EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.9.2022 COM(2022) 456 final 2022/0275(NLE) Predlog SKLEP SVETA o določitvi stališča, ki ga v imenu Unije zastopajo udeleženke Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v zvezi s posodobitvijo Sporazuma



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Predmet urejanja predloga Ta predlog se nanaša na sklep v skladu s členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije glede posodobitve Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). 2.Ozadje predloga 2.1Sporazum Sporazum o uradno podprtih izvoznih kreditih je začel veljati aprila 1978 kot prijateljski, tj. nezavezujoč, sporazum. Sporazum je upravno vključen v OECD in prejema podporo Sekretariata OECD za izvozne kredite, čeprav dejansko ni akt OECD. Namen Sporazuma je zagotoviti okvir za pravilno uporabo uradno podprtih izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: uradna podpora) in spodbujati enake konkurenčne pogoje za uradno podporo, da se spodbudi konkurenca med izvozniki, ki temelji na kakovosti in ceni izvoženega blaga in storitev namesto na najugodnejših uradno podprtih finančnih pogojih. Sporazum STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum SCM) priznava vlogo Sporazuma pri preprečevanju izkrivljanja trgovine in uvaja izvzetje iz splošne prepovedi državne podpore za izvozne kredite. To t. i. varno zatočišče STO se odobri za prakse članic STO, ki so udeleženke Sporazuma, pa tudi za prakse neudeleženk, če so v skladu s pravili iz Sporazuma (točka (k) Priloge I k Sporazumu SCM). Evropska unija je udeleženka Sporazuma, ki je prenesen v pravni red Skupnosti z Uredbo (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011. Zato je Sporazum pravno zavezujoč v skladu s pravom Unije. 2.2Udeleženke Sporazum ima trenutno enajst udeleženk (v nadaljnjem besedilu: udeleženke), ki so: Avstralija, Kanada, Evropska unija, Japonska, Koreja, Nova Zelandija, Norveška, Švica, Turčija, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike. Udeleženke soglasno sprejemajo sklepe o spremembah Sporazuma. Evropska komisija zastopa Unijo na sestankih udeleženk, tudi kadar udeleženke sprejemajo sklepe. 2.3Predvideni akt udeleženk Predvideni sklep je rezultat pogajanj med udeleženkami Sporazuma o posodobitvi njegovih pravil, kot je določeno v prilogi k temu osnutku sklepa. Od sprejetja Sporazuma leta 1978 so se posamezni pogoji redno posodabljali, vendar še nikoli ni bil opravljen celovit pregled splošne ustreznosti pravil za sedanje razmere. Zato je treba Sporazum spremeniti iz več razlogov. Prvič, zaradi povečanja agresivnega financiranja izvoza iz velikih gospodarstev v vzponu, ki niso udeleženke Sporazuma. Drugič, pogoji iz Sporazuma so nesorazmerno togi glede na cilje zagotavljanja enakih konkurenčnih pogojev med udeleženkami in preprečevanja izrinjanja zasebnega sektorja. Podobno je pomanjkanje celovitega pregleda v zadnjih desetletjih povzročilo preveč zapleten mozaik sprememb. Nazadnje je treba opozoriti, da je potrebna prenovitev Sporazuma tudi, kar zadeva njegovo povezavo s prednostnimi nalogami EU na področju trajnostnosti, tudi v zvezi s podnebnimi spremembami. To vprašanje se obravnava v ločenem predlogu sklepa Sveta v skladu s členom 218(9) PDEU v zvezi s sektorskim dogovorom o izvoznih kreditih za obnovljive vire energije, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter vodne projekte (v nadaljnjem besedilu: CCSU) (COM(2022) 455). Glede na navedeno so se leta 2018 začeli neuradni razmisleki med državami članicami EU o morebitni racionalizaciji pravil iz Sporazuma, leta 2019 pa so se v OECD začele razprave, na podlagi katerih je bil leta 2020 dosežen dogovor o „skupnem okviru“ za posodobitev, v katerem so določeni obseg in ključna načela reforme ter na podlagi katerega se je začelo tehnično delo. Glavni cilji posodobitve so: (1)zagotoviti, da bodo enaki konkurenčni pogoji za uradno podporo za financiranje izvoza odražali dobre tržne prakse in temeljili na ustreznih pravilih oblikovanja cen, da se agencijam za izvozne kredite omogoči, da bolje obravnavajo nedelovanje trga in zapolnijo vrzeli v financiranju, (2)obravnavati vprašanja, povezana s konkurenco, z neudeleženci v svetovnem financiranju trgovine ter (3)racionalizirati in poenostaviti pravila iz Sporazuma ter zagotoviti, da so potrebna in sorazmerna, da se prepreči nepotrebno upravno breme za uporabnike.

