Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2012 ter mnenjem Sveta o nemškem programu stabilnosti za obdobje 2012–2016

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[4], ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nemčije za leto 2011 in dal mnenje o dopolnitvi nemškega programa stabilnosti za obdobje 2011–2014.

(4) Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem Nemčije ni opredelila kot ene od držav članic, za katere je treba opraviti poglobljeni pregled.

(5) Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

(6) Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(7) Nemčija je 18. aprila 2012 predložila program stabilnosti za obdobje 2012–2016, 12. aprila 2012 pa nacionalni reformni program za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

(8) V skladu s prvim uradnim obvestilom o primanjkljaju in dolgu, ki ga je Nemčija predložila leta 2012 za obdobje 2008–2011 v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je bil javnofinančni primanjkljaj leta 2011 pod referenčno vrednostjo 3 % BDP, ki jo določa Pogodba. Poleg tega naj bi v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2012 javnofinančni primanjkljaj ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe in se v obdobju napovedi še zmanjšal. Zato je Komisija v skladu s Paktom za stabilnost in rast 30. maja sprejela priporočilo, da Svet sprejme sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 126(12) Pogodbe.

(9) Na podlagi ocene programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, verjeten. Napovedi programa za obdobje 2012–2013 so na splošno skladne z napovedjo Komisije iz pomladi 2012, kar zadeva hitrost in gibanje gospodarske rasti ter gibanje na trgu dela. Napovedi programa glede gospodarske rasti v nadaljnjih letih so na splošno skladne z oceno Komisije o potencialni stopnji rasti Nemčije v srednjeročnem obdobju. Namen proračunske strategije, opredeljene v programu, je izpolniti srednjeročni proračunski cilj že v letu 2012 in doseči bolj ali manj uravnotežen javnofinančni saldo od leta 2014, pri čemer nominalni primanjkljaj v letu 2011, tj. precej pred rokom leta 2013, znaša 1,0 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe. Program opredeljuje predhodni srednjeročni cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP (interpretiran kot ozek razpon okrog 0,5 % BDP), kar ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast glede primanjkljaja, ki ne presega 0,5 % BDP. Tveganja za ciljni primanjkljaj in dolg lahko nastanejo zlasti, če se izkaže, da so potrebni dodatni ukrepi za stabilizacijo finančnega sektorja. Na podlagi (preračunanega) strukturnega primanjkljaja[6] namerava Nemčija izpolnjevati svoj srednjeročni cilj v celotnem programskem obdobju, tudi ob upoštevanju ocene tveganja. V skladu s podatki iz programa in ob upoštevanju ocene tveganj naj bi stopnja rasti javnofinančnih odhodkov ob upoštevanju diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov v letu 2012 presegla referenčno vrednosti za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast, v letu 2013 pa naj bi bila skladna z njo. Bruto dolg naj bi se v letu 2012 povečal za 0,8 odstotne točke na 82,0 % BDP, nato pa naj bi se v letu 2013 zmanjšal na 80 % BDP in se še naprej zmanjševal. Po odpravi čezmernega primanjkljaja je Nemčija v prehodnem obdobju in v skladu z načrti dovolj hitro napreduje proti doseganju referenčne vrednosti za znižanje dolga iz Pakta za stabilnost in rast.

(10) Zvezna vlada je sprejela ukrepe za izboljšanje učinkovitosti javne porabe v zdravstvu ter predlagala reformo dolgotrajne oskrbe. Potrebna bodo dodatna prizadevanja za izboljšanje učinkovitosti zdravstva, da se omejijo pričakovana nadaljnja povečanja odhodkov. Predlagana reforma dolgotrajne oskrbe tudi ne bo zadostovala za omejevanje predvidenih prihodnjih povečevanj stroškov. Učinkovitost davčnega sistema je mogoče izboljšati. Zvezna vlada je na dobri poti, da bo izpolnila svojo zavezo za povečanje odhodkov na področju izobraževanja in raziskav, ki povečujejo rast. Vendar morajo tudi dežele in občine, ki krijejo večino odhodkov za izobraževanje in raziskave, zagotoviti ustrezno in učinkovito porabo na teh področjih. Z uvedbo nove ustavne zavore za dolg se je nemški fiskalni okvir še bolj okrepil. Vendar pri izvajanju proračunskega pravila na deželni ravni ni posebnega napredka.

(11) Finančni sektor kot celota se je stabiliziral zaradi obsežne javne pomoči v povezavi z lastnimi prizadevanji za prilagoditev in pozitivnimi učinki okrepitve nemškega gospodarstva. Kljub na splošno relativno stabilnemu finančnemu sektorju in odsotnosti kreditnega krča ostajajo pomanjkljivosti, kot so strukturni problemi nekaterih deželnih bank (Landesbanken), predvsem zaradi odsotnosti učinkovitega poslovnega modela, šibkih upravnih struktur in pomanjkljivosti zaradi visoke stopnje odvisnosti od medbančnih posojil.

