Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o usklajevanju zakonodaje držav članic v zvezi z dostopnostjo eksplozivov za civilno uporabo na trgu in njihovim nadzorom /* COM/2011/0771 konč. - 2011/0349 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. Ozadje predloga Splošno ozadje, razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog je predstavljen v okviru izvajanja „paketa za proizvode“, sprejetega leta 2008. Je del paketa predlogov, ki usklajujejo deset direktiv o proizvodih s Sklepom št. 768/2008/ES o skupnem okviru za trženje proizvodov. Usklajevalna zakonodaja Unije (EU), ki zagotavlja prost pretok proizvodov, je znatno prispevala k dokončnemu oblikovanju in delovanju enotnega trga. Temelji na visoki stopnji zaščite in gospodarskim subjektom zagotavlja sredstva za doseganje skladnosti, s tem pa z zaupanjem v proizvode omogoča prost pretok. Direktiva Sveta 93/15/EGS o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom je primer navedene usklajevalne zakonodaje Unije, ki zagotavlja prost pretok eksplozivov. Določa bistvene varnostne zahteve, ki jih morajo eksplozivi izpolnjevati, da se jim lahko omogoči dostopnost na trgu EU. Proizvajalci morajo dokazati, da je bil eksploziv načrtovan in proizveden v skladu z bistvenimi zahtevami, ter namestiti oznako CE. Izkušnje z izvajanjem usklajevalne zakonodaje Unije med sektorji so pokazale nekatere slabosti in nedoslednosti pri izvajanju ter izvrševanju navedene zakonodaje, kar je privedlo do: – prisotnosti neskladnih ali nevarnih proizvodov na trgu, kar je povzročilo nezaupanje v oznako CE; – poslabšanja konkurenčnega položaja gospodarskih subjektov, ki spoštujejo zakonodajo, v primerjavi s tistimi, ki se izogibajo spoštovanju pravil; – neenake obravnave v primeru neskladnih proizvodov in izkrivljanja konkurence med gospodarskimi subjekti zaradi različnih praks izvrševanja; – različnih praks, ki jih nacionalni organi uporabljajo pri imenovanju organov za ugotavljanje skladnosti; – težav s kakovostjo nekaterih priglašenih organov. Poleg tega je regulativno okolje postalo vse bolj zapleteno, saj različni zakonodajni akti pogosto veljajo hkrati za en in isti proizvod. Nedoslednosti v tej zakonodaji vse bolj otežujejo položaj gospodarskih subjektov in organov, da bi pravilno razlagali in uporabljali navedeno zakonodajo. Za odpravo teh horizontalnih pomanjkljivosti v usklajevalni zakonodaji Unije, ki so bile zaznane v različnih industrijskih sektorjih, je bil leta 2008 kot del paketa za proizvode sprejet „novi zakonodajni okvir“. Njegov cilj je okrepiti in dopolniti obstoječa pravila ter izboljšati praktične vidike njihove uporabe in uresničevanja. Novi zakonodajni okvir je sestavljen iz dveh dopolnilnih instrumentov, in sicer Uredbe (ES) št. 765/2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga ter Sklepa št. 768/2008/ES o skupnem okviru za trženje proizvodov. Uredba o novem zakonodajnem okviru je uvedla pravila o akreditaciji (instrument za ocenjevanje kompetenc organov za ugotavljanje skladnosti) in zahteve za organizacijo ter učinkovitost nadzora trga in nadzora proizvodov iz tretjih držav. Ta pravila od 1. januarja 2010 veljajo neposredno v vseh državah članicah. Sklep o novem zakonodajnem okviru določa skupni okvir za usklajevalno zakonodajo EU za proizvode. Ta okvir je sestavljen iz določb, ki so pogosto uporabljene v zakonodaji EU o proizvodih (npr. opredelitev pojmov, obveznosti gospodarskih subjektov, priglašeni organi, zaščitni mehanizmi itd.). Te skupne določbe so bile okrepljene, da se zagotovita učinkovitejša uporaba in izvrševanje direktiv v praksi. Uvedeni so bili novi elementi, kot so obveznosti uvoznikov, ki so ključni za izboljšanje varnosti proizvodov na trgu. Določbe iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru in Uredbe o novem zakonodajnem okviru se dopolnjujejo in so tesno povezane. Sklep o novem zakonodajnem okviru vsebuje ustrezne obveznosti gospodarskih subjektov in priglašenih organov, ki organom za nadzor trga in organom, pristojnim za priglašene organe, omogočajo ustrezno izvajanje nalog, ki jim jih nalaga Uredba o novem zakonodajnem okviru, ter zagotavljanje učinkovitega in skladnega izvrševanja zakonodaje EU o proizvodih. Vendar v nasprotju z Uredbo o novem zakonodajnem okviru določbe iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru niso neposredno veljavne. Za zagotovitev, da bodo vsi gospodarski subjekti, za katere se uporablja usklajevalna zakonodaja Unije, imeli koristi od izboljšav novega zakonodajnega okvira, je treba določbe Sklepa o novem zakonodajnem okviru prenesti v veljavno zakonodajo o proizvodih. Raziskava, izvedena po sprejetju paketa o proizvodih leta 2008, je pokazala, da bo večina usklajevalne zakonodaje Unije o proizvodih v naslednjih treh letih potrebovala revizijo, ne le zaradi težav v vseh sektorjih, temveč tudi zaradi razlogov, ki so specifični za sektorje. Vsaka taka revizija bi samodejno vsebovala usklajevanje zadevne zakonodaje s Sklepom o novem zakonodajnem okviru, saj so se Parlament, Svet in Komisija zavezali, da bodo določbe Sklepa čim bolj uporabljali v prihodnji zakonodaji o proizvodih z namenom spodbujanja čim večje usklajenosti regulativnega okvira. Za mnoge druge usklajevalne direktive Unije, vključno z Direktivo Sveta 93/15/ES o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom, v tem časovnem okviru ni predvidena revizija na področju zaznanih težav, ki so specifične za sektorje. Za zagotovitev, da se težave v zvezi z neskladnostjo in priglašenimi organi vseeno obravnavajo v teh sektorjih, in zaradi doslednosti celotnega regulativnega okolja za proizvode je bila sprejeta odločitev, da se te direktive v paketu uskladi z določbami iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ta pobuda je v skladu z Aktom za enotni trg[1], ki poudarja potrebo po ponovni vzpostavitvi zaupanja potrošnikov v kakovost proizvodov na trgu in pomembnost izvrševanja nadzora trga. Poleg tega podpira politiko Komisije o boljši zakonodaji in poenostavitvi regulativnega okolja. 2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi O usklajevanju Direktive 93/15/ES o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom s Sklepom o novem zakonodajnem okviru se je razpravljalo z nacionalnimi strokovnjaki, pristojnimi za izvajanje te direktive, v delovnih skupinah za eksplozive, na forumu priglašenih organov in z industrijskimi združenji na dvostranskih srečanjih. Od junija do oktobra 2010 je potekalo javno posvetovanje, ki je zajemalo vse sektorje iz te pobude. Sestavljeno je bilo iz štirih ciljnih vprašalnikov za gospodarske subjekte, organe, priglašene organe in uporabnike, službe Komisije pa so prejele 300 odgovorov. Rezultati so objavljeni na: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/novo-legislative-framework/index_en.htm Poleg splošnega posvetovanja je bilo izvedeno tudi posvetovanje malih in srednjih podjetij. Pri posvetovanju je maja/junija 2010 prek omrežja Enterprise Europe sodelovalo 603 malih in srednjih podjetij. Rezultati so na voljo na: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/novo-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf. Proces posvetovanja je pokazal široko podporo pobudi. Udeleženci so se strinjali, da je treba izboljšati nadzor trga in sistem za ocenjevanje ter spremljanje priglašenih organov. Organi v celoti podpirajo ukrep, saj bo okrepil obstoječ sistem ter izboljšal sodelovanje na ravni EU. Industrija zaradi učinkovitejših ukrepov zoper proizvode, ki niso usklajeni z zakonodajo, pričakuje bolj enake konkurenčne pogoje ter poenostavitev zaradi usklajevanja zakonodaje. Glede nekaterih obveznosti, ki so nujne za izboljšanje učinkovitosti nadzora trga, so bili izraženi nekateri pomisleki. Ti ukrepi industriji ne bodo povzročili znatnih stroškov, koristi izboljšanega nadzora trga pa morajo preseči stroške. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Ocena učinka za ta izvedbeni paket se je v veliki meri opirala na oceno učinka, izvedeno za nov zakonodajni okvir. Poleg zbiranja in analiziranja strokovnih informacij v tem okviru je potekalo tudi dodatno posvetovanje strokovnjakov in interesnih skupin, ki so specifični za sektor, ter horizontalnih strokovnjakov, ki so dejavni na področju tehničnega usklajevanja, ugotavljanja skladnosti, akreditacije in nadzora trga. Ocena učinka Komisija je na podlagi zbranih informacij izvedla oceno učinka, v kateri je raziskala in primerjala tri možnosti. Možnost 1 – brez sprememb trenutnega položaja Ta možnost ne predlaga sprememb trenutne direktive in se sklicuje le na nekatere izboljšave, ki se pričakujejo s sprejetjem Uredbe o novem zakonodajnem okviru. Možnost 2 – usklajevanje Sklepa o novem zakonodajnem okviru z nezakonodajnimi ukrepi Možnost 2 obravnava možnost spodbujanja prostovoljnega usklajevanja z določbami iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru tako, da se v dokumentih s smernicami predstavi kot najboljša praksa. Možnost 3 – usklajevanje Sklepa o novem zakonodajnem okviru z zakonodajnimi ukrepi Ta možnost zajema vključevanje določb Sklepa o novem zakonodajnem okviru v veljavne direktive. Možnost 3 je bila najbolj primerna, ker: – bo izboljšala konkurenčnost podjetij, priglašeni organi pa bodo svoje obveznosti vzeli resno v nasprotju s tistimi, ki v sistemu goljufajo; – bo izboljšala delovanje notranjega trga z zagotavljanjem enake obravnave vseh gospodarskih subjektov, zlasti uvoznikov in distributerjev ter priglašenih organov; – ne bo povzročila znatnih stroškov za gospodarske subjekte in priglašene organe; pri tistih, ki že delujejo odgovorno, ni pričakovati dodatnih stroškov oziroma bodo imeli le zanemarljive stroške; – se šteje kot bolj učinkovita od možnosti 2: zaradi slabe izvršljivosti možnosti 2 je težko pričakovati, da bi v okviru navedene možnosti prišlo do pozitivnih učinkov; – možnosti 1 in 2 ne ponujata rešitve težave neusklajenosti v regulativnem okviru in zato nimata pozitivnega vpliva na poenostavitev regulativnega okolja. 3. Glavni elementi predloga Horizontalne opredelitve Predlog uvaja usklajeno opredelitev pojmov, ki se pogosto uporabljajo v usklajevalni zakonodaji Unije, zato je njihov pomen treba uskladiti po vsej navedeni zakonodaji. 3.1. Obveznosti gospodarskih subjektov in zahteve po sledljivosti Predlog pojasnjuje obveznosti proizvajalcev in uvaja obveznosti za uvoznike ter distributerje. Uvozniki morajo preveriti, ali je proizvajalec izvedel veljavni postopek ugotavljanja skladnosti in sestavil tehnično dokumentacijo. Prav tako morajo od proizvajalca dobiti zagotovilo, da bo ta tehnična dokumentacija na voljo organom na zahtevo. Poleg tega morajo uvozniki tudi preveriti, ali so eksplozivi ustrezno označeni in opremljeni z zahtevanimi navodili ter varnostnimi informacijami. Hraniti morajo izvod izjave o skladnosti in zagotoviti, da imajo eksplozivi enotno identifikacijsko številko v skladu z Direktivo 2008/43/ES. Distributerji morajo preveriti, da imajo eksplozivi oznako ES, enotno identifikacijsko številko ter da jih spremljajo zahtevana dokumentacija in navodila. Uvozniki in distributerji morajo sodelovati z organi za nadzor trga in v primeru dobave neskladnih eksplozivov sprejeti ustrezne ukrepe. 3.2. Usklajeni standardi Skladnost z usklajenimi standardi zagotavlja domnevo o skladnosti z bistvenimi zahtevami. Komisija je 1. junija 2011 sprejela predlog Uredbe o evropski standardizaciji[2], ki določa horizontalni pravni okvir za evropsko standardizacijo. Predlog uredbe med drugim vsebuje določbe o standardizacijskih zahtevah Komisije za evropske standardizacijske organizacije, o postopkih za doseganje ciljev usklajenih standardov in o udeležbi zainteresiranih strani v postopku standardizacije. Zato so bile določbe Direktive 93/15/EGS, ki zajemajo enake vidike, v tem predlogu črtane zaradi pravne varnosti. Določba, ki prenaša domnevo o skladnosti na usklajene standarde, je bila spremenjena, da se pojasni obseg domneve o skladnosti, ko standardi le delno zajemajo bistvene zahteve. 