Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ocena učinka EU z vidika mladih

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 486/07)

Poročevalka: Katrīna LEITĀNE

Sklep plenarne skupščine 24. 2. 2022 Pravna podlaga člen 52(2) Poslovnika mnenje na lastno pobudo Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja na seji strokovne skupine 6. 9. 2022 Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 21. 9. 2022 Plenarno zasedanje št. 572 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 158/0/5

1. Sklepi in priporočila

1.1 Politična participacija je osnova vsake delujoče demokracije. Za mlade Evropejce je glavna prednost EU spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države ( 1 ) . Ključno je zagotoviti, da imajo mladi besedo pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo prihodnost, saj imajo lahko na mlade in prihodnje generacije velik vpliv tudi posredni učinki. Na življenja mladih lahko močno vplivajo tudi politike, ki niso neposredno usmerjene vanje ali se ne prištevajo k tradicionalnemu področju mladinske politike. Pomembno je ponuditi učinkovite mehanizme, ki dopolnjujejo obstoječe participativne mehanizme ter so usklajeni z demokratičnimi načeli in prilagojeni potrebam mladih. S tem se lahko prispeva k boljšemu in učinkovitejšemu oblikovanju politik.

1.2 EESO meni, da je izobraževanje med najučinkovitejšimi načini nagovarjanja in obveščanja mladih o možnih oblikah participacije in vrednotah evropskega projekta. Z obstoječimi programi za podpiranje formalnega in neformalnega izobraževanja, kot sta Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, se je uspešno izboljšalo mnenje mladih glede demokratične participacije ter vrednot in načel Evropske unije.

1.3 EESO poudarja, da je mlade nujno treba vključiti v oblikovanje politik, in sicer z resnično participacijo na način, ki jim najbolj ustreza, čemur morajo slediti spremljanje, vrednotenje in ocena učinka, da bi se njihova mnenja zagotovo upoštevala pri sprejemanju političnih odločitev. Vključenost v celotni postopek oblikovanja politik med mladimi in drugimi vzbuja zaupanje, saj omogoča, da so prepoznani kot pomembni in bistveni v tem procesu. Ti postopki bi morali vključevati vidno in pregledno sporočanje izidov v zvezi z vključenostjo mladih, saj je to ključen element za vzpostavitev zaupanja med mladimi in oblikovalci politik ( 2 ) . Zelo pomembna sta tudi socialno vključevanje in nagovarjanje skupin z različnimi potrebami.

1.4 EESO se strinja, da imajo lahko organizacije civilne družbe bistveno vlogo pri vključevanju mladih v reševanje družbenih izzivov in s tem pri njihovi participaciji pri oblikovanju politik in demokratičnem procesu. Take organizacije lahko delujejo kot mostovi in podporne mreže, ki mladim pomagajo sodelovati s formalnimi javnimi organi in jim omogočajo, da postanejo aktivni državljani. EESO podpira delovanje teh organizacij in mladih državljanov ter poziva, naj se sprejmejo ukrepi, ki jim bodo to omogočali.

1.5 EESO spodbuja institucije in države članice EU, naj izvajajo ukrepe in mehanizme, s katerimi bodo zagotovile, da se bo vidik mladih upošteval na vseh področjih politike, hkrati pa naredile prostor za mlade, da bodo lahko prispevali skladne in strokovne informacije o izzivih, s katerimi se soočajo. Te strukture bi morale vključevati tudi pregledne in prepoznavne mehanizme za spremljanje in nadzor ter dopolnjevati obstoječe instrumente za participacijo mladih, ne da bi se financiranje zato zmanjšalo. Zagotoviti bi bilo treba ustrezne vire za resnično participacijo mladih pri oblikovanju politik.

1.6 Participacija mladih v procesih oblikovanja politik in odločanja lahko prispeva k boljšemu pravnemu urejanju in politikam, in sicer z evidentiranjem in razumevanjem sedanjih in prihodnjih trendov, ki vplivajo na življenje mladih in prihodnjih generacij. To lahko tudi olajša delo avtorjev predlogov, saj lahko prejmejo kvalitativne prispevke za dopolnitev sekundarnih podatkov.

