Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 40/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteaux d’Ancenis“

PDO-FR-A0928-AM01

Datum obvestila: 12. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje se izvajajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 28. septembra 2011 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo ozemlje naslednjih občin:

— departma Loire-Atlantique: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Barbechat), Ligné, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Varades), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire in Vair-sur-Loire ter

— departma Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Saint-Florent) in Orée-d’Anjou (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne).

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so za vpogled na voljo kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, za boljše obveščanje javnosti.

Zato je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o razmejenem geografskem območju.

2. Območje parcel

V odstavku 2 oddelka IV poglavja 1 je beseda „razmejenega“ nadomeščena z besedilom „, primernega za proizvodnjo,“.

Gre za redakcijsko spremembo, ki ne spreminja razmejenega območja parcel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Območje v neposredni bližini

V odstavku 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z:

— departma Loire-Atlantique: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Basse-Mer), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles in Vallet ter

— departma Maine-et-Loire: Montrevault-sur-Èvre (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Puiset-Doré in Saint-Rémy-en-Mauges), Orée-d’Anjou (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Saint-Laurent-des-Autels in Saint-Sauveur-de-Landemont) in Sèvremoine (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Tillières).

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda.

Zato je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4. Trsni izbor

Rdeča vina in vina rosé se lahko odslej proizvajajo s stransko sorto vinske trte cabernet franc.

Cabernet franc je sorta vinske trte, ki so jo na tem območju in za to označbo tradicionalno uporabljali ter ki vinu dodaja določeno strukturo, ne da bi spreminjala njegove značilnosti. Tako se lahko zagotovi določena varnost pridelave, saj ta sorta ni tako občutljiva na zmrzal kot sorta gamay in na glivične bolezni.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Zvrščanje

— V oddelku V poglavja 1 je dodan odstavek: „2. Pravila o deležu na vinogradniškem gospodarstvu Delež stranskih sort vinske trte znaša največ 10 % trsnega izbora. Skladnost s trsnim izborom se za zadevno barvo oceni na vseh parcelah vinogradniškega gospodarstva, na katerih se prideluje vino s kontrolirano označbo porekla.“

— V oddelku IX poglavja 1 je dodan odstavek (a): „(a) – Zvrščanje sort vinske trte Rdeča vina ali vina rosé se pridelujejo z zvrščanjem sort vinske trte ali vin v enakih deležih, kot so določeni za trsni izbor na vinogradniškem gospodarstvu.“

Zaradi dodajanja sorte cabernet franc je bilo treba dodati pravilo o trsnem izboru in zvrščanju, ki delež te sorte vinske trte omejuje na 10 %.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Pakiranje

V odstavku 2 oddelka IX je bilo spremenjeno obdobje hrambe rezultatov analize, opravljene na pakiranih serijah, ki se odslej zaradi zagotavljanja boljšega nadzora hranijo 12 mesecev namesto šest.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Promet med odobrenimi skladišči

Črtana je točka b odstavka 4 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila pregledana zaradi posodobitve števila zadevnih občin (16 namesto 22).

Zato je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi z geografskim območjem.

9. Prehodni ukrep

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili iz specifikacije proizvoda črtani.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10. Označevanje

V oddelku XII je dodan naslednji odstavek: „(c) – Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, po višini, širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime se navede v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.“

Zato je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

11. Predhodna izjava o namembnosti parcel

V odstavku 1(1) poglavja 2 je črtano obdobje petih let za tiho podaljšanje te izjave, da bi se preprečile kakršne koli težave v primeru pozabe in da bi se taka obnovitev s tihim podaljšanjem ohranila le, če izvajalec ne bi sporočil spremembe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12. Izjava o zahtevi za označbo

Izjava o zahtevi za označbo se odslej namesto 10. decembra pošlje najpozneje 31. decembra.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13. Predhodna izjava o poslovanju z nepakiranim vinom

V prvem odstavku odstavka 3 oddelka II poglavja 2 je pred besedo „poslovanjem“ dodana beseda „prvim“, za njo pa besedilo „s prvo serijo v zadevnem letu ali prvim dajanjem vina na potrošniške trge“.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

14. Predhodna izjava o pakiranju

V odstavku 4 oddelka II poglavja 2 je dodana alinea:

„– predvideni datum pakiranja.“

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

15. Izjava o ponovnem razvrščanju

V odstavku 6 oddelka II poglavja 2 je besedilo „v enem mesecu“ nadomeščeno z besedilom „najpozneje 15. decembra“.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16. Register pridelovalcev grozdja in vina

Odstavek 1 oddelka II poglavja 2 se spremeni:

„1. Register pridelovalcev grozdja in vina (a) Vsak izvajalec, ki gospodarsko izkorišča vinograde, primerne za pridelavo vina s kontrolirano označbo porekla, pred 1. junijem leta trgatve obvesti registrski organ in navede parcele, na katerih opušča pridelavo vina s kontrolirano označbo porekla in ne želi uporabljati proizvodnih pogojev za vinograd s kontrolirano označbo porekla. Organ za zaščito in upravljanje lahko od izvajalcev zahteva predložitev izpiska iz tega registra. (b) Vsak izvajalec, na katerega se nanaša eden (ali več) prehodni(-h) ukrep(-ov), hrani za organ za zaščito in upravljanje in odobreni nadzorni organ seznam zadevnih parcel, pri čemer navede: — katastrsko številko parcele in — prehodni ukrep.“

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

17. Register skladišča

V odstavku 2 oddelka II poglavja 2 je beseda „specifikacija“ nadomeščena z besedo „register“ in je dodano, da se v tem registru pojavlja ponovno razvrščanje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikaciji proizvoda za območje nantske dežele.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Coteaux d’Ancenis“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Rdeča vina

Vina so rdeča mirna vina.

Imajo naslednje analitske lastnosti:

— najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: 10,5 % za rdeča vina;

— največji volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi: 12,5 % za rdeča vina;

— vsebnost skupnih kislin: od 57,1 do 102,1 miliekvivalenta na liter za rdeča vina;

— najvišja vsebnost hlapnih kislin: 13,3 miliekvivalenta na liter za rdeča vina;

— vsebnost fermentirnega sladkorja (glukoze in fruktoze): največ 3 grame na liter za rdeča vina;

— najvišja vsebnost jabolčne kisline: največ 0,3 grama na liter za rdeča vina. Pri rdečih vinih je dokončano jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida in dejanski volumenski delež skupnega alkohola rdečih vin sta v skladu s pravili, določenimi z zakonodajo Skupnosti.

Rdeča vina so sijočega videza z odsevi, ki prehajajo od češnjevo rdeče do granatno rdeče barve. V njihovem vonju pogosto prevladujejo arome jagodičja, ki jih včasih spremljajo začimbne note. Običajno imajo elegantne tanine, ki jim dajejo gladek in nežen okus, poudarjen z določeno svežino.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Bela vina

Vina so bela mirna vina.

Imajo naslednje analitske lastnosti:

— najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: 11,5 % za bela vina;

— največji volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi: 13,5 % za bela vina;

— vsebnost skupnih kislin: od 57,1 do 112,3 miliekvivalenta na liter za bela vina;

— vsebnost fermentirnega sladkorja (glukoze in fruktoze): od 20 do 40 gramov na liter za bela vina.

Bela vina, katerih rumena barva izraža, da so vina bogata, običajno razvijejo intenzivne aromatične note, ki spominjajo na zelo zrelo ali eksotično sadje. Pravila v zvezi z analitskimi značilnostmi teh vin jim najpogosteje zagotavljajo zelo uravnotežen okus, njihova polnost, h kateri prispeva fermentirni sladkor, pa je uravnotežena z značilno svežino loarskih vin.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina rosé

Vina so mirna vina rosé.

Imajo naslednje analitske lastnosti:

— najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: 10 % za vina rosé;

— največji volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi: 12 % za vina rosé;

— vsebnost skupnih kislin: od 57,1 do 102,1 miliekvivalenta na liter za vina rosé;

— najvišja vsebnost hlapnih kislin: 10,2 miliekvivalenta na liter za vina rosé;

— vsebnost fermentirnega sladkorja (glukoze in fruktoze): največ 4 grame na liter za vina rosé.

Vsebnost skupnega žveplovega dioksida in dejanski volumenski delež skupnega alkohola vin rosé sta v skladu s pravili, določenimi z zakonodajo Skupnosti.

Vina rosé so bistra, njihova barva pa sega od bledo rožnate do barve lososa. Vina so finega in diskretnega vonja z značilno svežino, na splošno izraženo s sadnimi notami. Ta vina imajo običajno lahkoten in svež okus v ustih s kančkom živahnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Postopek gojenja

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,60 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti med 0,90 metra in 1,10 metra.

Trsi se obrezujejo z največ 12 očesi na trs:

— bodisi s kratko rezjo (kordonska gojitvena oblika royat, kotlasta gojitvena oblika, pahljačasta gojitvena oblika),

— bodisi z rezjo na enojni guyot.

Obrezovanje se konča pred 31. majem v letu trgatve.

V fenofazi, imenovani „brstenje“, ima posamezen trs največ 10 enoletnih rodnih mladik.

Poseben enološki postopek

Pri proizvodnji vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega: 13,5 % za bela vina, 12 % za vina rosé in 12,5 % za rdeča vina.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribolovu.

(b) Največji donosi

Bela vina

55 hektolitrov na hektar

Rdeča vina in vina rosé

66 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje se izvajajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 28. septembra 2011 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo ozemlje naslednjih občin:

— departma Loire-Atlantique: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Barbechat), Ligné, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Varades), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire in Vair-sur-Loire ter

— departma Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Saint-Florent) in Orée-d’Anjou (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne).

7. Glavni sorti vinske trte

Gamay N

Pinot gris G

8. Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje se razprostira po obeh bregovih reke Loare, na polovici poti med mestoma Nantes in Angers. Vinogradi so večinoma zasajeni po gričih, ki gledajo neposredno na reko, včasih pa tudi po pobočjih stranskih dolin. Po pobočjih so razporejeni terasasto, najpogosteje na nadmorski višini od 20 do 80 metrov, in se v pokrajini jasno razlikujejo od okoliških planot, na katerih potekajo dejavnosti mešane rastlinske pridelave in živinoreje. Geografsko območje se okrog občine Ancenis razprostira prek ozemlja 16 občin departmajev Loire-Atlantique in Maine-et-Loire.

Vinograd je zasajen na starih metamorfnih formacijah armorikanskega masiva, sestavljenih pretežno iz skrilavcev, sljudnih skrilavcev in gnajsa. Na teh trdih kamninah so nastala kremenova, pogosto prodnata in na pobočjih zelo plitva tla, na katerih so nekoč potekali erozijski procesi Loare. Na razmejenem območju parcel za trgatev grozdja so tradicionalno strogo razmejene parcele na pobočjih gričev, na katerih je predvsem ali običajno zasajena vinska trta in na katerih so tla zdrava in plitva, poleg tega pa imajo omejeno zmožnost zadrževanja vode in so zmerno rodovitna. Ta tla se hitro osušijo in segrejejo.

Geografsko območje ima zmerno oceansko podnebje, Loara pa pomaga prenašati morski vpliv v notranjost, predvsem zato, ker reka v regiji Ancenis teče v isti smeri kot pihajo prevladujoči vetrovi. Povprečne letne temperature so okoli 11,5 °C, zime so mile in poletja sveža. Padavine, katerih letna količina znaša približno 700 mm, so dobro razporejene čez celo leto, vendar je v poletnem času izrazito pomanjkanje vode. Na geografskem območju je v začetku jeseni, pred visoko plimo ob enakonočju pogosto vetrovno in suho obdobje.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Gojenje vinske trte, ki sega že v davno preteklost, se je v regiji Ancenis začelo širiti zlasti od 11. stoletja, ko so se vzdolž Loare ustanavljali števili priorati. O intenzivni vinogradniški dejavnosti na rečnih bregovih v srednjem veku priča desetina, ki jo je bilo treba plačevati od proizvodov vinske trte. Pristanišče Ancenis je hitro dobilo osrednjo vlogo v trgovini z vinom in pri prevozu vin v regiji. Tako je leta 1573 Karel IX dovolil, da se ustanovijo štirje posredniški uradi za poznavalce vina v pristanišču Ancenis, leta 1584 jih je bilo že deset, v času Ludvika XVI pa je bilo v mestu redno približno 20 ladij, ki so se ukvarjale s trgovino z vinom.

Od 17. stoletja se je z uvedbo sorte pinot gris G v anceniškem vinogradu povečala proizvodnja belih polsladkih vin. Med njimi se je razvila tudi pridelava vina, ki je postopoma dobilo ime „Malvoisie“ (malvazija). Druge sorte vinske trte so se pojavile pozneje, kot na primer sorta gamay N, ki je bila uvedena proti sredini 19. stoletja. Trgovina z vini je tedaj doživela vrhunec, saj so bila vina natovorjena na ladje proti Parizu prek Orléansa ali v Severno Evropo in Bretanjo prek Nantesa.

Vinograd je bil po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, obnovljen in dokončno so bile sprejete sorte vinske trte in gojitvene oblike, ki se danes še vedno uporabljajo, in sicer gostota zasaditve od 6 000 d0 7 000 trsov na hektar. Proizvodnja suhih vin rosé in rdečih vin je prevladala nad proizvodnjo belega polsladkega vina „Malvoisie“. Dejstvo, da je bil leta 1907 ustanovljen vinogradniški sindikat okrožja Ancenis (Syndicat viticole de l’arrondissement d’Ancenis), kaže na neprekinjenost lokalne vinogradniške dinamike. Po drugi svetovni vojni so proizvajalci določili pravila pridelave, na podlagi katerih je bila lahko leta 1954 podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti „Coteaux d’Ancenis“.

Leta 2009 se je vinograd razprostiral na 180 hektarjih. Upravljalo ga je približno trideset proizvajalcev, povprečna letna proizvodnja pa je presegala 10 000 hektolitrov, pri čemer je bilo od tega 45 % vin rosé, 38 % rdečih vin in 17 % belih vin. Bela vina, katerih rumena barva izraža, da so vina bogata, običajno razvijejo intenzivne aromatične note, ki spominjajo na zelo zrelo ali eksotično sadje. Pravila v zvezi z analitskimi značilnostmi teh vin jim najpogosteje zagotavljajo zelo uravnotežen okus, njihova polnost, h kateri prispeva fermentirni sladkor, pa je uravnotežena z značilno svežino loarskih vin.

Rdeča vina so sijočega videza z odsevi, ki prehajajo od češnjevo rdeče do granatno rdeče barve. V njihovem vonju pogosto prevladujejo arome jagodičja, ki jih včasih spremljajo začimbne note. Običajno imajo elegantne tanine, ki jim dajejo gladek in nežen okus, poudarjen z določeno svežino.

Vina rosé so bistra, njihova barva pa sega od bledo rožnate do barve lososa. Vina so finega in diskretnega vonja z značilno svežino, na splošno izraženo s sadnimi notami. Ta vina imajo običajno lahkoten in svež okus v ustih s kančkom živahnosti. Proizvajalci vina „Coteaux d’Ancenis“ so znali izkoristiti prednosti dvojnega vpliva geografskega območja, ki leži med nantskimi in anžujskimi vinogradi na bregovih pomembne prometne poti, ki poteka po Loari, da so določili tehnične načrte za proizvodnjo, ki so bili prilagojeni njihovemu naravnemu okolju.

Griči na geografskem območju, ki jih je v metamorfne formacije armorikanskega masiva izoblikovala Loara, so najpogosteje na tleh, ki se zelo segrejejo, hitro naravno osušijo in imajo omejeno zalogo vode, kar spodbuja zorenje grozdja, zaradi česar se je okrog pristanišča Ancenis od srednjega veka dalje razvijalo komercialno vinogradništvo. Čeprav je podnebje na geografskem območju pod oceanskim vplivom, ima značilno posebnost, in sicer pogosto vetrovno in suho obdobje ob koncu poletja in v začetku jeseni. Razvoj pridelave rdečin vin in vin rosé v regiji se v veliki meri pojasnjuje s tem naravnim okvirom, spojenim z odprto pokrajino ob bregovih Loare. Z revnimi in kislimi tlemi parcel, razmejenih za trgatev grozdja, ki zelo ustrezajo zlasti sorti gamay N, se omejuje njena moč rasti, poleg tega pa je zaradi takih tal ta sorta kljub svoji pozni uvedbi nadomestila obstoječe rdeče sorte vinske trte. Upravljanje vinograda s prilagojenim načinom obdelovanja in ohranjanje donosa omogočata, da se v rdečih vinih izrazijo vse njihove arome, v vinih rosé pa prefinjene sadne note.

Podnebje omogoča tudi proizvodnjo polsladkih belih vin, saj se zdravo grozdje obira ob popolni zrelosti. Spodbudilo je tudi hitro prilagoditev nežne sorte pinot gris G na podnebje. Blage poletne temperature geografskega območja so bistvene za ohranjanje finosti njenih arom in zagotavljanje značilne svežine vin, tako da se omeji razkroj organskih kislin, prisotnih v grozdnih jagodah. Ta resnično izvirna vina, lokalno poznana pod imenom „Malvoisie“, so zaščitni znak lokalne vinogradniške dediščine.

Proizvajalci, organizirani v sindikatu od začetka 20. stoletja, so si stalno prizadevali izboljšati kakovost proizvodov. Priznanje kontrolirane označbe porekla „Coteaux d’Ancenis“ skupaj s ponovno določitvijo razmejenega območja parcel na najboljše griče, z omejitvijo in trsnim izborom na dve sorti gamay N in pinot gris G ter bolj omejevalnimi pravili pridelave zagotavljajo, da bodo v prihodnosti poudarjene tipične značilnosti vin.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in proizvodnjo vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Loire-Atlantique: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Basse-Mer), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles in Vallet ter

— departma Maine-et-Loire: Montrevault-sur-Èvre (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Puiset-Doré in Saint-Rémy-en-Mauges), Orée-d’Anjou (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Saint-Laurent-des-Autels in Saint-Sauveur-de-Landemont) in Sèvremoine (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Tillières).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega imena.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim imenom „Malvoisie“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega imena. Ta označba se uporablja samo za mirna bela vina.

Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah napisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Velikosti črk v geografskem imenu „Val de Loire“ in imenu „Malvoisie“, ki se uporablja, po višini, širini in debelini ne presegajo dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, po višini, širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime se navede v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0569c539-0b4c-4402-9b68-c63cca20f36f

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.