50. izpostavlja, da bi bilo koristno, če bi se tako imenovani odbori 3. stopnje bolj dr žali na čel enostav-
nosti, jasnosti in izvedljivosti in bi razvili ve čmedsebojnih skupnih metod;
51. ugotavlja, da ob sprejetju Direktive 85/611/EGS postopek Lamfalussy še ni obstajal in da zaradi
obstoje če natan čne zakonodaje sprememba navedene direktive v popolno direktivo tipa Lamfalussy brez
celovitega pregleda in prestrukturiranja direktive ni mo žna; meni, da to v tem trenutku ni smiselno, vendar
pa je vredno premisleka, če kratkoro čni ukrepi ne bi u činkovali;
52. pozdravlja, da se že uporabljajo nekateri mehanizmi, ki so podobni postopku Lamfalussy, na primer
postopek posvetovanja in sodelovanja vseh zainteresiranih strani ter zbli ževanje najbolj še prakse, in pripo-
roča, naj bodo zakonodajne spremembe Direktive 85/611/EGS, kakor je bila spremenjena s KNPVP III,
skladne s postopkom Lamfalussy;
53. spodbuja Svet in Komisijo, naj za vse stranke zadovoljivo skleneta teko ča pogajanja o komitologiji, da
podeli Parlamentu popolno pravico preklica v vseh postopkih komitologije, ki so povezani s postopkomsoodlo čanja; meni, da je sklenitev takega dogovora predpogoj za nadaljevanje postopka Lamfalussy;
ponovno poudarja, da bodo dolo čbe o časovni omejitvi glede klju čnih direktiv o finan čnih storitvah, kot
so MiFID in bodo če preoblikovane direktive o kreditnih institucijah in kapitalski ustreznosti investicijskih
družb in kreditnih institucij za čele u činkovati 1. aprila 2008, če do tega dne Parlamentu ne bo dodeljena
popolna pravica preklica;
*
**
54. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TA(2006)0182
Državne pomo či za inovacije
Resolucija Evropskega parlamenta o sektorskih vidikih akcijskega na črta dr žavne pomo či: pomo čza
inovacije (2006/2044(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju sporo čila Komisije z dne 21. septembra 2005 z naslovom „Dokument o posvetovanju o
državni pomo či za inovacije “(KOM(2005)0436),
— ob upo števanju akcijskega na črta dr žavnih pomo či Komisije: Manj ša in bolje usmerjena dr žavna pomo č:
časovni na črt za reformo dr žavnih pomo či 2005-2009 z dne 7. junija 2005 (KOM(2005)0107),
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o reformi dr žavnih pomo či 2005-2009 (1),
— ob upo števanju osnutka sporo čila Komisije z dne 21. decembra 2005 z naslovom „Smernice o dr žavni
regionalni pomo či za 2007-2013 “(2),
— ob upo števanju okvira Skupnosti za dr žavno pomo čza raziskave in razvoj (3),
(1)Sprejeta besedila , P6_TA(2006)0054.
(2) UL C 54, 4.3.2006, str. 13.
(3) UL C 45, 17.2.96, str. 5. Sporo čilo, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s sporo čilom Komisije v zvezi s podalj šanjem
Okvira Skupnosti za dr žavno pomo čza raziskave in razvoj (UL C 310, 8.12.2005, str. 10).6.12.2006 SL C 296 E/263 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006
— ob upo števanju rezultatov industrijskih nalo žb EU v raziskave in razvoj (R&R) iz 2005 (1),
— ob upo števanju Sporo čila Komisije o dr žavni pomo čii nr i z i čnem kapitalu (2),
— ob upo števanju sporo čila Komisije z dne 12. oktobra 2005 z naslovom „Večraziskav in inovacij −
nalo žbe za rast in zaposlovanje: skupni pristop “(KOM(2005)0488),
— ob upo števanju Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 5. decembra 2002 o uporabi členov 87 in
88 Pogodbe ES za dr žavne pomo či na podro čju zaposlovanja (3),
— ob upo števanju ciljev Lizbonske strategije,
— ob upo števanju členov 2, 5, 81, 82, 87, 88 in 163 Pogodbe ES,
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za industrijo,
raziskave in energetiko (A6-0073/2006),
A. ker EU namerava zmanj šati splo šno raven dr žavne pomo či in jo prerazporediti v korist horizontalnih
ciljev,
B. ker je raven inovacij v EU ni žja od optimalne in zaostaja za svojimi trgovskimi partnerji tako na pod-
ročju nalo žb v R&R, kakor tudi na podro čju rasti produktivnosti; ker je treba obrniti trend „bega
možganov “in tok nalo žb, ki sedaj poteka v smeri iz EU v druge dele sveta,
C. ker v primeru inovacij ter R&R horizontalna pomo čobstaja na podro čju, ki je življenjskega pomena za
konkuren čnost EU, ter na podro čju, na katerem na ši konkurenti dajejo na razpolago bistveno ve č
državne pomo či od tiste, ki je dovoljena v EU,
D. ker inovacijski postopki rabijo prostor za razvoj in preizku šanje,
E. ker je vrzel inovacijskih dose žkov med EU in njenimi svetovnimi konkurenti posledica dejavnikov, kot
so majhne javne in zasebne nalo žbe v R&R, nezadostno število usposobljenih delavcev in zaviralni
dejavniki v patentnih predpisih EU,
F. ker je javna podpora med dejavniki, ki vplivajo na odlo čitve o nalo žbah pri R&R, nizko uvr ščena; ker se
pomen neposredne javne podpore v razli čnih dr žavah članicah lahko zelo razlikuje od ene dr žave
članice do druge in je eden izmed dejavnikov, ki jih podjetja morajo upo števati pri svojih nalo žbenih
odlo čitvah v R&R, ki ga ne bi smeli osamiti od poslovnega okolja, ki je naklonjen R&R ter bi moral biti
predmet urejanja pravil ES o konkurenci,
G. ker politika inovacij na podro čju R&R predstavlja izrazito majhen dele žnacionalnih prora čunov in
BDP-ja dr žavčlanic, kar je tudi dejavnik, ki pripomore k zastoju pri izvr ševanju ciljev lizbonske strate-
gije in doseganju ciljev pove čanja zaposlitve in kohezije,
H. ker mora dr žavna pomo čostati izjema, sredstvo za popravo neravnovesij, ki se jih ni mo žno lotiti z
običajnimi politi čnimi instrumenti, in ker nizka raven nalo žb v R&R zahteva obse žnejši politi čni pri-
stop,
(1) Objavila Komisija dne 9.12.2005.
(2) UL C 235, 21.8.2001, str. 3.
(3) UL L 337, 13.12.2002, str. 3.C 296 E/264 SL 6.12.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006
I. ker bi v skladu z zaklju čki predsedstva Evropskega sveta v Luksemburgu 22. in 23. marca 2005
državna pomo čmorala imeti vlogo vzvoda pri razvoju raziskovanja, izobra ževanja in inovacij in bi
morala omogo čati pristen dialog med zainteresiranimi skupinami javnega in zasebnega sektorja,
J. ker je zelo pomembno, da se jasno opredeli pojem R&R, da se prepre či zlorabe dr žavnih pomo čin at a
račun,
I. Splo šne opombe
1. ponovno opozarja, da bi dr žavna pomo čmorala biti izjema: sredstvo za popravo neravnovesij, ki se
jih ni mo žno lotiti z obi čajnimi politi čnimi instrumenti; poudarja pomen zagotavljanja skladnosti med temi
ukrepi in tistimi, katerih namen je zmanj šanje nepotrebne regulacije in uvedba nadaljnjih deregulativnih
ukrepov, nalo žbe v izobra ževanje in usposabljanje, zagotavljanje ustrezne infrastrukture, zagotovitev patent-
nega re žima, ki je naklonjen inovacijam, zagotovitev po štene konkurence, olaj šanje dostopa do rizi čnega
kapitala, spodbujanje podjetni škega duha, odstranjevanje ovir za svobodo gibanja delavcev in raziskovalcev
v EU ter sprejetje skupne politike zakonitega priseljevanja, ki EU omogo ča pritegniti najbolj še in najpamet-
nejše;
2. poudarja, da so potrebna dodatna pojasnila glede uporabe dolo čbod r žavni pomo či pri mednarodnih
čezmejnih gospodarskih dejavnostih podjetij ter raziskovalnih in akademskih ustanov;
3. meni, da bi dr žavna pomo čza inovacije morala biti dopolnilo k ustrezni enotni politiki Skupnosti in
bi morala imeti tako jasno in preverljivo dodano vrednost za neposredne koristnike, kakor tudi sekundarniučinek na širšo lokalno, regionalno in nacionalno gospodarstvo;
4. poudarja, da je treba iz preteklih primerov, v katerih dr žavna pomo čni dosegla svojega cilja, kakor
tudi iz tistih, v katerih se je izkazala za u činkovito sredstvo za doseganje želenih rezultatov, potegniti
ustrezne zaklju čke,
5. pozdravlja odprto posvetovanje Komisije in spodbuja nadaljevanje dialoga, katerega namen je razjasni-
tev vseh to čk pred dokon čnim oblikovanjem novega okvira, ki ga je treba čim prej za četi izvajati; meni, da
se je zaradi ve črazse žnosti in zapletenosti ciljev na podro čju inovacij treba izogniti zelo omejevalnim opre-
delitvam in ureditvam; priporo ča, da se predvidi za časni datum za revizijo okvira v primeru, da bodo
potrebne izbolj šave; ugotavlja tudi, da je treba razmisliti o reviziji priro čnika iz Osla, ki dolo ča metodolo ški
okvir za merjenje inovativnosti;
6. poziva Komisijo, naj priskrbi podrobnej še podatke o mo žnih u činkih izkrivljanja, ko jih povzro čijo
državne pomo či, ter naj upo števa dr žavne pomo či, ki jih dodeljujejo mednarodni konkurenti EU, tako na
sektorski kot na vodoravni ravni in njihove mo žne u činke izkrivljanja in spodbude na svetovni ravni; pouda-
rja, da so u činkovito vodenje inovacijske politike, primerjalna merila na mednarodni ravni, nadnacionalno
učenje politike, nadzor ter izvajanje presoje vplivov najustreznej ši odgovori na izzive svetovne konkuren č-
nosti;
II. Na čela, ki urejajo nadzor dr ževne pomo či za inovacije
7. pozdravlja pristop vklju čevanja novih pravil, ki podpirajo konkretne in ustrezno opredeljene dejavnosti,
povezane z inovacijami, v obstoje či pravni red Skupnosti, pod pogojem, da se to izvede na jasen in pre-
gleden na čin;
8. pozdravlja gospodarski pristop k dr žavni pomo či za inovacije in bi pozdravil uvedbo predhodnih
pravil, kjer je primerno, če bi bila pregledna in nediskriminatorna, izvedljiva ter bi zagotavljala pravno
varnost; vztraja, da Komisija v tesnem sodelovanju s Parlamentom ob časno pregleda in ovrednoti primernost
teh pravil; mora tudi poudariti, da bi morala biti merila za nudenje subvencij za inovacije odvisna odštevilnih dejavnikov, kot so zna čilnosti gospodarskega sektorja, sestava trga in tr žne mo č
i podjetja;6.12.2006 SL C 296 E/265 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006
9. vztraja, da bi morali biti spodbujanje čezmejnega sodelovanja in partnerstva med javnim in zasebnim
sektorjem na podro čju raziskovanja, raz širitve rezultatov raziskovanja ter ve čjih raziskovalnih programov
glavne prednostne naloge dr žavne pomo či na podro čju R&R;
10. vztraja, da mora biti dr žavna pomo čza inovacije za časna, dodeljena skladno s preglednimi in raz-
umskimi merili, sorazmerna, strogo in u činkovito nadzorovana ter predmet ob časnih presoj vpliva prek
naknadnih analiz, ki jih izvajajo dr žave članice in Komisija; vztraja, da mora dr žavna pomo čupoštevati
„oddaljenost od trga “, z drugimi besedami netr žno stopnjo inovacijskega postopka; poudarja, da ne sme
biti ve čji pomen inovacij pretveza za dodeljevanje dr žavne pomo či podjetjem;
11. ponovno opozarja, da so inovacije del vseh poslovnih dejavnosti in poudarja, da morajo pravila in
merila pojasniti, da inovacijskim postopkom samim po sebi še ne gre dr žavna pomo č; poudarja, da bi bilo
treba dr žavno pomo čdodeliti le za inovacije, ki jih ni mo žno financirati z obi čajnimi tr žnimi sredstvi in ki
prispevajo k doseganju splo šnih ciljev poslovnega življenja in dru žbe;
12. ocenjuje, da je izraz „neučinkovitost na trgu “bolj primeren kot „neuspeh na trgu “ter zahteva pod-
robnej šo in bolj uporabno opredelitev; predlaga, naj bo prepoznavanje ovir, ki omejujejo inovacije, kakor
tudi koli činska opredelitev njihove dejanske vrednosti, predmet dodatnega pregleda;
13. poudarja potrebo po zanesljivih statisti čnih podatkih o trgu in neu činkovitosti dr žavne pomo čin a
podro čju inovacij ter o u činkovitosti dr žavne pomo či za inovacije;
14. priznava, da neu činkovitosti na trgu najbolj vplivajo na mala in srednja podjetja ter novoustanovljena
podjetja; hkrati opa ža, da je vpliv dr žavne pomo či manj izkrivljajo č, ko je dodeljena v korist dejavnosti,
oddaljenih od trga, ali malih in srednjih podjetij ter novoustanovljenih podjetij;
15. poudarja, da je treba za mala in srednja podjetja ustvariti inovacijam prijazno okolje, da se spodbuja
njihove neizkori ščene inovacijske mo žnosti;
16. poudarja, da je treba malim in srednje velikim podjetjem, ki po svoji naravi razpolagajo z omejenimi
finan čnimi sredstvi, glede na njihov sedanji pomen dodeliti ve čji dele žpomo či; za to pa je treba posredni-
kom za inovacije nameniti pomembnej šo vlogo, takoj ko bosta njihova narava in vloga bolje pojasnjeni in
takoj ko bo infrastruktura, ki jo morajo zagotoviti, vklju čevala tudi infrastrukturo informacijske tehnologije,
povezovanje in povezave z mednarodnimi podatkovnimi bazami;
17. opozarja, da se MSP pogosto ne odlo čijo za velika tveganja, povezana s tehnolo škimi inovacijami, ki
lahko prina šajo koristi ne le posameznim podjetjem, ampak tudi celotni dru žbi; meni, da je nujno potrebno
usmeriti dr žavno pomo čv podporne ukrepe, ki motivirajo MSP in zmanj šujejo tveganja, povezana z inova-
cijskimi tehnolo škimi procesi, ter da je treba izbolj šati splo šne razmere v poslovnem okolju;
18. meni, da so velika podjetja bistven člen inovacijskega sistema ;vendar meni, da je dr žavna pomo čza
velika podjetja ustrezna za spodbujanje sodelovanja z MSP znotraj inovativnih skupin in centrov odli čnosti
(velika podjetja, MSP in znanstvene ustanove) ,pod pogojem, da izpolnjujejo merila predhodnih pravil;
19. se zaveda, da je dr žavna pomo člahko nujna za spro žitev inovativnih projektov ali znanstvenih ali
tehnolo ških raziskovalnih projektov, ki so oddaljeni od trga;
20. opozarja, da je spodbudni vpliv razli čnih instrumentov dr žavne pomo čit ežko dokazati, vendar ga je
možno olaj šati s standardiziranim nizom vpra šanj; meni, da je treba nepovratna sredstva čim manj upora-
biti;C 296 E/266 SL 6.12.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006
21. dvomi o razliki med tehnolo škimi in netehnolo škimi inovacijami; opa ža pomen netehnolo ških ino-
vacij, predvsem pridobitev konkuren čnih prednosti s strani majhnih in srednjih podjetij; namesto tega pod-
pira opredelitev inovacij, ki razlikuje med obi čajnimi vsakodnevnimi dejavnostmi podjetij in njihovimi dejav-
nostmi v zvezi z inovacijami; predlaga, da morajo biti do dr žavne pomo či upravi čeni tisti projekti, ki nudijo
dodatne ali nove koristi za stranke, povzro čajo tveganja, so namerni, imajo prenosljive koristi in ustvarjajo
pozitivne zunanje u činke;
22. meni, da se regionalna in dr žavna pomo čza inovacije dopolnjujeta in da bi se morali osredoto čiti na
manj razvite regije, da bi v njih spodbujali gospodarsko in dru žbeno kohezijo; meni, da bo sicer tak šna
pomo čspodbudila le rast bolj razvitih regij in dr žav; meni, da regionalni programi pomo či,če so dodani
državni pomo či za inovacije, morajo biti zdru žljivi s predpisi o notranjem trgu in konkurenci; nadalje meni,
da je treba pripisati poseben pomen opredelitvi dr žavne pomo či za inovacije in dostopa do nje v zvezi z
regionalnimi majhnimi in srednjimi podjetji, za katera je bistveno, da imajo dostop do inovacij;
23. poziva Komisijo, da programe regionalne pomo či bolj usmeri v prihodnost ter predvsem dovoli
podporo nematerialnim vlaganjem;
24. poziva Komisijo, naj zagotovi, da se strukturno financiranje EU ne obravnava kot nezakonito dr žavno
pomo č, kadar je zdru ženo s sofinanciranjem iz drugih virov; prosi tudi, da se ustrezni postopki spremenijo,
sčimer bi se izognili dvojnemu obve ščanju Komisije o takem financiranju;
III. Podpora tveganjem in eksperimentiranju
25. sogla ša, da mora biti dr žavna pomo črazdeljena na osnovi meril, ki podpirajo inovativna novousta-
ljena podjetja ter MSP ,in ne na osnovi upravi čenih stro škov; ugotavlja, da bi morale biti odlo čitve o zago-
tavljanju dr žavne pomo či sprejete u činkovito in v to čno dolo čenem časovnem okviru;
26. predlaga zahtevo po obdobju obstoja, ki ga je treba podalj šati do 8 let za podjetja z dalj šim ciklom
R&R;
27. podpira predlog, da se finan čna pomo čdodeli s sredstvi rizi čnega kapitala ne le za najzgodnej šo fazo
in za četno fazo, ampak tudi za fazo po zagonu; vendar poudarja, da ta re šitev ni najbolj ša in da bi vsaka
pomo čmorala biti kratkotrajna in bi predvsem morala dopolnjevati zasebne nalo žbe;
28. poudarja, da bi bilo treba pazljivo nadzorovati omejitev stro škov za R&R;
29. ugotavlja, da je v tistih regijah in dr žavah, kjer je okolje za inovacije posebno neugodno, lahko
zaznavanje vi šjega tveganja zasebnih vlagateljev in finan čnih ustanov pomemben zaviralec inovacij;
30. se zaveda, da je dostop do rizi čnega kapitala za inovativna MSP trenutno precej omejen, zlasti v
začetnih fazah njihovega razvoja; zato podpira zamisel o uporabi dr žavne pomo či za privabljanje zasebnih
nalo žb v regionalne sklade rizi čnega kapitala, ki delujejo kot javno-zasebna partnerstva z ve čjo pro žnostjo
investicijskih tran šza javne vire;
IV. Podporno poslovno okolje za inovacije
31. poziva k nadaljnji pojasnitvi pravnega polo žaja posrednikov glede na podro čje uporabe storitev, ki jih
zagotavljajo; podpira sistem bonov, vendar predlaga uvedbo elementa sofinanciranja za pridobitev zasebnej-ših nalo žb; vseeno meni, da bi 100-odstotno povra čilo stro škov lahko povzro čilo izkrivljanje konkurence;6.12.2006 SL C 296 E/267 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006
32. priporo ča, da univerze in njihovi raziskovalni centri sodelujejo pri regionalnih javno-zasebnih part-
nerstvih kot „posredniki za inovacije “ali da z njimi tesno sodelujejo; meni, da bi to ustvarilo velik sinergijski
učinek z bolj šo medsebojno povezavo med raziskovalnimi in inovativnimi dejavnostmi univerz in potrebami
posameznih inovativnih MSP ter inovativnih podjetni ških skupin;
33. zahteva nadaljnjo pojasnitev o tem, kako se pravila dr žavne pomo či uporabljajo za univerze in raz-
iskovalne ustanove, kadar se ukvarjajo z gospodarskimi dejavnostmi;
34. dvomi o primernosti tega, da se dr žavna pomo čdovoli malim in srednjim podjetjem za najemanje
visoko usposobljenega osebja, ker imajo mala in srednja podjetja lahko dostop do strokovnega znanja inspretnosti prek storitev posrednikov in strokovnjakov;
35. je prepri čan, da je treba okrepiti povezovanje med podjetji in univerzami, med drugim s pove čeva-
njem pretoka visoko usposobljenih kadrov vseh strok med univerzami in podjetji, zlasti MSP; meni, da mora
pomo č, zlasti s programi podpore, spodbujati tak šno povezovanje; pozdravlja predlog Komisije, da se pra-
vice intelektualne lastnine razdeli med partnerje (industrija in javne raziskovalne organizacije) v raziskovalnihin inovacijskih programih v skladu s stopnjo sodelovanja posameznega partnerja, saj bo to mo čno pospe šilo
nastanek centrov odli čnosti; zato poziva Komisijo, da predlo ži posebne predloge za razjasnitev pravnega
statusa intelektualne lastnine v teh okoli ščinah;
36. meni, da imajo skupine organski izvor in morajo zato biti le kratkoro čno upravi čene do dr žavne
pomo či, med za četno fazo, da premagajo upravne te žave in ovire, povezane s sodelovanjem;
37. meni, da mora dr žavna pomo čza infrastrukturo izpolnjevati zahteve tehnolo ške nevtralnosti in odpr-
tega dostopa, obravnavati ugotovljen neuspeh na trgu in okrepiti inovativni potencial;
*
**
38. naro či svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu in Komisiji.
P6_TA(2006)0183
Varnost v cestnem prometu: sistem „eCall“
Resolucija Evropskega parlamenta o varnosti v cestnem prometu: sistem „eCall“za vse
(2005/2211(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju bele knjige Komisije „Evropska prometna politika za leto 2010: čas odlo čitve“
(KOM(2001)0370) in svoje resolucije z dne 12. februarja 2003 (1),
— ob upo števanju Sporo čila Komisije „Informacijska in komunikacijska tehnologija za varna in inteli-
gentna vozila “(KOM(2003)0542),
— ob upo števanju Sporo čila Komisije „Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu —Pre-
polovitev števila žrtev prometnih nesre čv Evropski uniji do leta 2010: soodgovornost “
(KOM(2003)0311) in njene publikacije „Rešimo 20 000 življenj na cestah “iz oktobra 2004,
(1) UL C 43 E, 19.2.2004, str. 250.C 296 E/268 SL 6.12.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 27. april 2006