KRATICE IN OKRAJŠAVE

AKP : afriške, karibske in pacifiške države

ALA : azijske in latinskoameriške države

CISOCH : služba civilne družbe za pomoč uporabnikom

EACI : Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

GAEC : dobri kmetijski in okoljski pogoji

IEE : Inteligentna energija za Evropo

IPA : instrument za predpristopno pomoč

LFA : območja z omejenimi možnostmi

LIFE : finančni instrument za okolje

MIPD : dokument večletnega orientacijskega načrtovanja

PADOR : spletno prijavljanje podatkov morebitnih prosilcev

PZR : predpisane zahteve ravnanja

RAD : priporočila, ukrepi, razrešnica (podatkovna zbirka)

TS : tehnično sodelovanje

POVZETEK

I. V tem poročilu je obravnavano, v kolikšnem obsegu je Komisija izvedla priporočila iz sedmih posebnih poročil Sodišča, izbranih iz obdobja 2003–2009. Izbrana posebna poročila so se nanašala na tri proračunska področja: kmetijstvo, energetiko in zunanje ukrepe.

II. Teh sedem poročil je vsebovalo 51 revizijskih priporočil, od katerih jih je 45 še vedno relevantnih.

III. Čeprav ima Komisija vzpostavljen sistem za spremljanje izvajanja vseh priporočil Sodišča ter zahtev Parlamenta in Sveta, Sodišče meni, da je treba spremljanje izvajanja priporočil/zahtev izboljšati, da se bo lahko Komisija pravočasno, učinkovito in uspešno odzivala na ugotovljene slabosti ter na priporočila Sodišča in zahteve organa za razrešnico.

IV. Pri pregledu se je pokazalo, da Komisija sprejema ukrepe za izvajanje priporočil Sodišča in da je 13 (29 %) priporočil, obravnavanih v tem poročilu, v celoti izvedenih. Velik del se jih še vedno izvaja, čeprav so z ukrepi, ki jih je sprejela Komisija za nadaljnjih 22 (49 %), ta v večini pogledov že izvedena.

UVOD

1. V tem poročilu so predstavljeni rezultati dela, ki ga je Sodišče izvedlo v letih 2011/2012 zaradi spremljanja izvajanja priporočil iz njegovih posebnih poročil o revizijah smotrnosti poslovanja [1]. V Prilogi I je pregled stanja izvajanja pregledanih priporočil, v prilogah II do VIII pa so predstavljene podrobnosti o spremljanju.

2. Za ta pregled je bilo izbranih sedem poročil iz obdobja 2003–2009. Prvo merilo za izbor je bilo, ali je že preteklo obdobje, daljše od dveh do treh let, ki ga ima Komisija na voljo za izvedbo priporočil, drugo pa, ali so priporočila še vedno relevantna. V Prilogi IX je seznam posebnih poročil Sodišča iz obdobja od leta 2005 do leta 2009 s podrobnostmi o dejavnostih, ki jih je Sodišče izvedlo za spremljanje popravnih učinkov teh poročil.

3. V skladu z mednarodnimi standardi revidiranja je spremljanje popravnih učinkov revizijskih poročil končna stopnja v sklopu načrtovanja, izvedbe in spremljanja popravnih učinkov pri revizijah smotrnosti poslovanja. Cilj tega pregleda je oceniti ukrepe, ki jih je Komisija sprejela v odziv na priporočila Sodišča.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

4. Sodišče je ocenilo popravne ukrepe, ki jih je Komisija sprejela v odziv na priporočila Sodišča. Delo ni zajemalo ocene učinkov teh ukrepov, saj bi to zahtevalo posebne revizije za spremljanje popravnih učinkov.

Podrobnosti o uporabljenem pristopu in metodologiji so v Prilogi X. V tabeli so navedena posebna poročila, obravnavana v tem poročilu:

TABELA

POSEBNA POROČILA, KATERIH POPRAVNI UČINKI SE SPREMLJAJO V TEM POROČILU

Posebno poročilo | Proračunsko področje | Število revizijskih priporočil |

4/2003 o razvoju podeželja: podpora za območja z omejenimi možnostmi [2] | kmetijstvo | 11 |

13/2003 o proizvodni pomoči za bombaž [3] | kmetijstvo | 6 |

11/2009 Trajnost projektov LIFE-Narava in kako jih upravlja Komisija [4] | kmetijstvo | 9 |

7/2008 Inteligentna energija 2003–2006 [4] | energetika | 4 |

6/2007 o uspešnosti tehnične pomoči pri razvoju zmogljivosti [5] | zunanji ukrepi | 8 |

4/2009 Komisijino upravljanje vključenosti nedržavnih akterjev v razvojno sodelovanje ES [4] | zunanji ukrepi | 7 |

16/2009 Kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč za Turčijo [4] | zunanji ukrepi | 6 |

Skupno število priporočil | | 51 |

SISTEM KOMISIJE ZA SPREMLJANJE IZVAJANJA PRIPOROČIL

5. Priporočila Sodišča, zahteve Sveta in Parlamenta ter specifični ukrepi, ki jih je sprejela Komisija za njihovo izvajanje, so evidentirani v podatkovni zbirki RAD [6]. Takšno orodje ima pomembno vlogo pri zagotavljanju pravilnega in pravočasnega upravljanja in spremljanja izvajanja priporočil/zahtev Sodišča in drugih udeleženih strani.

6. Sodišče je leta 2009 izvedlo pilotni pregled sistema RAD, pri čemer je v podatkovni zbirki preučilo predvsem informacije o priporočilih, ki jih je Komisija sprejela, in tistih, ki jih je izvedla.

7. Leta 2011 je deset oddelkov za notranjo revizijo, ki predstavljajo 12 generalnih direktoratov Komisije, izvedlo notranjo revizijo sistemov in postopkov, vzpostavljenih za upravljanje RAD. Njen namen je bil ugotoviti, ali obstaja ustrezen odzivni/akcijski načrt, in dobiti zagotovilo, da so bili ukrepi, ki so bili v RAD evidentirani kot zaključeni, izvedeni pravočasno, učinkovito in uspešno.

8. Rezultati notranje revizije, ki jo je izvedla Komisija, so v veliki meri potrdili zaključke pilotnega pregleda, ki ga je opravilo Sodišče. Predvsem je bilo pri notranji reviziji ugotovljeno, da vzpostavljeni sistemi in postopki sicer dajejo razumno zagotovilo o upravljanju izvajanja priporočil Evropskega računskega sodišča in zahtev organa za razrešnico, vendar je veliko primerov, kjer postopki niso dokumentirani in kjer nadziranje in spremljanje priporočil/zahtev nista ustrezna.

ODZIV KOMISIJE NA PRIPOROČILA SODIŠČA

9. Sodišče je v posebnih poročilih, ki jih je izbralo za ta pregled, podalo 51 priporočil. Približno dve tretjini sta se jih nanašali na vprašanja uspešnosti (npr. določanje strateških ciljev, pripravo predlogov projektov, zasnovo projektov, uspešnost projektov ter spremljanje in vrednotenje), preostala pa na vprašanja gospodarnosti in učinkovitosti (npr. pojavljanje preplačil ter kakovost in pravočasnost metod za izbiranje projektov). Šest od 51 priporočil ni zajetih v diagramu. Dve od teh šestih v sedanjem okviru nista bili veljavni, v štirih drugih primerih pa ni bilo mogoče pridobiti dokazov o sprejetih ukrepih zaradi obsega tega pregleda.

10. To pomeni, da je Sodišče lahko ocenilo stanje izvajanja za 45 priporočil. Komisija je v celoti izvedla 29 % od teh 45 priporočil, 69 % pa se jih izvaja. V diagramu je prikazano stanje izvajanja priporočil Sodišča.

DIAGRAM

STANJE IZVAJANJA PRIPOROČIL

+++++ TIFF +++++

POVZETEK PREGLEDA SPREMLJANJA POPRAVNIH UČINKOV, KI GA JE OPRAVILO SODIŠČE

11. Pri pregledu se je pokazalo, da je Komisija v celoti izvedla 13 priporočil Sodišča iz izbranih priporočil. Starejša priporočila imajo večinoma višjo stopnjo izvedbe, medtem ko se novejša še vedno izvajajo. Poleg v celoti izvedenih priporočil jih je 22 izvedenih v večini vidikov, vendar mora Komisija za njihovo popolno obravnavo sprejeti še nekatere dodatne ukrepe. Pregledana priporočila so navedena v Prilogi I.

