[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.9.2008

COM(2008) 535 konč.

2008/0172 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o strojih za nanašanje pesticidov, ki spreminja Direktivo 2006/42/ES z dne 17. maja 2006 o strojih

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Evropski parlament in Svet sta v Sklepu o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti[1] priznala, da je treba vpliv pesticidov na zdravje ljudi in okolje dodatno zmanjšati. Ta cilj v prvi fazi zadeva fitofarmacevtska sredstva. Namen je doseči bolj trajnostno uporabo pesticidov ob hkratnem zmanjšanju tveganj za zdravje ljudi in okolje, ki so posledica njihove uporabe, v skladu s potrebnim varstvom pridelka. Temu namenjen pristop je vključeval polno izvajanje in ustrezen pregled pomembnega pravnega okvira ter razvoj tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov. Evropska komisija je od takrat sprejela strategijo (v nadaljnjem besedilu „tematska strategija“)[2] ter predlagala Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za obravnavo glavnih pravnih vidikov njenega izvajanja (v nadaljnjem besedilu „okvirna direktiva“)[3]. Tematska strategija določa pet glavnih ciljev: zmanjšanje tveganj za zdravje in okolje zaradi uporabe pesticidov; izboljšan nadzor uporabe in razširjanja pesticidov; nadomestitev najnevarnejših pesticidov z varnejšimi snovmi; spodbujanje pridelave z manjšim vnosom ali brez pesticidov; vzpostavitev preglednega sistema poročanja in spremljanja napredka. V zvezi s prvim ciljem in zlasti opremo za nanašanje pesticidov morajo države članice na podlagi predlagane okvirne direktive vzpostaviti sistem za redno vzdrževanje in redni pregled opreme v uporabi. Vendar so za dopolnitev zakonodajnih ukrepov, ki se nanašajo na opremo, potrebni dopolnilni ukrepi za določitev zahtev varstva okolja, ki jih mora izpolnjevati nova oprema za nanašanje pesticidov pred njenim dajanjem v promet in uporabo. Komisija se je v tematski strategiji in preambuli pa tudi v obrazložitvenem memorandumu k predlagani okvirni direktivi zavezala, da bo vključila potrebne zahteve varstva okolja za novo opremo za nanašanje pesticidov v ločeni predlog. V ta namen Komisija zdaj predlaga Direktivo o spremembi Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih (v nadaljnjem besedilu „Direktiva o strojih“)[4]. |

120 | Splošno ozadje Dobro zasnovani, izdelani in vzdrževani stroji za nanašanje pesticidov imajo pomembno vlogo pri zmanjšanju škodljivih vplivov pesticidov na zdravje ljudi, zlasti upravljavcev strojev, in na okolje. Namen predloga je zagotoviti, da novi stroji za nanašanje pesticidov ne bodo po nepotrebnem ogrožali okolja. V ta namen predlog uvaja dodatne bistvene zahteve varstva okolja, ki jih morajo izpolnjevati novi stroji za nanašanje pesticidov pred njihovim dajanjem v promet in/ali uporabo v Skupnosti. Uskladitev zahtev za takšne stroje je predpogoj za zagotavljanje visoke ravni varstva ob hkratnem zagotavljanju prostega pretoka takšnih izdelkov v Skupnosti. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Direktiva o strojih 98/37/ES določa bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati stroji, dani v promet v Skupnosti, če naj imajo koristi od prostega pretoka znotraj Skupnosti, ter zahtevane postopke za ugotavljanje skladnosti s temi zahtevami. Direktiva 98/37/ES bo razveljavljena z Direktivo 2006/42/ES, ki se bo uporabljala od 29. decembra 2009. Direktiva o strojih se uporablja za stroje za nanašanje pesticidov glede na varovanje zdravja in varnost uporabnikov takšnih strojev ter drugih oseb, izpostavljenih tveganjem zaradi njihovega delovanja. Direktiva o strojih trenutno ne zajema zahtev varstva okolja. Vendar je več držav članic uvedlo nacionalne določbe, ki določajo zahteve varstva okolja za opremo za nanašanje pesticidov. Poleg tega so bili na tem področju sprejeti evropski standardi. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog je v celoti skladen s cilji šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti, strategije Evropske unije o trajnostnem razvoju, lizbonske strategije in tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov. Predlog prispeva tudi k drugim politikam, zlasti izboljšanju varovanja zdravja in varnosti delavcev in potrošnikov. Predlog je skladen tudi z medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje. |

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Da bi vse zainteresirane strani lahko prispevale k razvoju tematske strategije, je Komisija organizirala obsežno posvetovanje, ki vključuje vse evropske institucije, države članice in druge zainteresirane stranke. Posvetovanje je potekalo v štirih krogih, minimalni standardi posvetovanja pa so bili v celoti izpolnjeni. Komisija je julija 2002 sprejela Sporočilo „K tematski strategiji o trajnostni rabi pesticidov“[5], ki je vključevala seznam možnih ukrepov za doseganje posameznih ciljev tematske strategije. Sporočilo je bilo predloženo Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter objavljeno na spletu za posvetovanje z javnostjo. Med tem posvetovanjem je bilo prejetih več kot 150 prispevkov. Poleg tega je Komisija novembra 2002 organizirala konferenco zainteresiranih strani z več kot 200 udeleženci iz vseh pomembnih skupin zainteresiranih strani, kot so industrija pesticidov, organizacije kmetov, državni organi ter potrošniške in okoljske organizacije. Komisija je leta 2004 pri zunanjem svetovalcu (BiPRO) naročila študijo o vplivih zakonodajnih vidikov tematske strategije. Ta študija je bila pripravljena na podlagi raziskav in intervjujev držav članic (prejetih je bilo 22 odgovorov) in ključnih zainteresiranih strani. Študijo je spremljala medresorska skupina, ki je vključevala vse pomembne generalne direktorate in katere končno poročilo je bilo objavljeno na spletni strani Komisije (v nadaljnjem besedilu „poročilo BiPRO“)[6]. Pripombe na sklepe študije je predložilo 28 organizacij[7]. Končno interaktivno posvetovanje o oblikovanju politike je potekalo od 17. marca do 12. maja 2005. Posvetovanje je temeljilo na rezultatih prejšnjih posvetovanj zainteresiranih strani ter predstavilo glavne ukrepe, ki jih je treba vključiti v tematsko strategijo. Komisija je prejela 1 767 odgovorov javnosti in zainteresiranih strani. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Podroben povzetek posvetovanja in njegov rezultat je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije o Presoji vpliva tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov (v nadaljnjem besedilu „presoja vpliva“)[8]. Sklepi Sveta, resolucija Parlamenta, mnenje Ekonomsko-socialnega odbora in javni prispevki so povzeti v Prilogi 1 k presoji vpliva. Vse pripombe so na voljo tudi na spletu[9]. Odgovori, prejeti med končnim interaktivnim posvetovanjem o oblikovanju politike so povzeti v Prilogi 2 k presoji vpliva[10]. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja Kmetijstvo, varstvo rastlin, stroji in tehnično-tehnološko področje (oprema za nanašanje pesticidov, zlasti škropilnice in z njimi povezana oprema), škropljenje z uporabo letal, analize gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivov. Uporabljena metodologija Metode za zbiranje in uporabo izvedenskih mnenj, vključenih v dvostranska pogajanja z zainteresiranimi stranmi, organizacija srečanj, udeležba na konferencah ter naročilo študije pri zunanjem svetovalcu. Glavne organizacije/strokovnjaki, vključeni v posvetovanja Glavne organizacije, ki so sodelovale pri posvetovanjih, vključujejo organe držav članic, industrijo pesticidov, industrijo opreme za nanašanje pesticidov, organizacije kmetov, akademski svet, evropski odbor za standardizacijo (CEN) in okoljske organizacije. Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj V zvezi z novimi stroji za nanašanje pesticidov je bilo na podlagi mnenja potrjeno, da je treba določiti zahteve varstva okolja za nove stroje za nanašanje pesticidov, ki morajo biti izpolnjene pred dajanjem v promet in/ali uporabo. Način javne objave mnenj strokovnjakov Izvedensko mnenje je na voljo na spletu[11]. |

