SL Uradni list Evropske unije C 376/62

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) za nekatere naloge v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo

(COM(2011) 288 konč. – 2011/0135 (COD))

2011/C 376/11

Poročevalec: g. McDONOGH

Svet in Evropski parlament sta 15. junija 2011 oziroma 7. junija 2011 sklenila, da v skladu s členom 114 in prvim odstavkom člena 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) za nekatere naloge v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo

COM(2011) 288 konč. – 2011/0135 (COD).

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 30. avgusta 2011.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 474. plenarnem zasedanju 21. in 22. septembra 2011 (seja z dne 21. septembra) s 152 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1. Ugotovitve in priporočila

1.1 Odbor odobrava predlog Komisije v zvezi z uredbo o krepitvi Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo s prenosom njegovih pristojnosti na Urad za usklajevanje na notranjem trgu (v nadaljnjem besedilu: UUNT). Delo Opazovalnega urada je za evropski sistem varstva pravic intelektualne lastnine izredno pomembno, vendar za izvajanje svojih nalog potrebuje več sredstev.

1.2 Odbor pripravlja ločeno mnenje o nedavnem sporočilu Komisije, ki predlaga strategijo za enotni trg na področju pravic intelektualne lastnine. (1) Te so ključnega pomena za tehnološke in komercialne inovacije, od katerih bosta odvisna oživitev gospodarstva in prihodnja rast v Evropi. (2) Način upravljanja pravic intelektualne lastnine pa je odločilen tudi za razmah evropske kulture in kakovost življenja evropskih državljanov.

1.3 Odbor meni, da ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ni mogoče doseči brez vzpostavitve pristnega enotnega trga intelektualnih pravic. Že vrsto let poziva k uskladitvi evropskih in nacionalnih pravil, s katerimi naj bi spodbujali inovativnost, ustvarjalnost in blaginjo državljanov, hkrati pa podpira pobude o tem, da bi bili delo, blago in storitve na voljo čim večjemu številu uporabnikov (3).

1.4 Odbor na splošno soglaša s predlagano uredbo, s katero naj bi na UUNT prenesli naloge in dejavnosti, povezane z upravljanjem Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo, med drugim v zvezi z avtorskimi in sorodnimi pravicami ter patenti. Strinja se, da bi ob sprejetju predloga o prenosu nalog na UUNT kot že delujočo agencijo EU Opazovalni urad lahko izkoristil njeno strokovno znanje, vire in financiranje na področju intelektualne lastnine ter hitro začel delovati. Odbor veseli tudi, da bi bila to z vidika proračuna stroškovno učinkovita rešitev.

1.5 Odbor načeloma soglaša s predlogom o razširitvi obsega nalog, ki naj bi jih UUNT izvajal v imenu Opazovalnega urada; zajemale naj bi tudi izobraževanje javnosti in izvršilnih organov o pomenu pravic intelektualne lastnine in načinu, kako jih kar najbolje zaščititi, raziskave o ponarejanju in ureditvi pravic intelektualne lastnine ter izboljšanje spletne izmenjave informacij, kar bi spodbudilo uveljavljanje teh pravic.

1.6 Vendar pa je Odbor trdno prepričan, da bi moral biti uvrščen na seznam organizacij, vabljenih na srečanja Opazovalnega urada, kakor določa člen 4 uredbe.

1.7 Zato izrecno zahteva, da je v členu 8 uredbe skupaj s Svetom in Parlamentom naveden kot prejemnik ocenjevalnega poročila o izvajanju uredbe.

1.8 Nacionalni uradi za intelektualno lastnino imajo pomembno vlogo pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine. EESO je zadovoljen s pojasnilom Komisije, da so nacionalni uradi za intelektualno lastnino zajeti v izrazu „predstavniki javnih uprav, organov in organizacij, ki se ukvarjajo z varstvom pravic intelektualne lastnine“ (člen 4(1)), ki so vabljeni na srečanja Opazovalnega urada.

1.9 Hitro, pravično in dosledno reševanje sporov glede domnevnega ponarejanja ali piratstva bi okrepilo zaupanje v zakonodajo s področja pravic intelektualne lastnine in izboljšalo okolje za njihovo uveljavljanje. Zato Odbor poziva Komisijo, da UUNT v členu 2 izrecno zaupa nalogo pomoči pri izboljšanju poznavanja in najboljših praks pri reševanju sporov glede pravic intelektualne lastnine, osredotočeno na ustrezno sodno prakso v državah članicah. Vseeno pa dostop do pristojnih sodišč ne bi smel biti oviran.

1.10 Odbor si obeta, da bo v kratkem izčrpneje obravnaval kolektivno upravljanje pravic v EU. Vendar pa bi lahko UUNT pomembno prispeval k izboljšanju okolja za uveljavljanje avtorskih pravic z zbiranjem informacij o različnih praksah kolektivnih organizacij za upravljanje avtorskih pravic v vsej EU. Odbor poziva Komisijo, naj premisli o takšnem poudarku v členu 2 uredbe.

2. Ozadje

2.1 Pravice intelektualne lastnine, ki zajemajo patente, blagovne znamke, modele in geografske označbe pa tudi avtorske in sorodne pravice (za umetniške izvajalce, producente in radiodifuzijske organizacije), so eden od temeljev gospodarstva EU ter ključnega pomena za njegovo nadaljnjo rast.

2.2 Vrednost 10 najboljših blagovnih znamk v državah EU je leta 2009 v povprečju znašala skoraj 9 % BDP. Ustvarjalne gospodarske panoge, ki temeljijo na avtorskih pravicah – npr. založniki programske opreme, knjig in časopisov ter glasbena in filmska industrija –, so leta 2006 prispevale 3,3 % k BDP EU, vključujejo pa približno 1,4 milijona MSP z 8,5 milijona delovnih mest. Stopnja zaposlenosti v panogah gospodarstva, ki temelji na znanju, se je v letih od 1996 do 2006 zvišala za 24 %, v drugih panogah pa za samo 6 %.

2.3 Različne študije, ki so jih objavile panožne in mednarodne organizacije, potrjujejo nenehno rast trgovine s ponarejenim in piratskim blagom ter ugotavljajo, da ta trgovina: — občutno zmanjšuje naložbe v inovacije in uničuje delovna mesta (4); — ogroža zdravje in varnost evropskih potrošnikov (5); — povzroča resne težave evropskim MSP (6); — povzroča izgubo davčnih prihodkov zaradi manjše prijavljene prodaje (7); — privablja organizirani kriminal (8).

2.4 Leta 2009 sta Svet (9) in Komisija (10) ustanovila Evropski opazovalni urad za ponarejanje in piratstvo (v nadaljnjem besedilu: Opazovalni urad), s čimer naj bi se izboljšalo poznavanje kršitev pravic intelektualne lastnine.

2.5 Urad je strokovni center za zbiranje in spremljanje informacij in podatkov, povezanih z vsemi kršitvami pravic intelektualne lastnine, in za poročanje o takih informacijah in podatkih ter forum za sodelovanje med predstavniki nacionalnih organov in drugih akterjev, namenjen izmenjavi zamisli ter strokovnega znanja in izkušenj o najboljših praksah, razvoju skupne strategije uveljavljanja in pripravi priporočil oblikovalcem politike.

2.6 Čeprav se vse bolj kaže, da bi bilo treba dejavnost Opazovalnega urada okrepiti, ni možnosti za razširitev njegovega področja delovanja in razvoj njegovih operativnih dejavnosti – oboje bi namreč zahtevalo vzpostavitev trajnostne infrastrukture na področju človeških virov, financiranja in računalniške opreme ter dostop do potrebnega strokovnega znanja in izkušenj.

2.7 Komisija je predlagala celovito novo strategijo o pravicah intelektualne lastnine (11) kot del splošnega programa za spodbujanje trajnostne rasti in zaposlovanja na enotnem trgu ter izboljšanje konkurenčnosti Evrope v svetovnem merilu. Ta strategija dopolnjuje strategijo Evropa 2020, Akt za enotni trg (12) in Evropsko digitalno agendo ter je hkrati eden njihovih pomembnih elementov.

