SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.6.2011 
SEC(2011) 807 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nem čije za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnjenem programu stabilnosti Nem čije za obdobje 2011–2014 
{SEC(2011) 714 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim re formnim programom Nem čije za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnjenem programu stabilnosti Nem čije za obdobje 2011–2014 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1, zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil  predlog Evropske komisije, da za čne izvajati 
novo strategijo za delovna mesta in rast, imenovano Evropo 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonom skih politik ter bo osredoto čena na klju čna področja, 
na katerih je potrebno ukrepanj e, da se spodbudi potencial Ev rope za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah za ekonomske politike 
držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za 
zaposlovalne politike držav članic
3, ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države 
članice so bile pozvane, naj integriran e smernice upoštevajo pri nacionalnih 
ekonomskih in zaposlovalnih politikah. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C …, str. … 
3 Za leto 2011 ohranjene s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011. 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled rasti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja pol itik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil pre dnostne naloge fiskalne konsolidacije in 
strukturnih reform (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. febr uarja in 7. marca 2011 ter na 
podlagi letnega pregleda  rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je, da je 
najpomembneje ponovno vzpostaviti trdne ja vne finance in fiskalno vzdržnost, 
zmanjšati brezposelnost z reformami na trgu dela ter si še bolj prizadevati za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te pr ednostne naloge pretvorijo v 
konkretne ukrepe in jih vklju čijo v programe stabilnosti oziroma konvergen čne 
programe in nacionalne reformne programe. 
(5) Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 države članice, ki sodelujejo v paktu „euro 
plus“, pozval, naj pravo časno predložijo zaveze, da jih bodo lahko vklju čile v 
programe stabilnosti oziroma konvergen čne programe in nacionalne reformne 
programe. 
(6) Nemčija je 27. aprila 2011 predložila dopolnjeni program stabilnosti za obdobje 2011–
2015, 7. aprila 2011 pa nacionalni reformni program za leto 2011. Zaradi medsebojne 
povezanosti sta bila programa ocenjena isto časno.  
(7) Nemško gospodarstvo je bilo pred kr izo dokaj stabilno. Vendar pa je ob čutno 
zmanjšanje obsega svetovne  trgovine leta 2009 povzro čilo drastičen upad izvoza in 
naložb, tako da se je realni BDP zmanjšal za celih 4,7 %. Po za četnem majhnem 
povečanju brezposelnosti ta od konca leta 2009 ponovno pada. Vzdržnost trga dela je 
bila posledica pozitivnih u činkov preteklih reform z zmanjšanjem ur dela in 
subvencioniranjem skrajšanega delovnega časa. Gospodarstvo si je po recesiji mo čno 
opomoglo in BDP je leta 2010 narasel za 3,6 %. Izvoz, ki je leta 2009 mo čno upadel, 
ni več beležil negativnih vrednosti in je s tem postavil temelje za širše gospodarsko 
okrevanje in zmanjšanje presežka teko čega računa. Konkuren čnost gospodarstva se je 
bolj pove
čala kot v ve čini držav članic euroobmo čja. Javnofinan čni proračun, ki je bil 
prej uravnotežen, je leta 2009 zaradi popolnoma delujo čih samodejnih stabilizatorjev 
in diskrecijskih ukrepov za blaženje gospodars kega nazadovanja zabel ežil primanjkljaj 
v višini 3 % BDP. Primanjkljaj je bil po gospodarskem okrevanju leta 2010 kljub obstoječim znatnim fiskalnim spodbudam in podpornim ukrepom za finan čne trge 
omejen (3,3 % BDP). 
