SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 13.5.2015  
COM(2015) 275 final 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom reform Finske za leto 2015 
 
in mnenje Sveta o programu Finske za stabilnost za leto 2015 
 
 
SL 2   SL  
 
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom  reform Finske za leto 2015 
 
in mnenje Sveta o programu Fi nske za stabilnost za leto 2015 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (E S) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2) 
Uredbe, 
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evr opskega parlamenta in Sveta z dne 
16. novembra 2011 o prepre čevanju in odpravljanju ma kroekonomskih neravnotežij2, zlasti 
člena 6(1) Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije3, 
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finan čnega odbora, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaš čito, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 pot rdil predlog Komisije, da za čne izvajati novo 
strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020 , ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredoto ča na klju čna področja, na 
katerih je potrebno ukrepanje za pove čanje potenciala Evrope  za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je na predlog Komisije  13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah 
ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) te r 21. oktobra 2010 sklep o 
smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane 
smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih 
ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. 
                                                
 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL L 306, 23.11.2011, str. 25. 
3 COM(2015) 275. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
SL 3   SL (3) Svet je 8. julija 2014 sprejel priporo čilo v zvezi z nacionalnim programom reform 
Finske za leto 2014 in dal mnenje o dopolnj enem programu Finske za stabilnost za 
leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku proračunskega na črta Finske za leto 2015
5 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/20136. 
(4) Komisija je 28. novembra 2014 sp rejela letni pregled rasti7, ki zaznamuje za četek 
evropskega semestra za usklajevanje e konomskih politik za leto 2015. Komisija je 
isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poro čilo o mehanizmu 
opozarjanja8, v katerem je Finsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je 
treba opraviti poglobljeni pregled. 
(5) Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil prednostne naloge za spodbujanje naložb, 
pospeševanje strukturnih reform ter pri zadevanje za odgovorno in rasti prijazno 
konsolidacijo javnih financ. 
(6) Komisija je 26. februarja 2015 objavila poro čilo o državi za Finsko za leto 20159. V 
njem je bil ocenjen napredek Finske pri izvajanju priporo čil za posamezne države, 
sprejetih 8. julija 2014. Poro čilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega 
pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi opravljene 
analize Komisija ugotavlja, da na Fins kem obstajajo makroekonomska neravnotežja, 
zaradi katerih so potrebni ukrep i politike in spremljanje. Pozornost je treba posvetiti 
zlasti tveganjem, povezanim s šibko izvozno uspešnostjo v razmerah industrijskega prestrukturiranja. Čeprav se je kr čenje deležev na izvozni h trgih in elektronske 
industrije ve činoma zaustavilo, raven naložb ostaja nizka, potencialna rast pa se je 
zmanjšala. Dolg zasebnega sektorja se je stabiliziral in trenutno ne vzbuja 
zaskrbljenosti, vendar je razmeroma visok, zato ga je treba pozorno spremljati. 
(7) Finska je 2. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in 
program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena isto časno, da bi se 
upoštevala njuna medsebojna povezanost. 
(8) Za Finsko trenutno velja [korektivni] del Pakta za stabilnost in rast po sprejetju 
sklepa Sveta v skladu s členom 125(6) PDEU z dne [ XX]. V programu za stabilnost 
za leto 2015, ki temelji na predpostavki nespremenjene politike in zajema obdobje 
2014–2019, je predvideno nadaljnje pove čanje nominalnega primanjkljaja, ki se je v 
letu 2014 pove čal na 3,2 % BDP in s tem presegel referen čno vrednost 3 % BDP, in 
sicer na 3,4 % BDP v letu 2015, preden se  bo postopoma zmanjšal na 3,1 % BDP v 
letu 2017 in na 2,5 % BDP v letu 2019. V skladu s programom za stabilnost za leto 2015 naj bi se delež javnega dol ga v BDP v obdobju napovedi programa pove čal 
in do leta 2019 dosegel 67,8 %. Srednjero čni cilj, tj. strukturni primanjkljaj v višini 
0,5 % BDP, ne bo dosežen do konca programskega obdobja. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te prora čunske projekcije, je verjeten. Na podlagi 
pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 naj bi se Finski obetal primanjkljaj 
sektorja država v višini 3,3 % BDP v letu 2015 in 3,2 % BDP v letu 2016, delež javnega dolga v BDP pa naj bi se do leta 2016 po napovedih pove čal na 64,4 % BDP. 
Komisija je 13. maja 2015 objavila poro čilo v skladu s členom 126(3) Pogodbe s 
sklepom, da merili glede primanjkljaja in dolga nista veljali za izpolnjeni. Program 
za stabilnost zagotavlja, da bo čezmerni primanjkljaj pravo časno in trajno odpravljen 
                                                
 
5 C(2014) 8815 final. 
6 UL L 140, 27.5.2013, str. 11. 
7 COM(2014) 902. 
8 COM(2014) 904. 
9 SWD(2015) 45 final z dne 26.2.2015. 
 