12. Spremljanje popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče, kaže, da se je zaradi revizijskih poročil Sodišča izboljšalo finančno poslovodenje na številnih področjih proračuna EU. Kljub temu je še vedno veliko priložnosti za izboljšanje poslovodskih praks na področjih, ki jih neposredno upravlja Komisija (zunanji ukrepi), in tistih, za katera se uporabljajo ureditve deljenega uprav- ljanja (kmetijstvo). V nadaljevanju so predstav- ljeni nekateri primeri izboljšav in priložnosti, ki so bili pregledani v okviru tega pregleda.

13. Pri Komisijini reformi sheme podpore za bombaž je bilo opaženo strateško izboljšanje gospodarne porabe sredstev EU. Pomoč EU za bombaž zaradi reforme sheme ni več vezana na proizvodne ravni, ampak na tržno povpraševanje (kmetijstvo). [7]

14. Na operativni ravni pa lahko slabe upravljav- ske prakse privedejo do nesmotrne porabe virov. Posledica preplačil pomoči EU je, na primer, slaba gospodarnost pri doseganju ciljev. Še vedno je treba okrepiti upravljavske sisteme za zagotavljanje točnosti izračunov plačil v državah članicah (kmetijstvo). [8]

15. Opažene so bile izboljšave pri izbirnih postopkih za projekte, ki so privedle do kakovostnejših in časovno ustreznejših projektov. Tako so na primer ukrepi, ki so jih sprejeli Komisija/turški organi, prispevali k večji kakovosti zasnove projektov in postopka prijave projektov v obdobju 2010–2011(zunanji ukrepi). [9] Komisija se je strinjala, da bo pregledala izbirni postopek za projekte LIFE-Narava, da bi dala večjo prednost merilu trajnosti za komponento narava in biotska raznovrstnost in skrajšala izbirne postopke (kmetijstvo). [10]

16. Komisija je sprejela tudi različne pobude za okrepitev vključenosti nedržavnih akterjev v zunanje sodelovanje EU prek pogodb za izvajanje razvojne pomoči EU. Ključna pobuda je bil razvoj "strukturiranega dialoga" med glavnimi zainteresiranimi stranmi v evropski razvojni politiki, ki je prispeval k predlogom za izboljšanje metod za izbiranje projektov ter za hitrejšo in bolje ciljno usmerjeno pomoč (zunanji ukrepi). [11]

17. Za doseganje dobrih in uspešnih rezultatov s sredstvi EU je pomembno, da se najprej opredelijo potrebe, ki naj bi jih obravnaval program ali ukrep. Poleg tega dobra zasnova projektov in pravilni postopki za njihovo izvajanje povečujejo verjetnost doseganja smotrne porabe sredstev. Komisija je sprejela pobude, ki prinašajo takšne izboljšave, v zvezi z obveznimi ocenami potreb in boljšim časovnim načrtovanjem sklepanja pogodb (zunanji ukrepi). [12] Vendar je še vedno treba uvesti bolje opredeljena merila za ocenjevanje trajnosti predlaganih projektov (kmetijstvo). [13]

18. Dobre upravljavske informacije povečujejo verjetnost dobrega odločanja. Komisija ima še vedno priložnosti za povečanje potencialne uspešnosti financiranja z boljšim določanjem prednostnih nalog in povezovanjem stroškov projektov z njihovimi pričakovanimi izložki in učinki (energetika). [14] Komisija predlaga, naj naslednja uredba o LIFE vsebuje izčrpen sklop kazalnikov uspešnosti zaradi lažjega načrtovanja in programiranja.

19. Spremljanje in vrednotenje izvajanja programov in ukrepov nista pomembna samo pri zadevah v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo, ampak tudi pri zagotavljanju načrtovanih izložkov. Čeprav je prišlo do izboljšanj pri spremljanju rezultatov programov, npr. z ukrepi, ki jih je sprejela Komisija za okrepitev sistema spremljanja v Turčiji (zunanji ukrepi), in pri njihovih upravnih stroških (energetika), so potrebne nadaljnje izboljšave, in sicer pri spremljanju izvajanja kontrol v zvezi s finančnimi in okoljskimi zahtevami (kmetijstvo) [15] ter pri poročanju o izložkih posameznih projektov (zunanji ukrepi) [16].

20. Kratek povzetek revizij, priporočil, ukrepov, ki jih sprejela Komisija po njih, in vprašanj smotrnosti poslovanja, ki jih je treba še obravnavati, je v prilogah II do VIII tega poročila.

ZAKLJUČEK

21. Čeprav ima Komisija vzpostavljen sistem za spremljanje izvajanja vseh priporočil Sodišča ter zahtev Parlamenta in Sveta, Sodišče meni, da je treba spremljanje izvajanja priporočil/zahtev izboljšati, da se bo lahko Komisija pravočasno, učinkovito in uspešno odzivala na priporočila Sodišča in zahteve organa za razrešnico.

22. Pri pregledu se je pokazalo, da Komisija sprejema ukrepe za izvajanje priporočil Sodišča in da je 13 (29 %) priporočil, obravnavanih v tem poročilu, v celoti izvedenih. Velik del se jih še vedno izvaja, čeprav so z ukrepi, ki jih je sprejela Komisija za nadaljnjih 22 (49 %), ta v večini pogledov že izvedena.

To poročilo je sprejel senat CEAD, ki ga vodi g. Igors LUDBORŽS, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 16. oktobra 2012.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Vsebina in obseg tega dela sta pojasnjena v oddelku o obsegu revizije in revizijskem pristopu.

[2] UL C 151, 27.6.2003.

[3] UL C 298, 9.12.2003.

[4] http://eca.europa.eu

[5] UL C 312, 21.12.2007.

[6] RAD (priporočila, ukrepi, razrešnica) je računalniška aplikacija Komisije (GD za proračun) za koordinacijo postopka razrešnice med njenimi službami in vsebuje zahteve Sveta in Parlamenta ter priporočila Evropskega računskega sodišča Komisiji, njen odziv in stanje izvajanja ukrepov za izvedbo priporočil.

[7] Glej Prilogo III o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št.-13/2003 o proizvodni pomoči za bombaž.

[8] Glej Prilogo II o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 4/2003 o razvoju podeželja: podpora za območja z omejenimi možnostmi.

[9] Glej Prilogo VIII o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 16/2009 – Kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč za Turčijo.

[10] Glej Prilogo IV o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 11/2009 – Trajnost projektov LIFE-Narava in kako jih upravlja Komisija

[11] Glej Prilogo VII o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 4/2009 – Komisijino upravljanje vključenosti nedržavnih akterjev v razvojno sodelovanje ES.

[12] Glej Prilogo VIII o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 16/2009 – Kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč za Turčijo.

[13] Glej Prilogo IV o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 11/2009 – Trajnost projektov LIFE-Narava in kako jih upravlja Komisija.

[14] Glej Prilogo V o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 7/2008 – Inteligentna energija 2003–2006.

[15] Glej Prilogo III o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 13/2003 o proizvodni pomoči za bombaž.

[16] Glej Prilogo VIII o spremljanju popravnih učinkov Posebnega poročila št. 16/2009 – Kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč za Turčijo.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

PRIPOROČILA, KI JIH JE SODIŠČE PREGLEDALO

| Na revizijo | Izvedeno v celoti | Izvedeno | Ni izvedeno | NR v sedanjem okviru | Nezadostni dokazi |

v večini vidikov | v nekaterih vidikih |

PP št. 4/2003 Razvoj podeželja: podpora za območja z omejenimi možnostmi (Priloga II) | 1 | x | | | | | |

2 | | | x | | | |

3 | x | | | | | |

4 | | | x | | | |

5 | | | | | x | |

6 | | x | | | | |

7 | | | | | x | |

8 | | | | | | x |

9 | | | | | | x |

10 | | x | | | | |

11 | | | | | | x |

PP št. 13/2003 Proizvodna pomoč za bombaž (Priloga III) | 1 | x | | | | | |

2 | x | | | | | |

3 | x | | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

PP št. 11/2009 Trajnost projektov LIFE-Narava in kako jih upravlja Komisija (Priloga IV) | 1 | x | | | | | |

2 | | | x | | | |

3 | | x | | | | |

4 | x | | | | | |

5 | x | | | | | |

6 | x | | | | | |

7 | x | | | | | |

8 | | | | x | | |

9 | | | x | | | |

PP št. 7/2008 Inteligentna energija 2003–2006 (Priloga V) | 1 | | x | | | | |

2 | | x | | | | |

3 | | | x | | | |

4 | | x | | | | |

PP št. 6/2007 Uspešnost tehnične pomoči pri razvoju zmogljivosti (Priloga VI) | 1 | | | | | | x |

2 | x | | | | | |

3 | | | x | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | x | | | | | |

7 | | x | | | | |

8 | | | x | | | |

PP št. 4/2009 Vključenost nedržavnih akterjev v razvojno sodelovanje ES (Priloga VII) | 1 | x | | | | | |

2 | | x | | | | |

3 | | x | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

7 | | x | | | | |

PP št. 16/2009 Predpristopna pomoč za Turčijo (Priloga VIII) | 1 | | | x | | | |

2 | | | x | | | |

3 | | x | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

SKUPAJ | 51 | 13 | 22 | 9 | 1 | 2 | 4 |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

KMETIJSTVO: OBMOČJA Z OMEJENIMI MOŽNOSTMI

1. Posebno poročilo št. 4/2003 se je nanašalo na podporo na področju razvoja podeželja za območja z omejenimi možnostmi.

Shema podpore za območja z omejenimi možnostmi (LFA) zagotavlja pomoč za 55,8 % kmetijskih gospodarstev v EU. Pomoč se dodeli na hektar in je zasnovana kot nadomestilo za obstoječe naravne ovire, npr. kmetijskim gospodarstvom na kmetijskih območjih z nizko produktivnostjo, kjer lahko pospešen upad dejavnosti ogrozi preživitvene možnosti območja. Letni strošek te pomoči je približno 2000 milijonov EUR, od tega se okoli 50 % financira iz skladov EU.