230 | Presoja vpliva Predlog za spremembo Direktive o strojih (2006/42/ES) za nanašanje pesticidov temelji na poročilu BiPRO in presoji vpliva zakonodajnih predlogov na podlagi tematske strategije. Obravnavane možnosti politike Presoja vpliva obravnava možnosti politike, ki se nanašajo na opremo za nanašanje pesticidov iz oddelka 4.1.2 z naslovom „Standardi za nadzor in certifikacijo opreme za nanašanje“. V presoji vpliva se pojem „nadzor“ nanaša na vzdrževanje in redni pregled opreme za nanašanje pesticidov, za katero veljajo ukrepi iz okvirne direktive. Pojem „certifikacija“ se nanaša na zasnovo, izdelavo in ugotavljanje skladnosti nove opreme za nanašanje pesticidov, za katero velja ta predlog. V zvezi s certifikacijo nove opreme za nanašanje pesticidov so bile pri presoji vpliva obravnavane naslednje možnosti politike: brez ukrepanja na ravni Skupnosti (v presoji vpliva opredeljena kot možnost 5)[12]; uvedba prostovoljnega sistema certificiranja (v presoji vpliva opredeljena kot možnost 6)[13]; obveznost držav članic za vzpostavitev obveznega sistema certificiranja na nacionalni ravni (v presoji vpliva opredeljena kot možnost 1)[14]; uvedba obveznega sistema certificiranja za novo opremo za nanašanje pesticidov na ravni Skupnosti (v presoji vpliva opredeljena kot možnost 2, prvi odstavek)[15]. V skladu s sklepom presoje vpliva iz oddelka 6.2.2 ter preglednic 6–45 in 6–46 dokumenta[16] je uvedba obveznega sistema certificiranja za novo opremo za nanašanje pesticidov na ravni Skupnosti edina možnost, na podlagi katere je mogoče doseči želene cilje tematske strategije v smislu varstva okolja in varovanja zdravja ljudi. Poleg tega bi druge možnosti politike ohranile različne nacionalne določbe, ki ovirajo prost pretok blaga znotraj Skupnosti (glej v nadaljevanju, oddelek 3 – načelo subsidiarnosti). Možni vplivi V poročilu BiPRO so obravnavani možni vplivi uvedbe zahtev za dajanje v promet nove opreme za nanašanje pesticidov[17]. Pričakuje se, da bo uskladitev takšnih zahtev po vsej EU na splošno zvišala standarde za nove stroje glede varstva okolja. Zato bi se lahko zvišali povprečni proizvodni stroški proizvajalcev opreme za nanašanje pesticidov. Morebitno zvišanje stroškov bi bilo neenakomerno, saj številni proizvajalci že zagotavljajo stroje na zadovoljivi ravni, s čimer izpolnjujejo predpise ali sisteme certificiranja, ki veljajo v nekaterih državah članicah, medtem ko bi morali drugi znatno zvišati standarde za svoje izdelke. Uskladitev zahtev varstva okolja na ravni Skupnosti bi prvim koristila, saj bi zagotovila pošteno konkurenco na notranjem trgu. Možno zvišanje stroškov usklajevanja za proizvajalce, ki bi morali nadgraditi svoje stroje, se lahko razdeli v dve skupini: enkratni strošek zaradi prilagoditve zasnov in orodja ter proizvodni strošek, na primer zaradi vgraditve dodatnih ali zahtevnejših naprav za upravljanje in sistemov v stroj. Nobenega od teh stroškov ni mogoče natančno oceniti, saj proizvajalci na splošno ne razlikujejo med dejavniki stroškov, povezanimi z izpolnjevanjem pravnih zahtev, in dejavniki stroškov, povezanimi z rednim posodabljanjem njihovih zasnov za zadovoljitev tržnega povpraševanja po večji učinkovitosti in drugih zahtev potrošnikov. Vendar bodo stroški proizvajalcev, ki bodo morali znatno zvišati standarde svojih izdelkov, v kolikor bodo to omogočile tržne razmere, verjetno preneseni na uporabnike prek višjih cen. Na podlagi presoje vpliva, ki predvideva povprečno življenjsko dobo škropilnice od 12 do15 let, se ocenjuje, da se v Skupnosti vsako leto proda približno 125 000 do 250 000 novih škropilnic. Zaradi večje učinkovitosti je verjetno, da bodo škropilnice, ki izpolnjujejo nove zahteve varstva okolja, porabile manj pesticidov in zmanjšale izgube pesticidov med mešanjem, polnjenjem, škropljenjem in čiščenjem. Težko je oceniti posledično povprečno letno znižanje uporabe pesticidov, ki pa bo uporabnikom nedvomno omogočilo prihranek stroškov, s čimer bodo uravnotežili morebitno zvišanje cen nekatere opreme za škropljenje. Na drugi strani lahko manjša uporaba pesticidov povzroči izgube v prometu industrije pesticidov, kar bi lahko privedlo do zmanjšanja števila delovnih mest. Dolgoročno se pričakuje, da bo uvedba zahtev varstva okolja za nove stroje za nanašanje pesticidov pozitivno vplivala na zdravje ljudi in okolje, in sicer prek pričakovanega zmanjšanja izpostavljenosti pesticidom ter zmanjšanja škodljivih učinkov na zdravje ljudi in okolje zaradi takšne izpostavljenosti[18]. |

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Ta predlog uvaja nove zahteve varstva okolja za dajanje v promet in/ali uporabo novih strojev za nanašanje pesticidov v EGP. Te dodatne bistvene zahteve so obvezne določbe, ki naj bi zagotovile, da izdelki ne ogrožajo okolja po nepotrebnem. |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga predloga za spremembo Direktive o strojih je člen 95 Pogodbe ES, ki določa načela za vzpostavitev notranjega trga. Direktiva o strojih zagotavlja prost pretok strojev iz njenega področja uporabe, ki izpolnjujejo bistvene zdravstvene in varnostne zahteve ter postopke za ugotavljanje skladnosti, ki jih določa Direktiva. |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Skupnosti. |

Države članice ne morejo zadostno doseči ciljev predloga zaradi razlogov, opisanih v nadaljevanju. |

321 | Nekatere države članice so že uvedle obvezne zahteve varstva okolja in postopke za ugotavljanje skladnosti za opremo za nanašanje pesticidov. Druge države članice so napovedale pripravo osnutkov predpisov na tem področju. Določanje okoljskih zahtev za stroje za nanašanje pesticidov v okviru prostovoljnega sistema certifikacije ali sistemov certifikacije, ki jih države članice vzpostavijo na nacionalni ravni, bi ohranilo ali celo povečalo raznolikost nacionalnih določb in postopkov s podobnimi cilji. To ustvarja nepotrebne stroške za industrijo ter ovire prostemu pretoku blaga znotraj Skupnosti. |

Z ukrepi na ravni Skupnosti se bodo laže dosegli cilji predloga iz naslednjih razlogov: Uskladitev zahtev varstva okolja in postopkov za ugotavljanje skladnosti na ravni Skupnosti je edini način za doseganje želenega cilja varstva okolja ob hkratnem zagotavljanju enake ravni varstva po vsej Skupnosti, poštene konkurence med proizvajalci ter prostega pretoka blaga na notranjem trgu. |

324 | Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti |

331 | Ta predlog ne prekoračuje okvira, ki je potreben za doseganje njegovega cilja, in je zato skladen z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. Predlog je omejen na bistvene zahteve, ki jih morajo izpolnjevati stroji za nanašanje pesticidov pred dajanjem v promet in/ali uporabo, medtem ko so evropske organizacije za standardizacijo pristojne za pripravo tehničnih standardov, ki zagotavljajo podrobne specifikacije, ki omogočajo proizvajalcem izpolnjevanje the zahtev. Uporaba teh usklajenih standardov je prostovoljna, vendar ustvarja domnevo o skladnosti z bistvenimi zahtevami, ki jih standardi zajemajo. |

332 | Upravna obremenitev Skupnosti in nacionalnih organov se zmanjša z vključitvijo zahtev varstva okolja za stroje za nanašanje pesticidov v Direktivo o strojih, kot je predlagana. Države članice bi imele enkraten upravni strošek, povezan s prenosom direktive o spremembi v nacionalno zakonodajo. Potem ko bo sprememba izvedena, bodo upravne obremenitve držav članic in Skupnosti zaradi upravljanja in izvrševanja novih zahtev varstva okolja (tržni nadzor, upravno sodelovanje, organizacija odbora in delovne skupine za stroje ter udeležba na njunih sestankih, upravljanje standardov) v bistvu nespremenjene v primerjavi s tistimi, ki so povezane z upravljanjem in izvrševanjem obstoječe direktive o strojih kot celote. Skladnost z novimi zahtevami, določenimi v Direktivi o strojih, kot je predlagana, bo privedla tudi do zmanjšanja upravne obremenitve proizvajalcev strojev za nanašanje pesticidov. Tehnično dokumentacijo proizvajalcev bo treba posodobiti, vendar bo ES-izjava o skladnosti, ki mora biti priložena vsakemu stroju, prav tako zajemala nove zahteve varstva okolja, pri čemer bo edina potrebna sprememba dodati sklicevanje na ustrezne usklajene standarde, ki se uporabljajo. Morebitno zvišanje stroškov zaradi uporabe novih usklajenih zahtev se v glavnem izravna z znižanjem obstoječih in predvidljivih prihodnjih stroškov, ki so posledica neusklajenosti, kar pomeni stroške zasnove in proizvodnje ter upravno obremenitev proizvajalcev, ki nastanejo pri uporabi različnih nacionalnih predpisov in postopkov v vedno več državah članicah. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument: direktiva. Za nove stroje za nanašanje pesticidov že velja Direktiva o strojih glede varovanja zdravja ter varnosti upravljavcev in drugih izpostavljenih oseb. Z vidika boljše priprave zakonodaje se zdi primerneje določiti vse zahteve, ki se uporabljajo za določeno kategorijo izdelkov, v enotnem zakonodajnem aktu, s čimer se preprečijo prekrivanje ali protislovne zahteve ter zagotovi enoten postopek ugotavljanja skladnosti. Zato se predlaga vključitev zahtev varstva okolja za stroje za nanašanje pesticidov v Direktivo o strojih z direktivo o spremembi. |

