Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 /* COM/2013/027 final - 2013/0014 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA 1.1. Nedavni razvoj politike EU na področju železnic Komisija je v beli knjigi „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“, sprejeti 28. marca 2011 (v nadaljnjem besedilu: bela knjiga iz leta 2011), predstavila svojo vizijo enotnega evropskega železniškega območja, tj. notranjega trga v železniškem prometu, na katerem evropski prevozniki v železniškem prometu ponujajo storitve brez nepotrebnih tehničnih in upravnih ovir. Sklepi Evropskega sveta iz januarja 2012 tudi poudarjajo pomen sprostitve potenciala za rast povsem integriranega enotnega trga za omrežne in tudi druge dejavnosti[1]. Nadalje sporočilo Komisije o ukrepih za stabilnost, rast in delovna mesta, sprejeto 30. maja 2012,[2] poudarja pomen nadaljnjega zmanjšanja regulativnih bremen in ovir za vstop v železniški sektor, za kar podaja priporočila po posameznih državah. Komisija je 6. junija 2012 sprejela sporočilo o okrepitvi upravljanja enotnega trga, ki tudi poudarja pomen prometnega sektorja[3]. V zadnjem desetletju je na trgu storitev v železniškem prometu EU prišlo do velikih sprememb, ki so jih postopoma uvajali trije zakonodajni „železniški paketi“ (in nekateri spremljajoči akti), z namenom odpiranja nacionalnih trgov ter izboljšanja konkurenčnosti in interoperabilnosti železnic na ravni EU, ob ohranjanju visoke ravni varnosti. Vendar je kljub znatnemu razvoju zakonodaje EU in drugih ukrepov (pravni red EU) za vzpostavitev notranjega trga storitev v železniškem prometu delež železnic v prevoznem sektorju znotraj EU ostal skromen. Komisija je zato pripravila četrti železniški paket za izboljšanje kakovosti in učinkovitosti železniških storitev z odstranitvijo preostalih tržnih ovir. Pričujoča uredba je sestavni del četrtega železniškega paketa, ki se osredotoča na odpravo preostalih upravnih in tehničnih ovir, zlasti z vzpostavitvijo skupnega pristopa k pravilom glede varnosti in interoperabilnosti za povečanje ekonomij obsega prevoznikov v železniškem prometu, ki delujejo v EU, zmanjšanje upravnih stroškov in pospešitev upravnih postopkov kot tudi za preprečevanje prikrite diskriminacije s pomočjo Agencije Evropske unije za železniški promet (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Njen namen je nadomestiti prvotno ustanovitveno uredbo ter dodati pomembne nove naloge Agenciji, s katerimi bo postala resničen evropski železniški organ na področju interoperabilnosti in varnosti. 1.2. Zakaj zamenjava obstoječe Uredbe (ES) št. 881/2004 (kakor je bila spremenjena) z novim aktom? Od leta 2004, ko je bila pripravljena prvotna ustanovitvena uredba, se je v zvezi z evropskimi železnicami in Agencijo zgodilo precej sprememb. Veliko informacij je bilo pridobljenih o delovanju notranjega trga storitev v železniškem prometu EU, tudi z vidika njegove interoperabilnosti in varnosti. Sprejeta je bila nova zakonodaja, ki je povzročila spremembe Uredbe o Agenciji (2008) ali nadgradila obstoječe naloge Agencije brez sprememb Uredbe (npr. Sklep 2011/155/EU). Poročilo o oceni učinka, ki je priloženo temu predlogu, opredeljuje več ukrepov, ki bi Agenciji dodelili nove pristojnosti in racionalizirali obstoječe postopke. Poleg tega je treba uvesti številne spremembe za izboljšanje delovanja Agencije glede na oceno uredbe, ki Agencijo ustanavlja, in Agencije (2009–2010) kot tudi priporočil iz skupne izjave Komisije, Evropskega parlamenta in Sveta o decentraliziranih agencijah (2012) ter dokumenta o stališčih upravnega odbora Agencije o njeni prihodnosti (2012). To se še zlasti nanaša na izboljšave notranje strukture, upravljanja in odločanja Agencije kot tudi na izboljšanje odnosov z zainteresiranimi stranmi. Nova uredba bo tudi pomagala razjasniti strukturo pravnega akta (npr. z odpravo in preštevilčenjem členov) in jo naredila bolj logično (npr. s premikom nekaterih členov v ustreznejša poglavja, oblikovanjem novih poglavij in brisanjem nepotrebnih). Končno pa se v okviru tega zakonodajnega paketa spreminjata tudi direktivi o interoperabilnosti in varnosti, ki sta tesno povezani z nalogami Agencije, zato mora ta uredba to ustrezno upoštevati. Na podlagi zgoraj navedenega in ob upoštevanju nasveta pravne službe namerava Komisija predlagati novo uredbo o Agenciji, ki bi nadomestila prvotno Uredbo (ES) št. 881/2004. V povezavi z Uredbo (ES) št. 881/2004 obstajajo številne naloge, ki jih je mogoče razvrstiti v tri različne kategorije: · Nove določbe: nove naloge Agencije (izdajanje dovoljenj za dajanje vozil na trg, dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi ter varnostnih spričeval), okrepljen nadzor nad nacionalnimi organi, večje pristojnosti v zvezi z nacionalnimi predpisi, novi viri sredstev Agencije (pristojbine in stroški), komisija za pritožbe; nekatere nove določbe – zlasti v delu o notranji organizaciji – izhajajo iz skupnega pristopa o agencijah EU. · Razjasnitev/poenostavitev obstoječih določb: zlasti glede metod dela, ERTMS, železniškega osebja, registrov in drugih nalog. · Dopolnitve zaradi sprememb zakonodajnega in političnega okvira: določbe glede notranje strukture in delovanja kot tudi sklicevanja na postopke komitologije in delegirane akte. · Redakcijske spremembe: v zvezi s prvotno uredbo. 1.3. Povezave med to uredbo ter direktivama o interoperabilnosti in varnosti Direktiva 2008/57/ES (Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema) in Direktiva 2004/49/ES (Direktiva o varnosti na železnici) sta tesno povezani s prvotno Uredbo (ES) št. 881/2004. V četrtem železniškem paketu je bila predlagana prenovitev teh dveh direktiv, vendar bosta vseeno ostali tesno povezani s to uredbo. To je predvsem posledica dejstva, da Agencija deluje na področju interoperabilnosti in varnosti železnic, katerega pravna podlaga je določena v navedenih direktivah. V tej uredbi se povezave nanašajo predvsem na: – tehnične specifikacije za interoperabilnost (TSI; Direktiva o interoperabilnosti), skupne varnostne cilje (SVC; Direktiva o varnosti), skupne varnostne metode (SVM; Direktiva o varnosti): Agencija je pristojna za pripravo priporočil v zvezi z njimi, ki jih nato sprejme Komisija, ter za izdajo mnenj Komisiji v zvezi z neuporabo TSI; – varnostna spričevala: Agencija je pristojna za njihovo izdajo, medtem ko je celoten postopek določen v Direktivi o varnosti; – registre: Agencija je pristojna za izdajo priporočil Komisiji v zvezi s specifikacijami za registre (iz Direktive o interoperabilnosti) in njihovo revizijo ter zagotavlja, da so dostopni javnosti; – dovoljenja za dajanje železniških vozil in tipov vozil na trg ter dovoljenja za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi: Agencija je pristojna za njihovo izdajo, medtem ko je celoten postopek za njihovo uporabo določen v Direktivi o interoperabilnosti; – telematske aplikacije in evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS): to so posebna področja, ki jih urejajo zadevne TSI, sprejete na podlagi Direktive o interoperabilnosti, pri čemer ima Agencija pomembno vlogo sistemskega organa; – priglašene organe za ugotavljanje skladnosti: Agencija je pristojna za podporo in spremljanje dejavnosti teh organov, ki so ustanovljeni z Direktivo o interoperabilnosti, na podlagi katere so jim tudi dodeljene naloge; – nacionalne varnostne organe: Agencija je pristojna za podporo in spremljanje dejavnosti teh organov, ki so ustanovljeni z Direktivo o varnosti, na podlagi katere so jim tudi dodeljene naloge; – nacionalne predpise na področju železniškega prometa: Agencija je pristojna za njihovo preučitev z namenom zmanjšanja njihovega števila, medtem ko so postopki za njihovo priglasitev določeni v direktivah o varnosti in interoperabilnosti. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Službe Komisije so s predstavniki sektorja stalno razpravljale o spremembah enotnega evropskega železniškega območja. V letih 2010–2011 je bila izvedena naknadna ocena Uredbe (ES) št. 881/2004 in delovanja Agencije Evropske unije za železniški promet[4]. Ocena je, skupaj s splošno oceno agencij EU v letu 2009, prikazala dodano vrednost, ki jo prinaša Agencija, ter na splošno pozitivno mnenje zainteresiranih strani v zvezi z Agencijo in rezultati njenega dela. Rezultati ocene so bili pomembna podlaga in pripravljalno delo za nadaljnji postopek ocene učinka, povezanega s spremembo uredbe. Evropska komisija je izvedla temeljito oceno učinka v podporo zakonodajnim predlogom za izboljšanje učinkovitosti in konkurenčnosti enotnega evropskega železniškega območja na področju interoperabilnosti in varnosti. Junija 2011 je bila ustanovljena usmerjevalna skupina za oceno učinka (IASG), GD MOVE pa je vse GD povabil, da v njej sodelujejo. Zunanji svetovalec je pripravil podporno študijo za oceno učinka in izvedel ciljno usmerjena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. Ciljno usmerjena posvetovanja so se začela 18. novembra 2011 s spletno anketo, ki je bila zaključena 30. decembra 2011. Temu so sledili razgovori z najpomembnejšimi zainteresiranimi stranmi in delavnica z zainteresiranimi stranmi konec februarja 2012. Od takrat je imel GD MOVE dvostranska srečanja s predstavniki sektorja, da bi pridobil njihove poglede na to, kaj bi bilo v četrtem paketu treba storiti na področju interoperabilnosti in varnosti. Glede na tehnično naravo pobude niso bila izvedena posvetovanja z javnostjo. Vendar je Komisija poskrbela, da so bili posveti z vsemi zainteresiranimi stranmi opravljeni pravočasno in da so razprave zajemale vse ključne elemente pobude. Odbor za oceno učinka: Odbor za oceno učinka se je sestal 5. septembra 2012 in naknadno podal pozitivno mnenje. Glavna priporočila odbora so bila vključena v poročilo o oceni učinka: – dodanih je bilo več statističnih podatkov in informacij o posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, – dodane so bile pričakovane sinergije z drugimi elementi četrtega železniškega paketa in razjasnjeni posredni učinki, – ključni ukrepi, skupni možnostim 2–5, so bili podrobneje opisani in pojasnjene so bile razlike med njimi, – razjasnjene in bolje pojasnjene so bile metode, ki so bile uporabljene za oceno učinka, logika je bila prikazana z boljšim navzkrižnim sklicevanjem, – jasneje so bili navedeni upravni stroški za gospodarske subjekte (prevoznike v železniškem prometu) in stroški za javno upravo (nacionalne organe, Agencijo in Komisijo). Opredeljene možnosti: Na podlagi ocene posameznih ukrepov je Komisija poleg osnovnega scenarija opredelila pet možnosti politike (možnosti 2–6). Po svoji strukturi možnosti 2–5 zadevajo predvsem raven interakcije med Agencijo Evropske unije za železniški promet (v nadaljnjem besedilu: ERA ali Agencija) in nacionalnimi organi, vse pa lahko dosežejo tri operativne cilje. Možnost 6 je sklop horizontalnih ukrepov, ki so v največji meri odvisni od interakcije med Agencijo in nacionalnimi organi, in se lahko uporabi poleg ene od možnosti 2–5, ob pričakovani okrepitvi skupnega končnega učinka. Možnost 1: izhodiščni scenarij (brez ukrepanja) – nadaljevanje po poti, ki je trenutno začrtana za sektor Možnost 2: večja usklajevalna vloga Agencije pri zagotavljanju doslednega pristopa k izdaji spričeval prevoznikom v železniškem prometu in dovoljenj za vozila Možnost 3: ERA kot točka, kjer lahko vse uredite na enem mestu, pri čemer končna odločitev o izdaji spričeval in dovoljenj ostane v pristojnosti nacionalnih varnostnih organov, Agencija pa izvaja vhodna in izhodna preverjanja vlog in odločitev Možnost 4: Agencija in nacionalni varnostni organi (v nadaljnjem besedilu: NSA) si delijo pristojnosti, pri čemer končno odločitev o izdaji spričeval in dovoljenj sprejme Agencija Možnost 5: ERA prevzame dejavnosti nacionalnih varnostnih organov (NSA) glede izdaje spričeval prevoznikom v železniškem prometu in dovoljenj za vozila Možnost 6: horizontalni ukrepi, vključno z drugimi zakonodajnimi in nezavezujočimi ukrepi (ki presegajo delitev odgovornosti med nacionalnimi organi in Agencijo), ki se lahko izvedejo za izboljšanje konkurenčnosti železniškega sektorja, na primer okrepitev vloge Agencije pri razširjanju informacij in usposabljanju v zvezi z železnicami