RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 29. aprila 2015

s pripombami, ki so del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije

EVROPSKI PARLAMENT,

— ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija,

— ob upoštevanju sklepov o razrešnici glede izvrševanja proračunov izvajalskih agencij za proračunsko leto 2013,

— ob upoštevanju člena 93 in Priloge V Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0101/2015),

A. ker Računsko sodišče že dvajsetič zapored ni moglo dati pozitivne izjave o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računovodskimi izkazi, kar lahko spodkoplje legitimnost porabe in politik Unije;

B. ker bi morala biti Komisija v razmerah, v katerih primanjkuje sredstev, zgled, tako da prikaže evropsko dodano vrednost svojih odhodkov in zagotovi, da se sredstva, za katera ima deljeno ali polno odgovornost, porabijo v skladu z veljavnimi finančnimi pravili in uredbami;

C. ker ima Komisija končno odgovornost za izvrševanje proračuna Unije, države članice pa morajo odkrito sodelovati z njo, da se lahko zagotovi takšna uporaba proračunskih sredstev, ki je skladna z načeli dobrega finančnega poslovodenja; ker imajo države članice, zlasti v okviru deljenega upravljanja sredstev, posebno odgovornost glede izvrševanja proračuna Unije;

D. ker je v deljenem upravljanju skladov izjemno pomembno, da so podatki, ki jih sporočajo države članice v zvezi s prihodki in odhodki v okviru deljenega upravljanja skladov, odkriti in točni; ker je bistveno, da države članice razumejo svojo odgovornost o upravljanju sredstev Unije v okviru deljenega upravljanja;

E. ker medinstitucionalni dialog, opredeljen v členu 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zagotavlja priložnost za spodbujanje nove kulture učinkovitega delovanja v Komisiji;

Deljeno in decentralizirano upravljanje: pomanjkljivosti pri upravljanju Komisije in držav članic

Pridržki v zvezi s kmetijstvom in razvojem podeželja

1. ne more politično zagotoviti, da kontrolni postopki, ki so jih uvedle Komisija in države članice, zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti vseh z izkazi povezanih transakcij v kmetijstvu in razvoju podeželja, kakor kažejo pridržki, ki jih je v letnem poročilu o dejavnostih z dne 31. marca 2014 podal generalni direktor GD AGRI; — ABB02 – tržni ukrepi: tvegani znesek 198,3 milijona EUR; sedem shem pomoči v devetih državah članicah z 11 pridržki; Poljska 77,6 milijona EUR, Španija 54 milijonov EUR, Francija 32,4 milijona EUR, Nizozemska 16,4 milijona EUR, ZK 8,5 milijona EUR, Italija 5 milijonov EUR, Češka 2 milijona EUR, Avstrija 1,9 milijona EUR, Švedska 0,5 milijona EUR, — ABB 03 – neposredna plačila: tvegani znesek 652 milijonov EUR; 20 plačilnih agencij, ki zajemajo 6 držav članic: Španija (15 od 17 plačilnih agencij) 153 milijonov EUR, Francija 203,4 milijona EUR, ZK – agencije za sporočanje cen iz Anglije 118 milijonov EUR, Grčija 117,8 milijona EUR, Madžarska 36,6 milijona EUR, Portugalska 28 milijonov EUR, — ABB 04 – odhodki za razvoj podeželja: tvegani znesek 599 milijonov EUR; 31 plačilnih agencij, ki zajemajo 19 držav članic: Belgija, Bolgarija (56,8 milijona), Ciper, Nemčija (Bavarska, Brandenburg), Danska, Španija (Andaluzija, Asturija, Kastilja in Manča, Kastilja in Leon), FOGGA Galicija, Madrid), Finska, Francija (ODARC, ASP (70,3 milijona EUR)), ZK (SGRPID Škotska, RPA Anglija), Grčija, Irska, Italija (AGEA (52,6 milijona EUR), AGREA Emilja-Romanja, OPR Lombardija, OPPAB Bolzano, ARCEA Kalabrija), Luksemburg, Nizozemska, Poljska (56,7 milijona EUR), Portugalska (51,7 milijona EUR), Romunija (138,9 milijona EUR) in Švedska, — ABB 05: tvegani znesek 2,6 milijona EUR – odhodki IPARD za Turčijo;

Pridržki v zvezi z regionalno politiko

2. ne more politično zagotoviti, da kontrolni postopki, ki so jih uvedle Komisija in države članice, zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti vseh z izkazi povezanih transakcij v zvezi z regionalno politiko, kakor kažejo pridržki, ki jih je v letnem poročilu o dejavnostih z dne 31. marca 2014 podal generalni direktor GD REGIO; ugotavlja, da so bili za 73 od 322 programov podani pridržki zaradi delno zanesljivih upravljavskih in kontrolnih sistemov (v letu 2012 so bili podani pridržki za 85 od 317 operativnih programov); ugotavlja, da vmesna plačila, opravljena s pridržkom za programe v obdobju 2007–2013, znašajo 6 035,5 milijona EUR; ugotavlja, da je Komisija ocenila, da obstaja tveganje za znesek 440,2 milijona EUR;

3. ugotavlja, da ti pridržki sicer nakazujejo na pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih držav članic, da pa so učinkovit instrument, ki ga Komisija uporablja za to, da pospeši ukrepe držav članic pri odpravljanju teh pomanjkljivosti in s tem ščiti proračun Unije;

Pridržki v zvezi z zaposlovanjem in socialnimi zadevami

4. ne more politično zagotoviti, da kontrolni postopki, ki so jih uvedle Komisija in države članice, zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti vseh z izkazi povezanih transakcij na področju zaposlovanja in socialnih zadev, kakor kažejo pridržki, ki jih je v letnem poročilu o dejavnostih z dne 31. marca 2014 podal generalni direktor GD EMPL; ugotavlja, da letno poročilo o dejavnostih vsebuje pridržek v zvezi s plačili za programsko obdobje 2007–2013, ki se nanaša na znesek iz leta 2013 v višini 123,2 milijona EUR, pri katerem obstaja tveganje; ugotavlja, da pridržek zajema 36 od 118 operativnih programov Evropskega socialnega sklada (ESS) (v primerjavi z letom 2012, ko je bilo zajetih 27 od 117 operativnih programov);

Izjava Računskega sodišča o zanesljivosti

Zaključni račun ter zanesljivost in pravilnost prihodkov – pozitivno mnenje

5. pozdravlja dejstvo, da zaključni račun Unije za proračunsko leto 2013 v vseh pomembnih vidikih odraža finančni položaj Unije z dne 31. decembra 2013, in z zadovoljstvom ugotavlja, da so z njim povezani prihodki za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, z vseh pomembnih vidikov zakoniti in pravilni;

Pridržki v zvezi s prispevki iz naslova bruto nacionalnih dohodkov (BND)

6. podaja pridržek v zvezi z načinom izračunavanja prispevkov iz naslova BND držav članic, saj je Komisija pomanjkljivo ( 1 ) preverjala podatke ( 2 ) ; opominja, da Računsko sodišče ugotavlja, da preverjanje podatkov o BND, ki ga je izvajala Komisija, ni bilo dovolj strukturirano in osredotočeno;

Zakonitost in pravilnost obveznosti – pozitivno mnenje

7. z zadovoljstvom ugotavlja, da so obveznosti, povezane z izkazi za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2013, v vseh pomembnih vidikih zakonite in pravilne;

Zakonitost in pravilnost plačil – negativno mnenje

8. meni, da je nesprejemljivo, da se pri plačilih že dvajseto leto zapored pojavljajo pomembne napake;

9. je seznanjen s tem, da negativno mnenje Računskega sodišča temelji na ugotovitvi, da so sistemi nadzora in kontrole le delno učinkoviti in da so se pri plačilih zaradi tega pojavljale napake z najverjetnejšo stopnjo 4,7 %;

10. opozarja, da je najverjetnejša stopnja napake pri plačilih v proračunskem letu 2012 po ocenah znašala 4,8 %, v proračunskem letu 2011 3,9 %, v proračunskem letu 2010 3,7 %, v proračunskem letu 2009 3,3 %, v proračunskem letu 2008 5,2 % in v proračunskem letu 2007 6,9 %, zaradi česar je povprečna stopnja napake v obdobju prejšnjega večletnega finančnega okvira 2007–2013 približno 4,6 %; ugotavlja, da je mogoče iz letnih poročil Računskega sodišča razbrati, da se je stopnja napake leta 2013 ustalila na ravni povprečja večletnega finančnega okvira 2007–2013, kar vseeno pomeni, da se od leta 2009 stalno povečuje, pri čemer gre za negativen trend;

11. poudarja, da imajo po navedbah Računskega sodišča v letnem poročili za leto 2013 področja skupnega upravljanja ocenjeno stopnjo napake 5,2 %; ugotavlja, da ocenjena stopnja napake za vse druge operativne odhodke (ki jih v glavnem neposredno upravlja Komisija) znaša 3,7 %; poudarja, da obe stopnji napake presegata prag pomembnosti, ki je 2 %; poudarja, da imajo področja skupnega upravljanja bistveno višjo stopnjo napake od stopnje za vse ostale operativne odhodke;

12. ugotavlja, da je generalni direktor GD REGIO v svojem letnem poročilu o dejavnostih z dne 31. marca 2014 podal pridržke v zvezi s 73 od 322 programov za leto 2013 zaradi delno zanesljivih upravljavskih in kontrolnih sistemov, kar je manjši delež kot v letu 2012 (85 od 317 operativnih programov); ugotavlja tudi, da ocenjeni znesek, pri katerem obstaja tveganje, znaša 1 135,3 milijona EUR ter da se ti pridržki in ustrezni znesek nanašajo na dve programski obdobji, in sicer 2007–2013 ter 2000–2006;

13. je seznanjen s tem, da je generalni direktor GD RTD v svojem letnem poročilu o dejavnostih z dne 31. marca 2014 podal en pridržek v zvezi s sedmim okvirnim programom za raziskave (FP7) in da je ocenjeni učinek v letu 2013 med 105,5 milijona EUR in 109,5 milijona EUR;

14. ugotavlja, da je generalna direktorica GD MARE v svojem letnem poročilu o dejavnostih z dne 31. marca 2014 podala pridržek v zvezi z Evropskim skladom za ribištvo in da je znesek, pri katerem obstaja tveganje, v letu 2013 znašal 10,77 milijona EUR;

15. opozarja, da je treba stalno izboljševati upravljavske in kontrolne sisteme v državah članicah, da bi zagotovili boljše finančno poslovodenje sredstev Unije in zmanjšali stopnjo napake v posameznih sektorjih politik med programskim obdobjem 2014–2020;

Finančni popravki in izterjave

16. ugotavlja, da se je znesek finančnih popravkov, ki so bili sporočeni kot opravljeni v letu 2013, zmanjšal s 3,7 milijarde v letu 2012 na 2,5 milijarde v letu 2013, in opozarja, da je za visok finančni popravek v letu 2012 kriv predvsem en sam popravek v višini 1,8 milijarde EUR za Španijo, s katerim so se popravili odhodki iz strukturnih skladov za obdobje 2000–2006; ugotavlja, da je Komisija leta 2013 opravila finančne popravke in izterjave v znesku 3 362 milijonov EUR, kar je 2,3 % vseh plačil iz proračuna Unije;

17. poudarja, da kopičenje popravkov, izvedenih ob izplačilu obračuna pri programih, predstavlja umetno kopičenje v trenutkih, ko niso pomembni, saj se pojavijo več let po izvajanju; poziva Komisijo, naj analizira, če je premik metodologije od potrjenih popravkov k izvedenim popravkom, do katerega je prišlo v letu 2012, najprimernejši za odražanje dejanskega stanja kontrolnih in upravljavskih sistemov v določenem proračunskem letu;

18. ugotavlja, da je bilo zmanjšanje finančnih popravkov, opravljenih v letu 2013, za 34 % (s 3,7 milijarde EUR na 2,5 milijarde EUR) deloma izravnano s povečanjem števila v letu 2013 opravljenih izterjav za 27 % (z 0,7 milijarde EUR na 0,9 milijarde EUR);

19. obžaluje, da se zaradi pravnega okvira za zaščito finančnih interesov Unije, zapletenosti s tem povezanih postopkov in števila kontrolnih ravni na mnogih področjih napake odpravijo šele več let po nastanku;

20. poudarja, da je povprečni znesek finančnih popravkov in izterjav, izvršenih v obdobju 2009–2013, znašal 2,7 milijarde EUR, kar je 2,1 % povprečnega zneska plačil iz proračuna Unije v tem obdobju; ugotavlja, da je po mnenju Komisije zgornji trend mogoče pojasniti z zaključitvijo programskega obdobja 2000–2006 ( 3 ) ; ugotavlja, da se, predvsem ko gre za kohezijsko politiko, štiri petine popravkov, opravljenih v letih 2007–2013, nanašajo na operativne programe za prejšnja obdobja ( 4 ) ; opozarja, da imajo države članice v skladu s pravnim okvirom, ki se uporablja za strukturne sklade, pravico odkrite neupravičene odhodke nadomestiti z zakonitimi in pravilnimi;

21. opominja, da imajo Komisija in države članice v primeru neučinkovitih kontrolnih sistemov ali nepravilnih odhodkov dolžnost uvesti popravljalne ukrepe, da bi zaščitile proračun Unije; poudarja, da Komisija in države članice takšne popravljalne ukrepe tudi uporabljajo, in ugotavlja, da bi v nasprotnem primeru skupna ocenjena stopnja napake za plačila v letu 2013, ki jih je revidiralo Računsko sodišče, znašala 6,3 % namesto 4,7 %; poudarja, da so imeli po ugotovitvah Računskega sodišča organi za velik del transakcij, na katere so vplivale napake, zlasti na področjih deljenega upravljanja, dovolj podatkov, da bi te napake lahko odkrili in popravili; zato zahteva, naj Računsko sodišče v prihodnjih letnih poročilih oceni, kakšna bi bila stopnja napake, če bi bili sprejeti vsi popravljalni ukrepi;

