EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.6.2016 COM(2016) 388 final 2016/0182(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje specifičnih dejavnosti za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev za obdobje 2017–2020 (Besedilo velja za EGP) {SWD(2016) 196 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Leta 2007 je bilo zaupanje končnih uporabnikov finančnih storitev in zlasti potrošnikov na področju finančnih storitev omajano zaradi finančne in gospodarske krize. Zato so evropski zakonodajalci menili, da bi bilo treba pomisleke potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev sistematično in ustrezno upoštevati, da bi se povrnilo zaupanje državljanov v trdnost finančnega sektorja. Potrošniki finančnih storitev zajemajo širok razpon fizičnih oseb, ki uporabljajo ali zahtevajo finančne storitve, vključno z malimi vlagatelji, varčevalci, zavarovanci, udeleženci v pokojninskem skladu in posojilojemalci. Čeprav je ta predlog osredotočen predvsem na potrošnike, so njegovi cilji lahko pomembni tudi za druge končne uporabnike finančnih storitev, ki uporabljajo ali zahtevajo finančne storitve za namene, ki niso zunaj področja njihovega trgovanja, poslovanja ali stroke. Evropska komisija je izvedla več ukrepov za zagotovitev, da bi bila stališča potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev upoštevana, zlasti z (i) ustanovitvijo skupine uporabnikov finančnih storitev (FSUG) leta 2010, ki deluje kot forum, na katerem so predstavniki zainteresiranih strani, ki niso iz panoge, redno obveščeni o vprašanjih politike finančnih storitev, ki so trenutno v obravnavi, in pozvani, da glede predvidenih zakonodajnih pobud izrazijo svoja stališča, pomisleke in predloge, ter (ii) sistematično vključitvijo potrošnikov in predstavnikov organizacij civilne družbe v različne strokovne skupine, ustanovljene za pomoč Komisiji ali evropskim nadzornim organom pri njihovem delu na področju finančnih storitev. Komisija je opredelila tudi pomanjkanje sredstev in specializiranega strokovnega znanja med organizacijami, ki predstavljajo te zainteresirane strani, kot oviro za njihovo dejavno udeležbo v razpravah o oblikovanju politike Unije na področju finančnih storitev. Potrošniški organi in organizacije civilne družbe niso imeli zadostnih sredstev, da bi ustrezno krili široko vrsto pogosto zelo tehničnih tem ter ustrezno prispevali k oblikovanju politike Unije na področju finančnih storitev. To je bilo nesprejemljivo, ker Komisija ni mogla izkoristiti najširšega možnega razpona različnih stališč in prispevkov, pri čemer so nekatere organizacije civilne družbe menile, da so nanjo neupravičeno vplivali prispevki iz panoge. V navedenem okviru je Komisija konec leta 2011 začela pilotni projekt, namenjen zagotavljanju nepovratnih sredstev za podporo razvoju središča finančnega strokovnega znanja za končne uporabnike in zainteresirane strani, ki niso iz panoge, da se okrepi njihova sposobnost sodelovanja pri oblikovanju politike Unije na področju finančnih storitev. Na podlagi zaporednih odprtih razpisov za zbiranje predlogov je Komisija med letoma 2012 in 2015 dodelila nepovratna sredstva za poslovanje dvema neprofitnima organizacijama s sedežem v Bruslju, in sicer Finance Watch in Better Finance. Neprofitni organizaciji sta v navedenem obdobju večinoma izvajali raziskave, analizo politike, dejavnosti zagovorništva in obveščanja. Leta 2015 je bila izvedena ocena pilotnega projekta in poznejšega pripravljalnega ukrepa, da bi se sprejela odločitev o morebitnih nadaljnjih ukrepih na tem področju. Na podlagi ocene je bilo ugotovljeno, da so bili cilji politike v okviru pilotnega projekta in pripravljalnega ukrepa na splošno doseženi. Vendar je bilo v njej izpostavljeno, da organizaciji nista bili finančno vzdržni brez financiranja Unije, kljub temu da sta si v teh treh letih prizadevali za diverzifikacijo svojih virov. Ustavitev financiranja od leta 2017 naprej bi povzročila, da bi se organizaciji močno zmanjšali ali celo prenehali z dejavnostmi, kar bi pomenilo, da ciljev politike ne bi bilo več mogoče doseči. Podobno bi bilo tvegano tudi znižanje stopnje sofinanciranja, saj bi morali obe organizaciji takoj zmanjšati število zaposlenih, kar bi že leta 2017 omejilo njune dejavnosti in ju verjetneje prisililo k precej hitremu prenehanju poslovanja. Sofinanciranje teh upravičenk v skladu z istimi smernicami kot leta 2017 je edina možnost, ki lahko zagotovi, da se bodo vsi rezultati in učinki, ki so bili glede na rezultate ocenjevanja doseženi od leta 2012 naprej, verjetno nadaljevali. To bo omogočilo nadaljnje povečanje vključenosti potrošnikov, drugih končnih uporabnikov finančnih storitev in zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, v oblikovanje politike Unije v finančnem sektorju. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta program Unije bo dopolnjeval obstoječe pobude politike, kot so dejavnosti, ki jih od leta 2010 naprej izvajajo skupina uporabnikov finančnih storitev (FSUG) ali druge strokovne skupine, ustanovljene za pomoč Komisiji ali evropskim nadzornim organom (npr. zainteresirane skupine evropskih nadzornih organov) pri oblikovanju politike Unije za finančne storitve. Ta program Unije bo dopolnjeval obstoječo potrošniško politiko Unije. S prispevanjem k bolj ozaveščenemu in uravnoteženemu oblikovanju politike Unije v finančnem sektorju in z zagotavljanjem boljšega obveščanja javnosti o evropski regulaciji finančnega sektorja bo omogočil, da se bo povrnilo zaupanje državljanov v evropski finančni sistem. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga je Pogodba o delovanju Evropske unije in zlasti člen 169(2)(b) Pogodbe. Predlagani program Unije bo prispeval k zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in k njihovi umestitvi v središče enotnega trga na področju finančnih storitev, saj bo podpiral in dopolnjeval politike držav članic pri zagotavljanju, da lahko državljani v celoti uživajo koristi notranjega trga ter da so pri tem njihovi pravni in ekonomski interesi ustrezno obravnavani in zaščiteni. V skladu z zakonodajno politiko Komisije, sprejeto v okviru večletnega finančnega okvira, je sedanji program financiranja predlagan v obliki uredbe. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Program Unije zagotavlja možnost za sofinanciranje dejavnosti, ki jih izvajata upravičenki za povečanje vključenosti potrošnikov in drugih končnih uporabnikov ter zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, na področju finančnih storitev. Predlog je skladen z načelom subsidiarnosti, ker v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga, ki jih je zaradi obsega in učinkov tega ukrepa lažje doseči na ravni Unije. Zlasti je bila pozitivno ocenjena dodana vrednost Unije pri predhodnem pilotnem projektu in pripravljalnem ukrepu: nacionalnim organizacijam, ki se ukvarjajo z različnimi potrošniškimi vprašanji, primanjkuje strokovnega znanja in ne morejo zajeti takšnega širokega razpona področij politike v zvezi s finančnimi storitvami. Poleg tega na ravni EU niso bile identificirane druge podobne organizacije.

•Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu s predhodno oceno, ki spremlja predlog Komisije za uredbo o financiranju, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za ohranitev vplivov in učinkov, ki so bili do zdaj doseženi s predhodnim pilotnim projektom in pripravljalnim ukrepom. Financiranje Unije se predlaga za dve natančno opredeljeni upravičenki, katerih dejavnosti, rezultati in učinki so bili ocenjeni leta 2015. V sedanjem institucionalnem okviru bodo nove ureditve financiranja zagotovile stabilno, preudarno in ustrezno financiranje za dosego ciljev politike. Finančna pomoč se bo dodeljevala na podlagi pogojev iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. •Izbira instrumenta Najustreznejši pravni instrument, ki naj bi se na podlagi člena 169(2)(b) uporabil v obravnavanem primeru, da se vzpostavi program Unije za podpiranje specifičnih dejavnosti za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov ter zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev, je uredba. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene obstoječe zakonodaje Na podlagi naknadne ocene Komisija meni, da so bili cilji, zastavljeni za pilotni projekt in poznejši pripravljalni ukrep, na splošno doseženi. Splošni cilj, da se razvije evropsko središče finančnega strokovnega znanja, je bil dosežen z oblikovanjem dveh dopolnilnih strokovnih središč. Dejavnosti, ki sta jih izvedli upravičenki, so prispevale k zagotavljanju drugih stališč evropskim oblikovalcem politike, kot so stališča finančne panoge v navedenem obdobju, poleg tega pa sta bili upravičenki uspešni pri sporočanju navedenih stališč širši javnosti. Tako organizacija Finance Watch kot tudi Better Finance sta bili od leta 2012 naprej v tesnem stiku z oblikovalci politike Unije, kar je razvidno iz njune udeležbe na različnih sestankih in obravnavah v nacionalnih ali evropskem parlamentu. Njuno strokovno znanje, ki sta ga širili v številnih publikacijah in odzivih na posvetovanja, jima je omogočilo, da v javni razpravi prispevata drugo mnenje. Poleg tega sta obe razvili učinkovito komunikacijsko zmogljivost za obveščanje svojih članov in celo širše javnosti o perečih vprašanjih v finančnem sektorju. Organizaciji Finance Watch in Better Finance sta delovali na različnih področjih politike in bili usmerjeni na različno ciljno publiko, vendar sta s svojimi dejavnostmi skupaj zajeli večino finančnega političnega programa Unije od leta 2012 naprej. Organizacija Finance Watch je bila ustanovljena zahvaljujoč tem nepovratnim sredstvom Unije ter je med letoma 2012 in 2014 prejela 3,04 milijona EUR finančnih prispevkov. Z oceno je bilo ugotovljeno, da so njena organizacija, zaposleni in dejavnosti zelo pomembni za doseganje ciljev pilotnega projekta in pripravljalnega ukrepa. Organizacija Finance Watch se je jasno osredotočila na program finančnih reform po krizi in zajela pomemben del političnega programa Unije med letoma 2012 in 2014. Strokovno znanje, ki ga je nudila v navedenem obdobju (poročila o raziskavah, dokumenti o stališčih, odzivi na posvetovanja, sporočila za javnost), je bilo na splošno dobro sprejeto. Kar zadeva obveščanje, je organizacija Finance Watch razvila posebno spletno stran, da bi imela razmeroma močno medijsko navzočnost in da bi od leta 2012 naprej organizirala dve konferenci na visoki ravni letno. Organizacija je bila manj učinkovita pri krepitvi zmogljivosti končnih uporabnikov, tj. potrošnikov, pri oblikovanju politike Unije v finančnem sektorju in to bi bilo lahko povezano z njenim raznolikim članstvom (nizki vpliv zunaj Bruslja). Njen letni proračun je v povprečju znašal 1,8 milijona EUR, pri čemer sta bili skoraj dve tretjini njenih sredstev dodeljeni za zaposlitev visoko usposobljenih uslužbencev (14 uslužbencev) za izvajanje njenih dejavnosti. Razmerje med stroški in rezultati