SL Uradni list Evropske unije C 336/5

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 24. junija 2014

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti

(CON/2014/49)

(2014/C 336/04)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 18. marca 2014 in 27. marca 2014 prejela zahtevi Evropskega parlamenta oziroma Sveta za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki vplivajo na prispevek Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema, kakor je navedeno v členu 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1. Splošne pripombe

ECB na splošno pozdravlja predlagano uredbo, katere cilj je povečati varnost in preglednost finančnega trga v skladu s priporočili, ki jih je izdal Odbor za finančno stabilnost in so jih septembra 2013 potrdili voditelji skupine G20 (2). Predlagana uredba uvaja ukrepe na treh področjih: (1) o podrobnostih posla je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov, pristojni organi in ustrezni organi Unije pa morajo imeti neposreden in takojšen dostop do teh podrobnosti, da bi se olajšalo spremljanje kopičenja sistemskih tveganj, povezanih z uporabo poslov financiranja z vrednostnimi papirji, ki za namene predlagane uredbe vključujejo repo posle, posojo in izposojo vrednostnih papirjev ali blaga ter druge posle z enakim ekonomskim učinkom in podobnimi tveganji, zlasti posle nakupa in ponovne prodaje ter posle prodaje in ponovnega odkupa; (2) informacije o poslih financiranja z vrednostnimi papirji je treba razkriti vlagateljem, katerih sredstva se uporabljajo v teh poslih ali drugih strukturah financiranja, ki imajo enake učinke kot posli financiranja z vrednostnimi papirji; in (3) zagotoviti je treba pogodbeno preglednost dejavnosti ponovne zastave. ECB meni, da bodo nova enotna pravila o poročanju o poslih financiranja z vrednostnimi papirji in njihovi preglednosti ter določbe o ponovni zastavi lahko imeli pomembno vlogo pri krepitvi finančne stabilnosti v Uniji. Nadalje, predlagana uredba bi morala upoštevati delo, ki ga v zvezi s trgi financiranja z vrednostnimi papirji pripravlja strokovna skupina za podatke pri Odboru za finančno stabilnost, ki je bila ustanovljena zato, da v skladu s priporočili Odbora za finančno stabilnost pripravi priporočila o zbiranju podatkov in njihovem agregiranju na globalni ravni ter predlagane standarde in procese razvije do konca leta 2014 (3). Poleg tega ima ECB naslednje posamezne pripombe.

2. Posamezne pripombe

2.1 Izvzetje poslov centralnih bank iz obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo

Predlagani okvir za poročanje in preglednost ne določa izvzetja za posle, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka ESCB (4).

Glede tega ECB izpostavlja, da, medtem ko poročanje o poslih, ki jih izvajajo centralne banke v okviru svojih statutarnih ciljev in nalog, ter preglednost teh poslov ne bi dosegla večje preglednosti za trg, bi bila lahko uspešnost zadevnih poslov, in sicer na področju denarne politike ali deviznih poslov, ter posledično izpolnjevanje teh nalog s strani centralnih bank, ki se zanaša na pravočasnost in zaupnost, s poročanjem ali preglednostjo informacij o takih poslih močno ogrožena.

Zahteva, da nasprotne stranke pri poslih, pri katerih je stranka članica ESCB, poročajo o vseh povezanih podrobnostih repozitorijem sklenjenih poslov, je lahko v nasprotju s pravili ECB in nacionalnih centralnih bank (NCB) o zaupnosti in lahko razvrednoti namen imunitet, ki jih Pogodba podeljuje ECB, zlasti nedotakljivosti arhivov in uradnega sporazumevanja ECB (5). Iz teh razlogov bi bilo treba iz obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo izvzeti posle financiranja z vrednostnimi papirji, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka ESCB.

ECB bi močno priporočila, da se v predlagano uredbo vključi izvzetje glede na posel (6). Opustitev vključitve takega izvzetja bi imela enak učinek, kakor če bi bile obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo naložene na sam ESCB.

2.2 Pojasnitev pooblastila Komisiji za spremembo seznama izvzetij

Poleg tega bi bilo treba pojasniti člen 2(3) predlagane uredbe, ki Komisijo pooblašča, da z delegiranim aktom spremeni seznam izvzetij iz člena 2(2). ECB meni, da bi moral člen 2(3) neposredno navajati možnost razširitve seznama izvzetij, tako da bi se vključile centralne banke tretjih držav (7).

2.3 Ponovna zastava

Ponovna zastava za namene predlagane uredbe pomeni „uporabo finančnih instrumentov, prejetih kot zavarovanje s premoženjem, s strani nasprotne stranke prejemnice v lastnem imenu in za lasten račun ali za račun druge nasprotne stranke“ (8). Predlagana uredba določa, da bo nasprotna stranka, ki prejme finančne instrumente kot zavarovanje s premoženjem, lahko te ponovno zastavila le z izrecnim soglasjem nasprotne stranke ponudnice in šele potem, ko bo zavarovanje s premoženjem preneseno na njen račun (9).

ECB pozdravlja obveznosti poročanja za posle financiranja z vrednostnimi papirji po členu 4, vključno z obveznostjo poročanja o podrobnostih zagotovljenega zavarovanja s premoženjem, zlasti kadar je na voljo za ponovno zastavo ali če je bila ta izvedena. ECB nadalje pozdravlja zahteve v zvezi s pogodbeno preglednostjo po členu 15 predlagane uredbe. Toda zaradi doslednosti ECB predlaga, da se terminologija iz predlagane uredbe karseda poenoti s priporočili Odbora za finančno stabilnost (10) in se tako namesto pojma „ponovna zastava“ (rehypothecation) uporabi pojem „ponovna uporaba“ (reuse), ki bolje odraža širok obseg poslov, ki so zajeti s predlagano uredbo, in s čimer se bo udeležencem na trgu zagotovila pravna varnost. ECB v ta namen podaja predloge za spremembe besedila (11).

Kar zadeva zahteve v zvezi s pogodbeno preglednostjo, predlagana uredba ne razlikuje med finančnim zavarovanjem, prenesenim z „dogovor[om] o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju“, in finančnim zavarovanjem, danim z „dogovor[om] o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji“, v smislu Direktive 2002/47/ES (12). Z dogovorom o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju dajalec zavarovanja v celoti prenese lastništvo ali izključno pravico do finančnega zavarovanja na uporabnika zavarovanja. Nasprotno pa z dogovorom o finančnem zavarovanju z vrednostnimi papirji dajalec zavarovanja izda finančno zavarovanje kot jamstvo uporabniku zavarovanja ali v njegovo korist, in tako celotno ali kvalificirano lastništvo finančnega zavarovanja ali izključna pravica do finančnega zavarovanja ob ustanovitvi pravice do jamstva ostane dajalcu zavarovanja. Z vidika finančne stabilnosti je treba široko področje uporabe predlagane uredbe načeloma pozdraviti. Toda ob upoštevanju določb Direktive 2002/47/ES uporabnik zavarovanja po sklenitvi dogovora o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju ne bi smel biti omejen v uživanju v celoti prenesenega lastništva ali izključne pravice do finančnega zavarovanja. Medtem ko bi nasprotna stranka prejemnica vseeno morala izpolnjevati druge zahteve iz člena 15 predlagane uredbe, bi bilo treba pojasniti, da sklenitev dogovora o prenosu lastniške pravice na finančnem zavarovanju že vsebuje soglasje za ponovno uporabo in da kakršna koli kršitev zahtev iz člena 15 ne bo vplivala na veljavnost ali izvršljivost posla financiranja z vrednostnimi papirji ter da se za nasprotno stranko prejemnico lahko uporabijo samo upravne sankcije iz predlagane uredbe. ECB v ta namen podaja predloge za spremembe besedila (13).

ECB opaža, da se predlagana uredba osredotoča zgolj na uvedbo obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo. Toda nedavna finančna kriza je pokazala, da lahko iz praks ponovne uporabe in ponovne zastave sredstev stranke izhajajo precejšnja tveganja za finančno stabilnost: povečajo lahko tveganje okužbe, lahko vodijo v kopičenje prevelikega finančnega vzvoda v finančnem sistemu in lahko tudi povečajo tveganje navala na posamezne institucije. V tem kontekstu velja izpostaviti, da je Odbor za finančno stabilnost na mednarodni ravni pripravil priporočila za uvedbo omejitev, ki se nanašajo na: (1) ponovno zastavo sredstev stranke za namene financiranja posrednikovih dejavnosti za lasten račun; in (2) subjekte, ki jim je dovoljeno ukvarjati se s ponovno zastavo sredstev stranke (14). Poleg tega so lahko v Uniji upravičeni tudi nadaljnji ukrepi. ECB zato meni, da je pomembno, da Komisija oceni potrebo po nadaljnjih regulativnih ukrepih, ki segajo dlje od predlaganih zahtev v zvezi s poročanjem in preglednostjo, vključno s količinskimi omejitvami ponovne uporabe in ponovne zastave sredstev strank, ki bi jih lahko uvedel prihodnji pravni akt. Opraviti bi bilo treba natančno analizo stroškov in koristi, da bi se zagotovilo, da take količinske omejitve nimajo škodljivega vpliva na trge financiranja z vrednostnimi papirji.

2.4 Načini poročanja podatkov o poslih financiranja z vrednostnimi papirji

Za opravljanje nalog ESCB ter spremljanje finančnih trgov in finančnih aktivnosti v euroobmočju in Uniji kot celoti mora ECB ob pomoči NCB zbirati visoko kakovostne statistične informacije (15). Zato so podrobnosti o poslih, ki se po predlagani uredbi poročajo repozitorijem sklenjenih poslov in v nekaterih primerih Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA), ključne za izpolnjevanje nalog ESCB: (1) prispevati k stabilnosti finančnega sistema v skladu s členom 127(5) Pogodbe s spremljanjem kopičenja sistemskih tveganj, povezanih s posli financiranja z vrednostnimi papirji; (2) izvajati denarno politiko; (3) analizirati transmisijski mehanizem denarne politike; (4) opravljati pregled nad infrastrukturami finančnega trga (16); in (5) zagotavljati analitično in statistično podporo Evropskemu odboru za sistemska tveganja (ESRB) v skladu z Uredbo (EU) št. 1096/2010 (17).

Iz teh razlogov in zato, da bi se čim bolj zmanjšalo breme poročanja za udeležence na finančnem trgu, bi podrobnosti o posebnih vrstah poslov financiranja z vrednostnimi papirji, ki jih je treba poročati, ter oblika in pogostost teh poročil morali olajšati uporabo takih informacij pri nalogah ESCB. ECB pozdravlja možnost tesnega sodelovanja z organom ESMA pri pripravi osnutkov tehničnih standardov in je pripravljena podpreti organ ESMA pri njegovi nalogi.

Nadalje ECB priporoča, naj se podrobnosti o poslih financiranja z vrednostnimi papirji poročajo, zbirajo in dajo na voljo ESCB do največje možne stopnje podrobnosti in v popolnoma standardizirani obliki. V zvezi s postavkami podatkov, ki se poročajo, ECB priporoča, naj tehnični standardi, ki se pripravijo v skladu s členom 4(7) predlagane uredbe, zahtevajo podrobnosti o posameznih sredstvih, ki se uporabljajo kot zavarovanje s premoženjem, in o glavnici, valuti, vrsti, kakovosti in vrednosti vsakega sredstva, ki se poroča. To bo v pomoč pri ugotavljanju sredstev, ki so na voljo za ponovno zastavo oziroma v zvezi s katerimi je bila slednja izvedena, ter bo olajšalo samodejne postopke za zbiranje teh informacij. Tehnični standardi bi prav tako morali omogočiti poročanje posameznih sredstev, ki so predmet posoje oziroma izposoje vrednostnih papirjev ali blaga. Posamezna sredstva bi bilo treba poročati tudi, kadar so posli zavarovani s skupinami sredstev, na primer na portfeljski osnovi ali prek tripartitnih storitev upravljanja zavarovanja (18). Tehnični standardi bi morali upoštevati tehnične posebnosti takih skupin sredstev in njihovo dinamično naravo, zlasti kjer se sestava skupine pogosto spreminja. Način, na katerega se poročajo posamezna sredstva, bi se moral ustrezno prilagoditi. Na primer, ena možnost, ki bi olajšala poročanje tripartitnih repo poslov, bi lahko bila ta, da se omogoči poročanje posameznih sredstev v sestavi skupine sredstev za zavarovanje poslov po stanju ob koncu dneva. Poročanje prek ustreznih infrastruktur finančnega trga lahko olajša tehnično izvedljivost poročanja (vključno o podrobnostih posameznih sredstev za zavarovanje) in bi bilo skladno s členom 4(1) predlagane uredbe, ki nasprotnim strankam dopušča, da poročanje o poslih financiranja z vrednostnimi papirji poverijo komu drugemu.

Poleg tega ECB predlaga, naj tehnični standardi od nasprotnih strank zahtevajo poročanje dodatnih postavk, da bi se podprlo celovitejše spremljanje za namene finančne stabilnosti in izpolnjevanje nalog ESCB, opisanih zgoraj, med drugim ob upoštevanju mednarodnega razvoja, kot je na primer delo, ki je v teku pri Odboru za finančno stabilnost.