22. obžaluje, da imajo ti ukrepi še zmeraj omejen finančni vpliv na proračun Unije, saj pri več kot 40 % finančnih popravkov, opravljenih v letu 2013, ne gre za namenske prihodke ( 5 ) , temveč jih lahko uporabi država članica, ki je povzročila popravke v kohezijski politiki, s čimer je preventivni učinek finančnih popravkov izničen;

23. ugotavlja, da je približno 28 % finančnih popravkov v letu 2013 na področju kohezijske politike vključeval neto zmanjšanje financiranja Unije za zadevni program in državo članico;

24. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zgoraj navedeno sporočilo Komisije z dne 29. septembra 2014 ne podaja nujno zanesljivih informacij o umiku, opravljenih izterjavah in izterjavah v teku za strukturne sklade, ki so jih opravile države članice, saj Komisija navaja, da je zaradi določenih pomanjkljivosti v podatkih držav članic ubrala preudaren pristop, s čimer je želela zagotoviti, da se ne bi navajali previsoki zneski ( 6 )

25. poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo dobre postopke za potrjevanje časa, izvora in zneska popravnih ukrepov ter predložijo informacije, ki bodo omogočile čim tesnejšo uskladitev leta izvršenega plačila, leta odkritja s tem povezane napake in leta razkritja izterjav ali finančnih popravkov v pojasnilih k računovodskim izkazom, pri tem pa upoštevajo večletnost celotnega postopka; prav tako meni, da sta izrednega pomena zagotavljanje celovitih informacij o izterjavah in finančnih popravkih ter popolna preglednost podatkov, ki se nanašajo na sprostitev sredstev in na postopke za ugotavljanje kršitev za zadevno leto;

Zbirno poročilo in letna poročila o dejavnostih

26. ugotavlja, da so generalni direktorji Komisije izrekli skupaj 17 količinsko opredeljenih pridržkov v zvezi z odhodki; poudarja, da manj količinsko opredeljenih pridržkov v letu 2013 (v letu 2012 jih je bilo 21) ni uspelo zmanjšati obsega tveganega zneska in da je največji skupni tvegani znesek, ki ga je v zbirnem poročilu navedla Komisija, nižji od 4 179 milijonov EUR ( 7 ) , kar ustreza 2,8 % vseh izplačanih odhodkov;

27. poziva Komisijo, naj dodatno obrazloži izračun tveganega zneska ( 8 ) , pri tem pa razloži ocenjeni vpliv popravljalnih ukrepov nanj, ter v zbirnem poročilu izda ustrezno izjavo o zanesljivosti, temelječo na letnih poročilih generalnih direktorjev o dejavnostih;

28. opozarja, da se kumulativni zneski, ki jih uporablja Komisija, nanašajo na popravljalne mehanizme, ki so jih uporabile Komisija in države članice (finančni popravki in izterjave) več let po razdelitvi sredstev (zlasti v obdobjih 1994–1999 ter 2000–2006), in ugotavlja, da v tem obdobju niti Računsko sodišče niti Komisija ni opredelila natančne stopnje napake;

Pritiski na proračun

29. je zaskrbljen zaradi dejstva, da računovodski izkazi zaradi nesprejemljivega stališča Sveta med pogajanji o letne proračunu Unije in kljub visoki stopnji plačil kažejo, da so neporavnane finančne (neporavnane obveznosti v razdelku 1b, večinoma za regionalno politiko, so ob koncu leta 2013 po ocenah znašale 23,4 milijarde EUR, v primerjavi s 5 milijardami EUR ob koncu leta 2010, 11 milijardami EUR ob koncu leta 2011 in 16 milijardami EUR ob koncu leta 2012) in druge obveznosti v letu 2013 še naprej naraščale; ugotavlja, da so ob koncu leta znašale 322 milijard EUR ( 9 ) , znesek pa se bo v letu 2014 najverjetneje še povečal;

30. poudarja, da so bile ob koncu leta 2013 neporavnane obveznosti ocenjene na 322 milijard EUR in da naj bi se ta znesek po napovedih v letu 2014 povečal; meni, da je to v nasprotju z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kot je opredeljeno v členu 310 PDEU, zaradi česar je vprašljiva zakonitost proračuna;

31. poudarja, da so te presežne finančne obveznosti še posebej zaskrbljujoče, saj so zgornje meje za plačila prvič določene tako, da bodo ostale dejansko stabilne več let ( 10 )

32. poudarja, da so v gospodarski krizi finančna sredstva omejena; ugotavlja pa, da je za velike dele proračuna najvišja dovoljena raven odhodkov v okviru razdelkov večletnega finančnega okvira razdeljena v letne dodelitve po državah članicah; opaža, da način, na katerega države članice črpajo sredstva, pogosto postane glavni politični cilj („porabi ali izgubi“) ( 11 ) ; zato poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo premik s kulture porabe na kulturo uspešnosti, pri čemer se je treba osredotočati na dosežene rezultate na osnovi načel uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti;

33. ugotavlja, da je bruto vnaprejšnje financiranje na koncu leta 2013 znašalo 79,4 milijarde EUR, in vztraja, da podaljševanje obdobja vnaprejšnjega financiranja lahko privede do povečanega tveganja napake ali izgube; poudarja, da je tveganje še posebej izrazito za razdelek 4 proračuna ( EU kot globalni akter ), pri katerem za običajno dejavnost med trenutkom, ko se prevzame obveznost, in trenutkom, ko Komisija zabeleži končne s tem povezane odhodke, pretečejo štiri leta;

34. poziva Komisijo, naj ponovno pripravi in objavi dolgoročno napoved denarnega toka s projekcijo prihodnjih zahtev za plačilo, da bo mogoče potrebna plačila kriti iz odobrenih letnih proračunov; zahteva, naj Komisija po potrebi predlaga spremembe obstoječih uredb, če letni proračuni ne bodo zagotavljali potrebnih sredstev za plačila;

35. znova poudarja, da je treba iskati dolgoročnejše rešitve, da bo Komisija lahko spet prevzela nadzor nad svojim proračunom; ugotavlja, da se je zlasti treba še bolj osredotočiti na odgovornost ter uspešnost in rezultate porabe; v tem smislu poudarja, da bi moral Parlament odigrati večjo vlogo pri nadzoru odhodkov in uspešnosti;

Finančni instrumenti

36. ugotavlja, da je bilo ob koncu leta 2013 v okviru 176 operativnih programov Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada v 25 državah članicah vzpostavljenih 941 instrumentov finančnega inženiringa; je še posebej zaskrbljen, da je bilo od 14,3 milijarde EUR, izplačanih za instrumente finančnega inženiringa, le 47 % (6,7 milijarde EUR) izplačanih končnim upravičencem, četudi ta znesek predstavlja povečanje v primerjavi s 4,7 milijarde EUR, izplačanih ob koncu leta 2012; ugotavlja, da povprečna stopnja izplačil v višini 47 % ob koncu leta 2013 prikriva določena odstopanja med skladi in državami članicami; ugotavlja, da se povprečna stopnja izplačil nanaša na vseh 900 skladov: tiste, ustanovljene leta 2008, pa tudi tiste, ki so bili uvedeni leta 2013 in katerih izvrševanje se je šele začelo; meni, da nekateri skladi ne delujejo uspešno, medtem ko so drugi že dosegli 100-odstotno stopnjo črpanja in so zdaj obnovljivi skladi, ki ponovno vlagajo;

37. ugotavlja, da je bilo v državah članicah v okviru sklada za razvoj podeželja vzpostavljenih 14 instrumentov finančnega inženiringa; opaža, da je bilo do konca leta 2013 iz proračuna Unije bankam v Romuniji, Bolgariji, Grčiji, Italiji in Litvi izplačanih 443,77 milijona EUR; izraža zaskrbljenost, ker od tega zneska niti en sam euro ni dosegel končnih upravičencev; ugotavlja, da je bilo za šest instrumentov finančnega inženiringa, vzpostavljenih v okviru Evropskega sklada za ribištvo, 72,37 milijona EUR izplačanih bankam v Grčiji, Romuniji, Bolgariji, Estoniji, Latviji in na Nizozemskem; ugotavlja, da je bil zgolj v Latviji znesek v celoti izplačan končnim upravičencem, medtem ko so končni upravičenci v Romuniji prejeli le 28 % sredstev, v Bolgariji 77 %, v Estoniji 91 %, na Nizozemskem in v Grčiji pa niso prejeli ničesar ( 12 )

38. obžaluje tudi, da so navedeni instrumenti kompleksni in je zanje težko prevzeti odgovornost, zato je javni nadzor še toliko bolj težaven; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo preglednost in redno poroča o učinku vzvoda, izgubah in tveganjih, kot so naložbeni baloni; poziva Komisijo, naj pripravi celoten pregled nad številom projektov, ki se financirajo iz posameznih instrumentov finančnega inženiringa, poroča o doseženih rezultatih, prav tako pa naj jasno navede, v kolikšni meri so se ti projekti instrumentov finančnega inženiringa sofinancirali z dodelitvami iz proračuna Unije, ter predstavi izčrpno analizo stroškov in koristi instrumentov finančnega inženiringa v primerjavi z bolj neposrednimi oblikami financiranja projektov;

39. pozdravlja dejstvo, da je izvajanje finančnih instrumentov sistematično vključeno v dnevni red srečanj o letnih pregledih in da se takrat obravnavajo pomanjkljivosti ter predlagajo rešitve zanje; z zadovoljstvom ugotavlja, da so bile pomanjkljivosti na tem področju za obdobje 2014–2020 odpravljene – tj. plačila bodo prerazporejena v sklade, ki upravljajo finančne instrumente, šele ko bodo dejanska izplačila končnim prejemnikom dosegla določen odstotek;

40. priporoča, da bi morala Komisija glede na pritisk na proračun v zvezi s plačili in dejstvo, da člen 140(7) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) zahteva, da se je treba pri finančnih instrumentih izogibati previsokim saldom, zagotoviti, da bodo prispevki iz proračuna Unije v tovrstne instrumente odražali dejanske potrebe v zvezi z denarnim tokom;

41. je izjemno zaskrbljen zaradi nekaterih ugotovitev Računskega sodišča v zvezi z učinkovitostjo kombiniranja regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij v podporo zunanji politiki Unije ( 13 )

42. poudarja, da so bili instrumenti sicer dobro oblikovani, vendar zaradi pomanjkljivosti pri upravljanju Komisije ni bilo mogoče v celoti prepoznati potencialnih prednosti kombiniranja; poziva Komisijo, naj sredstva dodeli le, če jih upravičenec dejansko potrebuje, prav tako pa naj bolje spremlja izvajanje subvencij Unije;

Odgovornosti Komisije in držav članic pri deljenem upravljanju

43. poudarja, da je za izvrševanje proračuna Unije v skladu s členom 317 PDEU v končni fazi odgovorna Komisija; poudarja, da se v primerih, ko Komisija proračun izvaja z deljenim upravljanjem, naloge izvrševanja v skladu s členom 59 finančne uredbe prenesejo na države članice, s čimer se sproži njihova politična in finančna odgovornost; zato ponovno poudarja, da morajo države članice ravnati strogo v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ne smejo spodkopavati lastne odgovornosti glede upravljanja sredstev Unije;

44. je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 28. oktobra 2014 o sprejetju priporočil medinstitucionalne delovne skupine za določitev in uporabo prostovoljnih nacionalnih izjav (COM(2014) 688); opozarja, da so izjave prostovoljne in zato pozdravlja, da so se za njihovo posredovanje odločile štiri države članice – Danska, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo; obžaluje pa, da se te izjave razlikujejo po obliki, obsegu, celovitosti in obdobju poročanja, in zato niso posebno koristne;

45. poudarja, da imajo nacionalne izjave o upravljanju, ki so jih posredovale omenjene štiri države članice, po številnih navedbah Računskega sodišča zelo omejeno vrednost v revizijskih postopkih tega sodišča in jih ni mogoče obravnavati kot verodostojen vir informacij za izdajo izjave o zanesljivosti;

46. v zvezi s prej omenjenim sporočilom Komisije z dne 28. oktobra 2014 poleg tega obžaluje, da ni večjega napredka pri izboljševanju finančnega upravljanja, ki bi utegnil zaradi napačnih odločitev na politični in upravljavski ravni povzročati nenehno izgubo denarja Unije; poziva, da se uvede sistem kazni za primere, ko države članice posredujejo nepravilne informacije o programih in izjave;

47. zato poziva Komisijo in Svet, naj naredita konkretne in koristne korake, da bi omogočila potrebni napredek pri dobrem finančnem poslovodenju, vključno s širšo uporabo nacionalnih izjav, ki v praksi ne zahtevajo veliko dodatnega truda (po poročilih manj kot en ekvivalent polnega delovnega časa letno na državo članico), in obenem ugotavlja, da je zelo pomembno, da države članice z javnim dokumentom prevzamejo politično odgovornost za uporabo sredstev Unije; poziva Komisijo in države članice, naj ne objavljajo samo nacionalnih izjav, temveč tudi letne povzetke in izjave o upravljanju, da bi omogočile boljši vpogled v finančno poslovodenje in dosegle njegove resnične izboljšave; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži priporočilo, da bi spodbudila uporabo nacionalnih izjav v skladu s priporočili medinstitucionalne delovne skupine za uvedbo in uporabo nacionalnih izjav;

48. meni, da se je treba nujno zavzemati za popolno preglednost pri uporabi strukturnih skladov z objavo računovodske dokumentacije projektov, ki so prejeli sredstva;

Zanesljivost podatkov, ki jih sporočijo države članice

49. ugotavlja, da pregledi na prvi stopnji, ki jih pri deljenem upravljanju izvajajo države članice, niso dovolj zanesljivi, kar spodkopava verodostojnost letnih poročil o dejavnostih, ki jih pripravijo službe Komisije, in zbirnega poročila, ki ga sprejme Komisija, saj ta poročila delno temeljijo na rezultatih pregledov, ki jih opravijo nacionalni organi; ponovno zahteva, naj Komisija oceni in po potrebi popravi podatke držav članic, da bi bilo mogoče pripraviti zanesljiva in objektivna letna poročila o dejavnostih;