(Vir: Informativna nota ECA/03/11.)

2. Sodišče je preučilo, ali je bilo izvajanje sheme zakonito in pravilno, ali je bilo ustrezno spremljano, ali so na voljo ustrezne informacije o njenem učinku ter ali so bili pravočasno sprejeti ukrepi za odpravo morebitnih pomanjkljivosti.

3. Sodišče je priporočilo:

(1) izvedbo celostnega in poglobljenega pregleda obstoječe klasifikacije vseh LFA (izvedeno v celoti) in

(2) naj Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami razvije primernejši sklop kazalnikov za opredeljevanje LFA (izvedeno v nekaterih vidikih).

Sodišče je poudarilo:

(3) da bi morale biti na voljo zanesljive informacije o učinku sheme (izvedeno v celoti);

(4) da je treba ugotoviti vse primere sistematičnega izplačevanja previsokih nadomestil in sprejeti popravne ukrepe (izvedeno v nekaterih vidikih) ter

(5) da je treba jasno in preverljivo opredeliti "dobre kmetijske prakse" (ni relevantno v sedanjem okviru).

Sodišče je Komisiji prav tako priporočilo, naj:

(6) pripravi popis obstoječih regionalnih/lokalnih praks v zvezi s specifičnimi pogoji kmetovanja (izvedeno v večini vidikov);

(7) državam članicam zagotovi izčrpne smernice o zahtevah uspešnega kontrolnega sistema (ni relevantno v sedanjem okviru);

(8) poskrbi, da so opravljeni pregledi uspešni (nezadostni dokazi [1]);

(9) poskrbi, da države članice upoštevajo splošno sprejeta računovodska načela (nezadostni dokazi [2]);

(10) poskrbi, da države članice izpolnjujejo obveznost pravočasne predložitve popolnih podatkov (izvedeno v večini vidikov); in

(11) opredeli ustrezne kazalnike, ki bodo omogočali spremljanje (nezadostni dokazi [2]).

4. Priporočila Sodišča so bila v dveh primerih (1 in 3) obravnavana v celoti, v dveh primerih (6 in 10) v večini vidikov in v dveh primerih (2 in 4) v nekaterih vidikih. Dva primera v sedanjem spremenjenem okviru nista bila relevantna (5 in 7), v treh primerih (8, 9 in 11) pa Komisija ni predložila zadostnih dokazov ali pa revizorji Sodišča zaradi omejitev obsega revizije niso pripravili končne ocene. Za izvedbo glej Prilogo I.

5. V naslednjih odstavkih so predstavljene glavne točke iz pregleda izvajanja priporočil, ki ga je izvedlo Sodišče.

KLASIFIKACIJA LFA

6. Posebno poročilo Sodišča o LFA je bilo objavljeno leta 2003, v njem pa je bilo ugotovljeno, da so države članice uporabljale širok razpon kazalnikov za opredeljevanje območij z omejenimi možnostmi, kar je lahko povzročalo različno obravnavanje upravičencev.

7. V Uredbi Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja [3] je določena strožja opredelitev za klasifikacijo LFA. Ker pa ta opredelitev ni začela veljati, je Svet sklenil, da se ohrani prejšnji sistem za LFA, in Komisijo pozval, naj proces pregleda nadaljuje z načrtom za uvedbo novega sistema v letu 2010. Vendar ni bil v letu 2010 uveden noben nov sistem, zato na opredeljevanje LFA še vedno vplivajo pomanjkljivosti, ki jih je Sodišče ugotovilo leta 2003.

PREVISOKA NADOMESTILA / OPREDELITEV REGIJ

8. Priporočilo o preučitvi možnosti za ugotavljanje in preprečevanje morebitnih previsokih nadomestil je bilo obravnavano le v nekaterih vidikih. Za države članice še vedno ni predpisana nobena obveznost, s katero bi bilo zagotovljeno, da organi ali službe, ki so funkcionalno neodvisni od tistih, ki izračunavajo plačila, poskrbijo za ustrezno strokovno znanje zaradi potrjevanja točnosti plačil, kot je obvezno pri drugih ukrepih za razvoj podeželja.

9. Komisija je oktobra 2011 predstavila svoj zakonodajni predlog za novo programsko obdobje za razvoj podeželja 2014–2020, ki vsebuje novo opredelitev LFA na podlagi biofizikalnih meril in zahtevo, da morajo organi ali službe, ki so funkcionalno neodvisni od tistih, ki izračunavajo plačila, zagotoviti ustrezno strokovno znanje.

DOBRE KMETIJSKE PRAKSE

10. V Uredbi (ES) št. 1698/2005 zahteva glede "dobrih kmetijskih praks" [4] ni več obveznost kmetov. Namesto tega morajo kmetje po reformi SKP leta 2003 spoštovati zahteve navzkrižne skladnosti, ki zajemajo predpisane zahteve ravnanja (PZR) ter dobre kmetijske in okoljske pogoje (GAEC). Ti v sedanjem okviru predstavljajo minimalne zahteve za prejemanje plačil za LFA.

11. Poleg tega je Sodišče med svojimi letnimi dejavnostmi v okviru revizij računovodskih izkazov za DAS vedno znova ugotavljalo, da na plačila za LFA (plačila zaradi "naravnih ovir" v sedanjih ukrepih 211 in 212) pogosto vplivajo napake. Sodišče v okviru revizijskih dejavnosti za DAS pregleda tudi kontrolne sisteme držav članic, v katerih so redno ugotovljene pomanjkljivosti v zvezi z LFA.

[1] Ta pregled stanja izvajanja priporočil ni zajemal obiskov v državah članicah.

[2] Glej opombo 1.

[3] UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

[4] Okvir navzkrižne skladnosti (GAEC in PZR) je na splošno primerljiv z dobrimi kmetijskimi praksami.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

KMETIJSTVO: PROIZVODNA POMOČ ZA BOMBAŽ

1. Posebno poročilo št. 13/2003 se je nanašalo na proizvodno pomoč za bombaž.

V EU se bombaž goji skoraj izključno v Grčiji in Španiji. Po obiranju se vlakna ločijo od semen in odpadnih snovi po postopku, ki se imenuje odzrnjevanje. EU proizvede približno 1,6 milijona ton neodzrnjenega bombaža, kar pomeni donos približno 0,5 milijona ton vlaken (odzrnjeni bombaž). Ta raven proizvodnje pokrije približno 47 % notranjih potreb. Preostanek se pokrije z uvozom v Skupnost, za katerega se ne plačajo carine in prelevmani.

(Vir: Informativna nota ECA/03/020.)

2. Sodišče je v svojem posebnem poročilu ocenilo spremljanje izvajanja sheme v državah članicah, to, ali je bila shema učinkovito in uspešno sredstvo za zagotavljanje podpore proizvajalcem bombaža, učinek sheme na proizvodnjo, kakovost proizvedenega bombaža, proizvodnjo alternativnih poljščin in okolje, zanesljivost delovanja sistema notranje kontrole v državah članicah ter zakonitost in pravilnost plačil, izvršenih v okviru te ureditve.