(12) Vsi udeleženci na trgu nimajo enakih koristi od dobrega delovanja nemškega trga dela, na katerem se zaposlovanje povečuje, brezposelnost pa je zmerna, plače pa se ne povečujejo vedno v skladu s produktivnostjo. Zaradi odvračilnega učinka visokega davčnega primeža, zlasti zaradi visokih prispevkov za socialno varnost, je zlasti vključevanje oseb z nizkimi dohodki na trg dela še vedno ovirano. Zaradi razširjenosti malega dela ni pridobljenih veliko pokojninskih pravic. Zato je treba izboljšati prehod z malega dela na stabilnejše oblike pogodb. Nedavna reforma instrumentov trga dela bi morala spodbujati zaposlitvene možnosti za vse. Povečanje učinkovitosti izobraževalnega sistema in uspešnosti prikrajšanih skupin na področju izobraževanja, je velik izziv za Nemčijo. Srednje- in dolgoročno bo pomembno zagotavljanje razpoložljivosti kvalificirane delovne sile, da se omejijo negativni učinki demografskih sprememb na potencialno rast. Razlog za zaskrbljenost je majhen delež žensk, zaposlenih za poln delovni čas. Odvračilni davčni ukrepi za osebe z drugim virom prihodka v gospodinjstvu ter pomanjkanje zmogljivosti za otroško varstvo za poln delovni čas in celodnevnih šol ovirajo zaposlovanje žensk.

(13) Nemčija izvaja večjo reformo energetskega sistema. Treba je čim bolj zmanjšati skupne ekonomske stroške preoblikovanja energetskega sistema s pospešitvijo širitve nacionalnega in čezmejnih omrežij, nenehnim povečevanjem stroškovne učinkovitosti podnebne politike in politike obnovljivih energetskih virov, sprejetjem odločnih ukrepov za nadaljnje spodbujanje energetske učinkovitosti ter povečanjem konkurence na energetskih trgih. Zaradi osrednjega geografskega položaja Nemčije ima nemški železniški sistem velik učinek na celoten evropski železniški sistem. Konkurenca na trgu železniškega potniškega in tovornega prometa je še vedno zelo majhna, predvsem zato, ker ni učinkovitega ločevanja med upravljavcem infrastrukture in železniškim holdingom. Kljub napredku, doseženemu v zadnjih letih, med drugim zaradi izvajanja direktive o storitvah, bi bilo mogoče še bolj okrepiti konkurenco in rast produktivnosti v nekaterih storitvenih panogah (na primer gradbeništvu).

(14) Nemčija je sprejela številne zaveze v okviru pakta „euro plus“. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, izboljšanje vzdržnosti javnih financ in krepitev finančne stabilnosti. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala pri priporočilih.

(15) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo nemške ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Nemčiji, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah 1 do 4 spodaj.

(16) Svet je ob upoštevanju te ocene proučil nemški program stabilnosti za leto 2012, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki 1 spodaj.

PRIPOROČA, naj Nemčija v obdobju 2012–2013 sprejme naslednje ukrepe:

1. Nadaljuje naj s trdnimi fiskalnimi politikami, da bi v letu 2012 dosegla srednjeročni proračunski cilj. V ta namen naj izvaja predvideno proračunsko strategijo, pri čemer naj zagotavlja skladnost z referenčno vrednostjo za odhodke in zadosten napredek pri doseganju skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga. Nadaljuje naj konsolidacijo, prijazno rasti, s še večjimi prizadevanji za spodbujanje učinkovitosti javne porabe v zdravstvu in dolgotrajni oskrbi ter z uporabo neizkoriščenega potenciala za izboljšanje učinkovitosti davčnega sistema. Izkoristi naj manevrski prostor za večje in učinkovitejše odhodke na področju izobraževanja in raziskav, ki povečujejo rast, na vseh ravneh uprave. Dokonča naj izvajanje zavore za dolg na skladen način v vseh deželah, pri čemer naj zagotovi pravočasne in ustrezne postopke spremljanja in korekcijske mehanizme.

2. Odpravi naj preostale strukturne slabosti v finančnem sektorju, med drugim z nadaljnjim prestrukturiranjem tistih deželnih bank, ki potrebujejo ustrezno financiran poslovni model, sposoben preživetja, ob hkratnem izogibanju prekomernemu razdolževanju.

3. Zmanjša naj visok davčni primež na proračunsko nevtralen način, zlasti za osebe z nizkimi dohodki, ter ohrani ustrezne ukrepe za aktiviranje in vključitev na trg dela, zlasti za dolgotrajno brezposelne. Ustvari naj pogoje za rast plač v skladu s produktivnostjo. Sprejme naj ukrepe za izboljšanje uspešnosti prikrajšanih skupin na področju izobraževanja, predvsem z zagotavljanjem enakih možnosti v sistemu izobraževanja in usposabljanja. Postopoma naj odpravi odvračilne davčne ukrepe za osebe z drugim virom dohodka v gospodinjstvu ter poveča razpoložljivost otroškega varstva za poln delovni čas in celodnevnih šol.

4. Nadaljuje naj prizadevanja za omejitev skupnih ekonomskih stroškov preoblikovanja energetskega sistema na minimum, tudi s pospešitvijo širitve nacionalnega in čezmejnih električnih in plinskih omrežij. Zagotovi naj, da bo institucionalna ureditev zagotavljala učinkovito konkurenco na železniških trgih. Sprejme naj ukrepe za nadaljnje spodbujanje konkurence v sektorjih storitev, vključno s poklicnimi storitvami in nekaterimi obrtmi, zlasti v gradbeništvu.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] COM(2012) 305 final.

[3] P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.

[4] Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

[7] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.