50. zahteva, naj generalni direktorji v letnih poročilih o dejavnostih natančno navedejo stopnje napak, ki so jih sporočile države članice, in popravke, ki jih je po potrebi na ravni operativnih programov izvedla Komisija;

Najmanj uspešne države članice

51. pozdravlja pregled revizijskih rezultatov kohezijskih in kmetijskih skladov, vodenih z deljenim upravljanjem v obdobju 2009–2013, ki ga je Računsko sodišče objavilo skupaj s svojim letnim poročilom za leto 2013, s čimer je delno naslovilo zahtevo Parlamenta iz resolucije o razrešnici za leto 2012 o objavi informacij o deljenem upravljanju za posamezno državo;

52. poudarja, da je po podatkih Računskega sodišča o zneskih in deležu tveganih skladov v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom ter Kohezijskim skladom (izvorni podatki so vključeni v letni poročili o dejavnostih GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter GD za regionalno in mestno politiko za leto 2013) najvišjo stopnjo napake mogoče najti na Slovaškem, v Združenem kraljestvu in v Španiji;

53. poudarja, da je po podatkih Računskega sodišča o zneskih in deležu tveganih skladov v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom in Evropskim kmetijskim skladom za regionalni razvoj (izvorni podatki so vključeni v letno poročilo GD za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2013) najvišjo stopnjo napake mogoče najti v Romuniji, Bolgariji in na Portugalskem;

54. poziva Računsko sodišče, naj oblikuje lastno metodo poročanja za posamezne države in pri tem ne upošteva zgolj tveganih zneskov, pač pa tudi upravljavske in kontrolne sisteme držav članic, skupaj s korektivnimi mehanizmi, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, da bi ustrezno ocenili razvoj upravljanja v najmanj uspešnih državah članicah in priporočali najboljše rešitve;

55. opozarja, da korupcija povzroča ogromno škodo skladom Unije; je zaskrbljen zaradi podatka, da je ta pojav v nekaterih državah članicah še posebej razširjen, in v zvezi s tem spominja na priporočilo Komisije z dne 29. maja 2013 za priporočilo Sveta v zvezi z nacionalnim reformnim programom Italije za leto 2013 ter mnenje Sveta o italijanskem programu stabilnosti za obdobje 2012-2017 ( 14 ) ; poziva k hitremu sprejetju direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava;

Navzkrižja interesov

56. obžaluje, da imajo nekatere države članice ohlapno in nezadostno zakonodajo o navzkrižju interesov poslancev parlamenta, članov vlade in članov lokalnih svetov; poziva Komisijo, naj natančno preuči trenutno stanje in predloži priporočila ali celo pravno zavezujoče rešitve, če je to potrebno; meni, da bi moralo enako veljati tudi za komisarske kandidate in komisarje;

Prihodki: lastna sredstva iz naslova BND

57. ugotavlja, da Računsko sodišče pri reviziji (glej letno poročilo za leto 2013, točka 2.27) ni odkrilo večjih napak v izračunih prispevkov držav članic, ki jih je pripravila Komisija, in njihovih plačilih, pri čemer večina teh prispevkov temelji na napovedih podatkov o bruto nacionalnem dohodku (BND) za leto 2013;

58. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo podatki Eurostata in držav članic enaki, saj kazalnik BND ni zgolj osrednje primerjalno merilo za prihodke Unije, temveč tudi za njene odhodke;

59. opozarja na kritike Računskega sodišča v letnem poročilu za leto 2012 glede pomanjkanja uspešnosti preverjanja, ki ga Komisija opravlja glede podatkov o BND (glej letno poročilo za leto 2012, točka 2.41); poudarja, da lahko podaljšana uporaba splošnih pridržkov in predolgo trajanje ciklusa preverjanja podatkov o BND, ki se uporabljajo za lastna sredstva, povzroči proračunsko negotovost, kot je bilo poudarjeno v razpravah med državami članicami glede predloga spremembe proračuna št. 6 k splošnemu proračunu za leto 2014 ( 15 )

60. obžaluje, da nekatere države članice, kljub dejstvu, da so bile seznanjene, da je bila statistična metodologija za izračun prispevkov BND spremenjena spomladi 2014, niso predvidele, da bo to povzročilo povečanje njihovih proračunskih prispevkov;

61. obžaluje, da je Komisija, kljub dejstvu, da je že od spomladi 2013 vedela, da bodo spremembe v statistični metodologiji za izračun prispevkov BND povzročile veliko povečanje prispevkov nekaterih držav članic, vztrajala, da se ta zadeva obravnava, kot da je zgolj tehnične narave ( 16 )

62. znova poudarja, da je Računsko sodišče v svojem mnenju št. 7/2014 ( 17 ) prišlo do zaključka, da lahko predlog Komisije, na podlagi katerega se dovoli odlog plačila za davek na dodano vrednost (DDV) ter saldo in prilagoditve BND v primeru izrednih okoliščin, poveča zapletenost sistema virov lastnih sredstev in proračunsko negotovost držav članic;

63. zlasti poudarja, da se predlog Komisije za spremembo Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (COM(2014) 704) nanaša samo na odložitev roka za države članice, da lahko zagotovijo sredstva v primeru znatnih zneskov, ki izhajajo iz pozitivnega salda in prilagoditev DDV in BND; ugotavlja, da bo morda morala Komisija zbrati dodatne dohodke s pomočjo spremembe proračuna, v kolikor imajo države članice velik negativni saldo in prilagoditve DDV in BND;

64. obžaluje, da Svet ni uspel doseči napredka pri reformi sistema lastnih virov na podlagi teh zakonodajnih predlogov, kljub dejstvu, da je Komisija predlagala globalno reformo sistema lastnih virov, ki jo je Evropski parlament pozdravil ( 18 ) in s katero bi postal sistem lastnih sredstev bolj pravičen, bolj razumljiv, preglednejši ter učinkovitejši, obenem pa usmerjen tudi v zmanjšanje nacionalnih prispevkov;

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti

65. poziva Komisijo, naj — skrajša trajanje ciklusa preverjanja podatkov o BND, ki se uporabljajo za lastna sredstva, na največ štiri leta, če se to potrebuje za začetek izvajanja postopkov za ugotavljanje kršitev in/ali pri določanju strogega roka za umik pridržkov, — omeji uporabo splošnih pridržkov samo na izjeme primere, kadar obstaja bistveno tveganje, da finančni interesi Unije niso zaščiteni: npr. kadar država članica izvede glavno revizijo med ciklusom preverjanja ali v nerednih časovnih presledkih, — pripravi akcijski načrt, s katerim bo popravila pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 11/2013, in o tem poroča Parlamentu in Računskemu sodišču do konca junija 2015, — vzpostavi podroben akcijski načrt z jasnimi cilji za obravnavanje težav pri sestavljanju nacionalnih računov v Grčiji in ga pozorno spremlja, — predloži spremembo zgoraj omenjenega predloga COM(2014) 704, da bi pooblastila Komisijo, da odloži vračila zneskov v primeru negativnih saldov in prilagoditev;

66. opozarja na dejstvo, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 2/2014 z naslovom „Se preferencialni trgovinski režimi ustrezno upravljajo?“ navedlo pomanjkljivosti pri strategiji nadzora in obvladovanju tveganja v Nemčiji, Franciji in Združenem kraljestvu, ki bi utegnile povzročiti izgubo za proračun Unije; ugotavlja, da je te slabosti potrdil znesek potencialno izgubljenih prihodkov v teh treh državah članicah; opaža, da je Računsko sodišče z ekstrapoliranjem napak, ugotovljenih v svojem vzorcu iz leta 2009, ocenilo, da znaša v teh državah članicah znesek potencialno izgubljenih dajatev zaradi zastaranja 655 milijonov EUR; ugotavlja, da to predstavlja približno 6 % bruto zneska uvoznih dajatev, ki so bile zbrane v tem letu v petih izbranih državah članicah, oziroma 167 milijonov EUR v Nemčiji, 176 milijonov EUR v Franciji in 312 milijonov EUR v Združenem kraljestvu;

Kmetijstvo

Kmetijstvo: izzivi, povezani z demografsko strukturo in strukturo upravičencev

67. poudarja, da demografske spremembe vplivajo na skupno kmetijsko politiko (SKP) bolj kot na druge politike Unije, saj je skoraj ena tretjina od 12 milijonov kmetov Unije, ki si deli več kot 45 % proračuna Unije, starejših od 65 let in samo 6 % mlajših od 35 let ( 19 ) ; pozdravlja program pomoči za mlade kmete, ki se je začel izvajati kot del reforme SKP;

68. obžaluje, da ukrepi, ki jih je Komisija uvedla za kmetijsko politiko, do sedaj niso uspeli popraviti demografskega neravnovesja, in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem ponovno preuči podporo za kmetijski proračun;

69. poudarja dejstvo, da manj kor 2 % kmetov Unije prejema 31 % neposrednih plačilih v okviru SKP; poudarja, da bi morala biti SKP usmerjena predvsem na male kmete in meni, da sedanja praksa dodatno spodkopava politično sprejemanje SKP;

70. ponovno poudarja, da sta Parlament in Svet, da bi povečala pravičnost SKP, uvedla ( 20 ) zmanjšanje plačil nad 150 000 EUR in omogočila omejitev neposrednih plačil; zato zahteva, da Računsko sodišče pred pripravo svojih naslednjih letnih poročil opravi revizijo učinkovitosti in uspešnosti tega ukrepa;

71. poudarja, da Češka republika, ki ji sledijo Slovaška, Madžarska, Nemčija in Bolgarija, ohranjajo najbolj neenake kmetijske sisteme ( 21 ) ; poziva Komisijo in države članice, naj bolje uskladijo svojo strukturo upravičencev, in zahteva, naj generalni direktor GD AGRI vsako leto k svojemu letnemu poročilu o dejavnostih priloži okvirne zneske izplačil neposredne pomoči v okviru SKP proizvajalcem, razčlenjene po državi članici in kategoriji upravičencev;

Kmetijstvo: stopnja napak v prvem stebru

72. obžaluje, da so plačila iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) za leto 2013 vsebovala napake, pri čemer je Računsko sodišče najverjetnejšo stopnjo napake ocenilo na 3,6 % (3,8 % leta 2012) ( 22 ) , in da sta od petih revidiranih kontrolnih sistemov za plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, dva bila neučinkovita, dva delno učinkovita in samo en učinkovit;

73. poudarja, da so pri 33 od 101 količinsko opredeljive napake, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, nacionalni organi imeli zadosti informacij za vsaj delno preprečevanje, odkrivanje in popravljanje teh napak, in če bi se vse te informacije uporabljale pravilno, bi bila najverjetnejša stopnja napake za to področje za 1,1 % nižja in tako relativno bližja 2-odstotnemu pragu pomembnosti; poudarja, da imajo države članice pomembno odgovornost glede pravilnega in zakonitega izvrševanja proračuna Unije, kadar so odgovorne za upravljanje sredstev Unije;

Navzkrižna skladnost

74. spominja, da je revizija Računskega sodišča zajemala tudi zahteve za navzkrižno skladnost in da so bili primeri, ko te zahteve niso bile izpolnjene, obravnavani kot napake, če je bilo mogoče dokazati, da je do kršitve prišlo v letu, v katerem so kmetje zaprosili za pomoč; opozarja, da Računsko sodišče pomanjkljivosti na področju navzkrižne skladnosti vključuje v svoj izračun stopnje napak, in ugotavlja, da se navzkrižna skladnost s stališča Komisije ne nanaša na upravičenost do plačil, temveč privede zgolj do upravnih kazni;

75. ugotavlja, da je Komisija v odgovoru Računskemu sodišču zapisala, da je bil pravni okvir za programsko obdobje 2014–2020 poenostavljen, in zahteva, da Komisija do konca 2015 poroča o tem, kako so se ukrepi za poenostavitev izkazali v praksi in katere dodatne ukrepe bi bilo mogoče sprejeti v zvezi s preostalimi zapletenimi pravili in merili za upravičenost;

Stopnja napak pri tržnih ukrepih

76. je zaskrbljen zaradi dejstva, da stopnja napak glede ukrepov na kmetijskem trgu znaša 7,44 %, kot je izračunala Komisija; obžaluje dejstvo, da je to druga najvišja stopnja napake na področju politike za leto 2013;

77. poudarja, da pridržki, ki jih je generalni direktor za GD AGRI vključil v svoje letno poročilo o dejavnostih za leto 2013, potrjujejo zaskrbljujoče stanje trgovinskih ukrepov, saj je bilo opredeljenih sedem shem pomoči v devetih državah članicah, zlasti v sektorju sadja in zelenjave, prestrukturiranja vinogradov, naložb v vinski sektor, izvoznih nadomestil za perutnino in sheme za mleko v šolah;

78. opozarja, da številni manjši programi, na primer za razdeljevanje sadja in mleka v šolah, niso prijazni uporabniku, kar je mogoče delno pripisati birokraciji, zato udeležba v njih in njihovo izvajanje nista najboljša;

79. obžaluje znatne pomanjkljivosti kontrolnih postopkov, ki se uporabljajo pri priznanju skupin proizvajalcev ( 23 ) za sadje in zelenjavo na Poljskem, v Avstriji, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu, kot je odkrilo Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2013 in je potrdil generalni direktor GD AGRI, ki je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2013 podal pridržek na podlagi ocene, da je približno 25 % skupnih odhodkov v okviru tega ukrepa ogroženih, in sicer 102,7 milijona EUR;

