EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.5.2022 JOIN(2022) 16 final SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Posebno upravno območje Hongkong:



























Letno poročilo za leto 2021

















SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU POSEBNO UPRAVNO OBMOČJE HONGKONG: LETNO POROČILO ZA LETO 2021 Povzetek Evropska unija in njene države članice od izročitve Hongkonga Ljudski republiki Kitajski (v nadaljnjem besedilu: LRK) leta 1997 pozorno spremljajo politični in gospodarski razvoj na Posebnem upravnem območju (v nadaljnjem besedilu: PUO) Hongkong. Komisija in visoki predstavnik skladno z zavezo Evropskemu parlamentu iz leta 1997 izdajata letno poročilo o napredku v Hongkongu. V preteklih letih je bil poseben poudarek namenjen izvajanju načela „ena država, dva sistema“ in avtonomnosti Hongkonga, kot je navedena v temeljnem zakonu. To je štiriindvajseto poročilo, zajema pa leto 2021. To leto so zaznamovali nadaljnje spodkopavanje načela „ena država, dva sistema“, izvajanje zakona o nacionalni varnosti (v nadaljnjem besedilu: ZNV), prenova volitev, zmanjševanje svobode tiska, razpustitev številnih prodemokratičnih skupin civilne družbe, vključno s sindikati, in več omejitev dostopa do ozemlja Hongkonga zaradi pandemije COVID-19. Močno sta se pospešila zniževanje visoke stopnje avtonomije Hongkonga ter zmanjševanje pravic in svoboščin, ki naj bi jih vsaj do leta 2047 ščitila skupna izjava Kitajske in Združenega kraljestva. Leto 2021 se je začelo z množično aretacijo 55 prodemokratov v začetku januarja in končalo z volitvami v zakonodajni svet brez opozicije 19. decembra. V tem letu so se začeli tudi prva sojenja na podlagi ZNV in prenova volitev, okrepljena z odlokom o priseganju, ki je služil za diskvalifikacijo prodemokratičnih okrožnih svetnikov, izvoljenih leta 2019. Hongkong je začel postajati avtoritaren: večina demokratičnih politikov je v zaporu ali v izgnanstvu, številne organizacije civilne družbe so razpuščene, več mednarodnih nevladnih organizacij pa je zaprlo svoje pisarne v Hongkongu. Izvajanje ZNV je bilo odločnejše, kot se je pričakovalo. Obsežnost kaznivih dejanj na podlagi ZNV in strogost kazni, ki jih določa zakon, sta razlog za veliko zaskrbljenost ter sta negativno vplivali na izvajanje predhodno zaščitenih pravic in svoboščin. Trend samocenzure v medijih, akademskih krogih in civilni družbi se je pospešil. Čeprav je imel urad EU na začetku leta še vedno številne politične stike in se je srečal s številnimi predstavniki civilne družbe, se je to proti koncu leta spremenilo. Mnogi od njih so postali nenaklonjeni stiku s tujimi diplomati, saj so pozorni na določbe „nedovoljenega dogovarjanja s tujimi silami“ iz ZNV, saj lahko ta pripelje do dolgih zapornih kazni.

Celinski organi so nadzor nad zadevami v Hongkongu okrepili na različne načine. V Pekingu je urad za zadeve Hongkonga in Macaa vzpostavil dva nova oddelka, ki nadzorujeta nacionalno varnost in propagando. V Hongkongu je urad za zvezo osrednje ljudske vlade postal vidnejši pri vzpostavljanju stikov z državljani Hongkonga. Neodvisnost sodstva je ostalo temeljno jamstvo ohranjanja ključnih pravic in svoboščin, vendar je izvajanje ZNV vplivalo na vlogo pravne države pri varstvu državljanskih svoboščin. Čeprav so lahko sodni postopki in pravni argumenti v veliki meri v skladu s prakso običajnega prava (common law), je sodstvo v zadevah, ki vključujejo uresničevanje političnih svoboščin, postalo manj liberalno in strpno. Še naprej je obstajala določena stopnja zaupanja v pristojnost in integriteto sodnikov ter njihovo pripravljenost, da ohranijo vladavino prava. EU je javno in zasebno izrazila zaskrbljenost glede razvoja dogodkov v Hongkongu. Visoki predstavnik je v imenu EU podal naslednje izjave glede Hongkonga: ü7. januarja – izjavo o množični aretaciji oseb, vključenih v predhodne volitve v boju za demokracijo julija 2020, ü11. marca – izjavo o volilnem sistemu, ü9. junija – izjavo o spremembah volilnega sistema Hongkonga, ü20. decembra – izjavo o volitvah v zakonodajni svet 19. decembra 2021. Izjave uradnih govorcev EU o Hongkongu so zajemale naslednje: ü5. marca – izjavo o morebitni volilni reformi,