1.7 EESO želi poudariti, da ocena učinka EU z vidika mladih temelji na ključnih ciljih strategije EU za mlade ( 3 ) in evropskega leta mladih, ki oba poudarjata pomembnost vključevanja mladinskih vprašanj v oblikovanje politik, za kar je potreben medsektorski pristop. To je tudi eden od ukrepov, navedenih v poročilu o končnem izidu ( 4 ) Konference o prihodnosti Evrope, ki so ga potrdili vsi udeleženci s pravico do glasovanja v okviru plenarnega zasedanja Konference in državljani. Za dolgotrajen učinek in zapuščino, ki se bo ohranila tudi po evropskem letu mladih, je treba mlade opolnomočiti, da se bodo postavili na čelo sprememb in ustvarili boljšo prihodnost.

1.8 EESO je seznanjen, da je Evropska komisija v sporočilu o izidih Konference o prihodnosti Evrope omenila oceno učinka EU z vidika mladih ( 5 ) , vendar poudarja, da njen predlog ni v skladu s cilji in sredstvi prvotnega predloga, ne obsega vsebinskega sodelovanja z mladinskimi organizacijami in strokovnjaki ter vključevanja mladinskih vprašanj v vse politike in ne upošteva dolgoročnega učinka politik na prihodnje generacije. Meni, da bi morala biti ocena učinka EU z vidika mladih kot ločeno orodje vključena v zbirko orodij za boljše pravno urejanje, saj si prihodnje generacije in mladi zaslužijo posebno pozornost.

1.9 EESO poziva, naj institucije okrepijo sodelovanje pri usklajevanju uspešnih obstoječih pobud, kot so mladinski dialog EU, „Vaša Evropa, vaš glas!“ in Evropska prireditev za mlade, in naj bodo te pobude povezane s prihodnjimi, kot je ocena učinka EU z vidika mladih, v skladu s strategijo EU za mlade. Poleg tega navaja seznam predlogov za participacijo mladih pri njegovih dejavnostih, v katere namerava uvesti koncept ocene učinka EU z vidika mladih.

2. Splošne ugotovitve

2.1 Vloga mladih pri ustvarjanju evropskega projekta

2.1.1 Mladi so gonilna sila evropskega projekta, njihova ustvarjalnost, energija in navdušenje pa so podlaga za njegovo vzdržnost. Leto 2022 je bilo določeno za evropsko leto mladih. Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je poudarila, da „Evropa potrebuje vse svoje mlade“ in da „mora imeti [naša Unija] dušo in vizijo, ki jih nagovarjata“ ( 6 )

2.1.2 Projekta EU v trenutnem demokratičnem okolju ni mogoče učinkovito in ustrezno uresničiti, ne da bi priznali, kako pomemben je diskurz o politični participaciji mladih ( 7 ) v okviru demokratičnih tradicij in geopolitičnih razmer. Podpredsednik za spodbujanje evropskega načina življenja Margaritis Schinas je izjavil: „Evropsko leto mladih bi moralo spremeniti paradigmo glede vključevanja mladih v oblikovanje politik in odločanje.“ To se utemeljuje s tem, da je treba mladim omogočiti dostop do resnične participacije in jih opolnomočiti ( 8 ) zanjo.

2.1.3 Po podatkih iz javnomnenjskih raziskav Eurobarometer ( 9 ) Evropski uniji zaupa manj kot polovica Evropejcev (47 %), v pozitivni luči pa jo vidi le 44 %. Prihodnost evropskega projekta je močno odvisna od tega, kako trdna je povezanost mladih z vrednotami Evrope in v kolikšni meri so pripravljeni sprejeti evropsko identiteto. Aktivno sodelovanje mladih v političnih postopkih in postopkih odločanja je ključno, saj je njihova prihodnost odvisna od današnjih odločitev, zato bi bilo treba uvesti participativne instrumente, da bi se mnenja mladih zagotovo upoštevala. Na vseh ravneh je treba okrepiti sodelovanje v civilnem in demokratičnem življenju, da bi zagotovili blaginjo Evrope v prihodnosti, ter priznati, da na vzorce politične participacije mladih v EU vpliva ( 10 ) demokratična zrelost.