2.8 Komisija v nedavno sprejetem sporočilu, o katerem Odbor pripravlja ločeno mnenje, načrtuje oblikovanje enotnega trga na področju varstva pravic intelektualne lastnine. (13) Eden prvih rezultatov strategije o pravicah intelektualne lastnine je predlagana uredba o krepitvi Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo z dodelitvijo njegovih pristojnosti Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT). To bo Opazovalnemu uradu omogočilo, da razširi svoje dejavnosti ter izkoristi strokovno znanje, izkušnje in dosežke UUNT na področju blagovnih znamk in modelov.

2.9 Člen 2 predloga uredbe vsebuje izčrpen seznam nalog in dejavnosti, zaupanih UUNT, med drugim krepitev zmogljivosti za uveljavljanje v vsej Uniji, ozaveščanje javnosti o posledicah kršitev pravic intelektualne lastnine in spodbujanje ugodnega okolja za učinkovito uveljavljanje.

2.10 Komisija je z oceno učinka preverila različne možnosti, s katerimi bi lahko povečali zmogljivosti Opazovalnega urada v zvezi z izpolnjevanjem zahtev nove strategije o pravicah intelektualne lastnine. (14) V njej je bilo ugotovljeno, da bi bil prenos nalog Opazovalnega urada na UUNT najprimernejša možnost, saj ima UUNT ustrezna sredstva in strukture ter bo lahko uresničeval cilje Opazovalnega urada, takoj ko bo spremenjena njegova osnovna uredba.

3. Ugotovitve

3.1 Odbor združuje različne ekonomske in socialne interese v EU, vključno z vsemi akterji civilne družbe, in ta edinstvena institucija z združevanjem različnih pogledov in izkušenj svojih članov igra ključno vlogo pri obravnavanju in oblikovanju politike. Poleg tega je vnet zagovornik zaščite pravic intelektualne lastnine in si že vrsto let vztrajno prizadeva za sooblikovanje evropske politike na tem področju. Zato izraža začudenje in razočaranje, ker v predlaganem členu 4 uredbe ni naveden na seznamu organizacij, ki so vabljene na srečanja Opazovalnega urada. To bi bilo treba popraviti in zagotoviti, da bo lahko EESO prispeval k delu Opazovalnega urada in v njem izoblikovanega znanja.

3.2 Opazovalni urad bi moral vključevati predstavnike različnih organizacij civilne družbe, med njimi organizacij delodajalcev, sindikatov, avtorskih združenj in potrošniških organizacij.

3.3 Odbor je trdno prepričan, da bi moral biti v členu 8 uredbe skupaj s Svetom in Parlamentom naveden kot prejemnik ocenjevalnega poročila o njenem izvajanju.

3.4 Ena od posledic pomanjkljivega upravljanja in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine je tudi financiranje kriminalnih in terorističnih mrež; pranje denarja in ponarejanje sta kaznivi dejanji, proti katerima je treba odločno ukrepati. Opazovalni urad mora med svoje naloge vključiti tudi študije o naravi in obsegu kaznivih dejanj.

3.5 Za dosledno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine sta potrebna resnično upravno sodelovanje, ki je dodatno okrepljeno in razširjeno na področju boja proti ponarejanju in piratstvu, in resnično partnerstvo za vzpostavitev notranjega trga brez meja. Za to bo potrebna učinkovita mreža kontaktnih oseb po vsej EU.

3.6 Državljani in podjetja v vsaki državi članici morajo vedeti, na katero organizacijo naj se obrnejo po informacije in podporo pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine. Opazovalni urad bi kot glavno kontaktno točko pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v vsaki državi članici moral podpirati nacionalne urade za intelektualno lastnino.

3.7 Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi morale države članice nacionalne urade za intelektualno lastnino vključiti med organizacije, vabljene na srečanja Opazovalnega urada po predlaganem členu 4(1) uredbe. S tem bi okrepili praktično strokovno znanje Opazovalnega urada in zmogljivosti uveljavljanja pravic v vsej EU.

3.8 Vsi izvršilni organi in nacionalni uradi za industrijsko lastnino bodo morali imeti dostop do učinkovitega in hitrega elektronskega omrežja za izmenjavo informacij o kršitvah pravic intelektualne lastnine. Vzpostavitev tega omrežja bi morala biti prednostnega pomena za Opazovalni urad.

3.9 Spore glede lastništva intelektualnih pravic in obtožbe o ponarejanju in piratstvu je pogosto težko rešiti. Po členu 2(2) predlagane uredbe bi lahko UUNT zbiral informacije o sodni praksi o sporih glede pravic intelektualne lastnine, kar bi pripomoglo k lažjemu reševanju sporov v EU, pri tem pa ne bi onemogočalo vlaganja pritožb pri pristojnih sodiščih.

3.10 UUNT bi moral zlasti zagotoviti posebno podporo MSP ter malim in srednje velikim industrijskim podjetjem, ki so pogosto žrtve ponarejevalcev, da bi bila bolje seznanjena s svojimi pravicami. Če želimo, da bo strategija Evropa 2020 uspešna, se moramo bolj posvetiti novoustanovljenim podjetjem in MSP.

3.11 Eden od namenov uredbe o pooblastitvi UUNT za nekatere naloge v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine je izboljšati okolje za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v Uniji in zbiranje ustreznih informacij, vključno s sodno prakso, kar je lahko v pomoč pri doseganju tega cilja. Zato je pomembno, da UUNT zbira informacije o ravnanju kolektivnih organizacij in ustrezni sodni praksi o sporih glede avtorskih pravic, s čimer se bosta okrepila poznavanje in ozaveščenost o problemih, ki jih povzroča neprimerna ureditev.

V Bruslju, 21. septembra 2011 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) COM(2011) 287 konč., „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“

(2) Gl. dokumente o strategiji Evropa 2020 (COM(2010) 2020 konč.), letnem pregledu rasti za leto 2011 (COM(2011) 11 konč.), Evropski digitalni agendi (COM(2010) 245 konč.), Aktu za enotni trg (COM(2011) 206 konč.) in Uniji inovacij (COM(2010) 546 konč.).

(3) UL C 116 z dne 28.4.1999, str. 35; UL C 155 z dne 29.5.2001, str. 80; UL C 221 z dne 7.8.2001, str. 20; UL C 32 z dne 2.2.2004, str. 15; UL C 108 z dne 30.4.2004, str. 23; UL C 324 z dne 30.12.2006, str. 7; UL C 256 z dne 27.10.2007, str. 3; UL C 182 z dne 4.8.2009, str. 36; UL C 218 z dne 11.9.2009, str. 8; UL C 228 z dne 22.9.2009, str. 52; UL C 306 z dne 16.12.2009, str. 7; UL C 18 z dne 19.1.2011, str. 105; UL C 54 z dne 19.2.2011, str. 58.

(4) TERA Consultants, „Building a Digital Economy“: marec 2010, http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

(5) Evropska komisija, GD za davke in carinsko unijo, „Poročilo o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov – 2009“; gl.

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm.

(6) Technopolis (2007), „Effects of counterfeiting on EU SMEs“, http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf.

(7) Frontier Economics, (maj 2009), „The impact of counterfeiting on Governments and Consumers“:

http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/Pages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Governments%20and%20Consumers%20-%20final%20doc.pdf-%20Final%20doc.pdf

(8) UNICRI, „Counterfeiting: a global spread“, 2008, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php.

(9) Resolucija Sveta z dne 25. septembra 2008, UL C 253, 4.10.2008, str. 1.

(10) Sporočilo Komisije z dne 11. septembra 2009: „Krepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu“, COM(2009) 467 konč.

(11) COM(2011) 287 konč., „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“.

(12) COM(2011) 206 konč., „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – ‚Skupaj za novo rast‘ “.

(13) COM(2011) 287 konč.

(14) SEC(2011) 612 konč., „Ocena učinka, priložena predlogu uredbe o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu …“.