[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.7.2005

KOM(2005) 315 končno

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču Skupnosti glede spremembe prilog Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil glede na širitev Evropske unije in uvedbo učinkovite konkurence v telekomunikacijskem sektorju

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil[1] namerava zagotoviti vzajemen, pregleden in nediskriminacijski dostop dobaviteljev in ponudnikov storitev obeh pogodbenic do nakupov, ki jih opravljajo posebni subjekti v sektorju javnih služb. Sporazum dopolnjuje obveznosti, ki sta jih ES in Švicarska konfederacija prevzeli v okviru Sporazuma STO o vladnih naročilih.

2. Skupni odbor, ustanovljen na podlagi tega sporazuma, redno proučuje priloge k Sporazumu in je pooblaščen za njihovo spreminjanje (glej člen 11(4) Sporazuma). Priloge I, II, III in IV določajo, katere subjekte vsake pogodbenice krijejo podrobna pravila Sporazuma. Pogodbenici menita, da je zaželeno spremeniti te priloge, da bi upoštevali dva razvoja.

3. Prvič, treba je prilagoditi priloge Sporazuma zaradi nedavne širitve Evropske unije. Na sezname subjektov „starih“ držav članic je treba dodati sezname subjektov „novih“ držav članic. Seznami subjektov „novih“ držav članic so bili vzeti iz Priloge II Akta o pristopu.[2]

4. Drugič, zaželeno je upoštevati postopno liberalizacijo telekomunikacijskih trgov in uvedbo konkurence v Evropski uniji ter Švici. V Evropski uniji ta razvoj preverja Direktiva 2004/17/ES[3], naslednica Direktive 93/38/EGS[4], ki ne ureja več nakupov subjektov, ki delujejo v telekomunikacijskem sektorju. V Švici je švicarski Zvezni oddelek za okolje, transport, energijo in telekomunikacije, na podlagi ugotovitve švicarske Commission de la concurrence , sklenil, da za švicarski telekomunikacijski sektor ne veljajo pravila javnega naročanja. Zato je zaželeno v Prilogi I k Sporazumu opredeliti, da Sporazum ne pokriva več telekomunikacijskih operaterjev.

5. Sprejetje priloženega sklepa Sveta omogoča, da Skupni odbor spremeni priloge k Sporazumu glede na ta dva razvoja.

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču Skupnosti glede spremembe prilog Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil glede na širitev Evropske unije in uvedbo učinkovite konkurence v telekomunikacijskem sektorju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta in Komisije glede Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z dne 4. aprila 2002 o sklenitvi sedmih sporazumov s Švicarsko konfederacijo (2002/309/ES, Euratom)[5], in zlasti člena 7(3) Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil[6] vsebuje priloge, ki določajo, za katere subjekte vsake države Sporazum velja.

(2) Dne 1. maja 2004 so Češka republika, Republika Estonija, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika postale članice Evropske unije.

(3) Zato je treba prilagoditi priloge Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil z dodatkom seznama zajetih subjektov teh novih držav članic.

(4) Poleg tega je zaradi uvedbe konkurence na trgih za telekomunikacijske storitve v Evropski skupnosti in Švicarski konfederaciji zaželeno v Prilogi I Sporazuma določiti, da telekomunikacijski operaterji Evropske skupnosti in Švicarske konfederacije niso več zajeti.

SKLENIL:

Edini člen

Položaj Evropske skupnosti, ki se sprejme v Skupnem odboru, ustanovljenem s členom 11 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil, temelji na predlogu sklepa Skupnega odbora, priloženega temu sklepu.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

SKLEP št./... SKUPNEGA ODBORA O VLADNIH NAROČILIH, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJO O NEKATERIH VIDIKIH VLADNIH NAROČIL

o spremembi prilog k Sporazumu glede na širitev Evropske unije in uvedbo učinkovite konkurence v telekomunikacijskem sektorju

SKUPNI ODBOR JE

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih vladnih naročil (v nadaljevanju „Sporazum“) in zlasti člena 11(4) Sporazuma,

ker so 1. maja 2004 Češka republika, Republika Estonija, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika postale članice Evropske unije;

ker je treba spremeniti priloge k Sporazumu, da se upoštevata širitev Evropske unije in posledično povečanje vzajemnih priložnosti za vladna naročila iz Sporazuma;

ker je treba spremeniti Prilogo I Sporazuma, da se upošteva uvedba učinkovite konkurence v telekomunikacijskem sektorju v Evropski skupnosti in Švicarski konfederaciji,

SKLENIL:

Člen 1

Spremembe Priloge I

Priloga I se nadomesti z naslednjim:

„Priloga I

(iz členov (3)(1)in (2)(a) do (c) in (5) Sporazuma)

Telekomunikacijski operaterji, zajeti v Sporazumu

Sporazum ne zajema več telekomunikacijskih operaterjev.“

Člen 2

Spremembe Priloge II

Prilogi II se doda naslednje – ŽELEZNIŠKI OPERATERJI, ZAJETI V SPORAZUMU, Priloga II A – Skupnost:

„ČEŠKA

Upravljavci sistemov javnega prevoza in ponudniki storitev javnosti v železniškem prevozu (člen 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

LATVIJA

Valsts akciju sabiedrība „Latvijas dzelzceļš“ (javno podjetje z omejeno odgovornostjo „Latvijas dzelzceļš“). Valsts akciju sabiedrība „Latvijas dzelzceļš“ (javno podjetje z omejeno odgovornostjo „Latvijas dzelzceļš“).

LITVA

AB „Lietuvos geležinkeliai“, ki delujejo v skladu z Lietuvos Respublikos geležinkelio transporto kodeksas (Žin., 1996, št. 59-1402) in drugi subjekti, ki delujejo na področju železniških storitev in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Subjekti, ki na podlagi Zakona XCV iz leta 1993 o železnicah (1993. évi XCV. törvény a vasútról) in dovoljenja v skladu z Odredbo ministra za promet in gospodarjenje z vodami št. 15/2002 opravljajo železniške storitve za javnost. (II. 27.) KöViM o podeljevanju licenc železniškim podjetjem (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről).

POLJSKA

Podmioty świadczące usługi w zakresie transportu kolejowego, działające na podstawie Ustawy o komercjalizacji, restrukturyzacji i prywatyzacji przedsiębiorstwa państwowego „Polskie Koleje Państwowe“ z dnia 8 września 2000 r., w szczególności :

– PKP Intercity Sp. z o. o.

– PKP Przewozy Regionalne Sp. z o. o.

– PKP Polskie Linie Kolejowe S. A.

(Subjekti, ki opravljajo storitve na področju železniškega prevoza in delujejo v skladu z Zakonom z dne 8. septembra 2000 o trženju, prestrukturiranju in privatizaciji državnega podjetja „Poljske železnice“ ter zlasti:

– PKP Intercity Sp. z o. o.

– PKP Przewozy Regionalne Sp. z o.o.

– PKP Polskie Linie Kolejowe S.A).

SLOVENIJA

Slovenske železnice, d.d.

SLOVAŠKA

Naročnik je v členih 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen, opredeljen kot pravni subjekt, ki opravlja dejavnost upravljanja prevoza po železnicah (Zakon št. 164/1996 Z. z., kakor je bil spremenjen, Zakon št. 258/1993 Z. z., kakor je bil spremenjen – npr. Železnice Slovenskej republiky, Železničná spoločnosť a.s.)“;

Člen 3

Spremembe Priloge III

Priloga III – SUBJEKTI, DEJAVNI NA PODROČJU ENERGIJE, Priloga III A – Skupnost se spremeni:

(a) v točki „(a) Transport ali distribucija plina ali toplote“ se doda naslednje

„ČEŠKA

Vsi proizvajalci, dobavitelji ali distributerji plina ali toplote, ki preko javnega omrežja opravljajo svoje storitve za javnost (člen 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb. o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

LATVIJA

Akciju sabiedrība „Latvijas gāze“ (javno podjetje z omejeno odgovornostjo „Latvijas gāze“).Javni subjekti lokalnih oblasti, ki javnosti dobavljajo toploto.

LITVA

Subjekti, ki v skladu z Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymas (Žin., 2000, št. 89-2743) opravljajo prevoz ali distribucijo in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

Lokalne oblasti ali združenja teh oblasti, ki javnosti dobavljajo toploto in so v skladu z določbami Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Subjekti, ki prevažajo ali razdeljujejo plin na podlagi dovoljenja v skladu z Zakonom XLI iz leta 1994 o dobavi plina (1994. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról).

Subjekti, ki prevažajo ali razdeljujejo toploto na podlagi dovoljenja v skladu z Zakonom XVIII iz leta 1998 o okrožnih ogrevalnih storitvah (1998. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról).

MALTA

Korporazzjoni Enemalta (družba Enemalta).

POLJSKA

Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (energetska podjetja v smislu Zakona z dne 10. aprila 1997 „Energetski zakon“).

SLOVENIJA

Podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo plina v skladu z Energetskim zakonom (Ur. l. RS, št. 79/99) in podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo toplote v skladu z odloki občin.

Podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo plina v skladu z Energetskim zakonom (Ur. L. RS, št. 79/99) in podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo toplote v skladu z odloki občin.

SLOVAŠKA

Naročnik je v členih 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih s spremembami opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru dejavnosti na energetskem področju proizvaja, kupuje, opravlja distribucijo plina in toplote in prenos plina (Zakon št. 70/1998 Z. z. s spremembami – npr. Slovenský plynárenský priemysel).“;

(b)v točki „(b) Iskanje in pridobivanje nafte ali plina“ se doda naslednje:

„ČEŠKA

Gospodarske družbe, ki iščejo ali črpajo surovo nafto in plin (člen 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb. o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in členom 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

LITVA

Subjekti, ki delujejo v skladu z Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (Zakon o podzemnih naravnih bogastvih Republike Litve) (Žin., 2001, št.35-1164) in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Subjekti, ki na podlagi dovoljenja ali koncesije v skladu z Zakonom XLVIII iz leta 1993 o rudarstvu (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról) iščejo ali izkopavajo nafto ali plin.

MALTA

Zakon o proizvodnji nafte (Cap. 156) in sekundarna zakonodaja na podlagi tega zakona ter Zakon o epikontinentalnem pasu (Cap. 194) in sekundarna zakonodaja na podlagi tega zakona.

POLJSKA

Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (subjekti, ki delujejo na področju raziskovanja, iskanja lokacij ali razvoja zemeljskega plina, nafte in njenih naravnih derivatov, rjavega premoga, črnega premoga ali drugih trdih goriv, ki delujejo na podlagi Zakona z dne 4. februarja 1994 „Zakon o geologiji in rudarstvu“).

SLOVENIJA

Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo nafto, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členih 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih s spremembami opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru geološke in rudarske dejavnosti išče najdišča surove nafte in črpa nafto in zemeljski plin.“;

(c) v točki „(c) Iskanje in izkopavanje premoga ali drugih trdih goriv“ se doda naslednje:

„ČEŠKA

Gospodarske družbe, ki iščejo, izkopavajo ali v rudnikih pridobivajo premog ali druge vrste goriv (člen 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb. o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

LITVA

Subjekti, ki iščejo ali izkopavajo šoto v skladu z Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (Žin., 2001, št. 35-1164) in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Subjekti, ki na podlagi dovoljenja ali koncesije v skladu z Zakonom XLVIII iz leta 1993 o rudarstvu (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról) iščejo ali izkopavajo premog ali druga trda goriva.

POLJSKA

Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (subjekti, ki delujejo na področju raziskovanja, iskanja lokacij ali razvoja zemeljskega plina, nafte in njenih naravnih derivatov, rjavega premoga, črnega premoga ali drugih trdih goriv, ki delujejo na podlagi Zakona z dne 4. februarja 1994 „Zakon o geologiji in rudarstvu“).

SLOVENIJAPodjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo premog, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členih 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen, opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru geološke in rudarske dejavnosti išče najdišča premoga in izkopava premog in druga trda goriva.“;

Člen 4

Spremembe Priloge IV

Priloga IV – ZASEBNA OSKRBOVALNA PODJETJA, ZAJETA V SPORAZUMU, Priloga IV A – Skupnost, se dopolni kakor sledi:

(a) v točki „(a) Proizvodnja, transport ali distribucija pitne vode“ se doda naslednje:

„ČEŠKA

Vsi proizvajalci, dobavitelji ali distributerji pitne vode, ki opravljajo svoje storitve za javnost (oddelek 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb. o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

CIPER

Vodni uradi za distribucijo vode na območjih občin in drugih območjih v skladu z Zakonom o oskrbi z vodo (območja občin in druga območja), Cap. 350. (Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας που διανέμουν νερό σε δημοτικές και άλλες περιοχές, δυνάμει του περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350).

LATVIJA

Javni subjekti lokalnih oblasti za proizvodnjo in distribucijo pitne vode po fiksnih omrežjih, ki so namenjena opravljanju storitev za javnost.

LITVA

Subjekti, ki proizvajajo, prevažajo in distribuirajo pitno vodo v skladu z Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymas (Žin., 2001, št. 64-2327) in Lietuvos Respublikos vandens įstatymas (Žin., 1997, št. 104-2615) in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Subjekti, ki proizvajajo, prevažajo ali distribuirajo vodo v skladu z Zakonom LVII iz 1995 o gospodarjenju z vodami (1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról).

MALTA

Korporazzjoni ghas-Servizzi ta" l-Ilma (Družba za storitve za rabo vode).

POLJSKA

Przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjne w rozumieniu ustawy z dnia 7 czerwca 2001 r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków prowadzące działalność gospodarczą w zakresie zbiorowego zaopatrzenia w wodę lub zbiorowego odprowadzania ścieków. (vodovodna in komunalna podjetja iz Zakona z dne 7. junija 2001 o kolektivni oskrbi z vodo in odvajanju odpadnih voda).

SLOVENIJA

Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin. (Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členih 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen,opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru gospodarjenja z vodami proizvaja in opravlja javno distribucijo pitne vode, upravlja z odpadnimi vodami ali z napravami za odpadne vode (npr. Západoslovenské vodárne a kanalizácie, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie, Východoslovenské vodárne a kanalizácie).“;

(b) v točki „(b) Proizvodnja, transport ali distribucija elektrike“ se doda naslednje:

„ČEŠKA

Naročnik je v točki 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb. o javnih naročilih opredeljen kot České energetické závody, a.s. (Češki energetski zavod, proizvajalec) in 8 regionalnih podjetij za distribucijo: Středočeská energetická a.s. (Osrednja češka elektrarna), Východočeská energetická, a.s. (Vzhodnočeška elektrarna), Severočeská energetická a.s. (Severnočeška elektrarna), Západočeská energetická, a.s. (Zahodnočeška elektrarna), Jihočeská a.s. (Južnočeška elektrarna), Pražské energetické závody, a.s. (Praška elektrarna), Jihomoravská energetická, a.s. (Južnomoravska elektrarna), Severomoravská energetická, a.s. (Severnomoravska elektrarna); ti subjekti proizvajajo ali prenašajo elektriko na podlagi Energetskega zakona št. 458/2000 Sb.

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

CIPER

Elektro-oblast Cipra, ustanovljena z Zakonom za razvoj elektrike, Cap. 171. (Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171).

LATVIJA

Valsts akciju sabiedrība „Latvijas dzelzceļš“ (javno podjetje z omejeno odgovornostjo „Latvijas dzelzceļš“).

LITVA

Subjekti, ki v skladu z Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymas (Žin., 2000, št. 66-1984) proizvajajo, transportirajo ali distribuirajo elektriko in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

Valstybės įmonė Ignalinos atominė elektrinė (State Enterprise Ignalina Nuclear Power Plant) ustanovljene v skladu z Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymas (Žin., 1996, št. 119-2771).

MADŽARSKA

Subjekti, ki proizvajajo, prevažajo ali distribuirajo elektriko na podlagi dovoljenja v skladu z Zakonom CX iz leta 2001 o električni energiji (2001. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról).

MALTAKorporazzjoni Enemalta (družba Enemalta).

POLJSKA

Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (energetska podjetja v smislu Zakona z dne 10. aprila 1997 „Energetski zakon“).

SLOVENIJA

ELES- Elektro Slovenija, podjetja, ki proizvajajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki dobavljajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99) (ELES- Elektro Slovenija; podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99)).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členih 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen, opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru dejavnosti na energetskem področju proizvaja, kupuje, opravlja distribucijo in transport elektrike (Zakon št. 70/1998 Z. z. s spremembami – npr. Slovenský plynárenský priemysel).“;

(c) v točki „(c) Naročniki na področju storitev mestnih železnic, tramvajev, trolejbusov, avtobusnega prevoza ali žičniške storitve“ se doda naslednje:

„ČEŠKA

Vsak upravljavec sistemov javnega prevoza in ponudnik storitev javnosti v železniškem, tramvajskem ali avtobusnem prevozu (člen 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb. o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

LATVIJA

Javni subjekti, ki opravljajo storitve avtobusnega, trolejbusnega ali tramvajskega prevoza potnikov v naslednjih mestih: Rīga, Jūrmala, Liepāja, Daugavpils, Jelgava, Rēzekne, Ventspils.

LITVA

Subjekti, ki opravljajo za javnost mestne trolejbusne, avtobusne ali žičniške storitve v skladu z Lietuvos Respublikos kelių transporto kodeksas (Žin., 1996, št. 119-2772) in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Subjekti, ki na podlagi Zakona I iz leta 1988 o cestnem prevozu (1988. évi XCV. törvény a vasútról) in dovoljenja v skladu z Dekretom Ministrskega sveta št. 89/1988. (II. 20.) MT o storitvah cestnega prevoza in o upravljanju s cestnimi vozili (89/1988. (XII. 20.) MT rendelet a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról) opravljajo cestne prevozne storitve.

Subjekti, ki na podlagi Zakona XCV iz 1993 o železnicah (1993. évi XCV. törvény a vasútról) in dovoljenja v skladu z Dekretom ministra za promet in gospodarjenje z vodami št. 15/2002. (II. 27.) KöViM o podeljevanju licenc železniškim podjetjem (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről) opravljajo železniške prevozne storitve za javnost.

MALTAL-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Malteški transportni organ).

POLJSKA

Podmioty świadczące usługi w zakresie miejskiego transportu kolejowego, działające na podstawie koncesji wydanej zgodnie z ustawą z dnia 27 czerwca 1997 r. o transporcie kolejowym (Dz.U. Nr 96, poz.591 ze zm.).(Subjekti, ki opravljajo storitve na področju mestnega železniškega prevoza in delujejo na podlagi Zakona z dne 27. junija 1997 o železniškem prevozu (Dz. U. št 96, poz. 591 , kakor je bil spremenjen).

Podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu autobusowego działające na podstawie zezwolenia zgodnie z ustawą z dnia 6 września 2001 r. o transporcie drogowym (Dz.U.št. 125, poz. 1371 ze zm.) oraz podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu (subjekti, ki opravljajo storitve za javnost v mestnem avtobusnem prevozu in delujejo na podlagi dovoljenja, izdanega na podlagi Zakona z dne 6. septembra 2001 o cestnem prevozu (Dz. U. Št. 125, poz. 1371, kakor je bil spremenjen) in subjekti, ki opravljajo storitve za javnost na področju mestnega prevoza.

SLOVENIJA

Podjetja, ki opravljajo javni mestni avtobusni prevoz, skladno z Zakonom o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, 72/94, 54/96, 48/98 in 65/99).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členu 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih, kakor je bilspremenjen, opredeljen kot pravni subjekt, ki opravlja dejavnost upravljanja rednega avtobusnega prevoza in prevoza po železnicah (Zakon št. 164/1996 Z. z., kakor je bil spremenjen, Zakon št. 168/1996 Z. z., kakor je bil spremenjen – npr.

Zeleznice Slovenskej republiky /ZSR/

Železničná spoločnosť a.s.

Dopravný podnik Bratislava, a.s.

Dopravný podnik mesta Žiliny, a.s.

Dopravný podnik mesta Prešov, a.s.

Dopravný podnik mesta Košíc, a.s.

Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).“;

(d) v točki „(d) Naročniki na področju letaliških zmogljivosti“ se doda naslednje:

„ČEŠKA

Upravljavci letališč (člen 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb. o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

LATVIJA

Valsts akciju sabiedrība „Latvijas dzelzceļš“ (javno podjetje z omejeno odgovornostjo „Latvijas dzelzceļš“).

Valsts akciju sabiedrība „Starptautiskā lidosta „Rīga““(javno podjetje z omejeno odgovornostjo „Mednarodno letališče „Rīga““).

LITVA

Letališča, ki delujejo v skladu z Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št. 94-2918) in Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št. 66-1983).

Valstybės įmonė „Oro navigacija“ (državno podjetje „Oro navigacija“), ki delujejo v skladu z Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št. 94-2918) in Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št. 66-1983).

Drugi subjekti, ki delujejo na področju železniških storitev in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Letališča, ki delujejo na podlagi dovoljenja v skladu z Zakonom XCVII iz 1995 o zračnem prometu (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről).

Mednarodno letališče Ferihegy v Budimpešti, ki ga upravlja Budapest Ferihegy International Airport Operator Plc. (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér, ki ga upravlja Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) na podlagi Zakona XVI iz leta 1991 o koncesijah (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), Zakona XCVII iz leta 1995 o zračnem prometu (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről), Dekreta ministra za promet in gospodarjenje z vodami št. 45/2001. (XII. 20.) KöViM o likvidaciji Uprave za zračni promet in letališča in ustanovitvi HungaroControl-madžarske službe za zračni promet (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról).

MALTA

L-Ajruport Internazzjonali ta“ Malta (Mednarodno letališče Malta).

POLJSKA

Przedsiębiorstwo Państwowe „Porty Lotnicze“ (državno podjetje „Poljska letališča“).

SLOVENIJA

Javna civilna letališča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členih 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen, opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru dejavnosti civilnega letalstva ustanavlja in upravlja javna letališča in zemeljske letališke zmogljivosti (Zakon št. 143/1998 Z.z. s spremembami – npr. letališča – Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany – ki jih upravlja Slovenská správa letísk /Slovaška uprava za letališča/ in delujejo na podlagi dovoljenja, izdanega s strani ministrstva za promet, pošto in telekomunikacije Slovaške republike v skladu s § 32 Zakona št. 143/1998 Z. z. o civilnem letalstvu).“;

(e) v točki „(e) Naročniki na področju pomorskih ali rečnih pristanišč ali drugih terminalnih naprav“ se doda naslednje:

„ČEŠKA

Upravljavci pristanišč (člen 2 b) Zakona št. 199/1994 Sb. o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

CIPER

Ciprska pristaniška oblast, ustanovljena z zakonom o Ciprski pristaniški oblasti iz leta 1973 (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973).

LATVIJA

Oblasti, ki urejajo pristanišča v skladu z Zakonom „Likums par ostām“:

Rīgas brīvostas pārvalde (Pristaniška oblast Rīga)

Ventspils brīvostas pārvalde (Pristaniška oblast Ventspils)

Liepājas ostas pārvalde (Pristaniška oblast Liepāja)

Salacgrīvas ostas pārvalde (Pristaniška oblast Salacgrīva)

Skultes ostas pārvalde (Pristaniška oblast Skulte)

Lielupes ostas pārvalde (Pristaniška oblast Lielupe)

Engures ostas pārvalde (Pristaniška oblast Engure)

Mērsraga ostas pārvalde (Pristaniška oblast Mērsrags)

Pāvilostas pārvalde (Pristaniška oblast Pāvilosta)

Rojas ostas pārvalde (Pristaniška oblast Roja).

LITVA

Valstybės įmonė „Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija“ (državno podjetje „Klaipėda State Seaport Authority“), ki deluje v skladu z Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, št. 53-1245).

Valstybės įmonė „Vidaus vandens kelių direkcija“ (državno podjetje „Uprava za celinske vodne poti“), ki delujejo v skladu z Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, št. 105-2393).

Drugi subjekti, ki delujejo na področju morskih, celinskih ali drugih terminalskih zmogljivosti in upoštevajo določbe Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Javna pristanišča, ki jih v celoti ali delno upravlja država v skladu z Zakonom XLII iz leta 2000 o vodnem prometu (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésről).

MALTA

L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Malteška pomorska uprava).

POLJSKA

Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (subjekti, ki delujejo na področju upravljanja morskih ali celinskih pristanišč ter njihovega dajanja v uporabo morskim in celinskim prevoznikom.).

SLOVENIJA

Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členu 3 §2 in §3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih, kakor je bil spremenjen, opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru svoje dejavnosti celinske plovbe vzdržuje plovno pot in ustanavlja ter vzdržuje javna pristanišča in zmogljivosti na vodni poti (Zakon št. 338/2000 Z. z.– npr. Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).“

V Bruslju/Bernu,

Za Skupni odbor o vladnih naročilih:

Predsednik Vodja delegacije nepredsedujoče pogodbenice

[1] UL L 114, 30.4.2002, str. 430.

[2] UL L 236, 23.9.2003, str. 53.; glej str. 86 in naslednje.

[3] Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, UL L 134 z dne 30.4.2004, str. 1.

[4] UL L 199, 9.8.1993, str. 84.

[5] UL L 114, 30.4.2002, str. 1.

[6] UL L 114, 30.4.2002, str. 430.