342 | Predlog je zato v skladu z medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje. |

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

5. DODATNE INFORMACIJE |

550 | Korelacijska tabela Države članice morajo Komisiji sporočita besedila nacionalnih predpisov, ki prenašajo direktivo, ter korelacijsko tabelo med temi predpisi in to direktivo. |

560 | Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na EGP in bi ga bilo zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

570 | Podrobna obrazložitev predloga Preambula predloga vključuje tri uvodne izjave. V prvih dveh uvodnih izjavah sta opisana ozadje in cilj predloga. Tretja uvodna izjava pojasnjuje, zakaj se predlaga uvedba varstva okolja med cilje Direktive o strojih. Ta izjava prav tako navaja, da so v tem predlogu zahteve varstva okolja omejene na stroje za nanašanje pesticidov in tveganja za okolje, za katere veljajo nove bistvene zahteve, predlagane v Prilogi I k Direktivi. Predlagajo se ustrezne spremembe določenih členov Direktive, da se varstvo okolja vključi med njene cilje. Člen 2 vsebuje opredelitve določenih ključnih pojmov, ki se uporabljajo v Direktivi. Predlaga se, da se v tem členu doda nova opredelitev „bistvenih varnostnih in zdravstvenih zahtev“. Z vključitvijo varstva okolja, kadar je primerno, v opredelitev „bistvenih zdravstvenih in varnostnih zahtev“ se je mogoče izogniti potrebi po spremembi številnih sklicevanj na bistvene zdravstvene in varnostne zahteve v Direktivi. Cilj varstva okolja je naveden tudi v ustreznih spremembah členov 4(1), 9(3) in 11(1). Priloga I določa bistvene zdravstvene in varnostne zahteve, ki se uporabljajo za stroje. The first General Principle set out in introduction to the Annex is amended to include the obligation for manufacturers of machinery for pesticide application, where appropriate, to estimate the risks of damage to the environment. Predlaga se vključitev zahtev varstva okolja za stroje za nanašanje pesticidov v del 2 Priloge I. Del 2 določa dodatne bistvene zdravstvene in varnostne zahteve za več kategorij strojev. Predlaga se, da se doda sklicevanje na stroje za nanašanje pesticidov v prvi odstavek, ki opredeljuje področje uporabe dela 2. Nove dodatne zahteve varstva okolja se vnesejo v nov oddelek 2.4. Zahteve iz predlaganega novega oddelka 2.4 Priloge I se uporabljajo za stroje za nanašanje pesticidov. Opredelitev „strojev za nanašanje pesticidov“ je navedena v prvem pododdelku 2.4.1. Opredelitev pojasnjuje, da se zahteve uporabljajo za stroje, namenjene nanašanju fitofarmacevtskih sredstev[19] in biocidnih pripravkov za obvladovanje škodljivih organizmov[20], v skladu s področjem uporabe tematske strategije in okvirne direktive. Stroji za nanašanje pesticidov vključujejo stroje z lastnim pogonom, vlečene stroje, stroje, vgrajene v vozilo, priključne stroje, zrakoplove pa tudi mirujoče stroje, namenjene za nanašanje pesticidov za profesionalno in potrošniško uporabo. Prav tako vključuje prenosne in ročno upravljane stroje na pogon ter ročne prenosne in ročno upravljane stroje za nanašanje pesticidov s tlačno komoro. Vendar se zahteve iz oddelka 2.4 ne uporabljajo za ročno prenosno ali ročno upravljano opremo za nanašanje pesticidov brez tlačne komore ali za enostavno opremo za nanašanje pesticidov brez gibljivih delov, saj takšna oprema ni v področju uporabe Direktive o strojih. Pododdelki 2.4.2 do 2.4.8 določajo bistvene zahteve, katerih namen je zagotoviti stroje za nanašanje pesticidov, ki bodo zasnovani in izdelani tako, da se zmanjša škoda za okolje, in jim bodo priložena potrebna navodila v zvezi z njihovo pravilno uporabo, vzdrževanjem in pregledom. Treba je opozoriti, da se predlagane nove bistvene zahteve uporabljajo za stroje za nanašanje pesticidov poleg vseh drugih ustreznih zahtev iz Priloge I, vključno z zahtevami iz oddelka 3.5.3, ki se nanašajo na zaščito upravljavca stroja pred tveganjem izpostavljenosti nevarnim emisijam, v skladu s splošnim načelom 4 iz uvoda Priloge I. Predlagane nove bistvene zahteve naj bi se podprle s tehničnimi specifikacijami usklajenih standardov za različne kategorije strojev za nanašanje pesticidov. Komisija bo v ta namen ustrezno pooblastila evropske organizacije za standardizacijo. |

2008/0172 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o strojih za nanašanje pesticidov, ki spreminja Direktivo 2006/42/ES z dne 17. maja 2006 o strojih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[21],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[22],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[23],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Raba pesticidov je nevarna za zdravje ljudi in okolje. Komisija je v Sporočilu „Tematska strategija o trajnostni rabi pesticidov“[24] sprejela strategijo, katere namen je zmanjšati tveganja za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe pesticidov. Poleg tega je Komisija predlagala Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov[25] (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva).

(2) Zasnova, izdelava in vzdrževanje strojev za nanašanje pesticidov imajo pomembno vlogo pri zmanjšanju škodljivih vplivov pesticidov na zdravje ljudi in okolje. V zvezi z opremo za nanašanje pesticidov, ki je že v profesionalni uporabi, okvirna direktiva uvaja zahteve za pregled in vzdrževanje takšne opreme.

(3) Zahteve za varovanje zdravja ter varnost oseb in, kadar je primerno, domačih živali in premoženja, so že zajete v Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih[26]. Za zagotavljanje skladnosti navedene direktive z okvirno direktivo je primerno, da se bistvene zahteve varstva okolja za zasnovo in izdelavo novih strojev za nanašanje pesticidov vključijo v Direktivo 2006/42/ES.

(4) Zato je treba v določbe Direktive 2006/42/ES vključiti tudi sklicevanje na varstvo okolja, medtem ko se ta cilj omeji na kategorijo strojev in tveganja, za katera veljajo posebne zahteve varstva okolja.

(5) Direktivo 2006/42/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2006/42/ES

Direktiva 2006/42/ES se spremeni:

1. v členu 2 se doda naslednja točka (m):

„(m) ‚bistvene zdravstvene in varnostne zahteve‘ pomeni obvezne določbe za zagotovitev, da izdelki ne ogrožajo zdravja ali varnosti oseb in, kadar je primerno, domačih živali, premoženja ali okolja.“

2. Člen 4(1) se nadomesti: "

“1. Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se stroji lahko dajo v promet in/ali v obratovanje le, če so v skladu z ustreznimi določbami te direktive in ne ogrožajo zdravja in varnosti oseb ali , kadar je primerno, domačih živali, lastnine ali okolja , kadar so pravilno nameščeni in vzdrževani ter se uporabljajo v predvideni namen ali v razmerah, ki jih je mogoče razumno predvideti.“

3. V členu 9(3) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„V primerih iz odstavka 1 se Komisija posvetuje z državami članicami in drugimi zainteresiranimi strankami, pri čemer navede ukrepe, ki jih namerava sprejeti z namenom, da na ravni Skupnosti zagotovi visoko raven varovanja zdravja in varnosti oseb in, kadar je primerno, domačih živali, premoženja ali okolja. “

4. Člen 11(1) se nadomesti: "

“1. Kadar država članica ugotovi, da lahko stroj, ki ga ureja ta direktiva, z oznako CE in s spremljajočo ES-izjavo o skladnosti, ter ki se uporablja skladno s predvidenim namenom ali v razmerah, ki jih je mogoče razumno predvideti, ogroža zdravje in varnost oseb ali , kadar je primerno, domačih živali, premoženja ali okolja , sprejme vse ustrezne ukrepe za umik takšnega stroja s trga, njegovo prepoved dajanja v promet in/ali v obratovanje ali omejitev njegovega prostega pretoka.“

5. Priloga I se spremeni:

(a) v splošnih načelih se točka 1 nadomesti z naslednjim:

“1. Proizvajalec strojev ali njegov pooblaščeni zastopnik mora zagotoviti izvedbo ocene tveganja zaradi določitve zdravstvenih in varnostnih zahtev, ki se uporabljajo za stroje; stroji morajo biti nato zasnovani in izdelani ob upoštevanju rezultatov ocene tveganja.