2.1.4 Pobuda EU za sklic Konference o prihodnosti Evrope je delovala kot spodbuda za podpiranje participativnega dialoga z državljani v Uniji. Za napredek je treba izboljšati učinkovitost obstoječih mehanizmov za participacijo mladih in vzpostaviti nove. V skladu s predlogom v končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope bi to lahko vključevalo oceno učinka zakonodaje z vidika mladih ( 11 ) , ki bi obsegala oceno učinka in mehanizem za posvetovanje s predstavniki mladih ( 12 )

2.1.5 Ocena učinka z vidika mladih na oblikovanje politik deluje kot metoda za strateško predvidevanje. Strateško predvidevanje je pomemben koncept, ki ga Evropska komisija namerava uporabiti v postopku oblikovanja politik. Ker temelji na načelih, kot so obzorno preiskovanje, analiziranje megatrendov, načrtovanje scenarijev in oblikovanje vizije, je neizogibno, da se v tem okviru upošteva vidik mladih in prihodnjih generacij. V postopku predvidevanja se sicer upošteva, da prihodnost ni vnaprej določena, zbirajo pa se informacije o možnih scenarijih, da bi se pripravili na nastajajoče izzive. Medgeneracijski dialog lahko vključuje dragocena orodja, ki zagotavljajo, da se ti trendi in scenariji za prihodnost upoštevajo v osnutkih politik. Z izvajanjem analiz, pri katerih se upošteva vidik mladih in prihodnjih generacij, je mogoče in bi bilo treba prispevati k boljšim in bolj prilagojenim politikam, s katerimi se bodo lahko obravnavali izzivi prihodnjih generacij.

2.1.6 Za oblikovanje boljših politik, pripravljenih na prihodnje izzive, je treba v njih priznati in zaščititi pravice mladih in prihodnjih generacij ter preprečiti vsakršen negativni učinek na posamezne generacijske ali socialne skupine. Te skupine so bile doslej pogosto prezrte ali so se štele za del drugih skupin, kar ne ustreza dejanskemu stanju, zato izzivi v politikah niso ustrezno obravnavani, kar prispeva k upadanju zaupanja v formalne institucije in neudejstvovanju v njih.

2.2 Potreba po resnični participaciji mladih

2.2.1 Resnična vključenost pomeni delitev pristojnosti – sposobnost odločanja s sodelovanjem drugih deležnikov pod preglednimi pogoji, s katerimi so seznanjeni vsi zadevni akterji. Z dobro zasnovanimi postopki prevzemanja odgovornosti se vzpostavi zaupanje vseh deležnikov v postopke politične participacije. Vse deležnike bi bilo treba obvestiti o izrecnih odgovornostih posameznih akterjev.

2.2.2 Zaupanje mladih v javne institucije vse od svetovne finančne krize s konca prvega desetletja enaindvajsetega stoletja ( 13 ) tiči na mrtvi točki, nespremenjeno pa je tudi njihovo dojemanje lastnega političnega vpliva in zastopanosti pri odločanju. Participacija mladih v demokratičnem življenju lahko poteka v različnih oblikah, vendar glasovanje na lokalnih, nacionalnih in evropskih volitvah velja za najučinkovitejši način, da nosilci odločitev upoštevajo njihovo mnenje (39 %) ( 14 ) . Delež mladih, ki zaupajo tej vrsti demokratične participacije, pa je še vedno zelo majhen. Mladi, za katere je verjetno, da se v politiko ne bodo spuščali, imajo takšno stališče zaradi pomanjkanja vsebinskega sodelovanja in zaupanja ter zaradi občutka, da nima smisla sodelovati, če se njihov prispevek ne upošteva. Med glavnimi ovirami za udejstvovanje mladih je prepričanje, da nosilci odločitev „ne poslušajo ljudi, kot sem jaz“ ( 15 ) . Spodbujanje zaupanja in krepitev dialoga med mladimi in javnimi institucijami je zato ključno, da se zagotovita pripravljenost in odpornost družb za soočanje s prihodnjimi pretresi ( 16 )

2.2.3 Večina (70 %) ( 17 ) mladih meni, da imajo pri pomembnih odločitvah, zakonih in politikah, ki vplivajo na EU kot celoto, le malo ali nič besede. 24,8 % ( 18 ) mladih misli, da sploh nimajo vpliva na teme javnih in političnih razprav, 40,8 % pa navaja, da nanje nimajo večjega vpliva. Poleg tega dve tretjini anketirancev menita, da bi lahko mladi bolj vplivali na javno politiko, če bi se politiki bolj zavedali njihovih težav, več kot 50 % pa jih misli, da bi k takemu vplivu mladih prispevala tudi večja vloga mladinskih organizacij v politiki.