Junija letos so se udeleženke dogovorile o parametrih dogovora o svežnju vprašanj, ki naj bi ga sprejele na sestanku novembra 2022. Pogajanja za dokončno oblikovanje podrobnosti še potekajo. Sveženj vključuje naslednje elemente: ·najdaljši roki odplačevanja (MRT): najdaljši čas, v katerem lahko kupec opravi vsa odplačila v okviru finančnega paketa, bi se podaljšal in poenostavil, in sicer z 8–14 let, odvisno od produkta, na daljše obdobje z manj izjemami, ki bi bilo po mnenju EU 20 let. Iz podaljšanja so zaradi trajnostnosti izključeni predvsem 12-letni MRT za nejedrske elektrarne, ·način odplačevanja: splošno pravilo za odplačevanje ne bi več zahtevalo, da se opravijo v enakih obrokih vsakih šest mesecev. Namesto tega bi se zahtevalo, da se več kot polovica glavnice odplača, ko poteče 60 % roka za odplačilo, ·prilagoditev premij za daljše roke odplačevanja: agencije za izvozne kredite morajo kupcem zaračunati premijo, ko zagotovijo uradno zavarovalno kritje za transakcije. Z daljšimi obdobji odplačevanja trenutna formula za premije vodi do previsokih cen. Predvidena zmerna prilagoditev bo na primer olajšala projekte na področju energije iz obnovljivih virov, ki postanejo finančno vzdržni le v daljših obdobjih, ·spremenljive obrestne mere: uvedba možnosti uporabe najnižjih spremenljivih obrestnih mer, ki odražajo razmere na trgu, v transakcijah izvoznih kreditov na podlagi Sporazuma. Trenutno so merilo regulirane najnižje fiksne obrestne mere. Ta pravila bodo sicer omogočila, da se kupcem in posojilojemalcem blaga in storitev v tretjih državah lahko ponudijo pogoji financiranja, ki se odzivajo na dobre tržne prakse, vendar hkrati ščitijo pred tekmovanjem v zniževanju standardov, vključno s strani neudeleženk Sporazuma. To bo pomagalo zagotoviti bolj izenačene konkurenčne pogoje za izvozno industrijo EU, zlasti v ključnih strateških infrastrukturnih sektorjih. Spremembe pravil iz Sporazuma bodo vplivale na „sektorske dogovore“, ki odstopajo od standardnih pravil, da se bodo lahko ponudili pogoji, prilagojeni posameznim sektorjem. To se odraža v Prilogi k temu predlogu, ki vsebuje posledične spremembe ustreznih določb sektorskih dogovorov. Zlasti dva sektorska dogovora, in sicer o projektnem financiranju in železniški infrastrukturi, sta obstajala le za zagotovitev daljših rokov odplačevanja od trenutnega standarda 8–10 let in sta zato postala odvečna zaradi predvidenih 20-letnih rokov, zato se črtata. V pogajanjih si nekatere udeleženke želijo podaljšati MRT tudi v sektorskem dogovoru o jedrskih elektrarnah iz Sporazuma, ki trenutno znaša 18 let, vendar EU temu nasprotuje. Kot je navedeno zgoraj, je za CCSU predviden ločen postopek odločanja. Podrobni predlogi za reformo Sporazuma so v Prilogi k predlaganemu sklepu. Kot je navedeno, lahko pogajanja privedejo do nekaterih nadaljnjih sprememb besedila, vendar obstaja soglasje o temeljnih načelih izida pogajanj. Te spremembe bi se odražale v Prilogi, preden bi Svet sprejel ta sklep po postopku v skladu s členom 2 osnutka sklepa. Primerno je, da se predlog Unije določi kot stališče, ki se v imenu Unije zastopa v organu, ustanovljenem s sporazumom, saj bo imel sklep o spremembi Sporazuma pravni učinek v EU v skladu s pravom Unije (glej točko 2.1 zgoraj). 