SL 4   SL do leta 201X. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi. Svet na podlagi ocene programa 
za stabilnost in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, 
da obstaja tveganje, da Fins ka ne bo izpolnjevala dolo čb Pakta za stabilnost in rast. 
Čeprav je država dosegla dolo čen napredek pri izvajanju upravnih reform, bi bilo 
mogoče učinkovitost finskega javnega sektorja  še izboljšati, zlasti na podro čjih, ki 
jim v prihodnosti grozi stroškovni pritisk za radi staranja prebivalstva. Socialni 
partnerji so jeseni 2014 dosegli dogovor o vsebini pokojninske reforme, vendar je 
slednjo treba še sprejeti. Pove čanje udeležbe starejših de lavcev na trgu dela je 
bistvenega pomena glede na vrzel  v fiskalni vzdržnosti ter na črtovano zvišanje 
zakonsko dolo čene upokojitvene starosti. Glavna razl oga za zgodnji izstop s trga dela 
sta zlasti invalidnost in daljše obdobje izpla čevanja nadomestil za brezposelnost za 
starejše delavce. Vladni predlog zakona o re formi socialnih in zdravstvenih storitev 
je bil predložen parlamentu decembra 2014, vendar do parlamentarnih volitev aprila 2015 ni bila sprejeta nobena reši tev za uravnoteženje upravnega modela 
velikih ob činskih koalicij z avtonomijo posameznih ob čin, zagotovljeno z ustavo, 
zato je predlog zakona zapadel. Finske ob čine so relativno majhne, vendar izvajajo 
precej obsežne naloge v primerjavi s tis timi v drugih evropskih državah. Reforma 
strukture ob čin poteka z neka j zamude in ob čine izvajajo raziskave o pozitivnih 
učinkih združitev. V skladu z nacionalnim programom reform za leto 2015 bi bil nov 
zakonodajni predlog lahko predložen parlamentu do konca leta 2016. 
(9) Zaradi staranja in upadanja delovno s posobnega prebivalstva je pomembno, da ima 
trg dela dostop do vse potencialne delovne si le. Finska je glede tega dosegla nekaj 
napredka in sprejela ve č ukrepov, vklju čno z boljšo organizacijo subvencioniranja 
plač, s posebnim poudarkom na starejših, in javne službe za zaposlovanje. Stopnja 
brezposelnosti je leta 20 14 znašala 8,7 % in naraš ča, zlasti med mladimi in starejšimi 
delavci. Dogovor o zmernosti pla č iz leta 2013 podpira ponovno vzpostavitev 
stroškovne in izvozne konkuren čnosti prek nižje rasti st roškov dela na enoto. 
(10) Finska je dosegla nekaj napredka pri kr epitvi svojih zmogljivosti za zagotavljanje 
inovativnih proizvodov. Vlada izvaja cel ovito reformo raziskovalnih zavodov in 
financiranja raziskav. Programi politik za 
čisto tehnologijo, biotehnologijo in 
digitalizacijo so obetavni, venda r razmeroma majhnega obsega. Čeprav so naložbe v 
raziskave in razvoj med najvišjimi v EU, se Finska še vedno soo ča z izzivi pri 
njihovem pretvarjanju v uspešne izvozne proi zvode in storitve. Vlada si prizadeva za 
večjo enostavnost in u činkovitost sistemov za podporo podjetjem, pove čanje 
financiranja za zagonska podjetja in spodbujan je njihove internacionalizacije. Kljub 
temu naložbe na Finskem ostajajo nizke, težave z izvozom se nadaljujejo in zaposlenost je upadla. Potrebna so tudi prizadevanja za krep itev konkurence na 
proizvodnem in storitvenem trgu, zlasti v ma loprodajnem sektorju, ki je še vedno 
zelo koncentriran.   
(11) V okviru evropskega semestra je Komi sija izvedla obsežno analizo finske 
ekonomske politike in jo objavila v poro čilu o državi za leto 2015. Prav tako je 
ocenila program za stabilnost in naciona lni program reform ter ukrepanje po 
priporočilih, ki jih je Finska prejela v prejšnjih  letih. Glede na to, da je treba okrepiti 
splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vklju čitvijo prispevka na ravni EU 
v prihodnje nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh 
programov za vzdržno fiskalno in socialno -ekonomsko politiko na Finskem, ampak 
tudi njihovo skladnost s pravi li in smernicami EU. Priporo čila v okviru evropskega 
semestra so izražena v priporo čilih 1 do 4 spodaj. 
 
SL 5   SL (12) Svet je ob upoštevanju te ocene preu čil program Finske za  stabilnost, njegovo 
mnenje10 pa je izraženo zlasti v priporo čilu 1 spodaj. 
(13) Svet je ob upoštevanju pogloblje nega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te 
ocene preu čil nacionalni program reform in program za stabilnost. Njegova 
priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v 
priporočilih 2 in 3 spodaj. 
(14) V okviru evropskega semestra je Komisija  izvedla tudi analizo ekonomske politike 
euroobmo čja kot celote. Na tej podlagi je  Svet izdal posebna priporo čila za države 
članice, katerih valuta je euro. Finska  bi morala zagotoviti tudi popolno in 
pravočasno izvedbo teh priporo čil – 
PRIPORO ČA, da Finska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da: 
1. Zagotovi, da se čezmerni primanjkljaj pravo časno in trajno zniža pod 3 % BDP do 
[XX] v skladu z obveznostmi Finske na podlagi člena 126 PDEU. Nadaljuje 
prizadevanja za zmanjšanje vrzeli v fisk alni vzdržnosti in okrepi pogoje za rast. 
2. Sprejme dogovorjeno pokojninsko reformo in postopoma odpravi možnosti 
predčasnega izstopa s trga dela. Zagotovi u činkovito na črtovanje in izvajanje 
upravnih reform v zvezi s strukturo ob čin ter socialnih in zdravstvenih storitev, da se 
poveča produktivnost in stroškovna u činkovitost pri zagotavljanju javnih storitev, ob 
tem pa zagotovi njihova kakovost. 
3. Si prizadeva za izboljšanje zaposljivosti mladih, starejših in dolgotrajno 
brezposelnih, s posebnim poudarkom na razvoj u znanj in spretnosti,  ki se zahtevajo 
za delovna mesta. V posvetovanju s socialni mi partnerji in v skladu z nacionalno 
prakso zagotovi razvoj pla č v skladu s produktivnostjo.  
4. Sprejme ukrepe za odprtje maloprodajnega sektorja za u činkovito konkurenco.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
                                                 
10 V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.