3.3. Ugotavljanje skladnosti in oznaka CE V Direktivi 93/15/ES o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom so izbrani ustrezni postopki ugotavljanja skladnosti, ki jih morajo proizvajalci uporabljati, da dokažejo skladnost svojih eksplozivov z bistvenimi varnostnimi zahtevami. Predlog te postopke usklajuje z njihovimi posodobljenimi različicami iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru, Splošna načela oznake CE so določena v členu 30 Uredbe 765/2008, natančne določbe o namestitvi oznake CE na eksplozive pa so bile vključene v ta predlog. 3.4. Priglašeni organi Predlog utrjuje priglasitvena merila za priglašene organe. Pojasnjuje, da morajo hčerinske družbe ali podizvajalci prav tako izpolnjevati priglasitvene zahteve. Uvaja posebne zahteve za priglasitvene organe, postopek za priglasitev priglašenih organov pa je revidiran. Kompetence priglašenega organa je treba dokazati z akreditacijskih potrdilom. Kadar pri ocenjevanju kompetenc priglašenega organa ni bila uporabljena akreditacija, mora priglasitev zajemati dokumentacijo, ki kaže, kako so bile ocenjene kompetence navedenega organa. Države članice bodo imele možnost, da priglasitvi nasprotujejo. 3.5. Nadzor trga in postopek zaščitnih klavzul Predlog pregleduje veljaven postopek zaščitnih klavzul. Uvaja stopnjo izmenjave informacij med državami članicami in opredeljuje korake, ki jih morajo izvesti zadevni organi, ko odkrijejo neskladen eksploziv. Dejanski postopek zaščitnih klavzul, ki vodi do sprejetja sklepa na ravni Komisije o tem, ali je ukrep upravičen ali ne, je sprožen le, ko druga država članica nasprotuje ukrepu, sprejetemu proti eksplozivu. Če nasprotovanja sprejetemu omejevalnemu ukrepu ni, morajo vse države članice na svojem ozemlju ustrezno ukrepati. 3.6. Komitologija Določbe o delovanju odbora za eksplozive so bile prilagojene novim določbam o izvedbenih aktih iz Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[3]. 4. Pravni elementi predloga Pravna podlaga Predlog temelji na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Načelo subsidiarnosti Notranji trg je pristojnost, ki si jo delijo Unija in države članice. Načelo subsidiarnosti je pomembno zlasti zaradi novih dodanih določb, katerih cilj je izboljšanje učinkovitega izvrševanja Direktive Sveta 93/15/ES o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom, in sicer o obveznosti uvoznika in distributerja, določb o sledljivosti, določb o ocenjevanju in priglasitvi priglašenih organov ter obveznosti izboljšanega sodelovanja v okviru revidiranega nadzora trga in zaščitnih postopkov. Izkušnje z izvrševanjem zakonodaje so pokazale, da so ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, povzročili različne pristope in drugačne obravnave gospodarskih subjektov v EU, kar ogroža doseganje cilja te direktive. Če se na nacionalni ravni za rešitev teh težav sprejmejo ukrepi, to povzroča ovire za prost pretok blaga. Poleg tega je ukrepanje na nacionalni ravni omejeno na ozemeljsko pristojnost države članice. Zaradi vse večje internacionalizacije trgovine se število čezmejnih primerov stalno povečuje. Usklajeno delovanje na ravni EU lahko veliko bolje dosega zastavljene cilje, prispevalo pa bo zlasti k učinkovitejšemu nadzoru trga. Zato je ustreznejše sprejeti ukrepe na ravni EU. Težavo nedoslednosti v direktivi pa lahko reši le zakonodajalec EU. Sorazmernost V skladu z načelom sorazmernosti predlagane spremembe ne presegajo tega, kar je potrebno za uresničitev zastavljenih ciljev. Nove ali spremenjene obveznosti ne uvajajo nepotrebnih bremen in stroškov za industrijo, zlasti za mala in srednja podjetja, ali uprave. Če je bilo ugotovljeno, da imajo spremembe negativen vpliv, je analiza učinka možnosti najprimernejši odziv na ugotovljene težave. Številne spremembe prispevajo k večji jasnosti obstoječe direktive brez uvedbe novih zahtev, ki bi povzročale dodatne stroške. Uporabljena zakonodajna tehnika Usklajevanje Sklepa o novem zakonodajnem okviru zahteva številne znatne spremembe določb Direktive Sveta 93/15/EGS. Za zagotovitev berljivosti spremenjenega besedila je bila izbrana tehnika prenovitve v skladu z medinstitucionalnim sporazumom z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov[4]. Spremembe določb Direktive 93/15/EGS zadevajo: opredelitev pojmov, obveznosti gospodarskih subjektov, domnevo o skladnosti, zagotovljeno z usklajenimi standardi, izjavo o skladnosti, oznako CE, priglašene organe, postopek zaščitnih klavzul in postopek ugotavljanja skladnosti. Predlog ne spreminja obsega Direktive Sveta 93/15/EGS in bistvenih varnostnih zahtev. 5. Proračunske posledice Predlog nima nobenih posledic za proračun EU. 6. Dodatne informacije Razveljavitev veljavne zakonodaje Zaradi sprejetja predloga bo razveljavljena Direktiva Sveta 93/15/EGS o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom. Evropski gospodarski prostor Predlog zadeva EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo NOVI ZAKONODAJNI OKVIR (NLF) – PAKET PORAVNAVE (Izvajanje paketa za proizvode) 2011/0349 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o usklajevanju Ö zakonodaje držav članic Õ določb v zvezi z ð dostopnostjo ï dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet ð na trgu ï in njihovim nadzorom (Prenovitev) (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Ö o delovanju Evropske unije Õ, in zlasti člena 100a Ö 114 Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ò novo (1) Direktiva Sveta 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom[6] je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, je treba zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti. (2) Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93[7] določa pravila o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, zagotavlja okvir za nadzor trga proizvodov in nadzor proizvodov iz tretjih držav ter določa glavna načela o oznaki CE. (3) Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS[8] določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v zakonodaji, s katero se usklajujejo pogoji za trženje proizvodov, z namenom zagotavljati skladno podlago za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Direktivo 93/15/EGS je treba prilagoditi navedenemu sklepu. ê 93/15/EGS uvodna izjava 1 (prilagojeno) ker člen 8a Pogodbe določa, da je treba notranji trg vzpostaviti najpozneje do 31. decembra 1992; ker mora notranji trg obsegati območje brez notranjih meja, na katerem je zagotovljen prost pretok blaga, ljudi, storitev in kapitala v skladu z določbami Pogodbe; ê 93/15/EGS uvodna izjava 2 (prilagojeno) ker odstavek 3 člena 100a pogodbe določa, da bo Komisija v svojih predlogih v zvezi z varnostjo vzela za podlago visoko raven zaščite; ê 93/15/EGS uvodna izjava 9 (prilagojeno) ð novo (4) ð Varnost med skladiščenjem zajema Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi,[9] ki določa varnostne zahteve za organizacije, v katerih so prisotni eksplozivi. ïker, kar zadeva Vvarnost, predpise, ki se nanašajo na prevoz eksplozivov Ö med prevozom urejajo Õ, vključujejo mednarodne konvencije in sporazumi;, Ö vključno s Õ ker na mednarodni ravni obstajajo priporočilia Združenih narodov o prevozu nevarnega blaga. Ö Navedeni vidiki zato ne sodijo na področje uporabe te direktive Õ (vključno z eksplozivi), katerih področje uporabe presega okvir Skupnosti; se posledično ta direktiva ne nanaša na predpise o prevozu;. ê 93/15/EGS uvodna izjava 12 (prilagojeno) (5) Ppodročje uporabe te direktive vključujeÖ mora vključevati Õ strelivo, vendar le glede predpisov, ki urejajo nadzore prenosov in s tem povezane ureditve.; ker morajoZzaradi prevoza streliva po pogojih, ki so podobni tistim, po katerih se prevaža orožje, Ö morajo Õ prevoze streliva urejati določbe, ki so podobne tistim, ki veljajo za orožje, kot je določeno v Direktivi 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja[10].; ê 93/15/EGS uvodna izjava 10 (prilagojeno) (6) Ppirotehnični izdelki zahtevajo ustrezne ukrepe za zagotavljanje zaščite potrošnikov in javne varnosti. ker se na tem področju načrtuje dodatna direktiva; Ö Pirotehnične izdelke zajema Direktiva 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet[11]. Ta direktiva se torej ne uporablja za pirotehnične izdelke. Õ ê 93/15/EGS uvodna izjava 11 (prilagojeno) (7) ker mora oOpredelitev Ö eksplozivov Õ izdelkov, ki jih Ö zajema Õ vključuje ta direktiva, Ö mora Õ temeljiti na opredelitvi takšnih Ö proizvodov Õ izdelkov, kakor je določena v zgoraj navedenih priporočilih Ö Združenih narodov o prevozu nevarnih snovi Õ;. ê 93/15/EGS uvodna izjava 3 (prilagojeno) ð novo (8) Ö Za zagotovitev Õ ker se pri prostem pretoku blaga domneva, da so izpolnjeni nekateri temeljni pogoji; ker zlasti prostega pretoka eksplozivov Ö je treba uskladiti Õ predpostavlja usklajevanje zakonodajoe Ö v zvezi z Õ o dajanju ð dostopnostjo ï eksplozivov Ö na trgu Õ v promet;. ê 93/15/EGS uvodna izjava 4 ker so eksplozivi za civilno uporabo obravnavani v podrobnih državnih uredbah, večinoma glede varnosti in varnostnih zahtev; ker je v takšnih državnih uredbah še zlasti določeno, da se dovoljenja za dajanje v promet dodelijo samo, kadar eksplozivi zadovoljivo prestanejo vrsto preskusov; ê 93/15/EGS uvodna izjava 5 (prilagojeno) ker usklajevanje določb, ki urejajo dajanje takšnih eksplozivov v promet, predpostavlja usklajevanje različnih nacionalnih predpisov, da bi zagotovili prost pretok teh izdelkov brez zniževanja optimalnih ravni varnosti in zaščite; ê 93/15/EGS uvodna izjava 6 (prilagojeno) ker so v tej direktivi določene samo bistvene zahteve, ki jih morajo izpolnjevati preskusi skladnosti eksplozivov; ker bi bilo za pospešitev postopka prikazovanja skladnosti z bistvenimi zahtevami zelo koristno uvesti na evropski ravni usklajene standarde, ki se med drugim nanašajo na metode preskušanja eksplozivov; ker takšnih standardov trenutno ni; ê 93/15/EGS uvodna izjava 7 (prilagojeno) ker so na evropski ravni usklajene standarde sestavili zasebni organi in morajo obdržati status neobveznega besedila; ker je bil v zvezi s tem Evropski odbor za standardizacijo priznan kot eden od dveh organov, pristojnih za sprejemanje usklajenih standardov v skladu s splošnimi smernicami za sodelovanje med Skupnostjo, Evropskim odborom za standardizacijo (CEN) in Evropskim odborom za standardizacijo v elektrotehniki (CENELEC), ratificiranimi 13. novembra 1984; ker v tej direktivi „usklajeni standard“ pomeni besedilo, v katerem so podrobno določene tehnične specifikacije, ki jih je sprejel Evropski odbor za standardizacijo v skladu z mandatom, ki ga je podelila Komisija, v skladu z Direktivo Sveta 83/189/EGS z dne 28. marca 1983 o določitvi postopka zagotavljanja informacij na področju tehničnih standardov in določb[12] in pri izpolnjevanju zgoraj navedenih splošnih smernic; ê 93/15/EGS uvodna izjava 13 ker je treba zavarovati tudi zdravje in varnost delavcev, ki proizvajajo ali uporabljajo eksplozive; ker se pripravlja dodatna direktiva, ki bo, med drugim, obravnavala zdravje in varnost delavcev, ki se ukvarjajo z dejavnostmi, povezanimi s proizvodnjo, skladiščenjem in uporabo eksplozivov; ò novo (9) Gospodarski subjekti morajo biti odgovorni za skladnost eksplozivov, in sicer v povezavi z njihovo vlogo v dobavni verigi, da se zagotovi visoka raven zaščite javnih interesov, kot so zdravje in varnost ljudi ter javna varnost, ter pravična konkurenca na trgu Unije. (10) Vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so na trgu dostopni samo tisti eksplozivi, ki so v skladu s to direktivo. Treba je določiti jasno in sorazmerno delitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi vsakega subjekta v postopku dobave in distribucije. (11) Proizvajalec, ki natančno pozna postopek načrtovanja in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo celotnega postopka ugotavljanja skladnosti. Postopek ugotavljanja skladnosti torej mora ostati obveznost samega proizvajalca. (12) Nujno je treba zagotoviti, da so eksplozivi iz tretjih držav, ki vstopajo na trg Unije, v skladu z zahtevami iz te direktive, zlasti pa je treba zagotoviti, da so proizvajalci izvedli ustrezno ugotavljanje skladnosti navedenih eksplozivov. Zato je treba določiti postopek, s katerim uvozniki zagotovijo, da so eksplozivi, ki jih dajejo na trg, v skladu z zahtevami iz te direktive, in da na trg ne dajejo eksplozivov, ki niso v skladu s temi zahtevami ali pomenijo tveganje. Določiti je treba tudi postopek, s katerim uvozniki zagotovijo, da so bili opravljeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da je označevanje eksplozivov in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo nadzornim organom za pregled. (13) Distributer omogoča dostopnost eksploziva na trgu, potem ko ga na trg da proizvajalec ali uvoznik, ter mora delovati skrbno in zagotoviti, da njegovo ravnanje z eksplozivom ne vpliva negativno na skladnost eksploziva. (14) Vsak gospodarski subjekt, ki da eksploziv na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni eksploziv na tak način, da vpliva na izpolnjevanje zahtev iz te direktive, je treba šteti za proizvajalca in mora prevzeti obveznosti proizvajalca. (15) Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, morajo biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in morajo biti pripravljeni na dejavno udeležbo ter navedenim organom zagotoviti vse potrebne informacije v zvezi z zadevnim eksplozivom. (16) Enotna identifikacijska oznaka eksplozivov je bistvena za vodenje pravilne in popolne evidence eksplozivov na vseh stopnjah dobavne verige. To mora omogočiti identifikacijo in sledljivost eksploziva od mesta njegove izdelave in dajanja v promet do njegovega končnega uporabnika in njegove uporabe, da se prepreči zloraba in kraja ter pomaga organom pregona pri sledenju izgubljenih ali ukradenih eksplozivov. Učinkovit sistem sledljivosti organom oblasti tudi olajša nalogo nadzora trga za izsleditev gospodarskih subjektov, ki so omogočili dostopnost neskladnih proizvodov na trgu. (17) Določbe te direktive glede omogočanja dostopnosti na trgu morajo temeljiti na navedbi osnovnih varnostnih zahtev za eksplozive, da se zaščitijo uporabniki in preprečijo nesreče. Za olajšanje ugotavljanja skladnosti z navedenimi zahtevami je treba določiti domnevo skladnosti za eksplozive, ki so v skladu z usklajenimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. [../..] Evropskega parlamenta in Sveta z dne […..] o evropski standardizaciji in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES in 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta za namene načrtovanja, proizvodnje in preskušanja eksplozivov[13]. (18) (EU) št. [../..] [uredba o standardizaciji] določa postopek za pripombe k usklajenim standardom, kadar navedeni standardi ne izpolnjujejo zahtev iz te direktive v celoti. ê 93/15/EGS uvodna izjava 8 (novo) ker je Svet v svojem Sklepu 90/683/EGS z dne 13. decembra 1990 v zvezi z moduli za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti, namenjenih uporabi v direktivah o tehničnem usklajevanju,[14] uvedel usklajene metode oziroma postopke ugotavljanja skladnosti; ker bo uporaba teh modulov pri eksplozivih omogočila določitev odgovornosti proizvajalcev in organov, odgovornih za uporabo postopkov ugotavljanja skladnosti ob upoštevanju narave zadevnih eksplozivov; ò novo (19) Zato da lahko gospodarski subjekti dokažejo in pristojni organi zagotovijo, da so eksplozivi, ki so na voljo na trgu, skladni z bistvenimi varnostnimi zahtevami, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep št. 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti, ki vključujejo postopke od najmanj do najbolj strogega, sorazmerno s stopnjo tveganja in stopnjo zahtevane varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc možnosti je treba izbrati postopke ugotavljanja skladnosti med navedenimi moduli. Eksplozive mora zaradi njegovih posebnih značilnosti in tveganj preveriti tretja oseba – EU-pregled tipa. Proizvajalci morajo pripraviti izjavo EU o skladnosti, da se zagotovijo podrobne informacije o skladnosti eksploziva z zahtevami zadevne usklajevalne zakonodaje Unije. (20) Oznaka CE, ki pomeni ustreznost proizvoda, je viden rezultat celotnega postopka, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki urejajo oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila, ki urejajo namestitev oznake CE, je treba določiti v tej direktivi. (21) Postopki ugotavljanja skladnosti, določeni v tej direktivi, zahtevajo posredovanje organov za ugotavljanje skladnosti, ki jih države članice priglasijo Komisiji. (22) Izkušnje so pokazale, da merila iz Direktive 93/15/EGS, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, da se priglasijo Komisiji, ne zadostujejo za zagotovitev enako visoke stopnje učinkovitosti priglašenih organov po vsej Uniji. Zato je bistveno, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije enako in pod pogoji poštene konkurence. To zahteva določitev obveznih zahtev za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti. (23) Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti je prav tako treba določiti zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ugotavljanje skladnosti, priglaševanje in spremljanje priglašenih organov. (24) Če organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili iz usklajenih standardov, je treba domnevati, da ustreza zadevnim zahtevam iz te direktive. (25) Sistem iz te direktive je treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija pomembno sredstvo za preverjanje usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, jo je treba uporabljati tudi za namene priglasitve. (26) Pregledno akreditacijo, kot je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v potrdila o skladnosti, morajo javni nacionalni organi po vsej Uniji šteti za prednostno sredstvo za dokazovanje tehnične usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami opravijo to vrednotenje. Da se zagotovi primerna stopnja verodostojnosti vrednotenja, ki ga opravijo drugi nacionalni organi, morajo v takih primerih ti organi Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebno dokumentacijo, da ocenjeni organi za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve. (27) Organi za ugotavljanje skladnosti za svoje dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto najemajo podizvajalce ali jih prenesejo na hčerinsko podjetje. Za ohranitev zahtevane ravni zaščite za proizvode, ki bodo dani na trg Unije, je za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti bistveno, da podizvajalci in hčerinska podjetja za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter spremljanje organov, ki so že bili priglašeni, vključuje tudi dejavnosti podizvajalcev in hčerinskih podjetij. (28) Treba je povečati učinkovitost in preglednost priglasitvenega postopka ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči priglaševanje prek spleta. (29) Ker priglašeni organi svoje storitve lahko ponujajo na celotnem ozemlju Unije, je treba dati drugim državam članicam in Komisiji priložnost, da izrazijo svoje pripombe glede priglašenega organa. Zato je treba določiti obdobje, v katerem se lahko pojasnijo vsi dvomi in pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi. (30) Za namene konkurenčnosti je ključnega pomena, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti brez nepotrebne obremenitve gospodarskih subjektov. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti usklajenost tehnične uporabe postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov. (31) Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju proizvodov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 uporabljajo za eksplozive. Ta direktiva državam članicam ne sme onemogočiti izbire pristojnih organov za izvedbo navedenih nalog. (32) Obstoječi sistem je treba dopolniti s postopkom, ki omogoča zainteresiranim stranem, da so obveščene o bodočih ukrepih, povezanih s proizvodi, ki predstavljajo tveganje za zdravje in varnost ljudi ali druge javne interese. Organom za nadzor trga mora tudi omogočati, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti v zvezi s takimi proizvodi ukrepajo v zgodnejši fazi. (33) Kadar se države članice in Komisija strinjajo glede upravičenosti ukrepa, ki ga sprejme država članica, nadaljnja udeležba Komisije ni potrebna, razen kadar je neizpolnjevanje posledica pomanjkljivosti usklajenega standarda. ê 93/15/EGS uvodna izjava 14 (prilagojeno) (34) ker je ob V primeru resnei nevarnosti za javno varnost ali napadu nanjo Ö je treba Õ zaradi nedovoljenega posedovanja ali uporabe eksplozivov ali streliva, ki so obravnavani v tej direktivi, primerno dovoliti državam članicam Ö dovoliti Õ , da v določenih okoliščinah odstopijo od določb te direktive glede v zvezi s prenosoma Ö eksplozivov ali streliva, da bi preprečile takšno nezakonito posedovanje ali uporabo Õ .; ê 93/15/EGS uvodna izjava 15 (prilagojeno) (35) ker je Med pristojnimi organi držav članic je bistveno vzpostaviti mehanizme upravnega sodelovanja.; Ö Zato Õ ker je v zvezi s tem ustrezno, da Ö morajo Õ pristojni organi pri svojem ravnanju izhajajo Ö izhajati Õ iz Uredbe Sveta (EGS) št. 1468/81 z dne 19. maja 1981 (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o vzajemni podpori med upravnimi organi držav članic in sodelovanju med slednjimi in Komisijo za zagotovitev pravilne uporabe zakonodaje o carinah ali kmetijskih zadevah[15];. ê 93/15/EGS uvodna izjava 16 (prilagojeno) (36) ker tTa direktiva ne Ö sme vplivati Õ vpliva na pooblastilo držav članic za sprejemanje ukrepov glede preprečevanja nezakonite trgovine z eksplozivi in strelivom., ò novo (37) Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te direktive, je treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Navedena pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[16]. (38) Postopek pregleda je treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, da se vzpostavijo pogoji za sistem identifikacije in sledenja eksplozivov. (39) Za doseganje ciljev te direktive, je treba pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije podeliti Komisiji, in sicer ob upoštevanju sprejetja ukrepov Unije v zvezi s prilagoditvijo te direktive priporočilom Združenih narodov o prevozu nevarnega blaga. Zlasti pomembno je, da Komisija med postopkom priprave izvede ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na strokovni ravni. (40) Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (41) Države članice morajo določiti pravila za kazni za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in zagotoviti njihovo izvajanje. Navedene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. (42) Ker cilj te direktive, in sicer zagotovitve, da eksplozivi na trgu izpolnjujejo zahteve, s čimer se omogoča visoka raven zaščite zdravja in varnosti ter drugih javnih interesov in hkrati zagotavlja delovanje notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. (43) Treba je zagotoviti prehodno ureditev, ki bo omogočala, da bodo eksplozivi, ki so že bili dani na trg, dostopni na trgu v skladu z Direktivo 93/15/ES. (44) Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, v katere so bile vnesene velike spremembe v primerjavi z Direktivo 93/15/EGS. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz Direktive 93/15/EGS. (45) Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno zakonodajo in začetek uporabe Direktive 93/15/EGS – ê 93/15/EGS (prilagojeno) JE Ö STA Õ SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: POGLAVJE 1I Splošne določbe Člen 1 Ö Področje uporabe Õ 1. Ta direktiva Ö se uporablja za: Õ velja za eksplozive, ki so opredeljeni v odstavku 2. ò novo (a) eksplozive za civilno uporabo; (b) prenose streliva in izmenjavo informacij o navedenih prenosih iz člena 12, 13 in 14. ê 93/15/EGS 32. Ta direktiva se ne uporablja za: ê 93/15/EGS (prilagojeno) (a) Eeksplozive Ö in Õ , vključno s strelivom, ki so namenjeni za oborožene sile ali policijo v skladu z nacionalnimi predpisi,; (b) pirotehnične izdelke Ö , ki spadajo v področje uporabe Direktive 2007/23/ES. Õ ê 93/15/EGS – strelivo, razen kakor je določeno v členu 10, 11, 12, 13, 17, 18 in 19. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo 53. Ta direktiva ne preprečuje državam članicam, da ne bi nekaterih snovi, ki jih ta direktiva ne vključuje, uvrstile med eksplozive v skladu z nacionalnoimi predpisi Ö zakonodajo Õ . Člen 2 [Člen R1 Sklepa št. 768/2008/ES] Ö Opredelitev pojmov Õ 4. V tej direktivi Ö se uporablja naslednja opredelitev pojmov Õ: (1) 2. „e"Eksplozivi“" pomenijo materiale in Ö proizvode Õ izdelke, ki so kot takšni obravnavani v priporočilih Združenih narodov o prevozu nevarnega blaga in spadajo v prvi razred teh priporočil;. (2) „"priporočila Združenih narodov“" pomenijo priporočila, ki jih je določil Odbor strokovnjakov Združenih narodov za prevoz nevarnega blaga in so bila objavljena v Združenih Nnarodih (oranžna knjiga) ter spremenjena in dopolnjena do datuma sprejetja te direktive;, (3) „varnost“ pomeni preprečevanje nesreč, in kadar preprečevanje ni uspešno, obvladovanje njihovih učinkov;, (4) „zaščita“ pomeni preprečevanje uporabe, ki je v nasprotju z javnim redom in mirom;, (5) „"trgovec“" pomeni vsako fizično ali pravno osebo, katere poklic v celoti ali deloma vključuje proizvodnjo, izmenjavo, izposojo, popravilo ali zamenjavo strelnega orožja in streliva ali trgovanje z njima;, (6) „odobritev“ pomeni odločbo, ki je bila sprejeta, da omogoči predviden prenos eksplozivov v Ö Uniji Õ Skupnosti,; (7) "podjetje na področju eksplozivov" ð „gospodarski subjekt“ ï pomeni ð proizvajalca, pooblaščenega zastopnika, uvoznika, distributerja in ï vsako fizično ali pravno osebo, ki ima licenco ali dovoljenje za proizvodnjo, skladiščienje, uporabljao, ali prenašaos, ð izvaža ï eksploziveov ali trgujeovanje z njimi;, (8) „prenos“ pomeni vsak fizičen premik eksplozivov na ozemlju Ö Unije Õ Skupnosti, razen premikov znotraj enega in istega kraja;. (9) „"ð omogočiti dostopnost na trgu ï dajanje v promet“" pomeni vsako ð dobavo ï izročitev Ö eksploziva Õ eksplozivov, za plačilo ali brezplačno, ki jih vključuje ta direktiva, z namenom njihove Ö za Õ distribucijoe in/ali uporaboe na trgu Ö Unije Õ Skupnosti ð v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno ï ;, ò novo (10) „dajanje na trg“ pomeni, da je eksplozivo prvič dostopno na trgu Unije; (11) „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja eksplozivo ali za katero se eksplozivo načrtuje ali proizvaja in ki trži navedeno eksplozivo pod svojim imenom ali blagovno znamko; (12) „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge; (13) „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da eksplozive iz tretje države na trg Unije; (14) „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, ki ni proizvajalec ali uvoznik in ki omogoči dostopnost eksplozivov na trgu; (15) „tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati eksploziv; (16) „usklajen standard“ pomeni usklajen standard, kot je opredeljen v členu 2(1)(c) Uredbe (EU) št. [../..] [uredba o standardizaciji]; (17) „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kot je opredeljena v členu 2(10) Uredbe (ES) št. 765/2008; (18) „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kot je opredeljen v členu 2(11) Uredbe (ES) št. 765/2008; (19) „ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so bistvene varnostne zahteve glede eksploziva izpolnjene; (20) „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in pregledovanjem; (21) „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev eksploziva, ki je že dostopen končnemu uporabniku; (22) „umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev omogočanja dostopnosti eksploziva iz dobavne verige na trgu; (23) „oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je eksploziv skladen z veljavnimi zahtevami iz usklajevalne zakonodaje Unije, ki zagotavlja njegovo namestitev; (24) „usklajevalna zakonodaja Unije“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki usklajuje pogoje za trženje proizvodov. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo POGLAVJE II Usklajevanje zakonodaje v zvezi z eksplozivi Člen 32 Ö Prosti pretok Õ 1. Države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati ð omogočanja dostopnosti na trgu ï dajanja v promet eksplozivov, ki so obravnavani v tej direktivi in izpolnjujejo njene zahteve iz te Direktive. Člen 4 Ö Dostopnost na trgu Õ 2. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da je eksplozive, ki so zajeti v tej direktivi, mogoče dati ð na trg ï v promet samo, če izpolnjujejo vse določbe te direktive, imajo oznako CE, opisano v členu 7, njihova skladnost pa je bila ugotovljena v skladu s postopki, navedenimi v Prilogi II. 3. Kadar so eksplozivi, ki so zajeti v tej direktivi, obravnavani v drugih direktivah, ki vključujejo druge vidike in predpisujejo pritrditev oznake CE, mora ta oznaka za navedene izdelke pomeniti, da ustrezajo tudi določbam teh drugih direktiv, ki veljajo zanje. Člen 3 Eksplozivi, ki so obravnavani v tej direktivi, morajo izpolnjevati Ö izpolnjujejo Õ bistvene varnostne ð vse ï zahteve Ö te direktive Õ , določene v Prilogi I, ki veljajo zanje. POGLAVJE 2 ÖObveznosti gospodarskih subjektov Õ Člen 514 Ö Licenca in dovoljenje Õ Države članice hranijo za druge države članice in Komisijo z najnovejšimi podatki dopolnjene informacije o podjetjih na področju eksplozivov, ki imajo licence ali dovoljenja, kakor so navedeni v členu 1(4). ò novo Gospodarski subjekti morajo imeti licenco ali dovoljenje za proizvodnjo, skladiščenje, uporabo, uvoz, izvoz, prenos eksplozivov ali trgovanje z njimi. Prvi odstavek se ne uporablja za zaposlene v gospodarskem subjektu z licenco ali dovoljenjem. Člen 6 [Člen R2 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti proizvajalcev 1. Proizvajalci pri dajanju eksplozivov na trg ali kadar jih sami uporabljajo, zagotovijo, da so bili ti načrtovani in proizvedeni v skladu z bistvenimi zahtevami iz Priloge I. 2. Proizvajalci pripravijo tehnično dokumentacijo iz Priloge II ter izvedejo postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 19 ali za njegovo izvedbo pooblastijo tretjo osebo. Kadar je z navedenim postopkom dokazano, da eksploziv izpolnjuje veljavne zahteve, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo oznako CE. Oznake CE ni treba namestiti na eksplozive, proizvedene za lastno uporabo, eksplozive, prevažane in dobavljene nepakirane ali v tovornjakih črpalkah za njihovo neposredno raztovarjanje v razstrelno vrtino, ter eksplozive, ki se izdelajo na razstreliščih in se napolnijo nemudoma po izdelavi (izdelava na mestu samem). 3. Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti za obdobje najmanj 10 let po tem, ko je bil eksploziv dan na trg. 4. Proizvajalci zagotovijo, da se izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti serijske proizvodnje. Ustrezno se upoštevajo spremembe pri načrtu eksploziva ali njegovih lastnostih ter spremembe usklajenih standardov ali tehničnih specifikacij, v skladu s katerimi je dana izjava o skladnosti eksploziva. 5. Proizvajalci zagotovijo, da imajo njihovi eksplozivi enotno identifikacijsko številko v skladu z Direktivo Komisije 2008/43/ES[17]. 6. Proizvajalci zagotovijo, da so njihovim eksplozivom priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga končni uporabniki brez težav razumejo, kot ga določi zadevna država članica. 7. Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da eksploziv, ki so ga dali na trg, ni v skladu s to direktivo, nemudoma izvedejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost eksploziva ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar ekploziv pomeni tveganje, proizvajalci poleg tega takoj obvestijo pristojne nacionalne organe države članice, v kateri so omogočili dostopnost ekploziva, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o neskladnosti in vseh sprejetih korektivnih ukrepih. 8. Proizvajalci na podlagi utemeljene zahteve pristojnih nacionalnih organov predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti eksploziva v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo eksplozivi, ki so jih dali na trg. Člen 7 [Člen R3 Sklepa št. 768/2008/ES] Pooblaščeni zastopniki 1. Proizvajalec lahko s pisnim pooblastilom določi pooblaščenega zastopnika. Obveznosti iz člena 6(1) in priprava tehnične dokumentacije niso del nalog pooblaščenega zastopnika. 2. Pooblaščeni zastopnik opravlja naloge, določene v pooblastilu, ki ga prejme od proizvajalca. Pooblastilo pooblaščenemu zastopniku omogoča opravljati vsaj naslednje: (a) za obdobje 10 let po tem, ko je bil eksploziv dan na trg, nacionalnim nadzornim organom omogoča dostopnost do izjave EU o skladnosti in tehnične dokumentacije; (b) na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa zagotovi vse potrebne informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti eksploziva; (c) na zahtevo pristojnih nacionalnih organov sodeluje pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo eksplozivi v okviru pooblastil pooblaščenega zastopnika. Člen 8 [Člen R4 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti uvoznikov 1. Uvozniki dajejo na trg le eksplozive, ki so skladni z zakonodajo. 2. Preden dajo eksploziv na trg, uvozniki zagotovijo, da je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti. Zagotovijo, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo, da ima eksploziv oznako CE in da je opremljen z zahtevanimi dokumenti. Kadar uvoznik meni ali ima razlog, da domneva, da eksploziv ni skladen z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, da eksploziv na trg šele po tem, ko je bil usklajen. Če eksploziv predstavlja tveganje, uvoznik prav tako o tem obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga. 3. Uvozniki zagotovijo, da imajo eksplozivi, ki so jih uvozili, enotno identifikacijsko številko v skladu z Direktivo 2008/43/ES. 4. Uvozniki zagotovijo, da so eksplozivu priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga končni uporabniki brez težav razumejo, kot ga določi zadevna država članica. 5. Uvozniki zagotovijo, da v času, ko je eksploziv v okviru njihove odgovornosti, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo skladnosti eksploziva z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I. 6. Uvozniki, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da eksploziv, ki so ga dali na trg, ni v skladu za zahtevami iz te direktive, nemudoma sprejmejo korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost eksploziva ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar ekploziv pomeni tveganje, uvozniki poleg tega takoj obvestijo pristojne nacionalne organe države članice, v kateri so omogočili dostopnost ekploziva na trgu, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o neskladnosti in vseh sprejetih korektivnih ukrepih. 7. Uvozniki za obdobje najmanj 10 let po tem, ko je bil eksploziv dan na trg, hranijo izvod izjave EU o skladnosti, da je na voljo organom za nadzor trga in zagotovijo, da je tehnična dokumentacija na zahtevo na voljo navedenim organom. 