EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 14.7.2016 COM(2016) 461 final 2016/0221(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) št. 345/2013 o evropskih skladih tveganega kapitala in Uredbe (EU) št. 346/2013 o evropskih skladih za socialno podjetništvo (Besedilo velja za EGP) {SWD(2016) 228 final}

{SWD(2016) 229 final}







OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Namen tega predloga je spremeniti Uredbo (EU) št. 345/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih tveganega kapitala (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) št. 345/2013) in Uredbo (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih za socialno podjetništvo (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) št. 346/2013). Ta predlog je treba razumeti v širšem kontekstu prizadevanj za sprostitev naložb v rastoča podjetja in podjetniške dejavnosti. Naložbeni načrt za Evropo vsebuje celovito strategijo za spodbujanje zaposlovanja, rasti in naložb. Ključni element naložbenega načrta je akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov (CMU), namenjen zmanjšanju razdrobljenosti kapitalskih trgov, odpravi regulativnih ovir za financiranje gospodarstva in povečanju ponudbe kapitala za podjetja z vzpostavitvijo resnično enotnega kapitalskega trga. Z naložbenim načrtom za Evropo se namerava spodbuditi dodatne zasebne naložbe z uporabo javnih sredstev prek Evropskega sklada za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI). Za pospešitev zasebnega vlaganja v trge tveganega kapitala v Evropi se s tem okvirom vzpostavlja tudi vseevropski sklad skladov za naložbe v evropski tvegani kapital. Ta bo združil kapital zasebnega sektorja s podporo iz EU ter v razred naložb tveganega kapitala EU privabil kapital večjih institucionalnih vlagateljev in povečal vpliv podpore EU evropskemu sektorju tveganega kapitala. Strukture evropskih skladov tveganega kapitala (v nadaljnjem besedilu: EuVECA) in evropskih skladov za socialno podjetništvo (v nadaljnjem besedilu: EuSEF) so bile zasnovane, da bi se udeležencem na trgu ponudile nove možnosti za zbiranje in vlaganje kapitala v inovativna mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP) ter socialna podjetja v Evropi. MSP so velikega pomena za gospodarstvo EU, saj predstavljajo sektor, ki lahko ustvarja realno rast in donose. Skladi EuVECA podpirajo mlada in inovativna podjetja, skladi EuSEF pa se osredotočajo na podjetja, ki želijo doseči pozitivne družbene učinke. Viri in možnosti financiranja MSP so pomembni za njihov razvoj, rast in uspeh. Da bi podprli nova področja rasti in se usmerili v gospodarstvo, ki temelji na inovacijah, je treba okrepiti nove načine financiranja za podporo novoustanovljenim podjetjem, inovativnim MSP in socialnim podjetjem. Ker so banke pri zagotavljanju takih vrst financiranja običajno v šibkejšem položaju, je dostop do tveganega kapitala in kapitala za socialno podjetništvo ključen za financiranje rasti tega segmenta evropskega gospodarstva. Pomanjkanje tovrstnega financiranja je bilo večkrat navedeno kot ovira, ki jo je treba premostiti, da se pospeši gospodarska rast EU. Poleg tega trg tveganega kapitala v EU vedno bolj zaostaja za tistim v ZDA, namesto da bi ga dohiteval. Kljub podobno velikim gospodarstvom ZDA podjetjem, tudi MSP, zagotavljajo več tveganega kapitala. V akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov je bilo navedeno, da bi bilo ob enako globokih trgih tveganega kapitala, kot je v ZDA, v EU med letoma 2009 in 2014 na voljo do 90 milijard EUR za financiranje podjetij. Leta 2014 je bilo okrog 90 % vseh naložb tveganega kapitala v EU skoncentriranih v osmih državah članicah: v Združenem kraljestvu, Nemčiji, na Švedskem, Danskem, Finskem, Nizozemskem, v Franciji in v Španiji. Vendar tvegani kapital tudi na teh razvitejših trgih predstavlja manj kot 0,1 % BDP. Da bi dodatno podprla razvoj teh trgov, poskuša Komisija zagotoviti, da bosta okvira EuVECA in EuSEF čim bolj učinkovita pri podpiranju naložb tveganega kapitala in naložb z družbenim učinkom. Komisija se je zato odločila, da bo pred pregledoma, ki ju v letu 2017 zahtevata obe uredbi, začela zakonodajni pregled v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (v nadaljnjem besedilu: REFIT) za leto 2016. Namen pregleda je bil oceniti dosedanje delovanje okvirov, predvsem, ali sta bila učinkovita, uspešna, skladna, relevantna in ali sta EU prinesla dodano vrednost. Pri pregledu so bili ugotovljeni številni dejavniki, ki zavirajo razvoj teh skladov, zlasti pravila, ki urejajo način vlaganja skladov v sredstva, način upravljanja skladov s strani upraviteljev, način interakcije obeh uredb z drugimi obstoječimi zakoni o investicijskih skladih ter zahteve, ki jih izpolnjujejo skladi, da lahko opravljajo storitve čezmejno. V tem predlogu se priznava, da obstajajo še drugi dejavniki, ki jih predlog ne zajema in zavirajo razvoj sektorja tveganega kapitala v EU, kot so pristop do nebančnega financiranja ali davčni režimi, ki bi se morali urejati z drugimi namenskimi pobudami držav članic. Poleg tega bodo ti dejavniki obravnavani tudi v celovitem svežnju ukrepov akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov, s katerimi se bo v EU podprlo financiranje s tveganim kapitalom. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog je del akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov. Akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov je ključna prednostna naloga Komisije in vsebuje vrsto ukrepov za odpravo ovir za kapitalske trge in olajšanje financiranja MSP. Ti vključujejo zlasti ukrepe za izboljšanje povratnih informacij bank ob zavrnitvi vlog MSP za kredit, izboljšanje kreditnih informacij o MSP ter pregled davčnih spodbud in olajšav, ki jih države članice nudijo MSP in vlagateljem v MSP. Ta predlog je bistven element akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov, ki prispeva k razpršitvi virov financiranja in sprostitvi kapitala tako, da vlagateljem, upraviteljem skladov in portfeljskim podjetjem olajšuje uporabo skladov EuVECA in EuSEF. Kapitalski trgi nudijo dostop širokemu naboru ponudnikov financiranja in omogočajo priložnost za izstop za tvegani kapital in naložbe z družbenim učinkom, zasebni kapital ali poslovne angele, ki investirajo v podjetja v začetni fazi razvoja. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog dopolnjuje druga dva stebra Naložbenega načrta za Evropo: –Mobilizacija dodatnih zasebnih naložb z uporabo javnih sredstev. EFSI je bil ustanovljen s ciljem mobiliziranja vsaj 315 milijard EUR dodatnih naložb do leta 2018. EFSI investira v vrsto različnih sektorjev in zagotavlja neposredno finančno podporo za MSP, večinoma prek Evropskega investicijskega sklada. –Zagotavljanje, da naložbeno financiranje doseže realni sektor gospodarstva. Evropski portal naložbenih projektov in Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe sta bila vzpostavljena, da bi financiranje za naložbe lažje doseglo realni sektor gospodarstva. Ta predlog dopolnjuje tudi okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020, ki igra pomembno vlogo kot gonilo za financiranje MSP prek instrumenta InnovFin – finančna sredstva EU za inovatorje, niza integriranih in komplementarnih orodij za financiranje in svetovalnih storitev, ki ga ponuja skupina Evropske investicijske banke in pokriva celotno vrednostno verigo raziskav in inovacij. Komisija upravlja tudi program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), ki MSP omogoča boljši dostop do finančnih sredstev, zagotavlja storitve poslovne podpore in spodbuja podjetništvo. V okviru strategije za enotni trg si Komisija prizadeva zmanjšati upravne obremenitve in povečati privlačnost Evrope za inovatorje z območij v EU in zunaj nje. Komisija bo uvedla tudi pobudo za zagonska podjetja z namenom začeti obsežno oceno zahtev za zagonska podjetja in načinov za zmanjšanje teh zahtev in, kjer to ni mogoče, lažje zagotavljanje skladnosti. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga Pravna podlaga za ta predlog je člen 114 PDEU, ki je bil pravna podlaga Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013. Analiza, ki je bila izvedena v okviru poročila o oceni učinka kaže, da je treba določene elemente Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013 spremeniti, da se izboljša in racionalizira uporaba skladov EuVECA in EuSEF. Pristojnost za sprejetje potrebnih sprememb imata samo sozakonodajalca EU. • Subsidiarnost Ukrepi na ravni EU se lahko sprejmejo samo, če države članice v okviru nacionalnih ustavnih sistemov ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganega ukrepa. Notranji trg za sklade tveganega kapitala in sklade z družbenim učinkom, kot je določen v Uredbi (EU) št. 345/2013 in Uredbi (EU) št. 346/2013, je še vedno razdrobljen in potrebni so nadaljnji ukrepi, da se bo okrepil evropski okvir za čezmejno zbiranje sredstev za take sklade. Ta predlog bi prispeval h konvergenci in okrepitvi notranjega trga za sklade tveganega kapitala in sklade za socialno podjetništvo. Zato se lahko cilji te uredbe dosežejo samo z ukrepanjem na ravni Unije. Ugotovljene težave se nanašajo na omejitve in razlike pri uporabi Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013 v državah članicah. Dopuščanje teh omejitev in razlik predstavlja tveganje večje razdrobljenosti in bo privedlo do zamujenih priložnosti. Te težave lahko reši samo usklajeno posredovanje EU, kot je predvideno s tem predlogom. Zato je raven EU edina primerna raven za obravnavanje teh težav, da se zagotovi dosledna uporaba enotnih predpisov v vseh državah članicah. •Sorazmernost Ta predlog krepi uporabo oznak EuVECA in EuSEF. Niti Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 niti ta predlog ne podeljujejo ekskluzivnosti skladom EuVECA in EuSEF v sektorju skladov tveganega kapitala in skladov z družbenim učinkom. Ta uredba ohranja ekskluzivnost uporabe oznak EuVECA in EuSEF za sklade EuVECA in EuSEF. Države članice lahko v skladu z Direktivo 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: direktiva AIFMD) prosto določajo nacionalne režime za sklade tveganega kapitala in sklade z družbenim učinkom. Ta predlog zagotavlja ravnovesje med javnim interesom, zaščito vlagateljev, vprašanji glede varnosti in zaupanja ter povezanimi stroški. Nepotrebne obremenitve so preprečene: predlagano je, da se upravljanje in trženje skladov, ki jih urejata Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013, odpre za novo skupino upraviteljev, za katere bi se uporabljale zahteve direktive AIFMD in samo tiste določbe Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013, ki so specifične za sektor in se ne zahtevajo z direktivo AIFMD, da se poenostavi registracija skladov in razjasni, da pristojni organi držav članic gostiteljic ne smejo nalagati pristojbin in podobnih dajatev. •Izbira instrumenta Predlagani instrument je uredba Evropskega parlamenta in Sveta. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Pregled veljavne zakonodaje Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 sta bili vključeni v program Evropske komisije REFIT. Nadaljnje informacije o tem pregledu so v oddelku „Ustreznost in poenostavitev ureditve“ v nadaljevanju. •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Komisija se je odločila pospešiti načrtovani pregled Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013, predviden za leto 2017, in sprožiti zakonodajni pregled v sklopu delovnega programa REFIT za leto 2016. Glede na to, da sta Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 v veljavi šele od sredine 2013, celostna ocena ni bila mogoča, saj je še prezgodaj za ugotavljanje dolgoročnih vplivov. Namesto tega pregled vsebuje oceno začetnega vpliva obeh uredb in se osredotoča na potencialne dejavnike, ki so v primerjavi s prvotnimi pričakovanji morda preprečili širšo uporabo skladov. Pregled je priložen poročilu Komisije o oceni učinka, njegovi zaključki pa so: V zvezi z učinkovitostjo Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013 so omejeni rezultati v okviru Uredbe (EU) št. 346/2013 očitno nezadovoljivi, medtem ko bi se priložnosti, ki jih ponuja Uredba (EU) št. 345/2013, lahko še bolje izkoristile. Tako Uredba (EU) št. 345/2013 kot Uredba (EU) št. 346/2013 sta omejeni z vrsto ovir, zlasti z omejitvami za velike upravitelje s portfelji nad 500 milijoni EUR, ki ne smejo uporabljati oznak „EuVECA“ in „EuSEF“, z najnižjim vstopnim zneskom 100 000 EUR za neprofesionalne vlagatelje in s posebnimi omejitvami glede upravičenih naložb (tj. opredelitev kvalificiranega portfeljskega podjetja). Za manjše sklade je bila najnižja naložba v višini 100 000 EUR omenjena kot možna ovira, vendar so manjše naložbe za neprofesionalne vlagatelje v sredstva MSP že na voljo prek vrste instrumentov (npr. skupinsko financiranje, prva javna ponudba itd.). Sklada EuSEF in EuVECA sta drugačna instrumenta za naložbe na daljši rok (npr. za te sklade minimalno obdobje, v katerem se iz naložbe ne more izstopiti, traja pet let), kar zahteva višji vstopni prag in večje varstvo vlagateljev. Na začetka aprila 2016 je bilo v podatkovni zbirki ESMA registriranih 70 skladov EuVECA. Registrirani so štirje skladi EuSEF in sicer v samo dveh državah članicah: en sklad EuSEF v Franciji in trije v Nemčiji, njihova skupna vrednost sredstev v upravljanju pa znaša 32 milijonov EUR. V zvezi z učinkovitostjo pregled ugotavlja različne zahteve v različnih jurisdikcijah, predvsem kar se tiče začetnih pristojbin, dodatnih stroškov, ki jih zaračunajo države članice gostiteljice, in zahtevanega obsega lastnih sredstev. V nekaterih primerih je prišlo do pretirano natančnega izvajanja, ki presega zahteve uredb, kar posledično ovira vzpostavitev in čezmejno trženje tako skladov EuVECA kot EuSEF. V smislu relevantnosti sta Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 priznani kot ključni za delo v zvezi z unijo kapitalskih trgov. Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 sta del pobude Komisije za izboljšanje nebančnih virov financiranja gospodarstva in sta usklajeni s cilji naložbenega načrta za Evropo v smislu povečanja konkurenčnosti in spodbujanja naložb za ustvarjanje delovnih mest.