80. zlasti obžaluje pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila Komisija glede ukrepov za prestrukturiranje vinogradov v Španiji, ki so upravičili pridržek, ki ga je podal generalni direktor GD AGRI na podlagi popravljene 33-odstotne stopnje napake in zneska, pri katerem obstaja tveganje, v višini 54 milijonov EUR, ter glede ukrepov za izvoz perutnine v Franciji, na podlagi popravljene 69,6-odstotne stopnje napake in zneska, pri katerem obstaja tveganje, v višini 29,3 milijona EUR;

Zanesljivost podatkov, ki jih posredujejo države članice, o neposrednih plačilih

81. pozdravlja dejstvo, da je glede na to, da stopnje napake, ki jih države članice sporočijo v okviru svojih statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov, ne krijejo vseh elementov stopnje preostale napake in niso vedno zanesljivi, GD AGRI na podlagi vseh razpoložljivih informacij, vključno z revizijskimi ugotovitvami Računskega sodišča, ocenil vsako plačilno agencijo posebej;

82. ponavlja, da Računsko sodišče ugotavlja ( 24 ) , da rezultati tega novega pristopa kažejo, da statistični podatki inšpekcijskih pregledov držav članic, izjave direktorjev plačilnih agencij in delo, ki ga opravijo certifikacijski organi, dajejo le omejeno zagotovilo;

83. poudarja, da je morala kljub dejstvu, da so bile skoraj vse plačilne agencije za neposredna plačila akreditirane in so imele potrdila, ki so jih izdali organi za potrjevanje, in kljub temu, da je 79 od 82 izjav o zanesljivosti, ki so jih pripravile plačilne agencije, od certifikacijskega organa leta 2013 prejelo mnenje brez pridržka, to pa potrjuje točnost izjav o zanesljivosti, ki so jih posredovali direktorji plačilnih agencij, Komisija stopnje napake, ki jih je sporočilo 42 od 68 plačilnih agencij, popraviti navzgor s stopnjo preostale napake nad 2 %;

84. Poudarja, da so bile plačilne agencije z najvišjo stopnjo napake: 1. Združeno kraljestvo, RPA 5,66 % (poročanje države članice: 0,67 %) 2. Grčija, OKEPE 5,17 % (poročanje države članice: 0,83 %) 3. Španija, AVGA 4,71 % (poročanje države članice: 1,93 %) 4. Portugalska, IFAP 4,37 % (poročanje države članice: 0,82 %) 5. Romunija, PIAA 4,27 % (poročanje države članice: 1,77 %)

85. obžaluje, da veljavni zakonodajni okvir ne določa sankcij za nepravilno oziroma napačno poročanje ( 25 ) plačilnih agencij;

86. poziva, naj uradniki Unije pozorneje nadzirajo, spremljajo in usklajujejo državne plačilne agencije v zadevnih državah članicah z namenom odprave pomanjkljivosti, s katerimi se soočajo, zlasti tiste agencije, ki v zadnjih treh letih niso poslovale uspešno, da bi upravljanje plačil postalo učinkovitejše;

Integriran administrativni in kontrolni sistem (IAKS) ter identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS)

87. se strinja z mnenjem Komisije in Računskega sodišča, da igra integriran administrativni in kontrolni sistem (IAKS) kot celota ključno vlogo pri preprečevanju in zmanjševanju napak v zahtevkih kmetov, in poudarja, da bi njegovo pravilno delovanje moralo zagotoviti, da neposredna plačila za kmetijstvo ne vsebujejo pomembnih napak;

88. obžaluje, da stalne slabosti pri izključevanju neupravičenih zemljišč iz identifikacijskega sistema za zemljišča (LPIS) in pri administrativni obravnavi zahtevkov kmetov bistveno prispevajo k stopnji pomembnosti napake, ki ostane v plačilih iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS);

89. ponovno poudarja horizontalno razsežnost pomanjkljivosti, ki jih odkrije LPIS; ugotavlja, da je Računsko sodišče od leta 2007 preverjalo IAKS v 38 plačilnih agencijah v vseh 28 državah članicah, in globoko obžaluje, da je bilo samo sedem kontrolnih sistemov ocenjenih kot učinkovitih, za 22 je bilo ugotovljeno, da so delno učinkoviti, devet kontrolnih sistemov pa se je štelo za neučinkovite; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se finančna tveganja za proračun krijejo z neto finančnimi popravki;

Postopki za zagotavljanje izterjave neupravičenih plačil

90. je zaskrbljen zaradi dejstva, o katerem je poročalo Računsko sodišče ( 26 ) , da so bili zneski, ki so bili izgubljeni zaradi nepravilnosti ali malomarnosti in se nanašajo na vloge za leto 2008 oziroma prej, dolžnikom na Irskem poslani s precejšnjo zamudo ter da več let niso bili predmet kakršnega koli postopka izterjave ali izvršitve;

91. ugotavlja, da je do konca leta 2012 od 6,7 milijonov EUR dolgov, ki so se nanašali na ta leta predložene zahtevke, 2,3 milijona EUR krila Unija na podlagi pravila o delitvi 50/50, kljub zamudi, ki jo je ugotovilo Računsko sodišče v postopku priglasitve, in kljub bojazni, da bo denar iz proračuna Unije za vedno izgubljen;

92. je zaskrbljen tudi zaradi ugotovitev Računskega sodišča glede dejstva, da italijanski organi niso evidentirali, ali so bili dolgovi posledica nepravilnosti ali administrativnih napak, kar bi lahko pomenilo bremenitev proračuna Unije; poziva Komisijo, naj temeljito analizira položaj in o tem poroča pred koncem leta;

93. ugotavlja, da so v skladu s podatki, ki so na voljo v letnem poročilu o dejavnostih GD AGRI ( 27 ) za leto 2013, glede izterjave neupravičenih plačil najmanj uspešne države članice Bolgarija s 4-odstotno, Grčija z 21-odstotno, Francija s 25-odstotno, Slovenija s 25-odstotno, Slovaška s 27-odstotno in Madžarska s 33-odstotno stopnjo izterjave; je zaskrbljen zaradi strašljivo nizke ravni izterjav na nekaterih področjih in poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o vzrokih in možnostih za izboljšave;

Postopek potrditve obračunov

94. ugotavlja, da je Komisija leta 2013 sprejela štiri sklepe o skladnosti, ki so privedli do finančnih popravkov v višini 1 116,8 milijona EUR (861,9 milijona EUR v zvezi z EKJS in 236,2 milijona EUR v zvezi z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP)), kar predstavlja približno 2 % proračuna Unije za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2013 (1,4 % v obdobju 2008–2012);

95. poudarja, da se tega zneska ne da primerjati z najverjetnejšo stopnjo napake, ki jo je izdalo Računsko sodišče, saj revizije skladnosti, ki jih izvaja Komisija, zajemajo sisteme in ne preverjajo pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, krijejo izdatke, povezane s številnimi proračunskimi leti, in vodijo do finančnih popravkov za 65 % na podlagi pavšala in posledično ne omogočajo izračuna letne stopnje napak ( 28 )

96. poudarja, da se povečanje iz leta 2013, ki zadeva povprečno stopnjo finančnih popravkov v primerjavi z obdobjem 2008–2012, glede na ugotovitve Računskega sodišča ( 29 ) v veliki meri lahko pojasni z zmanjšanjem zaostanka pri nezaključenih revizijskih spisih s 553 konec leta 2012 na 516 konec leta 2013, in da so bili zaključek teh spisov, ki se nanašajo na proračunska leta pred letom 2010, izvedeni finančni popravki v višini 881 milijonov EUR (79 % celotnega zneska);

97. je zaskrbljen, da neodvisnost spravnega organa, ki lahko sodeluje v postopku potrditve skladnosti, ni zagotovljena v skladu s trenutno veljavnimi določbami ( 30 )

Razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje

98. ugotavlja, da so plačila za razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje za leto 2013 vsebovala hujše napake, da se je najverjetnejša stopnja napake zmanjšala na 6,7 % s 7,9 % leta 2012 in da je bilo sedem od 13 revidiranih nadzornih in kontrolnih sistemov za plačila, ki so bila pripoznana kot stroški, v državah članicah le delno učinkovitih, šest pa jih je neučinkovitih;

99. se strinja s stališčem Računskega sodišča, da bi bila najverjetnejša stopnja napake zmanjšana na 2 %, če bi nacionalni organi uporabili vse informacije, ki jih imajo na voljo za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak; poudarja, da imajo države članice pomembno odgovornost glede pravilnega in zakonitega izvrševanja proračuna Unije, kadar so odgovorne za upravljanje sredstev Unije;

100. obžaluje dejstvo, da je povprečna stopnja napak, ki jo je izračunalo Računsko sodišče za razvoj podeželja, v zadnjih treh letih znašala 8,2 %, v letu 2013 pa 7,9 % ( 31 ) ; močno obžaluje dejstvo, da je to najvišja stopnja napake na področju politike za leto 2013;

101. ugotavlja, da je do napak, ki jih je odkrilo Računsko sodišče, prišlo predvsem zato, ker upravičenci niso upoštevali zahtev za upravičenost, pravila o javnem naročanju se niso pravilno uporabljala, kmetijsko-okoljske zaveze pa niso bile upoštevane;

102. je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče ugotovilo, da so domnevne namerne kršitve zasebnih upravičencev prispevale k eni osmini stopnje napake na področju razvoja podeželja, in obžaluje dejstvo, da je posebni ukrep za razvoj podeželja „dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom“ v največji meri prispeval k stopnji napake za zasebne naložbe ( 32 ) , zaradi česar je Računsko sodišče izrazilo resno zaskrbljenost glede „učinkovitosti in uspešnosti ukrepov pri doseganju ciljev politike“;

103. se strinja s stališčem Računskega sodišča ( 33 ) , da so bile napake delno posledica zapletenosti pravil in velike raznolikosti shem pomoči v okviru programov v obdobju 2007–2013: skupno 46 ukrepov za razvoj podeželja, od katerih ima vsak svoja pravila in zahteve;

104. ugotavlja, da stopnja ustavitev in prekinitev plačil Komisije narašča, kar zagotavlja sistematično izvajanje popravnih ukrepov v primerih, kjer so ugotovljene pomanjkljivosti;

105. pozdravlja spremembo pristopa Komisije za izračun stopnje preostale napake, pri čemer upošteva vse ustrezne revizije in informacije, da bi popravila stopnjo napake, o kateri poročajo države članice;

106. obžaluje nezanesljivost podatkov, ki jih sporočijo države članice, glede rezultatov njihovih pregledov; ugotavlja, da so organi za potrjevanje izdali mnenje s pridržkom, v katerem je navedena stopnja napake nad 2 % za samo devet plačilnih agencij od 74 ( 34 ) , Komisija pa je izdala mnenje s pridržkom za 31 agencij v 24 državah članicah ( 35 )

107. obžaluje pomanjkanje kakovosti popravljalnih ukrepov pri nekaterih državah članicah ter pomanjkanje sistematskega pristopa za izkoreninjenje vzrokov za napake v vseh državah članicah; poudarja, da ne obstajajo preventivni ukrepi proti zelo razširjenim pomanjkljivostim na ravni Unije;

108. ugotavlja, da sta glavna razloga za nezadostno izvrševanje 4 300 000 EUR v poglavju 17 04 – Varnost hrane, zdravje in dobro počutje živali ter zdravstveno varstvo rastlin naslednja: 900 000 EUR namenskih prejemkov za različne programe, ki jih je dovoljeno porabiti še v letu 2014, in 2 000 000 EUR za sklad za nujne primere; ugotavlja, da je bilo 50 % drugega zneska (1 000 000 EUR) prenesenih v leto 2014 (za boj proti bolezni modrega jezika v Nemčiji) in takrat tudi izvršenih;

Zahteve Komisiji, državam članicam in Računskemu sodišču glede kmetijstva in razvoja podeželja

109. poziva Računsko sodišče, naj izračuna ločeno stopnjo napake za tržne ukrepe in neposredna plačila za prvi steber SKP;

110. priporoča, naj Komisija dejavno spremlja uporabo popravljalnih ukrepov v zvezi s pomanjkljivostmi kontrolnega sistema, ki se uporablja za pomoč Unije za priznanje skupin proizvajalcev sadja in zelenjave na Poljskem ter za operativne programe za organizacije proizvajalcev, v Avstriji, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu;

111. poziva Komisijo, naj dokaže dodano vrednost Unije pri ukrepih na kmetijskem trgu ter pri tem upošteva nevarnost morebitnih izgub za proračun Unije; prav tako jo poziva, naj razmisli o ukinitvi teh ukrepov, če je tveganje previsoko; poziva Komisijo, naj poroča v okviru nadaljnjih ukrepov v zvezi z razrešnico Komisije za leto 2013 o ukrepih, ki jih je sprejel Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) zaradi revizijske misije za izvozna nadomestila za perutnino v Franciji;

112. poziva Komisijo, naj pripravi predloge za sankcioniranje napačnega ali nepravilnega poročanja plačilnih agencij, ki naj vsebuje tri razsežnosti, in sicer statistične podatke inšpekcijskih pregledov, izjave plačilnih agencij in delo, ki ga opravijo certifikacijski organi; zahteva, da se Komisijo pooblasti za preklic akreditacije plačilnih agencij v primerih resnih napačnih prikazovanj;

113. poziva generalnega direktorja GD AGRI, naj razmisli o dejanski dodani vrednosti tega, da se vsako leto zamuja s pridržki in se to upraviči s pomanjkljivostmi v LPIS, saj imajo te pomanjkljivosti jasno horizontalno razsežnost;

114. poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje izkoriščanja IAKS v celoti, in še zlasti zagotovijo, da države članice pravilno ocenijo in evidentirajo upravičenost in velikost kmetijskih parcel, in da države članice, v katerih je bilo ugotovljeno, da na IAKS vplivajo sistemske napake, sprejmejo takojšnje popravljalne ukrepe;

115. poziva Komisijo, naj razišče dejstva, o katerih je poročalo Računsko sodišče na Irskem in v Italiji v točkah 3.24 in 3.25 svojega letnega poročila za leto 2013 glede nepravilnosti pri izterjavi neupravičeno izplačanih zneskov, in sprejme potrebne popravljalne ukrepe ter o njih poroča Parlamentu do junija 2015;

116. poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za nadaljnje zmanjšanje zaostankov pri nezaključenih revizijskih spisih v okviru potrjevanja obračunov, da se lahko vse revizije, ki so bile opravljene pred letom 2012, zaključijo do konca leta 2015;

117. zahteva zlasti, da se mandat članov spravnega organa, ki sodelujejo pri postopku potrditve obračunov, časovno omeji na začetno triletno obdobje z možnostjo podaljšanja za največ eno leto; poleg tega zahteva, da se pri obravnavanju teh dokumentov preprečijo morebitna navzkrižja interesov in da države članice niso zastopane v spravnem odbori, kadar jih finančni popravki neposredno zadevajo;

118. poziva Komisijo, naj Parlamentu natančno poroča o izvajanju omejitve neposrednih plačil SKP v posameznih državah članicah;

119. poziva k manj birokratski SKP, da se zmanjšajo stopnje napak; zato pozdravlja zavezo, ki jo je sprejela Komisija, da bosta poenostavitev in subsidiarnost ena glavnih prednostnih nalog v naslednjih petih letih; poziva, da se plačilnim agencijam, katerih uspešnost je vedno podpovprečna, v skrajnih primerih odvzame akreditacija;

120. poziva Komisijo, naj pravočasno predstavi podroben načrt za zmanjšanje birokracije pri SKP za 25 % v naslednjih petih letih;

121. poziva Računsko sodišče, naj preuči politiko na področju razvoja podeželja v ločenem poglavju letnega poročila ali vsaj ločeno izračuna stopnjo napake za področje politike za razvoj podeželja, ribiško politiko in program LIFE+;

122. priporoča, naj Komisija zagotovi, da se akcijski načrti držav članic za razvoj podeželja dokončajo tako, da zajamejo vse regije in vse ukrepe, zlasti naložbene, ter upoštevajo revizijske ugotovitve Komisije in Računskega sodišča;

123. poziva Komisijo, naj poroča o nadaljnjih ukrepih v primerih domnevnih namernih kršitev, o katerih je Računsko sodišče poročalo OLAF, zlasti glede ukrepov za razvoj podeželja „dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom“, ter naj v celoti preuči zasnovo teh ukrepov zaradi kritičnih pripomb Računskega sodišča glede njihove učinkovitosti in uspešnosti v poročilu o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico Komisije za proračunsko leto 2013;

124. poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje programov razvoja podeželja ter naj v svojih revizijah skladnosti upošteva veljavna pravila, tudi tista, ki so bila sprejeta na nacionalni ravni, kjer je to ustrezno, da se zmanjša tveganje ponavljanja slabosti in napak, do katerih je prišlo v programskem obdobju 2007–2013;

Ribištvo

125. je seznanjen s pridržkom GD MARE glede stopnje napake, ki je višja od 2 % pri odhodkih, ki so jih prijavile nekatere države članice, ter glede nezanesljivega in manjkajočega poročila v primeru ene države članice; obžaluje situacijo v zvezi s to državo članico; vseeno ugotavlja, da so se razmere izboljšale po navodilih Komisije za to državo članico;

126. ne glede na te pripombe obžaluje, da Računsko sodišče ni natančneje navedlo podrobnosti rezultatov svojih revizij za specifično področje ribištva in pomorskih zadev; poziva, da se zaradi preglednosti te informacije objavijo;

127. je seznanjen s tem, da je bilo 92,31 % plačil GD MARE izvršenih pravočasno; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je število plačil z zamudo v primerjavi s predhodnim proračunskim letom povečalo; z zadovoljstvom ugotavlja, da so se obresti za zamude, plačane leta 2013, zmanjšale, in zato spodbuja GD MARE, naj ohrani rok za plačila v skladu z regulativnimi zahtevami;

Regionalna politika, promet in energetika

EU 2020

128. poudarja, da je bilo od skupnega zneska plačil, opravljenih v letu 2013 v okviru te skupine politik (45 311 milijonov EUR), 96 % (43 494 milijonov EUR) namenjenih za regionalno politiko, ki se izvaja predvsem prek Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada, 1 059 milijonov EUR za mobilnost in transport ter 758 milijonov EUR za energijo;

129. priznava, da ima regionalna politika Unije odločilno vlogo pri zmanjševanju regionalnih razlik ter spodbujanju gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije med regijami držav članic in med državami članicami; priznava, da je ta politika osrednja vseevropska dolgoročna naložbena politika v realnem gospodarstvu, ki v letu 2013 zajema 29 % vseh odhodkov iz proračuna Unije, in da gre za preverjeno orodje za ustvarjanje rasti in delovnih mest v Uniji, s čimer se podpira uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020;

130. priznava, kako pomembno vlogo imata prometna in energetska politika pri vzpostavljanju varnih, trajnostnih in konkurenčnih prometnih in energetskih sistemov ter storitev za državljane in podjetja Unije, in poudarja prispevek teh politik pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020;

131. pozdravlja dejstvo, da Komisija preverja učinkovitost, uspešnost, skladnost in evropsko dodano vrednost regionalne politike prek naknadnih ocen; pričakuje, da bo redno prejemal najnovejše različice ocene Komisije;

132. poudarja, da bi morala Komisija poskrbeti za to, da bo od držav članic prejemala dosledne in zanesljive informacije o uporabi sredstev ESRR; meni, da bi morale te informacije opisovati napredek operativnih programov, ne le v finančnem smislu, temveč tudi v smislu uspešnosti ( 36 )

133. opozarja na večletnost sistema za upravljanje kohezijske politike ter poudarja, da bo končno oceno nepravilnosti, povezanih z izvajanjem politike, mogoče podati šele ob koncu programskega obdobja;

Napake

134. ugotavlja, da sta med 180 transakcijami, ki jih je revidiralo Sodišče, 102 (57 %) vsebovali napake; je seznanjen, da Sodišče s 95-odstotno stopnjo zaupanja ugotavlja, da je stopnja napake v populaciji med 3,7 % in 10,1 % (spodnja ozirom zgornja meja napake), in da na podlagi 40 napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake 6,9 % (2012: 6,8 %);

135. poudarja, da so imeli nacionalni organi v 17 primerih napak končnih upravičencev, ki jih je bilo mogoče količinsko opredeliti, dovolj informacij, da bi preprečili, odkrili in popravili napake, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji; ugotavlja, da bi bila v primeru uporabe vseh teh informacij za popravo napak, ocena najverjetnejše stopnje napake za to poglavje za tri odstotne točke nižja; poudarja, da imajo države članice pomembno odgovornost glede pravilnega in zakonitega izvrševanja proračuna Unije, kadar so odgovorne za upravljanje sredstev Unije;

136. poudarja, da glavna tveganja neskladnosti pri odhodkih iz ESRR in kohezijskih skladov, pa tudi na področju mobilnosti, prometa in energije, zadevajo: napake pri pravilih o javnih naročilih (39 %), neupravičeni projekti/dejavnosti ali upravičenci (22 %), neupravičeni stroški, vključeni v izjave o odhodkih, (21 %) in neupoštevanje pravil o državni pomoči glede ESRR in kohezijskih skladov; pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija sprejela za zmanjšanje tega tveganja, in jo spodbuja, naj upravnim organom še naprej zagotavlja smernice in usposabljanje v zvezi z ugotovljenimi tveganji; pričakuje, da bodo novi predpisi in pravila za programsko obdobje 2014–2020 prispevali k zmanjšanju tveganja napak in k povečanju uspešnosti s poenostavitvijo in pojasnitvijo postopkov;

Zanesljivost poročanja držav članic

137. ugotavlja, da so organi držav članic posredovali 322 nacionalnih revizijskih mnenj o svojih operativnih programih in da so revizijska mnenja v 209 primerih (65 %) navedla stopnjo napake pod 2 %; ugotavlja, da je Komisija pri preverjanju podatkov za 78 nacionalnih revizijskih mnenj lahko le potrdila izjave o stopnjah napak držav članic; ugotavlja, da je morala Komisija popraviti 244 revizijskih mnenj ( 37 ) ; prosi Komisijo, naj v prihodnosti poroča o vseh podrobnostih pri spremembah stopenj napak GD REGIO;

138. opaža, da je Komisija za vse nacionalne revizije stopenj napak v poročilih Slovaške menila, da so nezanesljive, tako kot za 10 od 15 stopenj napak v poročilih Madžarske, dve od sedmih v poročilih Bolgarije in eno od štirih v poročilih Belgije; poziva Komisijo, naj pokaže, če in kako so njenih pavšalni popravki, namenjeni zaščiti proračuna Unije (25 % za en program ter 10 % za devet programov na Slovaškem, dva v Bolgariji in Italiji ter enega v Belgiji ( 38 ) ), izboljšali položaj;

139. poudarja, da je bilo poročanje o napakah pri naslednjih operativnih programih še posebej nezanesljivo: Država članica Program Naslov Sprejeti znesek v milijonih EUR DČ stopnja napake v letnih poročilih o nadzoru (%) COM napaka/pavšal (%) BE 2007BE162PO001 Bruselj, Regionalna konkurenčnost 56,93 6,23 10 BG 2007BG161PO002 Tehnična pomoč 1 466,43 4,10 10 DE 2007DE162PO006 ESRR Bremen 142,01 0,31 5 DE 2007DE161PO003 ESRR Mecklenburg – Zahodna Pomeranija 1 252,42 0,81 5 DE 2007DE162PO005 ESRR Hesse 263,45 0,04 5 ETC 2007CB063PO052 INTERREG IV Italija/Avstrija 60,07 2,77 10 ETC 2007CG163PO030 Slovaška/Češka 92,74 0,96 10 ETC 2007CB163PO019 Mecklenburg /WP – Poljska 132,81 0,02 5 HU 2007HU161PO001 Gospodarski razvoj 2 858,82 0,71 5 HU 2007HU161PO007 Promet 5 684,24 0,54 5 HU 2007HU161PO003 Zahodna Panonija 463,75 1,30 5 HU 2007HU161PO004 Južna velika nižina 748,71 1,30 5 HU 2007HU161PO005 Osrednje Zadonavje 507,92 130 5 HU 2007HU161PO006 Severna Madžarska 903,72 1,30 5 HU 2007HU161PO009 Severna velika nižina 975,07 1,30 5 HU 2007HU161PO011 Južno Zadonavje 705,14 1,30 5 HU 2007HU161PO001 Osrednja Madžarska 1 467,20 0,10 5 IT 2007IT161PO007 Razvoj – Mezzogiorno 579,04 0,63 10 IT 2007IT161PO008 Kalabrija 1 499,12 2,45 10 SL 2007SL161PO001 Regionalni razvojni potencial 1 783,29 2,80 5 SL 2007SL161PO002 Infrastruktura 1 562,06 2,80 5 SK 2007SK161PO006 Konkurenčnost in gospodarski razvoj 968,25 0 25 SK 2007SK161PO005 Zdravje 250,00 1,79 25 SK 2007SK161PO001 Informacijska družba 843,60 1,79 10 SK 2007SK16UPO001 Raziskave in razvoj 1 209,42 1,30 10 SK 2007SK161PO002 Okolje 1 820,00 0,33 10 SK 2007SK161PO004 Promet 3 160,15 0,74 10 SK 2007SK161PO003 Regionalni OP 1 554,50 0,32 10 SK 2007SK161PO007 Tehnična pomoč 97,60 1,79 10 SK 2007SK162PO001 Bratislava 95,21 1,79 10 UK 2007UK162PO001 Škotska nižina in višavje 375,96 5,98 8,42 UK 2007UK161PO002 Zahodni Wales in The Valleys 1 250,38 0,36 5 UK 2007UK162PO012 Vzhodni Wales 72,45 0,36 5

140. prosi Komisijo, naj v prihodnosti poroča o stopnjah napak po programih, kot jih sporočijo države članice in sprejme/popravi Komisija v letnih poročilih o dejavnostih;

141. je seznanjen, da je Komisija na podlagi svojega pregleda menila, da je delo 40 nacionalnih revizijskih organov, pristojnih za revizijo 90 % dodeljenih sredstev iz ESRR/Kohezijskega sklada v programskem obdobju 2007–2013, na splošno zanesljivo;

Upravljavski in kontrolni sistemi (UKS)

142. poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi dodatne smernice in tehnično pomoč; od Komisije in držav članic zahteva, da posebno pozornost namenijo poenostavitvi postopkov, tudi tistih za upravičence, kar bi lahko prineslo koristi za revizijo in zmanjšanje stopnje napak, sočasno pa naj povečajo učinkovitost sistema upravljanja in nadzora;

143. pozdravlja izboljšanje upravljanja skladov po letu 2011 v Avstriji, na Češkem in v Romuniji; je zaskrbljen zaradi slabšanja upravljanja ESRR na Slovaškem, v Španiji, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu ( 39 )

144. poudarja, da v 50 izmed 75 primerov pridržki niso bili umaknjeni vse leto ali celo dlje; poziva Komisijo, naj posreduje ustrezne informacije, da bo mogoče ugotoviti, ali gre za iste pomanjkljivosti in regije in zakaj nacionalnim organom upravljanja napak ni uspelo učinkovito odpraviti;

145. močno podpira prekinitev in začasno ustavitev plačil, ki ju Komisija uporablja kot učinkovito in preprečevalno orodje za zaščito finančnih interesov Unije;

146. je seznanjen z določbami novega regulativnega okvira za programsko obdobje 2014–2020, ki določajo, da bodo resne pomanjkljivosti v smislu Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 ( 40 ) , ki jih odkrije Komisija ali Računsko sodišče po predložitvi računovodskih izkazov, privedle do neto finančnih popravkov za zadevne programe; poziva Komisijo, naj seznam teh primerov predloži pravočasno za postopek podelitve razrešnice Komisiji za leto 2014;

