1. Uvod

Direktiva Sveta 95/50/ES o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga je bila sprejeta 6. oktobra 1995 , države članice pa so morale do 1. januarja 1997 sprejeti zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Direktiva 95/50/ES določa, da mora vsaka država članica poslati Komisiji za vsako koledarsko leto najpozneje dvanajst mesecev po koncu tistega leta poročilo o uporabi te direktive. Direktiva tudi določa, da mora Komisija poslati Evropskemu parlamentu in Svetu vsaj vsaka tri leta poročilo o tem, kako države članice uporabljajo to direktivo.

Poročilo Komisije temelji na letnih poročilih, ki jih pošljejo države članice. To je šesto poročilo o uporabi Direktive Sveta 95/50/ES v državah članicah in zajema obdobje 2012–2014. Prvo poročilo je zajemalo obdobje 1997–1998, drugo poročilo obdobje 1999–2002, tretje poročilo obdobje 2003–2005, četrto poročilo obdobje 2006–2007 in peto poročilo obdobje 2008–2011.

Pogoji za varen cestni prevoz nevarnega blaga niso opredeljeni v Direktivi 95/50/ES, ampak v povezani zakonodaji EU, kakor je opisano v nadaljevanju.

2. Povezana zakonodaja EU

Do 30. junija 2009 se je uporabljala Direktiva Sveta 94/55/ES z dne 21. novembra 1994 o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti , kakor je bila spremenjena . Priloge k Direktivi 94/55/ES so vsebinsko enake prilogam k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti(ADR) .

Direktiva 94/55/ES je bila 1. julija 2009 razveljavljena in nadomeščena z Direktivo 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga , kakor je bila spremenjena . Direktiva 2008/68/ES ohranja pristop Direktive 94/55/ES glede vključitve enakih tehničnih in upravnih določb, kot so tiste, priložene k ADR, za vse prevoze na ozemlju EU.

3. Uporaba Direktive 95/50/ES

Potem ko je sprejel Direktivo 94/55/ES, je Svet za dodatno izboljšanje varnosti pri prevozu nevarnega blaga 6. oktobra 1995 sprejel Direktivo 95/50/ES o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga. Ta direktiva vključuje usklajen kontrolni list, ki ga države članice uporabljajo za take kontrole, in smernice za razvrščanje kršitev. Leta 2004 so bile priloge k Direktivi spremenjene tako, da od leta 2005 sistem razvrščanja kršitev vključuje tri kategorije tveganja.

Te enotne kontrole zadevajo celoten cestni prevoz nevarnega blaga na ozemlju države članice ali cestni prevoz nevarnega blaga, ki na njeno ozemlje vstopa iz tretjih držav, ne glede na državo registracije prevozne enote. Cilj Direktive je zagotoviti naključne kontrole reprezentativnega deleža pošiljk nevarnega blaga, ki se prevaža po cesti, in hkrati zajeti obsežen del cestnega omrežja.

Kot preventivni ukrep ali če se ugotovijo kršitve na cesti, ki ogrožajo varnost, se lahko kontrole opravijo tudi v prostorih podjetij. Direktiva 95/50/ES sicer ne zahteva poročanja o teh kontrolah.

4. Poročila držav članic EU in Norveške

Države članice so bile pozvane, naj pri pripravi poročil uporabljajo kategorije tveganja iz Priloge II k Direktivi 95/50/ES in da poročilo predstavijo v skladu s Prilogo III k Direktivi. Norveška je predložila svoja letna poročila in prosila, da se vključijo v poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu.

Hrvaška se je EU pridružila 1. julija 2013, o kontrolah pa je začela poročati leta 2012. Večina držav članic in Norveška so poročila večinoma predložile pravočasno. Nekatera nacionalna poročila so bila predložena z zamudo zaradi upravnih postopkov za zbiranje, analizo in predložitev informacij Komisiji, zlasti kadar ti postopki vključujejo več javnih organov. Čeprav se je leta 2012 stanje glede na pretekla leta začasno izboljšalo, so se v naslednjih letih spet pojavile zamude, tako da je morala Komisija znova pozvati države članice k predložitvi in jim hkrati priporočiti, naj izboljšajo obliko in skladnost podatkov, ki se bodo predložili v prihodnje.

Komisija je za celotno obdobje prejela poročila vseh držav članic, vendar so bile kljub velikim izboljšavam nekatere informacije predložene v nepravilni obliki, saj so nekatere države še vedno pošiljale ločena poročila na podlagi različnih pristojnosti na nacionalni ravni. Poleg tega so bila nekatera poročila nepopolna ali napačno izpolnjena, zaradi česar so nastale vrzeli, v preglednicah v tem poročilu pa so bili na mestih, označenih z „NP“ („Ni podatkov.“), nerelevantni rezultati. Povzetek prispevkov držav članic je v prilogah k temu poročilu.

Pri analizi gibanja v poglavju 7 je treba upoštevati, da je do leta 2013 kazalnik za neskladnost na Danskem nizek, in sicer zaradi napačne razlage števila prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi. Ta napačna razlaga je bila popravljena v poročilu za leto 2014.

V predloženih poročilih več držav članic se navedeno število kršitev ne ujema s številom prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi. Taka odstopanja se praviloma ne bi smela pojavljati, saj bi države članice morale poročati le o najhujših kategorijah kršitev za vsako prevozno enoto.

5. Priporočilo glede sporočanja kontrol, ki zadevajo cestni prevoz nevarnega blaga