PRIPOROČILA SODIŠČA

3. Sodišče je Komisiji priporočilo, naj izkoristi priložnost in v okviru predlagane reforme obravnava slabosti režima, in sicer naj zlasti:

(1) upošteva relativno zanimivost pomoči za bombaž in učinek pomoči na proizvedene količine (izvedeno v celoti);

(2) razmisli o vključitvi mehanizma za zagotavljanje proračunske nevtralnosti (izvedeno v celoti);

(3) pregleda finančne ureditve za odzrnjevalna podjetja (izvedeno v celoti);

(4) preuči uspešnost spodbude, ponujene za izboljšanje kakovosti pridelanega bombaža (izvedeno v večini vidikov);

(5) pridobi podatke o negativnem učinku proizvodnje bombaža na okolje (izvedeno v večini vidikov) in

(6) poskrbi, da so kontrole pregledne in dobro utemeljene ter da se dosledno uporabljajo (izvedeno v večini vidikov).

4. Sodišče je pri tem pregledu priporočil ugotovilo, da je Komisija izvedla vseh šest priporočil, prva tri v celoti, druga tri pa v večini vidikov. Za izvedbo glej Prilogo I.

5. V naslednjih odstavkih so predstavljene glavne točke iz pregleda izvajanja priporočil, ki ga je izvedlo Sodišče.

REFORMA SHEME

6. Pomoč EU za bombaž je bila od objave posebnega poročila Sodišča o proizvodni pomoči leta 2003 močno spremenjena, z reformami pa so bile uvedene pomembne spremembe sheme podpore za bombaž, zlasti njena delna vključitev v shemo enotnega plačila (SEP) in uvedba pomoči za prestrukturiranje za odzrnjevalna podjetja. V času prejšnje revizije, ki jo je izvedlo Sodišče, se je pomoč izplačevala odzrnjevalnim podjetjem, tako da so imeli pridelovalci bombaža le posredno korist. Leta 2006 je bila proizvodna pomoč ukinjena, pridelovalci bombaža pa so prejeli plačilne pravice v okviru SEP, ki so ustrezale 65 % prejšnje pomoči. Poleg tega je bilo uvedeno novo posebno plačilo za bombaž, s katerim se vsakemu pridelovalcu bombaža izplača 35 % prvotne podpore. Od leta 2008 se iz proračuna EU financirajo nacionalni programi za prestrukturiranje zaradi olajšanja prestrukturiranja odzrnjevalnih podjetij ter izboljšanja kakovosti in trženja proizvedenega bombaža.

7. Čeprav je Komisija obravnavala večino vprašanj, bi morala:

še naprej spremljati prestrukturiranje odzrnjevalnih podjetij v glavnih državah proizvajalkah (Španija, Grčija) – glej priporočilo 3 zgoraj,

spremljati uspešnost ukrepa za kakovost, uvedenega po reformi, na podlagi člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003 [1] (Španija) – glej priporočilo 4 zgoraj,

spremljati izpolnjevanje okoljskih zahtev – glej priporočilo 5 zgoraj,

zagotoviti spremljanje pravilne uporabe kontrol, tudi v zvezi s proizvodnjo bombaža v okviru reformirane sheme pomoči za bombaž (pomoč na površino za bombaž in SEP) v državah članicah – glej priporočilo 6 zgoraj.

[1] Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001(UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

KMETIJSTVO: TRAJNOST PROJEKTOV LIFE-NARAVA IN KAKO JIH UPRAVLJA KOMISIJA

1. Posebno poročilo št. 11/2009 se je nanašalo na trajnost projektov LIFE-Narava in na to, kako jih je Komisija upravljala.

"Evropsko računsko sodišče v tem posebnem poročilu ocenjuje, kako uspešno je Evropska komisija upravljala donacije projektom LIFE-Narava z vidika trajnosti njihovih rezultatov. Instrument LIFE-Narava, komponenta programa LIFE, sofinancira projekte v državah članicah, večinoma v zvezi z območji Natura 2000, da bi prispeval k ohranjanju vrst in habitatov."

(Vir: Informativna nota ECA/09/49.)

2. Sodišče je preučilo, ali je bila pri spremenjenem izbirnem postopku dana prednost projektom, pri katerih so bila pričakovanja glede trajnosti največja; ali so bili projekti ustrezno izvedeni in spremljani; ali je Komisija zagotavljala ustrezno razširjanje informacij o rezultatih in pridobljenih izkušnjah pri projektih ter ali so se projekti spremljali in ali so bili njihovi rezultati ocenjeni tudi dolgoročno.

3. Sodišče je Komisiji priporočilo, naj:

(1) pregleda svoj model za izbiro (izvedeno v celoti);

(2) v okviru modela za izbiro prednostno razvrsti projekte LIFE-Narava (izvedeno v nekaterih vidikih) in

(3) razmisli o možnostih za skrajšanje izbirnega postopka (izvedeno v večini vidikov).

Sodišče je Komisiji prav tako priporočilo, naj:

(4) izboljša spremljanje projektov (izvedeno v celoti);

(5) pripravi ustrezne kazalnike in merila (izvedeno v celoti).

V zvezi z obveščanjem je Sodišče Komisiji priporočilo, naj:

(6) pregleda svojo strategijo, dejavnosti in orodja obveščanja (izvedeno v celoti) ter

(7) od upravičencev zahteva, da zagotovijo več tehničnih podrobnosti o uporabljenih metodah, pridobljenih izkušnjah in ugotovljenih najboljših praksah (izvedeno v celoti).

Prav tako je priporočilo, da:

(8) bi se morali upravičenci v sporazumih o donacijah zavezati k ohranjanju trajnosti projektnih rezultatov za najkrajše obvezno obdobje po zaključku projekta (ni izvedeno);

(9) bi morala Komisija razmisliti o uvedbi sistema nadaljnjega spremljanja projektov po koncu financiranja iz LIFE (izvedeno v nekaterih vidikih).

4. Pet od devetih priporočil je bilo izvedenih v celoti (1 in 4–7), vključno s tistimi, ki so se nanašala na pregled modelov za izbiro, izvajanje projektov (spremljanje, kazalnike, merila) in razširjanje rezultatov. Eno je bilo izvedeno v večini vidikov (3), dve v nekaterih vidikih (2 in 9), eno pa ni bilo izvedeno (8). Za izvedbo glej Prilogo I.

5. V naslednjih odstavkih so predstavljene glavne točke iz pregleda izvajanja priporočil, ki ga je izvedlo Sodišče.

IZBIRNI POSTOPEK

6. Komisija se je strinjala, da bo pregledala izbirni postopek, da bi ga skrajšala ter pri komponenti narava in biotska raznovrstnost bolj izpostavila merilo trajnosti. Smernice za ocenjevanje so bile preoblikovane, uvedena pa sta bila tudi dva ločena postopka (okolje in narava). Vendar je merilo za "trajnost" še vedno vključeno kot podmerilo pri "prispevku k splošnim ciljem LIFE+" brez ločenega ponderiranja. Zato mora Komisija še opredeliti posebno izbirno merilo za trajnost.

IZVAJANJE PROJEKTOV

7. Komisija je v obrazcu za ocenjevanje projektov dodala oddelek z naslovom "ocena rezultatov projekta", da bi izboljšala spremljanje projektov. Prav tako so bile v "skupne določbe in smernice za prosilce" dodane strožje zahteve v zvezi z načrti upravljanja. V zvezi s kazalniki je Komisija predlagala, da se v naslednjo uredbo o LIFE vključi izčrpen sklop kazalnikov.

RAZŠIRJANJE PRIDOBLJENEGA ZNANJA

8. Prihodnja obveznost za upravičence, da se morajo povezovati v mreže, pomeni izboljšanje za širjenje projektnih rezultatov. Poleg tega se na spletu objavljajo tudi posodobljeni povzetki projektov.

DOLGOROČNO UPRAVLJANJE REZULTATOV PROJEKTOV

9. Uvaja se sistem nadaljnjega spremljanja projektov po koncu financiranja iz LIFE. Komisija je pripravila metodologijo za naknadno spremljanje projektov LIFE za vsaj 15 projektov LIFE-Narava letno. Vendar priporočilo o tem, da bi se morali upravičenci zavezati k ohranjanju rezultatov projektov (vsaj pet let po zaključku projekta) po negativnem mnenju pravne službe Komisije ni bilo obravnavano.

--------------------------------------------------

PRILOGA V

ENERGETIKA: INTELIGENTNA ENERGIJA 2003–2006

1. Posebno poročilo št. 7/2008 se je nanašalo na program Inteligentna energija 2003–2006.

"Proračun programa IEE (Inteligentna energija za Evropo) za obdobje 2003–2006 je znašal 250 milijonov EUR, njegov namen pa je bil spodbujati energetsko učinkovitost, uporabo obnovljivih virov energije in energetsko diverzifikacijo. Ta denar je bil uporabljen za podporo skoraj 450 projektov, pri katerih je sodelovalo več kot 1700 organizacij. Program je bolj spodbujal izmenjavo izkušenj in znanja, kot pa razvoj novih tehnologij."