ali prehod z nacionalnih tehničnih in varnostnih predpisov na sistem predpisov EU (prek opredelitve nepotrebnih predpisov s strani Agencije in nacionalnih varnostnih organov, ki ji sledi zahteva nacionalnim organom, da te predpise umaknejo, kot tudi omejitev možnosti sprejemanja novih predpisov) Učinki in vplivi možnosti: Vpliv vseh možnosti na okolje je bil ocenjen kot pozitiven, čeprav majhen. Socialni učinek vseh možnosti je bil ocenjen kot majhen/zanemarljiv. Spodnja razpredelnica prikazuje ekonomske koristi (učinkovitost) in število doseženih ciljev (uspešnost) kombiniranih možnosti: Možnost || Učinkovitost (skupna neto korist v mio. EUR) || Uspešnost (število doseženih operativnih ciljev) Možnost 2+6: Nadaljnje „usklajevanje“ s strani ERA + horizontalni ukrepi || 411 || 1 Možnost 3+6: ERA kot točka vse na enem mestu + horizontalni ukrepi || 461 || 2 Možnost 4+6: ERA in NSA si delijo pristojnosti + horizontalni ukrepi || 497 || 3 Možnost 5+6: ERA prevzame dejavnosti NSA glede dovoljenj in izdaje spričeval + horizontalni ukrepi || 476 || 3 Zaključek je bil, da je možnost 4 (v kombinaciji z možnostjo 6) priporočljiva možnost, saj ponuja najboljše razmerje rezultatov glede na: – industrijo, v smislu zmanjšanja stroškov in časa, potrebnih za izdajo varnostnih spričeval ter dovoljenj za vozila in druge podsisteme, – vpliv stroškov na proračun EU, – stroškovne učinke na nacionalne institucije, – skladnost z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, – obravnavanje opredeljenih problemov in – uresničevanje ciljev. Več informacij o oceni učinka ter o rezultatih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi je navedenih v delovnem dokumentu služb Komisije, ki spremlja zakonodajne predloge za odpravo preostalih upravnih in tehničnih ovir na področju interoperabilnosti in varnosti na trgu storitev v železniškem prometu EU. Objavljen bo na spletni strani Generalnega sekretariata Komisije po sprejetju tega pravnega akta. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA V tem oddelku so obravnavne in pojasnjene glavne določbe nove uredbe o Agenciji, po potrebi v povezavi s spremembami prvotnega besedila Uredbe (ES) št. 881/2004. POGLAVJE 1 NAČELA: Člen 1: cilji so bili spremenjeni, da odražajo nove naloge Agencije, in premaknjeni med uvodne izjave; namesto tega sta za večjo jasnost navedena „vsebina in področje uporabe“. Člen 2: pravni status se premakne sem, ker je to ustrezneje (prej prvotni člen 22). Člen 3: spremenjen, da ustrezno odraža nove vrste aktov Agencije. POGLAVJE 2 METODE DELA: Dodano novo poglavje, ki obravnava vprašanja, ki so bila prvotno v drugih poglavjih, vendar se dejansko nanašajo na metode, s katerimi Agencija dosega svoje cilje. Člen 4: člen o „delovnih skupinah“ je na novo napisan zaradi pravne jasnosti, zlasti: sklic na AEIF je zdaj odveč in se ga lahko črta; prvotni člen 24(4) je bil premaknjen sem namesto člena o osebju Agencije; pravilnik, ki ga sprejme odbor. Člen 7: „ocena učinka“; prvotno besedilo je omejevalo analizo stroškov in koristi samo na varnost (člen 6(4)); ta naloga ne bi smela biti del nobene posamezne dejavnosti Agencije, zato je bilo treba ta odstavek premakniti v splošni oddelek in ga narediti splošno veljavnega ter predpisati jasne naloge; to je v skladu z dokumentom o stališču odbora o prihodnosti Agencije ter načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih. Člen 8: „študije“; predhodno člen 20 – premaknjen, saj študije predstavljajo sredstvo za doseganje cilja in niso naloge kot take. Člen 9: „mnenja“: prej člen 10 o tehničnih mnenjih; beseda „tehnična“ je bila črtana v skladu z direktivami; odstavek 2a(b) odstranjen kot nepotreben; odstavek 3 (prvotno odstavek 2b) spremenjen, da se razširi njegov obseg (prej omejen samo na tehnične specifikacije za interoperabilnost, brez jasne utemeljitve). Člen 10: „obiski v državah članicah“: prvotno člen 33 – premaknjen v to poglavje, saj so obiski sredstvo za doseganje ciljev Agencije. POGLAVJE 3 NALOGE, POVEZANE Z VARNOSTJO NA ŽELEZNICI: Člen 11: „tehnična podpora – varnost“: manjše spremembe, ki razjasnjujejo naloge Agencije. Člen 12: „varnostna spričevala“; nova vloga Agencije (izdajanje varnostnih spričeval), kot je predlagano v poročilu o oceni učinka, v skladu s prenovljeno Direktivo o varnosti. Člen 13: „vzdrževanje vozil“; nov člen – preostanek iz prvotnega poglavja 3a, poenostavljen in premaknjen v del o varnosti kot najbolj ustrezen. Člen 14: „prevoz nevarnega blaga po železnici“; nov člen, formalizira, kar Agencija že dejansko počne na področju prevoza nevarnega blaga po železnici. POGLAVJE 4 NALOGE, POVEZANE Z INTEROPERABILNOSTJO: Člen 15: „tehnična podpora – interoperabilnost“; nekoliko spremenjen, da odraža spremembe Direktive o interoperabilnosti (točki b in c) in za razjasnitev obstoječih nalog Agencije. Člen 16: „dovoljenja za vozila“; nov člen – obravnava novo vlogo Agencije pri izdajanju dovoljenj za dajanje vozil na trg, kot je predlagano v poročilu o oceni učinka, v skladu s spremenjeno Direktivo o interoperabilnosti. Člen 17: „dovoljenja za tipe vozil“; nov člen – obravnava novo vlogo Agencije pri izdajanju dovoljenj za dajanje tipov vozil na trg v skladu s spremenjeno Direktivo o interoperabilnosti. Člen 18: „dovoljenje za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi“; nov člen – obravnava novo vlogo Agencije glede dovoljenj za opremo za vodenje-upravljanje in signalizacijo ob progi, povezano z vlogo Agencije kot sistemskega pristojnega organa in posledicami nove naloge izdajanja dovoljenj za dajanje vozil na trg za ERTMS (za zagotovitev, da so dovoljenja za dajanje vozil z nameščeno opremo ERTMS na trg skladna s sistemi ob progi). Člen 19: „telematske aplikacije“; nov člen, ki se doda za formalizacijo obstoječe vloge, ki jo Agencija že opravlja, v skladu s TAP/TAF TSI in poročilom o oceni učinka. Člen 20: „podpora priglašenim organom za ugotavljanje skladnosti“; spremenjen – določbe o spremljanju dela priglašenih organov s strani Komisije so bile premaknjene v nov oddelek o spremljanju, preostanek je podpora priglašenim organom (Komisija je naloge, ki se nanašajo na tehnični sekretariat priglašenih organov za železnice, z 20. aprilom 2011 prenesla na Agencijo in ta aktivnost se že izvaja; to naj se ustrezno odraža v zakonodaji). POGLAVJE 5 NALOGE, POVEZANE Z NACIONALNIMI PREDPISI (premaknjeno za poglavje o interoperabilnosti): Členi 21, 22 in 23: „nacionalni predpisi“: novi členi, ki zajemajo prvotna člena 9a in 9b, spremenjena za uskladitev postopkov z direktivama o interoperabilnosti in varnosti ter za upoštevanje razširjenih pristojnosti Agencije v zvezi z nacionalnimi predpisi, izhajajoč iz poročila o oceni učinka in osnutka poročila delovne skupine o nacionalnih varnostnih predpisih; upravljanje zbirke podatkov IT je zdaj jasno v rokah Agencije za razjasnitev predhodno mešanih odgovornosti (Komisija in Agencija) ter za razrešitev sedanjih tehničnih, usklajevalnih in lastniških problemov. POGLAVJE 6 NALOGE, POVEZANE Z ERTMS: oddelek o ERTMS si zasluži ločeno novo poglavje. Členi 24–28: „naloge ERTMS“ vsebujejo prvotni člen 21a, spremenjen za razjasnitev odgovornosti Agencije in drugih udeležencev glede ERTMS, za izboljšanje uvajanja ERTMS in za odražanje tega, kar Agencija na tem področju trenutno že dela; člen 13e je spremenjen v skladu s predhodno oceno Komisije glede štirih let tehničnega spremljanja. POGLAVJE 7 NALOGE, POVEZANE S SPREMLJANJEM ENOTNEGA EVROPSKEGA ŽELEZNIŠKEGA OBMOČJA: novo poglavje – različne naloge, povezane s spremljanjem, so zdaj združene v enem poglavju za večjo jasnost in boljšo preglednost. Člen 29: „spremljanje nacionalnih varnostnih organov“; nov člen – nova naloga Agencije: v poročilu o oceni učinka (in v oceni Uredbe o Evropski železniški agenciji) se predlaga nadzor nad nacionalnimi varnostnimi organi. Člen 30: „spremljanje priglašenih organov“; nov člen – nova naloga Agencije: nadzor nad priglašenimi organi, kot je predlagano v poročilu o oceni učinka. Člen 31: „spremljanje napredka interoperabilnosti in varnosti“; delno na podlagi prvotnega člena 9 (nova odstavka 1 in 2 s pojasnjenimi nalogami Agencije v zvezi s spremljanjem varnosti), prvotnega člena 14 (nova odstavka 3 in 4 s prej ločenima poročiloma o interoperabilnosti in varnosti zdaj združenima v eno); odstavek 5 – na podlagi člena 21b (2a) v skladu s poročilom o oceni učinka in oceno Uredbe o Evropski železniški agenciji. POGLAVJE 8 DRUGE NALOGE – novo poglavje, ki združuje prejšnji poglavji o registrih, železniškem osebju in druge naloge. Člen 32: „vlakovno osebje“; združuje prvotne člene 16b, 16c in 17 za poenostavitev: nekatere naloge niso več potrebne, druge so opisane v Direktivi 2007/59; spremembe v izogib pravni nejasnosti in ponavljanju. Člen 33: „registri“; ta člen združuje prvotna člena 18 in 19, posodobljena in usklajena z zakonodajo. Člen 34: „mreže nacionalnih varnostnih organov, preiskovalnih organov in predstavniških organov“; prej del prvotnega člena 6(5) in člena 9; dodana je bila mreža predstavniških organov (odstavek 2) za izboljšanje in oblikovanje usklajevanja med zainteresiranimi stranmi na ravni Agencije; dodan je bil odstavek 3 za izboljšanje in oblikovanje posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, s končnim ciljem izboljšanja kakovosti rezultatov dela Agencije (v skladu z oceno Uredbe o Evropski železniški agenciji in dokumentom o stališču o prihodnosti Agencije). Člen 35: „sporočanje in razširjanje“; nov člen, ki delno formalizira obstoječe dejavnosti Agencije in izhaja iz poročila o oceni učinka, ocene Uredbe o Evropski železniški agenciji in dokumenta o stališču o prihodnosti Agencije. Člen 36: „raziskave in spodbujanje inovativnosti“; prvotni člen z dodanimi raziskavami, formalizira, kar Agencija v veliki meri že počne; v skladu z dokumentom o stališču odbora Agencije o njeni prihodnosti. Člen 37: „pomoč Komisiji“; nekoliko spremenjen. Člen 38: „pomoč pri ocenjevanju železniških projektov“; prvotno člen 15, obseg zdaj vključuje tudi varnost. Člen 39: „pomoč državam članicam in zainteresiranim stranem“; nov člen, v skladu s poročilom o oceni učinka (ukrep iz možnosti 6) in rezultati ocene Uredbe o Evropski železniški agenciji. Člen 40: „mednarodni odnosi“: nov člen, ki formalizira, kar Agencija v veliki meri že počne; v skladu s poročilom o oceni učinka in dokumentom o stališču odbora Agencije o njeni prihodnosti. Člen 41: „rezervni deli“; nov člen – nova naloga v skladu s poročilom o oceni učinka. POGLAVJE 9 ORGANIZACIJA AGENCIJE: pripravljeno predvsem skladno s skupno izjavo Komisije, Evropskega parlamenta in Sveta o decentraliziranih agencijah in skupnem pristopu (2012), zlasti glede: razširjenih pristojnosti upravnega odbora; ustanovitve izvršnega odbora; večletnega delovnega programa; drugih standardnih določb o človeških virih in proračunskih vprašanjih. Druge pomembne spremembe: Člen 48: „letni in večletni delovni programi“; nov, ločen člen o delovnih programih se je zdel primeren za jasnost; v skladu s skupno izjavo ter priporočili Računskega sodišča, Evropskega parlamenta, oceno Uredbe o Evropski železniški agenciji in dokumenta o stališču odbora Agencije o njeni prihodnosti (večletna perspektiva, ABB in ABM, odnosi z zainteresiranimi stranmi). Členi 51–57: „komisija za pritožbe“; novi členi – komisija za pritožbe je potrebna po razširitvi pristojnosti Agencije (izdaja dovoljenj za dajanje vozil na trg in varnostnih spričeval); poročilo o oceni učinka predvideva ustanovitev neodvisnega pritožbenega organa zunaj Agencije, vendar se zdi, da je bolj primerna rešitev, ki jo že uporablja EASA; na podlagi ustreznih določb Uredbe o EASA. POGLAVJE 10 FINANČNE DOLOČBE: Člen 58(2): nova točka (c) – dodani novi viri prihodkov Agencije (zunanje pristojbine ter stroški za izdajanje dovoljenj za dajanje vozil na trg in varnostnih spričeval (nove naloge)); nova točka (e) – za uskladitev z Uredbo o EASA. POGLAVJE 11 OSEBJE: novo poglavje, predvsem skladno s standardnimi določbami, ki so posledica skupnega pristopa o agencijah (člena 62 in 63). Člen 61: „osebje – splošne določbe“; prej člen 24, spremenjen v skladu s skupno izjavo o agencijah, oceno Uredbe o Evropski železniški agenciji in dokumentom o stališču odbora Agencije o njeni prihodnosti; predhodne najvišje omejitve pogodb so črtane. POGLAVJE 12 SPLOŠNE DOLOČBE: Členi 64, 66–68 in 70–72: premaknjeni iz drugih delov prvotne uredbe, po potrebi spremenjeni glede na skupno izjavo o agencijah. Člen 65: „sporazum o sedežu in pogoji delovanja“; nov člen na podlagi skupne izjave o decentraliziranih agencijah (2012). Člen 69: „sodelovanje z nacionalnimi organi in telesi“; nov člen, ki izhaja iz novih pristojnosti Agencije za izdajanje potrdil in dovoljenj; sodelovanje z nacionalnimi organi in telesi je v nekaterih primerih potrebno zaradi njihovega strokovnega znanja in izkušenj; možnost oddajanja dela nalog Agencije (pod)izvajalcem. POGLAVJE 13 KONČNE DOLOČBE: novo poglavje Člena 73 in 74: „delegirani akti“; nova člena – v skladu z novimi pristojnostmi Agencije (izdajanje varnostnih spričeval in dovoljenj za dajanje vozil na trg, lastni viri) obstaja potreba po sprejetju delegiranih ukrepov; podobno kot v primeru EASA. Člen 75: „postopek v odboru“; nov člen, pripravljen, da se prepreči sklicevanje na druge akte (Direktiva o interoperabilnosti). Člen 76: „ocena in pregled“: prvotni člen spremenjen v skladu s skupno izjavo o agencijah. ČLENI, KI SO OSTALI ENAKI KOT V UREDBI (ES) ŠT. 881/2004: 5, 6, 58, 59 in 60. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Nova uredba predstavlja zakonodajno osnovo za obveznosti glede proračuna in osebja v zvezi z Agencijo Evropske unije za železniški promet. Podrobni izračuni so podani v Prilogi, v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. Pomembno je poudariti, da v zvezi z osebjem Agencije sedanji akt vključuje: 1. izračune virov iz dveh predhodnih ocen finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženih prvotni Uredbi (ES) št. 881/2004 in njenim spremembam iz leta 2008 (Uredba (ES) št. 1335/2008), ki za Agencijo določajo 104 delovna mesta za začasne uslužbence, 2. proračunske postopke za obdobje 2005–2013, s katerimi je proračunski organ Agenciji dodelil dodatnih 39 delovnih mest za izvajanje dodatnih nalog, ki niso navedene v ustanovitveni uredbi, kar skupaj predstavlja 143 delovnih mest za začasne uslužbence v letu 2013, 3. ocenjene posledice za vire, izhajajoče iz novih nalog in razširjenih pristojnosti Agencije, predvidenih v sedanji novi uredbi, določene na 43 oseb. Kar zadeva točko 2, je treba upoštevati, da se je število delovnih mest od ustanovitve Agencije leta 2005 postopoma povečevalo. Te spremembe so se letno podrobno pregledovale in jih je proračunski organ sprejel vsako leto v skladu s številom delovnih mest, ki ga je predlagala Komisija. Glavna razlaga za razliko med točkama 1 in 2 je, da številne funkcije in dejavnosti, kot so pravne zadeve, uradna oseba za varstvo podatkov, sekretariat za upravni odbor, notranja revizija, kakovost in poslovno načrtovanje, ekonomsko vrednotenje (ocena učinka), nabava, upravljanje objektov in vodja administracije, niso bile določene v ustanovitveni uredbi – ali vsaj ni bilo načrtovano, da jih bo izvajalo prav za to imenovano osebje. Za nekatera področja, vključno s človeškimi viri, IT in financami, so bile potrebe po virih znatno podcenjene. Kar zadeva ekonomsko vrednotenje, ta dejavnost izhaja iz dejstva, da je bila Agencija ustanovljena z namenom prispevanja k integriranemu in konkurenčnemu železniškemu območju. To je bil sestavni del dejavnosti Agencije od samega začetka – tudi če v oceni finančnih posledic niso bila predvidena sredstva za osebje, ki bi se s tem ukvarjalo. Potreba po tej dejavnosti je nesporna in se je nedavno še povečala v skladu s sistemom za oblikovanje proračuna po dejavnostih; to se odraža v dejstvu, da se predlaga nov člen v novi uredbi o Agenciji. Poleg teh sprememb so različni akti Komisije Agenciji naložili dodatne naloge s posledicami za vire, kar pa ni ustrezno zajeto v oceni finančnih posledic. Na primer, Sklep Komisije 2011/155/EU o objavi in vodenju referenčnega dokumenta iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES je Agenciji naložil dodatne naloge v zvezi z zagotavljanjem preglednosti ter poenostavitvijo postopkov in pravil, ki se uporabljajo za izdajo dovoljenj za železniška vozila in podsisteme. Natančneje, vloga Agencije se nanaša na dokumentiranje postopka izdaje dovoljenj v državah članicah, dokumentiranje nacionalnih predpisov, ki veljajo za izdajo dovoljenj za železniška vozila in preverjanje skladnosti podatkov, podporo nacionalnim varnostnim organom ter upravljanje in ohranjanje podatkov. Kar zadeva točko 3, proračunske posledice in posledice glede osebja novih in razširjenih nalog izhajajo predvsem iz izračunov ocene učinka, izvedbe priporočil iz skupne izjave Komisije, Evropskega parlamenta in Sveta o decentraliziranih agencijah, priporočil Računskega sodišča in službe za notranjo revizijo ter ocene Uredbe o Evropski železniški agenciji. Vse spremembe zakonodaje so vsebinsko pojasnjene v delu 3 tega memoranduma. Ocenjuje se, da bo za izvajanje teh novih in razširjenih nalog potrebnih skupno 70 oseb, s 43 dodatnimi zaposlenimi glede na trenutno stopnjo zaposlovanja v Agenciji. Teh 43 novih oseb se bo ukvarjalo z izdajanjem dovoljenj in spričeval ter bodo krite z zunanjimi pristojbinami in stroški, medtem ko bo preostala potreba po 27 osebah krita z notranjo prerazporeditvijo obstoječega osebja Agencije. Tako ne bo dodatnega vpliva na proračun EU (razen za leti 2015 in 2016, ko zunanje pristojbine in stroški še ne bodo na voljo). Načrtovanih 43 dodatnih članov osebja bo spadalo v naslednje kategorije: · tehnični strokovnjaki (41 oseb) za izdajanje dovoljenj za dajanje železniških vozil in tipov vozil na trg (30), dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi (6) in varnostnih spričeval (5); · povezano administrativno osebje (2), vključno z računovodjo za upravljanje načrtovanega sistema zunanjih pristojbin in stroškov, ki bo vključevalo sodelovanje z nacionalnimi organi. Z zunanjimi pristojbinami in stroški bi se krili tudi povezani splošni stroški, zlasti: · prevod sklepov Agencije v nacionalne jezike; · sistem IT, potreben za računovodske namene (zunanje pristojbine in stroški). Preostalih 27 oseb, ki naj bi se krile z notranjo prerazporeditvijo obstoječega osebja Agencije, se bo ukvarjalo: · s spremljanjem nacionalnih varnostnih organov in priglašenih organov ter izvajanjem nacionalne zakonodaje o varnosti in interoperabilnosti; · z zmanjšanjem števila nacionalnih predpisov; · z nasveti in podporo državam članicam in zainteresiranim stranem, razširjanjem informacij, povezanih z železnico, usposabljanjem in usklajevanjem možnih železniških delov, ki bi jih bilo treba standardizirati. Skupni vpliv Agencije na proračun EU v obdobju 2015–2020 je ocenjen na 157,113 milijona EUR. Stroški novih nalog v proračunu EU znašajo 0,4113 milijona EUR, saj se bodo od leta 2017 dalje krili s pristojbinami in stroški, ki jih plača industrija. Prišlo je tudi do učinka na vire Komisije (v GD MOVE). V zvezi s tem uredba vključuje: 1. zračune virov iz dveh predhodnih ocen finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženih prvotni Uredbi (ES) št. 881/2004 in njenim spremembam iz leta 2008 (Uredba (ES) št. 1335/2008), ki za Komisijo določajo dva uradnika/začasna uslužbenca; 2. spremembe za obdobje 2005–2013 s tremi dodatnimi uslužbenci Komisije, ki se ukvarjajo z vprašanji, povezanimi z Agencijo, za izvajanje dodatnih nalog, ki niso navedene v ustanovitveni uredbi, Skupno število za Komisijo, povezano s to pobudo, je 5 oseb, pri čemer se ne zahteva nobeno novo osebje. 2013/0014 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 91(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[6], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Postopno vzpostavljanje evropskega železniškega območja brez meja zahteva ukrepanje Unije na področju tehničnih predpisov za železnice glede tehničnih (interoperabilnost) in varnostnih vidikov, pri čemer so oboji neločljivo povezani in zahtevajo večjo stopnjo usklajenosti na ravni Unije. Zadevna zakonodaja o železnicah, predvsem trije železniški paketi, je bila sprejeta v zadnjih dveh desetletjih, pri čemer sta najpomembnejši Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti in Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema Skupnosti. (2) Hkratno uresničevanje ciljev glede varnosti in interoperabilnosti na železnici zahteva precejšnje tehnično delo, ki ga mora voditi specializirani organ. Zato je bilo treba leta 2004 kot del drugega železniškega paketa v okviru obstoječih institucionalnih okvirov in ob upoštevanju ravnovesja moči v Uniji ustanoviti evropsko agencijo, odgovorno za varnost in interoperabilnost na železnici (v nadaljnjem besedilu: Agencija). (3) Evropska železniška agencija je bila prvotno ustanovljena z Uredbo (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004[7], da bi spodbudila vzpostavitev evropskega železniškega območja brez meja in pomagala pri oživljanju železniškega sektorja s krepitvijo njegovih bistvenih prednosti na področju varnosti. Uredbo (ES) št. 881/2004 je treba nadomestiti z novim aktom zaradi znatnega števila sprememb v zvezi z nalogami Agencije in njeno notranjo organizacijo. (4) Četrti železniški paket predlaga pomembne spremembe za izboljšanje delovanja enotnega evropskega železniškega območja s spremembami v obliki prenovitve Direktive 2004/49/ES in Direktive 2008/57/ES, ki sta obe neposredno povezani z nalogami Agencije. Navedeni direktivi skupaj s to uredbo določata predvsem izvajanje nalog, povezanih z izdajo dovoljenj in varnostnih spričeval za vozila na ravni Unije. To pomeni večjo vlogo Agencije. (5) Agencija bi morala prispevati k vzpostavitvi in učinkovitemu delovanju enotnega evropskega železniškega območja brez meja ter k zagotovitvi visoke stopnje varnosti z izboljšanjem konkurenčnega položaja železniškega sektorja. To bi bilo treba doseči s prispevanjem, na tehničnem področju, k izvajanju zakonodaje Evropske unije s povečevanjem stopnje interoperabilnosti železniških sistemov in k razvijanju skupnega pristopa k varnosti evropskega železniškega sistema. Agencija bi morala tudi opravljati vlogo evropskega organa, odgovornega za izdajanje dovoljenj za dajanje železniških vozil in tipov vozil na trg, varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu in dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi. Poleg tega bi morala spremljati nacionalne železniške predpise in delovanje nacionalnih organov, ki delujejo na področju interoperabilnosti in varnosti na železnici. (6) Pri uresničevanju teh ciljev bi morala Agencija v celoti upoštevati postopek širitve Unije in posebne omejitve v zvezi z železniškimi povezavami s tretjimi državami. Agencija bi morala nositi izključno odgovornost za naloge in pristojnosti, ki so ji dodeljene. (7) Pri izvajanju svojih nalog in zlasti v zvezi s pripravo priporočil bi morala Agencija kar najbolj upoštevati zunanje strokovnjake za železnice. Ti bi morali vključevati predvsem poklicne strokovnjake iz železniškega sektorja in ustreznih nacionalnih organov. Sestavljati bi morali pristojne in reprezentativne delovne skupine Agencije. (8) Da bi zagotovila vpogled v ekonomske učinke na železniški sektor in njegov vpliv na družbo, omogočila drugim ozaveščeno sprejemanje odločitev ter učinkoviteje upravljala prednostne delovne naloge in dodeljevanje virov znotraj Agencije, bi morala biti Agencija bolj vključena v dejavnost ocene učinka. (9) Agencija bi morala zagotavljati neodvisno in objektivno tehnično podporo, predvsem Komisiji. Direktiva …. [o interoperabilnosti železniškega sistema] določa osnovo za pripravo in spreminjanje tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI), medtem ko Direktiva … [o varnosti na železnici] določa osnovo za pripravo in spreminjanje skupnih varnostnih metod (SVM) in skupnih varnostnih ciljev (SVC). Nadaljevanje dela in razvoj TSI, SVM in SVC sčasoma zahtevata trajni tehnični okvir in specializiran organ s posebnim osebjem. V ta namen bi morala biti Agencija odgovorna za zagotavljanje priporočil Komisiji v zvezi s pripravo in spreminjanjem TSI, SVM in SVC. Nacionalne varnostne organizacije in regulativni organi bi morali imeti enako možnost, da od Agencije zahtevajo neodvisno tehnično