Usklajenost je dosežena, ker Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 dopolnjujeta direktivo AIFMD, saj pokrivata manjše upravitelje s portfelji pod 500 milijoni EUR, da bi se jim omogočilo čezmejno trženje skladov EuVECA in EuSEF. Kar zadeva dodano vrednost EU, Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 odpravljata vrzel, ki je pred njunim sprejetjem obstajala v zakonodaji, ki je želela manjšim upraviteljem omogočiti čezmejno trženje skladov in povečati obseg nebančnega kapitala, razpoložljivega za naložbe v novoustanovljena in socialna podjetja. Poleg tega predstavljata uredbi kot „enotna pravilnika“ s ciljem zagotoviti, da imajo vlagatelji po vsej Evropi najboljše in najbolj primerljive informacije za vlaganje v sklade EuVECA in sklade EuSEF, dodatno dodano vrednost EU. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Ta predlog temelji na vrsti javnih posvetovanj, in sicer na javnem posvetovanju, ki se je začelo z zeleno knjigo z naslovom Oblikovanje unije kapitalskih trgov (od 18. februarja 2015 do 13. maja 2015), javnem posvetovanju o pregledu Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013 (od 30. septembra 2015 do 6. januarja 2016), javnem posvetovanju, ki se je začelo s pozivom k predložitvi mnenj in dokazov o regulativnem okviru EU za finančne storitve (od 30. septembra 2015 do 31. januarja 2016), in na namenski strokovni delavnici (27. januar 2016). Rezultati posvetovanj kažejo, da se močno podpira razširitev obsega upraviteljev, ki lahko upravljajo in tržijo sklade z oznakama „EuVECA“ in „EuSEF“, z vključitvijo upraviteljev, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU. Ta predlog odpira trg za sklade EuVECA in EuSEF upraviteljem, ki imajo dovoljenje v skladu z direktivo AIFMD, tako da lahko strankam ponudijo celoten nabor produktov iz matične in drugih držav članic, kar bi posledično povečalo splošno prodornost teh skladov. Ti upravitelji bodo tudi v prihodnje morali izpolnjevati zahteve direktive AIFMD in spoštovati predpise Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013. Zainteresirane strani so izrazile neenotna mnenja o zmanjšanju najnižje naložbe v višini 100 000 EUR, ki se zahteva za investicije neprofesionalnih vlagateljev v sklade EuVECA in EuSEF. Nekateri vprašani so se zavzemali za zmanjšanje tega najnižjega vstopnega zneska. Predlagali so razširitev nabora potencialnih vlagateljev z namenom povečati izbiro za neprofesionalne vlagatelje. Drugi udeleženi so bili mnenja, da profil tveganja, pogodbene obveznosti in nelikvidnost naložb v tvegani kapital in socialna podjetja niso nujno primerni za male vlagatelje z manj kapitala. Spet tretji so opozorili, da bi bilo za podporo te skupine vlagateljev potrebno oblikovati dodatne prilagojene predpise za varstvo vlagateljev, vendar stroški za to ne bi izravnali potencialnega povečanja baze vlagateljev. Kot primer potrebne stopnje varstva je bil naveden portfeljski pristop za posamezne vlagatelje, podoben pristopu iz Uredbe (EU) 2015/760 o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih. Ob upoštevanju zgoraj navedenih argumentov ta predlog ohranja vstopni znesek v višini 100 000 EUR iz naslednjih razlogov: manjša najnižja investicija bi pomenila znatna tveganja za varstvo vlagateljev in bi lahko posledično omajala zaupanje v sklade EuVECA in EuSEF. Znižanje praga investicije bi morali nujno spremljati dodatni ukrepi za varstvo malih vlagateljev, kar bi pomenilo stroške in zmanjšanje končnih koristi bolj prilagodljivih režimov za sklade EuVECA in EuSEF. Posredni stroški upraviteljev pri registriranju skladov EuVECA in EuSEF vključujejo potrebo po lastnih sredstvih. Udeleženci so poudarili, da pristojni organi različno pojmujejo „zadostna lastna sredstva“, pri čemer nekateri pristojni organi uporabljajo polne zahteve za upravitelje z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD. Udeleženci so podvomili tudi o združljivosti dodatnih pristojbin, ki jih po Uredbi (EU) št. 345/2013 in Uredbi (EU) št. 346/2013 zaračunavajo nekatere države članice gostiteljice. Ta predlog obravnava problem čezmernega prenašanja predpisov, saj od Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) zahteva, da pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov v zvezi z metodologijami za določanje zadostnih lastnih sredstev. Pojasnjuje tudi, da države članice gostiteljice ne smejo zaračunavati pristojbin za čezmejne sklade EuVECA in EuSEF. Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 prepovedujeta nalaganje kakršnih koli zahtev ali upravnih postopkov v zvezi s trženjem kvalificiranih skladov tveganega kapitala v državah članicah gostiteljicah. Zaradi zagotavljanja doslednega upoštevanja prepovedi v vseh državah članicah ta uredba izrecno določa, da države članice gostiteljice ne smejo zaračunavati pristojbin in drugih stroškov. Večina vprašanih je podprla razširitev obsega sredstev, upravičenih za naložbe s skladi EuVECA, z argumentom, da je opredelitev kvalificiranega portfeljskega podjetja v Uredbi (EU) št. 345/2013 preveč omejevalna. Razlogi za to so vključevali težave upraviteljev pri ugotavljanju zadostnih naložb v okviru opredelitve in privlačnost za nadaljnje naložbe. Predlagano je bilo tudi povečanje zgornje meje števila zaposlenih in odprava omejitev glede prometa in bilance stanja. Ta predlog dovoljuje naložbe v podjetja z do 499 zaposlenimi (mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo). Ta sprememba usklajuje obseg upravičenih naložb iz Uredbe (EU) št. 345/2013 s programi tveganega kapitala, ki jih upravlja Evropski investicijski sklad in se podpirajo s finančnimi programi EU, kot je instrument InnovFin. Poleg tega ta predlog dovoljuje tudi naložbe v mala in srednja podjetja, ki kotirajo na zagonskem trgu MSP, kot je opredeljen v Direktivi 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov, kar subjektom v fazi rasti, ki že imajo dostop do drugih virov financiranja, omogoča tudi pridobivanje kapitala iz skladov EuVECA. Predlog predvideva tudi nadaljnje naložbe v podjetje, ki po prvi naložbi ne ustreza več opredelitvi kvalificiranega portfeljskega podjetja. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija se opira na informacije, podane s strani ESMA. Komisija je organizirala tudi namensko strokovno delavnico 27. januarja 2016, bilateralna srečanja, telekonference z zainteresiranimi stranmi in uporabila statistike panožnih združenj. •Ocena učinka Predlogu je priloženo poročilo o oceni učinka, ki upošteva več možnosti politik glede tega, ali upraviteljem z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD dovoliti uporabo oznak „EuVECA“ in „EuSEF“, ali razširiti opredelitev kvalificiranih portfeljskih podjetij v Uredbi (EU) št. 345/2013, ali ohraniti najnižji vstopni znesek in ali podrobneje določiti upravne postopke in dodatne ukrepe, ki jih uvedejo države članice gostiteljice. Odbor za regulativni nadzor je 13. maja 2016 podal pozitivno mnenje s priporočili za nadaljnje izboljšanje osnutka poročila o oceni učinka. Osnutek poročila je bil naknadno spremenjen v skladu s priporočili odbora. Glavne spremembe so bile povezane z okvirom in časom revizije zakonodaje, predstavitvijo prednostnih možnosti in elementov poenostavitve ter prihranki pri upravnih stroških. Revidirano poročilo o oceni učinka in povzetek poročila o oceni učinka sta objavljena skupaj s tem predlogom. Spodnja preglednica vsebuje povzetek različnih izbranih ukrepov, skupaj z oceno njihovega učinka na zadevne zainteresirane strani, oceno prednosti in oceno sorazmernosti. Prednostne možnosti politike Stroškovne posledice Prednosti za upravitelje skladov EuVECA in EuSEF, vlagatelje in portfeljska podjetja Sorazmernost Upraviteljem z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD omogočiti uporabo oznak „EuVECA“ in „EuSEF“ Razširiti opredelitev kvalificiranih portfeljskih podjetij v Uredbi (EU) št. 345/2013 Ohraniti najnižji vstopni znesek 100 000 EUR Izrecne določbe v Uredbi (EU) št. 345/2013 in Uredbi (EU) št. 346/2013 za preprečitev obremenjujočih upravnih postopkov in dodatnih ukrepov (vključno s pristojbinami držav članic gostiteljic) ter nesorazmernih zahtev s strani matičnih držav članic. Glede na to, da so glavne značilnosti režima ohranjene, ne bo dodatnih stroškov za upravitelje sredstev. Stroški bodo najverjetneje nižji od trenutnih, saj bodo prilagojeni predpisi izrecno določali, kako je treba pri zahtevah doseči sorazmernost. Omogočanje upraviteljem z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD, da uporabljajo oznaki „EuVECA“ in „EuSEF“, bo zelo verjetno imelo pozitiven vpliv na pristojbine, ki jih vlagatelji plačajo upraviteljem, saj se upravitelji z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD zanašajo na večje ekonomije obsega. Ohranitev praga 100 000 EUR zagotavlja tudi, da niso potrebne nove zahteve za varstvo potrošnikov, kot so pravila o depozitarjih in razpršenosti. Ta bi sicer povečala stroške upraviteljev sredstev in posredno povečala pristojbine za vlagatelje. Ni vpliva na proračun EU. Glavne značilnosti režima so ohranjene za manjše upravitelje premoženja in bodo še dodatno okrepljene. Ohranjen je uravnotežen pristop med varstvom vlagateljev in nižjimi stroški ter prilagodljivostjo režima. Za vlagatelje ni dodatnih tveganj. Upravitelji z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD bodo imeli koristi od okvirov skladov EuVECA in EuSEF in bodo lahko sklada EuVECA in EuSEF tržili velikim vlagateljem in drugim vlagateljem, ki bodo sposobni vložiti 100 000 EUR. Usmerijo se lahko tudi na institucionalne vlagatelje, kot so zavarovalnice, ki se z delegiranimi akti okvira Solventnost II že spodbujajo k vlaganju v ta okvir skladov. Ker bo oznaki EuVECA in EuSEF lahko uporabljalo več upraviteljev premoženja, bo to imelo pozitiven vpliv na naložbe v MSP, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in socialna podjetja. Razširitev opredelitve kvalificiranega portfeljskega podjetja z vključitvijo večjih subjektov bo omogočila razpršitev portfeljev skladov EuVECA in dostop do financiranja iz skladov EuVECA za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Razširitev opredelitve kvalificiranega portfeljskega podjetja v Uredbi (EU) št. 345/2013 z omogočanjem naložb v zagonske trge MSP bo pospešila razvoj teh trgov. Za vlagatelje bo to pomenilo dostop do bolj razpršenih portfeljev EuVECA in potencialno nižja tveganja. Upravne obremenitve za upravitelje skladov EuVECA in EuSEF bodo nižje. Prednostne možnosti so skladne z ostalo zakonodajo in pobudami, zlasti z direktivo AIMFD, zagonskimi trgi MSP iz Direktive 2014/65/EU ter z unijo kapitalskih trgov, in krepijo finančne instrumente EU, med drugim program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), program Obzorje 2020 in Evropski sklad za strateške naložbe. Prednostne možnosti upoštevajo načelo sorazmernosti, kot je določeno v členu 5(4) PEU, so primerne za doseganje ciljev in pri tem ne predvidevajo več ukrepov kot potrebno. Izbrane možnosti politike želijo vzpostaviti pravo ravnovesje med javnim interesom, varstvom vlagateljev, vprašanji varnosti in zaupanja ter povezanimi stroški. Nepotrebne obremenitve so preprečene. Predlagani predpisi ne predvidevajo več, kot je potrebno za vzpostavitev skupnega pravnega okvira za sklade EuVECA in EuSEF. Predpisi so bili skrbno preučeni in prilagojeni, da podpirajo posebnosti, potencial rasti in inovativnost sektorjev EuVECA in EuSEF. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 sta prostovoljna okvira za sklade, zato je intenzivnost uporabe teh okvirov odvisna od zanimanja zainteresiranih strani za vzpostavitev takih struktur. Ta predlog zmanjšuje nepotrebne ovire in stroške za upravitelje, ki želijo vzpostaviti sklade EuVECA in EuSEF. Upravitelji skladov EuVECA in EuSEF morajo trenutno opraviti postopek registracije v skladu z Uredbo (EU) št. 345/2013 ali Uredbo (EU) št. 346/2013 in Direktivo 2011/61/EU. Ta predlog preprečuje take podvojene zahteve. Pri pregledu Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013 je bilo ugotovljeno, da se lahko znesek zadostnih lastnih sredstev za enako velikost sklada v različnih državah članicah giblje med 6 500 in 125 000 EUR, pri čemer je zgornji prag enak kot polne kapitalske zahteve za upravitelje z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD. Za preprečevanje takega pretiranega prenašanja predpisov ta predlog določa, da mora metodologije za določanje zneska zadostnih lastnih sredstev v obliki regulativnih tehničnih standardov razviti ESMA. Poleg tega je bilo pri pregledu tudi ugotovljeno, da nekateri pristojni organi zaračunavajo pristojbine za trženje čezmejnih skladov EuVECA in EuSEF na njihovih ozemljih. Letna pristojbina znaša od 300 do 3 000 EUR in je enaka kot za čezmejne alternativne investicijske sklade, ki jih tržijo upravitelji z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD. Poleg tega nekatere države članice gostiteljice zaračunavajo tudi enkratne pristojbine ob začetku čezmejnega trženja, ki znašajo med 300 in 3 000 EUR. Ta predlog prepoveduje to prakso. Poročilo o oceni učinka v tem pogledu predvideva za približno 40 500 EUR prihrankov letno na sklad EuVECA in EuSEF, ki se trži v 27 državah članicah, v petih letih pa skupno 32 milijard EUR prihrankov za vse nove sklade EuVECA.