S ponavljajočim postopkom ocenjevanja tveganja in zgoraj navedenega zmanjšanja tveganja proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik:

- določi omejitve strojev, vključno s predvideno uporabo in njihovo razumno predvidljivo napačno uporabo,

- ugotovi nevarnosti, ki jih lahko povzročijo stroji, in z njimi povezane nevarne situacije,

- oceni tveganje, pri čemer upošteva, kako hude bi bile morebitne poškodbe ali okvare zdravja in, kadar je primerno, okolja ter kolikšna je njihova verjetnost,

- ovrednoti tveganje, da bi ugotovil, ali je treba zmanjšati tveganje skladno s cilji te direktive,

- odpravi nevarnosti ali zmanjša tveganje, povezano s temi nevarnostmi, z uporabo varnostnih ukrepov v vrstnem redu prednostnih nalog iz oddelka 1.1.2(b).“

(b) Del 2 se spremeni:

(i) prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Stroji za predelavo živil, stroji za kozmetične ali farmacevtske proizvode, ročni in/ali ročno upravljani stroji, prenosni pritrjevalni in drugi udarni stroji, stroji za obdelavo lesa in materialov s podobnimi fizikalnimi lastnostmi ter stroji za nanašanje pesticidov, morajo izpolnjevati vse bistvene varnostne in zdravstvene zahteve, opisane v tem poglavju (glej splošna načela, točka 4).“

(ii) Doda se naslednji oddelek 2.4:

“2.4. STROJI ZA NANAŠANJE PESTICIDOV

2.4.1. Opredelitev pojma

‚Stroj za nanašanje pesticidov‘ pomeni stroj, posebej namenjen nanašanju fitofarmacevtskih sredstev, kakor so opredeljena v Uredbi (ES) št. […] [27] , ali biocidnih pripravkov za obvladovanje škodljivih organizmov, ki spadajo med vrste pripravkov 14 do 19, kakor so opredeljene v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES [28] .

2.4.2. Splošno

Stroj za nanašanje pesticidov mora biti zasnovan in izdelan tako, da ga je mogoče upravljati, prilagoditi in vzdrževati brez nepotrebne škode za okolje.

2.4.3. Nadzor in spremljanje

Treba je omogočiti nadzor in spremljanje obratovanja stroja iz delovnih položajev.

2.4.4. Polnjenje in praznjenje

Stroj mora biti zasnovan in izdelan tako, da se olajšata natančno polnjenje in popolna izpraznitev ter prepreči vsaka nenamerna razpršitev pesticidov med temi postopki.

2.4.5. Nanašanje

2.4.5.1. Količina nanosa

Stroj mora biti opremljen s sredstvi za enostavno, točno in zanesljivo prilagoditev količine nanosa.

2.4.5.2. Razporeditev in odlaganje

Stroj mora biti zasnovan in izdelan tako, da se zagotovita enakomerna porazdelitev in homogeno odlaganje pesticidov na ciljna območja ter zmanjšajo izgube zaradi odlaganja na neciljna območja.

Izgube je treba preprečiti, medtem ko je funkcija nanašanja pesticidov ustavljena.

2.4.6. Vzdrževanje

2.4.6.1. Čiščenje

Stroj mora biti zasnovan in izdelan tako, da se olajša zlasti čiščenje posode.

2.4.6.2. Servisiranje

Stroj mora biti zasnovan in izdelan tako, da se olajša zamenjava rabljenih delov. Omogočiti je treba priključitev potrebnih merilnih instrumentov na stroj, da se preveri njegovo pravilno delovanje.

2.4.7. Označevanje

2.4.7.1. Razpršilne šobe

Razpršilne šobe morajo biti označene tako, da je mogoče neposredno ali na podlagi informacij v navodilih ugotoviti njihovo vrsto in velikost.