mnenje. (10) Prevozniki v železniškem prometu so pri vlogah za varnostna spričevala, posredovanih pristojnim nacionalnim organom, naleteli na številne težave, od dolgotrajnih postopkov in čezmernih stroškov do nepoštene obravnave, zlasti novih tekmecev. Spričevala, izdana v eni državi članici, niso bila brezpogojno priznana v drugih državah članicah, kar škoduje enotnemu evropskemu železniškemu območju. Da bi bili postopki za izdajo varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu učinkovitejši in nepristranski, je ključno preiti na enotno varnostno spričevalo, ki bo veljavno v celotni Uniji in ga bo izdala Agencija. Spremenjena Direktiva … [o varnosti na železnici] zagotavlja podlago za to. (11) Trenutno Direktiva 2008/57/ES določa dovoljenje za začetek obratovanja železniškega vozila v vsaki državi članici, razen v posebnih primerih. Delovna skupina za dovoljenja za vozila, ki jo je leta 2011 oblikovala Komisija, je razpravljala o več primerih, ko so proizvajalce in prevoznike v železniškem prometu prizadeli čezmerno trajanje in stroški postopka izdaje dovoljenj, ter predlagala številne izboljšave. Ker so nekatere težave posledica zapletenosti sedanjih postopkov izdaje dovoljenj za vozila, bi bilo treba ta postopek poenostaviti. Vsako železniško vozilo bi moralo prejeti samo eno dovoljenje in to dovoljenje za dajanje vozil ali tipov vozil na trg bi morala izdati Agencija. To bi prineslo oprijemljive koristi sektorju z zmanjšanjem stroškov in skrajšanjem postopka ter bi zmanjšalo tveganje morebitne diskriminacije, zlasti novih podjetij, ki želijo vstopiti na železniški trg. Spremenjena Direktiva … [o interoperabilnosti železniškega sistema] zagotavlja podlago za to. (12) Za nadaljnja prizadevanja za razvoj enotnega evropskega železniškega območja, predvsem v povezavi z zagotavljanjem ustreznih informacij uporabnikom prevoza blaga in potnikom, ter ob upoštevanju sedanje vključenosti Agencije je treba okrepiti vlogo Agencije na področju telematskih aplikacij. S tem bi zagotovili njihov skladen razvoj in hitro uvajanje. (13) Glede na pomen evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) za tekoč razvoj in varnost enotnega evropskega železniškega območja ter ob upoštevanju njegovega preteklega razdrobljenega razvoja je treba okrepiti njegovo splošno usklajevanje na ravni Unije. Zato bi morala imeti Agencija kot najbolj pristojen organ Unije pomembnejšo vlogo na tem področju, da bi zagotovila skladen razvoj ERTMS, prispevala k zagotavljanju, da je oprema ERTMS skladna z veljavnimi specifikacijami, in zagotovila, da so evropski raziskovalni programi, povezani z ERTMS, usklajeni z razvojem tehničnih specifikacij ERTMS. Da bi bili postopki za izdajo dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi učinkovitejši in nepristranski, je ključno preiti na enotno dovoljenje, ki bo veljavno v Uniji in ga bo izdala Agencija. Spremenjena Direktiva … [o interoperabilnosti železniškega sistema] zagotavlja podlago za to. (14) Pristojni nacionalni organi so običajno zaračunavali izdajo dovoljenj za vozila in varnostnih spričeval. S prenosom pristojnosti na raven Unije bi imela Agencija pravico zaračunati prosilcem za izdajo spričeval in dovoljenj, navedenih v prejšnjih uvodnih izjavah. Stopnja teh dajatev bi bila enaka ali nižja od sedanjega povprečja v Uniji in določena z delegiranim aktom, ki bi ga sprejela Komisija. (15) Splošni cilj je, da bi bilo treba prenos funkcij in nalog z držav članic na Agencijo opraviti učinkovito, brez kakršnega koli zmanjšanja obstoječih visokih ravni varnosti. Agencija bi morala imeti na voljo zadostne vire za svoje nove naloge, časovni razpored dodelitve teh virov pa bi moral temeljiti na jasno opredeljenih potrebah. Ob upoštevanju znanja in izkušenj nacionalnih organov, zlasti nacionalnih varnostnih organov, bi morala imeti Agencija možnost ustrezne uporabe tega znanja in izkušenj pri dodeljevanju zadevnih dovoljenj in spričeval. V ta namen bi bilo treba spodbujati dodeljevanje nacionalnih strokovnjakov Agenciji. (16) Direktiva … [o varnosti na železnici] in Direktiva … [o interoperabilnosti železniškega sistema] določata pregled nacionalnih ukrepov s stališča varnosti in interoperabilnosti ter združljivost s pravili o konkurenci. Direktivi tudi omejujeta možnost držav članic, da bi sprejemale nove nacionalne predpise. Sedanji sistem, v katerem še naprej obstajajo številni nacionalni predpisi, vodi v možna nasprotja s predpisi Unije ter povzroča tveganje za pomanjkljivo preglednost in prikrito diskriminacijo tujih izvajalcev, zlasti manjših in novih. Za prehod k sistemu zares preglednih in nepristranskih predpisov o železnicah na ravni Unije je treba okrepiti postopno krčenje nacionalnih predpisov. Mnenje, ki temelji na neodvisnem in nepristranskem strokovnem znanju in izkušnjah, je ključno na ravni Unije. V ta namen je treba okrepiti vlogo Agencije. (17) Uspešnost, organizacija in postopki odločanja na področju interoperabilnosti in varnosti na železnici se znatno razlikujejo med nacionalnimi varnostnimi organi in priglašenimi organi za ugotavljanje skladnosti, kar škodi nemotenemu delovanju enotnega evropskega železniškega območja. To lahko negativno vpliva predvsem na mala in srednje velika podjetja, ki želijo vstopiti na železniški trg v drugi državi članici. Zato je ključno okrepljeno usklajevanje s ciljem večje uskladitve na ravni Unije. V ta namen bi morala Agencija prek revizij in inšpekcijskih pregledov spremljati nacionalne varnostne organe in priglašene organe za ugotavljanje skladnosti. (18) Na področju varnosti je pomembno zagotoviti čim večjo preglednost in učinkovit pretok informacij. Analiza rezultatov poslovanja, ki temelji na skupnih kazalnikih in povezuje vse dejavnike v sektorju, je pomembna in bi jo bilo treba izvesti. Kar zadeva statistiko, je potrebno tesno sodelovanje z Eurostatom. (19) Za spremljanje napredka interoperabilnosti in varnosti na železnici bi morala biti Agencija odgovorna za objavo ustreznega poročila vsaki dve leti. Glede na njeno tehnično strokovno znanje in izkušnje ter nepristranskost bi morala Agencija tudi pomagati Komisiji pri spremljanju izvajanja zakonodaje Unije o interoperabilnosti in varnosti na železnici. (20) Interoperabilnost vseevropskega omrežja bi bilo treba povečevati in novi investicijski projekti, izbrani z namenom, da jih podpre Unija, bi morali biti v skladu s ciljem interoperabilnosti, določenim v Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja[8]. Agencija je prava ustanova za prispevek k tem ciljem. (21) Vzdrževanje voznih sredstev je pomemben del varnostnega sistema. Pravi evropski trg za vzdrževanje železniške opreme ni obstajal zaradi pomanjkanja sistema za certificiranje vzdrževalnih delavnic. To stanje je povzročalo dodatne stroške v sektorju in ima za posledico prevoze brez tovora. Evropski certifikacijski sistem za servisne delavnice bi bilo treba zato postopno razvijati in posodabljati, pri čemer je Agencija najprimernejši organ za predlaganje ustreznih rešitev Komisiji. (22) Poklicne kvalifikacije, ki se zahtevajo za strojevodje, so glavni dejavnik varnosti in interoperabilnosti v Uniji. Te so tudi predpogoj za prosti pretok delavcev v železniški industriji. To vprašanje bi bilo treba obravnavati z upoštevanjem obstoječega okvira za socialni dialog. Agencija bi morala priskrbeti tehnično podporo, potrebno za upoštevanje tega vidika na ravni Unije. (23) Agencija bi morala organizirati in lajšati sodelovanje med nacionalnimi varnostnimi organi, nacionalnimi preiskovalnimi organi in predstavniškimi organi iz železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, da bi spodbujala dobre prakse, izmenjavo ustreznih informacij, zbiranje podatkov, povezanih z železnico, in spremljanje skupne učinkovitosti varnosti železniškega sistema. (24) Da bi se zagotovila čim večja preglednost in enak dostop vsem strankam do ustreznih podatkov, bi morale biti listine, predvidene za postopke interoperabilnosti in varnosti v železniškem prometu, dostopne javnosti. Enako velja za dovoljenja, varnostna spričevala in druge ustrezne železniške listine. Agencija bi morala zagotoviti učinkovit način izmenjave in objave teh podatkov. (25) Pospeševanje inovativnosti in raziskav na področju železnice je pomembna naloga, ki bi jo Agencija glede na svoj ugled in položaj morala spodbujati. Kakršna koli finančna pomoč, zagotovljena s tem v zvezi v okviru dejavnosti Agencije, ne bi smela pripeljati do kakršnega koli izkrivljanja razmer na zadevnem trgu. (26) Da bi povečala učinkovitost finančne podpore Unije ter njeno kakovost in združljivost z ustreznimi tehničnimi predpisi, bi morala Agencija kot edini organ Unije z ugledno usposobljenostjo na področju železnic igrati aktivno vlogo pri ocenjevanju železniških projektov. (27) Zakonodaja o interoperabilnosti in varnosti na železnici, vodniki o izvajanju ali priporočila Agencije lahko včasih zainteresiranim stranem povzročajo težave pri razlaganju in druge težave. Ustrezno in enotno razumevanje teh aktov je predpogoj za učinkovito izvajanje železniškega pravnega reda in delovanje železniškega trga. Zato bi se morala Agencija aktivno vključiti v usposabljanje in dejavnosti razlaganja v povezavi s tem. (28) Da bi lahko ustrezno izvajala svoje naloge, bi Agencija morala biti pravna oseba in bi morala imeti neodvisen proračun, ki bi se financiral predvsem na podlagi prispevka Unije ter prek pristojbin in dajatev, ki jih plačajo prosilci. Da bi bila zagotovljena neodvisnost Agencije pri njenem vsakodnevnem vodenju ter pri izdajanju mnenj, priporočil in sklepov, bi morala biti njena organiziranost pregledna, njen izvršni direktor pa bi moral imeti polno odgovornost. Osebje Agencije bi moralo biti neodvisno in zaposleno na podlagi kratkoročnih in dolgoročnih pogodb v ustreznem razmerju, da se ohrani njegovo organizacijsko znanje in neprekinjeno delovanje ob potrebni in stalni izmenjavi strokovnega znanja z železniškim sektorjem. (29) Da se zagotovi učinkovito izvajanje funkcij Agencije, bi morale biti države članice in Komisija zastopane v upravnem odboru, ki so mu dodeljena potrebna pooblastila, vključno za pripravo proračuna ter odobritev letnih in večletnih delovnih programov. (30) Da bi bila zajamčena preglednost sklepov upravnega odbora, bi morali biti predstavniki zadevnih sektorjev prisotni pri sejah, vendar brez glasovalne pravice, pri čemer je ta pravica pridržana za predstavnike javnih organov, ki odgovarjajo demokratičnim nadzornim organom. Predstavnike sektorja bi morala imenovati Komisija na podlagi njihove zastopanosti na ravni Unije, in sicer za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture, železniško gospodarstvo, delavske sindikate, potnike in uporabnike železniškega prevoza blaga. (31) Za ustrezno pripravo sej upravnega odbora in svetovanje upravnemu odboru o sklepih, ki naj jih sprejme, bi bilo treba oblikovati svetovalni izvršni odbor. (32) Zagotoviti je treba, da so strankam, ki jih zadevajo odločitve Agencije, na voljo ustrezna pravna sredstva na neodvisen in nepristranski način. Vzpostaviti bi bilo treba primeren pritožbeni mehanizem, na podlagi katerega bi bila zoper odločitve izvršnega direktorja mogoča pritožba pri posebni komisiji za pritožbe, zoper odločitve katere bi bilo mogoče vložiti tožbo pred Sodiščem Evropske unije. (33) Širši strateški pogled v povezavi z dejavnostmi Agencije bi pripomogel k učinkovitejšemu načrtovanju in upravljanju njenih virov ter prispeval k večji kakovosti njenih rezultatov. Zato bi moral upravni odbor sprejeti večletni delovni program in ga redno posodabljati po ustreznem posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi. (34) Delo Agencije bi moralo biti pregledno. Treba bi bilo zagotoviti učinkovit nadzor s strani Evropskega parlamenta in v ta namen bi moral imeti Evropski parlament možnost zaslišanja izvršnega direktorja Agencije ter posvetovanja o večletnem delovnem programu. Agencija bi morala tudi uporabljati ustrezno zakonodajo Unije v zvezi z javnim dostopom do listin. (35) V preteklih letih, ko so se ustanavljale bolj decentralizirane agencije, si je proračunski organ prizadeval za izboljšanje preglednosti in nadzora nad upravljanjem finančnih sredstev Unije, ki so bila tem dodeljena, zlasti v zvezi s proračunsko razdelitvijo postavk, finančnim nadzorom, pristojnostjo za potrditev zaključnega računa, prispevki v sistem pokojninskega zavarovanja in notranjim proračunskim postopkom (kodeks ravnanja). Na podoben način bi bilo treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[9] brez omejitev za Agencijo, ki bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti prevaram[10]. (36) Ker države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti ciljev predlaganega ukrepa, namreč ustanoviti strokovnega organa za oblikovanje skupnih rešitev glede zadev v zvezi z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu, zaradi skupne narave dela, ki ga je treba opraviti, in ker se da potemtakem ta cilj bolje uresničiti na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba vsebuje samo to, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. (37) Za ustrezno določanje višine pristojbin in dajatev, ki jih ima Agencija pravico zaračunati, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije dodeliti Komisiji v zvezi s členi, ki zadevajo izdajo in podaljšanje dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signaliziranja ob progi, dovoljenj za dajanje vozil in tipov vozil na trg ter varnostnih spričeval. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (38) Za zagotovitev izvajanja členov 21 in 22 te uredbe glede pregleda osnutka nacionalnih predpisov in veljavnih predpisov bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. (39) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja členov 29, 30, 31 in 51 te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. (40) Treba je uveljaviti določena načela glede upravljanja Agencije zaradi skladnosti s skupno izjavo in enotnim pristopom, ki sta bila julija 2012 dogovorjena z Medinstitucionalno delovno skupino o decentraliziranih agencijah EU, katere namen je racionalizirati dejavnosti agencij in povečati njihovo učinkovitost. (41) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE 1 NAČELA Člen 1 Vsebina in področje uporabe 1. S to uredbo se ustanavlja Agencija Evropske unije za železniški promet (v nadaljnjem besedilu: Agencija). 2. Ta uredba določa: (a) vzpostavitev in naloge Agencije, (b) naloge držav članic. 3. Ta uredba se uporablja za: (a) interoperabilnost železniškega sistema v Uniji, kot določa Direktiva ../../.EU [Direktiva o interoperabilnosti]; (b) varnost železniškega sistema v Uniji, kot določa Direktiva ../../.EU [Direktiva o varnosti na železnici]; (c) izdajanje spričeval strojevodjem, kot določa Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti [Direktiva o strojevodjih]. Člen 2 Pravni status 1. Agencija je organ Unije, ki ima status pravne osebe. 2. Agencija ima v posameznih državah članicah najširšo možno pravno sposobnost, dodeljeno pravnim osebam v skladu z njihovimi zakoni. Zlasti lahko pridobi ali razpolaga s premičninami in nepremičninami in je lahko stranka v sodnih postopkih. 3. Agencijo zastopa njen direktor. Člen 3 Vrste aktov Agencije Agencija lahko: (a) naslovi priporočila na Komisijo v zvezi z uporabo členov 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 in 41; (b) naslovi priporočila na države članice v zvezi z uporabo členov 21, 22 in 30; (c) izdaja mnenja Komisiji v skladu s členi 9, 21, 22 in 38 ter zadevnim organom v državah članicah v skladu s členom 9; (d) izdaja sklepe v skladu s členi 12, 16, 17 in 18; (e) izdaja mnenja, ki predstavljajo sprejemljive načine usklajevanja v skladu s členom 15; (f) izdaja tehnične dokumente v skladu s členom 15; (g) izdaja revizijska poročila v skladu s členoma 29 in 30; (h) izdaja smernice in druge nezavezujoče dokumente, ki olajšajo uporabo zakonodaje o interoperabilnosti in varnosti na železnici, v skladu s členi 11, 15 in 24. POGLAVJE 2 METODE DELA Člen 4 Ustanovitev in sestava delovnih skupin 1. Agencija ustanovi omejeno število delovnih skupin za pripravo poročil, povezanih zlasti s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI), skupnimi varnostnimi cilji (SVC) in skupnimi varnostnimi metodami (SVM). Agencija lahko v drugih upravičenih primerih na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo ustanovi delovne skupine po posvetovanju s Komisijo. 2. Agencija v delovne skupine imenuje strokovnjake. Agencija v delovne skupine imenuje predstavnike, ki so jih pristojni nacionalni organi imenovali za delovne skupine, v katerih želijo sodelovati. Agencija v delovne skupine imenuje poklicne strokovnjake iz železniškega sektorja, ki so navedeni na seznamu iz odstavka 3. Zagotovi ustrezno zastopanje tistih sektorjev industrije in tistih uporabnikov, na katere bi lahko vplivali ukrepi, ki jih Komisija lahko predlaga na podlagi priporočil, ki jih nanjo naslovi Agencija. Agencija lahko, če je potrebno, v delovne skupine imenuje neodvisne strokovnjake in predstavnike mednarodnih organizacij, priznane kot pristojne na zadevnem področju. Osebje Agencije se ne sme imenovati v delovne skupine. 3. Vsak predstavniški organ iz člena 34 pošlje Agenciji seznam najbolj usposobljenih strokovnjakov, pooblaščenih za njegovo zastopanje v vsaki delovni skupini. 4. Kadar koli delo teh delovnih skupin neposredno vpliva na delovne pogoje, zdravje in varnost delavcev v industriji, predstavniki delavskih organizacij sodelujejo v ustreznih delovnih skupinah kot polnopravni člani. 5. Potne stroške in dnevnice članov delovnih skupin, ki temeljijo na predpisih in merilih, ki jih je sprejel upravni odbor, krije Agencija. 6. Delovnim skupinam predseduje predstavnik Agencije. 7. Delo delovnih skupin je pregledno. Upravni odbor opredeli poslovnik delovnih skupin. Člen 5 Posvetovanje socialnih partnerjev Kadar koli delo, določeno v členih 11, 12, 15 in 32 , neposredno vpliva na družbeno okolje ali na delovne pogoje delavcev v industriji, se Agencija posvetuje s socialnimi partnerji v okviru Odbora za sektorski dialog, ustanovljenega v skladu s Sklepom 98/500/ES[11]. Ta posvetovanja se organizirajo, preden Agencija predloži Komisiji svoja priporočila. Agencija ustrezno upošteva ta posvetovanja in je v vsakem času pripravljena razložiti svoja priporočila. Agencija pošlje Komisiji mnenja, izražena v Odboru za sektorski dialog, Komisija pa odboru, navedenemu v členu 75. Člen 6 Posvetovanje z uporabniki železniškega prevoza blaga in potniki Kadar koli delo, določeno v členih 11 in 15, neposredno vpliva na uporabnike železniškega prevoza blaga in potnike, se Agencija posvetuje z organizacijami, ki jih zastopajo. Seznam organizacij, s katerimi se je treba posvetovati, pripravi Komisija s pomočjo odbora, navedenega v členu 75. Ta posvetovanja se organizirajo, preden Agencija predloži svoje predloge Komisiji. Agencija ustrezno upošteva ta posvetovanja in je vedno pripravljena razložiti svoje predloge. Agencija pošlje Komisiji mnenja, ki jih izrazijo zadevne organizacije, Komisija pa odboru, navedenemu v členu 75. Člen 7 Ocena učinka 1. Agencija opravi oceno učinka svojih priporočil in mnenj. Upravni odbor sprejme metodologijo ocene učinka na podlagi metodologije Komisije. Agencija se poveže s Komisijo, da zagotovi ustrezno upoštevanje zadevnega dela pri Komisiji. 2. Pred uvedbo dejavnosti, ki je vključena v delovni program, Agencija opravi z njo povezano zgodnjo oceno učinka, v kateri navede: (a) vprašanje, ki ga je treba rešiti, in verjetne rešitve; (b) potrebni obseg določenega ukrepa, vključno z izdajo priporočila ali mnenja Agencije; (c) pričakovani prispevek Agencije k rešitvi težave. Poleg tega se za vsako dejavnost in projekt v delovnem programu pripravi analiza učinkovitosti za posamezno dejavnost in v povezavi z drugimi dejavnostmi, tako da se lahko najbolje uporabi proračun in vire Agencije. 3. Agencija lahko opravi naknadno oceno zakonodaje, ki izhaja iz njenih priporočil. 4. Države članice Agenciji predložijo podatke, ki so potrebni za oceno učinka. Člen 8 Študije Kadar je to potrebno za izvajanje njenih nalog, Agencija naroči študije, ki jih financira iz lastnega proračuna. Člen 9 Mnenja 1. Agencija na zahtevo nacionalnih regulatornih organov, navedenih v členu 55 Direktive 2012/34/EU [Direktiva o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev)], izda mnenje, ki zadeva varnostne in interoperabilne vidike vprašanj, ki so pritegnila njihovo pozornost. 2. Agencija na zahtevo Komisije izdaja mnenja o spremembah katerega koli akta, sprejetega na podlagi Direktive …[Direktiva o interoperabilnosti] ali … [Direktiva o varnosti na železnici], zlasti kadar se sporoči kakršna koli domnevna pomanjkljivost. 3. V zvezi z mnenji, navedenimi v prejšnjih odstavkih in drugih členih te uredbe, Agencija posreduje svoja mnenja v dveh mesecih, če ni dogovorjeno drugače. Agencija mnenja objavi v dveh mesecih v različici, iz katere se odstrani vse komercialno zaupno gradivo. Člen 10 Obiski v državah članicah 1. Da bi opravljala svoje naloge, zlasti naloge iz členov 12, 21, 22, 16, 17, 27, 29, 30, 31 in 38, lahko Agencija izvede obiske držav članic v skladu z usmeritvijo, ki jo opredeli upravni odbor. 2. Agencija obvesti zadevno državo članico o načrtovanem obisku, imenih pooblaščenih uradnikov Agencije in datumu, ko naj bi se obisk začel. Uradniki Agencije, pooblaščeni za izvedbo takšnih obiskov, to storijo na podlagi predložitve sklepa izvršnega direktorja, v katerem so navedeni namen in cilji njihovega obiska. 3. Nacionalni organi držav članic olajšajo delo osebja Agencije. 4. Agencija pripravi poročilo o vsakem obisku in ga pošlje Komisiji ter zadevni državi članici. 5. Zgornji odstavki ne vplivajo na inšpekcijske preglede iz členov 29(6) in 30(6), ki se izvajajo v skladu s tam predpisanim postopkom. POGLAVJE 3 NALOGE, POVEZANE Z VARNOSTJO NA ŽELEZNICI Člen 11 Tehnična podpora – priporočila o varnosti na železnici 1. Agencija izda Komisiji priporočila o skupnih varnostnih metodah (SVM) in skupnih varnostnih ciljih (SVC), določenih v členih 6 in 7 Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah]. Agencija izda Komisiji tudi priporočila o občasnem preverjanju SVM in SVC. 2. Agencija Komisiji na njeno zahtevo ali na lastno pobudo izda priporočila o drugih ukrepih na področju varnosti. 3. Agencija lahko izdaja smernice in druge nezavezujoče dokumente, ki olajšajo izvajanje zakonodaje o varnosti na železnici. Člen 12 Varnostna spričevala Agencija izdaja posamezna varnostna spričevala v skladu s členoma 10 in 11 Direktive … [Direktiva o varnosti]. Člen 13 Vzdrževanje vozil 1. Agencija pomaga Komisiji v zvezi s sistemom certificiranja subjektov, zadolženih za vzdrževanje v skladu s členom 14(6) Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah]. 2. Agencija izda priporočilo Komisiji glede na člen 14(7) Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah]. 3. Agencija v poročilu iz člena 30(2) te uredbe analizira druge možne ukrepe, ki se sprejmejo v skladu s členom 15 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]. Člen 14 Prevoz nevarnega blaga po železnici Agencija spremlja razvoj zakonodaje, ki zadeva prevoz nevarnega blaga po železnici v smislu Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta[12], ter ga primerja z zakonodajo, ki zadeva železniško interoperabilnost in varnost, zlasti bistvene zahteve. V ta namen Agencija pomaga Komisiji in lahko na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo izda priporočila. POGLAVJE 4 NALOGE, POVEZANE Z INTEROPERABILNOSTJO Člen 15 Tehnična podpora na področju železniške interoperabilnosti 1. Agencija: (a) izda Komisiji priporočila o TSI in njihovi spremembi v skladu s členom 5 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]; (b) izda Komisiji priporočila o predlogah za EU-izjavo o verifikaciji in dokumente tehnične dokumentacije, ki ji morajo biti priloženi, v skladu s členom 15 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]; (c) izda Komisiji priporočila o specifikacijah za registre in njihovi spremembi v skladu s členi 43, 44 in 45 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]; (d) izda mnenja, ki predstavljajo sprejemljive načine usklajevanja v zvezi s pomanjkljivostmi TSI v skladu s členom 6(2) Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti], in jih posreduje Komisiji; (e) izda Komisiji mnenja o prošnjah držav članic za neuporabo TSI v skladu s členom 7 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]; (f) izda tehnične dokumente v skladu s členom 4(9) Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]; (g) izda Komisiji priporočila v zvezi z delovnimi pogoji celotnega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge. 2. Agencija za pripravo priporočil iz točk (a) in (b) odstavka 1: (a) zagotovi, da so TSI in specifikacije za registre prilagojene tehničnemu napredku in tržnim trendom ter družbenim zahtevam; (b) zagotovi usklajenost med razvojem in posodabljanjem TSI na eni strani ter razvojem vseh evropskih standardov, ki se izkažejo kot potrebni za interoperabilnost, na drugi strani ter ohranja ustrezne stike z evropskimi organi za standarde. 