(8) Na podlagi ocene dopolnitve programa st abilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomsk i scenarij, na katerem temelji program 
stabilnosti, za leto 2011 previde n, za naslednja leta pa realisti čen, tudi če ga 
primerjamo z napovedjo, ki jo je Komi sija pripravila pomladi 2011. Program 
predvideva 2,3-odstotna rast realnega BDP za leto 2011, upad na 1,8 % za leto 2012 in 
povprečno 1,5-odstotno rast v obdobju 2013–2015. Pr ipomogel naj bi k zmanjšanju 
primanjkljaja pod 3-odstotno referen čno vrednost BDP že leta  2011, kar je dve leti 
pred rokom, ki ga je dolo čil Svet, ter nadaljnjemu napredku pri doseganju 
srednjeročnega cilja (MTO), tj. 0,5  % BDP strukturnega prim anjkljaja, leta 2014. Po 
pričakovanem zmanjšanju prekomernega pr imanjkljaja naj bi bila v programu 
določena hitrost prilagajanja na MTO leta 2013 in 2014 manjša od merila BDP, tj. 0,5 
 
SL 4   SL %. Medtem ko se je delež javnega dolga v BDP leta 20104 povečal za skoraj 10 
odstotnih to čk, naj bi po letu 2011 za čel upadati ter do leta 2015 znašal 75,5 % BDP, 
tj. bil nad referen čno vrednostjo iz Pogodbe.  Tveganja v zvezi s prora čunsko 
napovedjo so za leto 2011 sicer uravnotežena, vendar pa bi bili lahko rezultati slabši 
od predvidenih, saj dolo čeni prihranki morda ne bodo realizirani. Nekateri ukrepi so še 
vedno v razpravi (npr. energijski in finan čni davek), nekatere pa je treba še dolo čiti 
(npr. kako izboljšati u činkovitost javnih uprav). Poleg tega ni mogo če izključiti 
nadaljnjih podpornih ukrepov za finan čne trge.  
(9) Ker so bili z nedavno zdravstveno reformo uvedeni ukrepi za zmanjšanje izdatkov 
zlasti v letih 2011 in 2012, bi nadaljnji ukrepi za ve čjo učinkovitost javne porabe v 
zdravstvu, med drugim tudi na podro čju dolgotrajne oskrbe, podprli predvideno 
konsolidacijo. Obenem bi zlasti v rast usmerjena konsolidacija, vklju čno z 
zagotavljanjem ustreznih sredstev  za izobraževanje, pomagala pove čati potencial za 
dolgoročno rast. 
(10) Medtem ko se je nemški fiskalni okvi r z uvedbo ustavnega predpisa o prora čunu, 
ustanovitvijo Sveta za stabilnost in si stema za zgodnje opozarjanje, ki naj bi 
preprečeval prora čunske nepravilnosti, dokaj okrep il, je treba predpis o prora čunu 
popolnoma izvajati tudi na ravni zveznih  dežel. Nadaljnja krepitev pripadajo čega 
mehanizma za spremljanje in sankcije bi še pove čala splošno verodostojnost nemških 
javnih financ. 
(11) Kriza je razkrila resne pomanjkljivosti ban čnega sektorja. Zara di velikih izgub in 
odpisov mednarodnih naložb v drugorazredna hipotekarna posojila in strukturirana 
sredstva je bila kapitalska osnova  nekaterih bank oslabljena, zaradi česar so bile 
potrebne visoke državne pomo či. Kriza je izpostavila tudi  šibkost nekaterih deželnih 
bank, ki že tako ali tako niso im ele zadostnih struktur za u činkovito upravljanje 
tveganja, ter odsotnost u činkovitega poslovnega modela pr ed krizo. Nadaljnje reforme 
bančnega sektorja, vklju čno s prestrukturiranjem deželnih bank zaradi potrebe po 
učinkovitem in ustrezno financiranem poslovne m modelu ter krepitv ijo regulativnega 
in nadzornega okvira, bi ohranile stabilnost finan čnega sektorja in zagotovile 
učinkovitejšo prerazporejanje doma čih prihrankov kot sred stev za spodbujanje 
povpraševanja in naložb.  
(12) Potencial za rast in  strukturna konkuren čnost nemškega gospodarstva sta v veliki meri 
odvisna od dobro usposobljene, kvalificirane de lovne sile, vendar pa bi lahko zaradi 
demografskega razvoja prišlo do pomanjkanj e delovne sile. Zato je pomembno, da se 
na trgu dela odstranijo ovire za udeležbo posebnih skupin (stare jših, žensk, slabo 
kvalificiranih delavce v, državljanov izven EU) in nadaljnji razvoj človeškega kapitala 
ter tako popolnoma izkoristi potenci al delovne sile. Znižanje dav čne obremenitve, ki je 
še vedno visoka zlasti pri nižjih in sr ednje visokih dohodkih, bi spodbujala k delu ter 
hkrati omogo čala dvigovanje pla č zlasti pri višje razpoložlj ivih dohodkih in s tem tudi 
povečanje doma čega povpraševanja. Znižanje visoke mejne dav čne stopnje pri drugem 
dohodku v gospodinjstvu, ki je pogojen s skupno obdav čitvijo dohodkov zakoncev, bi 
lahko s prehodom na posamezno obdav čitev zmanjšalo število zaposlenih s skrajšanim 
                                                 
4 Vzrok za hitro rast leta 2010 je bilo predvsem dejs tvo, da sta dve banki v težavah oslabljena sredstva 
prenesli na „slabi banki“, ki sta del državnega sektorja. Po Eurostatovem smernicah za ra čunovodska 
pravila za strukture za finan čni odpis so pripadajo če obveznosti „slabih bank“ neposredno vplivale na 
višino dolga. 