2.2.4 Mladi so spremenili načine participacije in zdaj dajejo prednost oblikam političnega sodelovanja, ki niso institucionalizirane in zlasti ne obsegajo volitev ( 19 ) . Vedno več raziskav kaže, da je to povezano z vse manjšim zaupanjem v javne organe in nezadovoljstvom z delovanjem predstavniške demokracije. Nekonvencionalna politična participacija mladih je vse bolj spremenljiva, individualizirana in personalizirana s poudarkom na vključevanju v posamezna vprašanja ali teme, pa tudi na neposrednem aktivizmu in protestiranju, na kar vplivajo odločitve posameznika o njegovem življenjskem slogu ( 20 ) . Na splošno so mladi politično zelo motivirani. Strokovnjaki za politično participacijo so se pri obravnavi vprašanja participacije mladih osredotočili na to, ali mladi želijo sodelovati ter kje in kako želijo izraziti svoja politična stališča ( 21 ) . Mladi si danes za vplivanje na politike in politično delovanje prizadevajo na najrazličnejše načine, zato je očitno, da je treba v okviru demokratičnih institucij upoštevati nekonvencionalno naravo politične participacije, participativno odločanje, okrepljeno obveščanje in mehanizme za preglednost. Oblikovanje politik v javnih organih bi bilo treba ustrezno prilagoditi in zasnovati tako, da bi pri sprejemanju političnih odločitev nagovarjali in vključevali vse skupine mladih. Participativni mehanizmi bi morali biti vključujoči in predstavljeni tako, da bodo dosegli različne javnosti in skupine, ki jih je težko doseči.

2.2.5 Organizacije, ki jih vodijo mladi, so razvile strokovno in drugo znanje o najrazličnejših temah, povezanih s težavami, s katerimi se soočajo mladi, zato bo njihova vključenost v postopek oblikovanja politik privedla do skladnejših in bolj prilagojenih pravil in predpisov. Na to kaže tudi dejstvo, da se tem organizacijam pridružuje vse več mladih ( 22 )

2.2.6 Ključno je vsebinsko sodelovanje z mladimi. Participacijo mladih je treba izboljšati, pri čemer je treba obravnavati zlasti njihovo slabo demokratično zastopanost in neupoštevanje vidika mladih zunaj tradicionalnega področja mladinske politike. Mladi želijo biti vključeni v oblikovanje politik, ki vplivajo na njihovo življenje. Neenakost med generacijami v starajočih se družbah je mogoče odpraviti z medgeneracijsko pravičnostjo ( 23 )

2.2.7 Obstoječa orodja za analizo učinka na mlade, kot je orodje št. 31 v zbirki orodij za boljše pravno urejanje, ne zagotavljajo vključevanja mladinskih vprašanj ter vključenosti mladinskih organizacij in mladih z ustreznim strokovnim znanjem, ki lahko prispevajo sistematičen pregled vprašanj z vidika mladih. Poleg tega se po podatkih iz razpoložljivih publikacij taka orodja uporabljajo redkeje, kot bi bilo potrebno glede na pomembnost in težo predlogov.

3. Posebne ugotovitve

3.1 Ocena učinka EU z vidika mladih

3.1.1 Predlog temelji na treh stebrih, in sicer posvetovanju, ocenjevanju učinka in ukrepih za blaženje ( 24 ) , ter ponuja okvir za izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti politike na podlagi okrepljene participacije mladih in vključevanja mladinskih vprašanj v oblikovanje politik, obenem pa upošteva tudi ranljive skupine mladih, kot so mladi invalidi, mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo ( 25 ) , mladi, ki živijo na oddaljenih območjih, itd. Ocena učinka EU z vidika mladih z različnimi elementi ponuja skladno strukturo za oblikovanje kakovostnih in boljših politik, ki obravnavajo vprašanja, s katerimi se bodo morda soočale prihodnje generacije.

