[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.11.2005

COM(2005) 580 konč

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo 2004 - (ECHO){SEC(2005) 1481}

KAZALO

1. Uvod 3

2. Splošni vidiki politike 3

3. Pregled humanitarnih ukrepov gd echo 4

4. Glavna horizontalna vprašanja 7

4.1. Pogodbena razmerja s partnerji 7

4.2. Odnosi s pomembnimi humanitarnimi partnerji, donatorji izven EU in drugimi institucijami Skupnosti 7

4.3. Strateško načrtovanje in medsektorska vprašanja 7

4.4. Tematsko financiranje 8

4.5. Usposabljanje in študij, obveščanje in informacije 8

4.6. Proračunski in človeški viri, revizije in ocenjevanje 9

5. Pričakovanja 9

1. UVOD

Urad Evropske komisije za humanitarno pomoč – GD ECHO – je pristojen za upravljanje sredstev, ki jih zagotavlja Evropska unija za humanitarno pomoč žrtvam sporov ali nesreč, naravnih in tistih, ki jih povzroči človek, v državah zunaj Unije. Pooblaščen je za reševanje in zaščito človeških življenj, za zmanjšanje ali preprečevanje trpljenja ter zaščito integritete in dostojanstva prebivalcev držav nečlanic EU, ki so jih prizadele humanitarne krize. GD ECHO se zavzema za zagotavljanje te pomoči izključno na osnovi potreb in neodvisno od politične presoje.

Leto 2004 bo verjetno ostalo v spominu kot leto strašnega cunamija, ki je 26. decembra v zelo kratkem času terjal 280 000 smrtnih žrtev na obalah Indijskega oceana. Obenem pa so leta 2004 druge krize v drugih delih sveta terjale več tisoč smrtnih žrtev, pogosto brez zavedanja javnosti o njihovem trpljenju. Evropska komisija imenuje te krize „pozabljene krize“, tj. krize, ki niso ali niso več v središču medijske pozornosti. Eden od ciljev GD ECHO je biti prisoten v tovrstnih razmerah in ublažiti trpljenje žrtev takšnih, včasih dolgotrajnih, kriz.

Ob osredotočanju na nastajajoče globalne humanitarne potrebe je GD ECHO nenehno namenjal posebno pozornost tudi medsektorskim vprašanjem, kot so nujna in razvojna pomoč, pripravljenost na naravne nesreče, HIV/AIDS in otroci. To poročilo povzema glavne dejavnosti GD ECHO v letu 2004. V prilogi so zbrane podrobnejše informacije o dejavnostih, ki obsegajo tudi po državah razvrščen pregled humanitarnih ukrepov, podprtih s strani GD ECHO.

2. SPLOšNI VIDIKI POLITIKE

Odziv GD ECHO na izredne humanitarne razmere je bil odvisen od sprememb globalnih humanitarnih potreb v letu 2004, kakor je razvidno iz regionalne porazdelitve sredstev GD, s posebnim poudarkom na „pozabljenih krizah“. Delovni program GD ECHO temelji na metodologiji ocenjevanja globalnih potreb (OGP), s čimer se zagotovi, da se ukrepi DG ECHO izvajajo na podlagi potreb. Slednje omogoča ocenjevanje po državah s primerjavo razmer v približno 130 državah v razvoju na podlagi devetih humanitarnih kazalnikov (človekov razvoj, revščina, izpostavljenost naravnim nesrečam, spori, begunci, notranje razseljene osebe (NRO), podhranjenost, smrtnost in drugi donatorski prispevki). Po razporedu na podlagi OGP prvih 25 % držav na seznamu spada med tiste z največjimi potrebami, naslednjih 50 % je označenih kot države s srednjimi potrebami, preostalih 25 % pa so države z majhnimi potrebami. OGP tako omogoča DG ECHO, da z globalnega vidika preveri, kako uspešen je pri izvajanju strategij, temelječih na potrebah. Z uporabo te metodologije pri rezultatih za leto 2004 (stanje z dne 31. decembra 2004) je bilo 62 % (ali 353 milijonov EUR) od 570 milijonov EUR iz poglavja 23 02 proračuna in ERS dodeljenih področjem z največjimi potrebami, 30 % (ali 172 milijonov EUR) področjem s srednjimi potrebami in manj kot 1,0 % (ali 4 milijoni EUR) področjem z majhnimi potrebami („enkratne potrebe“). Ostalo (41 milijonov EUR ali 7 %) je bilo vloženo v tematsko financiranje, tehnično pomoč in izdatke za podporo.

