SL ECB-PUBLIC  
 
 
 MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 17. oktobra 2011 
o spremembah pravil o hipotekarnih in komunalnih obveznicah  
(CON/2011/81) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 21. septemb ra 2011 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o hipotekarni in komunalni 
obveznici (v nadaljnjem besedilu poimenova na »predlog zakona« oziroma »Zakon«). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
in šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj predlog zakona vsebuje 
pravila, ki se nanašajo na finan čne institucije, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih 
institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to 
mnenje sprejel Svet ECB.  
 1.  Namen predloga zakona 
Glavna namena predloga zakona st a: (a) bankam olajšati izdajanje hipotekarnih in komunalnih obveznic, 
na primer z razširitvijo kritnega premoženja za komun alne obveznice na dolžniške vrednostne papirje, ki 
jih izda država ali lokalna skupnost
2; in (b) zagotoviti boljšo zaš čito terjatev imetnikov obveznic, na 
primer z zahtevo, da mora sedanja vrednost kritnega premoženja ves čas za vsaj 2% presegati sedanjo 
vrednost obveznosti na podlagi hipotekarnih obveznic3 in da se oblikujejo rezerve kritnega premoženja4. 
Predlog zakona vsebuje tudi ve č redakcijskih sprememb Zakona. 
 2.  Splošna pripomba ECB v splošnem pozdravlja predlog zakona, ki bi moral dose či zasledovani namen. 
 
                                                     
 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42. 
2  Drugi člen predloga zakona, s ka terim se spreminja 5. člen Zakona.  
3  Deveti člen predloga zakona, s katerim se spreminja drugi odstavek 22. člena Zakona. 
4  Deseti člen predloga zakona, s katerim se v Zakon vstavlja nov 22.a člen. 
ECB-PUBLIC  
2 3.   Posamezne pripombe 
Dolžnost posvetovanja glede osnutkov podzakonskih predpisov 3.1 Kritno premoženje komunalnih obveznic v skladu s predlogom zakona med drugim vklju čuje tudi 
kredite pravnim osebam, ki niso urejene po javnem pravu, če za njihove obveznosti neomejeno 
jamči država ali lokalna skupnost. To jamstvo mora zagotavljati nepreklicno in brezpogojno 
izpolnitev dolžnikove obvez nosti na prvi poziv upnika
5. Banka Slovenije bo predpisala podrobnejše 
pogoje, ki morajo biti izpolnjeni glede takšnega jamstva, v enem mesecu po uveljavitvi predloga 
zakona6. Dolžnost posvetovanja po Pogodbi zajema vse vrste pravno zavezujo čih določb, vključno 
s podzakonskimi predpisi. Glede na cilje Odlo čbe 98/415/ES je treba ECB zaprositi za mnenje 
glede osnutkov podzakonskih predpisov, s katerimi se izvajajo zakoni s podro čij v pristojnosti 
ECB, le, če je njihova vsebina tesno povezana z nalogami ECB in če je učinek na podro čjih iz 
pristojnosti ECB druga čen od tistega, ki izhaja iz samih zakonov7. Če bi bilo tako v primeru zgoraj 
omenjenega podzakonskega  predpisa Banke Slovenije, je tr eba tudi tega predložiti ECB v 
posvetovanje. 
Uporaba na čela neto sedanje vrednosti 
3.2 V skladu z drugim odstavkom 22. člena Zakona, kakor se spreminja z 9. členom predloga zakona, 
mora biti skladnost kritnega premoženja in obveznosti na podlagi hipotekarnih obveznic ves čas 
zagotovljena tudi na osnovi na čela neto sedanje vrednosti, pri čemer mora sedanja vrednost 
kritnega premoženja za vsaj 2% presegati sed anjo vrednost obveznosti na podlagi hipotekarnih 
obveznic. Če je namen te dolo čbe zgolj primerjati sedanjo vrednost kritnega premoženja s sedanjo 
vrednostjo obveznosti, se ni primerno sklicevati na na čelo neto sedanje vrednosti, ki se uporabi na 
primer pri ocenjevanju ekonomske koristi na ložbe za primerjavo sedanje vrednosti bodo čih 
denarnih tokov s prvotno naložbo.  
Primernost za kreditne operacije Eurosistema 3.3 Novi 22.a člen Zakona, vstavljen z 10. členom predloga zakona, dolo ča, da mora izdajatelj ves čas 
zagotavljati rezerve kritnega premoženja v obliki dolo čenega nadomestnega kritnega premoženja, 
ki izpolnjuje merila glede primernosti za zavarov anje terjatev v okviru Evropskega sistema 
centralnih bank. To dolo čbo bi bilo mogo če izboljšati tako, da bi se bolj to čno sklicevala na merila 
primernosti za zavarovanje terjatev pri kr editnih operacijah Eurosistema, slede č določbi člena 18.1 
Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Ev ropske centralne banke. Uskladiti bi bilo treba 
tudi 20. člen Zakona. 
 
                                                     
 
5  Tretji in šesti odstavek 5. člena Zakona, kot ju spreminja oziroma uvaja 2. člen predloga zakona. 
6  Šesti odstavek 5. člena Zakona, kot ga uvaja 2. člen predloga zakona, in 20. člen predloga zakona.  
7  Priro čnik za posvetovanje nacionalnih organov z Evropsko centr alno banko glede osnutkov pravni h predpisov, str. 13-14. 
ECB-PUBLIC  
3 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB. 
  V Frankfurtu na Majni, 17. oktobra 2011 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET