SL Uradni list Evropske unije C 65/70

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — pravični družbi naproti

KOM(2005) 225 končno — 2005/0107 (COD)

(2006/C 65/14)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je sklenil, da 27. oktobra 2005 v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. decembra 2005. Poročevalka je bila ga. Mária Herczog.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 422. plenarnem zasedanju 14. in 15. decembra 2005 (seja z dne 14. decembra 2005) s 123 glasovi za, nobenim glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1. Povzetek stališča EESO

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor ponovno poudarja svojo podporo programu za evropsko leto enakih možnosti za vse (2007) in svojo zavezanost enakim možnostim, koheziji in temeljnim pravicam za vse v Evropi.

1.2 V vseh prejšnjih mnenjih o tem vprašanju je EESO poudarjal, da je za odpravljanje vseh oblik diskriminacij iz člena 13 (1) potreben konkretnejši napredek od doslej doseženega. Odbor se strinja, da so bili sprejeti številni korektivni ukrepi v prid enakosti, vendar je na mnogih področjih treba brez odlašanja postoriti še marsikaj. Evropsko leto enakih možnosti (2007) lahko ponudi dobro priložnost za opredelitev in upoštevanje omenjenih skupin in posameznikov.

1.3 EESO je prepričan, da je treba vsem državljanom, ki bivajo v EU, zagotoviti pravico do nediskriminacije in enakih možnosti za polno uživanje človekovih pravic na civilnem, političnem, gospodarskem, socialnem in kulturnem področju. Evropsko leto 2007 bi bilo treba zato izkoristiti za odpravo vseh vrst diskriminacije. Čeprav so vzroki diskriminacije iz člena 13 deležni posebne pozornosti, mora biti evropsko leto enakih možnosti za vse hkrati priložnost za osveščanje o diskriminaciji, s katero se soočajo določene skupine, ki jih običajno ne upoštevamo, na primer otroci, ter o vprašanjih, povezanih z diskriminacijo, ki še niso bila obravnavana.

1.4 EESO podpira socialno agendo 2005–2010, ki pri pripravi strateškega ukrepanja področji enakih možnosti in socialne kohezije uvršča v samo ospredje svojih prizadevanj. Ob upoštevanju v nadaljevanju predlaganih dopolnil in sprememb EESO sprejema in podpira cilje evropskega leta enakih možnosti (2007), katerega osrednje točke bodo pravice, zastopanost, priznavanje, spoštovanje in strpnost ter vključitev omenjenih področij med vodilne teme.

2. Obrazložitev mnenja in ugotovitve

2.1 Kratka vsebina dokumenta Komisije

2.1.1 Sporočilo Komisije o socialni agendi za obdobje 2005–2010 poudarja pomen prizadevanj za enakost možnosti za vse pri ustvarjanju solidarnejše družbe. Navaja namen Komisije (v sporočilu, priloženem obravnavanemu predlogu (2)), da oblikuje novo okvirno strategijo za odpravljanje diskriminacije in pravico do enakih možnosti za vse. Med poglavitnimi pobudami, ki jih prinaša sporočilo, je predlog, da se leto 2007 razglasi za evropsko leto enakih možnosti za vse. Splošni cilj evropskega leta bo osveščanje javnosti o prednostih pravične in solidarne družbe, v kateri imajo vsi pravico do enakih možnosti. Zato se bo treba spopasti z ovirami, ki preprečujejo udejstvovanje v družbi, in si prizadevati za ustvarjanje družbe, ki bo v raznolikosti Evrope videla vir socialne in kulturne vitalnosti. Cilji evropskega leta enakih možnosti so: — pravice — osveščanje javnosti o pravici do enakosti in nediskriminacije; — zastopanost — spodbujanje razprave o tem, kako povečati državljansko, politično, gospodarsko, družbeno in kulturno sodelovanje v družbi; — priznavanje — praznovanje in sprejemanje različnosti; — spoštovanje in strpnost — prizadevanje za solidarnejšo družbo. Obravnavani predlog vsebuje določbe, ki se nanašajo na evropsko leto enakih možnosti za vse, in določa finančna sredstva za ta ukrep. Predlog temelji na členu 13 Pogodbe o Evropski skupnosti (3).

2.2 Splošne in posebne ugotovitve

2.2.1 Uveljavitev enakih možnosti za vse je in ostaja prednostna naloga evropske politike. Kljub pomembnim zakonodajnim spremembam na evropski in nacionalni ravni na področju boja proti diskriminaciji, še zlasti tistim oblikam, navedenim v členu 13, so potrebni dodatni ukrepi za zagotavljanje skladnejšega uveljavljanja enakih možnosti in odpravljanje diskriminacije. Posredne oblike diskriminacije lahko pogosto odkrijemo šele, ko se zgodijo, vendar jih je težko dokazati. V programu za evropsko leto 2007 jim je treba posvetiti ustrezno pozornost.