8. Uvozniki na podlagi utemeljene zahteve pristojnih nacionalnih organov predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti eksploziva v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo eksplozivi, ki so jih dali na trg. Člen 9 [Člen R5 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti distributerjev 1. Ko distributerji omogočajo dostopnost eksploziva na trgu, delujejo s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo skladnost tega eksploziva z zahtevami iz te direktive. 2. Preden distributerji dajo eksploziv na trg, preverijo, ali ima eksploziv oznako CE, ali je opremljen z zahtevanimi dokumenti ter navodili in varnostnimi informacijami v jeziku, ki ga brez težav razumejo končni uporabniki v državi članici, kjer bo omogočena dostopnost eksploziva na trgu, in ali sta proizvajalec in uvoznik izpolnila zahteve iz Direktive 2008/43/ES. Kadar distributer meni ali ima razlog, da domneva, da eksploziv ni skladen z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, omogoči dostopnost eksploziva na trgu šele po tem, ko je bil usklajen. Če eksploziv predstavlja tveganje, distributer o tem obvesti proizvajalca ali uvoznika in organe za nadzor trga. 3. Distributerji zagotovijo, da v času, ko je eksploziv v okviru njihove odgovornosti, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I. 4. Distributerji, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da eksploziv, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni v skladu s to direktivo, zagotovijo sprejetje korektivnih ukrepov, s katerimi dosežejo skladnost navedenega eksploziva ali po potrebi umik ali odpoklic eksploziva. Kadar ekploziv pomeni tveganje, distributerji poleg tega takoj obvestijo pristojne nacionalne organe države članice, v kateri so omogočili dostopnost ekploziva, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o neskladnosti in vseh sprejetih korektivnih ukrepih. 5. Distributerji na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa temu organu predložijo vse informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti eksploziva. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzroča eksploziv, katerega dostopnost na trgu so omogočili. Člen 10 Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje Uvoznik ali distributer se za namene te direktive obravnava kot proizvajalec in zanj veljajo obveznosti proizvajalca iz člena 6, kadar da eksploziv na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni eksploziv, ki je že bil dan na trg, na način, ki lahko vpliva na skladnost s to direktivo. ê 93/15/EGS (prilagojeno) POGLAVJE 3III Določbe o Ö varnosti Õ urejanju nadzora prenosov v Skupnosti Člen 119 Ö Prenos eksplozivov Õ 1. Eksplozivie, ki so obravnavani v tej direktivi, je mogoče se lahko prenašajoti samo v skladu z naslednjimi odstavki Ö od 2 do 8 Õ. ê 93/15/EGS 2. Nadzori, opravljeni v skladu z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo pri prenosih eksplozivov, ki jih ureja ta člen, se ne opravljajo več kot nadzori na notranjih mejah, temveč so izključno del normalnih nadzornih postopkov na nediskriminatoren način na vsem ozemlju Skupnosti. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo 23. Dovoljenje za prenos eksplozivov mora prejemnik blaga dobiti pri svojem pristojnem organu Ö države članice prejemnika Õ. Pristojni organ potrdi, da je prejemnik blaga zakonito pooblaščen za nabavo eksplozivov in da ima potrebne licence ali dovoljenja. Oseba, ki je odgovorna za prenos, mora obvestiti pristojne organe prehodnihe države Ö držav Õ članice ali držav članic o Ö kakršnem koli Õ gibanju Ö pretoku Õ eksplozivov skozi Ö zadevne države članice Õ to državo ali te države, katere(-ih) Ö in pridobi predhodno Õ dovoljenje je treba pridobiti Ö zadevnih prehodnih držav članic Õ . 34. Kadar država članica meni, da obstaja težava v zvezi s preveritvijo upravičenosti do nabave eksplozivov, navedenih v odstavku 23, pošlje razpoložljive podatke o tem Komisiji, ki ð o tem obvesti druge države članice ï zadevo brez odlašanja predloži odboru, določenemu v členu 13. 45. Kadar sprejemni pristojni organ Ö države članice prejemnika Õ odobri prenos, prejemniku blaga izda dokument, ki vključuje vse podatke, navedene v odstavku 57. Takšen dokument mora spremljati eksplozive, dokler ne prispejo na navedeni cilj. Predložiti ga je treba na zahtevo ustreznih pristojnih organov. Kopijo Ö Izvod navedenega Õ tega dokumenta obdrži prejemnik blaga in jo ga na zahtevo svojega pristojnega organa mora predložiti v pregled Ö pristojnemu organu v državi članici prejemnika Õ . ê 93/15/EGS (prilagojeno) 57. Če je ob prenosu eksplozivov potreben poseben nadzor zaradi izrednih varnostnih zahtev na ozemlju ali delu ozemlja države članice, mora prejemnik blaga svojemu pristojnemu organu Ö v državi članici prejemnika Õ pred prenosom posredovati naslednje podatke: ê 93/15/EGS (prilagojeno) (a) imena in naslove Ö zadevnih subjektov Õ vpletenih operaterjev; ti podatki morajo biti dovolj podrobni, da omogočijo vzpostavitev stika z operaterji in pridobitev potrditve, da so zadevne osebe zakonito upravičene do prejema pošiljke, ê 93/15/EGS (prilagojeno) (b) število in količino eksplozivov, ki se prenašajo;, (c) popoln opis zadevnega eksploziva in identifikacij, vključno z identifikacijsko številko Združenih narodov;, (d) kadar je treba eksplozive dati Ö na trg Õ v promet, informacije o izpolnjevanju pogojev za dajanje Ö na trg Õ v promet;, (e) sredstva za prenos in predpisano pot;, (f) pričakovane datume odhoda in prihoda;, (g) kadar je treba, Ö po potrebi Õ natančne vstopne in izstopne točke v državah članicah. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo Ö Podatki iz točke (a) prvega pododstavka morajo biti dovolj podrobni, da omogočijo vzpostavitev stika s subjekti in pridobitev potrditve, da so zadevne osebe upravičene do prejema pošiljke. Õ Pristojni organ Ö države članice Õ prejemnika mora preveriti Ö preveri Õ pogoje, po katerih je mogoč prenos, še zlasti glede posebnih varnostnih zahtev. Če so posebne varnostne zahteve izpolnjene, se izda dovoljenje za prenos. Pri prenosu čez ozemlje drugih držav članic tudi te Ö navedene Õ države Ö članice Õ v enakih okoliščinah preverijo in odobrijo podrobne podatke o prenosu. 6. Kadar pristojni organ države članice meni, da posebne varnostne zahteve, kakršne so tiste iz odstavka 54, ð in 5 ï niso potrebne, Ö se lahko Õ je mogoče eksplozive na njihovem ozemlju prenašati Ö prenaša Õ brez predhodne zagotovitve podatkov po odstavku 57. Pristojni organ Ö v državi članici Õ prejemnika potem izda dovoljenje za določeno obdobje, ki ga je na podlagi utemeljenega razloga mogoče kadar koli začasno razveljaviti ali umakniti. V odstavku 45 navedeni dokument, ki mora spremljati eksplozive, dokler ne prispejo na cilj, se nanaša samo na zgoraj navedeno dovoljenje. 78. Brez vpliva na normalne preglede, ki jih na svojem ozemlju opravi odhodna država članica, na zahtevo zadevnih pristojnih organov zadevni prejemniki blaga in Ö gospodarski subjekti Õ prevozniki na področju eksplozivov predložijo pristojnim organom odhodne države članice in pristojnim organom prehodnih držav članic vse ustrezne podatke, ki jih imajo o prenosu eksplozivov. 89. Noben dobavitelj ne sme prenašati Ö eksplozivov Õ razstreliv, razen če ni prejemnik blaga pridobil potrebnih dovoljenj za prenos v skladu z določbami odstavkiov 23, 45, 56 in 67. Člen 1210 Ö Prenos streliva Õ 1. Strelivo se lahko prenaša iz ene države članice v drugo le v skladu s postopkom, določenim v naslednjih odstavkih Ö od 2 do 5 Õ. Ö Navedeni Õ določbe Ö odstavki Õ veljajo tudi za prenose streliva, naročenega s poštno naročilnico. ê 93/15/EGS (prilagojeno) 2. Kadar je treba strelivo prenesti v drugo državo članico, zadevna oseba pred vsako pošiljko sporoči državi članici, v kateri je strelivo: (a) ime in naslov osebe, ki strelivo prodaja ali prenaša, osebe, ki strelivo kupuje ali ga nabavlja, in Ö po potrebi Õ kadar je primerno, lastnika;, (b) naslov, na katerega je treba strelivo poslati ali prepeljati;, (c) količino streliva, ki ga je treba poslati ali prepeljati;, (d) podatke, ki omogočajo identifikacijo streliva z navedbo, da je bilo strelivo pregledano v skladu s Konvencijo z dne 1. julija 1969 o medsebojnem priznavanju žigov o preizkušanju lahkega strelnega orožja;, (e) sredstva prenosa;, (f) datum odhoda in predviden datum prihoda. ê 93/15/EGS (prilagojeno) Če gre za Ö V primeru Õ prenosa med trgovci, v zadnjih dveh alineah navedenih podatkov ni treba navesti podatkov iz točk (e) in (f) ter prvega pododstavka. Država članica preuči pogoje, po katerih naj bi potekal prenos, zlasti v zvezi z varnostjo. Kadar država članica takšen prenos odobri, izda dovoljenje, ki vključuje vse podrobne podatke, navedene v Ö iz Õ prvegam pododstavkau. To dovoljenje spremlja strelivo, dokler ne doseže svojega cilja.; Ppredložiti ga je treba vselej, kadar to zahtevajo pristojni organi držav članic. ê 93/15/EGS 3. Vsaka država članica lahko trgovcem dodeli pravico do prenosa streliva z njenega ozemlja do trgovca s sedežem v drugi državi članici brez predhodnega dovoljenja iz odstavka 2. V ta namen izda dovoljenje, ki velja tri leta in ga je mogoče iz utemeljenih razlogov kadar koli začasno razveljaviti ali preklicati. Dokument, ki se nanaša na to dovoljenje, mora spremljati strelivo, dokler ne doseže svojega cilja. Predložiti ga je treba vselej, kadar to zahtevajo pristojni organi držav članic. Pred izvedbo prenosa trgovec pristojnemu organu države članice, iz katere naj bi se prenos začel, sporoči vse podrobne podatke, navedene v prvem pododstavku odstavka 2. 4. Vsaka država članica posreduje drugi državi članici seznam streliva, katerega prenos na njeno ozemlje je mogoče odobriti brez njenega predhodnega soglasja. ê 93/15/EGS (prilagojeno) Takšne sezname streliva je treba posredovati trgovcem, ki so pridobili dovoljenje za prenos streliva brez predhodnega dovoljenja v skladu s postopkom Ö iz Õ , določenim v odstavkau 3. ê 93/15/EGS 5. Vsaka država članica sporoči vse koristne informacije, ki jih ima na voljo v zvezi z dokončnimi prenosi streliva v državo članico, na katere ozemlje je bil takšen prevoz opravljen. ê 93/15/EGS (prilagojeno) Vse informacije, ki jih prejmejo države članice po postopkih, določenih v tem členu, Ö v skladu z odstavkoma 2 in 3, Õ je treba sporočiti ciljnim državam članicam najpozneje do roka ustreznih prenosov, in kadar je primerno, prehodnim državam članicam najpozneje do prenosa. Člen 1311 Ö Odstopanja zaradi varnosti Õ Z izjemo odstavkov 3, 5, 6 in 7 člena 119 in člena 1210 lahko država članica pri resnih ogrožanjih javne varnosti ali napadu nanjo zaradi nezakonitega posedovanja ali uporabe eksplozivov ali streliva, ki so obravnavani v tej direktivi, sprejme vse potrebne ukrepe, ki se nanašajo na prenose eksplozivov ali streliva, da bi preprečila takšno nezakonito posedovanje ali uporabo. Pri takih ukrepih Ö iz prvega odstavka Õ je treba spoštovati načelo sorazmernosti. Ukrepi ne smejo pomeniti niti sredstva samovoljne diskriminacije niti prikritega omejevanja trgovine med državami članicami. ê 93/15/EGS (prilagojeno) Vsaka država članica, ki sprejme takšne ukrepe, o tem nemudoma obvesti Komisijo.; Komisija pa Ö o tem obvesti Õ druge države članice. ê 93/15/EGS (prilagojeno) POGLAVJE IV Druge določbe Člen 1412 Ö Izmenjava informacij Õ 1. Države članice za izvajanje členov 119 in 1210 vzpostavijo omrežje za izmenjavo informacij. Druge države članice in Komisijo obvestijo o državnih Ö organih Õ oblasteh, ki so odgovornie za dajanje ali sprejemanje informacij in za uporabo postopkov iz navedenih členov 9 in 10. ò novo Države članice hranijo za druge države članice in Komisijo posodobljene informacije o gospodarskih subjektih, ki imajo licence ali dovoljenja iz člena 5. ê 93/15/EGS (prilagojeno) 2. Za izvajanje te direktive se smiselno uporabljajo določbe Uredbe (EGS) št. 1468/81 Uredba (ES) št. 515/97, zlasti Ö zahteve Õ tiste, ki se nanašajo na zaupnost. ê (ES) 219/2009 (prilagojeno) ð novo Člen 15 Ö Identifikacija in sledljivost eksplozivov Õ Države članice preverijo, ð da gospodarski subjekti ï ali imajo takšna podjetja sistem sledenja eksplozivov, s katerim je mogoče tiste, ki imajo eksplozive, kadar koli identificirati. ê (ES) 219/2009 ð novo Komisija lahko sprejme ukrepe ð izvedbene akte ï , ki določajo pogoje uporabe tega prvega odstavka ð , za vzpostavitev sistema enotne identifikacije in sledljivosti na ravni Unije ï . Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, ð Navedeni izvedbeni akti ï se sprejmejo v skladu sz regulativnim postopkom ð pregleda ï s pregledom iz člena 13(4) 47(2). ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo Podjetja na področju eksplozivov morajo voditi ð Gospodarski subjekti ï Ö vodijo Õ takšno evidenco svojih transakcij, kakršna je potrebna za izpolnjevanje obveznosti iz prvega odstavka, določenih v tem členu. V tem členu navedene Ddokumente iz prvega in drugega odstavka je treba hraniti vsaj tri ð deset ï leta po koncu koledarskega leta, v katerem je bila opravljena evidentirana transakcija, četudi je ð gospodarski subjekt ï podjetje prenehalo trgovati. Ti morajo biti na zahtevo pristojnih organov takoj na voljo za pregled. Člen 15 Države članice zagotovijo, da so eksplozivi primerno označeni. ê 93/15/EGS (prilagojeno) Člen 16 Ö Izdajanje licenc za opravljanje dejavnosti Õ Ko država članica izda licenco ali dovoljenje Ö iz člena 5 Õ za Ö proizvodnjo eksplozivov Õ opravljanje dejavnosti izdelave eksplozivov, še zlasti preveri, ali so odgovorne osebe sposobne izpolnjevati tehnične obveznosti, ki jih prevzamejo. Člen 1718 Ö Zasegi Õ Vsaka država članica v okviru svoje nacionalne zakonodaje zagotovi Ö sprejme potrebne ukrepe Õ , da pristojni organi lahko zasežejo kakršen koli Ö eksploziv Õ izdelek s področja uporabe te direktive, če obstajajo zadostni dokazi, da bo pridobivanje ali uporaba tega Ö navedenega eksploziva Õ izdelka ali trgovanje z njim nezakonito. ê 93/15/EGS (prilagojeno) POGLAVJE 4 Ö Skladnost eksploziva Õ Člen 184 [Člen R8 Sklepa št. 768/2008/ES] Ö Domneva o skladnosti Õ 1.Države članice obravnavajo eksplozive Ö Eksplozivi Õ , ki so zajeti v tej direktivi in skladni z ustreznimi nacionalnimi standardi, ki povzemajo usklajenimie standardie Ö ali njihovimi deli Õ, katerih napotila so bila objavljena v Uradnem listu Evropskeih Ö Unije Õ skupnosti, Ö se štejejo za Õ kot skladnea z bistvenimi varnostnimi zahtevami, navedenimi v členu 3., Države članice objavijo napotila nacionalnih standardov, ki povzemajo Ö zajetimi v Õ usklajenihe standardihe Ö ali njihovih delih, določenih v Prilogi I Õ . ò novo Kadar usklajeni standard izpolnjuje zahteve, ki jih zajema in ki so določene v Prilogi I ali členu 27, Komisija objavi sklicevanja na navedene standarde v Uradnem listu Evropske unije. ê 93/15/EGS 2. Komisija bo zagotovila posebne podrobnosti o delu, opravljenem na področju usklajenih standardov v okviru poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Direktive 83/189/EGS, kakor je določeno v odstavku 2 člena 11 te direktive. Člen 5 Kadar država članica ali Komisija meni, da usklajeni standardi iz člena 4 ne izpolnjujejo v celoti bistvenih zahtev iz člena 3, Komisija ali zadevna država članica predloži zadevo stalnemu odboru, ustanovljenemu z Direktivo 83/189/EGS, ob navedbi svojih razlogov. Odbor mora podati svoje mnenje brez odlašanja. Z vidika mnenja odbora Komisija obvesti državo članico o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s standardi in objavo iz člena 4. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo Člen 196 Ö Postopki ugotavljanja skladnosti Õ 1.Postopki ugotavljanja skladnosti eksplozivov so Ö kateri koli od naslednjih postopkov Õ bodisi: (a) Ö pregled tipa EU Õ tipski preskus ES (modul B), Ö določen v Õ naveden v odstavku 1 Prilogie II(1) in po izbiri proizvajalca Ö kateri koli od naslednjih postopkov Õ : (i) skladnost s tipom ð na podlagi notranjega nadzora proizvodnje in nadzorovanih preskusov proizvodov v naključno izbranih časovnih presledkih ï (modul C 2), Ö določen Õ v odstavku 2 Prilogie II, (ii) postopek Ö skladnost s tipom na podlagi Õ zagotavljanja kakovosti Ö proizvodnega procesa Õ proizvodnje (modul D), Ö določen Õ naveden v odstavku 3 Prilogie II, (iii) ali postopek Ö skladnost s tipom na podlagi Õ zagotavljanja kakovosti Ö proizvoda Õ izdelka (modul E), Ö določen Õ naveden v odstavku 4 Prilogie II, (iv) ali Ö skladnost s tipom na podlagi Õ preverjanjae Ö proizvoda Õ izdelka (modul F), Ö določen Õ navedeno v odstavku 5 Prilogie II; ali (b) Ö skladnost na podlagi Õ preverjanjae enote (modul G), Ö določen Õ navedeno v odstavku 6 Prilogie II. ò novo Člen 20 [Člen R10 Sklepa št. 768/2008/ES] Izjava EU o skladnosti 1. V izjavi EU o skladnosti je navedeno, da je bilo dokazano izpolnjevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I. 2. Izjava EU o skladnosti ima vzorčno strukturo, določeno v Prilogi III k Sklepu 768/2008/ES, vsebuje elemente, opredeljene v ustreznih modulih iz Priloge II k tej direktivi, in se redno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki ga/jih zahteva država članica, kjer se eksploziv da na trg ali se omogoči dostopnost na trgu. 3. Kadar se za eksploziv uporablja več kot en akt Unije, ki zahteva izjavo EU o skladnosti, se pripravi enotna izjava EU o skladnosti v zvezi z vsemi takimi akti Unije. Navedena izjava vsebuje opredelitev zadevnih aktov, vključno s sklicevanjem na objave. 4. Proizvajalec s pripravo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost za skladnost eksploziva. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo PRILOGA IV OZNAKA SKLADNOSTI Člen 21 [Člen R11 Sklepa št. 768/2008/ES] Ö Splošna pravila za oznako CE Õ Za Ooznakoa skladnosti CE je ð veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008. ï sestavljena iz začetnic „CE“ v naslednji obliki: Če se oznaka pomanjša ali poveča, se morajo upoštevati razmerja, določena v zgornji skici. Člen 227 [Člen R12 Sklepa št. 768/2008/ES] Ö Pravila in pogoji za namestitev oznake CE Õ 1. Oznakao skladnosti CE je treba pritrditi vidno, čitljivo in neizbrisno Ö nameščena Õ na eksplozive. tako, da je vidna, lahko čitljiva in neizbrisna, ali če Ö Kadar Õ ð to ni mogoče ali ni upravičeno zaradi narave ekploziva, se namesti na ï na priloženo identifikacijsko tablico, in če ni mogoče uporabiti prvih dveh metod, pa na embalažo ð in v spremne dokumente ï. Identifikacijska tablica mora biti narejena tako, da je ni mogoče ponovno uporabiti. ò novo 2. Oznaka CE mora biti nameščena, preden je eksploziv dan na trg. 3. Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, če takšen organ sodeluje v fazi nadzora proizvodnje. 4. Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali pa jo v skladu z njegovimi navodili namesti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik. 5. Oznaki CE in po potrebi identifikacijski številki iz odstavka 3 lahko sledi piktogram ali katera koli druga oznaka, ki označuje posebno tveganje ali uporabo. ê 93/15/EGS (novo) Za oznako CE je treba uporabiti model, ki je prikazan v Prilogi IV. 2. Prepoveduje se pritrditi na eksploziv kakršno koli oznako ali napis, ki bi lahko zmedel tretje osebe glede pomena in sloga zapisa oznake CE. Na eksploziv se lahko pritrdi katera koli druga oznaka, samo da ne škoduje vidljivosti in čitljivosti oznake CE. 3. Brez vpliva na določbe člena 8: (a) kadar država članica ugotovi, da je bila oznaka CE pritrjena nepravilno, mora proizvajalec, njegov zastopnik, sicer pa oseba, ki je odgovorna za dajanje zadevnega izdelka v promet v Skupnosti, povrniti izdelek v prejšnje stanje, da bo skladen glede na določbe o označevanju, in končati kršenje v skladu s pogoji, ki jih določajo države članice; (b) kadar se neskladnost nadaljuje, mora država članica sprejeti vse ustrezne ukrepe, da omeji ali prepove dajanje zadevnega izdelka v promet ali zagotovi, da se izdelek umakne s trga v skladu s postopki, določenimi v členu 8. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo POGLAVJE 5 Ö Priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti Õ Člen 23 [Člen R13 Sklepa št. 768/2008/ES] Ö Priglasitev Õ 2. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so jih imenovale ð v skladu s to direktivo pristojni ï za opravljanje zgoraj navedenih postopkov ugotavljanja skladnosti, skupaj s posebnimi nalogami, ð ugotavljanja skladnosti tretjih strani ï za opravljanje katerih so bili ti organi imenovani, in identifikacijskimi številkami, ki jim jih je vnaprej dodelila Komisija. ò novo Člen 24 [Člen R14 Sklepa št. 768/2008/ES] Priglasitveni organi 1. Države članice imenujejo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov, vključno s skladnostjo s členom 29. 2. Države članice lahko določijo, da ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo. Člen 25 [Člen R15 Sklepa št. 768/2008/ES] Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi 1. Priglasitveni organ se ustanovi tako, da ne pride do navzkrižja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti. 2. Priglasitveni organ je organiziran in deluje tako, da zaščiti objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti. 3. Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev o priglasitvi organa za ugotavljanje skladnosti sprejmejo pristojne osebe, ki niso tiste, ki so izvedle ugotavljanje skladnosti. 4. Priglasitveni organ ne ponuja ali izvaja nobenih dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti, ali svetovanja na komercialni ali konkurenčni osnovi. 5. Priglasitveni organ zagotovi zaupnost pridobljenih podatkov. 6. Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število strokovnega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog. Člen 26 [Člen R16 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti obveščanja za priglasitvene organe Države članice Komisijo obvestijo o svojih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov ter o kakršni koli spremembi v zvezi s tem. Komisija zagotovi, da so navedene informacije javno dostopne. ê 93/15/EGS (novo) Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi seznam organov za ugotavljanje skladnosti, njihovih identifikacijskih številk in nalog, za katere so bili priglašeni. Komisija zagotovi sprotno dopolnjevanje seznama. Države članice uporabljajo minimalna merila, določena v Prilogi III, za ocenjevanje organov, ki jih je treba priglasiti Komisiji. Za organe, ki izpolnjujejo ocenjevalna merila, ki jih določajo ustrezni usklajeni standardi, se predvideva, da izpolnjujejo ustrezna minimalna merila. Država članica, ki je obvestila Komisijo o nekem organu, umakne priglasitev, če ugotovi, da organ več ne izpolnjuje v drugem pododstavku navedenih meril. O tem nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo. ê 93/15/EGS (prilagojeno) PRILOGA III MINIMALNA MERILA, KI JIH MORAJO UPOŠTEVATI DRŽAVE ČLANICE PRI PRIGLASITVI ORGANOV Člen 27 [Člen R17 Sklepa št. 768/2008/ES] Ö Zahteve v zvezi s priglašenimi organi Õ ò novo 1. Za namene priglasitve organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov od 2 do 11. 2. Organ za ugotavljanje skladnosti je ustanovljen v skladu z nacionalnim pravom in je pravna oseba. 3. Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje strani, neodvisen od organizacije ali eksploziva, katerega skladnost ugotavlja. Organ, ki je del poslovnega združenja ali strokovnih zvez, ki zastopajo podjetja, vključena v načrtovanje, proizvodnjo, dobavo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje eksplozivov, se lahko šteje kot takšen organ, če je zagotovljena njegova samostojnost in ni navzkrižja interesov. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo 41. Organ Ö za ugotavljanje skladnosti Õ , njegovo Ö najvišje vodstvo Õ direktor in osebje, Ö pristojno za izvajanje nalog ugotavljanje skladnosti Õ odgovorno za opravljanje preveritvenih poskusov, ne smejo biti niti načrtovalci, proizvajalci izdelovalci, dobavitelji, ali monterji ð , kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci ï eksplozivov, ki jih pregledujejo, niti pooblaščeni zastopniki katere koli od teh strank Ö navedenih strani Õ . ðTo ne sme izključevati uporabe eksplozivov, nujnih za postopke organa za ugotavljanje skladnosti, ali uporabe takšnih proizvodov v zasebne namene. ï Ö Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne sodeluje Õ Niti neposredno niti kot pooblaščeni zastopniki se ne smejo vplesti priv načrtovanjue, ð proizvodnji ali ï izdelavio, trženjue ð , montaži, uporabi ï ali vzdrževanjue takšnih Ö navedenih Õ eksplozivov ð ali zastopa strani, ki se ukvarjajo z navedenimi dejavnostmi ï . To pa ne izključuje možnosti izmenjave tehničnih informacij med proizvajalcem in tem organom. ðNe sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji in neoporečnosti v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve. ï ð Organi za ugotavljanje skladnosti zagotavljajo, da dejavnosti hčerinskih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njegovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti. ï 52. Organ Ö Organi za ugotavljanje skladnosti Õ in Ö njihovo osebje Õ njegovo osebje morata opravljati preveritvene preskuse Ö izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti Õ z največjoišjo stopnjo strokovnoe integritete Ö neoporečnostjo Õ in Ö zahtevano Õ tehničnoe usposobljenostjoi Ö na določenem področju Õ , ter na sme biti pod Ö brez Õ pritiskovom in Ö spodbud, zlasti finančnih Õ finančno odvisnostjo, ki bi lahko vplivali na njihovouno presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti pregleda, zlasti s strani od ljudi oseb ali skupin ljudi, ki Ö so zainteresirane za Õ jim je v interesu rezultate Ö teh dejavnosti. Õ preverjanj ò novo 6. Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so takšnemu organu dodeljene v členu 19 in za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvede sam organ za ugotavljanje skladnosti bodisi da so izvedene v njegovem imenu in v okviru njegove odgovornosti. Vedno ter za vsak postopek ugotavljanja skladnosti in vsako vrsto ali kategorijo eksploziva, za katerega je priglašen, ima organ za ugotavljanje skladnosti na voljo: (a) potrebno osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; (b) opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije teh postopkov. Uvedeno ima ustrezno politiko in postopke, ki razlikujejo med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; (c) postopke za izvajanje dejavnosti, ki ustrezno upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti tehnologije zadevnega proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo 3. Organ mora Ima imeti na voljo potrebnao Ö sredstva Õ osebje, prostore in opremo, ki mu omogočajo pravilno Ö za ustrezno Õ opravljanje upravnih in tehničnih Ö in upravnih Õ nalog, povezanih z Ö dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, Õ preverjanjem. Imeti mora tudi Ö ter Õ dostop do Ö vse potrebne Õ opreme Ö ali prostorov Õ , ki se zahteva za posebna preverjanja. 74. Osebje, ki je odgovorno za Ö izvajanje dejavnosti ugotavljanja skladnosti Õ nadzor, mora: (a) biti primerno Ö je dobro Õ tehnično in strokovno Ö poklicno Õ usposobljeno ð , kar zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen ï ; (b) imaeti zadostno znanje o zahtevah Ö glede ugotavljanja skladnosti Õ pri preizkušanjih, ki jih opravlja, in ustreznae Ö pooblastila za izvedbo navedenega ugotavljanja skladnosti; Õ izkušnje s takšnimi preskusi, ò novo (c) ima primerno znanje in razumevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I, veljavnih usklajenih standardov ter ustreznih določb usklajevalne zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje; ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo (d) biti Ö ima Õ sposobnost Ö , potrebno za pripravo Õ sestaviti Ö potrdil Õ certifikatov, zapisovke in poročila, za dokazilo, da je bilo ugotavljanje skladnosti izvedeno. ki se zahtevajo za potrditev rezultatov preskusov. 85. Zagotovljena mora biti Ö je Õ nepristranskost Ö organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja za ugotavljanje skladnosti. Õ inšpekcijskega osebja. Njihovo nagrajevanje ne sme biti Ö Plačilo najvišjega vodstva in osebja organa za ugotavljanje skladnosti ni Õ odvisno od števila opravljenih Ö ugotavljanj skladnosti Õ preskusov ali rezultatov Ö navedenih ugotavljanj skladnosti Õ takšnih preskusov. 96. Organ Ö za ugotavljanje skladnosti sklene Õ mora skleniti odgovornostno zavarovanje Ö odgovornosti Õ , razen če njegove odgovornosti ne prevzame država v skladu z nacionalno zakonodajo ali Ö če Õ je Ö država članica sama Õ za preskuse neposredno Ö pristojna za ugotavljanje skladnosti Õ odgovorna sama država članica. 107. Osebje organa Ö za ugotavljanje skladnosti Õ mora spoštovati varovanje poslovne tajnosti Ö je zavezano k poklicni molčečnosti Õ glede vseh informacij, pridobljenih pri opravljanju Ö svojih Õ nalog (razen pred pristojnimi upravnimi organi države, v kateri potekajo njegove dejavnosti), v skladu Ö s Prilogo II Õ to direktivo ali katero koli določbo nacionalne zakonodaje, ki ga za to pooblašča ð , razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene ï. ò novo 11. Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine za usklajevanje priglašenega organa, ustanovljene v skladu z ustrezno usklajevalno zakonodajo Unije, ali zagotovijo, da je njihovo osebje za ugotavljanje skladnosti obveščeno o teh dejavnostih, upravne odločbe in dokumente, ki so rezultat dela navedene skupine, pa uporabljajo kot splošne smernice. Člen 28 [Člen R18 Sklepa št. 768/2008/ES] Domneva o skladnosti Kadar organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili, določenimi v zadevnih usklajenih standardih ali njihovih delih, sklicevanja na katere so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da je skladen z zahtevami iz člena 27, če veljavni usklajeni standardi izpolnjujejo navedene zahteve. Člen 29 [Člen R20 Sklepa št. 768/2008/ES] Hčerinske družbe in podizvajalci priglašenih organov 1. Kadar priglašen organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali jih prenese na hčerinsko podjetje, zagotovi, da podizvajalec ali hčerinsko podjetje izpolnjuje zahteve iz člena 27 ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ. 2. Priglašeni organi prevzamejo celotno odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali hčerinska podjetja, ne glede na njihov sedež. 3. Dejavnosti se lahko prenesejo na podizvajalca ali hčerinsko podjetje samo, če stranka s tem soglaša. 4. Priglašeni organi za priglasitvene organe hranijo zadevne dokumente v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali hčerinskega podjetja ter nalogami, ki jih izvaja v skladu s Prilogo II. Člen 30 [Člen R22 Sklepa št. 768/2008/ES] Zahtevek za priglasitev 1. Organ za ugotavljanje skladnosti predloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri je ustanovljen. 2. Navedenemu zahtevku je priložen opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, modul ali moduli za ugotavljanje skladnosti in eksploziv ali eksplozivi, za katere navedeni organ trdi, da je pristojen, ter potrdilo o akreditaciji, če obstaja, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 27. 3. Kadar zadevni organ za ugotavljanje skladnosti ne more predložiti potrdila o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vso dokumentacijo, potrebno za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegove skladnosti z zahtevami iz člena 27. Člen 31 [Člen R23 Sklepa št. 768/2008/ES] Priglasitveni postopek 1. Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 27. 2. Komisijo in druge države članice obveščajo z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in s katerim upravlja Komisija. 3. Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modulu ali modulih za ugotavljanje skladnosti in zadevnem eksplozivu ali eksplozivih ter ustrezno potrdilo o usposobljenosti. 4. Kadar priglasitev ne temelji na potrdilu o akreditaciji iz člena 30(2), priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži dokumentacijo, ki potrjuje pristojnost organa za ugotavljanje skladnosti in uvedene ukrepe, s čimer se zagotovi, da bo organ pod rednim nadzorom in da bo še naprej izpolnjeval zahteve iz člena 27. 5. Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, kadar Komisija ali druge države članice ne predložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve v primeru uporabe potrdila o akreditaciji oziroma v dveh mesecih od priglasitve v primeru, da akreditacija ni uporabljena. Samo tak organ se šteje za priglašeni organ za namene te direktive. 6. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh naknadnih spremembah priglasitve. Člen 32 [Člen R24 Sklepa št. 768/2008/ES] Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov 1. Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko. Dodeli samo eno tako številko, tudi če je organ priglašen v skladu z različnimi akti Unije. 2. Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni. Komisija zagotovi redno posodabljanje navedenega seznama. Člen 33 [Člen R25 Sklepa št. 768/2008/ES] Spremembe priglasitev 1. Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 27 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, kot je primerno, v skladu z resnostjo neizpolnjevanja navedenih zahtev ali obveznosti. O tem takoj ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice. 2. V primeru omejitve, začasnega preklica ali umika priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal z dejavnostjo, država članica, ki priglašuje, sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da gradiva in dokumente tega organa bodisi obdela drug priglašeni organ ali da so na zahtevo na voljo organom, ki priglašujejo in nadzirajo trg. Člen 34 [Člen R26 Sklepa št. 768/2008/ES] Izpodbijanje pristojnosti priglašenih organov 1. Komisija razišče vse primere, v katerih dvomi oziroma je bila seznanjena z dvomom v pristojnost priglašenega organa ali njegovo stalno izpolnjevanje zahtev in obveznosti, ki veljajo zanj. 2. Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije z zvezi z osnovo za priglasitev ali ohranjanjem pristojnosti zadevnega organa. 3. Komisija zagotovi, da se vse informacije občutljive narave, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno. 4. Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, o tem obvesti državo članico priglasiteljico in od nje zahteva, da sprejme potrebne korektivne ukrepe, po potrebi vključno s preklicem priglasitve. Člen 35 [Člen R27 Sklepa št. 768/2008/ES] Operativne obveznosti priglašenih organov 1. Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge II. 2. Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Organi za ugotavljanje skladnosti pri izvajanju svojih postopkov upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. Pri tem spoštujejo stopnjo strogosti in zaščite, potrebno za skladnost eksploziva s to direktivo. 3. Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I ali ustreznih usklajenih standardov ali tehničnih specifikacij, od navedenega proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda potrdila o skladnosti. 4. Kadar priglašeni organ med spremljanjem skladnosti po izdaji potrdila ugotovi, da eksploziv ni več skladen, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali umakne potrdilo. 5. Kadar popravni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali umakne vsa potrdila. Člen 36 Pritožba zoper odločitve priglašenih organov Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločitve priglašenih organov. Člen 37 [Člen R28 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti obveščanja za priglašene organe 1. Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ o: (a) vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnem preklicu ali umiku potrdila; (b) vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje zanjo; (c) vsaki zahtevi po informacijah, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti; (d) na zahtevo o vseh dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci. 2. Priglašeni organi drugim organom, ki so priglašeni v okviru te direktive ter izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti in zajemajo enake proizvode, zagotavljajo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti. Člen 38 [Člen R29 Sklepa št. 768/2008/ES] Izmenjava izkušenj Komisija omogoči izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev. Člen 39[Člen R30 Sklepa 768/2008/ES] Usklajevanje priglašenih organov Komisija zagotovi vzpostavitev in pravilno delovanje ustreznega usklajevanja in sodelovanja med organi, ki so bili priglašeni v okviru te direktive, v obliki sektorske skupine priglašenih organov. Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu navedene skupine, neposredno ali s pooblaščenimi zastopniki. POGLAVJE 6 Nadzor trga Unije, nadzor proizvodov, ki vstopajo na trg Unije in zaščitni postopki Člen 40 Nadzor trga Unije in nadzor proizvodov, ki vstopajo na trg Unije Za eksplozive se uporabljajo člen 15(3) ter členi od 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008. ê 93/15/EGS (prilagojeno) Člen 418 [Člen R31 Sklepa št. 768/2008/ES] Ö Postopek za ravnanje z eksplozivi, ki pomenijo tveganje na nacionalni ravni Õ ê 93/15/EGS 3. Kadar država članica ugotovi, da eksploziv, ki ima oznako skladnosti CE in se uporablja v svoj predvideni namen, lahko ogrozi varnost, sprejme vse potrebne začasne ukrepe za umik eksploziva s trga ali prepove njegovo dajanje v promet ali njegov prost pretok. Država članica nemudoma obvesti Komisijo o takšnih ukrepih ob navedbi razlogov zanje in zlasti, če se je neskladnost pojavila zaradi: – neizpolnjevanja bistvenih zahtev, – nepravilne uporabe standardov ali – pomanjkljivosti v standardih. ò novo 1. Kadar organi za nadzor trga ene države članice ukrepajo v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali kadar utemeljeno menijo, da ekploziv predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali javno varnost, izvedejo vrednotenje zadevnega eksploziva v zvezi z izpolnjevanjem vseh zahtev iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga. 2. Kadar organi za nadzor trga med navedenim vrednotenjem ugotovijo, da eksploziv ni skladen z zahtevami iz te direktive, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da sprejme vse ustrezne korektivne ukrepe in eksploziv uskladi z navedenimi zahtevami, ga umakne s trga ali odpokliče v razumnem roku, ki ga določijo glede na naravo tveganja. Organi za nadzor trga o tem obvestijo ustrezni priglašeni organ. Za ukrepe iz drugega pododstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008. 3. Kadar organi za nadzor trga menijo, da neizpolnjevanje ni omejeno na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih vrednotenja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta. 4. Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh ustreznih korektivnih ukrepov glede vseh eksplozivov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji. 5. Kadar gospodarski subjekt ne sprejme korektivnih ukrepov v roku iz drugega pododstavka odstavka 1, organi za nadzor trga sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dostopnosti eksploziva na nacionalnem trgu ali pa ga umaknejo ali odpokličejo z navedenega trga. Organi za nadzor trga Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih. 6. Informacije iz odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega eksploziva, porekla eksploziva, vrste domnevne neskladnosti in tveganja, vrste in trajanja sprejetih nacionalnih ukrepov ter stališča zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica naslednjih vzrokov: (a) eksploziv ne izpolnjuje pogojev, ki so povezani z ogrožanjem zdravja ali varnosti ali drugimi vidiki zaščite javnega interesa, določenimi v tej direktivi; (b) usklajeni standardi iz člena 18 v zvezi z domnevo o skladnosti so pomanjkljivi. 7. Države članice, razen države članice, ki je začela postopek, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevnega eksploziva, v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore. 8. Kadar država članica ali Komisija v obdobju 6 mesecev po prejemu informacij iz odstavka 4 ne predloži nobenega ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen. 9. Države članice zagotovijo takojšnje izvajanje ustreznih omejevalnih ukrepov v zvezi z zadevnim eksplozivom. ê 93/15/EGS 2. Komisija se čim prej posvetuje z zadevnimi stranmi. Kadar Komisija po posvetovanju ugotovi, da so ukrepi upravičeni, nemudoma obvesti državo članico, ki je dala pobudo, in druge države članice. Če Komisija po posvetovanju ugotovi, da so ukrepi neupravičeni, nemudoma obvesti državo članico, ki je ukrepe uvedla. Izjemoma, kadar v odstavku 1 navedeni ukrepi temeljijo na pomanjkljivosti standardov, se Komisija najprej posvetuje z zadevnimi stranmi in potem v dveh mesecih zadevo predloži stalnemu odboru, ustanovljenemu z Direktivo 83/189/EGS, če namerava država članica ukrepe, ki jih je sprejela, ohraniti, in sproži postopke, navedene v členu 5. ò novo Člen 42 [Člen R32 Sklepa št. 768/2008/ES] Zaščitni postopek Unije 1. Kadar so po zaključku postopka iz člena 41(3) in (4) predloženi ugovori proti ukrepu, ki ga sprejme država članica, ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Unije, se Komisija nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom oziroma subjekti ter ovrednoti nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne. Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom. 2. Če se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladnega eksploziva z nacionalnega trga, in o tem obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, zadevna država članica umakne ukrep. 3. Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, eksploziv pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti usklajenih standardov iz člena 18 te direktive, Komisija uporabi postopek iz člena 8 Uredbe (EU) št. [../..] [uredba o standardizaciji]. Člen 43 [Člen R33 Sklepa št. 768/2008/ES] Skladni eksplozivi, ki predstavljajo tveganje za zdravje in varnost 1. Kadar država članica ugotovi, da po izvedbi vrednotenja iz člena 41(1) eksploziv, čeprav skladen s to direktivo, predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali ogroža druge vidike zaščite javnega interesa, od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevni eksploziv, ko je dan v promet, ne predstavlja več navedenega tveganja, ali pa eksploziv umakne s trga ali ga odpokliče v razumnem obdobju, ki ga določi glede na naravo tveganja. 2. Gospodarski subjekt zagotavlja izvajanje korektivnih ukrepov glede vseh eksplozivov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji. 3. Država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Navedene informacije so natančne, zlasti so navedeni podatki za identifikacijo zadevnega eksploziva, poreklo in dobavna veriga eksploziva, vrsta tveganja ter vrsta in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov. 4. Komisija se nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnimi gospodarskimi subjekti ter nadaljuje z vrednotenjem nacionalnega ukrepa. Na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja, Komisija odloči, ali je ukrep upravičen ali ne, in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe. 5. Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo Člen 44 [Člen R34 Sklepa št. 768/2008/ES] Ö Formalna neskladnost Õ 3. Kadar ima oznako skladnosti CE eksploziv, ki ne izpolnjuje zahtev, pristojna država članica sprejme ustrezne ukrepe proti osebi, ki je oznako pritrdila, ter obvesti Komisijo in druge države članice. ò novo 1. Brez poseganja v člen 41 država članica od gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, kadar ugotovi eno od naslednjih dejstev: (a) oznaka skladnosti ni nameščena v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali členom 22 te direktive; (b) oznaka skladnosti ni bila nameščena; (c) izjava EU o skladnosti ni bila izdana; (d) izjava EU o skladnosti ni bila pravilno izdelana; (e) tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna. 2. Kadar se neizpolnjevanje iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejevanje ali prepoved dostopnosti eksploziva na trgu ali pa zagotovi njegov odpoklic ali umik s trga. POGLAVJE 7 Delegirana pooblastila in odbor Člen 45 Delegirana pooblastila Komisija je v skladu s členom 46 pristojna za sprejetje delegiranih aktov glede identifikacije pirotehničnih izdelkov iz člena 1(2)(b) in nekaterih vrst streliva iz člena 1(1)(b) na podlagi priporočil Združenih narodov o prevozu nevarnega blaga. Člen 46 Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo v skladu s pogoji iz tega člena. 2. Prenos pooblastila iz člena 45 velja neomejeno časovno obdobje od [vnesi datum – datum začetka veljavnosti te direktive]. 3. Prenos pooblastila iz člena 45 lahko Evropski parlament in Svet kadar koli prekličeta. Sklep o preklicu prekinja prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na drug dan, določen v sklepu. Ne vpliva na veljavnost katerega koli veljavnega delegiranega akta. 4. Komisija takoj, ko sprejme delegiran akt, o tem obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegiran akt, sprejet v skladu s členom 45, začne veljati le, če Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih po prejemu obvestila o navedenem aktu ne izrazita nasprotovanja, ali če pred iztekom navedenega obdobja oba Komisijo obvestita, da se z aktom strinjata. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeno obdobje podaljša za dva meseca. ê (ES) 219/2009 (prilagojeno) ð novo Člen 4713 Ö Postopek v odboru Õ 1. Komisiji pomaga odbor Ö o civilnih eksplozivih Õ. ð Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. ï ê (ES) 219/2009 ð novo 2. Odbor obravnava vse zadeve v zvezi z uporabo te direktive. 23. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena ð 5 ï 4 in 7 ð Uredbe (EU) št. 182/2011 ï Sklepa 1999/468/ES,ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. 4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. 5. Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz odstavka 3 sprejme izvedbene ukrepe, zlasti da se upoštevajo prihodnje spremembe priporočil Združenih narodov. ê 93/15/EGS (prilagojeno) POGLAVJE V 8 Ö Prehodne in Õ Kkončne določbe Člen 4817 Ö Kazni Õ Vsaka Ddržavea članicea določijo Ö pravila o Õ kaznih, ki Ö se uporabljajo Õ veljajo za kršitve Ö nacionalnih Õ določb, sprejetih Ö v skladu s Õ pri izvajanju toe direktivoe Ö , in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvrševanja Õ . Kazni morajo biti dovolj visoke, da zagotavljajo spoštovanje teh določb. Ö Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Õ ò novo Države članice o navedenih določbah obvestijo Komisijo najpozneje do [vstavi datum, naveden v členu 50(1)], pri čemer jo nemudoma obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah. ê 93/15/EGS (prilagojeno) ð novo Člen 4919 Ö Prehodne določbe Õ 1. Države članice ð ne ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu eksplozivov, zajetih v Direktivi 93/15/ES, ki so v skladu z navedeno direktivo in so bili dani na trg pred [vstaviti datum iz drugega pododstavka člena 48(1)] ï sprejmejo predpise, potrebne za uskladitev s členi 9, 10, 11, 12, 13 in 14, pred 30. septembrom 1993. ð Potrdila o skladnosti, izdana v skladu z Direktivo 93/15/EGS, so veljavna v skladu s to direktivo. ï Člen 50 Ö Prenos Õ 12. Države članice Ö najpozneje [vstaviti datum – 2 leti po sprejetju] Õ pred 30. junijem 1994 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev Ö s členi 2 (7), 2 (9) do (24), od 3 do 10, 14 (1), 19 (1)(a)(i), od 20 do 26, 27