(Vir: Informativna nota ECA/08/18.)

2. Sodišče je preučilo, kako je Komisija dodeljevala sredstva IEE; kako je spremljala in vrednotila program; kakšni so bili administrativni stroški programa in kaj je k upravljanju programa prispevala izvajalska agencija.

3. Sodišče je priporočilo, da:

(1) bi morali programski predlogi temeljiti na jasnem modelu politike in odražati pričakovano povezavo med odhodki, izložkom in učinkom (izvedeno v večini vidikov);

(2) bi moralo spremljanje presegati posamezne projekte in pomagati pri oblikovanju pregleda nad programom kot celoto (izvedeno v večini vidikov);

(3) bi moralo biti vrednotenje programov kar najbolj koristno (izvedeno v nekaterih vidikih) in

(4) bi moralo biti na voljo bolj sistematično evidentiranje in analiziranje informacij o administrativnih stroških programov (izvedeno v večini vidikov).

4. Pri tej reviziji je bilo ugotovljeno, da so bila tri priporočila izvedena v večini vidikov (1, 2 in 4), eno pa v nekaterih vidikih (3). Za izvedbo glej Prilogo I.

5. V naslednjih odstavkih so predstavljene glavne točke iz pregleda izvajanja priporočil, ki ga je izvedlo Sodišče.

POVEZAVE MED ODHODKI, IZLOŽKI IN UČINKI PROGRAMA

6. Revidiranec se je v svojih odgovorih na posebno poročilo strinjal, da je za IEE potreben jasen model politike, ki bo odražal povezavo med odhodki, izložkom in učinkom. Vendar je menil, da takšen model politike že obstaja za vsako področje posredovanja Komisije in da zato niso potrebni nobeni dodatni ukrepi.

7. Med to revizijo pa je bilo ugotovljeno, da sta Komisija in Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost (EACI) uvedli izboljšan sistem kazalnikov za merjenje skupnega učinka programa, da so financirani ukrepi bolje ciljno usmerjeni in da je bila izvedena tudi analiza potreb za ključna področja posredovanja. Vendar je treba nameniti pozornost prednostnemu razvrščanju financiranih ukrepov, povezavo med odhodki, izložkom in učinkom na ravni ključnih področij posredovanja IEE II pa je še vedno težko vzpostaviti.

IZBOLJŠANE UREDITVE ZA SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

8. Komisija delno izvaja priporočilo v zvezi z izboljšanjem spremljanja in vrednotenja programa ter uporabo rezultatov vrednotenja pri načrtovanju prihodnjih dejavnosti.

Kljub temu spremljanje in vrednotenje programa ne lajšata merjenja učinka programa: npr. letna poročila o izvajanju, ki so na voljo za leta 2008 do 2010, ne vsebujejo informacij o rezultatih ali učinku programa (ali njegovih projektov). Vrednotenja programa so bila izvedena v skladu z zakonodajnimi zahtevami, vendar bi se lahko več uporabljala "longitudinalna" vrednotenja.

SISTEMATIČNO SPREMLJANJE ADMINISTRATIVNIH STROŠKOV PROGRAMOV

9. Pri pregledu izvajanja priporočil se je pokazalo, da je Komisija iskala možnosti za zmanjšanje administrativne obremenitve tako za Izvajalsko agencijo kot za upravičence. Komisija in EACI sta uvedli več ukrepov za poenostavitev, namenjenih zmanjšanju administrativnih stroškov in zlasti administrativne obremenitve upravičencev. Sodišče je prišlo do zaključka, da bodo ukrepi verjetno prinesli večjo učinkovitost, čeprav prihranjenega denarja ali časa v večini primerov ne bo mogoče količinsko opredeliti.

--------------------------------------------------

PRILOGA VI

ZUNANJI UKREPI: USPEŠNOST TEHNIČNE POMOČI V DRŽAVAH V RAZVOJU

1. Posebno poročilo št. 6/2007 se je nanašalo na uspešnost tehnične pomoči pri razvoju zmogljivosti.

"Tehnična pomoč je sredstvo, ki se uporablja pri številnih različnih razvojnih projektih in programih ter jo je mogoče opredeliti kot ,strokovnjaki, najeti za prenos znanja in izkušenj ter vzpostavljanje in krepitev institucij’. V zadnjih letih se čedalje bolj uporablja pri podpiranju razvoja zmogljivosti osrednjih in lokalnih vladnih služb v državah upravičenkah, med drugim na področjih, kot so upravljanje javnih financ, zdravstvo in izobraževanje. Ta preusmeritev pozornosti na delovanje vladnih služb je posledica tega, da se donatorji, med katerimi je tudi Evropska unija, vedno bolj zavedajo, da je pomanjkanje institucionalnih zmogljivosti glavna ovira za trajnostni razvoj."

(Vir: Informativna nota ECA/07/32.)

2. Sodišče je preučilo, kako je Komisija zagotavljala, da je tehnična pomoč prispevala k razvoju institucionalnih zmogljivosti v državah upravičenkah. V ta namen je ocenilo Komisijin pristop k razvoju zmogljivosti in uporabi tehnične pomoči ter njeno upravljanje zasnove in izvajanja dejavnosti tehnične pomoči pri projektih za razvoj zmogljivosti.

3. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala:

(1) v svojih strateških dokumentih držav pripraviti izčrpno in strukturirano analizo obstoječih pomanjkljivosti v institucionalnih zmogljivostih in analizo potreb na področju razvoja zmogljivosti (nezadostni dokazi) in

(2) pripraviti smernice za tehnično pomoč (izvedeno v celoti).

Sodišče je poudarilo, da bi bilo treba:

(3) izboljšati zasnovo projektov za razvoj zmogljivosti (izvedeno v nekaterih vidikih);

(4) pregledati postopke, ki se uporabljajo za fazo priprave in zagona projekta (izvedeno v večini vidikov);

(5) pregledati tudi merila za vrednotenje (izvedeno v večini vidikov);

(6) pri naročilih razmisliti o več možnostih (izvedeno v celoti).

Nazadnje je priporočilo, da bi morala Komisija v skladu z zavezami iz Pariške deklaracije:

(7) povečati svojo uporabo tehnične pomoči prek koordiniranih programov (izvedeno v večini vidikov), (8) pomoč pa bi bilo treba sistematično ocenjevati (izvedeno v nekaterih vidikih).

4. Komisija je dve priporočili izvedla v celoti (2 in 6), tri v večini vidikov (4, 5 in 7), dve pa v nekaterih vidikih (3 in 8). V enem primeru (priporočilo 1 o potrebi po izčrpni in strukturirani analizi) ni bilo dovolj dokazov, da bi bilo mogoče sprejeti zaključek o izvajanju priporočila. Za izvedbo glej Prilogo I.

5. V naslednjih odstavkih so predstavljene glavne točke iz pregleda izvajanja priporočil, ki ga je izvedlo Sodišče.

RAZVOJ ZMOGLJIVOSTI

6. Komisija si je po objavi Posebnega poročila št. 6/2007 močno prizadevala za reformo svojega pristopa k tehničnemu sodelovanju (TS [1]) s sprejetjem in izvajanjem "glavne strategije". Ta je del širšega ukrepanja EU za izvajanje Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, namenjena pa je izboljšanju učinkovitosti pomoči EU na področju razvoja zmogljivosti. V strategiji je obravnavana in zajeta tudi večina priporočil Sodišča.

7. Kar zadeva strategijo, je Komisija Sodišče obvestila, da se trenutno pripravljajo nove programske smernice za zunanje ukrepe EU za obdobje 2014–2020, v katerih bo izpostavljeno vprašanje razvoja zmogljivosti. Vprašanje bo obravnavano tudi v prihodnjih smernicah za proračunsko podporo.

8. Na ravni posredovanja je bilo z reformo uvedenih več vodilnih načel ter podrobne smernice in orodja v zvezi z zagotavljanjem tehničnega sodelovanja, vključno z merili kakovosti, ki naj bi se uporabljala tudi za sprem- ljanje in vrednotenje dejavnosti.

9. Analiza razpoložljivih podatkov za prvo leto in pol izvajanja teh smernic, ki jo je izvedla Komisija, kaže, da sta dve od treh dejavnosti, pri katerih je bila ocenjena relevantnost TS, izpolnjevali merila kakovosti, sprejeta z reformo TS. Vendar pri približno 20 % projektov komponenta TS ni ocenjena, preglednica za ocenjevanje kakovosti TS pa se uporablja samo pri vsakem drugem projektu v zvezi s TS. Zato so še vedno možnosti za izboljšanje dejanske ravni izvajanja različnih orodij, smernic in meril kakovosti ter dejanske ravni poročanja o njih, zlasti na ravni držav.

SISTEMATIČNO OCENJEVANJE TEHNIČNE POMOČI

10. Čeprav Komisija meni, da bi bilo lahko ocenjevanje uspešnosti strokovnjakov in podjetij za tehnično pomoč koristen vir informacij pri ocenjevanju ponudb, je zaradi težav, ki izhajajo iz potrebe po varstvu osebnih podatkov, sklenila, da ne bo uvedla sistematičnega ocenjevanja uspešnosti posameznih svetovalcev. Zato je Sodišče prišlo do zaključka, da ostajata ocenjevanje in izbiranje tehnične pomoči na podlagi izčrpnih informacij težavna.

[1] Izraz tehnično sodelovanje (TS) se nanaša na različne ukrepe, namenjene krepitvi zmogljivosti posameznikov in organizacije, izraz tehnična pomoč (TP) pa na osebe, ki sodelujejo pri izvajanju in upravljanju storitev TS.

--------------------------------------------------

PRILOGA VII

ZUNANJI UKREPI: VKLJUČENOST NEDRŽAVNIH AKTERJEV V RAZVOJNO SODELOVANJE ES

1. Posebno poročilo št. 4/2009 se je nanašalo na vključenost nedržavnih akterjev v razvojno sodelo- vanje ES.

"Nedržavni akterji so pri razvojnem sodelovanju čedalje pomembnejši. Izraz nedržavni akterji pokriva vse vidike družbe, ki niso del zasebnega sektorja ali države. Na področju razvojnega sodelovanja nedržavni akterji vključujejo nevladne organizacije in organizacije na ravni lokalnih skupnosti, kmečka združenja, poslovna ali poklicna združenja, okoljevarstvene skupine, univerze, sindikate, gospodarske zbornice ter fundacije in cerkve ali verske skupnosti. Izraz se pogosto uporablja kot sinonim za organizacije civilne družbe, v takem pomenu pa se uporablja tudi v tem poročilu."

(Vir: Informativna nota ECA/09/23.)

2. Sodišče je ocenilo, ali je Komisija ustrezno zagotav- ljala, da so bili nedržavni akterji uspešno vključeni v proces razvojnega sodelovanja; ali je imela učinkovite upravljavske sisteme, ki so zagotavljali, da so bile dejavnosti, ki so jih izvajali nedržavni akterji, relevantne in je bilo zanje verjetno, da bodo dosegle načrtovane rezultate, in ali je nedržavnim akterjem ustrezno zagotavljala razvoj zmogljivosti.

3. Sodišče je Komisiji priporočilo:

(1) naj okrepi usmerjanje in zagotovi več smernic o svojih postopkih za vključevanje nedržavnih akterjev v proces razvojnega sodelovanja (izvedeno v celoti);

(2) naj nadaljuje z izvajanjem že sprejetih ukrepov za izboljšanje postopka razpisov za zbiranje predlogov (izvedeno v večini vidikov);

(3) naj okrepi ciljno usmerjenost spremljanja in podpore, ki ju izvajajo delegacije (izvedeno v večini vidikov);

(4) naj zagotovi dovolj smernic uslužbencem delegacij in nedržavnih akterjev o kazalnikih uspešnosti (izvedeno v večini vidikov);

(5) naj razmisli o tem, da bi zaradi izboljšanja trajnosti pri delu z nedržavnimi akterji uporabila mešanico instrumentov (izvedeno v večini vidikov);

(6) naj razvije strategijo za razvoj zmogljivosti nedržavnih akterjev v azijskih in latinskoameriških državah (ALA) ter ponovno preuči razliko v pristopih, ki se uporabljata v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) ter državah ALA (izvedeno v večini vidikov); in

(7) naj preuči dodatne načine za doseganje ciljev politike razvoja zmogljivosti, kot so uporaba sporazumov o partnerstvu, financiranje več donatorjev in uporaba kaskadnih donacij, da se v večji meri dosežejo lokalne organizacije (izvedeno v večini vidikov).

4. Komisija je prvo priporočilo o nadaljnjem prizadevanju za krepitev vključevanja relevantnih nedržavnih akterjev izvedla v celoti, preostalih šest pa v večini vidikov. Za izvedbo glej Prilogo I.

5. V naslednjih odstavkih so predstavljene glavne točke iz pregleda izvajanja priporočil, ki ga je izvedlo Sodišče.

SMERNICE O VKLJUČEVANJU NEDRŽAVNIH AKTERJEV V PROCES SODELOVANJA

6. Komisija je od objave tega posebnega poročila sprejela različne pobude za okrepitev vključenosti nedržavnih akterjev v zunanje sodelovanje EU prek pogodb za izvajanje razvojne pomoči EU. Ključna pobuda je bila organizacija "strukturiranega dialoga" med marcem 2011 in majem 2011, v katerem so sodelovale glavne zainteresirane strani s področja evropske razvojne politike.

7. V času tega dialoga je Komisija uvedla tudi službo civilne družbe za pomoč uporabnikom (Cisoch) kot osrednjo točko dostopa za civilno družbo, ki sodeluje pri razvojni pomoči. Prek Cisoch je zdaj na voljo orodje za e-učenje za uslužbence nedržavnih akterjev in EU.

IZBOLJŠAN POSTOPEK RAZPISOV ZA ZBIRANJE PREDLOGOV

8. Komisija je od leta 2009 še dodatno razvila podatkovno zbirko za spletno prijavljanje podatkov morebitnih prosilcev (PADOR), ki vsebuje podatke o morebitnih prosilcih, ki bi se odzvali na razpis za zbiranje predlogov. Nedržavni akterji in javne uprave, vključno z lokalnimi organi, se zdaj sami registrirajo in posodabljajo svoje podatke. Rezultat "strukturiranega dialoga" je bilo 12 predlogov za večjo uspešnost sistema za zbiranje predlogov ali za uvedbo drugačnih izbirnih metod, kjer je to primerno, pri čemer je glavni cilj hitrejša in bolje ciljno usmerjena pomoč. Vendar novi pristop zahteva dodatna prizadevanja pri usposabljanju, obveščanju, koordinaciji, anketah med nedržavnimi akterji in smernicah.

SPREMLJANJE IN PODPORA, KI JU IZVAJAJO DELEGACIJE EVROPSKE UNIJE

9. Komisija je razširila uporabo anket, ki jih uporabljajo delegacije in so usmerjene na akterje civilne družbe. V času izvajanja tega pregleda izvajanja priporočil (december 2011) je Komisija pripravljala smernice in metodologije za zagotavljanje podpore delegacijam prek Cisoch. Vendar morajo delegacije EU v partnerskih državah, kjer to omogočajo politične razmere, dodatno razviti svoje ankete med akterji civilne družbe. Dodatna prizadevanja so potrebna tudi za vključevanje večjega števila majhnih in lokalnih organizacij, ki izvajajo projekte v obsegu, ki ga pokriva sistem spremljanja.

SMERNICE O KAZALNIKIH USPEŠNOSTI

10. Komisija je začela leta 2011 z uporabo kazalnikov, uvedenih v poročilih o upravljanju zunanje pomoči (EAMR), ki jih predložijo delegacije EU, zbirati podatke o številu dejavnosti nedržavnih akterjev, ki odražajo njihovo sodelovanje pri načrtovanju in izvajanju pomoči EU. Na ta način želi Komisija začeti redno kvantitativno in kvalitativno naknadno spremljanje sodelovanja nedržavnih akterjev v partnerskih državah.

11. Poleg tega je po uvedbi strukturiranega dialoga, ki se vodi na sedežu Komisije, podoben proces zdaj vzpostavljen tudi v delegacijah.

RAZVOJ ZMOGLJIVOSTI NEDRŽAVNIH AKTERJEV

12. Komisija je pred kratkim sprejela ukrepe za izboljšanje finančnega poslovodenja in operativnega upravljanja pomoči EU, zagotovljene nedržavnim akterjem. Vendar bi morala Komisija dodatno razmisliti o strategijah za vključevanje nedržavnih akterjev v splošne in področne proračunske instrumente. Na podlagi sistematične analize podatkov iz poročil o upravljanju zunanje pomoči bi bilo treba opredeliti nove strategije za izboljšanje geografskih programov, ki morajo ostati ključni vir podpore civilni družbi v partnerskih državah.

13. Vendar popolna vključenost nedržavnih akterjev v razvojno politiko EU ostaja srednje- do dolgoročni cilj, katerega doseganje je v veliki meri odvisno od lokalnih razmer. Čeprav so že bili doseženi nekateri mejniki, so potrebna izboljšanja in novi ukrepi za utrditev doseženega napredka.