3.1.2 V okviru ocene učinka EU z vidika mladih je treba najprej ugotoviti, ali so prihajajoči osnutki predlogov politik relevantni za mlade in prihodnje generacije ter ali imajo učinek nanje. Na ta način je mogoče ugotoviti, ali je treba za te bodoče politike izvesti celotno oceno učinka z vidika mladih. Ocenjevalci s kontrolnim seznamom preverijo, ali je osnutek predloga resnično relevanten za mlade in ali ima posredni ali neposredni učinek na mlade in prihodnje generacije. Če ugotovijo, da je tako, se ocena učinka z vidika mladih nadaljuje s fazami posvetovanja, ocene učinka in ukrepov za blaženje. Kazalniki seznama bi temeljili na potrebah in zamislih mladih, da bi se predlogi, ki so relevantni zanje, obravnavali z njihovega vidika.

3.1.3 V naslednji fazi se morajo ustrezni ocenjevalci vsebinsko posvetovati z deležniki, povezanimi z mladimi, da bi ti prispevali sistematično strokovno znanje za podrobno analizo. Na podlagi tega sodelovanja si bodo ocenjevalci prizadevali opredeliti pomisleke mladih v zvezi z morebitnimi učinki osnutka politike, vključenega v oceno. To sodelovanje mora biti pregledno in mora zagotavljati dovolj prostora za prispevke najrazličnejših predstavnikov mladih, organizacij, ki jih vodijo mladi, in mladih z ustreznim strokovnim znanjem, da se zagotovi sistematičen pristop k vprašanjem, obravnavanim v osnutkih predlogov politik. Sodelujoče mladinske organizacije, predstavniki mladih in mladi z ustreznim strokovnim znanjem lahko za oceno učinka prispevajo zelo raznoliko in edinstveno ozadje. Ocenjevalci lahko z vsebinskim sodelovanjem dobijo celovit pregled na podlagi obsežnega strokovnega in drugega znanja, ki so ga pridobili ti mladi. Analiza učinka je s temi prispevki lahko dovolj podrobna, da se z njo prepoznajo izzivi in vidiki, kjer bi politike morda povzročile motnje.

3.1.4 Na podlagi razpoložljivih podatkov, ki se zbirajo skozi celotni proces, in rezultatov posvetovanj lahko ocenjevalci ob upoštevanju tem s kontrolnega seznama pripravijo osnutek analize učinka, pa tudi analizo predvidevanj za prihodnje generacije.

3.1.5 Če ocenjevalec ugotovi, da je učinek negativen, bi moral predlagati ukrepe za blaženje, osredotočene predvsem na skupine, ki živijo v negotovih razmerah, in prikrajšane mlade. Koristno je, če ocenjevalci v posvetovanje vključijo vprašanja o morebitnih ukrepih za blaženje, ki bi bili lahko vključeni v analizo. Priporočljivo je, da se v prihodnjih letih opravi ocena za spremljanje učinka politik in blaženja negativnih učinkov z ukrepi.

3.1.6 Ocena učinka EU z vidika mladih ne bi smela nadomestiti vsebinskega sodelovanja z mladimi na splošno, ampak bi morala dopolnjevati obstoječe participativne mehanizme.

3.1.7 Predlog je bil pripravljen kot rezultat niza razprav z največjimi mladinskimi mrežami v Evropi, posebej pa je bil omenjen tudi v več priporočilih mladinskega dialoga EU, odkar je bil ta (in strukturni dialog, ki je bil njegov predhodnik) vzpostavljen. Mladi so izrazili veliko željo po preglednem postopku oblikovanja politik, ki bi jim omogočil, da prispevajo k pripravi osnutka in spremljajo rezultate.

3.1.8 Predlog se zgleduje tudi po preizkusu za mala in srednja podjetja, ki je primer ustreznega orodja za oceno učinka na ravni EU, temelji pa na treh stebrih, in sicer posvetovanju, analizi učinka in ukrepih za blaženje ( 26 ) . Tako kot preizkus za mala in srednja podjetja bi bilo treba tudi oceno učinka EU z vidika mladih vključiti v zbirko orodij za boljše pravno urejanje kot ločeno orodje, da bi v skladu s sporočilom predsednice Evropske komisije poudarili vlogo mladih v prihodnosti Evrope.

3.1.9 Predlog temelji na primerih orodij za oceno učinka na mlade, ki jih že ima več držav članic, med njimi Avstrija, Nemčija in Francija ter regija Flamska v Belgiji, pa tudi tretjih držav, med njimi Nova Zelandija in Kanada.

