EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.6.2018 JOIN(2018) 14 final SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU o izvajanju skupnega okvira o preprečevanju hibridnih groženj od julija 2017 do junija 2018



UVOD V skupnem okviru o preprečevanju hibridnih groženj – odzivu Evropske unije so situacijsko zavedanje, odpornost in odzivnost postavljeni v središče ukrepanja EU na hibridne grožnje. Izboljšanje naših zmogljivosti za odkrivanje in razumevanje zlonamernih hibridnih dejavnosti v zgodnji fazi in krepitev odpornosti kritične infrastrukture (npr. prometne, komunikacijske, energetske, vesoljske in finančne) v naših družbah in institucijah sta bistvenega pomena za izboljšanje naše zmožnosti za soočanje z napadi in okrevanje po njih. Preprečevanje hibridnih groženj zahteva ukrepanje tako držav članic kot evropskih institucij. Prvo poročilo o izvajanju 22 ukrepov iz skupnega okvira je bilo Svetu predloženo 19. julija 2017. To novo letošnje poročilo je pregled napredka od lanskega poletja. Znaten napredek je bil dosežen na vseh štirih prednostnih področjih ukrepanja: • izboljšanje situacijskega zavedanja, • krepitev odpornosti, • krepitev zmožnosti držav članic in Unije za preprečevanje kriz in odzivanje nanje ter zagotavljanje hitrega in usklajenega okrevanja, • spodbujanje sodelovanja z Natom, da bi zagotovili, da se ukrepi dopolnjujejo. Prepoznavanje hibridne narave groženj Ukrep 1: države članice naj začnejo izvajati raziskavo o hibridnih grožnjah Svet je za nadaljevanje dela ustanovil skupino prijateljev predsedstva, ki ji predseduje rotirajoče predsedstvo. Države članice so decembra 2017 začele izvajati raziskavo, da bi ocenile svoje ključne šibke točke za hibridne grožnje. Predsedstvo bo na podlagi odgovorov držav članic Coreperju predložilo poročilo, verjetno pred koncem junija 2018. Zaradi izteka mandata skupine ob koncu junija 2018 je skupina prijateljev predsedstva na zasedanju aprila začela razprave o prihodnjem mandatu na podlagi predloga predsedstva. To bi podaljšalo sedanji mandat do leta 2020 in razširilo njegovo vsebino; v skladu s sedanjim osnutkom bi mandat vključeval naloge, povezane z analizo možnosti za krepitev pripravljenosti in odpornosti držav članic, opazovanjem nacionalnega razvoja in pomočjo pri usklajevanju politik na področju hibridnih groženj, podporo dejavnostim Sveta pri sodelovanju med EU in Natom na področju preprečevanja hibridnih groženj ter izmenjavo informacij in razvojem skupnega razumevanja o hibridnih grožnjah. Organizacija odziva EU: krepitev ozaveščenosti Ukrep 2: ustanovitev hibridne fuzijske celice EU Hibridna fuzijska celica EU v okviru Obveščevalnega in situacijskega centra EU kot del enotne civilno-vojaške zmogljivosti EU za analizo obveščevalnih podatkov temelji na civilnih in vojaških analitikih ter prispevkih obveščevalnih in varnostnih služb držav članic. Polno operativno zmogljivost je dosegla julija 2017, kar je bilo potrjeno med vzporedno in usklajeno vajo z Natom za leto 2017 (PACE17). Hibridna fuzijska celica EU prejema in analizira tajne in javno dostopne informacije, ki jih prispevajo različne zainteresirane strani in se nanašajo na hibridne grožnje. Svoja poročila in analize nato predloži institucijam EU in državam članicam kot podlago za sprejemanje odločitev. Do danes je hibridna fuzijska celica EU pripravila več kot 100 izdelkov, ki se nanašajo na hibridne grožnje. CERT-EU (skupina institucij EU za odzivanje na računalniške grožnje) prispeva k delu hibridne fuzijske celice EU z izmenjavo informacij o novih ali obstoječih kibernetskih grožnjah. Vendar so na področjih kemijskih, bioloških, radioloških in jedrskih groženj ter kibernetske varnosti in protiobveščevalne dejavnosti posebno strokovno znanje in izkušnje trenutno omejeni. Za okrepitev tega dela je hibridna fuzijska celica EU vzpostavila mrežo nacionalnih kontaktnih točk. Do zdaj je 26 od 28 držav članic določilo kontaktne točke, ki se s celico redno srečujejo in izmenjujejo svoje strokovno znanje in izkušnje. Poleg tega je to omrežje podobno enakovrednemu skupnemu omrežju Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD) in Komisije, ki je osredotočeno na uspešno izvajanje različnih ukrepov za krepitev odpornosti. Ta srečanja potekajo mesečno in imajo poudarek na tematskih vprašanjih, ki vključujejo promet, infrastrukturo, energijo, kibernetsko varnost in sovražne obveščevalne dejavnosti. Na strateški ravni hibridna fuzijska celica EU razvija svoje odnose z Evropskim centrom odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj v Helsinkih, in sicer s sodelovanjem na delavnicah, vajah in v rutinskih razpravah o temah, na podlagi katerih ustvarja kompetence za preprečevanje hibridnih groženj.

Na podlagi skupne izjave vsak dan poteka sodelovanje med osebjem hibridne fuzijske celice EU in osebjem celice Nata za hibridno analizo. Septembra 2017 je bila objavljena prelomna vzporedna in usklajena ocena o hibridni tematiki, izdelki, ki naj bi bili pripravljeni leta 2018, pa bodo osredotočeni na hibridne izzive, ki izvirajo iz južnih in vzhodnih sosednjih držav EU. Ukrep 3: strateško komuniciranje Strateško komuniciranje je v EU dobilo dodaten zagon, saj na tem področju razvijajo zmogljivosti številni različni akterji. V sporočilu Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop z dne 26. aprila 2018 so dezinformacije opredeljene kot hibridna grožnja in navedeni so številni ukrepi, med njimi okrepljeno omrežje med Komisijo, ESZD in državami članicami. Pozitivne izkušnje projektne skupine East Stratcom, ki je bila ustanovljena marca 2015 z mandatom Evropskega sveta, je treba podpreti in okrepiti, kot je predlagano v skupnem sporočilu Soočanje s hibridnimi grožnjami: zaščita Evropejcev. Večina prizadevanj projektne skupine East Stratcom se osredotoča na podporo predvsem delegacijam EU v regiji vzhodnega partnerstva in Rusiji, v določeni meri pa tudi v Srednji Aziji, da bi se izboljšal sprejem pozitivnih sporočil in povečalo doseganje občinstva v državah in regijah. Komisija te dejavnosti podpira z večletnim regionalnim informacijskim in komunikacijskim programom. Projektna skupina East Stratcom svoje dejavnosti redno usklajuje tudi z državami članicami in Natom. Projektna skupina East Stratcom poleg spremljanja dezinformacij v državah vzhodnega partnerstva in državah članicah opravlja dejavnosti ozaveščanja o vplivu ruskih dezinformacij. Poleg tega je pospešila usposabljanje osebja v državah vzhodnega partnerstva za okrepitev njihovih zmogljivosti strateškega komuniciranja in odpornosti proti dezinformacijam. V prihodnosti je predvideno večje sodelovanje s sedežem Nata ter centroma odličnosti v Rigi in Helsinkih, na primer z izmenjavo analiz in izobraževalnimi seminarji novinarjev iz regije vzhodnega partnerstva ali Rusije. V skladu z novo strategijo EU za Zahodni Balkan je bila ustanovljena projektna skupina, ki je usmerjena na Zahodni Balkan in katere naloga je učinkovitejše obveščanje širše javnosti v regiji o politikah EU ter obenem ozaveščanje o dejavnostih dezinformiranja, usmerjenih na Zahodni Balkan, in njihovo obravnavanje. Projektna skupina in Komisija sta vzpostavili intenzivno sodelovanje z namenom bolj strateškega in ciljno usmerjenega komuniciranja in sporočanja za regijo, ki temelji na dobrih praksah in je osredotočeno na tematske kampanje. Ozaveščenost o vse večjih grožnjah, usmerjenih posebej v institucije, je pomanjkljiva. Vzpostaviti je treba kulturo ozaveščenosti na področju varnosti in povečati zmogljivosti institucij za reševanje hibridnih groženj. Projektna skupina Jug (Task Force South), ustanovljena leta 2017, je svoj mandat prilagodila tako, da odraža premik od paradigme boja proti terorizmu k bolj diferenciranemu pristopu za uspešnejše komuniciranje in doseganje občinstva v arabskem svetu, tudi v arabščini. Ker Daiš ali ISIS ni edina grožnja v zvezi z radikalizacijo, si projektna skupina prizadeva za blaženje široko razširjenih napačnih informacij in napačnega dojemanja EU. To dosega z oblikovanjem pozitivnih sporočil o Evropski uniji in njenih politikah ob tesnem sodelovanju s Komisijo za boljše razumevanje Unije, bolj strateško komuniciranje o dejavnostih Unije v arabskem svetu ter spodbujanje skupnih vrednot in interesov. Komisija te dejavnosti podpira z večletnim regionalnim informacijskim in komunikacijskim programom. Ukrep 4: center odličnosti za „preprečevanje hibridnih groženj“ Evropski center odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj, ustanovljen leta 2017, deluje kot središčna točka strokovnega znanja in izkušenj, ki sodelujoče države podpira pri individualnih in kolektivnih prizadevanjih za preprečevanje hibridnih groženj z raziskavami, usposabljanjem, izobraževanjem in vajami. V centru lahko sodelujejo tako države članice EU kot zaveznice Nata. Nedavno so se mu pridružile Italija, Nizozemska, Danska in Češka, kar pomeni skupno 16 držav članic. EU in Nato imata v usmerjevalnem odboru vlogo opazovalke. Center se je leta 2018 dogovoril o proračunu in delovnem načrtu, razvil svoj konceptualni okvir in ustanovil tri interesne skupnosti – na področju hibridnega vpliva, šibkih točk in odpornosti ter strategije in obrambe. Ustanovljena je bila podskupina za nedržavne akterje, ki preučuje, kako delujejo različne teroristične skupine in njihovi podporniki. Center je objavil več hibridnih analiz in gostil številna srečanja na visoki ravni za skupno razumevanje hibridnih groženj, izmenjavo dobrih praks in doseganje dogovora o skupnem odzivu v skupnostih EU in Nato. Organizacija odziva EU: krepitev odpornosti Za krepitev odpornosti so potrebni ukrepi na številnih področjih politike. Ti ukrepi niso nujno namenjeni le hibridni naravi groženj, ampak lahko skupaj zagotovijo, da je odpornejša EU bolje pripravljena za spopadanje s hibridnimi grožnjami. Zato so, kadar je to pomembno, v opisu napredka, doseženega v okviru vsakega spodaj navedenega ukrepa, navedeni zadevni okvir politike in ukrepi, ki jih je sprejela Unija, zlasti ukrepi, sprejeti v okviru prizadevanj za varnostno unijo. To poročilo je zato treba brati skupaj z mesečnimi poročili o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki so bili sprejeti istega dne. Ukrep 5: zaščita in odpornost kritične infrastrukture Komisija je pripravila osnutek priročnika za kazalnike šibkih točk in odpornost proti hibridnim grožnjam za kritične infrastrukture v EU. Ta osnutek priročnika je zdaj v postopku potrjevanja prek posvetovanj z državami članicami. Končna različica priročnika naj bi bila sprejeta novembra 2018. Poleg tega bodo kazalniki šibkih točk preizkušeni leta 2018 med vzporedno in usklajeno vajo z Natom (PACE18), pa tudi s strani posameznih držav članic, ki so izrazile zanimanje zanje. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti nadaljnjemu razvoju kazalcev odkrivanja, katerih namen je olajšati zgodnje opozarjanje ob začetku hibridnih napadov na kritično infrastrukturo. Hibridne grožnje bodo obravnavane tudi v prihodnji oceni evropske direktive o zaščiti ključne infrastrukture. Poleg tega Komisija krepi znanstveno podporo za obravnavanje večkratnih in transverzalnih značilnosti hibridnih groženj, pri čemer se osredotoča zlasti na ugotavljanje šibkih točk, zgodnje odkrivanje, kazalnike, odpornost, ozaveščanje in vaje. Poleg tega je Komisija zaradi zaščite ključnih sredstev Unije predložila predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji, če bi lahko vplivale na varnost ali javni red. Predlog Komisije zadeva neposredne naložbe oseb ali podjetij iz tretjih držav, ki lahko med drugim vplivajo na kritične infrastrukture (vključno z energetsko, prometno, komunikacijsko, vesoljsko infrastrukturo in infrastrukturo za shranjevanje podatkov ter drugimi občutljivimi objekti), kritične tehnologije (vključno z umetno inteligenco, kibernetsko varnostjo in tehnologijami v možnih aplikacijah za dvojno rabo), zanesljivost oskrbe s kritičnimi viri ali naložbe, ki omogočajo dostop do občutljivih informacij ali nadzor nad njimi. Posvetovalni forum Evropske obrambne agencije za trajnostno energijo v obrambnem in varnostnem sektorju (CF SEDSS II) bo v drugi fazi še naprej podpiral razvoj konceptualnega dokumenta, ki ga je pripravila strokovna skupina za zaščito kritičnih energetskih infrastruktur (PCEI), in ga prenesel v dokument s smernicami za oblikovanje politik na ravni EU. V dokumentu je predlagan okvir za ugotovitev dobrih praks upravljanja za ministrstva za obrambo pri krepitvi zaščite in odpornosti vseh kritičnih energetskih infrastruktur, povezanih z obrambo (CEI). Ukrep 6: povečanje zanesljivosti oskrbe EU z energijo in odpornosti jedrskih infrastruktur V skladu s svojo zavezo septembra 2017 (v skupnem sporočilu Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU) bo Komisija še naprej podpirala Evropski center za izmenjavo in analizo energetskih informacij na področju kibernetske varnosti. Države članice za preprečevanje kriz v oskrbi s plinom izvajajo uredbo o zanesljivosti oskrbe s plinom, ki je bila sprejeta lansko leto, Komisija pa spodbuja njeno izvajanje in sodelovanje med državami članicami znotraj rizičnih skupin. Skupne ocene tveganj je treba priglasiti Komisiji do 1. oktobra 2018. Komisija bo načrte preventivnih ukrepov in načrte za izredne razmere sprejemala do 1. marca 2019. Države članice bi morale do 1. decembra 2018 skleniti dvostranske solidarnostne dogovore. Za odpravo obstoječe regulativne vrzeli glede pripravljenosti na tveganja v zvezi z električno energijo bi uredba o pripravljenosti na tveganja, o kateri potekajo pogajanja, zajemala pravila o tem, kako oceniti tveganja, obveznost držav članic, da pripravijo načrt za pripravljenost na tveganje, ki bi vključeval nekatere obvezne elemente, ter pravila o tem, kako obvladovati krizne razmere in spremljati zanesljivost oskrbe. Načrti pripravljenosti na tveganja bi morali vključevati tudi sporazume o regionalnem sodelovanju, zlasti ureditve za obvladovanje razmer ob hkratni krizi v oskrbi z električno energijo. Države članice bi morale pri izvajanju uredbe o pripravljenosti na tveganja pripraviti prve nacionalne načrte pripravljenosti na tveganja v dveh letih po začetku veljavnosti uredbe. Nato bi bilo treba načrte posodobiti vsaka tri leta. Prihodnja uredba o pripravljenosti na tveganja bo zahtevala tudi izvajanje rednih in skupnih vaj med državami članicami za simulacijo krize v oskrbi z električno energijo. Komisija je že začela pripravljati take skupne vaje z zainteresiranimi državami članicami, Skupnim raziskovalnim središčem in usklajevalno skupino za električno energijo. Za odpornost jedrskih infrastruktur se bo kratkoročno izboljšala izmenjava informacij z državami članicami ter med državami članicami in Komisijo o vprašanjih jedrske varnosti, predvidena pa je tudi analiza za dodatne pobude. Izvedena bo analiza uredbe o jedrskih zaščitnih ukrepih in preučena bo možnost priprave morebitnih smernic v pomoč državam članicam pri boljšem ravnanju z (radioaktivnimi) visokoaktivnimi zaprtimi viri. Dolgoročno namerava Komisija okrepiti dejavnosti na jedrskem področju, pri katerih imajo države članice skupni interes ter kadar obstaja soglasje o prednostih izmenjave informacij in sodelovanja. Preučila bo tudi ustrezne ukrepe za učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala in jedrskih objektov v EU.

Glede obrambnega sektorja je posvetovalni forum za trajnostno energijo v obrambnem in varnostnem sektorju pripravil načrt za trajnostno upravljanje z energijo na področju obrambe in varnosti, da bi podprl obrambni sektor pri izboljšanju upravljanja energetske infrastrukture. Posvetovalni forum bo še naprej preučeval, kako omogočiti, da obrambni sektor postane učinkovitejši pri rabi energetskih virov, in pregledal številne tehnologije, ki bi jih lahko uporabili v projektih, ki bi lahko prinesli koristi obrambnemu sektorju (npr. vetrna in sončna energija, pametna omrežja, shranjevanje energije, pogonska biogoriva, biomasa in energija iz odpadkov). V zvezi s tem se je nadaljevalo delo v okviru energetskega in okoljskega programa Evropske obrambne agencije prek raziskovalnega projekta Smart Blue Water Camps, pri katerem naj bi se preučile možnosti za uvedbo tehnoloških rešitev za trajnostno upravljanje vodnih virov v „domačih“ vojaških bazah, in prek raziskovalne pogodbe za Smart Camps Technical Demonstrator, v okviru katere se preiskuje izvedljivost obsežnejšega vključevanja širšega nabora virov energije in okoljskih tehnologij v vojaško okolje, da se obravnavajo vprašanja v zvezi z energijo, vodo in odpadki ter obenem izboljša stroškovna in vojaška učinkovitost misij v okviru skupne varnostne in obrambne politike. Ukrep 7: varnost prometa in dobavne verige Komisija je za vsa področja prometa, in sicer civilno letalstvo ter pomorski in kopenski promet, okrepila razprave z državami članicami, industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi glede novih varnostnih groženj hibridne narave, da bi pridobila znanje in se učila iz izkušenj. Komisija v okviru izvedbenih dejavnosti in revizije akcijskega načrta strategije EU za pomorsko varnost analizira trende na področju pomorske varnosti, vključno s piratstvom in pomorskimi spori, ki bi lahko motili ladijski promet in trgovske poti ter vplivali na interese EU. Glede na to, da države članice EU in članice EGP nadzirajo več kot 40 % svetovnega trgovskega ladjevja in da je EU pomemben trgovinski blok, bi imeli hibridni napadi na pomorske trgovske poti velik negativen vpliv na vrednostne in dobavne verige v Evropi. Analiza tveganj in spremljanje nastajajočih groženj na področju pomorstva bi lahko privedla do predlogov za posodobitev zadevne prometne zakonodaje, kjer je to primerno. Sta tudi podlaga za stalna prizadevanja za krepitev pomorske ozaveščenosti, tudi v okviru razvoja skupnega okolja za izmenjavo informacij (CISE), pri katerem so bila na podlagi nedavnega novega razpisa za zbiranje predlogov, ki države članice podpirajo pri izboljševanju informacijskotehnološke interoperabilnosti med nacionalnimi pomorskimi organi, sredstva dodeljena trem novim projektom (na začetku leta 2018). S sprejetjem svežnja o mejni in obalni straži septembra 2016 sta Evropski parlament in Svet v uredbah o ustanovitvi Evropske agencije za mejno in obalno stražo, Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA) in Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA) uvedla skupni člen, ki jim nalaga, naj v okviru svojega mandata okrepijo sodelovanje med seboj in z nacionalnimi organi, ki opravljajo naloge obalne straže, da bi povečale pomorsko situacijsko zavedanje ter podprle usklajeno in stroškovno učinkovito ukrepanje. Glede tega je bila leta 2017 objavljena študija, v kateri so bile ugotovljene skupne značilnosti in načini za krepitev interoperabilnosti in sodelovanja na področju ocene tveganj med organi, ki opravljajo naloge obalne straže. S prometom povezane teme in nove grožnje, vključno s pristanišči, so kibernetske grožnje za varnost v letalstvu, motenje sistemov GPS in slepljenje, grožnje za satelite ali težave visoko na severu ali na območju Arktike. Center odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj v Helsinkih prispeva tudi k analizi hibridnih groženj, povezanih s prometom, in je nedavno začel analizirati področje zaščite pristanišč. Carina EU ima ključno vlogo pri zagotavljanju varnosti zunanjih meja in dobavne verige ter tako prispeva k varnosti Evropske unije. Komisija znatno nadgrajuje sistem za vnaprejšnje obveščanje o tovoru in obvladovanje carinskih tveganj, da bi zagotovila, da carina v EU pridobi vse potrebne informacije, te učinkoviteje deli z državami članicami, uporablja skupna pravila glede tveganja in pravila glede tveganja, ki se uporabljajo za posamezno državo članico, ter je učinkoviteje usmerjena na tvegane pošiljke. Ključna prednostna naloga akcijskega načrta EU na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi (v nadaljnjem besedilu: KBRJ) je zagotoviti varnost meja in zmogljivost za odkrivanje nezakonitega vstopa snovi KBRJ. Prilagoditev sistemov obveščanja o tovoru je bistvenega pomena za krepitev spremljanja mednarodnih dobavnih verig in njihovih kontrol, ki temeljijo na oceni tveganja, da se zagotovi, da snovi KBRJ ne vstopajo v EU nezakonito. Petnajsto poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije vsebuje več podrobnosti o ukrepih EU za povečanje pripravljenosti na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj, zlasti ukrepih, sprejetih na ravni EU v okviru akcijskega načrta Komisije za izboljšanje pripravljenosti na kemična, biološka, radiološka in jedrska varnostna tveganja. Za odstranitev ovir za vojaško mobilnost v EU sta visoki predstavnik in Komisija 28. marca 2018 predstavila akcijski načrt, na podlagi katerega naj bi se preučile možnosti civilno-vojaške uporabe vseevropskega omrežja, poenostavile carinske formalnosti za vojaški prevoz ter obravnavali regulativni in postopkovni vidiki za prevoz nevarnega blaga v vojaške namene. Komisija je v okviru obrambnega grozda večletnega finančnega okvira predlagala proračun v višini 6,5 milijarde EUR, ki bi se izvajal prek instrumenta za povezovanje Evrope v podporo prilagajanja prometne infrastrukture zahtevam glede vojaške mobilnosti. Namen je omogočiti dvojno rabo prometne infrastrukture v civilno-vojaške namene. Ukrep 8: krepitev odpornosti vesoljskih zmogljivosti Predlog Komisije za vesoljski program Unije vključuje varnostne vidike, tudi v okviru programa Copernicus, vladnih satelitskih komunikacij ter podpore za nadzor in spremljanje v vesolju, ki bi poleg ukrepov, ki se že uporabljajo za programa Galileo in EGNOS, zajemali vidike odpornosti proti hibridnim grožnjam. Cilj nadzora in spremljanja v vesolju je podpreti dolgoročno razpoložljivost evropske in nacionalne vesoljske infrastrukture, zmogljivosti in storitev. Julija 2016 je začel opravljati začetne storitve za preprečevanje trkov, fragmentacijo in nenadzorovan ponovni vstop vesoljskih objektov. Nacionalni operativni centri za nadzor in spremljanje v vesolju ter satelitski center EU imajo vzpostavljene ukrepe za varnost podatkov, ki upoštevajo priporočila Sveta o varnostnih vidikih podatkovne politike za spremljanje razmer v vesolju . Kar zadeva program Galileo, Komisija sprejema nove ukrepe za zagotovitev boljšega varstva pri zagotavljanju podatkov, ki so ključni za pravilno delovanje kritičnih infrastruktur, ki se pri določanju točnega časa in sinhronizaciji zanašajo na satelitsko navigacijo. Preučuje se možnost uporabe programa Galileo za zagotavljanje storitev pri kritičnih infrastrukturah, kot so energetska in telekomunikacijska omrežja ter finančni trgi. Glede tega sta v predlogu Komisije za uredbo o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb programa evropskega globalnega satelitskega navigacijskega sistema Galileo in EGNOS navedena kot primera projektov ali programov v interesu Unije, pri katerih bi bilo lahko pomembno opraviti pregled neposrednih tujih naložb v skladu s predlagano uredbo. Pobuda Unije za vladne satelitske komunikacije bo misijam, operacijam in ključnim infrastrukturam Unije in držav članic omogočila zajamčen in zavarovan dostop do satelitskih komunikacij. Gre za pomembno orodje za preprečevanje hibridnih groženj različnim infrastrukturam, tudi vesoljski, prometni in energetski. Ukrep 9: prilagoditev obrambnih zmogljivosti in razvoj pomena EU Evropski obrambni sklad, ustanovljen 7. junija 2017, pomeni pomemben napredek pri spodbujanju prizadevanj držav članic za povečanje in ohranitev sodelovanja na področju obrambe v Evropi, da bi se učinkovito odzvali na strateške izzive. V okviru zmogljivostnega dela sklada bo EU zlasti dopolnjevala nacionalno financiranje skupnih projektov na področju razvoja obrambe. V ta namen je Komisija junija 2017 predlagala uredbo o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije s proračunom v višini 500 milijonov EUR za obdobje 2019–2020. Evropski parlament in Svet sta 22. maja 2018 sprejela začasni sporazum o osnutku uredbe. Komisija je za naslednji večletni finančni okvir EU predlagala celovit Evropski obrambni sklad z ambicioznim proračunom v višini 13 milijard EUR in več kot 8,90 milijarde EUR predvidela za skupne projekte na področju razvoja obrambnih zmogljivosti.Morebitni učinek preprečevanja hibridnih groženj za razvoj zmogljivosti bo vključen v revidirani načrt za razvoj zmogljivosti, o katerem se bodo dogovorile države članice junija 2018. Ukrep 10: pripravljenost na področju zdravja in mehanizmi usklajevanja Pripravljenost na področju zdravja je zelo pomemben del splošne pripravljenosti na tveganja KBRJ. Zato je Komisija v okviru akcijskega načrta sprejela ukrepe za izboljšanje pripravljenosti na kemična, biološka, radiološka in jedrska varnostna tveganja. Zlasti je oblikovala pobude za učinkovito izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj. Zato je Komisija pripravila vajo Chimera za zdravstvene in varnostne sektorje ter sektorje civilne zaščite po vsej EU in v tretjih državah, da bi preizkusila pripravljenost in načrtovanje odzivanja na resne čezmejne grožnje. Namišljeni scenarij vaje je vključeval namerno sprostitev nalezljive bolezni v kombinaciji s kibernetskimi napadi na kritične infrastrukture, tudi bolnišnice, da bi preizkusili obstoječe mehanizme, sisteme in komunikacijska orodja na nacionalni ravni in ravni EU pri odzivu na hibridno grožnjo. Vseevropska vaja je potekala 30. in 31. januarja 2018 v Luxembourgu. Prispevala je k podpiranju krepitve medsektorskih zmogljivosti ter izboljšanju interoperabilnosti in usklajevanja med zdravstvenimi in varnostnimi sektorji ter sektorji civilne zaščite na ravni EU in držav članic kot tudi sodelovanja z mednarodnimi partnerji. Poleg tega je vaja pripomogla k ugotovitvi obstoječih pristojnosti in vlog vseh zainteresiranih strani pri kriznem upravljanju hibridnih groženj. Preizkušeni so bili sistem zgodnjega opozarjanja (EWRS), medsektorski sistem opozarjanja Komisije (ARGUS), skupni komunikacijski in informacijski sistem za primer nesreč (CECIS) ter enotne ureditve Sveta za politično odzivanje na krize (IPCR), da bi ugotovili, kakšna je njihova interakcija. Petnajsto poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije vsebuje več podrobnosti o ukrepih EU za boljšo pripravljenost na tveganja KBRJ. Komisija je aprila 2018 objavila sporočilo in predložila predlog priporočila Sveta za okrepitev sodelovanja EU proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, ki naj bi bilo sprejeto pred koncem leta 2018. Cilj predloga je odpraviti nenaklonjenost cepljenju, povečati trajnostnost programov cepljenja ter okrepiti učinkovitost raziskav in razvoja na področju cepiv.

Glede evropske zdravstvene enote je Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) uvrstila norveško skupino za nujno medicinsko pomoč, kar pomeni, da skupina upošteva minimalne standarde kakovosti. Aprila 2018 je potekal prvi regionalni sestanek skupin Svetovne zdravstvene organizacije za nujno medicinsko pomoč v evropski regiji. Srečanje so soorganizirali Komisija, Svetovna zdravstvena organizacija in belgijski zdravstveni organi, ki so predsedovali regionalni skupini. Trenutno potekajo priprave v tesnem sodelovanju z Evropskim združenjem za opekline in državami članicami, da bi oblikovali mehanizem za obvladovanje nesreč z množičnimi žrtvami opeklin. Na začetku oktobra 2018 se bodo Komisija in države članice udeležile delavnice, da bi dokončale delo. Ukrep 11: mreža skupin CSIRT (skupine za odzivanje na incidente na področju kibernetske varnosti), CERT-EU in direktiva o varnosti omrežij in informacij CERT-EU redno in priložnostno pripravlja izdelke v zvezi z oceno kibernetskih groženj za kritične sektorje. Komisija za različne načine prevoza (letalski, pomorski in kopenski promet) redno spremlja in zagotavlja, da so sektorske pobude o kibernetskih grožnjah skladne z medsektorskimi zmogljivostmi, zajetimi v direktivi o varnosti omrežij in informacijskih sistemov (v nadaljnjem besedilu: direktiva o varnosti omrežij in informacij). Septembra 2017 sta Evropska obrambna agencija in estonsko predsedstvo Sveta Evropske unije organizirala strateško simulacijsko vajo za kibernetsko varnost, namenjeno obrambnim ministrom EU, z naslovom CYBRID17, da bi povečala ozaveščenost o usklajevanju pri incidentih na področju kibernetske varnosti na politični ravni in morebitnih učinkih napadalnih kibernetskih kampanj. Vaja je bila osredotočena na situacijsko zavedanje, mehanizme za odzivanje na krize in strateško komuniciranje. Evropska obrambna agencija bo elemente te vaje prenesla v platformo za izobraževanje, usposabljanje, ocenjevanje in izvajanje Evropske akademije za varnost in obrambo, ki naj bi bila vzpostavljena septembra 2018. Preučujejo se možnosti za organizacijo podobnih vaj na visoki ravni v prihodnosti, ki bi jih vodilo predsedstvo EU. Ukrep 12: pogodbeno javno-zasebno partnerstvo za kibernetsko varnost Komisija je podpisala javno-zasebno partnerstvo za kibernetsko varnost z Evropsko organizacijo za kibernetsko varnost (ECSO), da bi spodbujala konkurenčnost in inovativnost industrije digitalne varnosti in zasebnosti v Evropi. EU bo v to partnerstvo vložila do 450 milijonov EUR za zaščito uporabnikov in infrastruktur pred kibernetskimi napadi. Pričakuje se, da bo pogodbeno javno-zasebno partnerstvo do leta 2020 spodbudilo naložbe v višini 1,8 milijarde EUR. Na področju kibernetske varnosti skupno sporočilo iz septembra 2017 Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU določa ukrepe, ki bodo znatno spodbudili strukture in zmogljivosti na področju kibernetske varnosti v EU, kot je določeno v skupnem sporočilu. Učinkovito kibernetsko varnost v EU pa ovirajo nezadostne naložbe in usklajevanje. EU si prizadeva za rešitev tega problema, kot je določeno v skupnem sporočilu. Ukrep 13: odpornost energetskega sektorja Komisija bo junija 2018 oblikovala sektorsko delovno skupino za energetiko v okviru skupine za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacij, da bi obravnavala posebnosti energetskega sektorja in državam članicam zagotovila smernice za izvajanje direktive o varnosti omrežij in informacij za ta sektor. Komisija obenem pripravlja posebne smernice za kibernetsko varnost, ki presegajo direktivo o varnosti omrežij in informacij, da bi odkrila dobre prakse na področju kibernetske varnosti v energetskem sektorju in obravnavala operaterje, ki niso zajeti v direktivi o varnosti omrežij in informacij. Komisija bo še naprej spodbujala organizacijo dogodkov za izmenjavo informacij o vprašanjih kibernetske varnosti v energetskem sektorju, da bi povečali ozaveščenost, izmenjevali dobre prakse, okrepili sodelovanje (onkraj meja in med operaterji prenosnih sistemov in operaterji distribucijskih sistemov) ter obravnavali fizične ukrepe, nova tveganja ter izobraževanje in spretnosti. Dolgoročno bo vzpostavila kodeks omrežja za sektorska pravila o kibernetski varnosti, kot je predlagano v prenovitvi uredbe o električni energiji, ki je trenutno v zakonodajnem postopku. Ukrep 14: odpornost finančnega sektorja: platforme in mreže za izmenjavo informacij Akcijski načrt Komisije za finančno tehnologijo obravnava morebitne ovire, ki omejujejo izmenjavo informacij o kibernetskih grožnjah med udeleženci na finančnem trgu, in opredeljuje možne rešitve za odpravo teh ovir. CERT-EU ima tudi vlogo pri izmenjavi informacij o incidentih. Ukrep 15: odpornost proti kibernetskim napadom v prometnem sektorju Zaščita načinov prevoza pred kibernetskimi napadi je za Komisijo zelo pomembna prednostna naloga. V civilnem letalstvu je napredek na področju kibernetske varnosti dober, vendar ne smemo nikoli zapostaviti ranljivost sistemov zaradi tehnične okvare ali grožnje za kibernetsko varnost, kar dokazuje nedavni incident v zvezi z informacijsko tehnologijo v Eurocontrolu, ki je vplival na polovico evropskih letov. Komisija na tem področju prometa tesno sodeluje z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu. CERT-EU je podpisal sporazum o ravni storitve z Eurocontrolom in memorandum o sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, da bi tem subjektom in njihovim zainteresiranim stranem pomagal reševati kibernetske grožnje. V pomorskem prometu je sektor ladijskega prevoza izdal smernice za kibernetsko varnost, ki so bile nato obravnavane in sprejete na ravni Mednarodne pomorske organizacije, predvsem v obliki globalne perspektive in pristopa. Kibernetska varnost v evropskih pristaniščih in pristaniških objektih ostaja pomembna prednostna naloga politike, o kateri se redno razpravlja z državami članicami, sektorjem in zainteresiranimi stranmi v okviru izvajanja direktive o varnosti omrežij in informacij in nadaljnjega ukrepanja na njeni podlagi. Komisija namerava oblikovati celovit in interaktiven nabor orodij za kibernetsko varnost s priporočenimi dobrimi praksami, ki bodo upravljavcem varnosti in strokovnjakom v prometnem sektorju pomagali bolje opredeliti, ocenili in ublažiti tveganja za kibernetsko varnost. Ukrep 16: preprečevanje financiranja terorizma Komisija si je v preteklem letu močno prizadevala preprečevati financiranje terorizma, kot je navedeno v rednih poročilih o varnostni uniji. Nedavno je v varnostnem svežnju iz aprila 2018 sprejela nadaljnje ukrepe za okrepitev sodelovanja med organi, odgovornimi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu, ter izboljšanje njihovega dostopa do finančnih informacij in njihove uporabe s predlogom direktive za lažjo uporabo finančnih in drugih informacij za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon hudih kaznivih dejanj. Nadaljnje podrobnosti o nedavnem delu na ravni EU za preprečevanje financiranja terorizma so navedene v petnajstem poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije.

Komisija je za uskladitev sankcij za kazniva dejanja pranja denarja predlagala zakonodajo, ki naj bi bila sprejeta sredi leta 2018. Poleg tega je bila maja letos sprejeta peta direktiva o preprečevanju pranja denarja za okrepitev številnih ukrepov, kot so okrepljeni pregledi tretjih držav z visokim tveganjem, pregledi platform za izmenjavo virtualnih valut, ukrepi za zagotavljanje preglednosti, ki se uporabljajo za predplačniške instrumente, nova pooblastila za finančne obveščevalne enote in hiter dostop do informacij o imetnikih bančnih in plačilnih računov prek centraliziranih registrov ali elektronskih sistemov za pridobivanje podatkov za finančne obveščevalne enote. Ukrep 17: ukrepi proti radikalizaciji in analiza potrebe po okrepitvi postopkov za odstranjevanje nezakonitih vsebin Komisija si je zadnja leta za prednostno naloga zadala preprečevanje nasilne radikalizacije. Da bi okrepila delo na ravni EU, je ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za vprašanje radikalizacije, ki naj bi pripravila priporočila o usklajevanju, ozaveščanju in učinku preprečevalnih politik EU. Strokovna skupina na visoki ravni za vprašanje radikalizacije je 18. maja 2018 predložila končno poročilo, ki vključuje priporočilo za vzpostavitev mehanizma EU za sodelovanje. Glede boja proti nezakonitim spletnim vsebinam se je po sprejetju priporočila Komisije z dne 1. marca 2018 pozornost usmerila na zmanjšanje dostopnosti do takih spletnih vsebin. Komisija je začela pripravljati oceno učinka, da bi določila, ali so sedanja prizadevanja zadostna ali pa so potrebni dodatni ukrepi, da se zagotovi hitro in proaktivno odkrivanje in odstranjevanje nezakonitih spletnih vsebin, vključno z morebitnimi zakonodajnimi ukrepi, ki bi dopolnili obstoječi regulativni okvir. Delo Komisije na tem področju je podrobneje opisano v petnajstem poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije. Kodeks ravnanja za preprečevanje nezakonitega sovražnega govora na spletu, ki so ga podpisali Facebook, Twitter, Google (YouTube) in Microsoft, prinaša hitre in pozitivne rezultate. Kodeks ravnanja je zagotovil, da so podjetja dosegla znaten napredek na področju hitrega pregleda in odstranjevanja priglašenega govora, ki se šteje za nezakonit sovražni govor. Komisija je januarja 2018 objavila tretje spremljanje izvajanja kodeksa, iz katerega je razvidno, da je v povprečju odstranjenih 70 % vsebin sovražnega govora in da so te pregledane v 24 urah, kot je predpisano v kodeksu ravnanja. Kodeks je postal industrijski standard in nedavna odločitev Instagrama in Googla+, da se pridružita kodeksu, je spodbudna. Komisija je marca 2018 predlagala tudi dodatne ukrepe za spletne platforme, kot so samodejno odkrivanje, preglednost in povratne informacije za uporabnike ter ukrepi za zaščito svobode govora. Poleg ukrepov, ki so že bili sprejeti proti radikalizaciji in sovražnemu govoru na spletu so potrebni ukrepi za preprečevanje in ublažitev groženj za volitve, ki jih omogoča kibernetski prostor. Ukrep 18: povečanje sodelovanja s sosednjimi regijami in tretjimi državami Evropska unija se je bolj osredotočila na krepitev zmogljivosti in odpornosti v partnerskih državah v varnostnem sektorju, med drugim z razvojem varnostne razsežnosti prenovljene evropske sosedske politike. Da bi okrepili zmogljivosti partnerjev za preprečevanje hibridnih groženj, se izvajajo namenske raziskave na področju hibridnih groženj, s katerimi naj bi odkrili njihove kritične šibke točke in zagotovili ciljno usmerjeno podporo.ESZD je v sodelovanju s Komisijo izvedla raziskavo z Republiko Moldavijo. Jordanija in Gruzija sta leta 2018 uradno zaprosili EU, naj pri njima izvede pregled šibkih točk, pri čemer je najprej treba vprašalnik prilagoditi njunim posebnim potrebam. Dopolnilno delo za krepitev zmogljivosti na področju kibernetske varnosti, zlasti za kritične infrastrukture, je bilo opravljeno v Ukrajini prek misij za tehnično pomoč, Komisija pa je na začetku leta 2018 začela izvajati tudi obsežen nov program, namenjen izboljšanju kibernetske odpornosti tretjih držav, zlasti v Afriki in Aziji. EU še naprej razpravlja o načrtih in programih za krepitev zmogljivosti na področju jedrske varnosti z Mednarodno agencijo za atomsko energijo in vlado ZDA v okviru delovne skupine za nadzor meje. Evropski center za usposabljanje na področju jedrske varnosti (EUSECTRA) zagotavlja usposabljanje o preprečevanju in odkrivanju na področju jedrske varnosti ter odzivu na module jedrske nesreče. Akcijski načrt Komisije za izboljšanje pripravljenosti na kemična, biološka, radiološka in jedrska varnostna tveganja vsebuje posebne ukrepe o sodelovanju s ključnimi mednarodnimi partnerji, tudi v okviru dialoga o boju proti terorizmu in varnosti z zadevnimi tretjimi državami. Pobuda za centre odličnosti za tveganja KBRJ, ki jo financira EU in zajema skoraj vse partnerice iz sosedstva EU , še naprej krepi nacionalne in regionalne zmogljivosti partnerskih držav na področju preprečevanja teh groženj, pripravljenosti in odzivanja nanje, vključno s tistimi, ki vključujejo strukture trde varnosti. V vzhodnem in južnem sosedstvu se v okviru regionalnih programov za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravljenosti in odziv nanje organizirajo usposabljanja in vaje na področju civilne zaščite. Tretja faza programa za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravljenost in odziv nanje za jug se je začela leta 2018, medtem ko se bo druga faza programa za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravljenost in odziv nanje za vzhod zaključila novembra 2018, pri čemer je možno, da bo rok podaljšan. Zagotoviti je treba tesne povezave z regionalnimi centri odličnosti za tveganja KBRJ in programoma za jug in vzhod. PREPREČEVANJE KRIZ, ODZIVANJE NANJE IN OKREVANJE PO NJIH Čeprav je posledice mogoče zmanjšati z dolgoročnimi politikami na nacionalni ravni in ravni EU, pa je kratkoročno bistvenega pomena, da se okrepijo sposobnosti držav članic in Unije za preprečevanje hibridnih groženj, odzivanje nanje in okrevanje po njih na hiter in usklajen način. Hiter odziv na dogodke, ki so posledica hibridnih groženj, je bistvenega pomena. V zadnjem letu je bil na tem področju dosežen velik napredek in tako je v EU zdaj vzpostavljen operativni protokol, ki določa postopek za krizno upravljanje v primeru hibridnega napada. Nadaljevalo se bo redno spremljanje in izvajanje. Ukrep 19: skupni operativni protokol in vaje za izboljšanje sposobnosti strateškega odločanja v odziv na kompleksne hibridne grožnje Junija 2016 je bil s skupnim delovnim dokumentom služb Komisije sprejet operativni protokol EU. Zagotovil je temeljne smernice za odzivanje na krize s strani vseh institucij. Protokol je bil preizkušen med vajo EUPACE17 glede na scenarij hibridne grožnje in se je izkazal kot neprecenljivo sredstvo za lažje sodelovanje med službami. Poleg tega je zagotovil stične točke za interakcijo med različnimi ravnmi odziva – politično/strateško, operativno in tehnično – ter med tremi glavnimi mehanizmi EU za odzivanje na (zunanje) krize, platformo ARGUS (interno informacijskotehnološko platformo Komisije za izmenjavo informacij) in platformo Sveta za integrirano politično odzivanje na krize. Protokol se je prav tako izkazal za uspešnega med vzporedno vajo Nata pri CMX’17. Naslednja vaja v nizu PACE’18 bo potekala novembra 2018 in morebitni prihodnji nauki bodo upoštevani pri posodabljanju protokola. Septembra in oktobra 2017 je EU prvič organizirala vzporedno in usklajeno vajo z Natom (PACE17), med katero sta bili preizkušeni pripravljenost in interakcija med organizacijama v primeru velike hibridne krize. V pripravljalni fazi so potekale intenzivne izmenjave osebja na vseh štirih področjih pravilnikov za ukrepanje v primeru hibridne grožnje: zgodnjega opozarjanja in situacijskega zavedanja, strateškega komuniciranja, kibernetske obrambe ter preprečevanja kriz in odzivanja nanje. Do vaje EUPACE17 interakcija med osebjem EU in Nata še nikoli ni bila tako obsežna. Zveza Nato je tudi prvič sodelovala na okrogli mizi o integriranem političnem odzivanju na krize, ki jo je vodilo predsedstvo, višji uradniki EU pa so sodelovali v razpravah Severnoatlantskega sveta. Postopek, ki je temeljil na pridobljenih izkušnjah, se je osredotočal na več vidikov, vključno z interakcijo med mehanizmi EU in Nata za odzivanje na krize ter izzivi, povezanimi z izmenjavo zaupnih informacij med osebjema, tudi potrebo po varnih komunikacijah, zlasti da bi v prihodnosti zagotovili hitro in varno izmenjavo ob popolnem upoštevanju potrebe, da ima nadzor oseba, od katere izvirajo podatki. Zdaj poteka načrtovanje za vzporedno in usklajeno vajo za leto 2018, pri kateri bo vodilno vlogo imela EU. Ukrep 20: preučitev možnosti uporabe in praktičnih posledic člena 222 PDEU in člena 42(7) PEU v primeru obsežnega in resnega hibridnega napada

V scenarijih hibridnih groženj se nadalje preučujeta in preizkušata možnost uporabe solidarnostne klavzule EU in njenega mehanizma za medsebojno pomoč kot tudi interakcija med njima in z mehanizmi Nata za odzivanje, vključno s kolektivno obrambo na podlagi člena 5. Helsinški center odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj je zainteresiran in pripravljen, da nadaljuje delo tako na področju raziskav kot na področju vaj ter tako pripomore k oblikovanju skupnega razumevanja med državami članicami in državami. Ukrep 21: vključevanje, uporaba in usklajevanje zmogljivosti vojaškega ukrepanja pri preprečevanju hibridnih groženj v okviru skupne varnostne in obrambne politike V odziv na dodelitev naloge za vključitev vojaških zmogljivosti v podporo skupni zunanji in varnostni politiki oz. skupni varnostni in obrambni politiki ter na podlagi seminarja z vojaškimi strokovnjaki decembra 2016 in smernic Delovne skupine Vojaškega odbora Evropske unije maja 2017 je bilo julija 2017 dokončano vojaško svetovanje o „vojaškem prispevku EU k preprečevanju hibridnih groženj v okviru skupne varnostne in obrambne politike“. To delo se nadaljuje v okviru izvedbenega načrta za razvoj koncepta. Vojaški štab EU v posvetovanju z Evropskim centrom odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj razvija koncept, kako lahko vojska prispeva k preprečevanju hibridnih groženj, tudi prek misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike. Poleg tega Vojaški štab EU in države članice dnevno omogočajo izboljšanje zgodnjega opozarjanja, tako da hibridni fuzijski celici EU zagotavljajo podporo v obliki vojaške obveščevalne dejavnosti. Enotna analitična obveščevalna zmogljivost podpira projektne skupine ESZD Stratcom, tako da prispeva vojaško svetovanje, da bi pomagala preprečiti širjenje lažnih informacij, usmerjeno v EU in posamezne države članice. Vojaške zmogljivosti za preprečevanje hibridnih groženj bodo preizkušene med vzporedno in usklajeno vajo z Natom za leto 2018 (PACE18). Na podlagi scenarija hibridne grožnje za PACE18 se bosta Vojaški štab EU in Mednarodni vojaški štab Nata udeležila neformalnih razprav med EU in Natom o scenariju, da bi zagotovila komplementarnost pri preprečevanju hibridnih groženj, kadar se zahteve prekrivajo, pri čemer bosta upoštevala načelo vključevanja ter hkrati spoštovala avtonomijo odločanja in pravila o varstvu podatkov obeh organizacij. SODELOVANJE MED EU IN NATOM Ukrep 22: sodelovanje med EU in Natom na področju situacijskega zavedanja, strateškega komuniciranja, kibernetske varnosti ter preprečevanja kriz in odzivanja nanje Preprečevanje hibridnih groženj je še vedno ključno področje sodelovanja med EU in NATO. Temelji na ugotovitvi, da se viri in zmogljivosti, ki ju organizaciji lahko uporabita v primeru hibridne grožnje, dopolnjujejo ter krepijo zmožnost držav članic in zaveznic za preprečevanje takšnih groženj, odvračanje od njih in odzivanje nanje. Med vajo PACE17 sta bila preizkušena pravilnika organizacij in s tem njuna zmožnost za hitro in učinkovito sodelovanje v podporo prizadetim članicam. Pravilnika bosta revidirana in posodobljena ob upoštevanju pridobljenih izkušenj. Na področju strateškega komuniciranja so potekala posvetovanja o podpori Ukrajini, Bosni in Hercegovini, Republiki Moldaviji in Gruziji. Delavnice o odpornosti, ki sta jo septembra 2017 organizirali EU in zveza Nato, so se udeležili strokovnjaki iz kritičnih strateških sektorjev, da bi izmenjali informacije o svojih dejavnostih in proučili predloge za nadaljnje delo, zlasti na področju zaščite ključne infrastrukture. Projekt vojaške mobilnosti si v letu 2018 prizadeva za lažje gibanje vojaškega materiala in osebja, ki bi bila lahko relevantna za reševanje izzivov, ki jih pomenijo hibridne grožnje, ki so posebej zasnovane za upočasnjevanje odziva držav članic in zaveznic – to je področje za prihodnje vzporedne vaje in bo upoštevano v nizu vaj EUPACE19/20. Usklajevanje prizadevanj za usposabljanje na področju kibernetske varnosti je pomembno področje za tesnejše sodelovanje. Zveza Nato je prav tako sodelovala kot opazovalka pri simulacijski vaji CyberEurope, ki jo je Evropska agencija za varnost v Evropi organizirala junija 2018.