14. Zdaj so potrebna dodatna prizadevanja in pobude za uspešno izvajanje teh strategij, zlasti v azijskih in latinskoameriških državah.

IZBOLJŠANJE TRAJNOSTI Z UPORABO MEŠANICE INSTRUMENTOV

15. Za izvajanje nove "mešanice" instrumentov je treba še dokončati reformo sistema za razpise za zbiranje pred- logov. Komisija mora z uporabo v rezultate usmerjenega sistema spremljanja prav tako še povečati obseg pregledovanja zaključenih projektov.

NAČRTOVANJE IN STRATEGIJA

16. Komisija je sprejela ustrezne pobude za prilagoditev svojega svežnja finančnih instrumentov raznolikosti in zapletenosti razmer, s katerimi se srečuje v državah prejemnicah. Predlagane spremembe so korak v pravo smer, vendar mora Komisija njihovo uspešno izvajanje še zagotoviti.

--------------------------------------------------

PRILOGA VIII

ZUNANJI UKREPI: PREDPRISTOPNA POMOČ ZA TURČIJO

1. Posebno poročilo št. 16/2009 se je nanašalo na predpristopno pomoč za Turčijo.

Evropsko računsko sodišče je ocenilo, kako dobro je Komisija upravljala predpristopno pomoč za Turčijo. S predpristopno pomočjo za Turčijo se financira izvajanje projektov, katerih namen je podpreti prizadevanja te države za izpolnjevanje pogojev, potrebnih za pridružitev Evropski uniji.

(Vir: Informativna nota ECA/10/02.)

2. Sodišče je preučilo, ali je Komisija zagotovila, da je bila pomoč EU usmerjena v projekte, ki prinašajo največjo dodano vrednost v smislu doseganja prednostnih nalog partnerstva EU za pristop; da je bilo z decentraliziranim sistemom izvajanja zagotovljeno pravočasno in uspešno doseganje projektnih izložkov in ciljev ter da je bil vzpostavljen uspešen sistem za spremljanje in vrednotenje uspešnosti.

3. Sodišče je Komisiji priporočilo naslednje popravne ukrepe:

(1) izboljšanje načrtovanja programov (izvedeno v nekaterih vidikih);

(2) opredelitev strateških ciljev, pri katerih bi finančna pomoč EU dodala največ vrednosti (izvedeno v nekaterih vidikih);

(3) določitev bolj stvarnih rokov za dosego ciljev (izvedeno v večini vidikov);

(4) izboljšanje zasnove in izvajanja projektov (izvedeno v večini vidikov) ter

(5) zagotovitev, da se izložki posameznih projektov spremljajo na podlagi jasnih ciljev in ustreznih kazalnikov, da se lahko nazorno prikaže njihov prispevek k doseganju strateških ciljev (izvedeno v večini vidikov).

Poleg tega bi morala Komisija:

(6) začeti vrednotenje celotnega programa predpri- stopne pomoči za Turčijo (izvedeno v večini vidikov).

4. Komisija je štiri priporočila (3, 4, 5 in 6) izvedla v večini vidikov, dve pa v nekaterih vidikih (1 in 2). Za izvedbo glej Prilogo I.

5. V naslednjih odstavkih so predstavljene glavne točke iz pregleda izvajanja priporočil, ki ga je izvedlo Sodišče.

DOLOČANJE PREDNOSTNIH STRATEŠKIH CILJEV

6. Ker v partnerstvu za pristop niso dovolj jasno navedene prednostne naloge, je zdaj glavni strateški dokument za usmerjanje finančne pomoči iz IPA (instrumenta za predpristopno pomoč) dokument večletnega orientacijskega načrtovanja (MIPD). MIPD za obdobje 2011–2013 je boljši od različice iz leta 2007, ki je bila pregledana med takratno revizijo, saj se osredotoča na podniz prednostnih nalog, ki bodo financirane z omejenimi viri IPA. Vendar je MIPD še mogoče izboljšati, tako da se bo financiranje EU bolje usmerjalo. Stopnja združevanja še vedno omejuje določanje prednostnih nalog za financiranje. Intervencijska logika še vedno ne zagotavlja, da je pomoč EU usmerjena v projekte, ki prinašajo največjo dodano vrednost pri uresničevanju prednostnih nalog.

IZBOLJŠANJE ZASNOVE IN IZVAJANJA PROJEKTOV

7. Komisija je nadaljevala s pobudami, da bi turške institucije v okviru decentraliziranega sistema izvajanja izboljšale zasnovo in izvajanje projektov. Ukrepi so zajemali redno spremljanje kakovosti programskih dokumentov in projektnih predlogov na različnih stop- njah procesa s strani Komisije in intenzivnejše sodelovanje ministrstva za zadeve Evropske unije pri kontroli kakovosti projektnih predlogov. Ocene potreb so postale obvezne, načrtovanje sklepanja pogodb pa je bilo izboljšano. Vendar kljub pozitivnemu trendu pri kakovosti projektnih obrazcev v zasnovi projektov ostajajo pomanjkljivosti (tj. opredelitev namena, rezultatov, dejavnosti, kazalnikov in pogojev projektov).

SPREMLJANJE IZLOŽKOV POSAMEZNIH PROJEKTOV

8. Komisija je takoj po reviziji začela izvajati priporočila Sodišča o uspešnosti projektov. Ukrepi, sprejeti v obdobju 2008–2009, so zajemali sistematično spremljanje izvajanja in preglede na kraju samem s posebnim kontrolnim seznamom. Komisija je leta 2011 uvedla reformo za okrepitev sistema spremljanja v Turčiji. Kljub temu sistem ni bil zadovoljivo izboljšan, saj osnovni elementi priporočil, kot je končno poročilo ob koncu projekta, še vedno niso izvedeni.

9. Med preostalimi slabostmi so neuporaba kazalnikov, določenih v projektni vlogi, za prikazovanje doseganja projektnih ciljev. Podobno se ob koncu vsakega projekta in pozneje v primernih razmikih še vedno ne poroča sistematično o projektnih izložkih (rezultatih in učinkih), da bi se zagotovile informacije o uspešnosti, ki bi izboljšale prihodnje načrtovanje.

10. Doslej ni bilo nobenega sistema za naknadno ocenjevanje posameznih projektov ali uspešnosti programa kot celote glede izpolnjevanja prednostnih nalog partnerstva za pristop ali napredka Turčije pri pridruževanju EU. Komisija je izvedla vmesno vrednotenje pomoči Turčiji za obdobje 2005 do 2008, naknadno vrednotenje za oceno učinka in trajnosti pomoči pred IPA v obdobju 2002–2006 pa se bo začelo leta 2013, potem ko bodo leta 2012 dokončani in zaključeni vsi s tem povezani projekti.

--------------------------------------------------

PRILOGA IX

SPREMLJANJE POPRAVNIH UČINKOV POSEBNIH POROČIL SODIŠČA IZ OBDOBJA 2005–2009

OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV

ŠTEVILKA IN NASLOV | UKREP SPREMLJANJA |

Posebno poročilo št. 3/2005 o razvoju podeželja: preverjanje kmetijskih okoljskih odhodkov | Spremljano v PP št. 7/2011. |

Posebno poročilo št. 7/2006 o naložbah v razvoj podeželja: Ali uspešno rešujejo težave podeželskih območij? | |

Posebno poročilo št. 8/2006 Uspešna rast? Uspešnost podpore Evropske unije za operativne programe proizvajalcev sadja in zelenjave | |

Posebno poročilo št. 4/2007 o fizičnih pregledih in pregledih zamenjave pri pošiljkah, upravičenih do izvoznega nadomestila | |

Posebno poročilo št. 7/2007 o sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi s pravili za ohranjanje ribolovnih virov Skupnosti | Spremljano v PP št. 12/2011. |

Posebno poročilo št. 4/2008 o izvajanju mlečnih kvot v državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004 | |

Posebno poročilo št. 8/2008 Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika? | |

Posebno poročilo št. 11/2008 Upravljanje podpore Evropske unije za dejavnosti javnega skladiščenja žit | |

Posebno poročilo št. 6/2009 Pomoč Evropske unije v hrani za ogrožene osebe: ocena ciljev, sredstev in uporabljenih metod | |

Posebno poročilo št. 10/2009 Ukrepi za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo | |

Posebno poročilo št. 11/2009 Trajnost projektov LIFE-Narava in kako jih upravlja Komisija | Spremljano v tem poročilu. |

Posebno poročilo št. 14/2009 Ali so instrumenti za upravljanje trga mleka in mlečnih izdelkov dosegli svoje glavne cilje? | |

STRUKTURNE POLITIKE, PROMET IN ENERGETIKA

ŠTEVILKA IN NASLOV | UKREP SPREMLJANJA |

Posebno poročilo št. 1/2006 o prispevku Evropskega socialnega sklada k preprečevanju zgodnje opustitve izobraževanja | Spremljano v letnem poročilu za leto 2010. |

Posebno poročilo št. 10/2006 o naknadnih vrednotenjih programov Ciljev 1 in 3 za obdobje 1994–1999 (strukturni skladi) | Spremljano v letnem poročilu za leto 2010. |

Posebno poročilo št. 1/2007 o izvajanju vmesnih postopkov za strukturne sklade v obdobju 2000–2006 | |

Posebno poročilo št. 1/2008 o procesu obravnavanja vlog in vrednotenja v zvezi z velikimi naložbenimi projekti iz programskih obdobij 1994–1999 in 2000–2006 | |

Posebno poročilo št. 3/2008 Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije? | |

Posebno poročilo št. 7/2008 Inteligentna energija 2003–2006 | Spremljano v tem poročilu. |

Posebno poročilo št. 12/2008 Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA) 2000–2006 | |

Posebno poročilo št. 3/2009 Uspešnost porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–2006 | |

Posebno poročilo št. 7/2009 Upravljanje razvojne in validacijske faze programa Galileo | Spremljano v letnem poročilu za leto 2010. |

Posebno poročilo št. 17/2009 Dejavnosti za poklicno usposabljanje žensk, ki se sofinancirajo iz Evropskega socialnega sklada | |

ZUNANJI UKREPI

ŠTEVILKA IN NASLOV | UKREP SPREMLJANJA |

Posebno poročilo št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP: upravljanje vidika "reforma javnih financ" s strani Komisije | Spremljano v PP št. 11/2010. |

Posebno poročilo št. 4/2005 o upravljanju gospodarskega sodelovanja z Azijo s strani Komisije | |

Posebno poročilo št. 3/2006 Odziv humanitarne pomoči Evropske Komisije na cunami | Spremljano v letnem poročilu za leto 2009. |

Posebno poročilo št. 4/2006 o naložbenih projektih programa Phare v Bolgariji in Romuniji | |

Posebno poročilo št. 5/2006 o programu MEDA | Spremljano v letnem poročilu za leto 2008. |

Posebno poročilo št.o 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije | Spremljano v letnem poročilu za leto 2009. |

Posebno poročilo št. 5/2007 o upravljanju programa CARDS s strani Komisije | Spremljano v PP št. 12/2009. |

Posebno poročilo št. 6/2007 o uspešnosti tehnične pomoči pri razvoju zmogljivosti | Spremljano v tem poročilu. |

Posebno poročilo št. 6/2008 Pomoč Evropske komisije za sanacijo po cunamiju in hurikanu Mitch | |

Posebno poročilo št. 9/2008 Uspešnost podpore EU na področju svobode, varnosti in pravice v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini | Spremljano v letnem poročilu za leto 2010. |

Posebno poročilo št. 10/2008 Razvojna pomoč ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki | Spremljano v letnem poročilu za leto 2010. |

Posebno poročilo št. 4/2009 Komisijino upravljanje vključenosti nedržavnih akterjev v razvojno sodelovanje ES | Spremljano v tem poročilu. |

Posebno poročilo št. 12/2009 Uspešnost projektov Komisije na področju pravosodja in notranjih zadev za Zahodni Balkan | |

Posebno poročilo št. 15/2009 Pomoč Evropske unije, ki se izvaja prek organizacij Združenih narodov: odločanje in spremljanje | Spremljano v PP št. 3/2011. |

Posebno poročilo št. 16/2009 Kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč za Turčijo | Spremljano v tem poročilu. |

Posebno poročilo št. 18/2009 Uspešnost podpore ERS za regionalno gospodarsko povezovanje v Vzhodni in Zahodni Afriki | |

PRIHODKI, RAZISKAVE IN NOTRANJE POLITIKE TER ORGANI EVROPSKE UNIJE

ŠTEVILKA IN NASLOV | UKREP SPREMLJANJA |

Posebno poročilo št. 1/2005 o upravljanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) | Spremljano v PP št. 2/2011. |

Posebno poročilo št. 5/2005 v zvezi z odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Evropski parlament, Komisija in Svet | |

Posebno poročilo št. 9/2006 o odhodkih Komisije, Parlamenta in Sveta za prevajanje | |

Posebno poročilo št. 11/2006 o skupnostnem tranzitnem sistemu | |

Posebno poročilo št. 2/2007 o odhodkih institucij za zgradbe | |

Posebno poročilo št. 3/2007 o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004) | |

Posebno poročilo št. 8/2007 o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost | |

Posebno poročilo št. 9/2007 o "ocenjevanju okvirnih programov EU za raziskave in tehnološki razvoj (RTR) – ali je mogoče pristop Komisije izboljšati?" | |

Posebno poročilo št. 2/2008 o zavezujočih tarifnih informacijah (ZTI) | Spremljano v letnem poročilu za leto 2010. |

Posebno poročilo št. 5/2008 Agencije Evropske unije: doseganje rezultatov | |

Posebno poročilo št. 1/2009 Bančni ukrepi na območju Sredozemlja v okviru programa MEDA in prejšnjih protokolov | |

Posebno poročilo št. 5/2009 Komisijino upravljanje zakladnice | |

Posebno poročilo št. 8/2009 "Mreže odličnosti" in "integrirani projekti" v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli svoje cilje? | |

Posebno poročilo št. 9/2009 Učinkovitost in uspešnost dejavnosti za izbor uslužbencev, ki jih izvaja Evropski urad za izbor osebja | |

Posebno poročilo št. 13/2009 Prenos nalog izvrševanja na izvajalske agencije: uspešna možnost? | |

--------------------------------------------------

PRILOGA X

METODOLOGIJA

1. Sodišče s svojim delom najbolj vpliva na izboljšanje finančnega poslovodenja s svojimi objavljenimi poročili, prispeva pa tudi s samim revizijskim procesom. Vse revizije privedejo do podrobnih revizijskih ugotovitev, ki se pošljejo revidirancu, da potrdi točnost opažanj Sodišča, čemur sledi "kontradiktorni postopek", namenjen oblikovanju dokončne vsebine revizijskega poročila. S poročili se objavijo tudi odgovori revidiranca, ki je običajno Komisija. Revidiranec v mnogih odgovorih potrdi obstoj težav, ki jih je navedlo Sodišče v svojih revizijskih ugotovitvah, in predlaga ukrepe, s katerimi jih namerava odpraviti.

2. V posebnih poročilih so na splošno preučeni sistemi, programi in organizacije, povezani z izvrševanjem proračuna EU (ali evropskih razvojnih skladov), in sicer z vidika enega ali več načel dobrega finančnega poslovodenja: gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

3. Ocenjevanje in merjenje učinka poročil Sodišča o revizijah smotrnosti poslovanja je nujen element v verigi odgovornosti. Izvajanje priporočil iz posebnih poročil je treba spremljati, da se ugotovijo in ocenijo uvedeni ukrepi. Dejansko lahko že samo to, da obstaja postopek spremljanja izvajanja priporočil, revidirance spodbudi k uspešnemu izvajanju priporočil iz poročila.

4. Spremljanje izvajanja priporočil iz poročil ima štiri glavne namene:

povečanje uspešnosti revizijskih poročil – poglavitni razlog za spremljanje popravnih učinkov priporočil iz revizijskih poročil je povečati verjetnost, da bodo izvedena,

pomoč zakonodajnemu in proračunskemu organu (vključno z organom za razrešnico) – spremljanje izvajanja priporočil je lahko dragoceno pri usmerjanju njunih dejavnosti,

vrednotenje uspešnosti Sodišča – spremljanje zagotav- lja podlago za ocenjevanje in vrednotenje uspešnosti Sodišča ter

ustvarjanje pobud za učenje in razvoj – dejavnosti sprem- ljanja lahko prispevajo k večjemu znanju in boljši praksi.

5. Poročila za spremljanje popravnih učinkov so bila izbrana na podlagi dveh meril: ali je od objave poročila preteklo obdobje, daljše od dveh do treh let, in ali so bila priporočila še vedno relevantna.

6. Pregled je bil opravljen v treh fazah:

kot predhodni vir podatkov za revizijska poročila, izbrana za pregled, je bila uporabljena podatkovna zbirka Komisije za dejavnosti spremljanja izvajanja priporočil (RAD),

opravljena sta bila dokumentacijski pregled in analiza letnih poročil, poročil organa za razrešnico, akcijskih načrtov, dokumentov o politiki in specifičnih poročil,

v zadevnih službah Komisije so bili zbrani ustni in pisni dokazi.

--------------------------------------------------