3. Agencija lahko izdaja smernice in druge nezavezujoče dokumente, ki olajšajo izvajanje zakonodaje o interoperabilnosti železnic. Člen 16 Dovoljenja za dajanje vozil na trg Agencija izdaja dovoljenja za dajanje železniških vozil na trg v skladu s členom 20 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. Člen 17 Dovoljenja za dajanje tipov vozil na trg Agencija izdaja dovoljenja za dajanje tipov vozil na trg v skladu s členom 22 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. Člen 18 Dovoljenja za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi Agencija izdaja dovoljenja za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, ki se nahajajo ali obratujejo v celotni Uniji, v skladu s členom 18 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. Člen 19 Telematske aplikacije 1. Agencija deluje kot sistemski organ, odgovoren za vzdrževanje tehničnih specifikacij za telematske aplikacije, v skladu z zadevnimi TSI. 2. Agencija opredeli, objavi in uporablja postopke za upravljanje zahtev za spremembe navedenih specifikacij. V ta namen Agencija vzpostavi in vodi register zahtev za spremembe specifikacij telematskih aplikacij in njihovega statusa. 3. Agencija razvije in vzdržuje tehnična orodja za upravljanje različic specifikacij telematskih aplikacij. 4. Agencija pomaga Komisiji pri spremljanju uvajanja telematskih aplikacij v skladu z zadevnimi TSI. Člen 20 Podpora priglašenim organom za ugotavljanje skladnosti 1. Agencija podpira dejavnosti priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti iz člena 27 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. Ta podpora zajema predvsem pripravo smernic za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti iz člena 9 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti] in smernic za postopek ES-verifikacije iz člena 10 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. 2. Agencija olajša sodelovanje priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti, pri čemer deluje zlasti kot tehnični sekretariat za njihovo usklajevalno skupino. POGLAVJE 5 NALOGE, POVEZANE Z NACIONALNIMI PREDPISI Člen 21 Pregled osnutka nacionalnih predpisov 1. Agencija v dveh mesecih po prejemu pregleda osnutek nacionalnih predpisov, ki se ji predloži v skladu s: (a) členom 8(2) Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah], (b) členom 14 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. 2. Če Agencija po pregledu iz odstavka 1 meni, da nacionalni predpisi omogočajo izpolnitev bistvenih zahtev za interoperabilnost, upoštevanje SVM in doseganje SVC ter da ne bi povzročili samovoljne diskriminacije ali prikrite omejitve delovanja železniškega prometa med državami članicami, o pozitivni oceni obvesti Komisijo in zadevno državo članico. Komisija lahko potrdi predpis v sistemu IT iz člena 23. 3. Če pregled iz odstavka 1 privede do negativne ocene, Agencija: (a) izda priporočilo, ki ga naslovi na zadevno državo članico, v katerem navede razloge, zakaj zadevni predpis ne bi smel postati veljaven in/ali se uporabljati; (b) obvesti Komisijo o negativni oceni. 4. Če država članica v dveh mesecih od prejema priporočila Agencije iz točke (a) odstavka 3 ne ukrepa, lahko Komisija po prejemu informacij iz točke (b) odstavka 3 in po tem, ko ji zadevna država članica sporoči razloge, sprejme odločitev, ki jo naslovi na zadevno državo članico in s katero od nje zahteva, da spremeni zadevni osnutek predpisa, začasno ustavi njegovo sprejetje, začetek veljavnosti ali izvajanje. Člen 22 Pregled veljavnih nacionalnih predpisov 1. Agencija v dveh mesecih po prejemu pregleda nacionalne predpise, ki se ji predložijo v skladu s členom 14(3) Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. 2. Če Agencija po pregledu iz odstavka 1 meni, da nacionalni predpisi omogočajo izpolnitev bistvenih zahtev za interoperabilnost, upoštevanje SVM in doseganje SVC ter da ne bi povzročili samovoljne diskriminacije ali prikrite omejitve delovanja železniškega prometa med državami članicami, o pozitivni oceni obvesti Komisijo in zadevno državo članico. Komisija lahko potrdi predpis v sistemu IT iz člena 23. 3. Če pregled iz odstavka 1 privede do negativne ocene, Agencija: (a) izda priporočilo, ki ga naslovi na zadevno državo članico, v katerem navede razloge, zakaj bi bilo treba zadevni predpis spremeniti ali razveljaviti; (b) obvesti Komisijo o negativni oceni. 4. Če država članica v dveh mesecih od prejema priporočila Agencije iz točke (a) odstavka 3 ne ukrepa, lahko Komisija po prejemu informacij iz točke (b) odstavka 3 in po tem, ko ji zadevna država članica sporoči razloge, sprejme odločitev, ki jo naslovi na zadevno državo članico in s katero od nje zahteva, da spremeni ali razveljavi zadevni predpis. 5. Postopek, opisan v odstavkih 2 in 3, se smiselno uporablja v primerih, ko Agencija ugotovi, da je kateri koli nacionalni predpis, priglašen ali ne, odvečen ali v nasprotju s SVM, SVC, TSI ali katero koli drugo zakonodajo Unije na področju železnic. Člen 23 Sistem IT, ki se uporablja za namene priglasitve in razvrstitev nacionalnih predpisov 1. Agencija vzpostavi in upravlja namenski sistem IT, ki vsebuje nacionalne predpise iz členov 21(1) in 22(1), ter dostop do njega zagotovi zainteresiranim stranem in javnosti. 2. Države članice priglasijo Agenciji in Komisiji nacionalne predpise iz členov 21(1) in 22(1) prek sistema IT iz odstavka 1. Agencija objavi pravila v tem sistemu in jih uporabi za obveščanje Komisije v skladu s členoma 21 in 22. 3. Agencija razvrsti priglašene nacionalne predpise v skladu s členom 14(8) Direktive …. [Direktiva o interoperabilnosti]. V ta namen uporabi sistem iz prvega odstavka tega člena. 4. Agencija razvrsti priglašene nacionalne predpise v skladu s členom 8(2) Direktive … [Direktiva o varnosti na železnici], pri čemer upošteva razvoj zakonodaje EU. V ta namen razvije instrument za upravljanje pravil, ki ga države članice uporabljajo za poenostavitev svojih sistemov nacionalnih pravil. Agencija za objavo instrumenta za upravljanje pravil uporabi sistem iz prvega odstavka tega člena. POGLAVJE 6 Naloge, povezane z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) Člen 24 Sistemski organ za ERTMS 1. Agencija deluje kot sistemski organ, odgovoren za vzdrževanje tehničnih specifikacij za ERTMS. 2. Agencija opredeli, objavi in uporablja postopke za upravljanje zahtev za spremembe teh specifikacij. V ta namen Agencija vzpostavi in vodi register zahtev za spremembe specifikacij ERTMS in njihovega statusa. 3. Agencija priporoči sprejetje nove različice tehničnih specifikacij ERTMS. Vendar to stori le, kadar je predhodna različica dovolj izrabljena. Oblikovanje novih različic ne sme ogrožati stopnje uporabe ERTMS, stabilnosti specifikacij, ki je potrebna za optimizacijo proizvodnje opreme ERTMS, donosa naložb prevoznikov v železniškem prometu in učinkovitega načrtovanja uporabe ERTMS. 4. Agencija razvije in vzdržuje tehnična orodja za upravljanje različic ERTMS za zagotovitev tehnične in operativne združljivosti med omrežji in vozili, ki so opremljena z različnimi različicami, ter za zagotovitev pobud za hitro izvajanje veljavnih različic. 5. Agencija v skladu s členom 5(10) Direktive … [Direktive o interoperabilnosti železniškega sistema] zagotovi, da so poznejše različice opreme ERTMS tehnično združljive s predhodnimi različicami. 6. Agencija pripravi in razširja zadevne smernice o uporabi za zainteresirane strani in dokumentacijo s pojasnili, povezano s tehničnimi specifikacijami za ERTMS. Člen 25 Ad hoc delovna skupina priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti za ERTMS 1. Agencija oblikuje in predseduje ad hoc delovni skupini priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti za ERTMS iz člena 27 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. Delovna skupina preverja skladnost uporabe postopka za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti iz člena 9 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti] in postopkov ES-verifikacije iz člena 10 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti], ki jih izvajajo priglašeni organi za ugotavljanje skladnosti. 2. Agencija Komisiji vsaki dve leti poroča o dejavnostih delovne skupine iz odstavka 1, vključno s statističnimi podatki o udeležbi predstavnikov priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti v delovni skupini. 3. Agencija oceni uporabo postopka za ugotavljanje skladnosti komponent interoperabilnosti in postopka ES-verifikacije za opremo ERTMS ter vsaki dve leti Komisiji predloži poročilo, v katerem predlaga izboljšave, kjer je to primerno. Člen 26 Podpiranje tehnične in operativne združljivosti med podsistemi ERTMS na vozilu in ob progi 1. Agencija lahko prevoznikom v železniškem prometu na njihovo zahtevo pomaga pri preverjanju tehnične in operativne združljivosti med podsistemi ERTMS na vozilu in ob progi pred začetkom obratovanja vozil. 2. Če Agencija ugotovi, da obstaja tveganje za pomanjkljivo tehnično in operativno združljivost med omrežji in vozili, opremljenimi z opremo ERTMS, v smislu posebnih projektov ERTMS, lahko od zadevnih udeležencev, zlasti proizvajalcev, priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti, prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev infrastrukture in nacionalnih varnostnih organov zahteva, da zagotovijo vse ustrezne informacije o uporabljenih postopkih za ES-verifikacijo in začetek obratovanja ter o operativnih pogojih. Agencija obvesti Komisijo o takšnem tveganju in ji po potrebi priporoči ustrezne ukrepe. Člen 27 Podpiranje uvajanja ERTMS in projektov ERTMS 1. Agencija spremlja uvajanje ERTMS v skladu z načrtom za uvedbo, opredeljenim v Sklepu 2012/88/EU[13], ter spremlja usklajevanje namestitve ERTMS na vseevropskih prometnih koridorjih in železniških tovornih koridorjih, kot določa Uredba (EU) št. 913/2010[14]. 2. Agencija zagotovi tehnično spremljanje projektov za uvedbo ERTMS, ki jih financira Unija, vključno z analizo razpisne dokumentacije v času javnih razpisov, kjer je to primerno. Agencija po potrebi tudi pomaga upravičencem do sredstev Unije za zagotovitev, da so tehnične rešitve, izvedene v projektih, povsem skladne s TSI, kar zadeva vodenje-upravljanje in signalizacijo, in torej v celoti interoperabilne. Člen 28 Akreditiranje laboratorijev 1. Agencija podpira usklajeno akreditiranje laboratorijev za ERTMS v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta[15], predvsem s posredovanjem ustreznih smernic akreditacijskim organom. 2. Agencija lahko kot opazovalka sodeluje v medsebojnih pregledih, ki se zahtevajo z Uredbo (ES) št. 765/2008. POGLAVJE 7 NALOGE, POVEZANE S SPREMLJANJEM ENOTNEGA EVROPSKEGA ŽELEZNIŠKEGA OBMOČJA Člen 29 Spremljanje nacionalnih varnostnih organov 1. Agencija spremlja delovanje in odločanje nacionalnih varnostnih organov prek revizij in inšpekcijskih pregledov. 2. Agencija ima pravico revidirati: (a) sposobnost nacionalnih varnostnih organov, da izvedejo naloge, povezane z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu; (b) učinkovitost spremljanja sistemov varnega upravljanja udeležencev iz člena 16 Direktive […] [Direktiva o varnosti na železnicah], ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi. Postopek za izvajanje revizij sprejme upravni odbor. 3. Agencija izda revizijska poročila ter jih pošlje zadevnim nacionalnim varnostnim organom in Komisiji. Vsako revizijsko poročilo vključuje predvsem seznam vseh pomanjkljivosti, ki jih ugotovi Agencija, in priporočila za izboljšanje. 4. Če Agencija meni, da pomanjkljivosti iz odstavka 3 zadevnemu nacionalnemu varnostnemu organu preprečujejo učinkovito izvajanje njegovih nalog, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu, nacionalnemu varnostnemu organu priporoči, da sprejme ustrezne ukrepe v roku, ki se določi glede na pomembnost pomanjkljivosti. 5. Če se nacionalni varnostni organ ne strinja s priporočilom Agencije iz odstavka 4 ali če nacionalni varnostni organ ne ukrepa na podlagi priporočila Agencije v treh mesecih od njegovega prejema, lahko Komisija v šestih mesecih sprejme odločitev v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 75. 6. Agencija ima tudi pravico izvajati napovedane ali nenapovedane inšpekcijske preglede v nacionalnih varnostnih organih, da preveri določena področja njihovih dejavnosti in delovanja, zlasti da pregleda dokumente, postopke in evidence, povezane z njihovimi nalogami iz člena 16 Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah]. Inšpekcijski pregledi se lahko izvedejo priložnostno ali v skladu z načrtom, ki ga pripravi Agencija. Inšpekcijski pregled lahko traja največ dva dneva. Nacionalni organi držav članic olajšajo delo osebja Agencije. Agencija posreduje Komisiji poročilo o vsakem inšpekcijskem pregledu. Člen 30 Spremljanje priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti 1. Agencija spremlja priglašene organe za ugotavljanje skladnosti s pomočjo akreditacijskih organov, revizije in inšpekcijskih pregledov iz odstavkov 2–5. 2. Agencija podpira usklajeno akreditiranje priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti, predvsem s pripravo ustreznih smernic o ocenjevalnih merilih in postopkih, s katerimi se oceni, ali priglašeni organi izpolnjujejo zahteve iz člena 27 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti] za akreditacijske organe prek evropske akreditacijske infrastrukture, priznane s členom 14 Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93. 3. Pri priglašenih organih za ugotavljanje skladnosti, ki niso akreditirani v skladu s členom 24 Direktive… [Direktiva o interoperabilnosti], lahko Agencija revidira njihove zmogljivosti, da izpolnijo zahteve iz člena 27 navedene direktive. Postopek za izvajanje revizij sprejme upravni odbor. 4. Agencija izdaja revizijska poročila o dejavnostih iz odstavka 3 ter jih pošlje zadevnim priglašenim organom za ugotavljanje skladnosti in Komisiji. Vsako revizijsko poročilo vključuje predvsem vse pomanjkljivosti, ki jih ugotovi Agencija, in priporočila za izboljšanje. Če Agencija meni, da te pomanjkljivosti zadevnemu priglašenemu organu preprečujejo učinkovito izvajanje njegovih nalog, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu, sprejme priporočilo, s katerim od države članice, kjer ima tak priglašeni organ sedež, zahteva, da izvede ustrezne ukrepe v določenem roku. 5. Če se država članica ne strinja s priporočilom iz odstavka 4 ali če priglašeni organ ne ukrepa na podlagi priporočila Agencije v treh mesecih od njegovega prejema, lahko Komisija v šestih mesecih sprejme mnenje v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 75. 6. Agencija lahko, tudi s sodelovanjem z ustreznimi nacionalnimi akreditacijskimi organi, izvaja napovedane ali nenapovedane inšpekcijske preglede v priglašenih organih za ugotavljanje skladnosti, da preveri določena področja njihovih dejavnosti in delovanja, zlasti da pregleda dokumente, certifikate in evidence, povezane z njihovimi nalogami iz člena 27 Direktive […] [Direktiva o interoperabilnosti]. Inšpekcijski pregledi se lahko izvedejo priložnostno ali v skladu z načrtom, ki ga pripravi Agencija. Inšpekcijski pregled lahko traja največ dva dneva. Priglašeni organi za ugotavljanje skladnosti olajšajo delo osebja Agencije. Agencija posreduje Komisiji poročilo o vsakem inšpekcijskem pregledu. Člen 31 Spremljanje napredka interoperabilnosti in varnosti 1. Agencija skupaj z mrežo nacionalnih preiskovalnih organov zbere ustrezne podatke o nesrečah in incidentih ter spremlja prispevek nacionalnih preiskovalnih organov k varnosti v celotnem železniškem sistemu. 2. Agencija spremlja skupno učinkovitost varnosti železniškega sistema. Agencija lahko predvsem zaprosi za pomoč mrež iz člena 34, vključno z zbiranjem podatkov. Agencija uporabi tudi podatke, ki jih je zbral Eurostat, in sodeluje z Eurostatom z namenom, da se izogne kakršnemu koli podvajanju dela ter da zagotovi metodološko doslednost med skupnimi varnostnimi kazalniki in kazalniki, uporabljenimi pri drugih načinih prevoza. 3. Agencija na zahtevo Komisije izda priporočila za izboljšanje interoperabilnosti železniških sistemov predvsem s tem, da omogoča usklajenost med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture ali med upravljavci infrastrukture. 4. Agencija spremlja napredek interoperabilnosti in varnosti železniških sistemov. Vsaki dve leti predloži Komisiji in objavi poročilo o napredku interoperabilnosti in varnosti na enotnem evropskem železniškem območju. 5. Agencija na zahtevo Komisije pripravi poročila o stanju izvajanja ter uporabi zakonodaje Unije o varnosti in interoperabilnosti v določeni državi članici. POGLAVJE 8 DRUGE NALOGE Člen 32 Vlakovno osebje 1. Agencija opravi ustrezne naloge, povezane z vlakovnim osebjem, določene v členih 4, 20, 22, 23, 25, 28, 33, 34, 35 in 37 Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta[16]. 2. Komisija lahko od Agencije zahteva, da opravi druge naloge, povezane z vlakovnim osebjem, v skladu z Direktivo 2007/59/ES. 3. Agencija se posvetuje z organi, ki so pristojni za vprašanja vlakovnega osebja, o nalogah iz odstavkov 1 in 2. Agencija lahko spodbuja sodelovanje med temi organi, vključno z organiziranjem ustreznih srečanj z njihovimi predstavniki. Člen 33 Registri in njihova dostopnost 1. Agencija vzpostavi in vodi evropske registre, kot določajo členi 43, 44 in 45 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]. Agencija deluje kot sistemski organ za vse registre in zbirke podatkov iz Direktiv o varnosti, interoperabilnosti in strojevodjih. To vključuje zlasti naslednje: (a) razvijanje in vodenje specifikacij registrov; (b) usklajevanje razvoja v državah članicah v zvezi z registri; (c) zagotavljanje smernic o registrih zadevnim zainteresiranim stranem; (d) izdajanje priporočil Komisiji o izboljšavah specifikacij obstoječih registrov in morebitni potrebi po vzpostavitvi novih. 2. Agencija zagotovi, da so javnosti na voljo naslednje listine in registri iz Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti] in Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah]: (a) ES-izjave o verifikaciji podsistemov; (b) ES-izjave o skladnosti komponent interoperabilnosti in ES-izjave o primernosti komponent interoperabilnosti za uporabo; (c) dovoljenja, izdana v skladu z Direktivo … [Direktiva o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev)]; (d) varnostna spričevala, izdana v skladu s členom 10 Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah]; (e) poročila o preiskavah, ki se pošljejo Agenciji v skladu s členom 24 Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah]; (f) nacionalni predpisi, o katerih se Komisijo obvesti v skladu s členom 8 Direktive … [Direktiva o varnosti na železnicah] ter členom 14 Direktive … [Direktiva o interoperabilnosti]; (g) registri vozil, tudi prek povezav z zadevnimi nacionalnimi registri; (h) registri infrastrukture, tudi prek povezav z zadevnimi nacionalnimi registri; (i) evropski register dovoljenih tipov vozil; (j) register zahtev po spremembah in načrtovanih sprememb specifikacij ERTMS; (k) register zahtev po spremembah in načrtovanih sprememb TSI telematskih aplikacij za potniški promet (TAP) / TSI telematskih aplikacij za tovorni promet (TAF); (l) register oznak imetnikov vozil, ki ga hrani Agencija v skladu s TSI o delovanju in upravljanju prometa; (m) poročila o kakovosti, izdana v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 1371/2007. 3. Države članice in Komisija na podlagi osnutka, ki ga pripravi Agencija, razpravljajo o praktičnih načinih pošiljanja listin iz odstavka 2 in v zvezi z njimi dosežejo dogovor. 4. Pri pošiljanju listin iz odstavka 2 lahko zadevni organi navedejo, katere listine se javnosti ne smejo razkriti iz varnostnih razlogov. 5. Nacionalni organi, odgovorni za izdajo dovoljenj in spričeval, navedenih v točkah (c) in (d) odstavka 2, obvestijo Agencijo v roku enega meseca od vsake posamezne odločitve o izdaji, podaljšanju, spremembi ali razveljavitvi dovoljenj in spričeval. 6. Agencija lahko v javno zbirko podatkov vključi kateri koli javni dokument ali povezavo v zvezi s cilji te uredbe, ob upoštevanju veljavne zakonodaje Unije o varstvu podatkov. Člen 34 Mreže nacionalnih varnostnih organov, preiskovalnih organov in predstavniških organov 1. Agencija vzpostavi mrežo nacionalnih varnostnih organov in mrežo preiskovalnih organov iz člena 21 Direktive…/… [Direktiva o varnosti na železnicah]. Agencija jim zagotovi sekretariat. Naloge mrež so predvsem: (a) izmenjava informacij, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu; (b) spodbujanje dobrih praks; (c) zagotavljanje podatkov Agenciji o varnosti v železniškem prometu, zlasti podatkov v zvezi s skupnimi varnostnimi kazalniki. Agencija pospešuje sodelovanje med tema mrežama, predvsem se lahko odloči za skupna srečanja obeh mrež. 2. Agencija vzpostavi mrežo predstavniških organov iz železniškega sektorja, ki delujejo na ravni Unije. Seznam teh organov se opredeli v izvedbenem aktu, ki ga sprejme Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 75. Agencija mreži zagotovi sekretariat. Naloge mreže so predvsem: (a) izmenjava informacij, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu; (b) spodbujanje dobrih praks; (c) zagotavljanje podatkov Agenciji o varnosti in interoperabilnosti v železniškem prometu. 3. Mreže iz odstavkov 1 in 2 lahko izdajajo nezavezujoča mnenja o osnutku priporočil iz člena 9(2). 4. Agencija lahko vzpostavi druge mreže teles ali organov, ki so odgovorni za del železniškega sistema. 5. Komisija lahko sodeluje v srečanjih mrež iz tega člena. Člen 35 Sporočanje in razširjanje Agencija zadevnim zainteresiranim stranem sporoča in razširja evropski okvir železniške zakonodaje, standarde in smernice v skladu z ustreznimi načrti sporočanja in razširjanja, ki jih je sprejel upravni odbor. Upravni odbor redno posodablja te načrte na podlagi analize potreb. Člen 36 Raziskave in spodbujanje inovativnosti 1. Agencija na zahtevo Komisije prispeva k raziskovalnim dejavnostim na področju železnice na ravni Unije, med drugim tudi s podporo ustreznim službam Komisije in predstavniškim organom. Prispevek ne vpliva na druge raziskovalne dejavnosti na ravni Unije. 2. Komisija lahko Agenciji poveri nalogo spodbujanja inovativnosti, namenjene izboljšanju interoperabilnosti in varnosti v železniškem prometu, zlasti uporabo novih informacijskih tehnologij ter sistemov za sledenje. Člen 37 Pomoč Komisiji 1. Agencija Komisiji na njeno zahtevo pomaga pri izvajanju zakonodaje Unije, ki ima za cilj povečevanje stopnje interoperabilnosti železniških sistemov in razvijanje skupnega pristopa k varnosti evropskega železniškega sistema. 2. Ta pomoč lahko zajema: (a) strokovno svetovanje o zadevah, za katere so potrebni specifično znanje in izkušnje; (b) zbiranje informacij prek mrež iz člena 34. Člen 38 Pomoč pri ocenjevanju železniških projektov Brez poseganja v izjeme, določene v členu 9 Direktive […] [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema], Agencija na zahtevo Komisije s stališča interoperabilnosti in varnosti preveri vsak projekt načrtovanja, gradnje, obnove ali dograditve podsistema, za katerega je bila vložena prošnja za finančno podporo Unije. Agencija predloži mnenje o skladnosti projekta z ustrezno zakonodajo o interoperabilnosti in varnosti v roku, dogovorjenem s Komisijo glede na pomembnost projekta in razpoložljive vire, ki pa ne sme biti daljši kot dva meseca. Člen 39 Pomoč državam članicam, državam kandidatkam in zainteresiranim stranem 1. Agencija na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije, držav članic, držav kandidatk ali mrež iz člena 34 izvaja dejavnosti usposabljanja ali druge ustrezne dejavnosti v zvezi z uporabo in pojasnitvijo zakonodaje o interoperabilnosti in varnosti v železniškem prometu ter s tem povezanih proizvodov Agencije, kot so registri, vodniki o izvajanju ali priporočila. 2. Naravo in obseg dejavnosti iz odstavka 1 določi odbor in te dejavnosti se vključi v delovni program. Člen 40 Mednarodni odnosi 1. Če je to potrebno za dosego ciljev, določenih v tej uredbi, ter brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in institucij Unije, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje, lahko Agencija vzpostavi stike in sklene upravne dogovore z nadzornimi organi, mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav, pristojnimi za zadeve, ki jih zajemajo dejavnosti Agencije, da bi bila na tekočem s tehničnim razvojem ter zagotovila spodbujanje zakonodaje in standardov Evropske unije o železnicah. 2. Ti dogovori za Unijo in njene države članice ne ustvarijo pravne obveznosti, niti državam članicam in njihovim pristojnim organom ne preprečujejo sklenitve dvostranskih ali večstranskih dogovorov s temi nadzornimi organi, mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav. O teh dogovorih in sodelovanju se je treba predhodno pogovoriti s Komisijo in ji redno poročati. 3. Upravni odbor sprejme strategijo o odnosih s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti Agencije. Strategija se vključi v letni in večletni delovni program Agencije s specifikacijo povezanih virov. Člen 41 Usklajevanje glede rezervnih delov Agencija prispeva k opredelitvi možnih železniških rezervnih delov, ki jih je treba standardizirati. V ta namen lahko Agencija ustanovi delovno skupino za usklajevanje dejavnosti zainteresiranih strani in vzpostavi stike z evropskimi organi za standarde. Agencija predloži Komisiji ustrezna priporočila. POGLAVJE 9 ORGANIZACIJA AGENCIJE Člen 42 Upravna in vodstvena struktura Upravna in vodstvena struktura Agencije vključuje: (a) upravni odbor, ki izvaja funkcije iz člena 47; (b) izvršni odbor, ki izvaja funkcije iz člena 49; (c) izvršnega direktorja, ki izvaja pristojnosti iz člena 50; (d) komisijo za pritožbe, ki izvaja pristojnosti iz členov 54–56. Člen 43 Sestava upravnega odbora 1. Upravni odbor je sestavljen iz enega predstavnika vsake države članice in štirih predstavnikov Komisije, od katerih imajo vsi pravico do glasovanja. Upravni odbor zajema tudi šest predstavnikov, ki nimajo pravice do glasovanja in na evropski ravni zastopajo naslednje skupine: (a) prevoznike v železniškem prometu, (b) upravljavce infrastrukture, (c) železniško industrijo, (d) sindikate, (e) potnike, (f) uporabnike železniškega prevoza blaga. Za vsako o teh skupin Komisija imenuje predstavnika in namestnika na podlagi ožjega izbora štirih imen, ki jih predložijo njihove ustrezne evropske organizacije. 2. Člani odbora in njihovi namestniki se imenujejo glede na njihovo poznavanje osnovne dejavnosti Agencije, upoštevajoč ustrezne vodstvene, upravne in proračunske veščine in znanja. Vse strani si prizadevajo, da omejijo fluktuacijo predstavnikov v odboru in s tem zagotovijo stalnost njegovega dela. Vse strani si prizadevajo, da dosežejo usklajeno zastopanje moških in žensk v upravnem odboru. 3. Države članice in Komisija imenujejo svoje člane upravnega odbora in namestnike, ki zastopajo člane v primeru njihove odsotnosti. 4. Mandat članov traja štiri leta in se lahko podaljša. 5. Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav ter pogoji zanjo opredelijo v dogovorih, ki jih določa člen 68. Člen 44 Predsednik upravnega odbora 1. Upravni odbor z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, izmed predstavnikov držav članic izvoli predsedujočega in izmed svojih članov njegovega namestnika. Namestnik predsedujočega nadomesti predsedujočega v primeru, ko predsedujoči ne more izpolniti svojih nalog. 2. Mandat predsedujočega in njegovega namestnika traja štiri leta in se lahko podaljša. Vendar, če njuno članstvo v upravnem odboru preneha kadar koli v času trajanja njunega mandata, na ta datum samodejno preneha tudi mandat. Člen 45 Sestanki 1. Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsedujoči. Izvršni direktor Agencije je navzoč na sestankih. 2. Upravni odbor se sestane najmanj dvakrat letno. Sestane se tudi na pobudo predsedujočega, na zahtevo Komisije, na zahtevo večine svojih članov ali ene tretjine predstavnikov držav članic v odboru. Člen 46 Glasovanje Razen če je drugače določeno v tej uredbi, upravni odbor sprejme svoje odločitve z absolutno večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico. Vsak član, ki ima pravico glasovanja, ima po en glas. Člen 47 Naloge upravnega odbora 1. Da bi zagotovil, da so naloge Agencije opravljene, upravni odbor: (a) sprejme letno poročilo o dejavnostih Agencije za prejšnje leto ter ga do 1. julija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter objavi; (b) vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni delovni program Agencije za naslednje leto in strateški večletni delovni program, zatem ko prejme mnenje Komisije in v skladu s členom 48; (c) z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Agencije in izvaja druge funkcije, povezane s proračunom Agencije, v skladu s poglavjem 10; (d) določi postopke za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja; (e) sprejme politiko o obiskih v skladu s členom 10; (f) sestavi svoj poslovnik; (g) sprejme in posodablja načrte za sporočanje in razširjanje iz člena 35; (h) sprejme postopke za izvajanje revizij iz členov 29 in 30; (i) v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Agencije izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnem organu za imenovanja ter ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podeljujejo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila pristojnega organa za imenovanja“); (j) sprejme ustrezna izvedbena pravila za kadrovske predpise in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s postopkom, določenim v členu 110 kadrovskih predpisov; (k) z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, imenuje izvršnega direktorja in lahko podaljša njegov mandat ali ga odstavi v skladu s členom 62; (l) sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba izvesti; (m) zagotovi ustrezno spremljanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ter raznih poročil o notranjih ali zunanjih revizijah in ocen; (n) sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje navzkrižij interesov za člane upravnega odbora in komisije za pritožbe. 2. Upravni odbor v skladu s postopkom iz člena 110 kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev o dodelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja izvršnemu direktorju in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta dodelitev pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil. Ob uporabi predhodnega pododstavka lahko, kadar tako zahtevajo izjemne okoliščine, upravni odbor s sprejetjem odločitve začasno prekine dodelitev pooblastil pristojnega organa za imenovanja izvršnemu direktorju in pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali na člana osebja, ki ni izvršni direktor. Člen 48 Letni in večletni delovni programi 1. Odbor in Agencija do 30. novembra vsako leto sprejmeta delovni program, upoštevajoč mnenje Komisije, ter ga posredujeta državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in mrežam iz člena 34. 2. Delovni program se sprejme ne glede na letni proračunski postopek Unije. Če Komisija v 15 dneh po datumu sprejetja delovnega programa izrazi nestrinjanje s programom, upravni odbor program ponovno preuči in ga sprejme, po potrebi v spremenjeni obliki, v dveh mesecih v drugi obravnavi bodisi z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, vključno s predstavniki Komisije, bodisi s soglasjem vseh predstavnikov držav članic. 3. V delovnem programu Agencije so za vsako dejavnost navedeni njeni cilji. Na splošno velja, da sta vsaka dejavnost in projekt tesno povezana z viri, ki so potrebni za njuno izvajanje, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih in postopkom za zgodnjo oceno učinka iz odstavka 2 člena 7. 4. Upravni odbor po potrebi spremeni sprejeti delovni program, ko se Agenciji dodeli nova naloga. Za vključitev takšne nove naloge je treba pripraviti analizo posledic za človeške vire in proračun ter morda izdati sklep o preložitvi drugih nalog. 5. Upravni odbor vsako leto do 30. novembra sprejme in posodobi strateški večletni delovni program. Upoštevati je treba mnenje Komisije. O osnutku se posvetuje z Evropskim parlamentom in mrežami iz člena 34. Sprejeti večletni delovni program se posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in mrežam iz člena 34. Člen 49 Izvršni odbor 1. Upravnemu odboru pomaga izvršni odbor. 2. Izvršni odbor pripravlja sklepe, ki naj bi jih sprejel upravni odbor. Če je to potrebno zaradi nujnega primera, lahko sprejme določene začasne sklepe v imenu upravnega odbora, zlasti o upravnih in proračunskih zadevah. Skupaj z upravnim odborom zagotovi ustrezno spremljanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz preiskav OLAF ter raznih poročil o notranji ali zunanji reviziji in ocen. Brez poseganja v pristojnosti izvršnega direktorja, ki so določene v členu 30, mu pomaga in svetuje pri izvajanju sklepov upravnega odbora s ciljem okrepitve nadzora upravnega poslovodenja in proračunskega upravljanja. 3. Izvršni odbor sestavljajo predsedujoči upravnega odbora, en predstavnik Komisije in [štirje] drugi člani upravnega odbora. Člane izvršnega odbora in njegovega predsednika imenuje upravni odbor. 4. Mandat članov izvršnega odbora traja enako dolgo kot mandat članov upravnega odbora. 5. Izvršni odbor se sestane vsaj vsake tri mesece. Predsedujoči izvršnega odbora skliče dodatne sestanke na zahtevo članov odbora. 6. Upravni odbor opredeli poslovnik izvršnega odbora. Člen 50 Naloge izvršnega direktorja 1. Agencijo vodi njen izvršni direktor, ki je popolnoma neodvisen pri opravljanju svojih nalog. Izvršni direktor je za svoje ravnanje odgovoren upravnemu odboru. 2. Brez poseganja v pristojnosti Komisije, upravnega odbora ali izvršnega odbora izvršni direktor ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od posameznih vlad ali drugih organov. 3. Izvršni direktor na povabilo poroča Evropskemu parlamentu o izvajanju svojih nalog. Svet lahko izvršnega direktorja pozove, da poroča o izvajanju svojih nalog. 4. Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Agencije. Sprejema sklepe, priporočila, mnenja in druge formalne akte Agencije. 5. Izvršni direktor je odgovoren za upravno poslovanje Agencije in izvajanje njenih nalog, dodeljenih s to uredbo. Zlasti je odgovoren za: (a) tekoče upravljanje Agencije; (b) izvajanje sklepov upravnega odbora; (c) pripravo letnega delovnega programa in strateškega večletnega delovnega programa ter njuno predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo; (d) izvajanje letnega delovnega programa in strateškega večletnega delovnega programa ter, kolikor je le mogoče, odzivanje na zahteve Komisije po pomoči v zvezi z nalogami Agencije v skladu s to uredbo; (e) poročanje upravnemu odboru o izvajanju strateškega večletnega delovnega programa; (f) izvedbo vsega potrebnega, zlasti v zvezi s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavo odredb, da zagotovi, da Agencija deluje v skladu s to uredbo; (g) vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča primerjavo rezultatov Agencije z njenimi operativnimi cilji ter vzpostavitev sistema rednega ocenjevanja, ki ustreza priznanim strokovnim standardom; (h) vsakoletno pripravo osnutka splošnega poročila na podlagi sistemov spremljanja in ocenjevanja iz točke (g) in za njegovo predložitev upravnemu odboru; (i) pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Agencije v skladu s členom 58 in izvajanje proračuna v skladu s členom 59; (j) pripravo letnega poročila o dejavnostih Agencije in njegovo predložitev v oceno upravnemu odboru; (k) pripravo akcijskega načrta na podlagi zaključkov retrospektivnih ocen in dvoletnega poročila o napredku za Komisijo; (l) zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim ravnanjem, z učinkovitimi preverjanji in, če odkrije nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kjer j