• Temeljne pravice Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Skladna je s členom 16 o svobodi gospodarske pobude, saj trženje skladov pod oznakama EuVECA in EuSEF odpira drugim reguliranim upraviteljem. Poleg tega podpira člen 47 o pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja, saj zagotavlja pravico do pritožbe pri sodiščih, tudi v okoliščinah, ko odločitev ne sprejemajo pristojni organi. Ta uredba se mora uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog ne vpliva na proračun Evropske unije. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Spremenjena Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 bosta ocenjeni štiri leta po začetku veljavnosti. Pri spremljanju in vrednotenju bodo ocenjena štiri področja: (i) ali spremenjeni okviri upravitelje z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD spodbujajo k trženju skladov EuVECA in EuSEF, (ii) ali sta okvira prispevala k povečanju sredstev, upravljanih v okviru skladov EuVECA in EuSEF, in širše k povečanju sredstev, naloženih v tvegani kapital in podjetja z družbenim učinkom, (iii) ali je spremenjena opredelitev kvalificiranih portfeljskih podjetij povečala zbrani kapital in naložbe v okviru skladov EuVECA in (iv) ali so izrecna prepoved glede pristojbin za države članice gostiteljice in določbe o zadostnih lastnih sredstvih zmanjšale upravne stroške in stroške trženja skladov EuVECA in EuSEF. Kazalniki za spremljanje bodo vključevali (i) splošne podatke o sektorjih tveganega kapitala in kapitala z družbenim učinkom v EU, vključno s skladi tveganega kapitala in kapitala z družbenim učinkom, ki niso skladi EuVECA ali EuSEF, (ii) število skladov EuVECA in EuSEF ter število upraviteljev z dovoljenjem v skladu z direktivo AIFMD, ki upravljajo in tržijo sklade EuVECA in EuSEF, ter tudi število upraviteljev skladov EuVECA in EuSEF, registriranih v okviru Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013, (iii) vrednost upravljanih sredstev v skladih EuVECA in EuSEF in povprečno velikost teh skladov, (iv) stroške trženja čezmejnih skladov EuVECA in EuSEF, (v) stopnjo konsistentnosti lastnih sredstev, ki jih imajo upravitelji skladov EuVECA in EuSEF, ter (vi) stroške vzpostavitve skladov. Spremljanje bo potekalo v sodelovanju z ESMA, katere naloga bo vodenje registra upraviteljev EuVECA in EuSEF in skladov EuVECA in EuSEF ter bo, kjer bo mogoče, osnovano na poročanju v okviru direktive AIFMD. Pregledani bodo tudi komercialni podatki in poročila v zvezi s skladi EuVECA in EuSEF ter tveganim kapitalom in podjetji z družbenim učinkom v EU z namenom, da se zajamejo učinki skladov EuVECA in EuSEF v širšem pogledu. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Točka (1) člena 1 in točka (1) člena 2 upraviteljem kolektivnih naložbenih podjemov z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, ki upravljajo portfelje kvalificiranih skladov tveganega kapitala in kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, omogoča uporabo oznak „EuVECA“ in „EuSEF“ v povezavi s trženjem teh skladov v Uniji. Taki upravitelji bodo morali registrirati svoje sklade EuVECA in EuSEF in izpolnjevati specifične določbe iz Uredbe (EU) št. 345/2013 oziroma Uredbe (EU) št. 346/2013, zlasti 30-odstotni prag za nekvalificirane naložbe ter predpise o upravičenih vlagateljih, posebnih razkritjih vlagateljem in obvestilih. Taki upravitelji, ki bodo upravljali sklade EuSEF, bodo morali izpolnjevati tudi določbe o predpisanih postopkih za merjenje obsega, do katerega kvalificirana portfeljska podjetja, v katera ti skladi vlagajo, dosegajo merljive pozitivne družbene učinke. Točka (2) člena 1 na novo opredeljuje kvalificirano portfeljsko podjetje iz Uredbe (EU) št. 345/2013 in vključuje podjetja, ki ne kotirajo na borzi in zaposlujejo do 499 oseb, ali mala in srednja podjetja, ki kotirajo na zagonskem trgu MSP, ki so opredeljena v točkah (12) in (13) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU. Poleg tega omogoča nadaljnje naložbe v kvalificirana portfeljska podjetja, torej podjetja, ki ne izpolnjujejo meril opredelitve, vendar so jih izpolnjevala v času prve naložbe kvalificiranega sklada tveganega kapitala v ta podjetja. Točka (2) člena 1 in točka (2) člena 2 spreminjata opredelitev pristojnega organa in opredelitev matične države članice. S točko (3) člena 1 in točko (3) člena 2 je ESMA pooblaščena za pripravo osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki bodo predpisovali metodologije za ugotavljanje zadostnosti lastnih sredstev. Metodologije morajo razlikovati med notranje in zunanje upravljanimi skladi EuVECA in EuSEF, upoštevati velikost in notranjo organizacijo upraviteljev, registriranih v skladu z Uredbo (EU) št. 345/2013 ali Uredbo (EU) št. 346/2013, in upraviteljev z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU ter zagotoviti, da zneski, predpisani za zadostna lastna sredstva, ne presegajo zneskov, določenih v členu 9 Direktive 2011/61/EU. Namen točke (4) člena 1 in točke (4) člena 2 je poenostavitev postopka registracije. Kot prvo določbe predvidevajo, da pristojni organ matične države članice upravitelje obvesti o tem, ali so bili registrirani, najpozneje dva meseca po predložitvi vseh zahtevanih informacij. Nadalje je cilj določb preprečiti podvojen postopek registracije v skladu z Uredbo (EU) št. 345/2013 ali Uredbo (EU) št. 346/2013 in Direktivo 2011/61/EU. Točka (5) člena 1 in točka (5) člena 2 določata merila za registracijo skladov EuVECA in EuSEF s strani upraviteljev, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU. Ta uredba dovoljuje, da upravitelji sklade EuVECA in EuSEF registrirajo v državah članicah, v katerih nimajo dovoljenja. Točka (5) določa, da mora biti vsakršna zavrnitev registracije ali odsotnost ukrepanja v zvezi z vlogo za registracijo upraviteljev ali skladov EuVECA in EuSEF utemeljena, sporočena in zanjo velja pravica do pritožbe na sodiščih. Točka (6) člena 1 in točka (6) člena 2 izrecno navajata, da pristojni organi držav članic gostiteljic ne smejo zaračunavati pristojbin in drugih dajatev v zvezi s čezmejnim trženjem skladov EuVECA in EuSEF. Poleg tega razširjata obseg čezmejnega obveščanja med nacionalnimi nadzornimi organi v zvezi s skladi EuVECA in EuSEF, ki jih registrirajo in tržijo upravitelji z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU. Točka (7) člena 1 in točka (7) člena 2 predpisujeta, da podatkovna zbirka ESMA vključuje informacije o vseh upraviteljih skladov EuVECA in EuSEF in o vseh trženih skladih. Točka (8) člena 1 in točka (8) člena 2 spreminjata rok, do katerega morajo države članice priglasiti predpise, ki urejajo kršitve Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013, vključno s kršitvami upraviteljev z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, ki oznaki „EuVECA“ in „EuSEF“ uporabljajo pri trženju skladov EuVECA in EuSEF. Točka (9) člena 1 in točka (9) člena 2 zagotavljata izvajanje Uredbe (EU) št. 345/2013 ali Uredbe (EU) št. 346/2013 v zvezi z upravitelji z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, ki upravljajo kvalificirane sklade tveganega kapitala in kvalificirane sklade za socialno podjetništvo ter za trženje teh skladov uporabljajo oznaki „EuVECA“ in „EuSEF“.

Točka (10) člena 1 in točka (10) člena 2 določata, da se pregled Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013 izvede štiri leta po njunem začetku veljavnosti. 2016/0221 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) št. 345/2013 o evropskih skladih tveganega kapitala in Uredbe (EU) št. 346/2013 o evropskih skladih za socialno podjetništvo (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Uredba (EU) št. 345/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredba (EU) št. 346/2013 Evropskega parlamenta in Sveta določata enotne zahteve in pogoje za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki želijo oznaki „EuVECA“ ali „EuSEF“ v Uniji uporabljati za trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala in kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo. Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 vsebujeta predpise, ki urejajo zlasti kvalificirane naložbe, kvalificirana portfeljska podjetja in upravičene vlagatelje. V skladu z Uredbo (EU) št. 345/2013 in Uredbo (EU) št. 346/2013 so do uporabe oznak „EuVECA“ in „EuSEF“ upravičeni samo upravitelji s sredstvi, ki skupaj ne presegajo praga iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta. (2)Sporočilo o naložbenem načrtu za Evropo z dne 16. novembra 2014 vsebuje obširno strategijo za reševanje pomanjkanja finančnih sredstev, ki ovira evropski potencial rasti in ustvarjanje delovnih mest za državljane EU. Njegov namen je sprostitev zasebnih vlaganj prek javnega financiranja in izboljšanja pravnega okvira za naložbeno okolje. (3)Sporočilo o uniji kapitalskih trgov z dne 30. septembra 2015 je pomemben del naložbenega načrta. Njegov namen je zmanjšati razdrobljenost na finančnih trgih in povečati oskrbo podjetij s kapitalom z vzpostavitvijo resnično enotnega kapitalskega trga. Sporočilo navaja, da je treba Uredbo (EU) št. 345/2013 in Uredbo (EU) št. 346/2013 spremeniti, da se zagotovi, da bosta okvira kar najbolj podpirala naložbe v MSP. (4)Trg kvalificiranih skladov tveganega kapitala in kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo bi bilo treba odpreti, da se bodo povečali učinki obsega, zmanjšali stroški transakcij in operativni stroški, izboljšala konkurenčnost in razširil nabor vlagateljev. Povečanje baze potencialnih upraviteljev prispeva k odpiranju tega trga. To bi koristilo podjetjem pri iskanju naložb, saj bi jim omogočilo dostop do financiranja iz večjega števila bolj raznolikih virov tveganih naložb. Področje uporabe Uredbe (EU) št. 345/2013 in Uredbe (EU) št. 346/2013 bi bilo zato treba razširiti z uvedbo uporabe oznak „EuVECA“ in „EuSEF“ za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU. (5)Zaradi ohranjanja visoke stopnje varstva vlagateljev bi morale za te upravitelje še naprej veljati zahteve Direktive 2011/61/EU, izpolnjevati pa bi morali tudi nekatere določbe Uredbe (EU) št. 345/2013 ali Uredbe (EU) št. 346/2013, in sicer določbe v zvezi z upravičenimi naložbami, ciljnimi vlagatelji in zahtevami po obveščanju. (6)Zaradi zagotavljanja, da so pristojni organi obveščeni o vsaki novi uporabi oznak „EuVECA“ in „EuSEF“, bi morali upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, registrirati vsak kvalificiran sklad tveganega kapitala ali kvalificiran sklad za socialno podjetništvo, ki ga nameravajo upravljati in tržiti. To bi moralo tem upraviteljem omogočiti, da prek upravljanja kolektivnih naložbenih podjemov, ustanovljenih v drugih državah članicah, ohranijo svoje poslovne modele in obenem širijo obseg ponujenih produktov.

(7)Nabor upravičenih podjetij, v katera lahko investirajo kvalificirani skladi tveganega kapitala, bi se moral razširiti, da se še poveča oskrba podjetij s kapitalom. Opredelitev kvalificiranega portfeljskega podjetja bi zato morala vključevati podjetja z do 499 zaposlenimi (mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo) ter mala in srednja podjetja, ki kotirajo na zagonskih trgih MSP. Nove možnosti za vlaganje bi poleg tega morale subjektom v fazi rasti, ki že imajo dostop do drugih virov financiranja, kot so zagonski trgi MSP, omogočati pridobivanje kapitala iz kvalificiranih skladov tveganega kapitala, kar bi posledično moralo prispevati k razvoju zagonskih trgov MSP. (8)Kvalificiranim skladom tveganega kapitala bi se morala dovoliti dolgoročnejša udeležba na lestvici financiranja za MSP, ki ne kotirajo na borznem trgu, mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki ne kotirajo na borznem trgu, ter MSP, ki kotirajo na zagonskih trgih MSP, da se dodatno okrepi potencial ustvarjanja donosov iz hitro rastočih podjetij. Zato bi bilo treba dovoliti nadaljnje naložbe, ki sledijo prvi naložbi. (9)Postopki registracije bi morali biti stroškovno učinkoviti. Zato bi morala registracija upravitelja v skladu z Uredbo (EU) št. 345/2013 in Uredbo (EU) št. 346/2013 služiti tudi namenu registracije iz Direktive 2011/61/EU. Za odločitve o registraciji in neuspešne registracije v skladu z Uredbo (EU) št. 345/2013 ali Uredbo (EU) št. 346/2013 bi moral, kadar je to primerno, veljati sodni nadzor. (10)Nujno je pojasniti, da prepoved za države članice gostiteljice, da na svojem ozemlju nalagajo zahteve ali upravne postopke v zvezi s trženjem kvalificiranih skladov tveganega kapitala in kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, vključuje prepoved zaračunavanja pristojbin in drugih dajatev upraviteljem teh skladov. (11)Uredba (EU) št. 345/2013 in Uredba (EU) št. 346/2013 zdaj zahtevata, da imajo upravitelji kvalificiranih skladov tveganega kapitala in kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo vedno dovolj lastnih sredstev. Da bi se zagotovilo enotno razumevanje po celotni Uniji o tem, kaj so zadostna lastna sredstva za te upravitelje, je treba od Evropskega nadzornega organa (v nadaljnjem besedilu: ESMA) zahtevati pripravo osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki bodo predpisovali metodologije za določanje zadostnih lastnih sredstev. (12)Ker ta uredba omogoča uporabo oznak „EuVECA“ in „EuSEF“ upraviteljem kolektivnih naložbenih podjemov, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, bi morala centralna zbirka podatkov, ki jo ESMA vzdržuje v skladu z Uredbo (EU) št. 345/2013 in Uredbo (EU) št. 346/2013, vsebovati tudi informacije o kvalificiranih skladih tveganega kapitala in kvalificiranih skladih za socialno podjetništvo, ki jih ti upravitelji upravljajo in tržijo. (13)Glede na to, da države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, da bi se s spodbujanjem uporabe oznak „EuVECA“ in „EuSEF“ dodatno okrepil notranji trg za kvalificirane sklade tveganega kapitala in kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, in se lahko ti zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa bolje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Ta uredba v skladu z načelom sorazmernosti ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev v skladu s členom 5(4) Pogodbe o Evropski uniji. (14)Uredbo (EU) št. 345/2013 in Uredbo (EU) št. 346/2013 bi bilo treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EU) št. 345/2013 se spremeni: (1)v členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Člena 5 in 6, točki (c) in (i) člena 13(1) ter člen 14a te uredbe se uporabljajo za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, ki upravljajo portfelje kvalificiranih skladov tveganega kapitala in nameravajo oznako ,EuVECA‘ uporabljati v povezavi s trženjem teh skladov v Uniji.