Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 34/11)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Grebbestadostron“

EU št.: PDO-SE-02819 – 30.11.2021

ZOP (X)ZGO ( )

1. Ime

„Grebbestadostron“

2. Država članica ali tretja država

Švedska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena označba „Grebbestadostron“ zajema žive evropske ploščate ostrige (Ostrea edulis) iz prostega ulova.

Ostrige „Grebbestadostron“ imajo naslednje lastnosti:

Fizične lastnosti

Oblika

Zaobljena oblika, podobna kapljici, spominja na zgornjo stran dlani, ki je skrčena v pest, vendar ni stisnjena. Druga stran je ploščata. Z nekoliko bolj koničastega dela ostrige si sledijo krožne, lepo oblikovane linije v obliki pahljače.

Velikost

Premer: 7–15 cm.

Teža: 100–150 gramov.

Organoleptične lastnosti

Barva lupine

Zunanjost: se razlikuje glede na globino, v kateri živijo ostrige. V plitvejših vodah, kjer je na voljo veliko svetlobe, so ostrige bele z zelenkastimi odsevi. V globljih vodah barva navzame intenzivnejši ton, ki prehaja v vijoličasto.

Notranjost: biserno bela z vijoličnimi odtenki. Rob lupine ima odtenke intenzivne smaragdno zelene.

Barva mesa

Svetli peščeni toni (NCS[1] S2010-Y10R). Temnejši toni rjave v odtenku sienna (NCS S6005-Y80R). Vlakna mesa so zlato oker (NCS S3030-Y20R). Meso ima lesk, ki je podoben lesku neprozorne meduze.

Okus

Po slani vodi, mineralih, morski travi in okus umami, z rahlim pridihom po oreških. Dolg, poln pookus po umamiju in mineralni slanosti.

Vonj

Občutek morja in mineralov, ki ga spremljajo morska trava in sveže ribe.

Tekstura

Čvrsta in mesnata. Tekstura je v nekaterih delih ostrige lahko čvrsta, v drugih pa razmeroma mehka.

Občutek v ustih

Uživanje ostrige je posebna izkušnja, ker se celotna ostriga običajno zaužije sveža in naenkrat. Njene arome so bogate in polne ter so močno povezane z morjem.

Kemijske lastnosti (na 100 g mesa ostrige)

Voda: 80–83 g.

Beljakovine: 9,3–9,9 g.

Ogljikovi hidrati: 2–4 g.

Sol: 0,25–0,35 g.

Maščobe: 2,0–2,4 g,

od tega:

— nasičene maščobe: 0,5–0,6 g,

— mononenasičene maščobe: 0,2–0,3 g,

— polinenasičene maščobe: 0,5–0,7 g, od tega: — omega-6: 0,05–0,09 g, — omega-3: 0,50–0,65 g.

Vitamini:

tiamin: 0,10–0,15 mg,

riboflavin: 0,15–0,20 mg,

niacin: 2,0–3,9 mg,

B6: 0,1–0,2 mg/100 g,

vitamin E: 0,9–1,1 mg.

Minerali:

kalcij: 80–90 mg,

fosfor: 140–160 mg,

železo: 5,5–6,5 mg,

magnezij: 25–30 mg,

kalij: 110–130 mg,

cink: 45–50 mg.

[1] Sistem naravnih barv.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Ostrige „Grebbestadostron“ se hranijo predvsem z mikroalgami v velikosti 20–30 μm, lahko pa uživajo tudi večje organizme, kot so zooplankton in ikre.

3.4. Posebni faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celoten proizvodni postopek mora potekati na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

---

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

---

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje ostrig „Grebbestadostron“ sestavljajo severna in južna otočja Grebbestada, torej deli otočja Bohuslän v okrožjih Lur, Tanum, Fjällbacka in Kville. Na morju je osnovna črta zunanja meja območja. Proizvodno območje zajema del obale znotraj 5 km obalnega pasu.

5. Povezava z geografskim območjem

Lastnosti ostrig „Grebbestadostron“ temeljijo na prepletu naravnih in človeških dejavnikov.

Posebnosti proizvoda

Ostrige „Grebbestadostron“ so evropske ploščate ostrige, ki rastejo v naravnih rastiščih ostrig na severnih in južnih otočjih Grebbestada. Ostrige „Grebbestadostron“ rastejo počasi, ker je voda na proizvodnem območju mrzla in razmeroma osiromašena s hranili ter ima nizko slanost. Minimalno zakonsko določeno velikost za nabiranje dosežejo v treh do petih letih. Počasna rast vpliva na njihove organoleptične lastnosti.

V primerjavi z invazivno japonsko ostrigo (Magallana gigas), ki na proizvodnem območju raste hitro, imajo počasi rastoče ostrige „Grebbestadostron“ veliko intenzivnejši in polnejši okus ter bolj zaznavne in poudarjene note mineralov in umamija. Ostrige „Grebbestadostron“ imajo tudi izraziteje daljši in intenzivnejši pookus. Njihovo meso je čvrstejše od mesa ostrig M. gigas, kar pomeni, da se ostrige „Grebbestadostron“ izraziteje upirajo ugrizu.

Naravni dejavniki

Lastnosti ostrig „Grebbestadostron“ temeljijo na naravnih razmerah na proizvodnem območju.

Ostrige „Grebbestadostron“ so del švedske populacije evropskih ploščatih ostrig (O. edulis). Ocenjuje se, da populacijo sestavlja približno 40 milijonov posameznih ostrig. Švedska populacija ostrig O. edulis se zaradi oddaljenosti in evolucijske prilagoditve med drugim na temperaturo in slanost vode genetsko razlikuje od populacij evropskih ploščatih ostrig, ki živijo v južnejših delih Atlantskega oceana. Vendar je v populaciji manj genetske variabilnosti kot v južnejših populacijah.

Razmeroma dobro stanje švedske populacije ostrig O. edulis je predvsem posledica zasebnega lastništva ribolovnih pravic, malega ribolova in odsotnosti zajedavcev (M. mackini) v vodi.

Voda na proizvodnem območju je razmeroma mrzla (povprečna letna temperatura površinske vode je približno 8–10 °C), vsebnost soli pa nizka (povprečno 2,7 %), kar pomeni, da ostrige, ujete za proizvodnjo „Grebbestadostron“, živijo na meji območja razširjenosti vrste.

Na stanje hranil v vodah proizvodnega območja ostrig „Grebbestadostron“ vpliva predvsem površinski tok Baltskega morja. Vsebnost hranilnih soli fosforja in dušika je nizka (povprečno 0,8 μm oziroma 20 μm), kar omejuje rast primarne hrane ostrig, in sicer mikroalg.

Naravne razmere proizvodnega območja ostrig „Grebbestadostron“ (zavetne lokacije, globina, morsko dno ustrezne vrste z ustreznim naklonom in usmeritvijo) zagotavljajo dobre razmere za proizvodnjo ostrig.

Ostrige, ujete za proizvodnjo ostrig „Grebbestadostron“, rastejo na poltrdem sedimentnem morskem dnu, katerega največji naklon je 45°, do globine približno 10 metrov. Pri večjih globinah morsko dno postane bolj blatno. Ostrige na takem morskem dnu ne uspevajo. Ne uspevajo niti na morskem dnu, ki je obrnjeno proti vzhodu.

Rastišča ostrig pred valovi in vetrovi na odprtem morju varuje zunanji obroč otokov v severnih in južnih otočjih Grebbestada.

Človeški dejavniki

Znanje ribičev za ostrige o biologiji in življenjskem ciklu evropske ploščate ostrige ter stanju vode in morskega dna na proizvodnem območju je skupaj z upravljanjem populacije ostrig v njihovih naravnih rastiščih ključno za razpoložljivost in kakovost ostrig „Grebbestadostron“.

Ostrige „Grebbestadostron“ se nabirajo na edinstven in pazljiv način, ki prispeva k njihovi značilni kakovosti. Z mrežami jih lahko lovijo le ribiči, ki brodijo po vodi, ali jih ročno naberejo izkušeni potapljači. Večino ostrig ročno naberejo potapljači. Ker se potapljači ne dotikajo drugega materiala na morskem dnu, nabiranje ostrig „Grebbestadostron“ zelo malo vpliva na ostrige, ki ostanejo v rastiščih ostrig, da filtrirajo čisto, bistro vodo na proizvodnem območju.

Nabiranje je omejeno na 70 000 ostrig „Grebbestadostron“ na leto, pri čemer se posebna pozornost namenja preživetju evropske ploščate ostrige in s tem stalni razpoložljivosti ostrig „Grebbestadostron“. Ribiči v povezavi nabiranjem ostrig „Grebbestadostron“ upoštevajo različne ukrepe, da ohranjajo rastišča ostrig na proizvodnem območju.

Ostrige, ki rastejo ena na drugi v večjih skupkih, se ločijo in porazdelijo po obsežnejšem območju, da imajo vse ostrige dober dostop do hranil in s tem večjo možnost preživetja. Majhne ostrige, ki rastejo na površini nabranih ostrig „Grebbestadostron“, se ročno postrgajo, oskrbijo in vrnejo v rastišče ostrig. Preden se majhne ostrige vrnejo v rastišče ostrig, se najprej odstrani vrsta invazivne japonske ostrige (Magallana gigas), da ne bi prispevali k njenemu širjenju.

Za zagotovitev razmnoževanja ostrig O. edulis„Grebbestadostron“ se te ne nabirajo v obdobju razmnoževanja evropske ploščate ostrige, tj. med julijem in avgustom.

Zaradi ukrepov in pazljivosti ribičev za ostrige pri nabiranju ostrig „Grebbestadostron“ populacija evropske ploščate ostrige na proizvodnem območju stalno narašča.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktbeskrivning_grebbestadostron_2022_03_31.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.