EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 9.11.2011 
SEC(2011) 1323 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka  
Spremni dokument za: 
Program Zdravje za rast o ukrepih EU na podro čju zdravja v obdobju 2014–2020 
 
{COM(2011) 709 kon č.} 
{SEC(2011) 1322 kon č.}  
 
 1Izjava o omejitvi odgovornosti 
Ta ocena u činka je zavezujo ča le za službe Komisije, ki sodelu jejo pri njeni pripravi, besedilo 
pa je pripravljeno ko t osnova za pripombe ter ne posega v kon čno obliko kakršne koli 
odločitve, ki bi jo sprejela Komisija. 
 
 21. OPREDELITEV  PROBLEMA 
Tretji program EU na podro čju zdravja za obdobje 2014–2020 „Zdravje za rast“ (v 
nadaljnjem besedilu: program) bo poskušal gr aditi na rezultati h, doseženih pri prvem 
programu javnega zdravja (PJZ) v obdobju 2003–2007 in trenutnem, drugem programu 
zdravja (PZ) v obdobju 2008–2013.  
Vendar bo novi program v skladu s cilji iz „Evr opa 2020: Evropska strategija za pametno, 
trajnostno in vklju čujočo rast“1 ter na podlagi sprejeti h sklepov in priporo čil iz različnih ocen 
in revizij prejšnjih programov uvedel nov pristop na nekaterih podro čjih. Bo bolj usmerjen 
program, ki se bo osredoto čal na manjše število odmevnih pre dnostnih nalog in dejavnosti, pri 
katerih lahko zbere kriti čno maso med drugim z u činkom vzvoda, dopolnjevanjem politik 
držav članic in spodbujanjem sodelovanja na podro čju zdravja v skladu s členom 168 
Pogodbe o delovanju Evropske unije. 
Izkušnje iz prejšnjih programov in njihovih ocen so jasne: 
a) novi program mora biti manj obsežen, zajemati mora bolj usmerjene cilje  ter 
osredotočati svojo finan čno podporo na manjše število dejavnosti  na ključnih prednostnih 
področjih, ki zagotavljajo najve čjo dodano vrednost za EU . Povečati mora u činkovitost in 
doseči največji možni u činek programa; 
b) program mora bolje vklju čiti vse sodelujo če države , zlasti tiste države članice EU z 
relativno nizkim bruto nacionalnim dohodkom (BND).  Poudarek mora biti na podro čjih, kjer 
države ne morejo delovati samostojno na stroškovno u činkovit na čin, kjer gre za jasna 
čezmejna vprašanja ali vprašanja notranjega trga  ali kjer sodelovanje na ravni EU prinaša 
pomembne prednosti in ve čjo učinkovitost. 
c) rezultate je tr eba zbirati v okviru sistema rednega poro čanja in jih bolj u činkovito 
širiti med službami Komisije ter z zainteres iranimi stranmi in nacionalnimi oblikovalci 
politik. 
Kot je Evropska komisija navedla v svojem sporo čilu z dne 29. junija 2011 „Prora čun za 
strategijo Evropa 2020“2, je „spodbujanje zdravja sestavni del ciljev v zvezi s pametno in 
vključujočo rastjo iz strategije Evropa 2020. Dolgot rajno zdravje in aktivnost ljudi pozitivno 
vplivata na produk tivnost in konkuren čnost. Inovacije na podro čju zdravstvenega varstva v 
okviru demografskih sprememb veliko pripomor ejo k reševanju izzivov trajnosti v sektorju,“  
medtem ko so ukrepi za zmanjševanje neen akosti glede zdravja po membni za doseganje 
„vključujoče rasti“.  
Zlasti je v zadevnem oddelku o zdravju v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru navedeno: 
„Novi program Zdravje za rast bo usmerjen k ukrepom z jasno dodano vrednostjo za EU 
skladno s cilji strategije Evropa 2020 in novimi pravnimi obveznostmi . Njegov glavni cilj je:  
                                                 
1 Sporočilo Komisije: „Evropa 2020 — Strategija za pametno, trajnostno in vklju čujočo rast“ 
COM(2010) 2020 kon č. 
2 „Proračun za strategijo Evropa 2020„ — Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu 
ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — COM(2011) 500 kon č. 
 
 
 3• v sodelovanju z državami članicami zaščititi državljane pred čezmejnimi nevarnostmi 
za zdravje , 
• povečati vzdržnost zdravstvenih storitev  in 
• izboljšati zdravje prebivalstva ob spodbujanju inovacij na podro čju zdravja . 
Program bo na primer podpiral zdravstveno po litiko, saj bo razvijal najboljše prakse in 
smernice za diagnosticiranje in zdravljenje redkih bolezni , podpiral evropske referen čne 
mreže za bolezni , razvijal najboljše prakse in smernice za preventivne preglede za odkrivanje 
raka in razvijal skupni pristop EU za ocenj evanje zdravstvene tehnologije in e-zdravja . 
Ukrepe na podro čju raziskav in inovacij na podro čju zdravja bo [hkrati]  podpiral skupni 
strateški okvir za raziskave in inovacije.“  
Komisija je v svojem sporo čilu predlagala dodelitev 396 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011; ali 
446 milijonov EUR v trenutnih cenah) za obdobje 2014–2020 za predvidene izdatke programa na 
področju zdravja. V proračunskem smislu je to nedvomno ma jhen do srednje velik program, 
zlasti ob upoštevanju, da izda tki za zdravstveno varstvo pr edstavljajo skoraj 10 % bruto 
domačega proizvoda EU in je to eden od najve čjih gospodarskih sektorjev v EU.  
Zdravje ni samo vrednota, temve č tudi mo čno gonilo gospodarske rasti. V zdravstvenem 
sektorju je zaposlena desetina delavcev EU, ki so med najbolj usposobljenimi, saj je med 
njimi nadpovpre čni delež delavcev s terciarno izobraz bo. To daje zdravstvenemu sektorju 
pomembno vlogo v gospodarstvu na splošno in pri prispevanju k strategiji Evropa 2020. 
Povezava med zdravjem in gospodarsko uspešnostjo  je jasno dokazana: zdravo prebivalstvo je 
nujen pogoj za doseganje pametne, trajnostne in vklju čujoče rasti. 
Zdravje ni le eden od najpom embnejših dejavnikov za pove čanje individualne produktivnosti 
in krepitev vloge državljanov, temve č bi povečanje števila produktivni h let zaradi boljšega 
zdravja neposredno pozitivno vplivalo na družbeno produktivnost in konkuren čnost. Poleg 
tega je zdravje mo čno gonilo gospodarske rasti s traj nostnim povpraševanjem gospodinjstev 
in povečanjem prihrankov ter z oblikovanjem  visokokakovostnih delovnih mest, 
spodbujanjem inovacij in zagotavljanjem podlage za mo čno evropsko industrijo.  
Vlaganje v zdravje lahko prispeva k iskanju odgovorov na izzive in izkoriš čanju možnosti, ki 
jih ponuja starajo ča se družba (po napovedih se bo v naslednjih 20 le tih število Evropejcev 
nad 65 let pove čalo za 45 %, s 85 milijonov v letu 2008 na 123 milijonov v letu 2030). 
Vprašanja, ki se pri tem poraj ajo, niso povezana le z varovanj em, promocijo in izboljšanjem 
zdravja starejših, temve č tudi s financiranjem naraš čajočih stroškov zdravstvenega varstva in 
izboljšanjem ponudbe zdravstvena vars tva zaradi višjih in razli čnih pričakovanj ter 
zagotavljanja dostopa do zdravstvenega varstva. 
Na podro čju zdravja so države članice pod pritiskom, da dosežejo pravo ravnotežje med 
zagotavljanjem univerzalnega dostopa do vi sokokakovostnih zdravstvenih storitev in 
proračunskimi omejitvami. Ti problemi niso nujno novi, vendar z njihovim reševanjem ni ve č 
možno odlašati, zlasti v trenut nih gospodarskih razmerah. Finan čna kriza je dodatno 
izpostavila potrebo po iz boljšanju stroškovne u činkovitosti nacionalnih zdravstvenih 
sistemov. Države članice so prve, ki morajo sprejeti neposredne ukrepe na svoji ravni. Cilj 
zdravstvene politike EU v skladu z opredel itvijo v Pogodbi je dopolnjevanje in podpora 
nacionalnih politik ter spodbujanje sodel ovanja med državami članicami.  
Izziv je oblikovati program zdra vja v EU, ki z omejenim prora čunom kar najbolj ustreza 
interesom držav članic in drugih zainteresira nih strani. Zato je treba potrebe razvrs titi tako, da 
 
 4se lahko rezultati programa uporabijo in ustvarijo u činek vzvoda za spodbujanje in pripravo 
zdravstvenih politik na evropski , nacionalni in lokalni ravni.  
Program mora zagotoviti možnosti za vzpostavi tev in krepitev mehanizmov sodelovanja in 
postopkov usklajevanja med državami članicami za opredelitev skupn ih orodij in najboljših 
praks za ustvarjanje sinergij. Zagotavljati mora najve čjo dodano vrednost za EU in ekonomije 
obsega ter tako podpirati reforme v težkih razmerah. Države članice in EU kot celota se bodo 
do leta 2020 in pozneje sre čevale s številnimi izzivi: 
A. finančna vzdržnost zdravstvenih sistemov; 
 B. pomanjkanje zdravstvene delovne sile; 
  C. potrebne spremembe pri varnosti pacientov; 
  D. pomanjkanje trajnostnega na predka pri obvladovanju in prepre čevanju 
kroničnih bolezni; 
  E. izguba najbolj produktivnih let pri visokem deležu prebivalstva zaradi 
počasne rasti let zdravega življenja; 
 F. povečevanje neenakosti glede zdravja po celotni Evropi in v njenih sosednjih 
državah; 
 G. globalne in čezmejne nevarnosti. 
Program lahko prispeva k reševanju navede nih izzivov le z zagotavljanjem finan čnih 
možnosti za vzpostavitev in krepitev mehanizm ov sodelovanja in postopkov usklajevanja med 
državami članicami za opredelitev skupnih orodij in najb oljših praks za ustvarjanje sinergij, 
zagotavljanje dodane vrednosti za EU in ekonomij obsega ob doslednem upoštevanju na čela 
subsidiarnosti in priznavanja kon čne odgovornosti držav članic, da sprejmejo najustreznejše 
odločitve glede na svoje posebne položaje. 
Tako bo program prispeval samo takrat, kadar države članice ne morejo delovati samostojno 
ali kadar je usklajevanje o čitno najboljši na čin za doseganje napredka. V skladu s cilji 
strategije EU 2020 morajo ukrepi, sprejeti v okviru programa, dokazano zagotavljati dejansko 
dodano vrednost za EU in imeti merljiv u činek.  
Tudi drugi programi financiranja  EU z višjimi sredstvi bodo pr ispevali k izboljšanju javnega 
zdravja v EU, predvsem oddelek za javno zdravje iz raziskovalnega programa in strukturnih 
skladov. Vendar je program zdravja edini, ki je usmerjen izklju čno na reševanje izzivov in 
skrbi na podro čju zdravstvene politike ter hkrati omogo ča dodaten napredek pri doseganju 
ciljev politike na tem podro čju. Zato lahko obravnava vprašanja, ki ne sodijo v podro čje 
uporabe drugih programov financiranja . Vendar je njegovo uspešnost mogo če povečati z 
ustvarjanjem povezav in jasnih si nergij z drugimi programi porabe. 
2. TEST  SUBSIDIARNOSTI – PRAVICA  EVROPSKE  UNIJE,  DA UKREPA 
Člen 168 Pogodbe o delovanju Ev ropske unije (PDEU) mo čno poudarja načelo 
subsidiarnosti na podro čju javnega zdravja . Pravi, da „dejavnost Unije… dopolnjuje 
nacionalne politike“ in da „Unija dopolnjuje  ukrepe držav članic“.  Unija lahko tudi 
„podpira  njihove ukrepe“. 
Navedena so tudi glavna podro čja, na katerih je treba sp rejeti te dopolnilne ukrepe: 
• izboljševanje javnega zdravja, 
 
 5• preprečevanje telesnih in  duševnih bolezni, 
• odpravljanje vzrokov, ki ogrožajo telesno in duševno zdravje, 
• obvladovanje mo čno razširjenih težkih bolezni; 
• zmanjševanje škode za zdravje zaradi uživanja drog, vklju čno z obveš čanjem in 
preprečevanjem, ter 
• izboljšanje komplementarnosti zd ravstvenih storitev držav članic na čezmejnih obmo čjih. 
V istem členu je navedeno, kako prispevati k obvladovanju mo čno razširjenih težkih bolezni:  
• s spodbujanjem raziskovanja njihovih vzrokov, prenosa in prepre čevanja, 
• z obveščanjem o zdravju in zdravstveni vzgoji, 
• s spremljanjem resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, z zgodnjim obveš čanjem o takih 
nevarnostih ter bojem proti njih; 
• s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami. Zlasti v drugem pododstavku 
člena 168(2) je navedeno, da „Komis ija lahko v tesni pov ezavi z državami članicami daje 
koristne pobude za pospeševanje takšnega usklajevanja, zlasti pobude, namenjene 
oblikovanju smernic in kazalnikov, organizaciji  izmenjave najboljših praks ter pripravi 
elementov, potrebnih za redno sp remljanje in ocenjevanje.“ 
V odstavku 3 istega člena je navedeno, da „Unija in države članice pospešujejo sodelovanje s 
tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na podro čju javnega zdravja.“ 
V skladu s tem člen 168(5) PDEU pooblaš ča Evropski parlament in Svet, da sprejmeta 
spodbujevalne ukrepe za varovanje in izboljšanje zdravja ljudi. 
 
Preizkus potrebnosti 
Čeprav se morajo države članice kot suverene enote spopas ti z navedenimi težavami in 
sprejeti odlo čitev o svojih nacionalnih zdravstvenih politikah, la hko v številnih primerih 
ukrepajo le po uskladitvi na ravni EU. Za številne države je sodelovanje med državami 
članicami zelo koristno in bolj stroškovno u činkovito. Prav tako je ve čja verjetnost za rešitev 
globalnih vprašanj in skupnih težav z ukrepanjem na ravni EU in vzpostavitvijo skupnih 
vrednot in na čel. 
Program bo financiral pre dvsem ukrepe, ki jih države članice ne morejo same izvesti 
učinkovito in ki so zelo odvisni od sodelovanja na ravni EU.  
3. DODANA  VREDNOST  ZA EU 
Izkušnje, pridobljene pri izvaja nju preteklih programov, so omogo čile številne primere, ko 
ukrepanje na ravni EU lahko zagotovi dodano vrednost, ki jo priznavajo države članice (glej 
študije primerov, priložene k oceni u činka).  
Vrednost vlaganja v pripravljenost, prepre čevanje in usklajevan je ukrepov v zvezi z 
nevarnostmi za zdravje in nal ezljivimi boleznimi na ravni EU se je nedavno jasno pokazala 
pri izbruhu virusa H1N1 leta 2009. Krepit ev zmogljivosti za obvladovanje resnih čezmejnih 
nevarnosti za zdravje, vklju čno s skupnim naro čanjem cepiv za prepre čevanje pandemij, so 
prav tako podro čje, na katerem se lahko doseže bistvena  dodana vrednost za EU. Sodelovanja 
pri čezmejnih boleznih, kot je gripa H1N1, prav tako ne more izvesti posamezna država 
članica, odvisno pa je od pobud in financiranja na ravni EU. Po leg usklajevanja odziva na 
 
 6nevarnosti za zdravje je vloga EU tudi krepitev zmožnosti držav članic in držav ne članic za 
odzivanje nanje.  Zagotavljanje hitrega in us klajenega odziva na gl obalne nevarnosti za 
zdravje je tudi vloga EU. 
EU lahko zagotovi tudi precejšnje koristi pri vprašanjih, kot so čezmejno zdravstveno varstvo 
in neenakosti glede zdravja z razvoj em strategij za boj proti naraš čajoči protimikrobni 
odpornosti, stroškovne u činkovite zdravstvene tehnologije in  inovativno zdravstveno varstvo, 
ter s spodbujanjem zdravega staranja prek ev ropskega partnerstva za inovacije. Ukrepi iz 
programa zdravja dopolnjujejo in pove čujejo vrednost ukrepov držav članic na podro čju 
promocije zdravja in prepre čevanja bolezni (vklju čno z na primer delom na prehrani, kajenju 
in zmanjševanju neenakosti glede zdravstv enega varstva), varovanja državljanov pred 
nevarnostmi za zdravje, zlasti s pripravljenostjo  na pandemije, zagotavljanjem varnih zdravil, 
krvi, tkiv, celic in organov, ter s sodelovanjem  zdravstvenih sistemov. Za razumevanje redkih 
bolezni in razvoj inovativnih na činov za njihovo zdravljenje je treba zbrati paciente iz 
evropskih registrov številnih drža v; številni taki ukrepi so mo čno odvisni od programa 
zdravja.  
Program zdravja je razvil in okrepil mreže med evropskimi strokovnjaki na podro čju zdravja, 
nacionalnimi in regionalnimi zdravstvenimi organi ter drugimi zainteresiranimi stranmi, ki veliko prispevajo k izmenjavi znanja  in razvoju zmogljivosti na podro čju zdravja v EU. 
Vzpostavil je tudi konzorcije, partnerstva ter druge oblike izmenjave informacij in praks po 
Evropi, s čimer pove čuje sodelovanje in hitrost raziskav. Rezultati projektov in ukrepov, ki jih 
financira program zdravja, predstavljajo naju činkovitejši ali celo edini na čin za vzpostavitev 
dokazne zbirke za opredelitev precej širših regulativnih politik (na primer o raku, 
Alzheimerjevi bolezni, redkih boleznih  in neenakostih glede zdravja). 
V okviru vmesne ocene drugega programa zdravja in na podlagi poglobljene analize študij 
primerov so bila razvita in testirana naslednja merila za dodano vrednost za EU glede 
konkretnih financiranih ukrepov: 
• spodbujanje izmenjave najboljših praks  med državami članicami; 
• podpiranje mrež  za izmenjavo znanja ali vzajemno u čenje; 
• obravnavanje čezmejnih nevarnosti  za zmanjšanje tveganja in obvladovanje posledic; 
• reševanje nekaterih vprašanj v zvezi z notranjim trgom , pri čemer ima EU 
pomembno legitimnost za zagotavljanje vis okokakovostnih rešitev v vseh državah 
članicah; 
• sprostitev inovacijskega potenciala  v zdravstvu; 
• ukrepi, ki bi lahko zagotovili sistem za primerljivo spremljanje  za pomo č pri 
odločanju; 
• izboljšanje ekonomije obsega  s prepre čevanjem škode zaradi podvajanja in z 
optimizacijo uporabe finan čnih sredstev. 
4. CILJI  PROGRAMA 
Ob upoštevanju težav in navedenih okoliš čin ter omejenih finan čnih virov v naslednjih letih je 
splošni cilj programa Zdravje za rast sodelovanje z državami članicami, da se spodbujajo 
inovacije v zdravstvenem varstvu in pove ča vzdržnost zdravstvenih sistemov, izboljša zdravje 
državljanov EU in se jih zaš čiti pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje. 
.  Posebni cilji, ki odsevajo namen programa, so  vsi usmerjeni v doseganje rezultatov ter 
 
 7poudarjajo prakti čne rezultate in njihovo sprejemanje s strani držav članic pri oblikovanju 
nacionalnih programov in zdravs tvenih politik, da se omogo či učinek vzvoda zdravstvenih 
ukrepov na vse druge politike in programe financiranja EU:  
1. Razvoj skupnih orodij in mehanizmov na ravni EU za reševanje pomanjkanja človeških 
in finančnih virov in olajšanje sprejemanja inovac ij v zdravstvenem varstvu, da se prispeva 
k inovativnim in vzdržnim zdravstvenim sistemom 
Program EU za zdravje je s podpiranjem prizadevanj držav članic za izboljšanje u činkovitosti 
in finančne vzdržnosti zdravstven ega varstva usmerjen v spodbujanje prenosa znatnih 
sredstev v tem sektorju v naji novativnejše in najkoristnejše pr oizvode in storitve, ki imajo 
hkrati najboljši tržni potencial in dolgoro čno omogo čajo prihranek stroškov. Reforma 
zdravstvenega sistema mora biti sestavljena iz  kombinacije ukrepov, ki zagotavljajo takojšnje 
povečanje učinkovitosti, in dolgoro čnih strateških ukrepov, ki obravnavajo klju čne gonilnike 
stroškov. To je edini na čin, če želijo države zagotoviti univer zalni dostop in enakost glede 
zdravja, financiranja zdravstv enega varstva in uporabe sistema.  Tako bo na primer evropsko 
sodelovanje na podro čju ocenjevanja zdravstvene tehnologije  ne le zmanjšalo podvajanje 
dela in združilo strokovno znanje, temve č tudi omogo čilo nove priložnosti za trajnostne 
inovacije na podro čju zdravstvenih proizvodov in storitev. 
Zelo pomembno je razviti skupna orodja in me hanizme na ravni EU, da se nacionalnim 
zdravstvenim sistemom pomaga pri zagotavljanju ve č varstva z manj sredstvi. Za reševanje 
težav s pomanjkanjem delovne sile in za čim večjo učinkovitost zdravstvenih sistemov so 
potrebne inovativne rešitve, in sicer inovativni proizvodi, storitve in orodja. 
Strategija EU 2020 je opred elila inovacije kot klju čne za doseganje pametne rasti. Na 
področju zdravja obstaja ogromen potenci al za „pametno rast“, ki lahko pove ča učinkovitost 
in ustvari nove zdravstvene metode in proi zvode, ki bodo bolj prilagojeni naši družbi. 
Inovacije, npr. spodbujanje razvoja popolnom a novih rešitev na ne odgovorjene potrebe, 
povečevanje učinkovitosti obstoje čih metod in ustvarjanje pravih razmer za prihodnje 
inovacije, so odgovor na izziv trajnosti, s katerim se sre čujejo zdravstveni sistemi. Inovacije 
se ne smejo obravnavati kot zna čilne za tehnološko industrijo, temve č tudi kot organizacijske 
in družbene, usmerjene na človeka, tako da lahko zagotovijo dejanske koristi na stroškovno 
učinkovit na čin. 
Zaradi nedavne gospodarske krize je potreba po pove čanju stroškovne u činkovitosti 
zdravstvenih sistemov še ve čja in je postala glavna prednostna naloga politike, ki bo še nekaj 
let ostala na dnevnem redu. Države članice bodo morale uskladiti potrebo po zagotovitvi 
dostopa za vse z vse ve čjim povpraševanjem po kakovostnih zdravstvenih storitvah v obdobju 
omejenih virov. 
Stroškovno u činkovita uporaba medici nskih tehnologij, vklju čno s prihodnjimi terapijami na 
podlagi genske tehnologije, zagotovitev ustrezn ega števila zdravstv enih strokovnjakov in 
strokovnih mnenj za sprejemanje odlo čitev ter podpora evropskemu partnerstvu za inovacije 
za dejavno in zdravo staranje so podro čja, kjer bi lahko progr am imel pomembno vlogo v 
okviru tega cilja politike z oblikovanjem zelo pragmati čnega pristopa. 
2. Izboljšanje dostopa do strokovnega medicins kega znanja in informacij za posebna 
zdravstvena stanja tudi čez nacionalne meje ter oblikovanje skupnih rešitev in smernic za 
izboljšanje kakovosti zdravstveneg a varstva in varnosti pacien tov, da se izbo ljša dostop do 
boljšega in varnejšega zdravstven ega varstva za državljane EU 
 
 
 8Izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva za  vse državljane, ne glede na njihove dohodke, 
socialni položaj, kraj biva nja in narodnost, je klju čno za premostitev trenutnih velikih 
neenakosti glede zdravja. Vsi državljan i EU morajo imeti dostop do varnega in 
visokokakovostnega zdravstvenega varstva ne glede na svoj položaj.  Vendar pa se v praksi dostop do zdravstvenega varstva v EU še vedno zelo razlikuje. Priz nano je tudi, da je zdravje 
glavno gonilo neenakosti, saj lahko slabo zdra vstveno stanje zelo vpliva na dostop do 
učinkovitega zdravstvenega varstva in mož nosti posameznih državljanov, da ukrepajo na 
podlagi zdravstvenih informacij, objavljenih na naciona lni in evropski ravni. Ukrepi, ki se 
bodo izvajali v skladu z vsemi cilji programa,  morajo prispevati k zmanjševanju takih 
neenakosti z obravnavanjem razli čnih dejavnikov, ki vplivajo na  nastanek neenakosti in jih 
povečujejo, ter dopolnjevati ukrep e iz drugih programov, ki so prvenstveno namenjeni 
zmanjševanju socialnih in regionalnih razlik v EU.  
Za izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva, zlasti za posebna zdravstvena stanja, kjer so 
nacionalne zmogljivosti pomanjkljive, ima spodbujanje mrežnega povezovanja evropskih 
referenčnih centrov, dostopnih za vse državlja ne EU, jasno dodano vrednost.  
Po vsej EU je mogo če izmenjevati redko znanje in zdru ževati vire na najkoristnejši na čin, kot 
je na primer razvi dno pri redkih boleznih
3. V okviru posebnega cilja 2 je treba to izmenjavo 
virov razširiti na dr uga zdravstvena podro čja, ki potrebujejo posebno koncentracijo virov ali 
strokovnega znanja za obravnavanje razli čnih klini čnih stanj. Glavni cilj je združiti 
medicinsko strokovno znanje, da se  izboljša dostop do metod dia gnosticiranja in zdravljenja 
za vse paciente, ki potrebujejo visoko speci alizirano obravnavo za posebno bolezen ali 
skupino bolezni. 
Take mreže bi dopolnjevale že nakopi čeno obsežno strokovno znanje in zmožnost za posebne 
zelo zapletene/visokotehnološke  metode diagnosticiranja ali zdravljenja v sodelujo čih centrih 
in tako omogo čale dodano vrednost v obliki izboljšan e kakovosti in širjenja stroškovne 
učinkovitosti po celotnem sistemu obravnave. 
Končni cilj bi bil izboljšanje  zdravja pacientov s pove čanjem čezmejnih možnosti zdravljenja. 
To bi državam članicam pomagalo pri zagotavljanju ve čjega vpliva pacientov s pove čevanjem 
razpoložljivosti informacij in preglednosti o zagotavljanju zdravs tvenega varstva, s čimer bi 
se lažje dosegli boljši rezultati zdravljenja. 
Posebni ukrepi v okviru tega cilja politike bi vklju čevali vzpostavitev sistema akreditacije in 
podpore za evropske referen čne mreže, krepitev sodelovanja na podro čju varnosti pacientov 
in kakovosti zdravstvenih storite v ter izboljšanje pr eudarne rabe protimikrobnih sredstev v 
humani medicini. 
3. Ugotavljanje, razširjanje in spodbujanje sp rejemanja preverjenih najboljših praks za 
stroškovno u činkovite preventivne ukrepe za obvladovanje klju čnih dejavnikov tveganja, in 
sicer kajenja, čezmernega uživanja alkohola, debelos ti in virusa HIV/aidsa, s poudarkom 
na čezmejni razsežnosti, z namenom prepre čevanja bolezni in promocije zdravja 
Preprečevanje bolezni in promocija  zdravja prispevata k pove čevanju števila „let zdravega 
življenja“ ali let dobrega zdravja. Po leg dejstva, da je zdravje najve čje bogastvo in cilj kot tak, 
zdravi državljani prispevajo  h gospodarski blaginji z ve čjo udeležbo na trgu dela in 
produktivnostjo. Dobro usmerjene nalo žbe v promocijo zdravja in prepre čevanje bolezni so 
eden od najbolj stroškovno u činkovitih na činov za spodbujanje ra sti in bruto doma čega 
                                                 
3 Glej Prilogo 7 za študije primerov o evropskih referen čnih mrežah za redke bolezni in ORPHANET. 
 
 9proizvoda. To je vse bolj pomembno zaradi starajo če se družbe in podaljševanja delovne 
dobe.  
Ustrezne naložbe bodo vodile do boljšega zdravja, daljšega in  produktivnejšega življenja ter 
manjšega pomanjkanja delovne sile. Če bodo Evropejci v boljšem zdravstvenem stanju, bodo 
lahko tudi v obdobju staranja kot delavci, prostovoljci in potrošniki, prispevali h 
gospodarstvu. Strokovno znanje starejših bo še  bolj potrebno v družbi z nizko stopnjo 
rodnosti in pomanjkanjem kvalificiranih delavcev. 
Program predvideva ukrepanje za podporo prizadevanjem držav članic za pove čevanje števila 
let zdravega in produktivnega  življenja s stroškovno u činkovitimi ukrepi promocije in 
preprečevanja, ki obravnavajo de javnike tveganja, temeljne dejavnike zdravja, kroni čne 
bolezni in raka. 
4. Razvoj skupnih pristopov in prikaz njih ove vrednosti za boljšo pripravljenost in 
sodelovanje v izrednih zdravstvenih razmerah, da se državljane zaš čiti pred čezmejnimi 
nevarnostmi za zdravje 
V zadnjih letih se je EU sre čala z več večjimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, kot sta 
pandemija gripe in SARS. Pristojnosti EU na podro čju usklajevanja pripravljenosti na hude 
čezmejne nevarnosti za zdravje in od zivov nanje so opredeljene v Pogodbi.  Po svoji naravi 
take nevarnosti za zdravje niso omejene z nacionalnimi mejami in jih posamezne države 
članice ne morejo same u činkovito reševati. EU mora biti na  te nevarnosti, ki lahko zelo 
vplivajo ne samo na zdravje in življenje državljanov, ampak tudi na gospodarstvo, dobro 
pripravljena.  
Za zmanjševanje posledic za javno zdravje, ki jih imajo čezmejne nevarnosti za zdravje, ki 
lahko vklju čujejo vse od množi čnega onesnaženja zaradi kemi čnih nesre č do epidemij in 
pandemij, kot so bili nedavni primeri E. coli, sev gripe H1N1 ali SARS (sindrom akutnega oteženega dihanja), je treba oblikovati ali okr epiti trdne mehanizme in orodja za odkrivanje, 
ocenjevanje in obvladovanje ve čjih čezmejnih nevarnosti za zdravje.  Zaradi narave teh 
nevarnosti so za obravnavo razli čnih vidikov potrebni usklajeni ukrepi na podro čju javnega 
zdravja na ravni EU, ki temeljijo na pripravljenosti in na črtovanju odziva, trdni in zanesljivi 
oceni tveganja ter mo čnem okviru za obvladovanje tveganj in kriz.  
Glavni cilj je okrepiti spremljanje, sistem  zgodnjega opozarjanja in boj proti resnim 
čezmejnim nevarnostim za zdravje, tudi v lu či zasnove „eno zdravje“ in celostnega okvira za 
zdravstveno varnost, ki se trenutno pripravlja.  
Pri tem bi prihodnji program Zdravje za rast podpiral izvajanje zakonodaje EU o nevarnostih 
za zdravje in ukrepe EU na podro čju kriznega upravljanja v javnem zdravju.  Obravnavani 
bodo vsi deli kriznega upravljanja:  načrtovanje pripravljenosti in odzivanja, obveš čanje o 
tveganju in krizno obveš čanje, krepitev zmožnosti za oceno tveganja in usposabljanje, 
izmenjava izkušenj in najboljših praks pri upravljanju izrednih zdravstvenih razmer.  
Načrtovani ukrepi obsegajo podpiranje krepitve osnovne zmožnosti držav članic in razvoja 
standardov držav članic za na črtovanje pripravljenosti in odzivanja .  
Ta krepitev zmožnosti zajema spremljanje,  odkrivanje in oceno tveganja za mo čno razširjene 
težke bolezni, na podlagi zakonodaje, ki se pregleduje in pr ipravlja, skupaj z ve čnacionalnimi 
medsektorskimi dejavnostmi usposabljanja in pobudami za prepre čevanja in obvladovanje 
nalezljivih bolezni, odpornosti na pr otimikrobna sredstva in bolnišni čnih okužb ter 
izboljšavami politik cepljenja in strategij na ravni EU. 
 
 105. MOŽNOSTI  POLITIKE 
Možnost 1  ustreza najmanjšemu možnemu ukrepanju  zaradi pravnih obveznosti iz Pogodbe 
in obstoje čega pravnega reda EU na podro čju zdravil, medicinskih pripomo čkov, snovi 
človeškega izvora, pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, zdravstvene 
varnosti ( čezmejne nevarnosti za zdravje) in tobaka. 
Možnost 2  ustreza izhodiš čnemu scenariju. Predvideva na daljevanje programa v sedanji 
obliki brez sprememb na podlagi ugotovitev o cen, poleg neposrednih pravnih obveznosti. 
Možnost 3, podmožnost A ustreza dobro strukturiranemu programu s cilji SMART in 
prednostnimi nalogami, ki omogo čajo dodano vrednost za EU in bol jše spremljanje rezultatov 
in učinkov. Usmerjen bo na:  
• podpiranje ukrepov, ki jih zahteva veljavna zakonodaja EU na podro čju zdravja in 
notranjega trga; 
• spodbujanje sprejemanja inovativni h rešitev za izbo ljšanje specifi čnih vprašanj glede 
kakovosti, u činkovitosti in vzdržnosti zdravstvenih sistemov; 
• preprečevanje bolezni na ravni EU s podpira njem in dopolnjevanjem prizadevanj 
držav članic za pove čevanje števila let zdravega življenja svojih državljanov, 
vključno z zmanjšanjem neenakosti glede zdravja, vendar ve činoma z metodami, ki 
ne zajemajo virov programov in so omej ene na razvoj delovni metod in oceno 
politike; 
• podpiranje in dopolnjevanje prizadevanj držav članic pri zaš čiti državljanov pred 
čezmejnimi nevarnostmi za zdravje. 
Možnost 3, podmožnost B ustreza dobro strukturiranemu programu, vendar zaradi tega 
obravnava le enega od splošnih cilje v. Ta program bi bil usmerjen na: 
• podpiranje ukrepov, ki jih zahteva veljavna zakonodaja EU na podro čju zdravja in 
notranjega trga; 
• spodbujanje sprejemanja inovativnih rešitev za izboljšanje specifi čnih vprašanja 
glede kakovosti, u činkovitosti in vzdržnosti  zdravstvenih sistemov; 
• podpiranje in dopolnjevanje prizadevanj držav članic pri zaš čiti državljanov pred 
čezmejnimi nevarnostmi za zdravje. 
Možnost 3, podmožnost C ustreza programu, omejenemu na podpiranje ukrepov, ki jih 
zahteva trenutna zakonodaja EU na podro čju zdravja in notranjega trga, ter podpiranje in 
dopolnjevanje prizadevanj držav članic pri zaš čiti državljanov pred čezmejnimi nevarnostmi 
za zdravje. Poleg tega bi se razš irili rezultati trenutnega programa  zdravja, da bi se upoštevali 
sklepi prejšnjih ocen. 
Možnost 4 ustreza dobro strukturiranemu programu, ki se osredoto ča na ista vprašanja kot 
možnost 3A, vendar vklju čuje tudi posebni cilj za obravna vo širših družbeno-gospodarskih 
vzrokov za neenakosti glede zdravja z ustreznimi finan čnimi viri. Ta možnost bi pomenila 
bistveno pove čanje finan čnega okvira programa.  
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možnost brez kakršnih koli virov  ni bila obravnavana . Brez virov Komisija ne more izpolniti 
svojih obveznosti iz obstoje če zakonodaje. 
 
 11Možnost 1 bi zmanjšala podporo EU politiki javnega zdra vja in bi bila v nasprotju s sklepi 
ocene o trenutnem zdravstvenem programu in zah tevami zdravstvenih ministrov EU in drugih 
zainteresiranih strani za nadaljevanje programa. Ne bi zagotovila ustrezne podpore prihodnji 
politiki javnega zdravja. 
Možnost 2  bi nekoliko upoštevala  zaskrbljenost držav članic in zainteresiranih strani in bi 
imela učinek vzvoda na nacionalne zd ravstvene politike. Vendar bi  bilo brez in tervencijskih 
ukrepov in realisti čnih ciljev SMART ter ob številnih uk repih brez prednostn ih ciljev in 
natančnih kazalnikov za merjenje njihove u činkovitosti zelo težko meriti kakršen koli vpliv, 
ki bi bil tudi zelo omejen. Ta oblika programa ne bi omogo čala doseganja ciljev in ne bi 
upoštevala priporo čil iz preteklih ocen in revizij. 
Možnost 3, podmožnost A bi omogo čila doseganje posebnih ciljev  z opredeljenimi ukrepi in 
prednostnimi nalogami iz te ocene u činka. Komisija bi izpolnila svoje pravne obveznosti. 
Predlagani program bi obravnaval glavne poman jkljivosti, opredeljene v zunanji oceni in 
poročilu Računskega sodiš ča. Vključeval bi intervencijske ukr epe, dobro opredeljene cilje 
politike, realisti čne in pragmati čne posebne cilje SMART, usme rjene v doseganje rezultatov, 
prednost ukrepov bi se dolo čila s pomo čjo posebnih meril za dodano vrednost za EU in nabor 
kazalnikov bi se opredelil za merjenje rezultatov  in upoštevanje rezultatov programa s strani 
držav članic.  Zato bi bilo mogo če meriti rezultate, ukrepati, če ti ne bi dosegali dolo čenih 
mejnikov, in kon čno določiti učinek programa. 
Možnost 3, podmožnost B ustreza nižjemu prora čunu kot trenutni program in dodelitvam 
proračunskih sredstvih, pr edvidenih v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru. Ta možnost 
ne bi omogo čala ustreznega obravnavanja izzivov v ja vnem zdravju, saj bi bile sinergije med 
promocijo zdravja in kroni čnimi boleznimi izgubljene, zlasti glede izpostavljenosti 
državljanov kroni čnim boleznim. Ta program ne bi izpolnil pri čakovanj držav članic in 
zainteresiranih strani. 
Možnost 3, podmožnost C  je zelo podobna možnosti 1, ve ndar s posebnim ciljem glede 
nevarnosti za zdravje.  Čeprav bi Komisija izpolnila svoje pravne obveznosti in  bi bili ukrepi 
za nevarnosti za zdravje izvedeni , bi se prekinilo izvajanje vs eh drugih ukrepov na ravni EU. 
To bi zmanjšalo podporo EU politiki javnega zdravja in bi bilo v nasprotju s sklepi ocene o 
trenutnem zdravstvenem programu in zah tevo zainteresiranih strani in držav članic za 
nadaljevanje programa. Ne bi se zagotovila  ustrezna podpora priho dnji politiki javnega 
zdravja, ki se trenutno pripravlja. 
Možnost 4 pomeni bistveno zvišanje prora čuna za javno zdravje, kar ni realisti čno. 
Rezultat primerjave možnosti je jasen: možnost 3A je dale č najprimernejša.  
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Program se bo spremljal na letni ravni, da se oceni napredek pri doseganju njegovih 
specifičnih ciljev glede na rezultate in kazalnike u činka ter omogo čijo morebitne potrebne 
prilagoditve politike in pre dnostnih nalog financiranja. 
Države članice morajo na zahtevo Komisije brez nesorazmernega pove čanja upravnega 
bremena predložiti vse razpoložljive informacije o izvajanju in u činkih programa. 
Predlaga se oblikovanje okvirnega notranjega ve čletnega delovnega programa, ki bi bil 
podlaga za letne delovne na črte. 
 
 12Pri programu bodo uporabljeni številni finan čni mehanizmi: razpisi za zbiranje predlogov, 
nepovratna sredstva  za ukrepe držav članic, nepovratna sredstva za mednarodne organizacije, 
nepovratna sredstva za izva janje in pogodbe o javnih naro čilih. Kot je bilo navedeno pri 
oceni, so bile izkušnje,  pridobljene z uvedbo finan čnih mehanizmov v trenutnem programu 
zdravja, pozitivne in ocenjene kot izboljšav a sistema glede na prejšnji program javnega 
zdravja. Program bo ovrednoten z vmesnim in naknadnim vrednotenjem. Vmesna ocena bo tudi ocena 
učinka za morebitno nadaljevanja programa na podro čju zdravja po letu 2020.