Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 412/15)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Coteaux du Libron“

PGI-FR-A1146-AM02

Datum vložitve vloge: 2. december 2015

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Sprememba imena

Ime ZGO „Coteaux du Libron“ se spremeni v „Coteaux de Béziers“. To zahtevo je francoskim organom predložil sindikat za vina s pridelovalnega območja Pays des coteaux du Libron, ki je skupina vlagateljev v smislu člena 95 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Ker je geografsko ime „Libron“ dokaj nepoznano (Libron je obalna reka v departmaju Hérault), ga želi skupina zamenjati z imenom mesta Béziers, ki je del geografskega območja proizvodnje.

Ime „Coteaux de Béziers“ se je pri označevanju doslej lahko uporabljalo kot neobvezna navedba, ki je dopolnjevala ZGO „Coteaux du Libron“, kakor je dovoljeno v skladu s členom 120(1)(g) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Specifikacija proizvoda se posledično spremeni:

— v naslovu in v besedilu se ime „Coteaux du Libron“ nadomesti z imenom „Coteaux de Béziers“,

— tretja alinea točke 2 v poglavju 1 se črta: ta točka je dovoljevala uporabo dodatne navedbe „Coteaux de Béziers“, kar s spremembo imena ni več smiselno,

— tretji odstavek točke 4.1 v poglavju 1 se črta: ta točka se je nanašala na razmejitev manjše geografske enote „Coteaux de Béziers“, ki se črta,

— pregledan je bil opis posebnosti geografskega območja, proizvoda in vzročne povezave med njima v točki 7 poglavja 1 specifikacije proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Coteaux de Béziers

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

ZGO „Coteaux de Béziers“ – rdeča vina

Zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“ se uporablja za mirna vina.

Rdeča vina se večinoma pridelujejo iz sort grenache, syrah, merlot ali cabernet-sauvignon, in sicer sortno ali z medsebojnim zvrščanjem dveh sort. So globoke rubinasto rdeče do granatne barve z vijoličnimi odtenki. Prve vonjave zajemajo primarne note rdečega in črnega jagodičja, ki se razvijejo v nekaj subtilnejših not mete in sladkega korena ter zaključijo s pridihom začimb. V ustih imajo vina oljnat uvod, za katerega so značilne zlasti arome rdečega jagodičja, na koncu pa se okus uravnoteži med čvrstimi tanini in zaokroženim pridihom sadja.

Kar zadeva analitska merila, ki niso najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola, so vina v skladu z omejitvami, določenimi v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

ZGO „Coteaux de Béziers“ – vina rosé

Zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“ se uporablja za mirna vina.

Vina rosé se v glavnem pridelujejo iz sort cinsault, grenache in syrah z medsebojnim zvrščanjem ali sortno. Njihova barva sega od bledo rožnate do lososno rožnate. V vonju se zaznajo prefinjene in amilne arome drobnega rdečega jagodičevja. Prijeten in žameten okus je vedno lepo zaokrožen, svež in značilno zapeljiv.

Kar zadeva analitska merila, ki niso najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola, so vina v skladu z omejitvami, določenimi v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

ZGO „Coteaux de Béziers“ – bela vina

Zaščitena geografska označba „Coteaux de Béziers“ se uporablja za mirna vina.

Bela vina, ki se vinificirajo sortno ali z medsebojnim zvrščanjem, se običajno proizvajajo iz sort chardonnay, sauvignon, viognier in vermentino ter iz sorte marsanne ali grenache blanc. Imajo kristalno zlatorumeno barvo z zelenim odtenkom. V njih prevladujejo arome eksotičnega sadja in agrumov. To so živahna in uravnotežena vina s prijetno svežim okusom.

Kar zadeva analitska merila, ki niso najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola, so vina v skladu z omejitvami, določenimi v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

110 hektolitrov na hektar.

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Coteaux de Béziers“ potekajo na ozemlju naslednjih občin v departmaju Hérault:

Bassan, Béziers (razen odsekov AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BD (levi breg reke Lirou), BM, BN, BT, BV), Boujansur-Libron, Cers, Corneilhan, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Pailhès, Portiragnes, Sauvian, Sérignan, Servian (odsek C1), Thézan-lès-Béziers (levi breg reke Orb), Valras, Vendres (cela občina razen odseka BR), Vias, Villeneuve-lès-Béziers.

7. Glavne sorte vinske trte

Alicante henri bouschet N

Altesse B

Alvarinho – Albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arvine B – petite arvine

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – murescola

Auxerrois B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N – malbec

Egiodola N

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Gamay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – dame noire

Lledoner pelut N

Macabeu B – macabeo

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Maréchal Foch N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Morrastel N – minustellu, graciano

Mourvèdre N – monastrell

Muscadelle B

Muscardin N

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d'Alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de Hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Müller-Thurgau B

Nielluccio N – nielluciu

Négrette N

Parrellada B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Picardan B – araignan

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Riesling B

Rivairenc N – aspiran noir

Roussanne B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Semillon B

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B – rolle

Viognier B

8. Opis povezave

Posebnost geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se pridelujejo vina z ZGO „Coteaux de Béziers“, zajema 17 občin v departmaju Hérault, vključno z mestom Béziers, ki je njegovo geografsko središče. Vinogradi v glavnem ležijo med dvema obalnima rekama, ki tečeta od vznožja Sevenov do Sredozemskega morja. Prva je reka Libron, ki je izoblikovala značilno pokrajino z griči, pokritimi z borovimi gozdovi, druga pa reka Orb, nad katero se dviga katedrala mesta Béziers, simbol logotipa ZGO.

Laporji in naplavine, ki pokrivajo severni del območja, so nastali v terciarju (miocenski bazen Hérault). Na jugu območja prevladujejo usedline iz kvartarja, večinoma v obliki teras iz pliokvartarja. Pomemben delež predstavljajo peščena tla iz t. i. Corneilhanskega peska, ki zaradi posebne geološke strukture segajo do 40 metrov v globino. Te raznolike pedološke razmere omogočajo prilagajanje zelo širokemu naboru sort vinske trte.

Območje proizvodnje ZGO „Coteaux de Béziers“ ima sredozemsko podnebje, ki je zaradi vročih in suhih poletij ter blagih zim in dveh deževnih obdobij jeseni in spomladi ugodno za gojenje vinske trte. Dovolj visoke temperature zagotavljajo dobro zorenje grozdja v celotni rastni dobi vinske trte. V obdobjih velike vročine morski veter blagodejno vpliva na del območja blizu morja. Padavine se lahko gibljejo med 400 mm in 800 mm na celotnem območju, zato je treba pri izbiri sort posebno pozornost nameniti njihovi odpornosti na sušo.

Območje je geografsko umeščeno v pas med rekama, sestavljen iz dobro izsušenih tal, primernih za gojenje vinske trte, ki se odpira v smeri Sredozemskega morja ter ima blago in zmerno podnebje. Gospodarski in kmetijski razvoj regije Biterrois, območja ZGO „Coteaux de Béziers“, temelji na steku kopenskih in rečnih trgovskih poti.

Posebnosti proizvoda

Grki in Rimljani, Galci in Katarci so vedeli, kako ohraniti in razširiti gojenje vinske trte, ki se je v regiji pridelovala že od nekdaj. Vinogradniško znanje, pridobljeno skozi stoletja, je omogočilo razvoj raznovrstnih rdečih, rosé in belih vin, pa tudi sladkih vin, kot je Catharoise de Béziers (iz sorte cinsault, nekoč imenovane picardan), spomniti pa je treba tudi na žganje iz sorte terret-bourret. Po krizi zaradi trtne uši, ki je to območje le delno prizadela, se je pridelava mirnih vin iz regije Biterrois ponovno razcvetela. Vino Béziers je svoj vrhunec doseglo v drugi polovici 19. stoletja. Z ustalitvijo velikih zemljiških posestnikov na območjih, velikih več deset hektarjev, dotokom delavcev in železniško povezavo je Béziers postal samooklicana „svetovna vinska prestolnica“.

Po letu 1950 se je uživanje vina začelo zmanjševati. Takrat so si languedoški vinogradniki močno prizadevali, da bi vinograde preusmerili v pridelavo z majhnimi donosi, ki bi se bolje prilagajali okusu potrošnikov.

Proizvodnja lokalnih vin, ki se je začela v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja, je bila leta 1982 priznana z odlokom in se je hitro razvijala. Trenutno se ZGO „Coteaux de Béziers“ proizvaja v petih zadružnih vinskih kleteh in petnajstih zasebnih kleteh. Pod ZGO „Coteaux de Béziers“ se tržita dve vrsti vin v različnih razmerjih po lastni izbiri proizvajalcev:

— vina, proizvedena z zvrščanjem tradicionalnih regionalnih sort, kot so grenache, carignan, cinsault in mourvèdre, ter uglednih sort iz drugih vinorodnih regij,

— sortno čista vina, ki se proizvajajo iz ene same sorte, kot so merlot, cabernet-sauvignon, syrah, chardonnay, sauvignon.

Zaradi mojstrskega zvrščanja različnih sort se v vinih, proizvedenih na gričih v okolici mesta Béziers, izrazijo vse lastnosti tal, ki so ugodne za gojenje vinske trte in proizvodnjo rdečih, belih in rosé vin. Vinogradniki, ki proizvajajo ZGO „Coteaux de Béziers“, so skozi leta dokazali svojo odpornost in sposobnost, da se s kakovostnimi proizvodi odzivajo na potrebe in zahteve potrošnikov in prodajalcev. Ta odpornost je podlaga za razvoj resnične vinogradniške tradicije v okolici mesta Béziers.

Za rdeča vina so značilne primarne arome, v katerih prevladujejo sadne note. Tanini so mehki in prefinjeni, struktura je lahko lahkotna ali polnejša, vedno pa je zaokrožena, zlasti pookus, ki je mehek in ni pretirano trpek.

Rosé vina imajo bledo rožnato do globoko lososno rožnato barvo. Zaradi svojega sadnega vonja, lepo zaokroženega okusa in svežine so privlačna za potrošnike.

Bela vina prav tako razvijejo primarne aromatične note, v katerih prevladuje sadje. Ravnotežje je vzpostavljeno z ustrezno vsebnostjo kislin, ki je prilagojena koncentraciji vina, tako da ustvarja svežino v ustih.

Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Vinogradniki vin z ZGO „Coteaux de Béziers“, tako zadružniki kot samostojni vinogradniki, že nekaj desetletij ustvarjajo novo dinamiko.

Vroče in suho sredozemsko podnebje je v povezavi z agropedološkim vplivom obeh mejnih rek pasu, ki se odpira v Sredozemlje, ustvarilo območje dobro izsušenih zemljišč, primernih za gojenje različnih sort grozdja z značilnim sadnim okusom.

Reka Libron je oblikovala značilno pokrajino z majhnimi griči, pokritimi z borovimi gozdovi (Soubergues v Languedocu), na katerih so zasajene predvsem sorte rdečega grozdja, primerne tudi za proizvodnjo močnih rosé vin. Reka Orb, nad katero se dviga katedrala Béziers, simbol v logotipu ZGO, pa je skozi stoletja oblikovala rodovitnejšo zemljo, primerno za proizvodnjo belih vin in nekaterih svetlo rdečih vin.

Prav ta posebna raznolikost agropedoloških razmer se celovito odraža v potencialu sort in omogoča proizvodnjo vin, za katera so značilne arome, ki zagotavljajo zaokroženost in koncentracijo.

Za proizvodnjo vin z ZGO je značilen visok delež rosé vin, ki jih je skoraj toliko kot rdečih. Tržne napovedi spodbujajo razvoj teh zelo pitnih rosé vin.

Občine regije Biterrois so večinoma vinogradniške. Turistične in festivalne dejavnosti (plaže, kulturna dediščina, festival féria de Béziers itd.) se izkoriščajo kot odlična priložnost za oglaševanje vin, proizvedenih s poudarkom na njihovem geografskem poreklu, kot so vina z ZGO „Coteaux de Béziers“. Redna prodaja znatnega dela proizvodnje v tujino (Beneluks, Nemčija, Združeno kraljestvo) potrjuje ugled vin z ZGO „Coteaux de Béziers“. Vinogradniki sodelujejo tudi pri organizaciji lokalnih festivalnih dejavnosti. S tem prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju ugleda ter močne vezi med vinom in družbo v regiji Biterrois.

V muzeju regije Biterrois, ustanovljenem leta 1834, sta prikazana zgodovina in razvoj ljudi v regiji Béziers, ki pričata o neločljivi povezavi med tem ozemljem in vinogradništvom – velik del muzeja je posvečen vinski trti in vinu ter življenju sodarjev in lončarjev, ki so se naselili tukaj (amfore, ki so omogočale prevoz vina v Rim in province).

Ta povezava med turizmom in vinogradništvom je temelj za ugled vin z ZGO „Coteaux de Béziers“.

Trta daje življenje regiji Biterrois in tako kot nekoč še danes usmerja razvoj tega območja.

9. Bistveni dodatni pogoji

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vin, zaščiteno z geografsko označbo „Coteaux de Béziers“, zajema okrožje Béziers.

Navedba na etiketi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Zaščiteno geografsko označbo „Coteaux de Béziers“ je mogoče dopolniti z imenom ene ali več sort.

Zaščiteno geografsko označbo „Coteaux de Béziers“ je mogoče dopolniti z navedbama „zgodnje“ ali „mlado“.

Kadar se navedba „zaščitena geografska označba“ nadomesti s tradicionalno navedbo „lokalno vino“, je na etiketi logotip ZGO Evropske unije.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c95eaef-900f-4ec5-b542-c3e7389e557b

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.