SL ECB -PUBLIC  
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 19. avgusta  2013  
o opravljanju plačilnih storit ev za proračunske uporabnike  s strani Banke Slovenije  
(CON/201 3/62) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 5. julija 2013 prejela zahtevo slovenskeg a Ministrstva za finance 
za mnenje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o opravljanju plačilnih storitev za 
proračunske uporabnike (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) P ogodbe o delovanju Evropske unije 
ter tretje alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog zakona  nanaša na 
Banko Slovenije . V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB.  
 
1.  Namen predloga zakona  
1.1 Zakon o opravljanju plačilnih storitev za proračunske uporabnike2 (v nadaljnjem besedilu: Z akon ) 
ureja naloge in organizaci jo Uprave Republike Slovenije za javna plačila (v nadaljnjem besedilu:  
UJP) in opravljanje plačilnih storitev za proračunske uporabnike3. 
1.2 V tem okviru Zakon ureja nekatere vidike delovanja sistema enotnega zakladniškega računa kot 
ene od značilnosti si stema javnih financ v Sloveniji. Za državo in vsako občino obstaja po en 
sistem  enotnega zakladniškega računa, vsak  tak sistem pa  je sestavljen iz računov, odprtih pri 
Banki Slovenije4. Za izvajanje in evidentiranje javnofinančnih denarnih tokov ter opravl janje 
plačilnih storitev za proračunske uporabnike, UJP vodi več vrst podračunov znotraj vsakega 
sistema enotnega zakladniškega računa države in občin5. Zakon določa  tudi, da lahko proračunski 
uporabniki pri Banki Slovenije odprejo posebne namenske transak cijske račune, namenjene  
ločen emu vodenj u sredstev  za izvedbo posebne ga program a ali projekt a. Za dvige in pologe 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
2  Zakon o opravljanju plačilnih storitev za proračunske uporabnike (ZOPSPU)  (Ur.l. RS št. 59/2010).  
3  Proračunski u porabniki vključujejo državne in občinske organe , organizacije ter občinsko upravo in  javne sklade, zavode 
in agencije, katerih ustanovitelj je država ali občina. Glej 1. člen Z akona v povezavi s 3. členom Zakona o javnih 
financah (ZJF) (Ur.l. RS š t. 11/20 11, s  spremembami ). 
4  Glej 61. člen Zakona o javnih financah . 
5  UJP vodi (a) zakladniške podračune države in občin, namenjene upravljanju denarnih sredstev posameznega sistema 
enotnega zakladniškega računa; (b) podračune, na katere se plačujejo javnofina nčni prihodki; (c) podračune za 
opravljanje plačilnih storitev za proračunske uporabnike; (d) druge vrste podračunov, določene z drugimi predpisi. Glej 
prvi odstavek 22.  člena Zakona.  
ECB -PUBLIC  
2 gotovine lahko proračunski uporabniki odprejo posebne račune z ničelnim stanjem pri poslovnih 
bankah. Proračunski uporabniki ne smejo odpirati  računov pri drugih ponudnikih plačilnih storitev 
zunaj sistema enotnega zakladniškega računa, razen če Z akon ali drugi predpisi določajo drugače6. 
UJP zbira in pošilja vse potrebne informacije o plačilih na zgoraj omenjene račune in z njih, vodi 
register proračunskih uporabnikov ter opravlja  druge naloge, določene s predpisi7. Nadaljnja 
podrobna pravila o UJP in njenih nalogah so določena v drugih predpisih. Obrazložitev predloga 
zakona navaja, da se je obstoječa ureditev izkazala za učinkovito pri upravlj anju likvidnost i 
proračuna in vzpostavitvi celo vitega  sistema za, med drugim , obdelavo ustreznih podatkov za 
proračunske, davčne, statistične in druge namene ter nadzor denarnih tokov v proračun in iz njega.  
1.3 Zakon  se sedaj spreminja z namenom, da se: (a) vanj vnesejo  nove storitve in naloge, podeljene 
UJP8; (b) opredelijo nujne naloge UJP, ki se morajo opravljati v času  stavk e9; (c) določijo nadaljnje 
zahteve v zvezi z vodenjem registra proračunskih uporabnikov10; (d) zagotovi obvezna uporaba 
elektronski h računov v javni upravi11; (e) nadalje opredelijo nekatera pravila glede računov 
proračunskih uporabnikov in načina opravljanja plačilnih storitev zanje12; (f) uskladijo kazenske 
določbe z drugimi spremembami Z akona13. 
 
2. Splošne pripombe  
V sistemu enotnega  zakladniškega računa Banka Slovenije nastopa kot ponudnik plačilnih storitev za 
proračunske uporabnike. Banka Slovenije prav tako vodi posebne namenske transakcijske račune za 
proračunske uporabnike . Opravljanje teh storitev je v skladu  s členom 21.2 Statuta Evropskega sistema 
centralnih bank in Evropske centralne banke, ki določa, da lahko ECB in nacionalne centralne banke 
(NCB) nastopajo kot fiskalni agenti institucij , organov , uradov ali agencij Unije, institucionalnih enot 
centralne, regionalne ali lok alne ravni države ter drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij držav 
članic. To se odraža v 12. členu Zakona o Banki Slovenije14, skladno s katerim lahko Banka Slovenije 
deluje kot plačilni in/ali fiskalni agent države ter vodi račune za Republiko Slov enijo, državne organe in 
osebe javnega prava.  
ECB je bila zaprošena z a mnenje o Z akonu in je izdala Mnenje CON/2010/5515. V zvezi z upoštevnimi 
določbami Zakona, ki (a ) zahtevajo, da Banka Slovenije UJP brezplačno sporoča podatke  o plačilih v 
breme  in dobro  računov, odprtih pri Banki Slovenije, ter o stanju na njih, in (b) pooblaščajo ministra za 
finance, da samostojno predpiše način in roke z a to sporočanje podatko v, je ECB opozorila na načelo 
                                                 
6  Glej 25. člen Zakona.  
7  Glej 4. člen Zakona . 
8  Glej spremenjen i 16.  in 7. točko prvega odstavka 4.   člena Zakona in novi 26.a člen ter novi drugi odstavek 6.  člena 
Zakona . 
9  Glej novi 4.a člen Zakona . 
10  Glej spremembe 10. do 18.  člena Zakona . 
11  Glej spremenjeni 26. člen Zakona . 
12  Glej spremenjene 22. do 25.  člen Zakon a. 
13  Glej spremenjena 31. in 32.  člen Zakona . 
14  Zakon o Banki Slovenije (ZBS -1) (Ur.l. RS št.  72/2006, s spremembami). 
15  Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani na naslovu  www.ecb.europa.eu.  
ECB -PUBLIC  
3 neodvisnosti centralnih bank in pravico Banke Slovenije, da zara čuna ustrezna nadomestila za odpiranje 
teh računov skladno s 53. členom Zakona o Banki Slovenije16. ECB pozdravlja, da v zvezi s tem predlog 
zakona upošteva pripombe ECB. Spremenjeni šesti odstavek 22.  člena17 izrecno določa, da se bosta 
Ministrstvo  za finan ce in Banka Slovenije s pogodbo ali drugim pravnim aktom dogovorila  o načinu 
izmenjave podatkov med UJP in Banko Slovenije v zvezi z vodenjem enotnih zakladniških računov ter 
posebnih namenskih transakcijskih računov  in opravljanjem plačilnih storitev prek teh računov.  Ta ločen 
sporazum bo moral zagotoviti, da bo finančna neodvisnost Banke Slovenije zaščitena . ECB pozdravlja 
tudi, da se kazenske d oločbe v spremenjenem 31. členu Z akona ne uporabljajo za Banko Slovenije.  
 
3. Posebne pripombe  
Po predlogu zakona sedmi odstavek 22.  člena določa, da minister za finance med drugim predpiše 
postopke in način vodenja računov proračunskih uporabnikov , obvezno vsebino plačilnih navodil za 
plačil o javnofinančnih prihodkov ter  pravi la o sporočanju drugih podatkov v zvezi z upoštevnimi 
plačilnimi transakcijami.  V Mnenju CON/2010/55  je ECB izpostavila, da ni jasno, ali bi takšna pravila 
veljala tudi za račune, ki jih vodi Banka Slovenije, ali drugače nalagala dodatne obveznosti Banki 
Slovenije, ter da bi bilo  nenavadno, da minister za finance kot stranka opredeljuje pogoje za račune in 
storitve, ki jih zagotavlja Banka Slovenije.  V tej povezavi je  bilo poudar jeno tudi, da bi moralo biti 
opravljanje storitev fiskalnega agenta s strani ce ntralnih bank skladno s prepovedjo denarnega 
financiranja iz člena  123 Pogodbe, tako da ne bi predstavljalo centralnobančnega financiranja obveznosti 
javnega sektorja do tretjih oseb ali centralnobančnega kreditiranja javnosti.  Kakršno koli obrestovanje na  
računih proračunskih uporabnikov pri Banki Slovenije bi zato moralo odraža ti tržne parametre18. Zlasti je 
pomembno uskladiti obrestno mero depozitov z njihovo zapadlostjo.  Kakor je ECB opozorila v 
predhodnih mnenjih19, je prepoved denarnega financiranja dej avnosti države s strani centralnih bank 
neodvisna od oblike financiranja, tj. prepoved vključuje posojila in druga sredstva neposrednega 
financiranja20. Plačila obresti nad tržnimi obrestnimi merami predstavljajo dejansko  vnaprejšnjo delitev 
dobička.  To pos ledično pomeni dejansko  posojilo znotraj leta, kar je v nasprotju s ciljem prepovedi 
denarnega financiranja.  Zato obresti na depozite subjektov javnega prava ne bi smele presegati obresti za 
podoben depozit pri ponudnik ih na trgu . Če mehanizem obrestovanja  depozitov subjektov javnega prava 
Vladi omogoča, da sistematično uravnava obrestovanje pri NCB po obrestni meri, ki je višja od tiste, po 
kateri bi podoben depozit obrestoval i ponudnik i na trgu,  je to v nasprotju s ciljem prepovedi denarnega 
financiranja po Pogodbi.  
Medtem ko se zdi, da spremembe Z akona ne odražajo teh pripomb, ki veljajo tudi za predlog zakona, je v 
obrazložit vi predloga zakona navedeno , da spremembe upoštevajo neodvisnost Banke Slovenije in 
                                                 
16  Glej odstavka 3.1.1 in 3.1.2 Mnenja CON/2010/55  v po vezavi s tretjim odstavkom 22.  člena in tretjo alineo petega 
odstavka 22.  člena  Zakona . 
17  Glej tudi tretjo al ineo spremenjenega sedmega odstavka 22.  člena Z akona . 
18  Glej odstavka 3.2.1 in 3.2.2 Mnenja CON/2010/55.  
19  Glej zlasti mnenji CON/2008/10 in CON /2009/69.  
20  Npr. zagotavljanje neposrednega, nepovratnega financiranja javnega sektorja.  
ECB -PUBLIC  
4 pripombe iz Mnenja  CON /2010/55 . Obrazložit ev predloga zakona pravi, da se lahko vse pravice in 
obveznosti Banke Slovenije v zvezi z : (a) vodenjem enotnih zakladniških računov države in občin ter 
posebnih namenskih transakcijskih računov in (b) opravljanjem plačilnih storitev prek teh računov ureja jo 
s pogodbo ali drugim pravnim aktom med  Ministrstvo m za finance in Banko  Slovenije.  Skladno s 
prejšnjimi pripombami iz Mnenja CON/2010/55  ECB svetuje slovenskim organom, da to pojasnilo iz 
obrazložitve ustrezno vnesejo v predlog zakona.  
 
To mnenje bo objavlje no na spletni strani ECB.  
 
 
V Frankfurtu na Majni , 19. avgusta  2013  
 
[podpis]  
 
Podp redsednik  ECB 
Vítor CONSTÂNCIO