ü16. aprila – izjavo o obsodbi prodemokratičnih aktivistov, ü23. junija – izjavo o prenehanju delovanja časopisa Apple Daily v Hongkongu, ü21. oktobra – izjavo o izgonu demokratično izvoljenih okrožnih svetnikov in krčenju prostora za civilno družbo. O poslabšanju razmer v Hongkongu je večkrat razpravljal tudi Svet EU za zunanje zadeve. EU je v svojem odzivu na razmere v Hongkongu okrepila usklajevanje s podobno mislečimi partnerji, kot je razvidno iz izjave skupine G7 o volilni reformi z dne 12. marca. V letu 2021 je bil COVID-19 v Hongkongu večinoma pod nadzorom z več omejitvami, na primer prepovedjo javnih zborovanj. Omejitve dostopa do ozemlja Hongkonga so bile vse strožje in bile do konca leta enake omejitvam dostopa do celinske Kitajske. Meja s celinsko Kitajsko se do konca leta ni odprla. Hongkong je bil v letu 2021 gospodarsko uspešen. Bil je tretje največje območje za naložbe na svetu in postal šesto največje tržno gospodarstvo. Čeprav so tuji uslužbenci odhajali, se je prisotnost družb EU v 12 mesecih, ki so se končala junija, povečala za 3,5 % v smislu števila družb (bilo jih je 1 614) in tako ostala največja nekitajska poslovna skupnost v Hongkongu. EU je bila v letu 2021 tretja največja partnerica Hongkonga pri trgovini z blagom, za celinsko Kitajsko in Tajvanom. Hongkonško gospodarstvo se je v prvih devetih mesecih leta 2021 okrepilo, in sicer medletno za 7,0 % . Gospodarstvo je bilo podprto z visoko uspešnostjo v trgovinskem in logističnem sektorju ter v finančni industriji, medtem ko so prodaja na drobno, promet in gradbeništvo krmarili v še vedno zahtevnem okolju. Vendar bi se lahko status Hongkonga kot mednarodnega poslovnega vozlišča poslabšal, če bi se nadaljevalo zmanjševanje števila tujih podjetij, ki niso kitajska. To bi prineslo tudi nove izzive v smislu svetovne konkurenčnosti, razpoložljivosti talentov in pomanjkanj na trgu dela (v nedavni raziskavi se je število zaposlenih v tujih podjetjih v Hongkongu v dveletnem obdobju zmanjšalo za 4 % ali 20 000). I. Politični in socialni razvoj Leto 2021 so zaznamovale močna demokratična nazadovanja ter vse bolj restriktivna razlaga in spodkopavanje načela „ena država, dva sistema“ ob podpori ZNV.

V prvih dneh leta 2021 so bile izvedene množične aretacije 55 oseb, povezanih s prodemokratičnim gibanjem, vključno z uglednimi političnimi osebnostmi. Pridržani so bili zaradi prevrata na podlagi ZNV, potem ko so leta 2020 sodelovali na neformalnih predhodnih volitvah v boju za demokracijo. Od tega jih je bilo 47 obtoženih „zarote pri načrtovanju prevrata“. Visoki predstavnik je 7. januarja podal izjavo v imenu EU o množičnih aretacijah ljudi, vključenih v predhodne volitve v boju za demokracijo julija 2020. Nacionalni ljudski kongres je 30. marca spremenil priloge k temeljnemu zakonu, da bi prenovil volilni sistem Hongkonga. To je še dodatno oslabilo že tako skromne demokratične elemente volilnega sistema in zagotovilo, da lahko glasovi, ki podpirajo trenutno vodstvo, nadzorujejo vse ravni upravljanja – vlado, zakonodajni svet in volilni odbor. Visoki predstavnik je 9. junija podal izjavo o spremembah volilnega sistema Hongkonga. Volilni odbor je bil razširjen s 1 200 na 1 500 članov (v praksi ima 1 448 članov, ki večinoma podpirajo trenutno vodstvo). Septembra je ta odbor izvolilo 4 389 oseb, kar pomeni 89,77-odstotno udeležbo. Volivci so izvolili samo enega politika, ki po lastnih navedbah ne podpira trenutnega vodstva. Sestava in vloga volilnega odbora sta bili preoblikovani. Odpravljenih je bilo 117 sedežev, rezerviranih za okrožne svetnike. Dodana so bila nova mesta za člane kitajske ljudske politične posvetovalne konference in hongkonške člane izbranih nacionalnih organizacij. Volilni odbor je dobil nova pooblastila za nadzor, zlasti besedo pri volitvah skoraj polovice članov zakonodajnega sveta. S prenovo volitev sta se spremenili tudi velikost in sestava zakonodajnega sveta. Skupno število sedežev v zakonodajnem svetu se je povečalo s 70 na 90, pri čemer jih je bilo z neposrednimi volitvami (geografske volilne enote) dodeljenih le 20. Štirideset sedežev je zasedel volilni odbor. Trideset sedežev je ostalo za funkcionalne volilne enote, pri čemer jih običajno zapolnijo posamezniki, ki podpirajo trenutno vodstvo. Pet super sedežev v zakonodajnem svetu je bilo ukinjenih, s čimer se je končala edina uspešna politična reforma po izročitvi. Volitve v zakonodajni svet 19. decembra so bile prve volitve zakonodajnega sveta od uvedbe ZNV in prenove volitev. V treh širših skupinah volilnih enot je skupaj sodelovalo 153 kandidatov. Za glasovanje v funkcionalnih volilnih enotah se je registriralo 219 254 volivcev, v geografskih volilnih enotah pa 4 472 863 volivcev. Sedme volitve v zakonodajni svet, ki so bile prvotno načrtovane za september 2020, so potekale 19. decembra 2021. To so bile prve od takih volitev po uvedbi ZNV in izvedbi obsežnih sprememb volilnega sistema. Na neposrednih volitvah v geografskih volilnih enotah je glasovnice skupaj oddalo 1 350 680 volivcev, kar pomeni, da je udeležba znašala 30,2 %, kar je rekordno nizko. Na posrednih volitvah v funkcionalnih volilnih enotah in novi volilni enoti volilnega odbora je glasovnice oddalo 70 490 oziroma 1 426 volivcev, kar pomeni 32,22-odstotno oziroma 96,28-odstotno volilno udeležbo. V treh širših skupinah volilnih enot je skupaj sodelovalo 153 kandidatov. Samo enemu poslancu, ki po lastnih navedbah ne podpira trenutnega vodstva, je uspelo pridobiti dovolj glasov in dobiti sedež. Medtem so množične aretacije v zvezi s predhodnimi volitvami julija 2020 preprečile, da bi 47 zagovornikov demokracije, vključno z nekdanjimi opozicijskimi poslanci in predstavniki civilne družbe, kandidiralo na teh volitvah, saj so bili v priporu zaradi obtožb na podlagi ZNV. Poleg tega je bila z volilno prenovo odrejena ustanovitev odbora za pregled upravičenosti kandidatov, da bi diskvalificiral kandidate, ki so se zdeli „nedomoljubni“, in sicer v volilnem odboru, v zakonodajnem svetu in na volitvah glavnega upravitelja. Odločitve, sprejete po posvetovanju z odborom za nacionalno varnost, ne bi bile predmet izpodbijanja pred sodišči. Zaradi prenove je bilo tudi nezakonito ljudi pozivati, naj oddajo prazne glasove. Z zakonom o priseganju je bil k prenovi volitev dodan še en element: vlada je 23. februarja sprejela zakon o javnih uradih (kandidatura in nastop funkcije) (razni predlogi sprememb) iz leta 2021, ki določa, da morajo sedanji in prihodnji člani okrožnih svetov priseči ob prevzemu funkcije. Zakon je začel veljati 21. maja. Posledično je julija odstopila prva skupina 214 okrožnih svetnikov, potem ko so mediji začeli poročati, da bi vlada lahko uveljavljala retroaktivne zahtevke za plače in nadomestila diskvalificiranih. Od septembra dalje so organi diskvalificirali 49 prodemokratičnih okrožnih svetnikov, s čimer so razveljavili njihove prisege, da bodo spoštovali temeljni zakon in prisegli zvestobo PUO, kot „nepristne“, in sicer domnevno na podlagi mnenj, ki so jih predhodno izrazili, kar potrjuje retroaktivno naravo odloka. S to potezo so se izničili rezultati volitev v okrožni svet novembra 2019, na katerih so prodemokratični kandidati dobili več kot 80 % sedežev in pridobili absolutno večino v 17 od 18 okrožnih svetov. Uradni govorec Evropske službe za zunanje delovanje je 21. oktobra podal izjavo o izključitvi demokratično izvoljenih okrožnih svetnikov in krčenju prostora za civilno družbo.