2.2.2 Še eno področje, ki ga je treba obravnavati, so razlike v ravni in področju uporabe zaščite pred diskriminacijo iz različnih razlogov. Odbor zelo priporoča prepoved vseh oblik diskriminacije (na podlagi spola, rase ali etničnega izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti) na področjih zaposlovanja, usposabljanja, izobraževanja, socialne zaščite, socialnih ugodnosti ter dostopa do dobrin in storitev. V nasprotnem primeru lahko pride do hierarhije med različnimi vrstami diskriminacije.

2.2.3 Od oblikovanja Evropske listine za temeljne pravice naprej Evropske unije ne moremo več obravnavati zgolj kot meddržavno povezavo, ki temelji na gospodarski racionalnosti. Ustrezno je treba upoštevati tudi družbene skupine, ki so izpostavljene različnim oblikam izključevanja, bodisi ker jim je onemogočen dostop do trga dela ali do udeležbe v gospodarskem življenju, bodisi ker živijo v revščini, čeprav so dejavne na trgu dela.

2.2.4 Socialni in gospodarski razlogi govorijo v prid enakih možnosti za vse posameznike in še zlasti za tiste, ki so diskriminirani ali prikrajšani zaradi družbenih, gospodarskih, kulturnih, geografskih ali drugih okoliščin. Z ustrezno podporo bi se lahko v polni meri vključevali v družbo in doprinesli svoj, tako družbeni kot gospodarski prispevek.

2.2.5 EESO meni, da je program za evropsko leto enakih možnosti za vse (2007) priložnost za osvetlitev tistih, ki so bili spregledani: mladih, tudi otrok, ki so žrtve starostne diskriminacije, posameznikov, ki so žrtve večkratne diskriminacije na več področjih, in oseb, ki so prikrajšane, ker prebivajo v oddaljenih ali redko naseljenih regijah ali naseljih, vendar nimajo dostopa do potrebnih storitev.

2.2.6 Odbor poleg tega meni, da mora biti evropsko leto tudi priložnost za nadaljnje proučevanje ključnih izzivov, kot so na primer vprašanje večkratno diskriminiranih oseb (na primer invalidnih otrok, starejših priseljencev, romskih žensk). Nenazadnje je treba upoštevati tudi raznolikost in raznovrstnost skupin, ki so najbolj izpostavljene diskriminaciji.

2.2.7 Evropsko leto mora biti priložnost za izboljšanje razmer več skupin prebivalstva. V prihodnje bi bilo treba še posebej upoštevati Mednarodno konvencijo o otrokovih pravicah OZN, ki so jo ratificirale vse države članice in jo torej lahko uvrščamo med veljavna načela skupnosti držav članic. To tudi omogoča, da izvajanje otrokovih pravic v prihodnje umeščamo med mednarodne zahteve.

2.2.8 Prezgodaj bi bilo izrekati mnenje o poglavitnih izkušnjah, pridobljenih v evropskem letu invalidov (2003), katerega cilj je bil izboljšati enakost možnosti invalidov v okviru akcijskega načrta (2004–2010) (4), sprejetega v letu 2003. Lahko pa jasno ugotovimo (5), da so države članice — po zaslugi evropskega leta — tej družbeni skupini namenile večjo pozornost in da imajo državljani Unije na voljo bolj točne informacije o invalidnih sodržavljanih. Da bi dosegli resnične spremembe, sta nujno potrebna ustrezna ocena dosedanjega napredka in spremljanje učinkov evropskega leta. EESO trenutno pripravlja mnenje o oceni in spremljanju učinkov evropskega leta invalidov.

2.2.9 Pri posrednih učinkih organizacije evropskega leta enakih možnosti 2007 ni dovolj, da ob pripravi zakonodaje poglavje o spremljanju vsebuje merilo, ki navaja odstotek evropskega prebivalstva, ki je dobilo več informacij o družbenih skupinah, ki so redno izpostavljene diskriminacijam; ampak je treba tudi proučiti, do katerih konkretnih sprememb je prišlo v vsakodnevnem življenju in v upravni praksi.

2.2.10 Vključitev različnih vzrokov diskriminacije v vse politike in pobude EU ter upoštevanje posebnih zahtev posameznih vzrokov diskriminacije pri oblikovanju ukrepov za boj proti drugim oblikam diskriminacije (na primer upoštevanje invalidnosti pri obravnavi drugih vzrokov diskriminacije) sta odločilnega pomena za hitrejšo odpravo diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti. Že pridobljene izkušnje s tega področja, na primer glede enakosti spolov, bi lahko prenesli tudi na obravnavo drugih oblik diskriminacije.

2.2.11 Pomembno je poudarjati ne le nedopustnost diskriminacije, ksenofobije in rasizma, temveč tudi vrednote večkulturne Evrope in pomen izvajanja direktiv, ki so bile sprejete v preteklosti v okviru evropske politike boja proti diskriminacijam.

2.2.12 EESO je v več mnenjih (6) poudaril pomen, ki ga pripisuje sodelovanju nevladnih organizacij, navedenih pripadnikov manjšin, delodajalcev zasebnega in javnega sektorju, akterjev socialne ekonomije, delojemalcev in predstavnikov regij. Prav tako je treba pritegniti žrtve diskriminacije ter skupine in organizacije, ki jih predstavljajo na vseh ravneh in v vseh fazah izvajanja. Pri programiranju, izvajanju in nadzoru pomoči je treba učinkoviteje nadzirati (po potrebi tudi s poročili, ki izhajajo iz različnih virov), če na primer dejansko poteka ustrezno komuniciranje z nevladnimi organizacijami.

2.2.13 Vloga nevladnih organizacij in organizacij, ki predstavljajo diskriminirane skupine, bi morala biti deležna posebne pozornosti in priznanja. Zagotoviti je treba njihovo sodelovanje pri projektu evropskega leta na vseh ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski) in vseh stopnjah (skupni načrti, izvajanje, uveljavljanje, ocena in spremljanje posledic evropskega leta). Še posebej bi bilo treba opozoriti na vlogo podjetij in organizacij v sektorju socialne ekonomije (zadruge, združenja, ustanove in vzajemni skladi) in jih tudi upoštevati.

2.2.14 Odbor pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava pomembnost sodelovanja z delodajalci z namenom spodbujanja in pospeševanja razvoja politik nediskriminacije in različnosti na delovnem mestu. EESO priporoča, da se evropsko leto invalidov izkoristi za: — opredelitev in spodbujanje izmenjave informacij in primerov dobre prakse, — izboljšanje osveščenosti med podjetji o dodani vrednosti spoštovanja in vključevanja enakih priložnosti znotraj politike zaposlovanja in poklicnega napredovanja, — ustvarjanje partnerstva in trajnostne mreže med delodajalci in drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno z nevladnimi organizacijami in organizacijami, ki obravnavajo skupine, ki se soočajo z diskriminacijo, — povezovanje in izboljševanje prihodnjega načrta Komisije o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, ki bo izdan januarja 2006.

2.2.15 Leto enakih možnosti je treba dobro pripraviti, pri čemer si lahko pomagamo s preteklimi izkušnjami. Informacije je treba sporočati v vsem razumljivem jeziku, zagotavljati možnosti za izobraževanje in usposabljanje ter poskrbeti za ustrezno pozornost medijev, podporo drugih politik in potrebno tehnično pomoč. V večji meri je treba uporabljati, razširjati in posodabljati sedanja dognanja raziskav, dobrih praks in programov, ki so se izkazala za učinkovita.

2.2.16 EESO meni, da so predvidena sredstva zelo omejena glede na zahteve in potrebe. Razdelitvi razpoložljivih sredstev bi bilo treba posvetiti ustrezno pozornost, da bi zagotovili, da imajo osebe, ki jih to v prvi vrsti zadeva, resnično dostop do njih.

2.2.17 Ob evropskem letu enakih možnosti za vse je treba omeniti tudi, da je pomembno vsakomur, ne samo skupinam, navedenih v členu 13 in v tem mnenju, in v vseh državah članicah Unije zagotoviti priložnost za boljše razvijanje sposobnosti in zmožnosti, predvsem s pomočjo socialnega vključevanja in izobraževanja.

V Bruslju, 14. decembra 2005 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Anne-Marie SIGMUND

(1) Mnenje EESO o revščini med ženskami v Evropi (poročevalka: Brenda King) – UL C 24 z dne 31.1.2006; mnenje EESO o socialni agendi (poročevalka: Ursula Engelen-Kefer) UL C 294 z dne 25.11.2005; mnenje EESO o Evropskem socialnem skladu (poročevalka: Ursula Engelen-Kefer), UL C 234 z dne 22.9.2005; mnenje EESO o programu Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – PROGRESS (poročevalec: Wolfgang Greif) – UL C 234 z dne 22.3.2006; SOC/167; mnenje EESO o EQUAL (poročevalec: Sukhdev Sharma), UL C 241 z dne 28.09.2004; mnenje EESO o evropskem letu invalidov (poročevalec: Miguel Angel Cabra de Luna), UL C 110 z dne 30.4.2004.

(2) Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse - okvirna strategija KOM(2005) 224.

(3) Člen 13 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti : (1) Brez poseganja v druge določbe in v mejah pristojnosti Skupnosti po tej pogodbi lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme ustrezne ukrepe za boj proti razlikovanju na podlagi, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (2) Kadar Svet sprejme spodbujevalne ukrepe Skupnosti, ki so namenjeni podpori delovanja držav članic, pri čemer je izključeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic, zato da bi prispevali k doseganju ciljev iz odstavka 1, odloča v skladu s postopkom iz člena 251.

(4) Glej mnenje EESO SOC/163 - UL C 110 z dne 30.04.2004.

(5) Glej Eurobarometer.

(6) Glej mnenje EESO SOC/189 - UL C 234 z dne 22.9.2005.