147. pozdravlja izboljšane kontrolne in revizijske postopke, predvidene v regulativnem okviru za programsko obdobje 2014–2020, zlasti v zvezi z upravnim preverjanjem in kontrolami letnih računovodskih izkazov programov in izjavami o upravljanju, ki jih organi upravljanja predložijo Komisiji; ugotavlja, da so bile možnosti Komisije za popravne ukrepe še izboljšane, potem ko je bila odpravljena možnost, da države članice znova uporabijo sredstva, kar je privedlo do neto finančnih popravkov; odobrava ustanovitev strokovnega središča za gradnjo upravnih zmogljivosti pri upravljanju strukturnih in investicijskih skladov; podpira čedalje večjo usmerjenost v rezultate in tematsko osredotočenost kohezijske politike, saj bi moralo to zagotoviti premik od merila, pri katerem se upošteva samo črpanje sredstev, h kakovosti porabe in visoki dodani vrednosti sofinanciranih dejavnosti;

148. opozarja, na odstavek 165 svoje resolucije, priložene sklepu o podelitvi razrešnice Komisiji za leto 2012, v katerem je Parlament pozval k harmonizaciji obravnave napak pri javnih naročilih v deljenem upravljanju; pozdravlja harmonizacijo, ki jo je Komisija začela s svojim Sklepom C(2013) 9527 z dne 19. decembra 2013 o opredelitvi in odobritvi smernic za določanje finančnih popravkov pri izdatkih, financiranih s strani Unije v okviru deljenega upravljanja, ki jih izvede Komisija zaradi neskladnosti s pravili o javnih naročilih; poudarja, da morajo države članice do 18. aprila 2016 izvajati Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta ( 41 ) ; meni, da bo to privedlo do občutnih sprememb v postopkih javnih naročil in da utegnejo biti zaradi tega potrebne dodatne metodološke spremembe;

149. je seznanjen, da mora biti metodologija Računskega sodišča dosledna in da jo je treba uporabljati za vsa področja upravljanja; razume, da bi utegnilo nadaljnje usklajevanje privesti do nedoslednosti v opredelitvah Računskega sodišča o nezakoniti transakciji v neposrednem in deljenem upravljanju;

Finančni popravki

150. ugotavlja, da se je Komisija leta 2013 odločila za finančne popravke v višini 912 371 222 EUR za operativne programe držav članic, in sicer 239,50 milijona EUR za Češko, 147,21 milijona EUR za Madžarsko in 95,47 milijona EUR za Grčijo;

151. poziva Komisijo, naj med izvajanjem projektov, ki jih države članice predložijo za financiranje iz strukturnih skladov, in po njihovi zaključitvi progresivno oceni njihovo uspešnost, da bi povečali učinkovitost projektov in okrepili nadzor nad uporabo javnih sredstev, s čimer bi odkrili primere zlorabe in goljufij, do katerih prihaja med izvajanjem projektov;

152. poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem za izmenjavo informacij med nacionalnimi revizijskimi organi, da bo mogoče navzkrižno preveriti računovodske vnose za transakcije med dvema ali več državami članicami, s čimer bi napovedali boj čezmejnim goljufijam, ki vplivajo na strukturne sklade, in z ozirom na novo ureditev, ki bo začela veljati v okviru večletnega finančnega okvira 2014–2020, skladov ESI (Evropskega socialnega sklada (ESS), Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR)) kot celote, da bi sprejeli celovit pristop k zaščiti finančnih interesov Unije;

153. nadalje ugotavlja, da je bilo v programskem obdobju 2007–2013 šest držav članic (Češka, Grčija, Španija, Madžarska, Poljska in Romunija) odgovornih za 75 % (1 342 milijonov EUR) potrjenih finančnih popravkov ESRR/Kohezijskega sklada in ESS;

Razveljavitev obveznosti

154. obžaluje, da je bilo treba v letu 2013 razveljaviti obveznosti v višini 397,8 milijona EUR, od tega 296,7 milijona EUR samo za Češko; meni, da razveljavitve obveznosti niso skladne z dobrim finančnim poslovodenjem; je zaskrbljen nad tem, da nekatere regije že dlje časa niso zmožne črpati razpoložljivih sredstev, zato poziva Komisijo, naj odkrije temeljne vzroke za to stanje v navedenih regijah; prav tako poziva Komisijo, naj oblikuje in predloži natančen načrt za izboljšanje sposobnosti črpanja regij, kjer je trenutno stanje na tem področju izjemno slabo;

155. poudarja, da je bilo v uredbo za programsko obdobje 2014–2020 vključeno obdobje upravičenosti, da bi določili časovno obdobje za opravljanje naložb in spodbudili programske organe, da opravijo pravočasne naložbe za delovna mesta in rast v Uniji, saj se bo s tem zmanjšalo tveganje neuporabe v določenem obdobju upravičenosti in s tem razveljavitve obveznosti;

Instrumenti finančnega inženiringa

156. ugotavlja, da so upravni organi držav članic poročali o skupaj 941 instrumentih finančnega inženiringa ob koncu leta 2013 v 25 državah članicah: 91 % je bilo instrumentov finančnega inženiringa za podjetja, 6 % za projekte razvoja mest in 3 % za sklade za energetsko učinkovitost/obnovljive vire energije; ugotavlja, da bila skupna vrednost prispevkov za operativne programe, izplačanih v instrumente finančnega inženiringa, znašala 14 278,20 milijona EUR, vključno z 9 597,62 milijona EUR iz strukturnih skladov; ugotavlja, da je bilo le dve leti pred zaključkom samo 47 % prispevkov za operativne programe – 6 678,20 milijona EUR – izplačano končnim prejemnikom;

157. je zaskrbljen, ker je Komisija v svojem konsolidiranem letnem poročilu za leto 2013 o izvajanju instrumentov finančnega inženiringa – v skladu s točko (j) člena 67(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 ( 42 ) – ugotovila, da upravni organi držav članic niso zagotovili vseh informacij o izvajanju teh instrumentov ter da so nekateri podatki kazali na „netočnosti“ v zvezi s podatki o instrumentih finančnega inženiringa na Madžarskem in v Italiji;

Grčija

158. je zaskrbljen glede izvajanja prednostnih projektov v Grčiji, s katerimi upravlja projektna skupina; ugotavlja, da je bilo treba pospešiti 48 prednostnih projektov; ugotavlja, da so po mnenju Komisije poglavitne težave naslednje: (a) zamude v končni fazi, (b) zamude pri izdaji dovoljenj, (c) razveljavitve pogodb zaradi nelikvidnosti pogodbenikov (d), dolgotrajne pritožbe na sodiščih med postopki oddaje naročil; zato poziva Komisijo, naj za poročilo o nadaljnjih ukrepih za leto 2013 zagotovi najnovejše podatke o prednostnih projektih;

Trasimensko jezero

159. ugotavlja, da je OLAF decembra 2014 izvedel misijo za ugotavljanje dejstev, da bi obravnaval morebitne nepravilnosti pri pomoči Unije za kolesarsko stezo okrog Trasimenskega jezera v Italiji; poziva Komisijo, naj Parlament v poročilu o razrešnici za leto 2013 obvesti o razvoju dogodkov;

Privatizacija infrastrukturnih projektov, ki so se financirali iz skladov Unije

160. ugotavlja, da je Unija prispevala 1,1 milijona EUR za financiranje posodobitve omrežja za oskrbo z vodo v Skorkovu (CZ); je zaskrbljen, ker so občinske oblasti izkoriščanje sistema za oskrbo z vodo prepustile podjetju, ki že upravlja lokalni kanalizacijski sistem; ugotavlja, da je bil slednji tudi sofinanciran iz skladov Unije, in sicer v višini 1,4 milijona EUR, ter da se je cena za oskrbo s pitno vodo dvignila za 45 %; meni, da je pitje vode javno dobro in da morajo imeti vsi državljani dostop do pitne vode visoke kakovosti za razumno ceno;

161. poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o vseh primerih, ko so bili projekti, v katerih je bil delež Unije vsaj 30 %, naknadno privatizirani;

Solidarnostni sklad Evropske unije

162. je seznanjen s poročilom Komisije o Solidarnostnem skladu Evropske unije za leto 2013 ( 43 ) ; je presenečen, da zadržki, ki jih je Računsko sodišče izrazilo v posebnem poročilu št. 24/2012, Parlament pa jih je podprl v svoji resoluciji z dne 3. aprila 2014 o posebnih poročilih Računskega sodišča v zvezi z razrešnico za Komisijo za leto 2012 ( 44 ) , niso bili ustrezno obravnavani; poziva Komisijo, naj pojasni, kako so bile pomanjkljivosti, ki jih je Računsko sodišče odkrilo v zvezi z nujno pomočjo regiji Abruci, odpravljene v revidirani uredbi o Solidarnostnem skladu Evropske unije, ki je začela veljati 28. junija 2014, zlasti kar zadeva pripravo posodobljenih nacionalnih načrtov za obvladovanje nesreč, uvedbo posebne ureditve za javna naročila v izrednih razmerah, namestitev začasnih bivališč na območjih, ki jih je prizadela nesreča, in vračilo vseh prihodkov, ustvarjenih pri projektih solidarnostnega sklada, v proračun Unije;

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti

163. poziva Komisijo, naj pravočasno pred postopkom podelitve razrešnice za leto 2014 podrobno poroča o napredku glede upravljavskih in kontrolnih sistemov, ki se štejejo kot delno učinkoviti ( 45 )

164. poziva Komisijo, naj v skladu s priporočilom Računskega sodišča oceni preglede na prvi stopnji, opravljene v programskem obdobju 2007–2013 v skladu s členom 32(5) finančne uredbe; poziva Komisijo, naj letnemu poročilu o dejavnostih GD REGIO doda oceno o zanesljivosti informacij, ki jih posredujejo organi za potrjevanje v državah članicah; pozdravlja ocene, opravljene od leta 2010 s ciljno usmerjenimi revizijami programov z visokim tveganjem v okviru revizijske poizvedbe „premoščanje vrzeli v zagotovilu“;

165. poziva Računsko sodišče, naj Parlamentu predloži podrobno poročilo o razvoju stopnje napake (za vsako leto, za vsako sektorsko politiko in za vsako državo članico) v celotnem obdobju prejšnjega večletnega finančnega okvira (2007–2013);

166. poziva Komisijo, naj zahteva, da revizijski organi potrdijo točnost podatkov o finančnih popravkih, ki jih v povezavi z vsakim operativnim programom sporočijo organi za potrjevanje; meni, da bi bilo treba te podrobne informacije objaviti v prilogi letnega poročila o dejavnostih GD REGIO;

167. poziva Komisijo, naj v svojem letnem poročilu o dejavnostih dosledno razkriva vzroke za to, da niso bili izrečeni pridržki (ali so bili izrečeni pridržki z nižjim finančnim učinkom), kadar je to posledica izjem od veljavnih navodil Komisije ali odobrenih revizijskih strategij;

168. podpira priporočilo Računskega sodišča, da bi morala Komisija od držav članic zahtevati, naj v svojih izjavah o upravljanju (v skladu s točko (a) člena 59(5) finančne uredbe) izrecno potrdijo uspešnost pregledov na prvi stopnji, ki jih opravijo organi upravljanja in organi za potrjevanje;

169. poziva Komisijo, naj nacionalne organe zaprosi za povratne informacije o tem, ali so bili doseženi cilji projektov na področju ESRR/Kohezijskega sklada in ESS; meni, da bi bilo treba to storiti na način, ki bi omogočal primerljivost evidentiranih podatkov na ravni Unije; meni, da bi morali imeti državljani, ki jih uresničitev ciljev projektov zadeva, možnost oceniti projekt, po tem, ko je ta dokončan;

170. poziva Komisijo, naj pojasni „netočnosti“, povezane z instrumenti finančnega inženiringa, in v letnem poročilu o dejavnostih GD REGIO za leto 2014 podrobno oceni rezultate;

171. priznava prizadevanja Komisije za prehod na kulturo smotrnosti poslovanja; zato poziva Komisijo (GD REGIO), naj v načrt upravljanja in letno poročilo o dejavnostih vključi oceno svojega dela v zvezi s povečevanjem učinkovitosti ter uspešnostjo in učinkom kohezijske politike; poziva Komisijo, naj poleg pristopa k izvrševanju proračuna preveri uspešnost pri uresničevanju ciljev in koristneje uporablja ocene, države članice in njihove organe upravljanja pa podpre, da bodo lahko povečali kakovost ocenjevalnih poročil; v zvezi s tem poudarja, da je treba v prihodnje upoštevati in ocenjevati rezultate projektov, donosnost naložb in dejansko dodano vrednost za gospodarstvo, zaposlovanje in regionalni razvoj;

Zaposlovanje in socialne zadeve

Strategija EU 2020

172. poudarja, da sredstva ESS v veliki meri prispevajo k doseganju ciljev na področju zaposlovanja in socialne politike; ugotavlja, da so bila za leto poročanja v te namene zagotovljena plačila v višini 14,1 milijarde EUR, od tega je bilo 98 % plačil opravljenih preko ESS; kljub temu meni, da bi bilo treba oceniti uspešnost sklada, ne toliko zaradi stopnje črpanja, pač pa zaradi učinkovitosti pri ustvarjanju delovnih mest in vračanju brezposelnih na trg dela; poziva, da se do konca leta opravi in predloži natančna analiza uspešnosti sklada, od katere bi bila odvisna politična ocena Parlamenta;

173. poudarja pomen ESS za naložbe v ukrepe za ustvarjanje delovnih mest in boj proti brezposelnosti, v človeški kapital, izobraževanje in usposabljanje, družbeno vključenost in dostop do socialnih storitev;

174. poudarja, da v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 sredstev Evropskega socialnega sklada ni dovoljeno uporabljati za selitev delovnih mest iz ene države članice v drugo; vztraja, da morajo Komisija in države članice izvajati ustrezen nadzor in skrbeti, da se sredstva Unije ne bodo zlorabljala na ta način;

175. ugotavlja, da bi moral biti cilj držav članic pri črpanju sredstev Unije doseganje rezultatov in uresničevanje ciljev ESS in da dosledno izvajanje učinkovitega nadzora ne bi smelo biti ogroženo, zlasti proti koncu obdobja upravičenosti, saj to lahko vodi h kršitvi pravil s posledičnim financiranjem projektov, ki so predragi, slabo izpeljani oziroma ne dosežejo pričakovanih rezultatov;

176. poudarja, da je še posebej nujno zmanjšanje brezposelnosti mladih; pozdravlja, da je bilo več kot 12,4 milijarde EUR iz ESS in iz pobude za zaposlovanje mladih namenjenih za boj proti brezposelnosti mladih v novem programskem obdobju; poziva Komisijo, naj podpira države članice pri izvajanju skladov Unije in zagotovi, da se bo ta denar porabil za navedene namene; poziva Komisijo, naj za programsko obdobje 2014–2020 vzpostavi sistem, ki bo omogočal poročanje o napredku pri vključevanju prikrajšanih oseb ali skupin (npr. mladih, starejših, dolgotrajno brezposelnih, Romov) v zaposlovanje;

Romi

177. poudarja, da sredstva, ki so bila na voljo za vključevanje Romov, niso bila vedno porabljena za ta namen; je zaskrbljen, ker se številni Romi soočajo z diskriminacijo in družbeno izključenostjo ter živijo v zelo slabih družbenoekonomskih pogojih; še posebej je zaskrbljen tudi zaradi informacij iz raziskave, ki jo je Agencija Evropske unije za temeljne pravice opravila leta 2012 ( 46 ) , po katerih je v 90 % romskih gospodinjstev povprečen dohodek nižji od nacionalne meje revščine in da v povprečju 45 % Romov živi v hudo prikrajšanih pogojih bivanja;

178. poziva Komisijo, naj podpre učinkovito izvajanje nacionalnih strategij vključevanja Romov na lokalni in regionalni ravni ter zagotovi, da bo proračunska poraba namenjena ciljem glavnih politik;

Napake

179. ugotavlja, da je napake vsebovalo 50 od 182 transakcij (27 %), ki jih je revidiralo Računsko sodišče; ugotavlja, da je Sodišče na podlagi 30 napak, ki jih je količinsko opredelilo, ocenilo, da je najverjetnejša stopnja napake znašala 3,1 % (3,2 % leta 2012); ugotavlja, da so imeli nacionalni organi v 13 primerih napak končnih upravičencev, ki jih je bilo mogoče količinsko opredeliti, dovolj informacij, da bi preprečili, odkrili in popravili napake, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji; meni, da bi bila ocena najverjetnejše stopnje napake za to poglavje za 1,3 odstotne točke nižja, če bi vse te informacije uporabili za popravo napak; poudarja, da imajo države članice pomembno odgovornost glede pravilnega in zakonitega izvrševanja proračuna Unije, kadar so odgovorne za upravljanje sredstev Unije;

180. je seznanjen z ugotovitvijo iz letnega poročila Računska sodišča, da se je ocenjena stopnja napake za področje zaposlovanja in socialnih zadev v letu 2013 v primerjavi z letom prej rahlo zmanjšala, in sicer s 3,2 % na 3,1 %; ugotavlja, da je bila ta stopnja vseeno druga najnižja med vsemi področji politik, in pričakuje, da se bo v prihodnjih letih še naprej zmanjševala;

181. ugotavlja, da so napake na tem političnem področju kot v preteklih letih zadevale neupravičene odhodke (93 % je zadevalo previsoko obračunane režijske stroške, prijavo previsokih stroškov dela in napačno izračunane stroške) in neupoštevanje pravil za javna naročila (7 %);

182. je seznanjen s priporočilom Računskega sodišča, da bi morala Komisija z državami članicami sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi s slabostmi, ugotovljenimi v tematski reviziji upravnega preverjanja na podlagi tveganja, ki jo je opravil GD EMPL, in pozdravlja nove smernice, ki jih je razvila Komisija, da bi dodatno okrepila zanesljivost upravnega preverjanja v programskem obdobju 2014–2020; ugotavlja, da so bile te smernice, ki temeljijo na spoznanjih iz prejšnjega programskega obdobja, predstavljene državam članicam in bodo objavljene v prvi polovici leta 2015; poudarja, da je zelo pomembno, da organi v državah članicah uporabijo informacije, ki jih imajo na voljo, da ugotovijo in popravijo napake, preden od Komisije zahtevajo povračilo, kar bo znatno zmanjšalo stopnjo napake na področju zaposlovanja in socialnih zadev;

183. spodbuja GD EMPL, naj še naprej uresničuje svoj cilj glede ESS in doseže, da napak ne bo več treba popravljati, temveč se jim bo mogoče izogniti; podpira prizadevanja GD EMPL za pomoč državam članicam z najvišjimi stopnjami napak pri izvrševanju tega sklada, da bodo lahko s sledenjem praktičnim zgledom izboljšale svoje sisteme; glede tega ugotavlja, da bi morali upravna zmogljivost in organizacija GD EMPL ustrezati njegovemu delu in odgovornostim do držav članic;

Zanesljivost poročanja držav članic

184. obžaluje, da glavni vir napak ostajajo pomanjkljiva preverjanja na prvi stopnji, ki jih opravijo nacionalni upravljavski in kontrolni sistemi; je globoko zaskrbljen zaradi dejstva, da so države članice manj skrbne pri trošenju sredstev Unije kot pri trošenju sredstev iz svojih nacionalnih proračunov, pri čemer imajo pomembno odgovornost pri pravilnem in zakonitem izvrševanju proračuna Unije, kadar so odgovorne za upravljanje sredstev Unije; ugotavlja, da je bilo pri naslednjih programih moč zaslediti izrazite sistemske slabosti: Poljska, Španija (Kastilja in Leon), Romunija, Portugalska, Italija (Sicilija), Nemčija (Bund), Nemčija (Turingija), Češka in Madžarska; poleg tega opaža, da so tematske revizije Komisije razkrile slabosti upravljavskih in kontrolnih sistemov operativnih programov za Irsko (Human Investment Capital), Slovaško (izobraževanje) in Španijo (avtonomna skupnost Valencia);

185. poudarja, da je Komisija pri pregledu stopenj napak, ki jih v svojih letnih poročilih o nadzoru (ACR) sporočijo države članice, povišala stopnjo napake za več kot 2 % pri naslednjih operativnih programih: Država članica Številka operativnega programa Vmesna plačila 2013 v EUR DČ ACR stopnja napake (%) COM popravek (%) Razlika (%) IT 2007IT052PO009 Bolzano 934 530 4,95 7,11 2,16 CZ 2007CZ052PO001 Praha Adapabilita 3,58 6,45 2,87 SK 2007SK05UPO002 OP zaposlovanje in socialno vključevanje 86 718 231 1,65 4,66 3,01 UK 2007UK052PO002 Škotska nižina in višavje 74 251 497 1,95 10,59 8,64 IT 2007IT052PO001 Abruci 0,2 15,9 15,88 ES 2007ES052PO011 La Rioja 0,38 37,76 37,38 Poleg tega je Komisija menila, da so letna poročila o nadzoru (ACR) za naslednje operativne programe povsem nezanesljiva, zaradi česar je bil uporabljen pavšalni popravek: Država članica Številka operativnega programa Vmesna plačila 2013 v EUR DČ ACR stopnja napake (%) COM pavšalni popravek (%) Razlika (%) LU 2007LU052PO001 Operativni program ESS 4 285 659 0,46 2,0 1,54 IT 2007IT051PO001 Kampanja 77 486 332 0,38 2,0 1,62 BE 2007BE052PO001 Nemško govoreča skupnost 0,0 2,0 2 ES 2007ES052PO002 Kastilja in Leon 10 607 012 0,0 2,0 2,0 BE 2007BE052PO003 Zvezna država 3,66 5,0 1,34 IT 2007IT051PO007 Pon istruzione 78 589 393 0,4 5,0 4,6 BE 2007BE052PO005 Flandrija 118 201 220 1,61 10,0 8,39 UK 2007UK051PO002 Zahodni Wales in The Valleys 149 600 091 0,36 10,0 9,64 UK 2007UK052PO001 Vzhodni Wales 9 476 602 0,36 10,0 9,64 IT 2007IT052PO012 Toskana 61 978 561 1,11 25 23,89 IT 2007IT052PO016 Sardinija 23 478 530 0,13 25 24,87

186. v zvezi s tem pozdravlja posebne olajševalne ukrepe, ki jih je sprejela Komisija, tako preventivne kot korektivne, ter revizije na podlagi tveganja, ki jih izvaja GD EMPL;

187. pozdravlja dejstvo, da je Komisija v letu 2013 nadaljevala s strogo politiko prekinitev in začasnih ustavitev plačil; v zvezi s tem šteje za omembe vredno, da je Komisija v letu 2013 izvedla finančne popravke v višini 842 milijonov EUR, in sicer 153 milijonov za obdobje 1994–1999, 472 milijonov za obdobje 2000–2006 in 217 milijonov za obdobje 2007–2013; ugotavlja, da so v treh programskih obdobjih najvišje finančne popravke prikazale naslednje države članice: Država članica Skupni sprejeti/določeni finančni popravek (milijoni EUR) Skupni izvedeni finančni popravek (milijoni EUR) Italija 497,7 497,7 Romunija 312,1 299,1 Španija 1 070,1 1 064,3

188. poleg tega opaža, da letno poročilo o dejavnostih GD EMPL vsebuje pridržek, povezan s plačili za programsko obdobje 2007–2013 v tveganem znesku 123,2 milijona EUR v letu 2013; opaža, da ta pridržek zajema 36 od 118 operativnih programov ESS (v primerjavi z letom 2012, ko je bilo zajetih 27 od 117 operativnih programov): Programsko obdobje 2007–2013 Država članica Številka operativnega programa Ime Pridržek BELGIJA 2007BE051PO001 Konvergenca Hainaut v celoti 2007BE052PO002 Troika Wallonie-Bruxelles v celoti 2007BE052PO003 Zvezna država ugled 2007BE052PO004 Bruxelles-Capitale: Emploi et cohésion sociale ugled 2007BE052PO005 Flandrija v celoti ČEŠKA 2007CZ052PO001 Praha Adaptabilita ugled 2007CZ05UPO001 Lidské zdroje a zaměstnanost ugled-delno FRANCIJA 2007FR052PO001 Programme opérationnel national FSE delno NEMČIJA 2007DE051PO002 Mecklemburg-Vorpommern v celoti 2007DE052PO003 Berlin v celoti IRSKA 2007IE052PO001 Human Capital investment ugled-delno ITALIJA 2007IT051PO001 Kampanja v celoti 2007IT051PO007 PON Istruzione v celoti 2007IT052PO001 Abruci ugled-delno 2007IT052PO009 Bolzano v celoti 2007IT052PO012 Toskana v celoti 2007IT052PO016 Sardinija v celoti POLJSKA 2007PL051PO001 Program Operacyjny Kapitał Ludzki delno ROMUNIJA 2007RO051PO001 Razvoj človeških virov v celoti SLOVAŠKA 2007SK05UPO001 OP Izobraževanje delno 2007SK05UPO002 OP Zaposlovanje in družbeno vključevanje ugled-delno ŠPANIJA 2007ES051PO003 Extremadura delno 2007ES051PO005 Andaluzija v celoti 2007ES052PO003 Avtonomna skupnost Valencia ugled 2007ES052PO004 Aragon v celoti 2007ES052PO005 Baleari v celoti 2007ES052PO007 Katalonija ugled 2007ES052PO008 Madrid ugled-delno 2007ES052PO011 La Rioja ugled 2007ES05UPO001 Adaptabilidad Y Empleo delno 2007ES05UPO002 Boj proti diskriminaciji delno 2007ES05UPO003 Tehnična podpora delno ZDRUŽENO KRALJESTVO 2007UK051PO002 Zahodni Wales in The Valleys v celoti 2007UK052PO001 Vzhodni Wales v celoti 2007UK052PO002 Škotsko višavje in nižina v celoti 2007UK052PO003 Severna Irska delno Programsko obdobje 2000–2006 Država članica Številka operativnega programa Ime Pridržek FRANCIJA 1999FR053DO001 Objectif 3 national ugled 2000FR162DO021 Nord-Pas-de-Calais ITALIJA 1999IT161PO006 Kalabrija ŠVEDSKA 1999SE161DO001 Norbotten och Västerbotten ZDRUŽENO KRALJESTVO 1999GB161DO005 Škotsko višavje in otoki 2000GB162DO013 Zahodna Škotska

189. poudarja, da v 30 izmed 79 primerov pridržki niso bili umaknjeni vse leto ali celo dlje, povrhu tega pa so bili za iste programe pridržki izraženi večkrat; poziva Komisijo, naj posreduje ustrezne informacije, da bo mogoče ugotoviti, ali gre za iste pomanjkljivosti in regije in zakaj nacionalnim organom upravljanja napak ni uspelo učinkovito odpraviti; ugotavlja, da so bili pridržki večkrat izraženi za Belgijo (regionalna konkurenčnost in zaposlovanje, zaposlovanje in socialna kohezija), Nemčijo (Turingija in Berlin), Irsko (naložbe v človeški kapital), Italijo (Kampanja; veščine in razvoj), Slovaško (izobraževanje), Španijo (Ekstremadura, Andaluzija, Baleari, Katalonija, Rioja; prilagodljivost in zaposlovanje, boj proti diskriminaciji, tehnična pomoč) in Združeno kraljestvo (Škotsko višavje in otoki, Škotsko nižavje in višavje) glede na to sprašuje Komisijo, zakaj so bili ti pridržki izrečeni večkrat zapored in kakšne ukrepe je sprejela, da bi zadevo uredila;

190. poudarja, da pridržki vplivajo na vmesna plačila za operativne programe iz obdobja 2007–2013 v višini 2 159,4 milijona EUR; ugotavlja, da je Komisija višino tveganega zneska leta 2013 ocenila na 123,3 milijona EUR;