organizacije (publikacije, dogodki in sestanki, dejavnosti obveščanja) je bilo med letoma 2012 in 2014 ocenjeno kot stabilno. Organizacija Better Finance je v treh letih prejela 0,90 milijona EUR nepovratnih sredstev za poslovanje. Uspela je oblikovati središče finančnega strokovnega znanja s poudarkom predvsem na interesih zasebnih vlagateljev, posameznih delničarjev, varčevalcev in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v skladu z njenim članstvom in omejenimi viri. Organizacija, člani in dejavnosti organizacije Better Finance so bili ocenjeni kot zelo pomembni za doseganje ciljev pilotnega projekta na specifičnih področjih politike. Vendar je bil njen sekretariat ocenjen kot nekoliko nestabilen z omejeno velikostjo (5 zaposlenih), omejenim številom finančnih strokovnjakov in težavami, s katerimi se je spopadal v navedenem obdobju, da bi ohranil stabilne vire. Kar zadeva njen dejanski vpliv na oblikovanje politike Unije, je organizacija z oblikovalci politike Unije s sedežem v Bruslju, ki so delali na več specifičnih dosjejih, in morda celo bolj na področju zakonodaje druge in tretje ravni z evropskimi nadzornimi organi veljala za učinkovito. Zahvaljujoč nepovratnim sredstvom Unije za poslovanje je lahko organizacija Better Finance dejansko povečala svoj potencial za obveščanje, tako da je razvila profesionalno spletno stran in zaposlila temu namenjeno osebje. Njeno raziskovalno delo se je v navedenem obdobju v veliki meri osredotočalo na pokojnine. Od leta 2012 naprej sta se obe upravičenki financirali z nepovratnimi sredstvi Unije, ki so znašala do 60 % njunih upravičenih stroškov, in ostajata zelo odvisni od financiranja Unije. Kljub stalnim prizadevanjem je organizaciji Finance Watch uspelo privabiti samo enega drugega stabilnega in pomembnega donatorja, tj. Adessium Foundation, katerega prispevek po letu 2016 ni potrjen. Člani organizacije Finance Watch verjetno ne bodo mogli nadomestiti te izgube. Stanje se zdi še slabše za organizacijo Better Finance. Organizacija je v obdobju ocenjevanja (2012–2014) poleg nepovratnih sredstev prejela znaten in večkraten prispevek enega od svojih članov. Pomembno zmanjšanje tega prispevka v letu 2015 bi lahko pomenilo grožnjo za vzdržnost organizacije Better Finance. Kar pa zadeva dodano vrednost Unije, ki sta jo ustvarila ta pilotni projekt in pripravljalni ukrep, je bilo z oceno zaključeno, da sta obe organizaciji nedvomno ustvarili dodano vrednost pri oblikovanju politike Unije na področju finančnih storitev. Na ravni Unije je malo organizacij, ki zastopajo splošni interes potrošnikov, in ni nobene organizacije civilne družbe, ki bi se posebej osredotočala na finančni sektor in njegovo regulacijo. Med letoma 2012 in 2014 se v okviru letnih razpisov za zbiranje predlogov poleg organizacij Finance Watch in Better Finance ni predstavila nobena druga pobuda. Z oceno je bilo ugotovljeno, da sta obe organizaciji s svojimi ukrepi ustvarili dodano vrednost glede na dejavnosti svojih nacionalnih članov in koristi za evropske končne uporabnike, in sicer na način, kot to ni uspelo nacionalnim skupinam za zagovarjanje interesov potrošnikov. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Naknadna ocena je vsebovala ciljno posvetovanje, ki je zajemalo obsežno spletno raziskavo in ciljne razgovore z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi: –vsemi člani upravičenk (tako organizacijami kot posamezniki); –številnimi oblikovalci politik, vključno s poslanci Evropskega parlamenta (večinoma iz Odbora za ekonomske in monetarne zadeve), uradniki Komisije (FISMA in JUST), predstavniki treh evropskih nadzornih organov in predstavniki nacionalnih organov; –donatorji, drugimi financerji upravičenk; –potrošniškimi organizacijami; –predstavniki bančnega sektorja; –finančnimi strokovnjaki; –možganskimi trusti, vključenimi v finančni sektor.

