Podatke EU-LFS uporabljajo nekatere ključne pobude politike EU. EU-LFS je na primer eden glavnih virov podatkov za spremljanje napredka držav članic pri smernicah za zaposlovanje v okviru: (i) člena 148 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in (ii) strategije EU za rast „Evropa 2020“. Za spremljanje dveh od petih krovnih ciljev strategije Evropa 2020 se uporabljajo trije kazalniki EU-LFS (stopnja zaposlenosti pri osebah, starih 20–64 let; delež oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje; ter število oseb, starih 30–34 let, z zaključenim terciarnim izobraževanjem).Pri skupnem ocenjevalnem okviru strategije Evropa 2020 se uporablja še veliko drugih kazalnikov, ki temeljijo na LFS.

EU-LFS je največji vir uradne statistike trgov dela v EU. Skupno zbira več kot 100 spremenljivk o delovnem statusu, parametrih zaposlitve, delovnem času, izobrazbi in usposabljanju. Dopolnjujejo ga tudi tematski, letni in priložnostni moduli.

V letu 2017 je bilo v vzorec EU-LFS vključenih okoli 1,3 milijona oseb (med njimi okoli 1,2 milijona iz EU-28) v starosti 15–74 let. Vzorci so se odvzeli vsako četrtletje in so zajemali 34 sodelujočih držav. EU-LFS je tako največja raziskava gospodinjstev v Evropi.

Eurostat je odgovoren za spremljanje izvajanja Uredbe (ES) št. 577/98, zagotavljanje pomoči nacionalnim statističnim uradom, spodbujanje usklajenih pojmov in metod ter izkazovanje primerljivih statistik nacionalnih in evropskega trga dela.

Nacionalni statistični uradi zadevnih držav so pristojni za zasnovo nacionalnih vprašalnikov, jemanje vzorcev, izvajanje anket in pošiljanje rezultatov Komisiji (Eurostatu) v skladu s skupno shemo šifriranja podatkov, določeno z Uredbo Komisije (ES) št. 377/2008.

Raziskava delovne sile Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: EU-LFS) je obsežna vzorčna raziskava prebivalstva v zasebnih gospodinjstvih. Zagotavlja četrtletne in letne statistike trga dela o zaposlenosti in brezposelnosti ter ljudeh, ki niso delovna sila. Zbira tudi večletne informacije iz priložnostnih modulov ter zagotavlja vhodne podatke za mesečne ocene brezposelnosti in stopenj brezposelnosti, ki temeljijo na modelih.

To je sedmo poročilo Komisije Parlamentu in Svetu; zajema obdobje 2015–2017 in je sestavljeno, kot sledi:

Preglednica 1: Dosežena velikost vzorca in odstotek celotnega prebivalstva, starega 15–74 let (četrtletno povprečje) v raziskavi delovne sile Evropske unije, v letih 2017 in 2014

Kar zadeva nevzorčne napake, Eurostat in države udeleženke redno spremljajo ustrezne vire teh napak, kot so neodgovori. Države udeleženke Eurostatu vsako leto poročajo o glavnih vzrokih za napake in metodah za njihovo zmanjšanje, ki so jih uporabile na nacionalni ravni. Povzetek tega spremljanja se objavi v letnem poročilu o kakovosti EU-LFS.

Uradne raziskave, kot je EU-LFS, uporabljajo verjetnostno vzorčenje. Tako je mogoče količinsko opredeliti vzorčne napake v obliki intervala zaupanja. V preglednici 2 so navedene ocene in 95-odstotni intervali zaupanja, doseženi za sedem glavnih kazalnikov o zaposlenosti in brezposelnosti na skupni ravni EU-28.

Pri vzorčnih napakah je glavna determinanta velikost vzorca. Pri večjih vzorcih so rezultati natančnejši. V preglednici 1 sta prikazani absolutna velikost vzorca oseb, starih od 15 do 74 let, anketiranih v vsakem posameznem četrtletju v vsaki državi udeleženki, in velikost tega vzorca glede na celotno prebivalstvo. Stopnja vzorčenja se je v letu 2017 gibala od 0,14 % (Združeno kraljestvo) do 1,46 % (Luksemburg). Četrtletni vzorec je leta 2017 v povprečju obsegal okoli 1,3 milijona oseb, kar znaša 0,29 % celotnega prebivalstva, starega od 15 do 74 let, v 34 državah udeleženkah.

Natančnost statističnih rezultatov pomeni stopnjo, do katere se izračuni ali ocene približajo natančnim ali resničnim vrednostim, ki naj bi jih statistika izmerila. Natančnost ocen je izpostavljena dvema vrstama napak: vzorčnim in nevzorčnim napakam. Vzorčne napake nastanejo, ker se raziskuje samo podmnožica celotnega prebivalstva. Nevzorčne napake so vse druge napake, ki niso rezultat vzorčenja (npr. napake pokritja, merske napake, napake pri obdelavi in napake zaradi neodgovorov).

Mesečna stopnja brezposelnosti, ki temelji na EU-LFS, je pomemben kratkoročni gospodarski kazalnik. Je eden glavnih evropskih gospodarskih kazalnikov ter se uporablja tudi za izračun drsečih letnih povprečij stopenj brezposelnosti za sistem gospodarskih in finančnih kazalnikov. S tem sistemom kazalnikov se nato odkrivajo makroekonomska in konkurenčna neravnotežja. EU-LFS zagotavlja vhodne podatke za nacionalne račune o zaposlenosti, delovnem času in drugih področjih ter ne samo o trgu dela, na primer o izobrazbi.

EU-LFS zagotavlja tudi kazalnike za agendo za trajnostni razvoj do leta 2030. Trije cilji agende za trajnostni razvoj obsegajo kazalnike, ki izhajajo iz EU-LFS: kakovostno izobraževanje, enakost spolov ter dostojno delo in gospodarska rast.

Številni kazalniki, ki jih zagotavlja EU-LFS, se uporabljajo tudi za spremljanje uspešnosti držav članic EU v okviru dveh razsežnosti evropskega stebra socialnih pravic. Ti razsežnosti sta enake možnosti in dostop do trga dela (kar vključuje izobraževanje, znanja in spretnosti ter vseživljenjsko učenje; enakost spolov na trgu dela ter mlade) ter dinamični trgi dela in poštene delovne razmere (kar vključuje strukturo delovne sile in dinamiko trga dela).

Države redno izboljšujejo LFS, in sicer bodisi njeno metodologijo bodisi postopke. Če se zaradi teh izboljšav v podatkih EU-LFS pojavljajo prekinitve, udeleženi nacionalni statistični uradi o tem obvestijo Eurostat. Pomembne prekinitve se dokumentirajo v publikacijah Eurostata. Eurostat objavlja tudi poseben podatkovni niz, imenovan „glavni kazalniki LFS“, v katerem so prejšnje serije popravljene glede na prekinitve in so zapolnjene občasne vrzeli v podatkih.

Podrobna dokumentacija (metapodatki) se uporabnikom zagotovi po različnih poteh za razširjanje. Splošne informacije se za širšo javnost razširjajo v rubriki EU-LFS na spletišču Eurostata. Podrobnejše informacije so dostopne v rubriki spletišča „Vodnik po statističnih podatkih“ (Statistics Explained). Te informacije se redno posodabljajo. Posebne informacije o vsebini in kakovosti statističnih podatkov se izdajajo v dveh letnih publikacijah: v metodološki publikaciji, v kateri so opisane značilnosti nacionalnih raziskav, in v letnem poročilu o kakovosti, v katerem so povzeti rezultati, doseženi z EU-LFS. Poleg tega so statistiki EU-LFS v spletni podatkovni zbirki Eurostata priloženi posebni metapodatki. Od leta 2014 so bile na spletu objavljene tudi informacije iz nacionalnih poročil o kakovosti vsake udeležene države.

Mikropodatki EU-LFS so zelo pomembni tudi za znanstvene namene. Naroča jih vse več raziskovalcev z univerz, raziskovalnih inštitutov in nacionalnih statističnih uradov iz vse Evrope ter od drugod. Eurostat mikropodatke od leta 2011 zagotavlja brezplačno.Dostop do njih se odobri v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 557/2013, da se zagotovi varstvo osebnih podatkov anketirancev. Podatkovne datoteke, ki so sestavljeni iz posameznih zapisov, ne vsebujejo neposrednih identifikatorjev, kot so imena, naslovi ali matične številke. Hkrati se uporabijo pravila anonimiziranja.

Eurostat izkazuje statistiko EU-LFS na več načinov. Glavno orodje za izkazovanje je spletna podatkovna zbirka Eurostata, ki vsebuje več kot 400 preglednic podrobnih podatkov EU-LFS (četrtletni in letni rezultati ter rezultati za gospodinjstva in priložnostne module). Kazalniki politik, opisani v odstavku 2.2, so objavljeni tudi v določenih rubrikah spletišča; preglednice v teh rubrikah obsegajo le najpomembnejše rezultate EU-LFS. Eurostat na zahtevo uporabnikov izdela tudi druge kombinacije spremenljivk EU-LFS, tj. potrebam prilagojene tabele.

Točnost statistike je opredeljena kot časovna razlika med napovedanim datumom objave in dejanskim datumom objave. Eurostat objavlja načrtovane datume objave četrtletnih in letnih glavnih kazalnikov EU-LFS. V obdobju 2015–2017 ni bil zamujen nobeden od napovedanih rokov objav.

Pravočasnost statistike je opredeljena kot časovno obdobje med dostopnostjo podatkov in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo. V primeru EU-LFS je to časovno obdobje odvisno od: (i) časa, ki ga države članice potrebujejo za izvedbo in obdelavo raziskave ter posredovanje rezultatov Eurostatu, ter (ii) časa, ki ga Eurostat potrebuje za obdelavo, potrditev in objavo rezultatov.

Preglednica 3: Udeležba in delež neodgovorov v raziskavi EU-LFS po državah v letih 2017 in 2014

EU-LFS se opira na zelo usklajene pojme, opredelitve, klasifikacije in metodologije. Uredba (ES) št. 377/2008 določa skupno shemo šifriranja, ki zagotavlja, da vse države udeleženke uporabljajo iste opredelitve spremenljivk. Uporabljajo se skupne klasifikacije (npr. Evropski standard klasifikacije produktivnih gospodarskih dejavnosti (NACE) in mednarodna standardna klasifikacija poklicev (ISCO)) in kadar koli se te klasifikacije spremenijo, Eurostat zagotovi, da vse države udeleženke uskladijo izvajanje. Eurostat poleg tega izdaja pojasnila, ki vsebujejo podrobne smernice za nacionalne statistične urade o šifriranju in izvajanju statistik. V pojasnilih so razloženi tudi Eurostatovi argumenti za vsako od smernic. O metodoloških vprašanjih se razpravlja v posebni delovni skupini, tj. delovni skupini za statistiko trga dela. Slednja spodbuja izmenjavo izkušenj in skupnih praks med vsemi državami udeleženkami.

Za zagotovitev, da je merjenje brezposelnosti v vseh državah udeleženkah usklajeno, je v Uredbi Komisije (ES) št. 1897/2000 določena operativna opredelitev brezposelnosti. Hkrati so v njej določena načela, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju vprašanj o zaposlitvenem statusu. Opredelitev brezposelnosti je skladna s standardi Mednarodne organizacije dela (MOD), sprejetimi na 13. in 14. mednarodni konferenci statistikov dela. To zagotavlja, da je statistika EU-LFS primerljiva s statistiko drugih držav, zlasti drugih držav članic OECD.

3.5.Skladnost

Skladnost med ocenami prebivalstva na podlagi EU-LFS in demografske statistike je pomemben vidik splošne kakovosti. Na podlagi vzorčne raziskave se rezultati EU-LFS izračunajo iz odgovorov podmnožice prebivalstva. Odgovori se nato primerjajo s celotnim prebivalstvom. Podatki za celotno prebivalstvo temeljijo na najboljših ocenah, ki so na voljo v tistem času (razčlenitev po spolu in starostnih skupinah za večjo natančnost postopka). Ta postopek primerjave podatkov načeloma zagotavlja skladnost med statistiko EU-LFS in demografsko statistiko. Vendar se v izjemnih okoliščinah lahko pojavijo razlike. Na primer, vsakih deset let so na voljo rezultati novega popisa prebivalstva. Če se številke v novem popisu razlikujejo od prejšnjih ocen prebivalstva, je treba preteklo serijo spremeniti. V takem primeru se lahko revizijski politiki za demografsko statistiko in EU-LFS razlikujeta glede dolžine in časovnega okvira, omejuje pa ju pomanjkanje podrobnih informacij o prebivalstvu za obdobje desetih let med popisoma.

Večina držav udeleženk v EU-LFS je popis prebivalstva izvedla v letu 2011. Rezultati novega popisa pogosto vodijo do novih ponderjev LFS, okvirov vzorčenja in/ali zasnov vzorcev. Vsi nacionalni statistični uradi v državah, v katerih so se leta 2011 izvajali popisi, so preverili in po potrebi revidirali ponderje LFS, da bi odražali nove ocene prebivalstva, vključno s ponovnim ponderiranjem serij preteklih podatkov, vsaj do leta 2010.

V zvezi s skladnostjo ocen brezposelnosti veliko držav objavlja tudi statistiko o številu oseb, ki so prijavljene na javnem zavodu za zaposlovanje in iščejo delo. Podatki LFS o brezposelnosti in število prijavljenih iskalcev zaposlitve se razlikujejo zaradi različne narave podatkov, ki se zbirajo. EU-LFS se opira na usklajeno metodologijo za anketiranje gospodinjstev o njihovih zaposlitvenih dejavnostih in razpoložljivosti za delo, upravne evidence javnih zavodov za zaposlovanje pa obsegajo izčrpen seznam oseb, prijavljenih in upravičenih do nadomestil za brezposelnost. Ker so merila za prijavo odvisna od nacionalnih socialnih politik, statistika o prijavljenih iskalcih zaposlitve ni primerljiva niti po državah niti časovno.

Drugo področje, na katerem je pomembna skladnost statistike, je primerjava ocen zaposlenosti iz LFS in iz nacionalnih računov, saj ocene niso nujno enake. To je posledica različnih metodologij (pojmi in pokritje prebivalstva niso enaki) in tudi postopkov sestavljanja. Nacionalni računi so sestavljeni s primerjanjem in združevanjem vseh ustreznih virov podatkov, ki so na voljo v državi, pri čemer se za pridobitev celovitih rezultatov iz vsakega vira vzame najboljše. Nacionalni računi si prizadevajo tudi za skladnost med merjenjem zaposlenosti in proizvodnje (bruto domači proizvod, BDP). V tem postopku je LFS en vir podatkov. Drugi viri podatkov v postopku so raziskave podjetij, registri zaposlenosti ali registri socialnih zavarovanj. Skladnost med LFS in nacionalnimi računi je obravnavala delovna skupina za statistiko trga dela. Eurostat ocenjuje razlike med ocenami obeh, več nacionalnih statističnih uradov pa je analiziralo vzroke in velikost razlik. V nekaterih primerih so nacionalni statistični uradi objavili uskladitvene tabele za oba podatkovna niza.

Primerjava med LFS in nacionalnimi računi kaže, da je LFS primernejša za merjenje udeležbe na trgu dela (tj. brezposelnost in dejavnost) ali za analiziranje okoliščin določenih družbeno-ekonomskih skupin v prebivalstvu (npr. po starosti, spolu ali stopnji izobrazbe). Podatki nacionalnih računov so primernejši za primerjanje ocen zaposlenosti z agregatnimi merjenji proizvodnje in dohodka na makroravni.

4.Pobude za nadaljnje izboljšanje raziskave delovne sile

4.1.LFS v posodobljenem sistemu socialne statistike

Na podlagi Sporočila Komisije o metodi proizvodnje statistike EU: vizija za naslednje desetletje je Komisija 26. avgusta 2016 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta za evropsko statistiko glede oseb in gospodinjstev na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci (okvirna uredba o združeni evropski socialni statistiki (IESS)).

Cilj te pobude je bil posodobiti evropsko socialno statistiko.Dejansko se bosta s predlagano okvirno uredbo povečali primerljivost in skladnost evropske socialne statistike, tako da bo sedem obstoječih raziskav gospodinjstev, ki se trenutno izvajajo v EU, združenih, hkrati pa se bodo uskladili opredelitve, pojmi in spremenljivke, skupni dvema ali več raziskavam. To bo pospešilo skupno analizo družbenih pojavov. S predlagano okvirno uredbo naj bi prvo zbiranje podatkov predvidoma potekalo v letu 2021.

EU-LFS je ena od raziskav gospodinjstev, zajetih z okvirno uredbo o IESS, in se zaradi skladnosti z okvirno uredbo trenutno posodablja. S to posodobitvijo se bo EU-LFS uskladila z resolucijo 19. mednarodne konference statistikov dela (ICLS), sprejeto v oktobru 2013, z bolj omejujočim okvirom za zaposlenost ter natančnejšimi merili za starševski dopust in sezonsko delo. S posodobitvijo se bo tudi izboljšala pomembnost LFS za: (i) analizo migracij ter (ii) primerljivost informacij o delovnem času in mesečni plači iz glavne zaposlitve oseb. Hkrati bo posodobitev EU-LFS privedla do boljšega pokritja: (i) zaposlenosti (odvisna samozaposlenost), (ii) splošnih podatkov o zdravju (da bi se položaj invalidov na trgu dela primerjal s položajem celotnega ciljnega prebivalstva) ter (iii) udeležbe v izobraževanju in usposabljanju (ki traja vsaj 12 mesecev).

Poleg tega se bo z revizijo EU-LFS izboljšala pravočasnost pošiljanja podatkov Eurostatu, revidirale se bodo zahteve po natančnosti in nadalje se bodo razvijale metodološke izboljšave.

4.2.Razširitev EU-LFS še na druge države kandidatke

V EU-LFS je trenutno vključenih 34 držav (28 držav članic EU, 3 države kandidatke in 3 države Efte). To pomeni, da skladno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 pošiljajo podatke Eurostatu, ki jih tudi redno izkazuje. Vključene države kandidatke so Črna gora, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija. Eurostat tesno sodeluje s statističnimi uradi drugih držav kandidatk, da bi jim pomagal doseči napredek pri skladnosti z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 glede vsebine in kakovosti raziskave. Srbija in Albanija sta Eurostatu že začeli pošiljati podatke LFS. Čim bodo nacionalne raziskave teh držav izpolnile zahteve iz evropskih predpisov, bo Eurostat izkazoval tudi njihove podatke.

4.3.Razvoj novih statističnih izdelkov

Statistika za zajetje dinamike trga dela

Spremembe zaposlitvenega statusa posameznikov so zelo zanimive, saj zagotavljajo dodatne informacije o splošnih razmerah na trgu dela, vključno z njegovo prilagodljivostjo in togostjo. Hkrati te spremembe zagotavljajo informacije o položaju posebnih skupin. Podatki o dinamiki trga dela omogočajo na primer analizo števila oseb, ki so v določenem obdobju postale brezposelne ali našle zaposlitev, in kdo so te osebe. To pa omogoča opredeliti skupine, ki imajo boljše možnosti za zaposlitev, ali skupine, ki so bolj izpostavljene tveganju, da postanejo ali ostanejo brezposelne.

Četrtletne analize trga dela, ki kažejo gibanje med zaposlenostjo, brezposelnostjo in gospodarsko nedejavnostjo, so bile prvič objavljene leta 2015. Dodatni rezultati, s katerimi so bila ta gibanja razčlenjena glede na spol, starostno skupino, trajanje brezposelnosti ali prehode med zaposlitvami, se kot poskusne statistike objavljajo od leta 2017.