 
SL 5   SL delovnim časom in pove čalo število zaposlenih s polnim delovnim časom. Ve čja 
razpoložljivost ustanov za vars tvo otrok bi izboljšala še vedno nizko zaposlenost žensk 
s polnim delovnim časom. Poleg tega bi lahko ve čjo število poklicno usposobljenih 
oseb pove čalo možnosti slabo kvalificiranih  delavcev na trgu dela. 
(13) Nemčija je pred kratkim sprejela daljnosežne odlo čitve o prihodn ji energijski 
mešanici. Izvajanje energijskega koncepta bo pomenilo temeljno preobrazbo dobave energije ter bo vplivalo na cene elektri čne energije in srednje- do dolgoro čno 
konkuren čnost gospodarstva. Pri izvajanju energ ijskega koncepta morajo biti glavno 
vodilo stroškovna u činkovitost, zlasti u činkovita poraba elektri čne energije, 
stroškovno-u činkoviti sistemi podpor, zadostna elektroenergetska omrežja za 
obnovljive vire energije ter konkuren čni energetski trgi. 
(14) Večja konkuren čnost v storitvenem sektorju bi pos pešila rast produktivnosti in doma če 
povpraševanje. Bolj dinami čna rast storitvenega sektorja bi lahko pove čala ponudbo in 
povpraševanje v Nem čiji. Kljub velikemu napredku v zadnjih letih, doseženem z 
izvajanjem direktive o storitvah, je še vedno mogo če nadalje zmanjšati ovire za vstop 
podjetij na trg in izstop z njega, zlasti z nadaljnjo poenostavitvijo izdaje dovoljenj za 
ustanovitev in opravljanje de javnosti. Predpisi o neka terih svobodnih poklicih (npr. 
inženirjev, arhitektov, farmacevtov in odvetnik ov) so strožji kot v drugih državah, 
prav tako visoke so ovire za vstop in regulativ ne ovire za obrti. Pri storitvah omrežnih 
sektorjev je konkuren čnost, zlasti v železniškem pr ometu, še vedno ovirana. Z 
učinkovito razvezo upravljanja in frastrukture in prometnih st oritev, ki je predpostavka 
za konkuren čen trg, se zamuja. Ve čja nadzorna vloga Zvezne agencije za omrežja, 
odprava navzkrižnih subvencij med opera terji omrežij in ponudniki železniških 
storitev, odprtje infrastrukture za  prodajo in izdajo vozovnic konkuren čnim 
ponudnikom bi kratkoro čno povečali konkuren čnost.  
(15) Nadaljnje reforme, ki bodo izboljšale dostop do izobraževalnega sistema in sistema za 
usposabljanje ter njuno kakovost, bodo klju čne za zagotavljanje ustrezno kvalificirane 
delovne sile, med drugim tudi zaradi demografskega razvoja.  Po napovedih naj bi 
primanjkovalo zlasti srednje in visoko kva lificirane delovne sile, zlasti na podro čju 
matematike, znanosti in tehnolog ij. Odstotek mladih, ki se izobražuje na višješolski in 
visokošolski ravni, je v Nem čiji pod povpre čjem EU.  Več predšolskega izobraževanja 
in celodnevnih šol ter lažji prehod med razli čnimi smermi šolskega sistema lahko 
izboljšajo rezulta te na podro čju izobraževanja.   
(16) Nemčija se je v okviru pakta „euro plus“ zavezala na ve č področjih5. Na fiskalnem 
področju naj bi čezmerni primanjkljaj odpravila že leta 2011 ter leta 2011–2012 brez 
težav dosegla cilje, dolo čene v nacionalnih predpisih o prora čunu. Za pove čanje 
finančne stabilnosti ukrepi dolo čajo učinkovito regulacijo kapitals kega trga in nadzor 
nad njim. Ukrepi za pove čanje zaposlenosti so usmerjeni predvsem v udeležbo na trgu 
dela (reforme z aktivnimi instrumenti za trg dela, za vklju čevanje strokovnjakov s 
tujimi kvalifikacijami in in tegracija priselje ncev) ter izobraže vanje (pakt za osnovno 
izobrazbo). Ukrepi za pove čanje konkuren čnosti so usmerjeni v omrežne sektorje, 
energijski in storitveni sektor (tj. agencija za preglednost trga elektri čne energije in 
plina, program za elektri čno mobilnost, ve č sredstev za prometno infrastrukturo) ter 
izobraževanje (tj. pobuda odli čnosti za spodbujanje podiplomsk ega študija, sredstva za 
                                                 