191. podpira Računsko sodišče, ko poziva Komisijo, naj v svojem letnem poročilu o dejavnostih dosledno razkriva vzroke za to, da niso bili izrečeni pridržki (ali so bili izrečeni pridržki z nižjim finančnim učinkom), kadar je to posledica izjem od veljavnih navodil Komisije ali odobrenih revizijskih strategij;

192. ostaja zaskrbljen zaradi sistematičnih slabosti španskega in italijanskega upravljavskega in kontrolnega sistema, kar je še bolj izrazito zaradi državnih struktur, ki so decentralizirane oziroma so njihove pristojnosti prenesene na nižje ravni;

193. poziva GD EMPL, naj v svoje letno poročilo o dejavnostih vključi preglednico o letnih poročilih o nadzoru, ki jo je posredoval kot odgovor na vprašanje 19 iz vprašalnika za razrešnico;

194. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo nacionalni organi, pristojni za upravljanje strukturnih skladov, rešili problem zaračunavanja stroškov dela za evropske projekte po višjih stopnjah kot za projekte, ki se financirajo z nacionalnimi sredstvi;

195. je ustrezno seznanjen z letnim poročilom Računskega sodišča o izvrševanju proračuna, zlasti glede zaposlovanja in socialnih vprašanj, vendar obžaluje, da so v letošnjih posebnih poročilih Računskega sodišča navedbe o enakosti spolov na tem področju pomanjkljive in da so ta poročila premalo osredotočena na zaposlovanje, socialno solidarnost in enakost spolov;

196. ponovno izraža svojo zahtevo, da je treba nadgraditi kazalce in podatke za posamezen spol, da bi lahko splošni proračun Unije ocenili z vidika spolov in spremljali prizadevanja za vključevanje načela enakosti spolov pri načrtovanju proračuna;

Razveljavitev obveznosti

197. je zaskrbljen, ker utegnejo biti do konca leta 2014 razveljavljene obveznosti v višini 129 milijonov EUR v šestih državah članicah (BE, CZ, DE, ES, IT in UK);

Mikrofinančni instrument Progress

198. opaža, da je Unija prispevala 100 milijonov EUR za mikrofinančni instrument Progress; opozarja, da je Evropski investicijski sklad, ki v imenu Komisije in Evropske investicijske banke izvaja mikrofinančni instrument Progress, poročal, da je 52 ponudnikov mikrokreditov v 20 državah članicah podpisalo pogodbe v okviru mikrofinančnega instrumenta Progress in da je bilo mikropodjetnikom izplačanih že 31 895 mikroposojil v skupnem znesku 260,78 milijona EUR; v zvezi s tem je zaskrbljen, ker se pri oblikovanju finančnih instrumentov premalo pozornosti namenja vprašanju demokratične odgovornosti;

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti

199. poziva Komisijo, naj pri odobritvi operativnih programov za novo programsko obdobje zagotovi, da države članice upoštevajo vse možnosti poenostavitve, ki jih omogočajo uredbe o evropskih strukturnih in naložbenih skladih za obdobje 2014–2020;

200. poziva Komisijo, naj poroča o napredku pri upravljanju omenjenih operativnih programov, za katere je bil izražen pridržek, in o odpravljanju ugotovljenih slabosti v svojem poročilu o nadaljnjih ukrepih v zvezi z razrešnico za leto 2013;

201. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo organi držav članic, pristojni za upravljanje strukturnih skladov, obravnavali vprašanje zaračunavanja stroškov dela za projekte Unije po višjih stopnjah kot za projekte, ki se financirajo z nacionalnimi sredstvi;

202. poziva Komisijo, naj poskuša vplivati na države članice in jih pozove k izvajanju strategije za Rome ter naj zagotovi romsko usmerjeno izvajanje skladov Unije;

203. poziva Komisijo, naj poskuša vplivati na države članice in jih pozove, naj se dejavno in konkretno borijo proti brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih;

Zunanji odnosi

Pritiski na proračun

204. odobrava, da je postopek razrešnice bolj osredotočen na večjo uspešnost, saj bo mogoče tako z denarjem davkoplačevalcev Unije doseči čim boljše rezultate; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj okrepi prizadevanja ter izboljša zbiranje povratnih informacij v ocenjevalnem ciklu, da bodo lahko praktične izkušnje in priporočila iz ocen v čim večji meri prispevala k sprejemanju boljših odločitev ter boljšemu načrtovanju in izvajanju pomoči Unije;

205. je zelo zaskrbljen, ker je v proračunu za leto 2013, ki ga upravlja generalni direktorat Komisije za razvoj in sodelovanje (GD DEVCO), zmanjkalo za 293 milijonov EUR sredstev za plačila in ker je bil ta primanjkljaj zaradi prepozne odobritve dodatnih sredstev prenesen v naslednje leto, tako da se je proračunska situacija na področju plačil v letu 2014 še zaostrila;

206. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je neskladje med mednarodnimi zavezami Unije, njenim velikopoteznim političnim okvirom in novimi orodji (kot so razvojni program po letu 2015 in instrumenti za zunanje financiranje za obdobje 2014–2020) na eni strani ter na drugi strani njeno nezmožnostjo, da bi zlasti na področju humanitarne pomoči izpolnila svoje obveznosti do svetovnih partnerjev in drugih organov, saj primanjkuje sredstev za plačila, vse večje;

207. meni, da to ne prinaša samo zelo velikega političnega tveganja in tveganja za ugled in verodostojnost Unije kot najpomembnejše svetovne donatorke, temveč utegne ogroziti tudi javnofinančno stabilnost partnerskih držav, saj bo povzročilo velik finančni primanjkljaj v njihovih proračunih; se boji, da utegne to neskladje postati zelo očitno v letu 2015, ko raven uradne razvojne pomoči še zdaleč ne bo dosegla skupnega cilja, ki znaša 0,7 % BND Unije do konca leta;

208. poudarja, da je bilo leto 2013 že drugo zaporedno leto, ko je humanitarna pomoč iz proračuna Unije zaradi velikega števila humanitarnih kriz, ki so povzročile hudo človeško trpljenje, presegla 1,3 milijarde EUR v obveznostih; obžaluje posledice, ki jih je pomanjkanje denarja za plačila v tem kriznem letu imelo za dejavnosti GD ECHO, saj slednjih ne bi bilo mogoče izvajati, če urniki izplačil ne bi bili prilagojeni, zaradi česar je bilo ob koncu leta v naslednje proračunsko leto prenesenih za 160 milijonov EUR zaostalih plačil; poziva Svet, naj se drži načrta plačil, o katerem se je dogovoril s Parlamentom;

209. obžaluje škodo, ki jo je ugled Unije že utrpel zaradi teh priložnostnih ukrepov, in opozarja na paradoks, da se je po eni strani število humanitarnih kriz po svetu v zadnjih letih povečalo in da je Unija sprejela operativne ukrepe za učinkovito ukrepanje ob nenadnih izbruhih kriz (kot je odprtje koordinacijskega središča za odzivanje v izrednih razmerah maja 2013), po drugi strani pa primanjkuje sredstev za plačila; je zaskrbljen, da se utegne položaj še zaostriti, če proračun ne bo ustrezno povečan;

Stopnje napak

210. je seznanjen s tem, da je najverjetnejša stopnja napake Računskega sodišča 2,6 % in da je stopnja preostale napake, kot je bila ugotovljena z drugo študijo, ki jo je opravil EuropeAid, ocenjena na 3,35 %; obžaluje, da so sistemi, ki sta jih preučila Računsko sodišče in EuropeAid, ocenjeni kot delno učinkoviti;

211. je seznanjen s tem, da narava instrumentov in plačilnih pogojev pri proračunski podpori in prispevkih Unije za projekte, ki jih financira več donatorjev, izvajajo pa mednarodne organizacije, omejuje nagnjenost transakcij k napakam;

212. poziva Komisijo, naj predloži poročilo o dodani vrednosti proračunske podpore in zlasti o tem, kako je državam v razvoju pomagala izpolniti razvojne cilje tisočletja; v zvezi s tem zahteva raziskavo o ukrepih, sprejetih za preprečitev, da se del financiranja zapravi zaradi korupcije in goljufij, ter o učinkovitosti sistemov finančnega poslovodenja v zvezi s tem;

213. se strinja s kritiko, ki jo je izrazilo Računsko sodišče v zvezi s tako imenovanim hipotetičnim pristopom v primeru projektov z več donatorji, in poziva Komisijo, naj preuči možnost, da sama predstavi analizo teh projektov kot celote, namesto da se omeji na premislek o tem, ali združeni znesek zajema dovolj upravičenih odhodkov za pokritje prispevka Unije;

214. poziva Računsko sodišče, naj izračuna ločeno stopnjo napak v zunanjih odnosih za odhodke, ki niso vključeni v proračunsko podporo ali prispevke Unije za projekte, ki jih financira več donatorjev, izvajajo pa mednarodne organizacije;

Letna poročila o dejavnostih

215. obžaluje dejstvo, da je Komisija za devet transakcij, povezanih z nacionalnimi predpristopnimi programi, uporabila računovodski postopek, da je potrdila znesek v višini 150 milijonov EUR, ki temelji na ocenah, ne pa na podlagi nastalih, plačanih in sprejetih stroškov, dokazanih z dokazili; poudarja, da ta sistematična praksa GD za širitev ni v skladu s členom 88 finančne uredbe in členom 100 pravil uporabe; poudarja, da ta dolgotrajni postopek že več let vpliva na izjave o zanesljivosti generalnemu direktoratu za širitev, kar pomeni, da je v letu 2013 20 % vseh odhodkov tega generalnega direktorata temeljilo na ocenah; pozdravlja dejstvo, da je Komisija leta 2014 vzpostavila sistem za zagotovitev, da bo do obračuna predhodnega financiranja v prihodnje prihajalo na podlagi pravilno nastalih in sporočenih stroškov, in ga začela nemudoma izvajati; ugotavlja, da je Komisija dosledno poudarjala, da nekdanji GD za širitev v postopku potrditve obračunov ni uradno potrdil in sprejel nobenih odhodkov, zato ni mogoče predvidevati nobenega sporočila upravičencu, ki bi nakazoval strinjanje;

216. opominja, da je generalni direktor EuropeAid v svoji izjavi o zanesljivosti ( 47 ) navedel, da obstoječi kontrolni postopki dajejo potrebno zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij; kljub temu meni, da tej izjavi nasprotuje dejstvo, da je izdal splošni pridržek v zvezi s stopnjo napake, ki je presegla 2 %, kar dokazuje, da kontrolni postopki ne preprečujejo, zaznavajo ali popravljajo pomembnih napak;

217. poziva Komisijo, naj pojasni stalna navodila generalnega sekretariata Komisije, da bo mogoče podati negativno mnenje, kadar finančni vpliv preseže prag pomembnosti za celotni proračun, za katerega je odgovoren posamezen GD;

218. poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi mehanizma za sankcioniranje v primeru namerne nepravilne izjave o zanesljivosti, ki jo poda odredbodajalec v letnem poročilu o dejavnostih iz člena 66(9) finančne uredbe;

Mednarodna trgovina

219. poziva Komisijo, naj kadrovske vire iz drugih generalnih direktoratov prerazporedi v GD za trgovino, da bi zagotovila, da bo lahko ta izpolnil upravičeno zahtevo državljanov Unije in Parlamenta za večjo preglednost in dostop do informacij v okviru potekajočih trgovinskih pogajanj Unije in prihajajočega procesa ratifikacije, zlasti v zvezi s sporazumi TTIP, CETA in TISA, na uspešen, učinkovit in pravočasen način, ne da bi morala Komisija zanemariti ostale pomembne naloge, za katere je zadolžena;

220. opozarja, da je treba poskrbeti za ustrezne kontrole in revizije makrofinančne pomoči Unije;

221. je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da splošni sistem preferencialov še ni uspel v celoti uresničiti predvidenih ciljev, čeprav je bilo mogoče opaziti tudi pozitiven razvoj dogodkov; ugotavlja tudi, da je sistem v veljavi šele nekaj časa;

222. poudarja, da ocenjevanje in nadzor trgovinskih sporazumov ni zgolj proračunsko vprašanje, temveč je bistvenega pomena tudi v primerih, ko je treba partnerje spomniti na zaveze, ki so jih sprejeli v zvezi s standardi na področju človekovih pravic, dela in okolja;

223. poziva, naj se zagotovi zadosten nadzor nad dejavnostmi za internacionalizacijo malih in srednjih podjetij Unije, pa tudi za njihov dostop do tretjih trgov; spominja, da je treba oceniti učinkovitost usklajevanja med poslovnimi središči v Uniji in posameznih državah ter trgovinskimi zbornicami v tretjih državah, zlasti v Aziji, in poiskati načine, kako bi bilo mogoče to usklajevanje izboljšati;

Haiti

224. se strinja s priporočili Računskega sodišča iz Posebnega poročila št. 13/2014 z naslovom „Podpora EU za sanacijo po potresu na Haitiju“, predvsem s sprejetjem skupne strategije DEVCO-ECHO, s katero bi okrepili povezanost in sinergije med njunimi dejavnostmi, in poziva Komisijo, naj ta priporočila začne izvajati pri vseh tekočih in prihodnjih dejavnostih v okviru obnove po nesreči ali nestabilnih razmer; poziva Komisijo, naj sozakonodajalca obvesti o proračunskih ali pravnih omejitvah, ki so po potresu ovirale učinkovito izvajanje podpore Unije za sanacijo na Haitiju;

Kombinirano financiranje

225. zaskrbljeno ugotavlja, da se kombiniranje v energetskem sektorju osredotoča predvsem na velike projekte, manj poudarka pa namenja lokalnim energetskim rešitvam; poziva Unijo, naj pri vzpostavitvi energetske infrastrukture, s katero bi do leta 2030 vsem zagotovili splošni dostop do energije, ne uporablja pristopa od zgoraj navzdol, temveč naj upošteva, da obsežne infrastrukture morda niso primer