3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije Predlagana posodobitev pravil iz Sporazuma bi agencijam za izvozne kredite iz držav udeleženk, vključno z Evropsko unijo, omogočila, da kupcem in posojilojemalcem izvoženega blaga in storitev v tretjih državah ponudijo pogoje financiranja, ki so usklajeni z dobrimi tržnimi praksami, s čimer bi se omogočilo odpravljanje nedelovanja trga in zapolnile finančne vrzeli brez izrivanja komercialnih operaterjev financiranja. S tem bi posodobljena pravila iz Sporazuma okrepila svetovno konkurenčnost izvoznikov EU ter tako znatno prispevala h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest v Uniji. Ob upoštevanju namena in pričakovanih pozitivnih učinkov posodobljenega Sporazuma na izvozno industrijo in gospodarstvo Unije bi bilo treba v imenu Unije zastopati stališče, da se podpre osnutek predloga, ki je v Prilogi k temu sklepu. 4.Pravna podlaga 4.1Postopkovna pravna podlaga 4.1.1Načela Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“. Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje tudi akte, ki imajo pravni učinek zaradi pravil mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“. 4.1.2Uporaba v obravnavanem primeru Akt, k sprejetju katerega bodo pozvane udeleženke, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt ima pravne učinke na podlagi člena 1 Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES, ki določa naslednje: „Smernice iz Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se uporabljajo v Uniji. Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.“ Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2Materialna pravna podlaga 4.2.1Načela Materialna pravna podlaga za sklep v skladu s členom 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. 4.2.2Uporaba v obravnavanem primeru Glavni cilj in vsebina predvidenega akta se nanašata na skupno trgovinsko politiko. Materialna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 207. 4.3Zaključek Pravna podlaga predlaganega sklepa bi moral biti prvi pododstavek člena 207(4) PDEU v povezavi s členom 218(9). 5.Objava predvidenega akta Ker bo akt udeleženk spremenil Sporazum o uradno podprtih izvoznih kreditih, ga je po sprejetju primerno objaviti v Uradnem listu Evropske unije. 2022/0275 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o določitvi stališča, ki ga v imenu Unije zastopajo udeleženke Sporazuma o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v zvezi s posodobitvijo Sporazuma SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Sporazum o uradno podprtih izvoznih kreditih (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil prenesen v pravni red in tako postal pravno zavezujoč v Evropski uniji z Uredbo (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (2)Udeleženke Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: udeleženke) se morajo odločiti o posodobitvi pravil iz Sporazuma, zlasti v zvezi z določbami, ki urejajo najdaljše roke odplačevanja, način odplačevanja, najnižje premijske stopnje in uvedbo možnosti uporabe spremenljivih obrestnih mer pri transakcijah podpore za izvozne kredite. (3)Primerno je, da se določi stališče, ki se zastopa v imenu Unije, saj bo sklep udeleženk o posodobitvi Sporazuma v skladu s pravom Unije imel pravni učinek v Uniji na podlagi Uredbe (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES.