P9_TA(2022)0057

Vloga kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. marca 2022 o vlogi kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu (2021/2057(INI))

(2022/C 347/02)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti drugega in od četrtega do sedmega odstavka preambule, člena 2, drugega pododstavka člena 3(3) in člena 6,

— ob upoštevanju členov 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 2, 3, 4, 5 in 21,

— ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, vštevši tretje načelo o enakih možnostih, in ustreznega akcijskega načrta,

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

— ob upoštevanju, da je bila junija 2016 oblikovana skupina EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti,

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom „Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik“ (COM(2018)0268),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0565),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 z naslovom „Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju“ (COM(2020)0784),

— ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (3),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport (4),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) (5),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/888 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Evropska solidarnostna enota (6),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote (7),

— ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

— ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (8),

— ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (9),

— ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice z dne 9. junija 2020 o temeljnih pravicah in njene druge raziskave o manjšinah in diskriminaciji v EU z dne 5. decembra 2017 ter s tem povezanih poročila in povzetka z naslovom „Being Black in the EU“ (Izkušnje temnopoltih v EU) z dne 23. novembra 2018 in 15. novembra 2019, v katerih so opisane izkušnje z rasno diskriminacijo in rasističnim nasiljem pri ljudem afriškega porekla v EU,

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom „Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030“ (COM(2021)0101),

— ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 (10),

— ob upoštevanju strateškega okvira EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov za obdobje 2020–2030 z dne 7. oktobra 2020,

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. oktobra 2021 z naslovom „Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030)“ (COM(2021)0615),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (11),

— ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (12),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (13),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (14),

— ob upoštevanju resolucije z dne 11. marca 2021 o otrokovih pravicah glede na strategijo EU o otrokovih pravicah (15),

— ob upoštevanju postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je sprožila Komisija zaradi neskladnosti z direktivo o rasni enakosti glede diskriminacije romskih otrok v izobraževanju (številke postopkov 20142174, 20152025 in 20152206),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) (16),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2021 o športni politiki EU: ocena in možne poti naprej (17),

— ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci) in spremembi nekaterih zakonodajnih aktov Unije (COM(2021)0206),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2021 o evropskem izobraževalnem prostoru: skupni celostni pristop (18),

— ob upoštevanju študije o vlogi kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu, ki jo je oktobra 2021 pripravil tematski sektor za strukturno in kohezijsko politiko generalnega direktorata za notranjo politiko,

— ob upoštevanju splošnih političnih priporočil Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) v okviru Sveta Evrope, zlasti priporočila št. 10 z dne 15. decembra 2006 o boju proti rasizmu in diskriminaciji v okviru in s pomočjo šolskega izobraževanja,

— ob upoštevanju načrta ECRI za dejansko enakost z dne 27. septembra 2019,

— ob upoštevanju rezultatov šestega vrednotenja kodeksa ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu, ki ga je opravila Evropska komisija,

— ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja OZN št. 10: zmanjšati neenakosti znotraj držav in med njimi,

— ob upoštevanju Konference o prihodnosti Evrope,

— ob upoštevanju priporočil v zvezi z novim kodeksom ravnanja glede dezinformacij, ki jih je oktobra 2021 podala skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve,

— ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0027/2022),

A. ker diskriminacija in rasizem spodkopavata človekovo dostojanstvo, življenjske priložnosti, blaginjo, dobro počutje in pogosto tudi varnost; ker rasistični stereotipi pogosto trajajo več generacij; ker je diskriminacija na podlagi rase ali narodnosti v EU prepovedana; ker so migranti, begunci, prosilci za azil in drugi izpostavljeni rasizmu in diskriminatornemu ravnanju;

B. ker sta po mnenju Agencije Evropske unije za temeljne pravice (19) rasna diskriminacija in nadlegovanje v Evropski uniji še vedno razširjen pojav; ker so zlasti rasne, verske in narodnostne manjšine prepogosto žrtve nadlegovanja, nasilja, rasnega in etničnega profiliranja, tudi s strani organov pregona, in sovražnega govora na spletu in zunaj njega; ker žrtve večine sovražno motiviranih rasističnih in ksenofobičnih incidentov ne prijavijo (20); ker se rasne in narodnostne manjšine v EU soočajo s strukturno diskriminacijo in v nekaterih primerih segregacijo na določenih področjih v vsakdanjem življenju, tudi pri iskanju stanovanja, zdravstvenem varstvu, zaposlovanju, izobraževanju in pravosodnih sistemih;

C. ker je strukturni rasizem v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 opisan kot diskriminatorno ravnanje, ki je lahko zakoreninjeno v socialnih, finančnih in političnih institucijah, kar vpliva na vzvode moči in oblikovanje politik;

D. ker Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice opredeljuje strukturno diskriminacijo kot pravila, norme, rutine, vzorce stališč in ravnanj v institucijah in drugih družbenih strukturah, ki skupine ali posameznike ovirajo pri doseganju enakih pravic in priložnosti, ki so na voljo večini prebivalstva;

E. ker imajo migranti, begunci, prosilci za politični azil ter pripadniki rasnih, verskih in narodnostnih manjšin omejen dostop do trga dela in so pogosto žrtve izkoriščanja delovne sile;

F. ker je očitno, da je zbiranje kakovostnih podatkov eden najučinkovitejših načinov za kvantitativno in kvalitativno analizo družbenih problemov ter je bistveno za zasnovo, prilagajanje, spremljanje in za oblikovanje na dokazih temelječih odzivov javne politike na te probleme;

G. ker nekateri mnenjski voditelji in politiki po vsej EU prevzemajo rasistično in ksenofobno držo, s tem pa spodbujajo družbeno ozračje, ki zagotavlja plodna tla za rasizem, diskriminacijo in kazniva dejanja iz sovraštva; ker to ozračje še dodatno spodbujajo ekstremistična gibanja, kot so fašistična in skrajno desničarska gibanja, ki skušajo razdeliti družbo; ker so ta dejanja v nasprotju s skupnimi evropskimi vrednotami in ideali demokracije in enakosti, katerim so se zavezale vse države članice;

H. ker morajo številne manjšine trpeti zaradi policijskega nasilja, zajemši kolektivno kaznovanje in rasno profiliranje; ker so za boj proti temu pojavu potrebni posebni ukrepi; ker zaradi pomanjkljivosti pri spoštovanju načela pravne države in na področju kazenskega pravosodja žrtvam policijskega nasilja nista zagotovljena zaščita in dostop do pravnega varstva, državni organi pa jih pogosto preganjajo; ker je rasizem do narodnostnih in rasnih manjšin privedel do nasilja in ubojev;

I. ker se lahko zaradi načina, kako so ljudje, ne glede na njihovo raso ali narodnost, predstavljeni v medijih, okrepijo negativni stereotipi z rasnimi konotacijami; ker imajo kulturni sektor in mediji moč, da spodbujajo vključevanje in boj proti rasizmu ter tovrstnim stereotipom;

J. ker je treba okrepiti boj proti spletnemu in nespletnemu prikritemu in odkritemu rasizmu in diskriminaciji v naših družbah, saj gre za skupno odgovornost; ker morajo Evropska unija in njene države članice nadalje razmisliti o tem vprašanju in se zavezati in nadaljevati svoja prizadevanja pri obravnavanju strukturnega rasizma in diskriminacije, s katero se soočajo številne manjšine;

K. ker so dezinformacije pogosto usmerjene proti manjšinam in spodbujajo družbene nemire; ker neodvisni in pluralistični mediji, ki spodbujajo uravnoteženo poročanje, krepijo vključujočo družbo;

L. ker so solidarnost in spoštovanje človeških življenj in drugih ljudi vrednote, ki se prenašajo iz generacije v generacijo; ker ima šolsko izobraževanje v tem procesu ključno vlogo;

M. ker imajo rasno opredeljene skupnosti po vsej Evropi otežen dostop do izobraževanja in pridobivanja stopenj izobrazbe; ker v Evropi še vedno obstaja močna segregacija v izobraževanju; ker v nekaterih državah članicah otroke še vedno nameščajo v ločene šole in izvajajo diskriminatorne prakse, kot je pošiljanje otrok iz rasnih in narodnostnih manjšin v šole za otroke z intelektualno oviro;

N. ker imajo šole bistveno vlogo pri pridobivanju izkušenj z vrednotami raznolikosti, spodbujanju vključenosti in boju proti rasizmu ter zmanjševanju rasnih stereotipov in predsodkov;

O. ker je za otroke in mlade pomembno, da vidijo, da so zastopani v celotni družbi, tudi v izobraževanju, v kulturnih in športnih klubih in dejavnostih, v katerih se udejstvujejo, ter na spletu in v medijih, ki jih uporabljajo;

P. ker šport igra ključno vlogo v družbenem, kulturnem in izobraževalnem življenju ter omogoča združevanje ljudi različnih ras, narodnosti in veroizpovedi, ter ga je mogoče uporabiti za združevanje različnih skupnosti in spodbujanje vrednot enakosti, dostopnosti in spoštovanja, vendar pa so se po vsej Evropi večkrat pojavili rasistični incidenti na športnih prireditvah in v športu na splošno ter številni izzivi, povezani z rasizmom; ker je treba radikalizacijo, do katere prihaja s športom povezanih skupinah, opredeliti in se proti njej boriti;

Q. ker so negativne posledice pandemije covida-19 nesorazmerno prizadele pripadnike rasnih in narodnostnih manjšinskih skupnosti, zaradi česar so se pojavile, razkrile in poglobile neenakosti, med drugim v kulturi, medijih, izobraževanju in športu; ker so se nadlegovanje iz sovraštva in kazniva dejanja iz sovraštva med izbruhom pandemije covida-19 znatno povečali;

Splošno ozadje

1. poudarja, da je rasizem prisoten na vseh področjih našega vsakdanjega življenja in se lahko izrazi v različnih oblikah; poziva k pristopu ničelne tolerance do teh pojavov; priznava, da so različne skupine, skupnosti in posamezniki izpostavljeni rasizmu, ksenofobiji in diskriminaciji; priznava, da ima vsaka oblika rasizma svoje značilnosti, pri čemer so določene oblike bolj ali manj prisotne v različnih državah članicah zaradi, med drugim, zgodovinskih ali političnih dejavnikov;

2. je seznanjen z akcijskim načrtom EU za boj proti rasizmu; pozdravlja, da je vanj vključen poseben oddelek o izobraževanju in da so posebej omenjeni mediji, šport in kultura; poziva Komisijo in države članice, naj uberejo celosten pristop ter zagotovijo ustrezno financiranje in sredstva, da bi izpolnili zaveze iz načrta brez poseganja v financiranje obstoječih programov in ukrepov, obenem pa spoštovali evropske vrednote;

3. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo imel koordinator za boj proti rasizmu na voljo ustrezna sredstva in da si bodo vsi generalni direktorati prizadevali za vključevanje načela rasne enakosti v politike EU;

4. z zanimanjem pričakuje oceno obstoječega pravnega okvira EU za boj proti diskriminaciji, rasizmu, ksenofobiji in drugim vrstam nestrpnosti; poziva Komisijo, naj oceni izvajanje omenjenega okvira, da bi določila, kako ga po potrebi izboljšati, ter naj vzdržuje reden dialog ter izmenjavo primerov dobre prakse z državami članicami in deležniki, zlasti s tistimi, ki zastopajo interese žrtev rasizma in rasne diskriminacije;

5. opozarja, da so nacionalni akcijski načrti zaradi možnosti izvajanja konkretnih ukrepov kot odziv na specifične razmere učinkovito orodje za odziv na rasizem, rasno in narodnostno diskriminacijo in s tem povezano nestrpnost v državah članicah; obžaluje, da je te načrte pripravilo le 15 držav članic ( 21 ) ; pozdravlja načrt Komisije, da bo objavila načrtovana skupna vodilna načela za izvajanje nacionalnih akcijskih načrtov za boj proti rasizmu in rasni diskriminaciji ter druga orodja za pomoč prizadevanjem na nacionalni ravni; poziva, naj se v razvoj teh načrtov vključijo posebni cilji, ki odražajo vso družbeno raznolikost v kulturi, izobraževanju, medijih in športu; meni, da je v zvezi s tem treba zbirati in izmenjati primere dobre prakse z državami članicami, da bi jim pomagali pri razvoju nacionalnih akcijskih načrtov in spodbujali izmenjavo izkušenj med nacionalnimi agencijami;

6. pozdravlja objavo in izvajanje posebnih smernic EU o zbiranju podatkov o enakosti na podlagi rase ali narodnosti, ki je v direktivi o rasni enakosti opredeljeno kot prostovoljno, anonimno in zagotavlja varstvo osebnih podatkov, samoopredelitev in posvetovanje z ustreznimi skupnostmi; poziva države članice, naj prilagodijo nacionalno statistiko in odpravijo ovire, da bi olajšale in, kjer je to potrebno, izboljšale sistematično zbiranje zanesljivih in kakovostnih razčlenjenih podatkov o enakosti glede na državo, da bi opredelili vzroke rasizma in diskriminacije ter si prizadevali za boj proti njima in podprli na dokazih temelječe politike na nacionalni ravni in ravni EU; poziva Komisijo in države članice, naj te podatke uporabijo za razvoj politik za doseganje rasne pravičnosti in naj bodo ti podatki dostopni javnosti, pri tem pa v celoti spoštujejo temeljno pravico do zasebnosti, varstvo osebnih podatkov in ustrezno zakonodajo EU, vštevši direktivo o rasni enakosti, splošno uredbo o varstvu podatkov ( 22 ) in predlagano uredbo o e-zasebnosti ( 23 ) , pa tudi ustrezne nacionalne pravne okvire;

7. pozdravlja zavezanost raznolikosti in vključitev v programe Erasmus+, Ustvarjalna Evropa, Evropska solidarnostna enota ter Državljani, enakost, pravice in vrednote, pa tudi v programe novega evropskega Bauhausa, v ESS+ in evropsko jamstvo za mlade; poudarja, da je treba sistematično spremljati in analizirati prispevek vsakega od teh programov k boju proti rasizmu ter pripraviti pregled primerov dobre prakse; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo nedavno objavljene strategije vključevanja vključene v vse ustrezne programe EU in pobude na področju izobraževanja, kulture, medijev in športa, ter spremlja njihovo izvajanje in učinek;

8. pozdravlja priznanje Komisije, da je potreben presečni pristop k oblikovanju politik; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se ustrezni cilji boja proti rasizmu izvajajo na vseh področjih politike;

9. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v Svetu ni doseženo soglasje o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost z dne 2. julija 2008 ( 24 ) ; poziva države članice, naj čim prej dosežejo skupno stališče o tem vprašanju; izraža podporo Komisiji pri spodbujanju napredka v smeri doseganja soglasja v Svetu, ki je potrebno za sprejetje tega predloga;

10. spodbuja nadaljnje sodelovanje med ECRI, organi za enakost v državah članicah, nevladnimi organizacijami, vladami in deležniki, zlasti tistimi, ki zastopajo interese posameznikov in skupin, ki so bili žrtve rasizma in rasne diskriminacije; poziva zlasti države članice, naj v celoti izvajajo priporočila ECRI;

11. poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svojo podporo Zavezništvu civilizacij pri OZN, da bi okrepili mednarodni, medkulturni in medverski dialog ter sodelovanje;

12. poudarja, da omejen dostop do tehnologij in digitalne infrastrukture v izobraževanju, kulturi, medijih in športu pomeni tveganje za nastanek nove oblike diskriminacije in neenakosti, ki jo morajo Komisija in države članice ustrezno in hitro obravnavati;

13. poziva države članice, naj organizirajo telefonske linije za pomoč, organe za mediacijo in usposabljanje osebja za ustrezno obravnavo in prijavljanje nasilja ali drugih incidentov na podlagi rase ali narodnosti v izobraževanju, kulturi, medijih in športu;

14. poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo okrepljeno strategijo, ki bo spodbudila vključevanje ljudi s podeželskih, gorskih in odročnih območij, zlasti mladih in žensk, v izobraževanje, kulturo, šport in medije, hkrati pa razvijajo in vlagajo v lokalno in prilagojeno infrastrukturo;

15. poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo skladen akcijski načrt, da bi ustrezno obravnavali zlasti tveganje diskriminacije delavcev migrantov in njihovih otrok, zajemši njihov omejen dostop do kakovostnega izobraževanja, kulture, medijev in športa;

Kultura

16. poudarja, da je evropska družba dom za vse večjo kulturno raznolikost in naraščajoč delež prebivalstva, rojenega v tujini, ter njihovih potomcev; meni, da so kultura, izobraževanje in šport temeljnega pomena za spodbujanje odprte družbe, ki sprejema vse; meni, da je pomembno priznati zgodovinski prispevek in zapuščino teh ljudi v evropski kulturi in znanju;

17. priznava, da ima rasizem globoke korenine v družbi ter se prepleta z njenimi kulturnimi koreninami, dediščino in družbenimi normami; zato poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko ima in mora imeti kultura v boju proti diskriminaciji in rasizmu ter spodbujanju socialne vključenosti, raznolikosti, enakosti in strpnosti; poudarja pomen spodbujanja medkulturnega učenja;

18. ugotavlja, da so raznolike skupnosti ogromno prispevale h kulturni in jezikovni raznolikosti v Evropi;

19. obžaluje, da obstajajo ovire za sodelovanje manjšin v kulturi, in to v obliki stereotipov, predsodkov, segregacije in getoizacije; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pobude za bolj raznoliko sodelovanje rasno opredeljenih skupnosti in posameznikov v kulturnem sektorju, tako da odpravijo tovrstne ovire s financiranjem iz vseh ustreznih programov; poziva k večji podpori obstoječim kanalom in k oblikovanju podpornih mrež in dejavnosti ozaveščanja, tudi tistih v predmestnih, podeželskih, najbolj oddaljenih in drugih zapostavljenih regijah;

20. poziva države članice, naj sprožijo pobude, kot so boni ali podobna prizadevanja, s katerimi bi spodbudili sodelovanje ljudi različnih ras in narodnosti v kulturnih dogodkih;

21. poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo spremljanje in ocenjevanje, tudi s preskušanjem, deljenjem in izmenjavo participativnih orodij in dobre prakse, ki lahko prikažejo učinke spodbujanja vključevanja in nediskriminacije ter boja proti rasizmu s pomočjo kulture ter pomagajo pri oblikovanju bolj vključujočih politik;

22. poziva države članice in ustrezne deležnike, naj spodbujajo raznolikost v kulturnih ustanovah na ravni zaposlenih in vodstva z uvajanjem meril za upravičenost in dodeljevanje v organizacijah, ki prejemajo javna sredstva, ter zagotovijo, da so vsi delavci plačani od začetka svoje poklicne poti;

23. pozdravlja delo delovne skupine strokovnjakov držav članic za odprto metodo sodelovanja o enakosti spolov v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; poziva države članice, naj v naslednji delovni načrt za kulturo vključijo delovno skupino strokovnjakov držav članic za odprto metodo sodelovanja na področju boja proti rasizmu z umetnostjo in kulturo; poziva delovno skupino za odprto metodo sodelovanja, naj pripravi študijo o vlogi, ki jo imata kulturni in kreativni sektor pri spodbujanju rasne enakosti, vsak na svojem področju;

24. pozdravlja vključitev ljudi in krajev, ki najbolj potrebujejo pomoč, kot eno od strateških osi novega evropskega Bauhausa; poziva, naj ta pobuda upošteva socialno vključenost migrantov, da bi jim omogočila enak dostop do priložnosti;

25. odločno podpira dejstvo, da so nekatere države članice priznale potrebo po vrnitvi kulturnih del in artefaktov na kraje njihovega izvora, saj bi s tem spodbujali spoštovanje in medsebojno razumevanje kulturne dediščine druge strani ter povečali njeno vrednost, tudi z javnim dostopom do teh del in artefaktov; poziva k izvedbi raziskav, študij in izmenjav, potrebnih za vzpostavitev skladnih programov za vrnitev kulturnih del in artefaktov v njihove države izvora ali druge ustrezne kulturne ustanove, ki jih določa država izvora, v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami o varstvu kulturne dediščine; spodbuja Komisijo, naj olajša dialog za spodbujanje izmenjave dobre prakse med državami članicami, tretjimi državami, muzeji in drugimi kulturnimi ustanovami;

Izobraževanje

26. priznava odločilno vlogo izobraževanja in usposabljanja za boj proti strukturnemu rasizmu in diskriminaciji, za izgradnjo vključujočih družb, odpravljanju predsodkov in stereotipov ter spodbujanju strpnosti, razumevanja in raznolikosti; poudarja vlogo novega evropskega izobraževalnega prostora v boju proti vsem oblikam diskriminacije v učilnici in zunaj nje, zlasti pri razvoju kakovostnega in vključujočega izobraževalnega prostora;

27. poudarja, da določeni elementi evropske zgodovine, vštevši kolonializem, suženjstvo in genocid, zlasti pa holokavst, skupaj z drugimi pojavnimi oblikami rasizma, še danes negativno vplivajo na današnjo družbo, tudi na izobraževalne sisteme in razvoj učnih načrtov; predlaga revizijo učnih načrtov, da bi z usmerjenim in kontekstualiziranim pristopom pojasnili zgodovino naših družb, tako da bi bolje razumeli njene povezave s sedanjostjo in si prizadevali za odpravo stereotipov, ki vodijo v diskriminacijo, ki smo ji priča danes;

28. poudarja, da je treba v učnih načrtih za zgodovino več prostora nameniti objektivnemu in na dejstvih temelječemu učenju o različnih rasnih ali narodnostnih ideologijah, njihovih oblikah in izvoru, kot so suženjstvo, kolonializem in fašizem, o zlorabi znanosti za njihovo utemeljevanje ter o njihovih posledicah in morebitnih ostankih v sedanjosti;

29. spodbuja države članice, naj spodbujajo razvoj raznolikih in vključujočih učnih načrtov in izobraževalnih orodij ali dejavnosti, da bi v to in drugo ključno gradivo vključili tudi avtorje, zgodovinarje, znanstvenike umetnike in druge osebnosti različnih ras in narodnosti;

30. poudarja vlogo izobraževanja pri spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije; poudarja, da je pomembno zgraditi sinergije med državljansko vzgojo po vsej Evropi in politikami EU za boj proti rasizmu in diskriminaciji; spodbuja države članice, naj bolj poudarijo izobraževanje o zgodovini EU, da bi spodbujali kohezijo; meni, da bi morale biti te teme vključene v učni načrt za državljansko vzgojo;

31. poziva države članice, naj spodbujajo vključitev jezikov, kulture in zgodovine manjšin v šolske učne načrte, muzeje in druge oblike kulturnega in zgodovinskega izražanja ter naj priznajo prispevek teh kultur k evropski dediščini; poziva države članice, naj razvijejo skladne in dosledne ukrepe, podprte z ustreznim financiranjem za spodbujanje, podporo in promocijo umetnosti in kulture rasno opredeljenih in narodnostnih skupin ter za raziskovanje in ohranjanje materialne in nematerialne kulturne dediščine tradicionalnih skupnosti;

32. poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo večjezičnost kot pomembno orodje, ki združuje ljudi;

33. poudarja, da je treba otrokom delavcev migrantov v vseh državah članicah nuditi ustrezno podporo, ki jim bo omogočila učenje maternega jezika in kulture njihove lastne države ter nove države prebivanja, da se zagotovi boljša integracija;

34. poziva, naj se okrepi preučevanje skupnih humanističnih ved, zgodovine, filozofije, jezikov in književnosti, kar lahko prispeva k spodbujanju evropskega duha sožitja; poziva k usmerjenemu pristopu do zgodovine rasnih in narodnostnih skupnosti, ki živijo v Evropi, v učnih načrtih za zgodovino, da se spodbudi širši in stvarnejši pogled na evropsko in svetovno zgodovino in boljše razumevanje interakcij med različnimi celinami pred evropsko kolonizacijo, med njo in po njej; poziva, naj se v zgodovinskih knjigah poudari prispevek rasno opredeljenih skupnosti k razvoju in oblikovanju današnje Evrope;

35. poziva države članice, naj se dejavno borijo proti predsodkom v šolskih učbenikih, izobraževalnih orodjih, otroških in mladinskih filmih in novičarskih programih ter v športu; poziva države članice, naj te cilje vključijo v izvajanje evropskega leta mladih 2022;

36. odločno obsoja prakso rasne in narodnostne segregacije v šolah, ki še vedno obstaja v Evropi; opozarja, da te prakse povzročajo marginalizacijo, zgodnji osip, nizko stopnjo vpisa in ustvarjanje vzporednih družbenih prostorov, vzdržujejo strukturno diskriminacijo in ovirajo enak dostop do kakovostnega življenja; poziva vse države članice, naj uvedejo ali okrepijo vključujoče politike, s katerimi bodo preprečile namerno ali nenamerno nameščanje marginaliziranih skupin učencev in študentov, od predšolske vzgoje do višjega izobraževanja, v ločene šole oziroma druge izobraževalne ustanove ali ločene razrede, da bi spodbujale socialno vključenost in enake možnosti za vse ter zagotovile, da imajo vsi otroci enak dostop do kakovostnega izobraževanja in zunajšolskih dejavnosti, zajemši tudi kulturne in športne dejavnosti; spodbuja države članice, naj se dejavno zavzemajo za vključevanje otrok iz manjšin v šole in lokalne skupnosti in ohranijo sekularni značaj javnega šolstva, pri tem pa spoštujejo kulturne in verske identitete;

37. poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za podporo otrokom iz rasnih in narodnostnih manjšin ter negotovih družbeno-gospodarskih okolij pri njihovih poteh do odličnosti, tako da jim pomagajo, da se vključijo v zunajšolske dejavnosti (npr. umetnost in šport) na visoki ravni, jim omogočijo šolanje, ki ustreza njihovim konkretnim potrebam, ponudijo kakovostne možnosti za izobraževanje in zagotovijo potrebna sredstva;

38. poziva države članice, naj vsakemu otroku zagotovijo pravico do izobraževanja in sprejmejo ukrepe za boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja in njegovo preprečevanje ter deklicam in dečkom omogočijo enakopraven dostop do kakovostnega in vključujočega izobraževanja od zgodnjega otroštva do mladosti; poziva Komisijo, naj oblikuje nova orodja ali podprograme financiranja, ki bi morali dopolnjevati ukrepe držav članic za ciljno usmerjeno in prilagojeno podporo kakovostnemu izobraževanju otrok od treh let naprej, ki se soočajo s hudo revščino in nimajo dostopa do obstoječih in prihodnjih pobud EU za financiranje izobraževanja in socialnega vključevanja, kot so Erasmus+, jamstvo za otroke ali ESS+;

39. priznava, da je pomembno ozaveščati otroke in mladostnike o negativnem vplivu nestrpnosti in razvijati njihove sposobnosti kritičnega mišljenja; poudarja, da je treba zagotoviti, da se izobraževanje o človekovih pravicah začne že zelo zgodaj in da učno gradivo odraža raznolikost in pluralizem družbe ter ne vsebuje rasističnih vsebin;

40. poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave o sistemih zgodnjega opozarjanja in učinkovitih učnih metod za boj proti rasizmu in diskriminaciji v šolah, pri tem pa upošteva primere dobre prakse v Evropi, ter naj spodbuja razširjanje rezultatov, da bi izkoreninila ustrahovanje na podlagi rase;

41. poziva države članice, naj učiteljem, ki so pripadniki rasnih in narodnostnih manjšin, zagotovijo enak in pravičen dostop do delovnih mest na vseh ravneh izobraževanja in naj sprejmejo ukrepe, da bodo tako učitelji kot učenci zaščiteni pred rasno diskriminacijo v šolskem sistemu;

42. obsoja strukturno diskriminacijo več tisoč begunskih otrok v Evropi, ki imajo omejen dostop do izobraževanja ali ga sploh nimajo; potrjuje, da ločeni razredi v sprejemnih centrih, ki jih pogosto vodijo prostovoljci, ne morejo nadomestiti šolanja; poziva, naj se v šolskem sistemu države gostiteljice organizira obvezno izobraževanje begunskih otrok, ki bo pogoj za dostop do sredstev EU na področju migracij;

43. poziva države članice, naj učiteljem ne glede na predmet poučevanja, specializacijo, starost učencev ali vrsto ustanove, v kateri bodo poučevali, zagotavljajo ustrezno usposabljanje za pridobitev kompetenc in kulturnih znanj, potrebnih za spodbujanje vključenosti ter strpnosti in boj proti diskriminaciji v izobraževalnem sistemu; poziva, naj se vsem vzgojiteljem in mladinskim delavcem omogoči čas, da se udeležijo začetnega izobraževanja učiteljev in stalnega strokovnega razvoja, osredotočenega na poučevanje v večkulturnih in večrasnih razmerah, vštevši usposabljanje o nezavednih predsodkih; poziva države članice, naj uvedejo programe vseživljenjskega učenja za javne uslužbence in zlasti za pripadnike svojih varnostnih sil, da bi odpravile rasistično in ksenofobno ravnanje;

44. opozarja, da se sistemi umetne inteligence, namenjeni uporabi v izobraževanju in poklicnem usposabljanju ter v postopkih za zaposlovanje pedagoškega osebja, v nekaterih primerih štejejo za visoko tvegane; poziva, naj se pred uporabo teh orodij opravi ustrezna ocena tveganja;

45. poudarja pomembnost spominskih dejavnosti v programu Državljani, enakost, pravice in vrednote ter potrebo po zadostnem financiranju in prepoznavnosti projektov, katerih cilj je spominjanje, raziskovanje in izobraževanje o ključnih dogodkih v novejši evropski zgodovini ter ozaveščanje evropskih državljanov o njihovi skupni zgodovini, kulturi, kulturni dediščini in vrednotah, da bi se izboljšalo njihovo razumevanje EU, njenega izvora, namena in raznolikosti;

46. priznava, da programi mobilnosti, kot je Erasmus+, pozitivno vplivajo na izobraževalni, družbeni, osebni in poklicni razvoj ter prispevajo k razumevanju drugih ljudi; spodbuja stalno podporo takšnim programom;

47. poudarja pomen državljanske vzgoje EU za medsebojno razumevanje in socialno kohezijo, kar so izrazili tudi državljani v svojih prispevkih na Konferenci o prihodnosti Evrope, ki se bodo upoštevali tudi v njenih sklepih, ki bodo objavljeni letos;

48. poudarja, da sta priznavanje neformalnega in priložnostnega izobraževanja ter samodejno priznavanje diplom in kvalifikacij pomembna kot ključni orodji za odpiranje priložnosti posameznikom iz rasnih in narodnostnih skupin, boj proti strukturnemu rasizmu in diskriminaciji ter spodbujanje raznolikosti;

49. priznava pomen vzornikov pri pridobivanju izobrazbe; spodbuja oblikovanje vseevropske platforme posameznikov in skupin pripadnikov rasnih in narodnostnih manjšin, ki lahko delijo svoje izkušnje z učenci;

50. poudarja, da je treba širšo javnost in javna mnenja ozaveščati o raznolikosti naših družb z učnim in drugim ustreznim gradivom;

51. poziva države članice, naj ne zmanjšujejo proračuna za izobraževalne programe, saj bi se lahko zaradi tega skrčil prostor za razprave o medkulturni ozaveščenosti in boju proti rasizmu ( 25 )

52. poudarja, da so socialni programi, ki jih financira EU, zlasti programi šolske prehrane, zelo pomembni za vključevanje socialno prikrajšanih otrok in mladih;

Mediji

53. poudarja pomen zastopanosti in raznolikosti pri razvoju vključujočih družb; opozarja, da morajo mediji odražati družbo v vsej njeni raznolikosti, in obžaluje pomanjkanje rasne in narodnostne raznolikosti v številnih medijih; poziva kulturna in medijska sektorja, naj se izogibata praksam, ki ohranjajo ali krepijo negativne stereotipe o narodnostnih in rasnih manjšinah, ter ju spodbuja, naj pripadnike teh skupnosti prikazujeta v pozitivnih vlogah; poziva ustrezne deležnike, naj obravnavajo raznolikost in zastopanost v svojih organizacijah, tudi z določitvijo osebe, odgovorne za raznolikost, in izvajanjem pobud za izboljšanje pismenosti medijskih strokovnjakov o vprašanjih raznolikosti in vključenosti, da bi bolje odražali neodvisnost in pluralistično naravo njihovih nalog;

54. pozdravlja komunikacijsko kampanjo Komisije za ozaveščanje in spodbujanje raznolikosti v avdiovizualnem sektorju, tako na ekranih kot za njimi; poziva, naj se ta kampanja osredotoči na raznolikost in zgodovino rasno opredeljenih skupnosti in drugih marginaliziranih skupin, pa tudi na to, kako lahko doseganje rasne pravičnosti prispeva k bolj povezani, mirni in demokratični Evropi za vse;

55. pozdravlja dejstvo, da je bila evropski opazovalnici digitalnih medijev dodeljena naloga spopadanja z dezinformacijami in dejanji, usmerjenimi proti manjšinskim skupnostim; poudarja, da je treba v izobraževalnih programih nujno bolj poudarjati razvoj kritičnega mišljenja, medijske pismenosti in digitalnih veščin; izpostavlja, da bi lahko kampanje in pobude za medijsko pismenost bistveno prispevale k omejevanju širjenja dezinformacij, ki spodbujajo rasno diskriminacijo; izpostavlja, da je treba mladim zagotoviti analitična in operativna orodja za prepoznavanje sovražnega govora in za boj proti njegovemu širjenju na spletu;

56. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta opredelitev sovražnega govora, tako zunaj spleta kot na spletu, in kriminalizacija kaznivih dejanj iz sovraštva v celoti in pravilno preneseni v nacionalno zakonodajo držav članic, ter po potrebi sproži postopke za ugotavljanje kršitev;

57. pozdravlja šesto vrednotenje kodeksa ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu in napredek pri odpravljanju sovražnega govora na spletu; vendar obžaluje, da je kljub povprečno še vedno visokemu deležu prijav, pregledanih v 24 urah (81 %) – čeprav se je v primerjavi z letom 2020 zmanjšal (90,4 %) – povprečna stopnja odstranitve sovražnih vsebin od let 2019 in 2020 padla na 62,5 %; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje s platformami za odpravo sovražnega govora na spletu ter izboljša stopnjo odstranitve, preglednost in povratne informacije za uporabnike;

58. izraža zaskrbljenost zaradi širjenja sovražnega govora in dezinformacij, ki vsebujejo rasno in diskriminatorno vsebino, z uporabo umetne inteligence in algoritmov; ugotavlja, da sovražni govor in dezinformacije povzročajo takojšnje motnje v naših družbah; poziva k prizadevanjem za boj proti tem dejavnostim, zlasti z oblikovanjem namenske umetne inteligence in algoritmov, katerih končni cilj je zajeziti hitro širjenje sovražnega govora in dezinformacij ter ublažiti njihove posledice;

59. opaža prevlado angleškega jezika pri razvoju, uvajanju in uporabi umetne inteligence, tudi pri filtrih za vsebine; opozarja, da se sovražni govor na spletu pojavlja tudi v drugih jezikih, katerih filtri za vsebine niso tako učinkoviti; poziva k ukrepom za boj proti sovražnemu govoru v vseh jezikih;

60. pozdravlja prakso nekaterih mednarodnih ponudnikov avdiovizualnih storitev, da pred medijskimi oddajami dodajo izjave o omejitvi odgovornosti glede škodljive ali rasistične vsebine; spodbuja razvoj takšnih praks v evropski avdiovizualni sferi;

61. ugotavlja, da imajo nekatere države članice regulativne organe za avdiovizualne medijske storitve s pooblastili za izrekanje sankcij za programe, ki spodbujajo diskriminatorno ali rasistično vsebino; spodbuja države članice, naj v tem smislu pooblastijo svoje regulativne agencije; poziva, naj se skupini evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve zagotovijo sredstva za ustrezno usklajevanje nacionalnih agencij pri zbiranju in izmenjavi kakovostnih podatkov ter pri spremljanju tovrstnih nalog; poziva Komisijo in države članice, naj ustavijo financiranje EU in državno financiranje za medije, za katere pristojni regulativni organi ugotovijo, da da kršijo pravne standarde s spodbujanjem sovražnega govora in ksenofobije;

62. obsoja rasistično retoriko v nekaterih medijih, ki stigmatizirajo rasno opredeljene skupnosti, recimo prek izpostavljanja migrantov kot vira različnih gospodarskih in socialnih težav ali pa s prekomernim poročanjem o kaznivih dejanjih, ki jih zagrešijo migranti; poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, s katerimi bi medijem preprečile širjenje stigmatizirajočega in sovražnega govora, lažnega poročanja in negativnih prikazov posameznih narodnostnih ali rasnih skupin, katerih edini namen je razčlovečenje teh posameznikov;

63. poudarja, da je treba povečati odgovornost digitalnih platform in družbenih omrežij za boj proti širjenju rasno pogojenega sovražnega govora in sovražnega govora, naravnanega proti migrantom in manjšinam;

Šport

64. poudarja, da imajo športni klubi in zveze ključno vlogo pri boju proti rasizmu, tudi z ozaveščanjem o tem pojavu; opozarja, da je šport, še posebej pa ekipni športi, spodbuda za socialno vključevanje, enakost in spodbujanje vrednot EU, kot je omenjeno v uredbi o programu Erasmus+; pozdravlja sredstva EU in državna sredstva, ki bodo revnim, zlasti pripadnikom manjšin in otrokom, omogočila udejstvovanje v športnih dejavnostih;

65. ugotavlja, da je rasizem omenjen med sektorskimi prednostnimi nalogami v partnerstvih za šport pri ključnem ukrepu 2 letnega delovnega programa za Erasmus+ za leto 2022 in da se lahko pobude za ljubiteljske športe, osredotočene na vključevanje in boj proti rasizmu, financirajo v okviru nove sheme za manjša partnerstva; poziva Komisijo, naj oceni omenjene pobude in sistematično spremlja število in vrste športnih projektov, ki so v prvi vrsti osredotočeni na boj proti rasizmu, ter znesek sredstev, ki so jim dodeljena; poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje migrantov in pripadnikov rasnih in narodnostnih manjšin v ljubiteljske športne klube;

66. pozdravlja prizadevanja nevladnih in ljubiteljskih organizacij v različnih državah članicah, da bi šport uporabile kot sredstvo za povezovanje ljudi in spodbujanje kolektivnega spomina z namenom krepitve spoštovanja in vključevanja; poziva Komisijo, naj oblikuje bazo podatkov o primerih dobre prakse pri športni vzgoji in v medijih, da bi spodbudila njihov razvoj po vsej EU;

67. priznava, da bi bilo treba več pozornosti nameniti zastopanosti različnih skupin v športu na splošno in na vodstvenih položajih v športnih organizacijah, vključno z ženskami in tistimi, ki imajo manj priložnosti, kot so begunci, narodnostne in rasne manjšine ter skupnost LGBTIQ; poziva mednarodne, evropske in nacionalne vodstvene organe na področju športa, naj izvajajo ukrepe za raznolikost in vključevanje, zlasti za rešitev vprašanja majhnega števila žensk in narodnostnih manjšin na vodilnih položajih in v upravnih odborih; poziva države članice, naj razvijejo vključujoče športne politike z ustreznimi sredstvi, da bi zagotovili, da bo šport dostopen vsem, ne glede na narodnostno in rasno poreklo, invalidnost ali socialno-ekonomsko ozadje;

68. vztraja pri pristopu ničelne strpnosti do rasizma, sovražnega govora, nasilja in drugih oblik rasističnega ravnanja pri športu ter poziva Komisijo, države članice in športne zveze, naj oblikujejo ukrepe za preprečevanje takšnih incidentov ter sprejmejo učinkovite kazni in ukrepe v podporo žrtvam, pa tudi ukrepe za zaščito športnikov, ki obsodijo rasizem ali se zavzemajo za raznolikost, pred maščevanjem;

69. poziva Komisijo, naj razvije priporočila ali smernice za boj proti rasizmu v športu na lokalni, regionalni, nacionalni ravni ter ravni EU, pa tudi spodbuja vključevanje in spoštovanje, zajemši tudi tiste, ki potrebujejo posebna oblačila, na vseh ravneh športa; poziva športne organizacije in deležnike na vseh ravneh, naj dejavno prispevajo k oblikovanju takega kodeksa, ga sprejmejo in vključijo v svoje statute; spodbuja organizacije, naj svoje člane in njihove družine ter širšo javnost ozaveščajo o tem kodeksu in njegovi vsebini;

o

o o

70. naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2) UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3) UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(4) UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

(5) UL L 189, 28.5.2021, str. 34.

(6) UL L 202, 8.6.2021, str. 32.

(7) UL L 156, 5.5.2021, str. 1.

(8) UL C 93, 19.3.2021, str. 1.

(9) UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(10) UL C 460, 21.12.2018, str. 12.

(11) UL C 362, 8.9.2021, str. 63.

(12) UL C 195, 7.6.2018, str. 1.

(13) UL C 108, 26.3.2021, str. 2.

(14) UL C 385, 22.9.2021, str. 104.

(15) UL C 474, 24.11.2021, str. 146.

(16) UL L 231, 30.6.2021, str. 21.

(17) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0463.

(18) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0452.

(19) Agencija EU za temeljne pravice, „Second European Union Minorities and Discrimination Survey Roma –main results“ (Druga raziskava Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji, Romi – glavni rezultati), 6. december 2017; „Second European Union Minorities and Discrimination Survey: Muslims – selected findings“ (Druga raziskava Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji, muslimani – izbrane ugotovitve), 21. september 2017; „Experiences and perceptions of antisemitism – Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU“ (Doživljanje in zaznavanje antisemitizma – druga raziskava o diskriminaciji in kaznivih dejanjih iz sovraštva proti Judom v Evropski uniji), 10. december 2018; „Second European Union Minorities and Discrimination Survey Roma – selected findings“ (Druga raziskava Evropske unije o manjšinah in diskriminaciji, Romi – izbrane ugotovitve), 29. november 2016; „Second European Union Minorities and Discrimination Survey: being Black in the EU“ (Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji: izkušnje temnopoltih v EU), 23. november 2018.

(20) Prav tam.

(21) Do leta 2019, sodeč po poročilu Agencije EU za temeljne pravice z dne 9. junija 2020.

(22) UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(23) Predlog Komisije o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spoštovanju zasebnega življenja in varstvu osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij, (COM(2017)0010).

(24) COM(2008)0426.

(25) The role of culture, education, media and sport in the fight against racism (Vloga kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu), tematski sektor za strukturno in kohezijsko politiko generalnega direktorata EP za notranjo politiko, oktober 2021, str. 13.