Predlagana uredba zahteva, da se o podrobnostih poslov financiranja z vrednostnimi papirji poroča najpozneje na delovni dan po sklenitvi, spremembah ali zaključku posla. Zaradi zagotovitve kakovosti podatkov ter da bi se zagotovilo, da so vse podrobnosti pravilne in popolne, ECB priporoča, da se preveri, ali bi bilo treba nasprotnim strankam naložiti zahteve po dodatnem, manj pogostem poročanju o vseh poslih, ki še niso zapadli. Namen takih dodatnih zahtev za poročanje bi bil zmanjšati nabiranje napak v poročanih podrobnostih poslov financiranja z vrednostnimi papirji skozi čas, te zahteve pa bi bile tudi skladne s priporočili Odbora za finančno stabilnost glede zbiranja rednih posnetkov stanj (19).

ECB močno priporoča, naj tehnični standardi iz predlagane uredbe zahtevajo, da poročani podatki vključujejo ustrezne identifikatorje glede na obstoječe in prihodnje mednarodno dogovorjene standarde. ESMA bi moral zahtevati, da vse nasprotne stranke, ki spadajo v področje uporabe predlagane uredbe, obvezno uporabljajo takšne identifikatorje, zlasti mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (koda ISIN), mednarodni identifikator pravnih subjektov (koda LEI) in edinstven identifikator sklenjenega posla (20).

Prvič, koda ISIN, ki se dodeli vrednostnim papirjem in enoznačno označuje izdajo vrednostnih papirjev, bi se morala uporabiti, kadar se poročajo nedenarni instrumenti zavarovanja.

Drugič, zaradi doslednosti in zagotovitve orodja za ustrezno zbiranje podatkov bi morale biti vse stranke pri finančnih poslih identificirane z enoznačno kodo. ECB v ta namen podpira uporabo globalnega sistema LEI, ki sta ga sprejela Evropski bančni organ (EBA) in ESMA (21), na način, ki je skladen s priporočili Odbora za finančno stabilnost (22). Čeprav globalni sistem LEI še ni v celoti operativen, bi se člen 4(8) predlagane uredbe moral sklicevati na potrebo po uporabi kod LEI v tehničnih standardih, zlasti zaradi uporabe začasnih kod LEI (pre-LEI) iz začasnega globalnega sistema LEI, ki je trenutno operativen (23). Uporaba sistema LEI ali pre-LEI bo olajšala zbiranje podatkov in agregiranje na globalni ravni, zlasti v zvezi z odpravo dvojnega upoštevanja pri mednarodnih poslih, ki se poročajo v različnih jurisdikcijah.

Tretjič, glede na to, da na mednarodni ravni ni dogovorjenega okvira, ECB močno priporoča, da ESMA na evropski ravni razvije edinstven identifikator sklenjenega posla. To je zlasti pomembno za povezovanje informacij o istem poslu, ki ga poročata dve ali več nasprotnih strank, in je tudi nujno za zagotovitev celovitosti informacij, ki jih posreduje nasprotna stranka, na primer v izogib vrzelim ali dvojnemu upoštevanju.

Pomembno je tudi zagotoviti, da ima ESCB ustrezen dostop do popolnih, v celoti standardiziranih in podrobnih informacij, ki jih zberejo repozitoriji sklenjenih poslov, in sicer v obliki, ki olajša izvajanje nalog ESCB (24). Kadar ESMA meni, da je to potrebno in ustrezno, bi morala imeti možnost, da v osnutke tehničnih standardov vključi postopke, ki jih repozitoriji sklenjenih poslov uporabijo za preverjanje popolnosti in pravilnosti poročanih jim podatkov, zlasti kadar odkrijejo manjkajoče, nepopolne ali neskladne informacije (25). To ne posega v pooblastila pristojnih organov, da nasprotnim strankam izrečejo upravne sankcije in ukrepe v skladu s poglavjem VIII predlagane uredbe.

Pomembno je, da se ti tehnični standardi po tem, ko so sprejeti v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) št. 1095/2010 (26), redno posodabljajo, da bi ustrezno odražali razvoj na trgu, krepili regulativni okvir in da bi se v celoti izvrševala enotna evropska pravila.

Prav tako bo morda potrebno uskladiti tehnične standarde, sprejete v skladu z drugo zakonodajo Unije o finančnih storitvah, kot je Uredba (EU) št. 648/2012, s tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s predlagano uredbo. To bo pomagalo zmanjšati breme poročanja za nasprotne stranke, hkrati pa bo zagotovilo, da poročila vsebujejo podrobnosti, ki jih zahteva člen 4 predlagane uredbe. Pri tej uskladitvi bi si bilo treba prizadevati, da se zagotovi celovito spremljanje poslov financiranja z vrednostnimi papirji, zlasti skladnost podrobnosti in oblik v zvezi s posli financiranja z vrednostnimi papirji, ki se poročajo v skladu s členom 4(6) predlagane uredbe.

V Frankfurtu na Majni, 24. junija 2014. Predsednik ECB Mario DRAGHI

(1) COM(2014) 40 final.

(2) Glej „Strengthening Oversight and Regulation of Shadow Banking: Policy Framework for Addressing Shadow Banking Risks in Securities Lending and Repos“ (Okrepitev nadzora in zakonska ureditev bančnega sistema v senci; okvir politike za obravnavanje tveganj bančnega sistema v senci pri posojanju vrednostnih papirjev in repo poslih) (v nadaljnjem besedilu: priporočila Odbora za finančno stabilnost), 29. avgust 2013, dostopno na spletni strani Odbora za finančno stabilnost na naslovu http://www.financialstabilityboard.org/

(3) Glej priporočili 2 in 3 v priporočilih Odbora za finančno stabilnost.

(4) Člen 2(2) predlagane uredbe določa le subjektivno izvzetje za članice ESCB, druge organe držav članic, ki opravljajo podobne funkcije, druge organe Unije, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali posredujejo pri upravljanju javnega dolga, in Banko za mednarodne poravnave. Nasprotne stranke pri poslih centralnih bank ESCB niso jasno izvzete iz obveznosti v zvezi s poročanjem in preglednostjo po členih 4, 13, 14 in 15 predlagane uredbe.

(5) Glej člen 343 Pogodbe in člen 39 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter tudi člene 2, 5 in 22 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

(6) Glej spremembo 7 v Prilogi k temu mnenju. Glej odstavek 7.2 Mnenja CON/2012/21 in člen 1(6) do (8) Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84). Vsa mnenja ECB so dostopna na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

(7) Glej spremembo 8 v Prilogi k temu mnenju. Ta pojasnitev bi bila skladna s členom 1(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1) in členom 1(9) Uredbe (EU) št. 600/2014.

(8) Člen 3(7) predlagane uredbe.

(9) Člen 15 predlagane uredbe.

(10) Glej priporočilo 7 v priporočilih Odbora za finančno stabilnost.

(11) Glej spremembo 10 v Prilogi k temu mnenju. Glej tudi spremembe 2 do 6, 11 in 16.

(12) Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).

(13) Glej spremembi 10 in 19 v Prilogi k temu mnenju.

(14) Glej priporočilo 7 v priporočilih Odbora za finančno stabilnost.

(15) Člen 5 Statuta ESCB.

(16) Glej Mnenje CON/2011/1.

(17) Uredba Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 162).

(18) Glej spremembo 11 v Prilogi k temu mnenju.

(19) Glej priporočilo 2 v priporočilih Odbora za finančno stabilnost.

(20) Glej spremembo 12 v Prilogi k temu mnenju.

(21) Glej priporočilo organa EBA o rabi identifikatorja pravnih subjektov (LEI) (EBA/REC/2014/01), 29. januar 2014, dostopno na spletni strani EBA na naslovu http://www.eba.europa.eu/, ter vprašanja in odgovore v dokumentu organa ESMA „Implementation of the Regulation (EU) No 648/2012 on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (EMIR)“ (ESMA/2013/1527), 22. oktober 2013, str. 45, dostopno na spletni strani organa ESMA na naslovu http://www.esma.europa.eu/

(22) Glej dokument „A Global Legal Entity Identifier for Financial Markets“, 8. junij 2012, dostopno na spletni strani Odbora za finančno stabilnost na naslovu http://www.financialstabilityboard.org/

(23) Glej dokument „LEI Regulatory Oversight Committee (ROC): 1st progress note on the Global LEI Initiative“, 8. marec 2013, dostopno na spletni strani Odbora za regulativni nadzor LEI na naslovu http://www.leiroc.org/. Začasni globalni sistem LEI je bil uveden januarja 2013, Odbor za regulativni nadzor LEI pa je kot globalno kompatibilne sprejel vse kode pre-LEI, ki so jih izdale začasne lokalne operacijske enote (pre-LOU – Local Operating Unit).

(24) Glej spremembo 15 v Prilogi k temu mnenju.

(25) Glej spremembo 13 v Prilogi k temu mnenju.

(26) Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).