ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4

Komunikacija in izmenjava pisanj med organi, pristojnimi za pošiljanje in sprejem, mora potekati po elektronski poti prek decentraliziranega sistema IT, ki ga sestavljajo nacionalni sistemi IT, ki so med seboj povezani z varno in zanesljivo komunikacijsko infrastrukturo, čeprav obstaja možnost uporabe alternativnih (tradicionalnih) sredstev komunikacije v primerih nepredvidene in izjemne motnje v sistemu IT.
1.1

Stanje čezmejnega trga dela predstavlja velike težave za podjetja, delavce in države članice, zlasti nelojalna konkurenca , socialni damping ter različne nezakonite dejavnosti in goljufije na področju davkov in socialne varnosti. Obstoječe težave in spore so še zaostrili nezadostni podatki za podjetja in delavce, šibko sodelovanje med državami članicami in slaba zmogljivost večine inšpektoratov za delo. Čeprav je bilo nekaj ukrepov sprejetih, so institucije EU, predsednik Komisije, EESO, socialni partnerji in organizacije civilne družbe izrazili mnenje, da je treba povečati napore in si bolj prizadevati, da bi izboljšali sedanje stanje.
3.2

Pri predlaganem mehanizmu se predpostavlja, da država upošteva Pakt za stabilnost in rast, kar pomeni zdravo proračunsko in makroekonomsko politiko. EESO to šteje za poskus približevanja fiskalne in monetarne konvergence z zagotovitvijo, da države članice izpolnjujejo merila za upravičenost, ki vključujejo zdravo proračunsko in makroekonomsko politiko. To pomeni tudi, da bi bila ESFN na voljo le državam članicam, ki ravnajo v skladu s Paktom za stabilnost in rast, torej državam članicam, ki so že sprejele strukturne reforme in proračunske prilagoditve. Ta pogoj bi lahko spodbudil države članice, da v celoti upoštevajo Pakt za stabilnost in rast, ter pomiril skrbi glede stroškov zavarovanja za države članice, ki so v procesu sprejemanja strukturnih reform in proračunskih prilagoditev.
4.5

klavzule o pariteti cen (oziroma klavzule največjih ugodnosti ) še danes pomenijo resno oviro za razvoj poštene in odprte konkurence na enotnem digitalnem trgu. Zaradi teh klavzul so poslovni uporabniki na določenih spletnih platformah prisiljeni določati cene, ki so nižje od tistih na drugih spletnih platformah ali na lastnem spletišču. To povzroča resno izkrivljanje trga, saj omogoča krepitev manj številnih obstoječih spletnih platform (in onemogoča nastanek novih), potrošnikom omejuje možnosti dostopa do nižjih cen in poslovne uporabnike zavezuje k uporabi platforme ter jim tako onemogoča razvoj lastnih kanalov neposredne distribucije. Ta praksa je bila na pobudo pristojnih organov za varstvo konkurence že prepovedana v številnih državah EU EESO meni, da(oziroma) še danes pomenijo resno oviro za razvoj poštene in odprte konkurence na enotnem digitalnem trgu. Zaradi teh klavzul so poslovni uporabniki na določenih spletnih platformah prisiljeni določati cene, ki so nižje od tistih na drugih spletnih platformah ali na lastnem spletišču. To povzroča resno izkrivljanje trga, saj omogoča krepitev manj številnih obstoječih spletnih platform (in onemogoča nastanek novih), potrošnikom omejuje možnosti dostopa do nižjih cen in poslovne uporabnike zavezuje k uporabi platforme ter jim tako onemogoča razvoj lastnih kanalov neposredne distribucije. Ta praksa je bila na pobudo pristojnih organov za varstvo konkurence že prepovedana v številnih državah EU ( 11 ) , kar je pozitivno učinkovalo na delovanje trga ter koristilo tako podjetjem kot potrošnikom. Zato EESO upa na čimprejšnjo prepoved teh klavzul po vsej EU, po možnosti v okviru te uredbe.
6.3

Ti nacionalni standardi so rezultat demokratičnih pogajalskih procesov, ki v veliki meri vključujejo evropske in nacionalne socialne partnerje ter koristijo zaposlenim, potrošnikom in podjetjem. V skladu s cilji Pogodbe EU naj bi bil namen določitve takih minimalnih standardov zagotoviti boljše delovanje enotnega trga, hkrati pa zagotoviti, da ne bi negativno vplivala na višje ravni varstva na nacionalni ravni. Minimalni standardi v pravu Unije pogosto celo izrecno vključujejo klavzule o prepovedi poslabšanja položaja, ki določajo, da izvajanja direktive ni mogoče uporabiti za razlog za znižanje morda višjih nacionalnih standardov na evropski standard. To pa ne pomeni, da so nacionalni standardi večni in jih nikoli ni mogoče spremeniti.
3.18

Množično financiranje je predvsem namenjeno zagonskim podjetjem in podjetjem v zgodnji fazi razvoja, ki težje pridobijo financiranje od bank ali v začetni fazi izvajajo bolj tvegane in inovativne projekte, zlasti v času prehoda iz zagonske faze v fazo širitve. Odbor pozdravlja dejstvo, da novi predlogi uvajajo dodatne možnosti financiranja za to vrsto MSP in drugih podjetij, ki so širše in lažje dostopne, poleg tega pa imajo tudi čezmejno razsežnost.
4.4.8

EESO izraža zadovoljstvo, da bodo v skladu s členom 21 pravice in obveznosti, ki izhajajo iz te direktive, razširjene tudi na obstoječe delovne pogoje. To je pravilno in nujno za izboljšanje pravnega položaja, ki je cilj direktive. Vendar priznava, da bi to lahko prineslo stroške in nekatera dodatna bremena za podjetja. Sprejeti bi bilo treba ukrepe za pomoč fizičnim osebam v vlogi delodajalcev in podjetjem, zlasti malim in mikro podjetjem, pri izpolnjevanju njihovih obveznosti v skladu z direktivo.
C 367/119

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 110/2008 v zvezi z nazivnimi količinami za dajanje enojno destiliranega žganja šoču, ki se proizvaja v kotlu in stekleniči na Japonskem, na trg Unije

(COM(2018) 199 final – 2018/0097 (COD))

(2018/C 367/25)

Zaprosilo Evropski parlament, 2. 5. 2018 Svet Evropske unije, 30. 4. 2018 Pravna podlaga člen 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 11. 7. 2018 Plenarno zasedanje št. 536 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 170/0/5

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 536. plenarnem zasedanju 11. in 12. julija 2018 (seja z dne 12. julija 2018) s 170 glasovi za in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
5.3

Pot v prihodnost vodi preko trdnih fiskalnih politik in porabe, usmerjene v naložbe, pri čemer je treba upoštevati, da so neugodna razmerja med javnim dolgom in BDP pogosto rezultat gospodarske krize in recesije. EESO zato poziva k učinkovitemu mehanizmu, ki ga je mogoče hitro uporabiti v primeru upada gospodarske rasti, in meni, da je predlagani delež BDP v višini 1 % primeren.
2.3.1

Navedenih je tudi deset pravic, ki tvorijo osrednje pravice potnikov EU v vseh vrstah prevoza: 1. pravica do nediskriminacije pri dostopu do prevoza; 2. pravica do mobilnosti; 3. pravica do obveščenosti; 4. pravica do odpovedi potovanja (povračilo celotnih stroškov vozovnice); 5. pravica do izpolnitve prevozne pogodbe v primeru prekinitve; 6. pravica do pomoči; 7. pravica do nadomestila; 8. pravica do odgovornosti prevoznika za potnike in njihovo prtljago; 9. pravica do hitrega in dostopnega sistema za obravnavo pritožb; 10. pravica do popolne uporabe in učinkovitega izvrševanja zakonodaje EU.
4.5

Naložbe: Številni instrumenti EU za podporo naložb – tako realnih kot neoprijemljivih – bi morali biti usmerjeni predvsem v spodbujanje inovacij, rast malih in srednjih podjetij, podpiranje regij v težavah, nadgradnjo infrastrukture in krepitev vloge državljanov prek izobraževanja in usposabljanja. Mala in srednja podjetja še vedno potrebujejo dodatno pomoč pri dostopu do ustreznega vira med različnimi možnostmi ter tudi veliko preprostejše postopke za prijavo in poročanje. Pomembno merilo bi moral biti učinek finančnega vzvoda na zasebne naložbe. Dobrodošli so vsi predlogi, s katerimi se razporeditev kapitala preusmerja v dolgoročne naložbe in prispevek k trajnostni rasti, vključno s pričakovanimi predlogi skupine na visoki ravni za trajnostno financiranje Številni instrumenti EU za podporo naložb – tako realnih kot neoprijemljivih – bi morali biti usmerjeni predvsem v spodbujanje inovacij, rast malih in srednjih podjetij, podpiranje regij v težavah, nadgradnjo infrastrukture in krepitev vloge državljanov prek izobraževanja in usposabljanja. Mala in srednja podjetja še vedno potrebujejo dodatno pomoč pri dostopu do ustreznega vira med različnimi možnostmi ter tudi veliko preprostejše postopke za prijavo in poročanje. Pomembno merilo bi moral biti učinek finančnega vzvoda na zasebne naložbe. Dobrodošli so vsi predlogi, s katerimi se razporeditev kapitala preusmerja v dolgoročne naložbe in prispevek k trajnostni rasti, vključno s pričakovanimi predlogi skupine na visoki ravni za trajnostno financiranje ( 2 )
1.9

da se zagotovi učinkovitost prihodnjega izvajanja lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, s financiranjem iz več skladov, saj so zapleten pravni okvir in zamudni postopki privedli do precej večjega upravnega bremena za vse akterje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Zato EESO poziva k občutni poenostavitvi njegovega pravnega okvira, postopkov za izvajanje in modela za programsko obdobje 2021–2027. V duhu novih političnih in gospodarskih okoliščin bi morali zmanjšati birokratske obremenitve in uvesti preprost okvir, ki temelji na priložnostih in zaupanju. Tak preprost sistem je bil zasnovan denimo pri oblikovanju globalnih nepovratnih sredstev. Potrebni so predpisi, ki se ne posvečajo preprečevanju napak, pač pa so lokalnim akcijskim skupinam in lokalnim upravičencem (končnim uporabnikom) v resnično pomoč pri izvajanju lokalnih razvojnih strategij in projektov;
4.2.4.1

Nazadnje, potrebne so spremembe v načinu delovanja finančnega sektorja, da se zagotovi trajnost ter okoljski in družbeni izzivi jasno vključijo v izbor naložb in pojem tveganja v okviru bonitetnih zahtev in standardov solventnosti. Ta proces se je že začel pri družbeno odgovornih vlagateljih in v nekaterih velikih podjetjih, in sicer z idejo o „celostnem razmišljanju“ pri sprejemanju strateških in operativnih odločitev (18). V praksi bi tak razmislek lahko privedel tudi do: — zmanjšanja kratkoročnega razmišljanja, pri čemer bi se na primer varčevalce bolj vključilo v nakup dolgoročnih finančnih produktov, — podpore uvedbi odprtokodnih rešitev in računalniških programov v finančnem sektorju, da se podpre zdrava konkurenca, — spodbujanja uskladitve meril finančnotehnoloških podjetij z merili trajnosti, — okrepitve poročanja o izzivih glede trajnosti (podpora okoljskim ocenam oziroma certifikatom) v podjetjih in finančnih institucijah (glej priporočila projektne skupine za poročanje o podnebnih spremembah (angl. Taskforce on Climate Disclosure) na to temo); — vključitve meril glede trajnosti v fiduciarne obveznosti, — izvedbe preverjanja prihodnjih evropskih finančnih predpisov z vidika trajnosti.
6.3

Treba bi bilo spodbujati vrednote in načela podjetij socialnega gospodarstva ter razloge za njihov obstoj, saj so lahko zgled podjetnikom. Izkušnje in metode iz tega sektorja je mogoče zlahka prenesti na druge modele podjetij, kot so načela partnerstva in povezovanja med sektorji in deležniki na podlagi soustvarjanja, licenčni sporazumi, krepitev zmogljivosti, t. i. piggybacking, ki omogoča izkoriščanje velikosti drugih podjetij, odprti kod za hitro razširjanje rešitev, pametna omrežja, ki temeljijo na skupni in kolektivni vrednosti, ter določanje novih standardov, kot so gibanja za politične spremembe. Socialne inovacije na primer običajno prispevajo k inovacijam v socialni politiki. Tudi konvencionalna podjetja so lahko podoben navdih za podjetja socialnega gospodarstva, na primer na področjih trženja, prodaje in upravljanja podjetij, kar je ponoven dokaz, kako pomembna je izmenjava dobrih praks.
3.2.1

EESO se je v mnenju glede svežnja o avtorskih pravicah že skliceval na ta predlog. Znova poudarja, kako pomembno in nujno je, da EU čim prej ratificira Marakeško pogodbo o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja, ki je začela veljati 30. septembra 2016. Pogodba bo številnim slepim in slabovidnim evropskim državljanom ter evropskim državljanom z drugimi motnjami branja omogočila dostop do večjega števila razpoložljivih del in s tem dostop do kulture, izobraževanja in zaposlitve ter tako spodbudila resnično socialno vključenost.
4.1.4

EESO se zavzema za boljšo zaščito arktičnih virov, ki so naravni kapital prihodnjih generacij, in za to, da se sedanje okoljske spremembe na Arktiki dojema kot merilo evropskega in globalnega napredka pri zaščiti podnebja. EESO meni, da bi lahko Komisija izboljšala ozaveščenost akterjev na Arktiki o tem, kako občutljivo je to območje in kako vse bolj nujen je njegov trajnostni razvoj. Ohranjanje arktičnih regij in boj proti segrevanju podnebja nista možna, ne da bi pri tem upoštevali prebivalce ali morebitne posledice zanje. Lokalno prebivalstvo želi ohranjati svojo kulturo, hkrati pa hoče izkoristiti tudi možnosti, ki jih nudi trajnostni gospodarski in družbeni razvoj.
SL Uradni list Evropske unije C 173/82

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/217/EGS, Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/87/ES, Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/31/ES, Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1257/2013, Direktive Sveta 86/278/EGS in Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES v zvezi s postopkovnimi pravili na področju poročanja o okolju ter razveljavitvi Direktive Sveta 91/692/EGS

(COM(2016) 789 final – 2016/0394 (COD))

(2017/C 173/14)

Zaprosilo Evropski parlament, 13. 2. 2017 Svet Evropske unije, 20. 2. 2017 Pravna podlaga člena 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 22. 2. 2017 Plenarno zasedanje št. 523 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 178/1/2

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju 1491/90, sprejetem 18. decembra 1990 (*1), zato je na 523. plenarnem zasedanju 22. in 23. februarja 2017 (seja z dne 22. februarja) s 178 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 22. februarja 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(*1) Mnenje EESO 1491/90 o predlogu direktive Sveta za usklajevanje in racionaliziranje poročil o izvajanju določenih direktiv, ki se nanašajo na okolje (UL C 60, 8.3.1991, str. 15).
4.9

Kar zadeva upravne zahteve in dovoljenja, EESO ugotavlja, da je namen členov 15 in 16 v osnovi pravilen, vendar je predlagano besedilo problematično iz več razlogov. Predvsem je izraz „decentralizirane naprave“ v odstavku 1(d) člena 15 preveč nejasen in ga je treba opredeliti. Poleg tega države članice praviloma ne obravnavajo enako energetskih družb državljanov in velikih udeležencev na trgu, za kar naj bi si prizadevale. Vzrok so pogosto razlage pravil o državni pomoči. Enakopravna obravnava tako ne bo dosežena, dokler ne bodo bolje opredeljena pravila o malih projektih, samoporabi in sistemu proizvajalcev-odjemalcev. Na tem področju je nujno ukrepanje Komisije. Poleg tega se predlogi v členih 15 in 16 nanašajo le na proizvodnjo. Da bodo lahko subjekti na trgu, kot so energetske družbe državljanov, imeli popoln dostop do trga in predvsem izvajali medsebojne transakcije, je treba poenostaviti postopke tudi za shranjevanje električne energije, trgovanje z njo in njeno samoporabo.
Evropska komisija si mora prednostno prizadevati za promocijo raziskav, inovacij in razvoja v okviru EU, spodbujanje evropskih podjetij k povečanju naložb v raziskave in razvoj v okviru Evropske unije in pritegnitvi drugih vlagateljev izven EU. V obdobju 2007–2015 so se sredstva, ki so jih evropska podjetja izvozila zaradi raziskav in razvoja, povečala. To povečanje odliva kapitala izven Evrope (Kitajska je postala glavna prejemnica sredstev, ki jih podjetja namenjajo za raziskave in razvoj), je skupaj z upadanjem sredstev za raziskave in razvoj, ki prihajajo iz tujine, prispevalo k zmanjšanju naložb v raziskave in razvoj v Evropi.

Ukrep 8 – Komisija bo sodelovala s sektorjem in skupino EIB/EIS (financiranje MSP), da bi določila cilje, možne konfiguracije in način delovanja mehanizma za financiranje tveganega kapitala (izvedljivost se oceni do konca marca 2017, možnost zasebnega financiranja z več viri javnega financiranja)
2.3

Glavni cilj EFSD je zagotoviti celovit finančni sveženj za financiranje naložb za države, ki so podpisnice Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (2), ter v evropskem sosedstvu, in tako ustvariti priložnosti za rast in zaposlovanje, doseči čim večjo dodatnost, zagotoviti inovativne proizvode in privabiti sredstva zasebnega sektorja. EFSD naj bi do leta 2020 zbral do 44 milijard EUR naložb s sredstvi iz splošnega proračuna Unije in 3,35 milijarde EUR iz drugih virov.
4.1.1

EESO meni, da morajo države članice v skladu z veljavno zakonodajo EU, zlasti z direktivo o storitvah in direktivo o elektronskem poslovanju, spodbujati dostop do sodelovalnih trgov, saj večja raznolikost spodbuja potrošnjo, in po potrebi uvesti omejitve izključno v javnem interesu, kar bi bilo treba ustrezno utemeljiti. Pričakovati je mogoče nasprotujoče si zakone, saj v sodelovalnem gospodarstvu nastajajo novi načini nudenja storitev, ki so že znane in so bile do zdaj zelo regulirane.
3.14

Na področju raziskav Komisija zagovarja zamisel o okrepljenem znanstvenem sodelovanju, zlasti v okviru čezatlantskega zavezništva za raziskovanje oceana (in Arktike), ter si želi, da bi do leta 2020 zasnovali karto celotnega morskega dna. To je cilj, ki ima za znanost izreden pomen in ga lahko le podpremo, poleg tega pa bo prinesel več kot zgolj znanstvena dognanja, in bo koristen tako na področju varnosti kot tudi prometa in gospodarskih dejavnosti.
SL Uradni list Evropske unije C 34/182

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1920/2006 glede izmenjave informacij, sistema zgodnjega opozarjanja in postopka ocene tveganja za nove psihoaktivne snovi

(COM(2016) 547 final – 2016/0261 (COD))

(2017/C 034/31)

Zaprosilo Svet, 7. 9. 2016 Pravna podlaga člen 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2016) 547 final – 2016/0261 (COD)) Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 19. 10. 2016 Plenarno zasedanje št. 520 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 228/2/5

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju o novih psihoaktivnih snoveh (EESC-2013-06166-00-00-AC-TRA), sprejetem 21. januarja 2014 (1), zato je na 520. plenarnem zasedanju 19. in 20. oktobra 2016 (seja z dne 19. oktobra) sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v navedenem dokumentu.

V Bruslju, 19. oktobra 2016 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih psihoaktivnih snoveh, COM(2013) 619 final – 2013/0305 (COD), COM(2013) 618 final – 2013/0304 (COD) (UL C 177, 11.6.2014, str. 52).
4.1

FUI držav članic morajo izvesti precejšnja prizadevanja na področju informacij, nadzora in preprečevanja, vključno s predvidevanjem naglih sprememb tehnologij, ki bi se lahko uporabile pri pranju denarja in financiranju terorizma. Nujno so potrebni hitri nacionalni odzivi in združevanje različnih evropskih preiskav. Temeljnega pomena je stalno in prožno usklajevanje FUI. EESO meni, da bi bilo primerno oblikovati evropski instrument za nadzor, usklajevanje in predvidevanje tehnološkega razvoja.
8.2.4

Pravni okvir predvsem zadeva naslednja prednostna področja: (a) varstvo pravic vseh vpletenih strani, ki sodelujejo v ekonomiji delitve, vključno s proizvajalci-potrošniki; ti odnosi se morajo prilagoditi celotnemu pravnemu redu EU na področju pravic potrošnikov, zlasti glede nedovoljenih pogodbenih pogojev, nepoštene trgovinske prakse, zdravja in varnosti ter elektronskega trgovanja; (b) temeljne pravice potrošnikov, ki jih je treba razširiti tudi na to dejavnost (informacije, transparentnost, varstvo podatkov in zasebnosti, zdravje in varnost); (c) zaščita podatkov vpletenih strani in njihove zasebnosti (sledenje in oblikovanje profilov), ki jamči prenosljivost teh podatkov; (d) konkurenčno pravo, če ta vrsta dejavnosti na trgu tekmuje s podjetji, ki imajo iste cilje in dejavnosti, in če jamči za pošteno konkurenco ter boj proti monopolom in protikonkurenčnim praksam ter si prizadeva odgovoriti na druge izzive, ki jih postavlja ekonomija delitve; (e) davčna zakonodaja, saj je treba z bojem proti goljufijam in izogibanju plačevanja davkov preprečiti, da se dohodki iz teh dejavnosti izmuznejo ustrezni obdavčitvi; (f) odgovornost platform pri transakcijah glede na storitve, ki jih nudijo, in stopnjo njihove udeležbe v poslih, ki potekajo prek njih, pa tudi jamstva glede zakonitosti njihovega delovanja; (g) učinek teh dejavnosti na trg dela in sama opredelitev dela in oblik dela v digitalnem okolju; (h) varstvo vpletenih delavcev, pri čemer je treba razlikovati med delavci, ki s platformo nimajo odnosa delodajalec-delojemalec in se jih zaščiti na podlagi načel, ki veljajo za samozaposlene delavce, ter delavci, ki se dejansko lahko smatrajo za zaposlene in za katere veljajo načela za zaščito zaposlenih delavcev, zlasti z vidika „lažne“ samozaposlitve in negotovih delovnih mest; (i) ohranitev socialnih pravic in instrumentov delavcev, kot je pravica do združevanja, stavke, kolektivnega pogajanja in socialnega dialoga; (j) zaščita socialnih modelov in sposobnosti držav članic, da se ti trajno ohranijo v prihodnosti; (k) okoljski vidik, saj je treba nadzirati vpliv sodelovalne ekonomije na okolje, da preprečimo negativne posledice (11); (l) avtorske pravice in intelektualna lastnina, kar je treba upoštevati pri reviziji Direktive 2001/29/ES.
5.8

Varstvo temeljnih pravic mora biti prednostna naloga agencije. Temeljne pravice veljajo za vse in ne samo za državljane Unije. Prosilce za azil in priseljence ščitita Evropska konvencija o človekovih pravicah in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (15). EESO je še posebej zaskrbljen glede spoštovanja temeljnih pravic pri operacijah v tretjih državah, načela nediskriminacije v okviru operacij preverjanja pri vstopu na ozemlje Unije, kolektivnih izgonov ter izgonov priseljencev in prosilcev za azil v države, ki kršijo človekove pravice, ter varstva posebno ranljivih oseb, kot so ženske in mladoletniki brez spremstva.
2.9

Vloga organizacij civilne družbe pri oblikovanju in spremljanju politik in na splošno pri zagotavljanju funkcionalne demokracije je ključnega pomena. Napadi na legitimnost in odgovornost organizacij civilne družbe (zlasti nadzornih organizacij in organizacij neodvisnih novinarjev, ki budno spremljajo najpomembnejše politične procese in opozarjajo na goljufije med volitvami in na korupcijo politikov), ki so se zgodili leta 2015 v nekaterih državah širitve, vzbujajo resno skrb. EESO zato priznava potrebo po spodbujanju komunikacije in dialoga v vseh procesih, predvsem pa je treba doseči državljane držav EU in držav v procesu širitve.
6.3

Zagotavljanje zadostnih sredstev za raziskave in razvoj je ključno za ohranjanje tehnološkega napredka pri proizvodnji energije in pametni distribuciji. To je zlasti pomembno na področju energije iz obnovljivih virov, da bi postala njena proizvodnja stroškovno dostopna in zanesljiva. Poleg tega je treba nadaljevati z razvojem najsodobnejših tehnologij, kot so uporaba vodika, gorivnih celic in jedrske fuzije v proizvodnji energije.
4.9

EESO meni, da je bistveno okrepiti postopke v primeru kršitev, da bi na ravni EU zavladala kultura spoštovanja predpisov, in njihovega ustreznega prenosa v nacionalni okvir: države članice morajo sprejeti to kulturo spoštovanja tudi tako, da strogo nadzorujejo izvajanje predpisov in po potrebi hitreje sprožijo evropski postopek v primeru kršitve, pa tudi z boljšim sodelovanjem in partnerstvom med Komisijo in državnimi upravami.