•Ocena učinka Ob upoštevanju sklepov nedavne naknadne ocene predhodnega pilotnega projekta in poznejšega pripravljalnega ukrepa, vključno z rezultati ciljno usmerjenih posvetovanj v tem okviru, ter omejenega obsega novega programa Unije, je bilo sklenjeno, da predlog za pravno podlago spremlja predhodna ocena v skladu z regulacijo finančnega sektorja. Zato v navedenem okviru ni bila izvedena nobena ocena učinka. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Na podlagi predlagane uredbe se bo program izvajal v obdobju 2017–2020, pri čemer znaša najvišji skupni proračun za podporo dejavnostim, ki jih izvajata organizaciji Finance Watch in Better Finance, 6 000 000 EUR. Ta program je nadaljevanje pilotnega projekta (2012–2013) in pripravljalnega ukrepa (2014–2016). Proračunske posledice tega predloga so predstavljene v priloženi oceni finančnih posledic. 2016/0182 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje specifičnih dejavnosti za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev za obdobje 2017–2020 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (b) člena 169(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Unija prispeva k zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in k njihovi umestitvi v središče enotnega trga, saj podpira in dopolnjuje politike držav članic pri zagotavljanju, da lahko državljani v celoti uživajo koristi notranjega trga ter da so pri tem njihovi pravni in ekonomski interesi ustrezno obravnavani in zaščiteni. Dobro delujoč in verodostojen sektor finančnih storitev je ključni element enotnega trga. Zahteva stabilen okvir za regulacijo in nadzor, ki zagotavlja finančno stabilnost in se hkrati osredotoča na podpiranje trajnostnega gospodarstva. Hkrati bi moral zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev, vključno z malimi vlagatelji, varčevalci, zavarovanci, udeleženci v pokojninskem skladu, posojilojemalci ali MSP. (2)Od leta 2007 naprej je bilo zlasti zaupanje potrošnikov pa tudi drugih končnih uporabnikov finančnih storitev omajano zaradi finančne in gospodarske krize. Da bi se povrnilo zaupanje državljanov v trdnost finančnega sektorja, je zato pomembno povečati vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov ter zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, v postopek odločanja Unije v finančnem sektorju. (3)Za dosego tega cilja je Komisija konec leta 2011 začela pilotni projekt, namenjen zagotavljanju nepovratnih sredstev za podporo razvoju središča finančnega strokovnega znanja za potrošnike, druge končne uporabnike in zainteresirane strani, ki zastopajo njihove interese, ter za okrepitev njihove sposobnosti sodelovanja pri oblikovanju politike EU na področju finančnih storitev. Glavni cilji politike so bili, da bi se oblikovalcem politike Unije pri začetku priprave nove zakonodaje zagotovila stališča, ki niso stališča strokovnjakov v finančnem sektorju, da bi bila širša javnost bolje obveščena o perečih vprašanjih v okviru regulacije finančnega sektorja in da bi se okrepilo sodelovanje potrošnikov pri oblikovanju politike Unije na področju finančnih storitev, kar bi privedlo do dobro uravnotežene zakonodaje. (4)Posledično je Komisija med letoma 2012 in 2015 prek javnega razpisa za zbiranje predlogov dodelila nepovratna sredstva za poslovanje dvema neprofitnima subjektoma, tj. Finance Watch in Better Finance. Ta nepovratna sredstva so se dodelila v okviru pilotnega projekta med letoma 2012 in 2013 ter pripravljalnega ukrepa od leta 2014 naprej. Ker se pripravljalni ukrep lahko uporablja največ tri leta, mora zakonodajni akt zagotoviti pravno podlago za financiranje takih ukrepov od leta 2017 naprej.

(5)Organizacija Finance Watch je bila ustanovljena leta 2011 kot mednarodno neprofitno združenje v skladu z belgijsko zakonodajo. Njena naloga je ščititi interese civilne družbe v finančnem sektorju. Zahvaljujoč nepovratnim sredstvom Unije je organizaciji Finance Watch v kratkem času uspelo oblikovati kvalificirano skupino strokovnjakov, ki so sposobni izvajati študije, analizo politike in dejavnosti obveščanja na področju finančnih storitev. (6)Organizacija Better Finance je nastala kot posledica zaporednih reorganizacij in preoblikovanja blagovne znamke prej obstoječih evropskih združenj vlagateljev in delničarjev od leta 2009 naprej. Zahvaljujoč nepovratnim sredstvom Unije je uspela oblikovati središče finančnega strokovnega znanja, ki se v skladu z njenim članstvom osredotoča predvsem na interese potrošnikov, posameznih vlagateljev, posameznih delničarjev, varčevalcev in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev. (7)Na podlagi ocene pilotnega projekta in poznejšega pripravljalnega ukrepa, ki se je izvedla v letu 2015, je bilo ugotovljeno, da so bili cilji politike na splošno doseženi. Organizaciji Finance Watch in Better Finance sta delovali na dopolnilnih področjih politike in bili usmerjeni na različno ciljno publiko. Skupaj sta s svojimi dejavnostmi zajeli večino finančnega političnega programa Unije od leta 2012 naprej. (8)Obe organizaciji sta ustvarili dodano vrednost glede na vse dejavnosti svojih nacionalnih članov in za potrošnike Unije na način, kot to ni uspelo nacionalnim skupinam za zagovarjanje interesov potrošnikov. Nacionalnim organizacijam, ki se ukvarjajo z različnimi potrošniškimi vprašanji, primanjkuje strokovnega znanja na področjih politike v zvezi s finančnimi storitvami. Poleg tega do zdaj na ravni Unije niso bile identificirane druge podobne organizacije. Ocena je tudi pokazala, da se od leta 2012 naprej noben drug kandidat ni odzval na zaporedne letne razpise za zbiranje predlogov, kar kaže, da trenutno ni nobena druga organizacija sposobna izvajati podobnih dejavnosti na ravni Unije. (9)Vendar kljub rednim prizadevanjem nobeni od organizacij ni uspelo pritegniti stabilnega in znatnega financiranja drugih donatorjev, neodvisnih od finančnega sektorja, in zato ostajata močno odvisni od financiranja Unije. Sofinanciranje iz Unije je zato potrebno, da se zagotovijo sredstva za doseganje želenih ciljev politike v prihodnjih letih, kar bi navedenim organizacijam, ki so doslej v kratkem času uspele začeti s svojimi zadevnimi dejavnostmi, zagotovilo finančno stabilnost. Zato je treba vzpostaviti program Unije za obdobje 2017–2020 z namenom podpiranja dejavnosti organizacij Finance Watch in Better Finance (v nadaljnjem besedilu: program). (10)Nadaljnje financiranje organizacij Finance Watch in Better Finance za obdobje 2017–2020 v skladu z istimi smernicami kot za pripravljalni ukrep bi zagotovilo, da se do zdaj ocenjeni pozitivni učinki dejavnosti navedenih organizacij ohranijo. Finančna sredstva za izvajanje programa bi morala temeljiti na povprečnih dejanskih stroških, ki jih ima vsaka upravičenka med letoma 2012 in 2015. Stopnja sofinanciranja bi morala ostati nespremenjena. (11)Med letoma 2012 in 2015 sta bili obe organizaciji sofinancirani z nepovratnimi sredstvi za poslovanje. Leta 2016 je bilo odločeno, da se namesto tega zagotovijo nepovratna sredstva za dejavnosti, saj ta omogočajo boljši nadzor nad porabo proračunskih sredstev Unije. (12)Ta uredba bi morala za celotno obdobje trajanja programa določiti finančna sredstva, ki so za Evropski parlament in Svet med letnim proračunskim postopkom ključna referenca v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. (13)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za vzpostavitev letnih delovnih programov. (14)Vsaka upravičenka bi morala vsako leto pred 31. decembrom predložiti opis dejavnosti, načrtovanih za naslednje leto, da bi bili doseženi cilji politike programa. Navedene dejavnosti bi bilo treba podrobno opisati, vključno z njihovimi cilji, pričakovanimi rezultati in učinkom, ocenjenimi stroški in časovnim okvirom ter ustreznimi kazalniki za njihovo ocenjevanje. (15)Finančno podporo bi bilo treba dodeljevati v skladu s pogoji iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012. (16) Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni. (17)Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, ampak se ti cilji zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1

Vsebina in področje uporabe 1.Vzpostavi se program Unije (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2020 za podporo dejavnostim organizacij iz člena 3, ki prispevata k doseganju ciljev politike Unije v zvezi z večjim vključevanjem potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev ter zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev. 2.Program zajema naslednje dejavnosti: (a)raziskovalne dejavnosti, vključno z lastnimi raziskavami, podatki in strokovnim znanjem; (b)dejavnosti za ozaveščanje in širjenje informacij, tudi širokemu krogu nestrokovnjakov; (c)dejavnosti za okrepitev interakcij med člani organizacij iz člena 3 in dejavnostmi zagovorništva, kar bi okrepilo položaje navedenih članov na ravni Unije.

Člen 2

Cilji 1.Program ima naslednje cilje: (a)nadalje okrepiti sodelovanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev ter zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, pri oblikovanju politike Unije na področju finančnih storitev; (b)prispevati k informacijam potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev ter zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, o perečih vprašanjih pri regulaciji finančnega sektorja. 2.Cilji iz odstavka 1 se spremljajo zlasti z letnim opisom ukrepov, ki jih izvedeta upravičenki programa, in letnim poročilom o dejavnostih, ki vključuje kvantitativne in kvalitativne kazalnike za vsako načrtovano in izvedeno dejavnost upravičenk. Člen 3

Upravičenci 1.Upravičenki programa sta organizaciji Finance Watch in Better Finance (v nadaljnjem besedilu: upravičenki). 2.Da bi ti upravičenki koristili program, ostajata nevladni, neprofitni pravni osebi, neodvisni od panoge, trgovine ali podjetij. Nimata drugih nasprotujočih si interesov ter prek svojih članov zastopata interese potrošnikov Unije in drugih končnih uporabnikov na področju finančnih storitev. Komisija za čas trajanja programa zagotovi stalno izpolnjevanje teh meril, tako da jih vključi v letne delovne programe iz člena 7 in vsako leto, preden dodeli nepovratna sredstva za dejavnosti iz člena 4, oceni, ali upravičenki izpolnjujeta ta merila. 3.Če se upravičenki iz odstavka 1 združita, iz tega izhajajoča pravna oseba postane upravičenka programa. Člen 4

Dodelitev nepovratnih sredstev Financiranje v okviru programa se zagotovi v obliki nepovratnih sredstev za dejavnosti, ki se dodelijo letno, in temelji na predlogih, ki jih predložita upravičenki v skladu s členom 7. Člen 5

Preglednost V vseh sporočilih ali objavah v zvezi z ukrepom, ki ga je izvedla upravičenka in je bil financiran v okviru programa, se navede, da je upravičenka prejela finančna sredstva iz proračuna Unije. Člen 6

Finančne določbe 1.Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2020 znašajo največ 6 000 000 EUR v tekočih cenah. 2.Evropski parlament in Svet odobrita letna dodeljena sredstva v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira. Člen 7

Izvajanje programa 1.Komisija izvaja program v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. 2.Da bi upravičenki koristili program, vsako leto pred 31. decembrom predložita Komisiji predlog, v katerem so opisane dejavnosti iz člena 1, načrtovane za naslednje leto. 3.Komisija za izvajanje programa sprejme letne delovne programe. V teh letnih delovnih programih so navedeni zastavljeni cilji, pričakovani rezultati ukrepov, ki jih izvedeta upravičenki, metoda izvajanja navedenih ukrepov in skupni znesek, potreben za njihovo izvedbo. Vsebujejo tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, navedbo zneska, dodeljenega za posamezen ukrep, in okviren časovni načrt izvajanja. Kar zadeva dodelitev nepovratnih sredstev za dejavnosti, so v letnih delovnih programih opredeljene prednostne naloge in ključna merila za dodelitev. Najvišja stopnja sofinanciranja je 60 % upravičenih stroškov.

4.Komisija sprejme letne delovne programe z izvedbenimi akti. Člen 8

Zaščita finančnih interesov Unije 1.Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi ter odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi. 2.Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so neposredno ali posredno prejeli sredstva Unije na podlagi programa. 3.Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva tako financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, ki se neposredno ali posredno financira na podlagi programa, prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. 4.Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih in sklepih o nepovratnih sredstvih ter v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem. Če je izvedba ukrepa v celoti ali delno prepuščena zunanjemu izvajalcu ali nadalje prenesena ali če zahteva oddajo javnega naročila ali finančne podpore tretji osebi, sporazum ali sklep o nepovratnih sredstvih vključuje obveznost upravičenke, da od vsake udeležene tretje osebe zahteva izrecno sprejetje navedenih pooblastil Komisije, Računskega sodišča in urada OLAF. Člen 9

Ocenjevanje 1.Komisija najpozneje dvanajst mesecev pred koncem programa predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ocenjevalno poročilo o doseganju ciljev programa. V poročilu se ocenijo splošna ustreznost in dodana vrednost programa, učinkovitost in uspešnost njegovega izvajanja ter splošna in posamezna učinkovitost poslovanja upravičenk v smislu doseganja ciljev iz člena 2. 2.Poročilo se v vednost predloži tudi Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. Člen 10

Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje specifičnih dejavnosti za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev za obdobje 2017–2020. 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB

Področje: 12.02 Finančne storitve in kapitalski trgi Dejavnost: Finančne storitve in kapitalski trgi 1.3.Vrsta predloga/pobude ◻Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Podporne dejavnosti za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilji: Nadalje okrepiti vključenost potrošnikov in drugih končnih uporabnikov ter drugih zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev. Prispevati k informacijam potrošnikov in drugih končnih uporabnikov ter zainteresiranih strani, ki zastopajo njihove interese, o perečih vprašanjih pri regulaciji finančnega sektorja. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 12. Finančne storitve in kapitalski trgi 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Predvideva se, da se bodo učinki, ocenjeni v okviru naknadnega vrednotenja pilotnega projekta in pripravljalnega ukrepa, ohranili:

– okrepiti mnenje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov pri evropski regulaciji finančnega sektorja, s čimer bi bila zagotovljena dobro uravnotežena zakonodaja Unije; – razviti intenzivno komunikacijo z evropskimi končnimi uporabniki. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Kazalniki za raziskovalne dejavnosti: kvantitativni in kvalitativni kazalniki, kot so: – število in vrsta raziskovalnih dejavnosti; obravnavane teme; – strategija razširjanja informacij; – medsebojni strokovni pregledi. Kazalniki za dejavnosti ozaveščanja in razširjanja informacij: kvantitativni in kvalitativni kazalniki, kot so: – število in vrsta organiziranih javnih dogodkov (npr. konference na visoki ravni); obravnavane teme; ocena dogodka s strani udeležencev; – pretok podatkov prek spletne strani, vključno s strani članov; – vsi zadevni kvantitativni kazalniki za družbene medije; – pokritje s strani medijev, vključno s številom intervjujev in oddaj; obravnavane teme. Kazalniki za dejavnosti zagovorništva, ki krepijo interakcije in položaje članov organizacij Finance Watch in Better Finance: kvantitativni in kvalitativni kazalniki, kot so: – število sestankov z oblikovalci politike EU, sodelovanje pri obravnavah; – usklajevanje s člani organizacij Finance Watch in Better Finance, prejeti prispevki in delovne skupine članov. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Pilotni projekt in pripravljalni ukrep se lahko uporabljata le v omejenem časovnem obdobju. Za zagotovitev, da se ohranijo do zdaj doseženi rezultati in ocenjeni učinki, je edina pot naprej zakonodajni okvir, ki zagotavlja financiranje istih dejavnosti.



1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU V okviru naknadnega vrednotenja je bila pozitivno ocenjena dodana vrednost Unije pri predhodnem pilotnem projektu in pripravljalnem ukrepu: nacionalnim organizacijam, ki se ukvarjajo z različnimi potrošniškimi vprašanji, primanjkuje strokovnega znanja in ne morejo zajeti takšnega širokega razpona področij politike v zvezi s finančnimi storitvami. Poleg tega na ravni Unije niso bile identificirane druge podobne organizacije. Predlog je skladen z načelom subsidiarnosti, ker v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga, ki jih je zaradi obsega in učinkov tega ukrepa lažje doseči na ravni Unije. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti V okviru naknadnega vrednotenja predhodnega pilotnega projekta in pripravljalnega ukrepa je bilo ocenjeno, da so bili cilji politike, določeni konec leta 2011, na splošno doseženi. Za zagotovitev, da se ohranijo do zdaj ocenjeni pozitivni učinki, je zato treba še naprej financirati iste dejavnosti v skladu z istimi smernicami. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Ta program Unije bo dopolnjeval obstoječe pobude politike, kot so dejavnosti, ki jih od leta 2010 naprej izvajajo skupina uporabnikov finančnih storitev (FSUG) ali druge strokovne skupine, ustanovljene za pomoč Komisiji ali evropskim nadzornim organom (npr. zainteresirane skupine evropskih nadzornih organov) pri oblikovanju politike Unije za finančne storitve. Ta program Unije bo dopolnjeval obstoječo potrošniško politiko Unije. S prispevanjem k večjemu vključevanju potrošnikov in drugih končnih uporabnikov v oblikovanje politike Unije v finančnem sektorju in z zagotavljanjem boljšega obveščanja javnosti o teh vprašanjih bo ta program omogočil, da bodo interesi potrošnikov in drugih končnih uporabnikov na tem področju bolje zastopani in izraženi, tako pa se bo povrnilo zaupanje državljanov v evropski finančni sistem. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda:

–X trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2020, –X finančne posledice med letoma 2017 in 2021. ◻ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja X Neposredno upravljanje – Komisija: –X z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ◻ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“.

2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Za obe upravičenki: poročila o napredku in končna poročila 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja Obstaja tveganje, da operativni cilji ne bodo doseženi, če kakovost rezultata upravičenk ni v skladu s prvotnimi cilji, kakor so opisani v letnih predlogih. Obstaja tveganje za ogrožanje finančnih interesov/slovesa EU, če službe Komisije ne odkrijejo neupravičenih izdatkov. 2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Tveganje, da operativni cilji ne bodo doseženi: – Od upravičenk se zahteva, da predložijo letno poročilo v skladu s posameznimi cilji letnih predlogov in smernicami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije. – Odgovorne operativne enote znotraj GD FISMA imajo redne stike z upravičenkama. Tveganje za ogrožanje finančnih interesov EU: – Kontrole obveznosti in plačil v zvezi z nepovratnimi sredstvi se v GD FISMA izvajajo v okviru okrepljenega finančnega kroga in vključujejo dokumentacijske preglede ustreznih dokazil, vključno z vmesnimi in končnimi poročili, revidiranimi računovodskimi izkazi in posebnimi dokumenti, ki jih zahteva GD. Te kontrole so dokumentirane na kontrolnih seznamih, ki jih sistematično izpolnjujejo vsi akterji, vključeni v zadevne finančne transakcije (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO), vključno s kontrolami, ki jih opravi finančna enota GD glede finančnih in pravnih zadev za odobritev plačila. – Finančna enota GD pri vsaki upravičenki sistematično izvaja preglede na kraju samem z obsežnim preverjanjem vzorca transakcij, da se oceni sistem finančnega in notranjega nadzora upravičenke ter da ima AO dodatna zagotovila o zadostni zaščiti finančnih interesov EU. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Najvišja stopnja napake bi ostala pod 2 %. Stroški kontrol bi bili pod 0,5 EPDČ ali 67 000 EUR na leto. Prednost kontrol bi bila v tem, da bi se ustrezno in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja porabilo 100 % letno dodeljenega zneska. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Okrepljeni finančni krogi s predhodnim operativnim in finančnim preverjanjem. Redna analiza računovodskih izkazov, letnih poročil in revizijskih potrdil upravičenk. Redne revizije na kraju samem za preverjanje finančnih sistemov in kontrol. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice: ni relevantno Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek 12.0202

Večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov v oblikovanje politike Unije na področju finančnih storitev dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 1 12.02.02 dif. NE NE NE NE



3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR v tekočih cenah (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira Številka: 1 Razdelek: Pametna in vključujoča rast GD: FISMA 2017 2018 2019 2020 2021 SKUPAJ • Odobritve za poslovanje 12.0202 obveznosti (1) 1,500 1,500 1,500 1,500 6,000 plačila (2) 0,750 1,500 1,500 1,500 0,750 6,000 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) 0 0 0 0 0 0 Odobritve za

GD FISMA SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 1,500 1,500 1,500 1,500 6,000 plačila =2+2a +3 0,750 1,500 1,500 1,500 0,750 6,000









• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 1,500 1,500 1,500 1,500 6,000 plačila (5) 0,750 1,500 1,500 1,500 0,750 6,000 • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) 0 0 0 0 0 0 Odobritve iz

RAZDELKA 1

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4+ 6 1,500 1,500 1,500 1,500 6,000 plačila =5+ 6 0,750 1,500 1,500 1,500 0,750 6,000 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: ni relevantno. • Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 1,500 1,500 1,500 1,500 6,000 plačila (5) 0,750 1,500 1,500 1,500 0,750 6,000 • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti =4+ 6 1,500 1,500 1,500 1,500 6,000 plačila =5+ 6 0,750 1,500 1,500 1,500 0,750 6,000 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2017 2018 2019 2020 2021 SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 1,500 1,500 1,500 1,500 6,000 plačila 0,750 1,500 1,500 1,500 0,750 6,000 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: (nepovratna sredstva za dejavnosti) 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –X Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –X Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa. 3.2.4.Skladnost z večletnim finančnim okvirom