5 Ve č o zavezah v okviru pakta „euro plus“ v SEC(2011) 714. 
 
SL 6   SL pakt za univerze). Te zaveze se nanašajo na štiri podro čja pakta. Odražajo širšo 
reformno agendo, dolo čeno v programu stabilnosti in nacionalnem reformnem 
programu. Vendar pa ve č področij politik v paktu ni  obravnavanih (npr. 
prestrukturiranje deželnih bank ali dav čna obremenitev zaposlenih) ali ni 
obravnavanih dovolj podrobno (odprt je storitvenega sektorja  in omrežnih sektorjev 
večji konkurenci). Zaveze v okvir u pakta „euro plus“ so bile  ocenjene in upoštevane v 
priporočilih. 
(17) Komisija je ocenila nemški program st abilnosti in nacionalni program reform, 
vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“6. Glede na to, da je treba okrepiti 
splošno gospodarsko upravljanj e Evropske unije z vklju čitvijo EU v prihodnje 
nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem ni upoštevala  le pomena za vzdržno fiskalno in 
socialno-ekonomsko politiko v Nem čiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. 
Komisija zato meni, da mora Nem čija proračunsko strategijo izva jati kot predvideno 
in ohraniti rasti prijazno konsolidacijo. Nadaljnji ukrepi v letih 2011–2012 morajo 
zagotoviti stabilnost finan čnega sistema (npr. s prestrukturiranjem deželnih bank) ter z 
večjo udeležbo na trgu dela, ki jo je mogo če doseči z zmanjšanjem dav čne 
obremenitve zaposlenih, okrepiti doma če vire rasti, izboljšati dostop do 
izobraževalnega sistema in njegovo kakovos t ter odpreti storitveni sektor, obrtne in 
poklicne dejavnosti ter omrežne sektorje ve čji konkurenci.  
(18) Svet je na podlagi te ocene, pri čemer je upošteval tudi Priporo čila Sveta na podlagi 
člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evr opske unije z dne 2. decembra 2009, prou čil 
dopolnitev programa stabilnosti Nem čije iz leta 2011, njegovo mnenje7 pa je zajeto 
zlasti v priporo čilu v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoš tevanju sklepov Evropskega 
sveta z dne 25. marca 2011 je Svet prou čil nacionalni reformni program Nem čije. 
PRIPORO ČA, naj Nem čija v obdobju 2011–2012 ukrepa na naslednjih podro čjih: 
(1) izvaja prora čunsko strategijo za leto 2012 in  pozneje kot predvideno, dokon ča 
izvajanje predpisa o prora čunu na ravni zveznih dežel te r nadalje okrepi pripadajo či 
mehanizem za spremljanje in sankcije, ohr ani rasti prijazno konsolidacijo, zlasti z 
zagotavljanjem zadostnih sredstev za izobraževanje in izboljšanjem u činkovitosti 
porabe javnih sredstev v zdravstvu in na podro čju dolgotrajne oskrbe.  
(2) odpravi strukturno šibkost finan čnega sektorja, zlasti s prestrukturiranjem deželnih 
bank, ki potrebujejo ustrezno financiran in u činkovit poslovni model.  
(3) poveča udeležbo na trgu dela tako, da izboljša pravi čen dostop do izobraževalnega 
sistema in sistema usposabl janja ter zmanjša visoko dav čno obremenitev za nižje 
dohodke na prora čunsko nevtralen na čin, poveča število ustanov za celodnevno 
varstvo otrok in celodnevnih šol ter odpravi dav čne ovire za drugi dohodek v 
gospodinjstvu.  
(4) odpravi neupravi čene omejitve pri nekaterih svobodnih poklicih in v obrtnem 
sektorju, izboljša konkuren čnost omrežnih sektorjev, okrepi nadzorno vlogo Zvezne 
agencije za omrežja v železniške m sektorju ter se v okviru na črtovanega 
nacionalnega energijske ga koncepta osredoto či na izboljš anje dolgoro čne stroškovne 
                                                 
6 SEC(2011) 714. 
7 V skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 7   SL učinkovitosti zakona o obnovljivih virih energi je ter na dejansko neodvisnost med 
proizvodnjo energije in njenim prenosom ter boljše čezmejne povezave.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik