5.2

V nadaljevanju so na kratko povzete smernice za ukrepanje, ki bi morale biti del strategije za strukturiran razvoj sodelovalne ali participativne potrošnje, ter ukrepi za podporo, dopolnitev in spremljanje politike varstva potrošnikov, ki jo izvajajo države članice: a) določitev pravnega in fiskalnega okvira za dejavnosti na področju sodelovalne ali participativne potrošnje, ki po potrebi opredeljuje in ureja vidike, kot so pravna odgovornost, zavarovanje, pravice uporabe, pravice do varstva pred načrtovano zastarelostjo (13), davki na lastništvo, standardi kakovosti, določitev pravic in obveznosti ter po potrebi odprava morebitnih prikritih omejitev in ovir za trgovanje znotraj Skupnosti ter morebitno izkrivljanje zakonodaje; b) razširjanje, ozaveščanje in obveščanje javnosti o pobudah na področju sodelovalne ali participativne potrošnje ter njihovih koristih za posameznika ali skupnost; seznanjanje z obveznimi vidiki zakonodajnega okvira na področju souporabe proizvodov (na primer recikliranje, ponovna uporaba, posodobitev in trajnost); c) obveščanje in usmerjanje potrošnikov in uporabnikov glede odgovornega sodelovanja pri pobudah s spodbujanjem pilotnih projektov in pobud na področju sodelovalne potrošnje; d) spodbujanje sodelovalne ali participativne potrošnje na podlagi izkušenj s programi ShareableCities, skupnim prevozom in drugimi področji, povezanimi s prehrano, nastanitvijo in tudi skupnim delom; e) razvoj trdnih struktur z oblikovanjem platform za razvoj sodelovalne ali participativne potrošnje, zlasti na področju tehnologije in omrežij; f) pospeševanje in razširjanje sodelovalne ali participativne potrošnje z aktiviranjem in spodbujanjem vzpostavljenih mrež; g) sodelovanje institucij EU pri pobudah na področju sodelovalne ali participativne potrošnje tako z uporabo storitev kot tudi z zagotavljanjem lastnih sredstev; h) civilna družba ima lahko dejavno vlogo pri zagotavljanju dostopa do javnih dobrin z vzpostavitvijo kolektivne infrastrukture za souporabo, da bi lahko družba od tega imela čim večje koristi; i) poleg tega se predlaga, da se vzpostavi strategija ukrepanja zlasti na naslednjih področjih: — izobraževanje: vsi sprejeti ukrepi na področju izobraževanja bi morali biti proaktivni, tj. otrokom je treba že v zgodnjem otroštvu privzgojiti in utrditi ustrezno vedenje, navade in vrednote za dajanje pobud na področju sodelovalne ali participativne potrošnje; — združenja potrošnikov: mreže organizacij potrošnikov in uporabnikov lahko imajo dvojno vlogo v okviru strategije, tako z uporabo proaktivnega pristopa pri oblikovanju pobud kot tudi z odzivom, tj. sodelovanjem v pobudah; — zadruge: zadruge lahko postanejo glavni zaveznik sodelovalne ali participativne potrošnje, saj se zavzemajo za ista načela in vrednote. Zato se lahko z zadružnim gibanjem proaktivno in retroaktivno okrepijo pobude ter v njihov okvir vključijo mreže sodelovalne ali participativne potrošnje, ki imajo podobne cilje (14). Potrošniške zadruge in t. i. zadruge na oddaljenosti nič kilometrov (15) so odličen dokaz nečesa, kar že obstaja; — prebivalstvo: odraslo prebivalstvo in širša javnost lahko z iskanjem pobud in sodelovanjem pri pobudah na področju sodelovalne ali participativne potrošnje, ki so osredotočene nanje, razvijejo sposobnost odzivanja, kar poleg tega prispeva tudi k osebni izpolnitvi v okviru vključevanja in ki spodbuja socialno kohezijo s skupno uporabo skupnih dobrin.