3.1.10 Predlagana ocena učinka ponuja rešitev, s katero bi zagotovili, da se bodo pri učinku politik upoštevali potrebe in pričakovanja mladih, področje uporabe pa se bo razširilo s tradicionalnega področja mladinske politike. Z vidika mladih se analizirajo le redki predlogi Evropske komisije, čeprav številni posredno in neposredno vplivajo na kakovost njihovega življenja.

3.1.11 EESO predlaga, naj se ocena učinka EU z vidika mladih vključi v javno razpoložljive ocene učinka v okviru boljšega pravnega urejanja in objavi na evropskem mladinskem portalu, vendar bi bilo treba dodatno preučiti, kateri način je najučinkovitejši. Kljub temu poziva Generalni direktorat za komuniciranje, naj oceno aktivno podpira, da bi zagotovil njeno prepoznavnost, generalni sekretariat pa bi moral spodbujati njeno sprejetje v različnih generalnih direktoratih. Oceno učinka EU z vidika mladih bi lahko objavile tudi institucije, ki se odločijo, da jo bodo izvajale, vključno z objavo na spletnem mestu EESO. Ko bosta objavljeni ocena učinka in končna različica predloga, si bodo mladinski deležniki, ki so bili vključeni v posvetovanje, lahko ogledali, kako se je upošteval njihov prispevek.

3.1.12 Ocena učinka EU z vidika mladih se predlaga kot struktura, ki se lahko v sodelovanju z institucijami Evropske unije izvaja na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni.

3.1.13 Ocena učinka EU z vidika mladih bi lahko omogočila izboljšanje politik, vendar mora tudi temeljiti na resničnih participativnih mehanizmih, saj je z izkoriščanjem znanja skupnosti mogoče zagotoviti učinkovitost in uvesti izboljšave.

3.2 Participacija mladih v EESO

3.2.1 EESO se zaveda, kako pomembno je sodelovanje mladih za oblikovanje prihodnosti Evrope ( 27 ) , zato je uvedel več uspešnih pobud, kot so „Vaša Evropa, vaš glas!“, okrogle mize za mlade o podnebju in trajnostnosti ter evropski podnebni vrh mladih, ki ga organizira skupaj z Evropskim parlamentom. EESO je kot nadaljnji ukrep po svojem mnenju NAT/788 ( 28 ) v svojo uradno delegacijo na zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja leta 2021 (COP26) prvič vključil delegata mladih, v okviru evropskega leta mladih pa bodo z nagrado EESO za civilno družbo v letu 2022 nagrajene učinkovite, inovativne in ustvarjalne pobude, namenjene ustvarjanju lepše prihodnosti za mlade Evropejce in skupaj z njimi.

3.2.2 EESO si bo prizadeval, da bi glas mladih in mladinskih organizacij podprl z bolj strukturiranimi, smiselnimi in ciljno usmerjenimi participativnimi mehanizmi za mlade, zato da bi okrepil notranje sodelovanje mladih in mladinskih organizacij pri svojem delu. V ta namen bi moral sprejeti naslednje ukrepe: — moral bi uvesti pregledne in presečne usklajevalne mehanizme za vključevanje vidikov mladih v svoje delo in zakonodajo, — v pripravo ključnih mnenj bi lahko vključil mlade z ustreznim strokovnim znanjem, — v okviru evropskega leta mladih bi bili mladi lahko skupna tema za jesenski krog mnenj na lastno pobudo, — lahko bi vodil tematske razprave z evropskimi mladinskimi organizacijami in lokalnimi organizacijami, da bi učinkoviteje povezali nacionalni in evropski vidik, — vsako leto bi lahko za svoje študije (29) izbral teme, povezane z mladimi, — pri vseh mnenjih, ki jih pripravi, bi moral upoštevati tudi medgeneracijski vidik (kot upošteva vidik spola), — lahko bi vzpostavil živahne odnose z drugimi institucijami EU, da bi evidentirali participativne mehanizme za mlade ter okrepili dejavnosti za nagovarjanje mladih in mladinskih organizacij na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, — lahko bi sprejel resolucijo o sodelovanju mladih v EESO, katere osnutek je pripravila koordinacijska skupina za evropsko leto mladih, — na svoje spletno mesto bi lahko dodal zavihek o sodelovanju mladih, kjer bi opozarjal na pretekle, sedanje in prihodnje dejavnosti, povezane z mladimi, vključno z mnenji, javnimi predstavitvami, dogodki itd., — v svojem okviru bi lahko vzpostavil stalno strukturo, da bi se delo na področju sodelovanja mladih v EESO in z drugimi institucijami nadaljevalo tudi po letu 2022.

3.2.3 EESO bo še naprej preučeval in obravnaval možnosti za uporabo koncepta ocene učinka EU z vidika mladih pri svojem delu, da bi oblikoval usklajen pristop k vključevanju mladih v svoje dejavnosti.

3.2.4 EESO poziva Evropsko komisijo, naj se odzove na to mnenje na lastno pobudo in predlog ocene učinka EU z vidika mladih ter skupaj z njim razmisli o možnostih za izvedbo.

V Bruslju, 21. septembra 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) Teoretična raziskava European Youth in 2021 (Evropski mladi v letu 2021).

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people (Razumevanje vzorcev politične participacije mladih in vplivanje nanje), Evropski parlament, 2021.

(3) Resolucija Sveta Evropske unije o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027.

(4) Konferenca o prihodnosti Evrope, poročilo o končnem izidu, maj 2022.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/speech_21_4701

(7) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective (Razumevanje vzorcev politične participacije mladih in vplivanje nanje: evropski vidik), študija, 2021.

(8) Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications (Resnična politična participacija mladih v Evropi: koncepti, vzorci in posledice za politiko), raziskovalna študija, 2021.

(9) Eurobarometer 96 – zima 2021–2022.

(10) Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis (Politična participacija mladih v EU: dokazi iz čeznacionalne analize), Journal of Youth Studies, vol. 23, št. 7, 2020 (prispevek prejet leta 2018).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(12) Poročilo o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope.

(13) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights (Upravljanje za mlade, zaupanje in medgeneracijsko pravičnost – Je primerno za vse generacije? – Poudarki).

(14) Raziskava Flash Eurobarometer o mladih in demokraciji, opravljena med 22. februarjem in 4. marcem 2022.

(15) Evropski parlament, European Parliament youth survey Report (Poročilo Evropskega parlamenta o anketi med mladimi), september 2021.

(16) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights (Upravljanje za mlade, zaupanje in medgeneracijsko pravičnost – Je primerno za vse generacije? – Poudarki).

(17) Evropski parlament, European Parliament youth survey Report (Poročilo Evropskega parlamenta o anketi med mladimi), september 2021.

(18) Trio predsedstev Nemčije, Portugalske in Slovenije, Youth Survey Report (Poročilo o anketi med mladimi), januar 2022.

(19) Trio predsedstev Nemčije, Portugalske in Slovenije, Youth Survey Report (Poročilo o anketi med mladimi), januar 2022.

(20) Trio predsedstev Nemčije, Portugalske in Slovenije, Youth Survey Report (Poročilo o anketi med mladimi), januar 2022.

(21) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective (Razumevanje vzorcev politične participacije mladih in vplivanje nanje: evropski vidik), študija, 2021.

(22) Raziskava Eurobarometer o evropskem letu mladih: mladi Evropejci se vse bolj udejstvujejo, Evropska komisija, 2022.

(23) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice – Fit for all generations? – Highlights (Upravljanje za mlade, zaupanje in medgeneracijsko pravičnost – Je primerno za vse generacije? – Poudarki).

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf in https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(25) UL C 152, 6.4.2022, str. 27.

(26) Better Regulation Toolbox – SME Test (Zbirka orodij za boljše pravno urejanje – preizkus za mala in srednja podjetja).

(27) Evropsko leto mladih (SOC/706), UL C 152, 6.4.2022, str. 122, in Nova strategija EU za mlade (SOC/589), UL C 62, 15.2.2019, str. 142.

(28) UL C 429, 11.12. 2020, str. 44.

(29) EESO izvaja študijo o strukturiranem sodelovanju mladih: evidentiranje primerov dobre prakse na lokalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni, da bi razvili ustrezne mehanizme, ki so potrebni, da bi se zagotovo upošteval glas mladih.