nadzora na notranjih mejah. Nedavna prostovoljna misija za ugotavljanje dejstev v Bolgariji in Romuniji ter zadnji ponovni obisk Hrvaške in njeni dosežki v zvezi s spremljanjem temeljnih pravic na zunanjih mejah odločno potrjujejo, da te države še naprej učinkovito izpolnjujejo stroge schengenske standarde in so dokazale, da dosegajo dobre rezultate pri izvajanju. Čeprav te države članice dejavno izvajajo večino schengenskega pravnega reda, ne uživajo vseh koristi schengenskega območja brez nadzora na notranjih mejah.

Bolgarija, Romunija in Hrvaška imajo glede na strateški geografski položaj ključno vlogo pri varovanju naše skupne zunanje meje ter učinkovito prispevajo k visoki ravni varnosti in blaginje, kot so pokazale nedavne krize. Na voljo so vsa potrebna orodja, strukture in postopki za učinkovito upravljanje prečkanja zunanjih meja in obvladovanje morebitnih varnostnih groženj na teh mejah, s čimer se prispeva k obravnavanju hudih kaznivih dejanj s čezmejnimi posledicami. Te države so pokazale tudi visoko stopnjo zavezanosti zagotavljanju učinkovitega odziva na migracijski pritisk in s tem povezane izzive ter razvoju tesnega sodelovanja z bližnjimi sosedami. Poleg tega se v skladu z novo uredbo o schengenskem ocenjevalnem mehanizmu države članice, za katere je bil sprejet sklep Sveta, v katerem je navedeno, da morajo v celoti uporabljati določbe schengenskega pravnega reda, ocenijo najpozneje eno leto po datumu, ko začnejo v celoti uporabljati schengenski pravni red . Od sprejetja zadevnih sklepov to velja tudi za Bolgarijo, Romunijo in Hrvaško.

V skladu s členom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 sta Bolgarija in Romunija leta 2011 uspešno zaključili postopek schengenskega ocenjevanja. Slednji se je začel leta 2009, vsi ustrezni deli pravnega reda pa so bili temeljito ocenjeni v skladu z veljavnimi postopki. Svet je zaključek postopka ocenjevanja priznal v dveh ločenih sklepih z dne 9. junija 2011 . Evropski parlament je 8. junija 2011 podal pozitivno mnenje o osnutku sklepa Sveta o celoviti uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji . Kljub pozitivnim rezultatom in zaključku postopka schengenskega ocenjevanja že več kot enajst let še ni bil sprejet sklep Sveta o celoviti uporabi schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji ter odpravi kontrol na njunih notranjih mejah.

Glede na to, da sta bila postopka ocenjevanja za Bolgarijo in Romunijo zaključena leta 2011, uredba o schengenskem ocenjevalnem in spremljevalnem mehanizmu pa ne omogoča ponovnega začetka formalnega ocenjevanja Bolgarije in Romunije, sta obe državi zaradi krepitve medsebojnega zaupanja in ob priznavanju razvoja schengenskega pravnega reda v vmesnem obdobju 2. marca 2022 izdali skupno izjavo, v kateri sta pozvali skupino strokovnjakov, ki jo usklajuje Komisija, naj prostovoljno „med drugim zagotovi uporabo najnovejšega razvoja schengenskega pravnega reda od ocenjevanja, s poudarkom na upravljanju zunanjih meja in policijskem sodelovanju“.

V dogovoru z Bolgarijo in Romunijo, ki sta pokazali prožnost in zavezanost, ter na podlagi zahtev držav članic je bil obseg misije za ugotavljanje dejstev znatno razširjen, da bi bili zajeti vsi ustrezni elementi schengenskega pravnega reda, vključno z najnovejšim razvojem od leta 2011 ter s poudarkom na zunanjih mejah in policijskem sodelovanju. Proučeni so bili tudi vračanje, schengenski informacijski sistem, Vizumski informacijski sistem in razvoj vizumske politike. V okviru misije se je upoštevalo spoštovanje temeljnih pravic, vključno z varstvom podatkov, in delovanje organov, ki uporabljajo ustrezne dele schengenskega pravnega reda. Obisk je potekal v Romuniji (od 9. do 11. oktobra) in Bolgariji (od 12. do 14. oktobra 2022). K misiji je prispevala večina držav članic, ekipo pa je sestavljalo 17 strokovnjakov iz držav članic. V misiji so poleg petih strokovnjakov Komisije sodelovali tudi opazovalci iz Evropske agencije za mejno in obalno stražo (Frontex), Europola in Agencije Evropske unije za temeljne pravice.

Prostovoljna misija je potrdila ugotovitve zaključenih postopkov ocenjevanja iz leta 2011 in pokazala ne le, da Bolgarija in Romunija še naprej izvajata novi pravni red in orodja, temveč da sta tudi znatno in celovito okrepili splošno uporabo schengenskega pravnega reda v vseh njegovih razsežnostih.

Bolgarija, ki meji na Turčijo, ima ključno vlogo pri varovanju zunanjih meja EU in ohranjanju visoke ravni notranje varnosti. V ta namen je vzpostavila močno upravljanje meja, ki zagotavlja kakovostno varovanje meja in sistematične mejne kontrole. Kot je razvidno iz poročila o misiji za ugotavljanje dejstev, se država spodbuja, da izboljša nacionalno sliko stanja, in sicer tako, da v celoti izvaja skupni integrirani model analize tveganja. Država kljub obstoječim zunanjim izzivom uporablja usklajen pristop k vračanju državljanov tretjih držav brez pravice do prebivanja in k preprečevanju nedovoljenega sekundarnega gibanja. Boj proti čezmejnemu kriminalu je prednostno obravnavan z vzpostavljenimi aktivnimi orodji za mednarodno policijsko sodelovanje, med drugim tudi z Europolom in prek njega, ter z operativnimi sporazumi, ki jih je Bolgarija sklenila s sosednjimi državami in ki omogočajo čezmejni nadzor in zasledovanje. Schengenski informacijski sistem je dobro uveljavljen. Kar zadeva delovanje organov, se bolgarska nacionalna strategija za preprečevanje korupcije in boj proti njej izvaja na vseh ravneh ter krepi s preventivnimi ukrepi in strogimi disciplinskimi postopki. Bolgarija je tudi dokazala, da ima vzpostavljene potrebne strukture za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic in dostopa do mednarodne zaščite ter za spoštovanje načela nevračanja in zahtev glede varstva podatkov pri uporabi Schengenskega informacijskega sistema in policijskem sodelovanju.