2.4.7.2. Filtri

Filtri in sesalniki morajo biti označeni tako, da je mogoče neposredno ali na podlagi informacij v navodilih ugotoviti njihovo vrsto in velikost mreže.

2.4.8. Navodila

Navodila morajo vsebovati naslednje podatke:

(a) previdnostne ukrepe, ki jih je treba sprejeti med polnjenjem, praznjenjem in čiščenjem, da se prepreči onesnaženje okolja;

(b) pogoje uporabe ter ustrezno pripravo in prilagoditve, da se zagotovita enakomerna razporeditev in homogeno odlaganje pesticidov, pri čemer se preprečijo izgube;

(c) vrsto in velikost razpršilne šobe;

(d) vrsto in velikost mreže sesalnikov in filtrov;

(e) pogostost preverjanj in merila za zamenjavo razpršilnih šob, sesalnikov in filtrov;

(f) omejitve glede uporabe posameznih pesticidov;

(g) priključitev in uporaba katere koli posebne opreme ali pripomočkov;

(h) kontrole, ki jih je treba opraviti na stroju v skladu z ustreznimi določbami Direktive […] [29] . “

Člen 2 Prenos

1. Države članice najpozneje do [DATUM…] sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Navedene predpise uporabljajo z učinkom od [DATUM…].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2 Države članice sporočijo Komisiji besedila določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s tabelo, ki prikazuje kako se določbe te direktive ujemajo s sprejetimi nacionalnimi določbami.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (UL L 242, 10.9.2002, str. 1–15).

[2] COM(2006) 372 konč. – Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Tematska strategija o trajnostni rabi pesticidov, na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/com_2006_0372.pdf.

[3] COM(2006) 373 konč. – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov, na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/com_2006_0373.pdf.

[4] Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano) (UL L 157, 9.6.2006. str. 24–86).

[5] COM (2002) 349, na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/1st_step_com.htm.

[6] „Assessing economic impacts of the specific measures to be part of the Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides“ , končno poročilo, oktober 2004, Beratungsgesellschaft für integrierte Problemlösungen (BiPRO), na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/bipro_ppp_final_report.pdf.

[7] Pripombe so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ppps/2nd_step_react.htm.

[8] SEC(2006) 894 – Delovni dokument služb Komisije o presoji vpliva tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/sec_2006_0894.pdf.

[9] Za vse pripombe glej http://ec.europa.eu/environment/ppps/1st_step_consul.htm. Dokumenti in poročila posvetovanja interesnih skupin so na voljo na: http://ec.europa.eu/environment/ppps/1st_step_conf.htm.

[10] Rezultati so na voljo tudi na spletni strani http://ec.europa.eu/environment/ppps/pdf/stats_consult.pdf.

[11] Glej http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/2nd_step_tech.htm.

[12] Glej opombo 8 zgoraj, str. 38.

[13] Glej opombo 8 zgoraj, str. 38.

[14] Glej opombo 8 zgoraj, str. 37.

[15] Glej opombo 8 zgoraj, str. 37.

[16] Glej opombo 8 zgoraj, str. 143 do 146.

[17] Glej opombo 6 zgoraj, zlasti oddelek 4.5 – str. 72 do 74, Vplivi: oddelek 10 – str. 218 do 258.

[18] Glej opombo 8 zgoraj, zlasti Mnenja politike: oddelek 4.1.2 – str. 37, Vplivi: oddelek 6.1.2 – str. 90 do 98, Primerjava možnosti: oddelek 6.2.2 – str. 143 do 146 in Prejete pripombe: oddelek 9.10 – str. 197 do 198.

[19] Glej spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet, 11. marec 2008, COM(2008) 93 konč.

[20] Glej vrste pripravkov 14 do 19, kakor so določeni v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet – UL L 123, 24.4.1998, str. 1 (kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/47/ES (UL L 247, 21.9.2007, str. 21)).

[21] UL C […], […], str. […].

[22] UL C […], […], str. […].

[23] UL C […], […], str. […].

[24] COM(2006) 372 konč.

[25] COM(2006) 373 konč.

[26] UL L 157, 9.6.2006, str. 24.

[27] Uredba (ES) št. [...] o fitofarmacevtskih sredstvih – UL L [...], [...], str. [...].

[28] Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet – UL L 123, 24.4.1998, str. 1 (kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/47/ES) – UL L 247, 21.9.2007, str. 21.

[29] Direktiva […] Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov – UL L […] […], str. […].