“; (2)člen 3 se spremeni: (a) točka (k) se nadomesti z naslednjim: „(k) ,matična država članica‘ pomeni državo članico, v kateri ima upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala registrirani sedež;“; (b) v točki (d) se točka (i) nadomesti z naslednjim: „(i) v času prve naložbe kvalificiranega sklada tveganega kapitala v to podjetje izpolnjuje enega od naslednjih pogojev: — podjetje ni sprejeto v trgovanje na regulirani trg ali v večstranski sistem trgovanja (MTF), kot sta opredeljena v točkah (21) in (22) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta*, in zaposluje do 499 ljudi; — podjetje je malo in srednje podjetje, kot je opredeljeno v točki (12) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU, ki kotira na zagonskem trgu MSP, kot je opredeljen v točki (13) člena 4(1) navedene Direktive.“;

(c) točka (m) se nadomesti z naslednjim: „(m) ,pristojni organ‘ pomeni: (i) za upravitelje iz člena 2(1) te uredbe pristojni organ iz člena 3(3)(a) Direktive 2011/61/EU; (ii) za upravitelje iz člena 2(2) te uredbe pristojni organ iz člena 7(1) Direktive 2011/61/EU; (iii) za kvalificirane sklade tveganega kapitala pristojni organ države članice, v kateri ima kvalificirani sklad tveganega kapitala registrirani sedež ali glavno upravo;“; _______________________________________________________________ * Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349). (3)v člen 10 se vstavi odstavek 3: „3. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki bodo predpisovali metodologije za določanje zadostnih lastnih sredstev. Te metodologije: (a) razlikujejo med tem, kaj so zadostna lastna sredstva za notranje upravljane kvalificirane sklade tveganega kapitala in zadostna lastna sredstva za zunanje upravitelje kvalificiranih skladov tveganega kapitala; (b) upoštevajo velikost in notranjo organizacijo upraviteljev iz odstavka 1 člena 2 z namenom zagotoviti nevtralne konkurenčne pogoje med navedenimi upravitelji in upravitelji iz odstavka 2 tega člena; (c) zagotavljajo, da zneski, ki bodo posledica uporabe teh metodologij, ne presežejo zneskov, določenih v členu 9 Direktive 2011/61/EU. ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe]. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.”; (4)v člen 14 se vstavita odstavka 3a in 3b: “3a. Upravitelje iz odstavka 1 pristojni organ matične države članice najkasneje dva meseca po predložitvi vseh informacij iz odstavka 1 obvesti o tem, ali so bili registrirani kot upravitelji kvalificiranega sklada tveganega kapitala. 3b. Registracija v skladu s tem členom predstavlja registracijo za namene člena 3(3) Direktive 2011/61/EU.”; (5)vstavita se člena 14a in 14b: „Člen 14a 1. Upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, vložijo zahtevek za registracijo kvalificiranih skladov tveganega kapitala, za katere nameravajo uporabljati oznako ,EuVECA’.

2. Zahtevek za registracijo iz odstavka 1 se vloži pri pristojnem organu za kvalificirani sklad tveganega kapitala in vključuje naslednje: (a) pravila upravljanja sklada ali ustanovne akte kvalificiranega sklada tveganega kapitala; (b) informacije o identiteti depozitarja; (c) informacije iz člena 14(1). Za namene točke (c) prvega pododstavka se informacije o vzpostavljenih ureditvah za zagotavljanje skladnosti z zahtevami Poglavja II te uredbe nanašajo na ureditve, vzpostavljene za zagotavljanje skladnosti s členoma 5 in 6 ter točkama (c) in (i) člena 13(1). 3. Pristojni organ za kvalificirani sklad tveganega kapitala vsak sklad registrira kot kvalificirani sklad tveganega kapitala, če upravitelj sklada izpolnjuje pogoje iz člena 14(2). 4. Upravitelje iz odstavka 1 pristojni organ za kvalificirani sklad tveganega kapitala najkasneje dva meseca po tem, ko ti upravitelji predložijo vse informacije iz odstavka 2, obvesti o tem, ali je bil sklad registriran kot kvalificirani sklad tveganega kapitala. 5. Registracija kvalificiranih skladov tveganega kapitala v skladu z odstavki 1, 2 in 3 je veljavna na celotnem ozemlju Unije in omogoča trženje teh skladov z oznako ‘EuVECA’ po vsej Uniji. Člen 14b Vsakršna zavrnitev registracije upraviteljev iz člena 14 in skladov iz člena 14a mora biti utemeljena in sporočena upraviteljem iz navedenih členov, zanjo pa velja pravica do pritožbe na sodiščih. Ta pravica do pritožbe obstaja tudi, kadar o registraciji v roku dveh mesecev po vložitvi zahtevka ni bila sprejeta odločitev.“; (6)v členu 16 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim: „1. Pristojni organi matičnih držav članic pristojne organe držav članic gostiteljic in ESMA nemudoma obvestijo o vsaki registraciji upravitelja kvalificiranega sklada tveganega kapitala, vsakič, ko je dodan nov kvalificirani sklad tveganega kapitala, vsakič, ko je dodan nov domicil za vzpostavitev kvalificiranega sklada tveganega kapitala, ali o vsaki dodatni državi članici, v kateri namerava upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala te sklade tržiti. Za namene prvega pododstavka pristojni organ za kvalificirani sklad tveganega kapitala, ki je bil registriran v skladu s členom 14a, o registraciji nemudoma obvesti pristojni organ matične države članice upravitelja tega kvalificiranega sklada tveganega kapitala. 2. Pristojni organi držav članic gostiteljic upraviteljem kvalificiranih skladov tveganega kapitala ne nalagajo zahtev ali upravnih postopkov v zvezi s trženjem njihovih kvalificiranih skladov tveganega kapitala in ne zahtevajo odobritve tega trženja pred njegovim začetkom. Zahteve ali upravni postopki iz prvega pododstavka vključujejo pristojbine in druge dajatve.“; (7)člen 17 se nadomesti z naslednjim: „Člen 17 ESMA vzdržuje centralno zbirko podatkov, ki je javno dostopna na internetu in zajema vse upravitelje kvalificiranih skladov tveganega kapitala, ki uporabljajo oznako ,EuVECA‘, kvalificirane sklade tveganega kapitala, za katere uporabljajo to oznako, ter države, v katerih se ti skladi tržijo.“; (8)v členu 20(2) se datum „16. maj 2015“ nadomesti z datumom „[24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe]“; (9)člen 21 se spremeni:

(a) točka (c) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim: „(c) uporablja oznako ,EuVECA‘, čeprav ni registriran v skladu s členom 14, ali pa kvalificirani sklad tveganega kapitala ni registriran v skladu s členom 14a;“; (b) točka (e) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim: „(e) je pridobil registracijo z napačno navedbo ali na kakršen koli drug nepravilen način, s čimer krši člen 14 ali člen 14a;“; (c) točka (a) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim: „(a) sprejme ukrepe za zagotovitev, da zadevni upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala ravna v skladu s členoma 5 in 6, točkama (a) in (b) člena 7 ter členi 12 do 14a;“; (10)v členu 26(2)(a) se datum „22. julij 2017“ nadomesti z datumom „[48 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe]“. Člen 2 Uredba (EU) št. 346/2013 se spremeni: (1)v členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Členi 5 in 6, 10, 13(2), točke (d), (e) in (f) člena 14(1) in člen 15a te uredbe se uporabljajo za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov z dovoljenjem v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, ki upravljajo portfelje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in nameravajo oznako ,EuSEF‘ uporabljati v povezavi s trženjem teh skladov v Uniji.“; (2)člen 3 se spremeni: (a) točka (k) se nadomesti z naslednjim: „,matična država članica‘ pomeni državo članico, v kateri ima upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo registrirani sedež;“; (b) točka (m) se nadomesti z naslednjim: „(m) ,pristojni organ‘ pomeni: (i) za upravitelje iz člena 2(1) te uredbe pristojni organ iz člena 3(3)(a) Direktive 2011/61/EU; (ii) za upravitelje iz člena 2(2) te uredbe pristojni organ iz člena 7(1) Direktive 2011/61/EU; (iii) za kvalificirane sklade za socialno podjetništvo pristojni organ države članice, v kateri ima kvalificirani sklad za socialno podjetništvo registrirani sedež ali glavno upravo;“; (3)v členu 11 se doda odstavek 3:

„3. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki bodo predpisovali metodologije za določanje zadostnih lastnih sredstev. Te metodologije: (a) razlikujejo med tem, kaj so zadostna lastna sredstva za notranje upravljane kvalificirane sklade za socialno podjetništvo in zadostna lastna sredstva za zunanje upravitelje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo; (b) upoštevajo velikost in notranjo organizacijo upraviteljev iz odstavka 1 člena 2 z namenom zagotoviti nevtralne konkurenčne pogoje med navedenimi upravitelji in upravitelji iz odstavka 2 tega člena; (c) zagotavljajo, da zneski, ki bodo posledica uporabe teh metodologij, ne presežejo zneskov, določenih v členu 9 Direktive 2011/61/EU. ESMA navedeni osnutek regulativnih tehničnih standardov Komisiji predloži do [18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe]. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.”; (4)v člen 15 se vstavita odstavka 3a in 3b: “3a. Upravitelje iz odstavka 1 pristojni organ matične države članice najkasneje dva meseca po predložitvi vseh informacij iz odstavka 1 obvesti o tem, ali so bili registrirani kot upravitelji kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo. 3b. Registracija v skladu s tem členom predstavlja registracijo za namene člena 3(3) Direktive 2011/61/EU.”; (5)vstavita se člena 15a in 15b: „Člen 15a 1. Upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 6 Direktive 2011/61/EU, vložijo zahtevek za registracijo kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, za katere nameravajo uporabljati oznako ,EuSEF‘. 2. Zahtevek za registracijo iz odstavka 1 se vloži pri pristojnem organu za kvalificirani sklad za socialno podjetništvo in vključuje naslednje: (a) pravila upravljanja sklada ali ustanovne akte kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo; (b) informacije o identiteti depozitarja; (c) informacije iz člena 15(1). Za namene točke (c) prvega pododstavka se informacije o vzpostavljenih ureditvah za zagotavljanje skladnosti z zahtevami Poglavja II te uredbe nanašajo na ureditve, vzpostavljene za zagotavljanje skladnosti s členi 5, 6 in 10, členom 13(2) in točkami (d), (e) in (f) člena 14(1). 3. Pristojni organ za kvalificirani sklad za socialno podjetništvo vsak sklad registrira kot kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, če upravitelj sklada izpolnjuje pogoje iz člena 15(2). 4. Upravitelje iz odstavka 1 pristojni organ za kvalificirani sklad za socialno podjetništvo najkasneje dva meseca po tem, ko ti upravitelji predložijo vse informacije iz odstavka 2, obvesti o tem, ali je bil sklad registriran kot kvalificirani sklad za socialno podjetništvo. 5. Registracija kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo v skladu z odstavki 1, 2 in 3 velja na celotnem ozemlju Unije in omogoča trženje teh skladov z oznako ,EuSEF‘ po vsej Uniji.

Člen 15b Vsakršna zavrnitev registracije upraviteljev iz člena 15 in skladov iz člena 15a mora biti utemeljena in sporočena upraviteljem iz navedenih členov, zanjo pa velja pravica do pritožbe na sodiščih. Ta pravica do pritožbe obstaja tudi, kadar o registraciji v roku dveh mesecev po vložitvi zahtevka ni bila sprejeta odločitev.“; (6)v členu 17 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim: „1. Pristojni organi matičnih držav članic pristojne organe držav članic gostiteljic in ESMA nemudoma obvestijo o vsaki registraciji upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, vsakič, ko je dodan nov kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, vsakič, ko je dodan nov domicil za vzpostavitev kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, ali o vsaki dodatni državi članici, v kateri namerava upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo te sklade tržiti. Za namene prvega pododstavka pristojni organ za kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, ki je bil registriran v skladu s členom 15a, o registraciji nemudoma obvesti pristojni organ matične države članice upravitelja tega kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo. 2. Pristojni organi držav članic gostiteljic upraviteljem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo ne nalagajo zahtev ali upravnih postopkov v zvezi s trženjem njihovih kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in ne zahtevajo odobritve trženja pred njegovim začetkom. Zahteve ali upravni postopki iz prvega pododstavka vključujejo pristojbine in druge dajatve.“; (7)člen 18 se nadomesti z naslednjim: „Člen 18 ESMA vzdržuje centralno zbirko podatkov, ki je javno dostopna na internetu in zajema vse upravitelje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki uporabljajo oznako ,EuSEF‘, kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, za katere uporabljajo to oznako, ter države, v katerih se ti skladi tržijo.“; (8) v členu 21(2) se datum „16. maj 2015“ nadomesti z datumom „[24 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe]“; (9)člen 22 se spremeni: (a) točka (c) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim: „(c) uporablja oznako ,EuSEF‘, čeprav ni registriran v skladu s členom 15, ali pa kvalificirani sklad za socialno podjetništvo ni registriran v skladu s členom 15a;“; (b) točka (e) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim: „(e) je pridobil registracijo z napačno navedbo ali na kakršen koli drug nepravilen način, s čimer krši člen 15 ali člen 15a;“; (c) točka (a) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim: „(a) sprejme ukrepe za zagotovitev, da zadevni upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ravna v skladu s členoma 5 in 6, točkama (a) in (b) člena 7 ter členi 13 do 15a;“; (10)v členu 27(2)(a) se datum „22. julij 2017“ nadomesti z datumom „[48 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe]“. Člen 3