Na geografski ravni so bili ocenjeni ukrepi, ki jih GD ECHO financira v Severni Koreji, Šrilanki, Zimbabveju, Demokratični republiki Kongo in na Bližnjem vzhodu, ter dejavnosti v zvezi s pripravljenostjo na naravne nesreče na Karibskih otokih. Po splošni presoji ocenjevalcev so dejavnosti, ki jih je v teh državah in regijah financiral GD ECHO, dosegle ključne humanitarne cilje.

Strategija pomoči GD ECHO se je še naprej osredotočala na pozabljene krize. Gre za humanitarne krize, ki pritegnejo šibko ali neznatno zanimanje politike/javnosti in kjer je prisotnih malo drugih donatorjev ali pa ti ne želijo biti vpleteni zaradi prevelikega tveganja. Analiza in metodologija, ki ju GD ECHO uporablja za ugotavljanje pozabljenih kriz, temelji tako na količinskih podatkih (pomanjkljiva medijska pokritost ali nizka donatorska podpora skupaj z velikimi potrebami) kot na kakovostnih dejavnikih (ocena področja, ki jo izvedejo strokovnjaki GD ECHO in uradniki). V letu 2004 so najbolj pozabljene krize in potrebe prizadele: Alžirijo (zahodna Sahara), Demokratično republiko Kongo, Gvinejo, Haiti, Indijo, Mjanmar/Burmo, Nepal, severni Kavkaz (Čečenija), Tajsko (burmanski begunci), Somalijo, Sudan, Ugando in Jemen. V tem letu je bila za te najbolj pozabljene krize dodeljena skupna pomoč v višini 239 milijonov EUR, tj. 42 % od 570 milijonov EUR iz poglavja 23 02 proračuna in ERS.

GD ECHO si skupaj s humanitarnimi agencijami in organizacijami najbolj prizadeva pridobiti varen, nemoten in trajen dostop do humanitarnega prostora. GD si je skozi vse leto 2004 budno in dejavno prizadeval ohranjati humanitarna načela nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti med prednostnimi nalogami tako v institucijah EU kot na mednarodnih forumih. Zahvaljujoč v veliki meri temu pristopu je bila v osnutek Ustavne pogodbe vključena posebna določba o ohranjanju humanitarnih načel.

3. PREGLED HUMANITARNIH UKREPOV GD ECHO

Kljub pozitivnim težnjam na nekaterih področjih so splošne humanitarne razmere dopuščale malo prostora za optimizem, saj se težave niso nehale kopičiti. Število beguncev se je z 10,6 milijonov v letu 2002 ob koncu leta 2003[1]znižalo na 9,67 milijonov. Vendar pa po izkušnjah begunci vsaj v začetni fazi po povratku v domovino še vedno potrebujejo humanitarno pomoč. Ugotovljeno število notranje razseljenih oseb je okoli 25 milijonov[2]. Upravičeno lahko govorimo o „največji skupini ranljivih ljudi na svetu“[3].

Poročilo o nesrečah v svetu 2004 („World Disasters Report 2004“) Mednarodne federacije Rdečega križa in Rdečega polmeseca kaže, da se je število smrtnih primerov zaradi nesreč zmanjšalo, obenem pa se je povečalo število prizadetih oseb. Humanitarna kriza, ki jo je 26. decembra v Aziji povzročil potres in temu sledeč cunami, je tragično ponazorila ranljivost prebivalstva v primeru naravnih nesreč.

Odziv GD ECHO na humanitarne krize v letu 2004 je zajel 102 odločbi o financiranju in znesek v višini 570,4 milijone EUR: 518,2 milijona EUR je prispeval proračun Komisije, 52,2 milijona EUR pa je bilo pridobljenih iz ERS. Stopnja izvajanja odobritev za prevzem obveznosti je bila stoodstotna. Države AKP so bile največji prejemniki pomoči (301,6 milijonov EUR), sledila pa jim je Azija (111,1 milijona EUR). Spodnja razpredelnica vsebuje pregled odločb o geografski porazdelitvi humanitarne pomoči v letu 2004 (zneski v tisočih eurov):

Resor/regija | Znesek | % |

GD ECHO – 1: Afrika, Karibski otoki, Pacifik | 301 555 | 53% |

Rt Horn v Afriki | 139 618 |

Velika jezera | 76 360 |

Zahodna Afrika | 37 300 |

Karibski otoki, Pacifik, Indijski ocean | 19 477 |

Južna Afrika | 28 800 |

GD ECHO – 2: Vzhodna Evropa, Ruska federacija, južni Kavkaz, Srednja Azija (vključno z Mongolijo), Bližnji vzhod, Sredozemlje | 90 705 | 16% |

Ruska federacija, južni Kavkaz in Srednja Azija (vključno z Mongolijo) | 41 850 |

Sredozemlje in Bližnji vzhod | 48 855 |

GD ECHO – 3: Azija, Irak, Srednja in Južna Amerika | 123 322 | 22% |

Azija | 111 122 |

Irak | - |

Srednja in Južna Amerika | 12 200 |

Dipecho – pripravljenost na naravne nesreče | 13 700 | 2% |

Tematsko financiranje | 19 430 | 3% |

Tehnična pomoč (strokovnjaki in blagajniška knjiga predplačil) | 15 300 | 3% |

Izdatki za podporo (revizije, ocenjevanje, informacije, obveščanje itd.) | 6 400 | 1% |

SKUPAJ 2004 | 570 412 | 100% |

Glavni ukrepi GD ECHO v letu 2004

Najobsežnejši ukrepi v Afriki so zadevali Sudan/Darfur . Državna vojna, ki se je v Darfurju začela leta 2003, se je v letu 2004 zaostrila do te mere, da jo je ZN označil za „največjo humanitarno krizo na svetu“, v kateri je več kot milijon oseb bilo prisiljenih zapustiti svoje domove, dve tretjini prebivalstva pa je spor močno prizadel. Poleg 20 milijonov EUR, ki so bili v proračunu sprva predvideni za Sudan, so bile sprejete mnoge hitre odločitve, ki so obsegale skupno 83 milijonov EUR za pomoč žrtvam zaostrujočega spora v pokrajini Darfur in tudi beguncem v Čadu. GD ECHO je sodeloval tudi v mednarodnih prizadevanjih za ozaveščanje, npr. s sopredsedovanjem skupini za ozaveščanje donatorjev junija v Ženevi.

Splošne humanitarne razmere v Srednji Afriki in na območju Velikih jezer (Burundi, Demokratična republika Kongo, Kongo – Brazzaville, Srednjeafriška republika in Tanzanija) so v letu 2004 ostale negotove. Različni mirovni procesi v tej regiji so napredovali obotavljivo, prekinjali so jih spopadi v Burundiju in nenehni boji v vzhodni DR Kongo. Projekti, ki jih je financiral GD ECHO, so pomagali milijonom ljudi.

Tudi deli zahodnoafriške podregije so trpeli zaradi posledic nenehnih oboroženih spopadov in naravnih nesreč v letu 2004. GD ECHO je nadaljeval s financiranjem projektov za takojšnjo pomoč, zlasti v okviru odziva na izbruhe prenosljivih bolezni v Zahodni Afriki, kjer je ogroženih okoli 200 milijonov ljudi.

Na severnem Kavkazu so dolgotrajne in pozabljene krize v Čečeniji ostale ena od operativnih prednostnih nalog GD ECHO v letu 2004, v okviru katerih se je žrtvam tega spora dodelil znesek v višini 28,5 milijonov. GD ECHO je zagotovil znatno finančno pomoč za potrebe več kot 450 000 ljudi, ki so jih prizadele krize znotraj Čečenije in tudi v sosednjih Ingušiji in Dagestanu.

Razmere na zasedenih palestinskih ozemljih so se v letu 2004 še poslabšale, saj je mirovni proces ostal na mrtvi točki. 70 % od približno 3,8 milijonov prebivalstva je imelo negotovo preskrbo s hrano ali pa so bili v nevarnosti, da se jim to zgodi, skoraj dva milijona pa sta še naprej živela v revščini. V letu 2004 je GD ECHO priskrbel 37,5 milijonov EUR za humanitarne ukrepe za pomoč Palestincem na zasedenih palestinskih ozemljih in tudi palestinskim beguncem v Jordaniji, Libanonu in Siriji ter beguncem iz Iraka, nameščenim v taboriščih v Jordaniji in na nikogaršnji zemlji med Jordanijo in Irakom.

Od konca največjega oboroženega spopada leta 2002 se je iz Pakistana in Irana na svoja domača območja v Afganistanu vrnilo več kot tri milijone beguncev in notranje razseljenih oseb (NRO). Kljub temu se ta država še vedno sooča z ogromnimi potrebami. Leta 2004 je GD ECHO zagotovil 35 milijonov EUR humanitarne pomoči v Afganistanu v okviru globalnega načrta, izdelanega za kritje celega leta. GD ECHO je še naprej pomagal najbolj ranljivim skupinam, predvsem tako, da je podpiral vrnitev beguncev in NRO ter njihovo ponovno vključitev v družbo.

Cunami , ki je 26. decembra prizadel obalne regije ob Indijskem oceanu, je terjal skoraj 280 000 smrtnih žrtev, kar predstavlja eno največjih zabeleženih nesreč. Milijoni ljudi so izgubili svoje domove in osnovne pogoje za preživetje. GD ECHO je bil z zagotovitvijo sredstev agencijam, ki so delovale na prizorišču, prvi donator, ki se je odzval. Mednarodni federaciji Rdečega križa so bili 26. decembra 2004 dodeljeni 3 milijoni EUR. Odločitvi z dne 30. in 31. decembra sta Šrilanki, Maldivom in Indoneziji dodelili vsaka po 10 milijonov EUR. Januarja 2005 je Evropska komisija zaprosila Parlament ali Svet, odgovorna za proračun, za do 100 milijonov EUR za nova prizadevanja za ublažitev razmer na prizadetem območju, 9. februarja 2005 pa je bila sprejeta odločba o zagotovitvi 80 milijonov EUR za pomoč prebivalcem na prizadetem območju, vključno s kratkoročno rehabilitacijo. Podrobne informacije o ukrepih v vsaki državi se nahajajo v prilogi k temu poročilu.

4. GLAVNA HORIZONTALNA VPRAšANJA

4.1. Pogodbena razmerja s partnerji

Komisija je 30. aprila 2004 sprejela odločbo o odhodkih za podporo upravljanja za leto 2004, vključno s študijsko pomočjo za leto 2004 (proračunska vrstica za majhno, neobnovljivo študijsko pomoč za usposabljanje, študij in povezave na humanitarnem področju). Oktobra 2004 so bile dodeljene tri študijske pomoči v skupni višini okoli 300 000 EUR.

Zaključena je bila prva faza pripravljalnega dela za instrument v zvezi s pogodbenimi razmerji, ki je zadevala specializirane agencije držav članic. Vključevala je iskanje pravnih ali fizičnih oseb, ki bi jim lahko ti novi postopki pomagali, in vrst dejavnosti, ki bi jih lahko načrtovali.

4.2. Odnosi s pomembnimi humanitarnimi partnerji, donatorji izven EU in drugimi institucijami Skupnosti

Na mednarodni ravni je GD ECHO sodeloval v vrsti srečanj, kjer je z drugimi pomembnimi donatorji poglobljeno razpravljal o vprašanjih, kot so oženje humanitarnega prostora, humanitarna načela – zlasti nevarnost možnega nespoštovanja teh v okviru misij ZN – ali težave pri vstopu humanitarnih delavcev v nekatere države.

Pred iztekom leta 2004 so bila v okviru dialoga strateškega načrtovanja organizirana štiri letna srečanja s pomembnimi partnerji (OCHA, UNICEF, WHO in WFP).

Na ravni institucij Skupnosti si je GD ECHO skozi vse leto 2004 prizadeval budno in dejavno ohranjati humanitarna načela med prednostnimi nalogami tako znotraj institucij EU kot na mednarodnih forumih.

GD ECHO je tudi na mnogih srečanjih na različnih ravneh v Svetu in z drugimi oddelki Komisije, kot sta GD za okolje (v zvezi s civilno zaščito) in GD za zunanje odnose (o kriznem upravljanju), poudarjal, da so humanitarna načela sestavni del tudi njihovih nalog.

V letu 2004 je bilo organiziranih enajst srečanj s predstavniki iz držav članic v okviru odbora za humanitarno pomoč (OHP). Poleg tega sta bili v okviru irskega in nizozemskega predsedovanja organizirani dve neformalni srečanji OHP, eno za razpravo o humanitarnih načelih in eno o odnosu med civilnim in vojaškim.

4.3. Strateško načrtovanje in medsektorska vprašanja

V letu 2004 je GD ECHO oblikoval strategijo za leto 2005, ki temelji na oceni globalnih potreb in na analizi pozabljenih kriz.

– Povezava med takojšnjo pomočjo, rehabilitacijo in razvojem : GD ECHO je nadaljeval s svojim delom na to temo v okviru notranje delovna skupine. V večini 15 držav in regij, izbranih za pilotne primere v letu 2003, se je dosegel dober napredek. Izvajanje povezovalnih strategij je ostala stalna prednostna naloga na zadevnem področju, občuten napredek pa je bil storjen zlasti v državah kot so Angola, Tadžikistan in Kambodža. Podrobne informacije so na voljo v prilogi k temu poročilu.

– Otroci : GD ECHO je povečal pomen te medsektorske prednostne naloge. V letu 2004 se je okoli 66 od 102 odločb o financiranju in 79 pogodb v celoti ali delno osredotočilo na dejavnosti v zvezi z otroki (npr. terapevtsko hranjenje, cepljenje, ponovno vključevanje otrok vojakov v domače okolje), za kar je bilo namenjenih skupno 46 milijonov EUR (26 milijonov EUR v letu 2003).

V letu 2004 je GD ECHO pripravil tudi osnutek smernic za svoje potrebe v zvezi z otroki, ki so jih prizadele humanitarne krize, in v zvezi s sistemom obveščanja, ki bi natančneje ocenil obseg in učinek dejavnosti GD ECHO za podporo otrokom.

– Pripravljenost na naravne nesreče : GD ECHO je v celoti sprejel 16 odločb o financiranju, ki so vključevale podporo za dejavnosti v zvezi s pripravljenostjo v primeru naravnih nesreč. Zagotovil je podporo v skupnem znesku 360 000 EUR za svetovno konferenco o zmanjševanju posledic naravnih nesreč, ki je potekala v Kobeju in je bila mejnik na poti h globalnemu ozaveščanju o zmanjševanju posledic naravnih nesreč. GD ECHO je v letu 2004 vložil tudi posebna prizadevanja v krepitev mednarodnih pobud za izboljšanje ukrepov za zmanjševanje posledic naravnih nesreč, zlasti z razvojem sistema za globalno pripravljenost na naravne nesreče skupaj z OCHA ZN in Skupnim raziskovalnim središčem ES (420 000 EUR).

– Voda : V letu 2004 je bila voda vključena v delovni program GD kot prednostna skrb. V skladu s tem je GD ECHO objavil omejeni javni razpis, da bi preveril vprašanja v zvezi z vodo in sanitacijo v okviru humanitarne pomoči. Ta naloga je načrtovana za leto 2005.

GD ECHO je preveril tudi svoj pristop do HIV-a/AIDS-a, s čimer je presegel osnovni namen cilja na tem področju.

4.4. Tematsko financiranje

Tematsko financiranje je nova oblika sodelovanja z mednarodnimi organizacijami in utrjuje zavezo GD ECHO, da bo tesno sodelovala z agencijami ZN in organizacijo Rdečega križa za boljšo dostavo humanitarne pomoči.

V letu 2004 je GD ECHO sklenil tematske pogodbe z OCHA (4 milijoni EUR) za boljše upravljanje z informacijami, z organizacijo WHO (3,5 milijonov EUR) za podporo njenih zdravstvenih ukrepov v kriznih situacijah ter s programom WFP (4,5 milijonov EUR) za ustrezno okrepitev njegovih zmožnosti pri ocenjevanju humanitarnih potreb v zvezi s prehrano. Poleg tega je GD ECHO podprl dejavnosti UNICEF za varstvo otrok (2 milijona EUR) in okrepil zmožnosti za takojšen odziv UNICEF (5,4 milijoni EUR) v obliki različnih ukrepov, kot je predhodna dostava osnovnih zdravil in pošiljk za takojšnjo pomoč.

4.5. Usposabljanje in študij, obveščanje in informacije

Skupno je bilo organiziranih 42 usposabljanj o novem pravnem okviru, ki ureja odnose med GD ECHO in njegovimi partnerji. Opravljena so bila v skupno 77 dneh, udeležilo pa se jih je 904 oseb.

GD ECHO je še naprej tvorno podpiral omrežje humanitarne pomoči (NOHA), ki v sodelovanju s sedmimi fakultetami podeljuje diplomo za enoletni podiplomski interdisciplinarni študij.

V letu 2004 je GD ECHO izvedel vrsto dejavnosti za obveščenost javnosti o vrednotah, načelih in praktičnih dosežkih humanitarne pomoči EU, in sicer v obliki raznovrstnih objav, s plakati na vidnih oglaševalskih mestih ter radijskimi in televizijskimi oglasi o delu GD ECHO. Eden od glavnih informacijskih dogodkov v zadevnem letu je bil uspešno izpeljani „dan solidarnosti mladih“ v Evropskem parlamentu s 540 mladimi udeleženci.

4.6. Proračunski in človeški viri, revizije in ocenjevanje

GD ECHO ima natančno izdelane sisteme za reden nadzor finančnih informacij in zagotavljanje ustreznih informacij o upravljanju. V splošni ocenjevalni sistem so bili vključeni posebni finančni kazalniki. Humanitarne dejavnosti so predmet finančnih revizij na svojih sedežih in na terenu. V letu 2004 je bilo delno ali v celoti izpeljanih skupno 145 revizij na sedežih humanitarnih organizacij in opravljenih 32 operativnih (terenskih) revizij.

V letu 2004 so človeški viri na sedežu zajemali okoli 172 članov osebja, od tega 146 uradnikov in 26 zunanjih sodelavcev. GD ECHO je sprejel vrsto ukrepov za izvajanje politik v zvezi s človeškimi viri v skladu z reformo Komisije.

Upravni proračun GD ECHO je v letu 2002 znašal skupno 2,2 milijona EUR. Porabljen je bil za zaposlovanje zunanjih sodelavcev, pokritje upravnih stroškov v okviru misij, usposabljanje, konference in srečanja ter plačila strokovnjakov in študija.

GD ECHO vsako leto oceni približno deset svojih dejavnosti. V letu 2004 je začel z ocenjevanjem dejavnosti v Severni Koreji, Šrilanki, Zimbabveju, Demokratični republiki Kongo, na Bližnjem vzhodu in ocenjevanjem pripravljenosti na naravne nesreče na Karibskih otokih. Vpeljano je bilo tematsko ocenjevanje za vprašanja v zvezi z NRO, varnostjo in sanitacijo. Naročena je bila tudi izdelava koncepta v zvezi s HIV/AIDS. Poleg tega je GD ECHO ocenil Mednarodno federacijo Rdečega križa in ukrep NVO zoper lakoto „Action Contre la Faim“.

V okviru pobude za dobro humanitarno donatorstvo „Good Humanitarian Donorship“ (GHD) je GD ECHO preveril vprašanja o varnosti v zvezi s humanitarnimi organizacijami. Na osnovi tega preverjanja so nastali splošni priročnik za varnost, seznam usposabljanj za varnost in poročilo o varnosti. Ti so izdelani za pomoč humanitarnim organizacijam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti glede varnostnih potreb njihovega izseljenega ali lokalnega osebja. Podrobne informacije o vseh horizontalnih dejavnostih so na voljo v prilogi k temu poročilu.

5. PRIčAKOVANJA

Tudi v letu 2004 je GD ECHO še naprej zagovarjal politiko brezpogojnega spoštovanja osnovnih načel in vrednot humanitarne pomoči, namreč nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti. Danes je brezpogojno spoštovanje teh načel bolj pomembno kot kadar koli prej zaradi zaskrbljujočih teženj v okviru institucij, kjer nekatere politične sile obravnavajo humanitarno pomoč kot instrument zunanje politike ali kriznega upravljanja, in tudi v vedno bolj nevarnih razmerah na terenu, kjer same humanitarne organizacije postanejo tarča sprtih strani.

Najboljši način za ohranitev „humanitarnega prostora“ za GD ECHO je ohranjanje visoke ravni spoštovanja načel dobrega donatorstva, kakršna so bila sklenjena v Stockholmu 16. in 17. junija 2003 ter potrjena v Ottawi oktobra 2004 (tj. zagotovitev pomoči na osnovi potreb), ohranjanje visokokakovostne pomoči in ohranjanje transparentnega dialoga z drugimi ključnimi udeleženci, in sicer obojestranskega in večstranskega v okviru humanitarnih forumov. Izkušnje iz nedavnih kriz v Afganistanu, Bližnjem vzhodu, Iraku, Darfurju in drugje kažejo, da zgoraj navedena načela predstavljajo ključne pogoje za učinkovito dostavo pomoči, ohranjanje dostopa do prebivalstva, ki potrebuje pomoč, ter ohranjanje življenj in varnosti humanitarnih delavcev.

[1] Urad visokega komisariata ZN za begunce (UNHCR): Refugees by Numbers (izdaja 2004) http://www.unhcr.ch/cgi-bin/texis/vtx/basics/.

[2] Global IDP Project: Internal Displacement – A Global Overview of Trends and Developments in 2003. Dosegljivo na http://www.idpproject.org/press/2004/Global_Overview.pdf .

[3] UNHCR: Internally Displaced Persons, Questions and Answers (2004). http://www.unhcr.ch/cgi-bin/texis/vtx/basics/.