Leta 2021 se je v Hongkongu končala učinkovita politična opozicija. Demokratska stranka, Državljanska stranka in nekaj drugih strank je ostalo, vendar je njihov položaj postajal vse slabši, saj je bil njihov obstoj vprašljiv, razen če so igrali vlogo „zveste opozicije“. Vendar te stranke niso kandidirale za volitve v zakonodajni svet, večina vodilnih demokratičnih politikov pa ni smela kandidirati na volitvah. Državljanska strast, edina stranka, ki ni podpirala trenutnega vodstva in je leta 2021 ostala v zakonodajnem svetu, pa je bila septembra razpuščena. Zavezništvo za resnično demokracijo je bilo ukinjeno avgusta, Novi demokrati pa so bili razpuščeni junija. Leta 2021 je prišlo tudi do korenitih sprememb v civilni družbi v Hongkongu. Vse večje organizacije civilne družbe, ki niso podpirale trenutnega vodstva, so razpadle iz strahu pred ZNV, nekateri aktivisti pa so navedli grožnje osebni varnosti. Razpuščeni so bili Civilna fronta za človekove pravice, Skupina kitajskih odvetnikov za človekove pravice, Hongkonško zavezništvo v podporo domoljubnim demokratičnim gibanjem Kitajske, Demokratska zveza, lokalna izpostava Amnesty International, pa tudi študentski sindikati, sindikati, medijske skupine in skupine, povezane s cerkvijo. Skupaj je bilo razpuščenih več kot 50 organizacij. Številni njihovi voditelji so bili aretirani. Davčni zakonik je bil spremenjen tako, da določa, da nobena skupina, ki podpira, spodbuja ali izvaja dejavnosti, ki škodijo nacionalni varnosti, ne bo priznana kot dobrodelna organizacija. Tako kot v celinski Kitajski so lahko še naprej delovale le organizacije civilne družbe, ki delujejo na področjih, ki ne izpodbijajo vlade. Vlada PUO Hongkong je potrdila, da je bilo od socialnih nemirov leta 2019 aretiranih več kot 10 000 oseb, vključno s številnimi mladoletniki. Ocenjuje se, da bi lahko sojenja trajala tri leta. Glavna upraviteljica Carrie Lam je v svojem letnem političnem govoru 6. oktobra potrdila, da bo zgrajena „ogromna sodna dvorana“ za obravnavo zadev, ki vključujejo veliko število toženih strank. Na podlagi ZNV in druge s tem povezane zakonodaje je bilo od junija 2020 do 31. decembra aretiranih približno 162 posameznikov, vključno z nekdanjimi prodemokratičnimi aktivisti, opozicijskimi poslanci, novinarji in akademiki. Obtoženih je bilo 99 od njih. Ekstrateritorialne določbe ZNV so še naprej vzbujale zaskrbljenost. Približno 30 aktivistov, ki so se nahajali v tujini, je bilo domnevno na seznamu iskanih oseb organov kazenskega pregona. Med njimi so bili številni nekitajski državljani. Kazen za prvo obsodbo v zadevi na podlagi ZNV je bila izrečena julija 2021. Sodišče je izreklo devetletno kazen za „spodbujanje k odcepitvi“ in „sodelovanje pri terorističnih dejavnostih“. Hongkonška sodišča so ZNV razlagala strogo, čeprav je v zakonu navedeno, da bodo človekove pravice spoštovane in zaščitene ob hkratnem zagotavljanju nacionalne varnosti. Odobritev varščine je bila izjema in ne norma kljub sodbi sodišča zadnje stopnje, ki je nižjim sodiščem zagotovila nekaj manevrskega prostora pri odločanju o priporu pridržanih toženih strank. V primeru 47 prodemokratičnih aktivistov, ki so bili kazensko preganjani v zvezi s predhodnimi volitvami, je bilo na primer konec leta 2021 zagotovljenih le 14 varščin. Dolgotrajna pridržanja pred sojenjem, včasih v samici, so bila vse bolj zaskrbljujoča. V sodbi z dne 14. decembra je sodišče zadnje stopnje potrdilo, da bi se standard za odobritev varščine osumljencem na podlagi ZNV lahko uporabljal tudi za tiste, ki so obtoženi na podlagi drugih zakonov, če domnevna dejanja ogrožajo nacionalno varnost. Ta bi lahko vključevala kazniva dejanja iz člena 23 temeljnega zakona. Poleg tega je ZNV vplival na vse ravni izobraževalnega sistema. Urad za izobraževanje je oktobra objavil okrožnico s smernicami glede nacionalne varnosti za šolsko upravo in izobraževanje, da bi šolam pomagal „vzpostaviti ukrepe za ohranjanje varnega in urejenega učnega okolja v šolah ter spodbujanje izobraževanja o nacionalni varnosti“. ZNV je določal tudi, da morajo organi okrepiti nadzor in urejanje nacionalne varnosti v socialnih organizacijah, medijih in na internetu.

Vse več tujih podjetij je izrazilo zaskrbljenost zaradi vse večjega povezovanja Hongkonga s celinsko Kitajsko. Politični razvoj je vplival na predvidljivost in splošno poslovno ozračje, to pa je vplivalo na sposobnost družb za poslovanje. To se je še poslabšalo zaradi pritiska na svobodo obveščanja in tveganje, da bi celinska Kitajska uvedla več zakonov za Hongkong, med drugim zakonodajo o boju proti razkritju zasebnih informacij, boju proti sankcijam, kibernetski varnosti in podatkih. Zaradi aktualnega političnega dogajanja se je povečalo izseljevanje. Uradni podatki statističnega urada, objavljeni avgusta, kažejo neto odliv približno 89 200 rezidentov od sredine leta 2020. Septembra je bilo iz uradnih statističnih podatkov razvidno, da je bilo 81 manj prvih razredov kot leto prej. Mnogi državljani Hongkonga so odšli v Združeno kraljestvo, ki je 31. januarja razširilo pravice do priseljevanja, da bi osebam s statusom prekomorskih britanskih državljanov zagotovilo pot do državljanstva. Po uradnih statističnih podatkih Združenega kraljestva je bilo med 31. januarjem in 30. avgustom 2021 vloženih 88 900 vlog za izdajo vizuma prekomorskim britanskim državljanom, pri čemer se niso upoštevali študentski vizumi. Med drugimi pomembnimi namembnimi kraji so bili Avstralija, ki je uvedla vizume za stalno prebivališče za državljane Hongkonga, ter Kanada, ZDA in Tajvan. Hongkong se je soočal tudi z upadajočo stopnjo rodnosti. Po podatkih urada za popis prebivalstva in statistiko je bila skupna stopnja rodnosti nižja od stopnje nadomestitve prebivalstva. Glavna upraviteljica Carrie Lam je imela 6. oktobra svoj peti politični nagovor zakonodajnemu svetu. Vlada je dala prednost nacionalni varnosti in povezovanju s celinsko Kitajsko. Napovedala je izvajanje člena 23 temeljnega zakona, ki določa, da bo PUO Hongkong samo sprejemalo zakone, s katerimi bo (i) prepovedalo izdajo, odcepitev, nagovarjanje k uporu, prevrat proti osrednji ljudski vladi ali krajo državnih skrivnosti, (ii) prepovedalo izvajanje političnih dejavnosti v regiji tujim političnim organizacijam ali organom ter (iii) prepovedalo političnim organizacijam ali organom območja vzpostavljanje vezi s tujimi političnimi organizacijami ali organi. Glavna upraviteljica je poudarila tudi pomen načela „domoljubnega upravljanja Hongkonga“. Napovedala je ustanovitev ločenega urada za kulturo in šport ter dejala, da bo sprejeta zakonodaja o lažnih novicah in kibernetski varnosti. Hongkong je 31. decembra poročal o 12 631 primerih COVID-19, pri čemer se jih je 213 končalo s smrtjo. Kampanja cepljenja se je začela počasi. Do 31. decembra je 4 662 013 oseb prejelo dva odmerka cepiva, 387 074 oseb pa tri odmerke. Omejitve so se postopno sproščale, vendar je omejitev števila ljudi, ki se lahko zbirajo v eni skupini, ostala v veljavi. Politični prednostni nalogi sta bili ohranjanje pristopa ničelne stopnje COVID-19 in ponovno odprtje meje s celinsko Kitajsko. Centralna vlada je od Hongkonga kot pogoj za ponovno odprtje meje zahtevala, da sprejme stroge politike. Konec novembra je bilo napovedano, da bo v Hongkongu začel delovati digitalni sistem za sledenje, podoben tistemu, ki se uporablja na celini. V nasprotju s tem je postal dostop tujih držav do Hongkonga vse težji. To je prispevalo k relativni osamitvi Hongkonga in sprožilo vprašanja o dolgoročnem statusu Hongkonga kot mednarodnega vozlišča. Razprave Hongkonga o morebitnih „potovalnih mehurčkih“ niso bile dokončne. EU je Hongkong junija dodala na seznam držav in ozemelj, kamor bi lahko potekala nenujna potovanja. Ukrepi, ki so jih EU in države članice v sklepih Sveta, sprejetih julija 2020, sprejele kot odziv na ZNV, ostajajo v veljavi. Ta sveženj ukrepov je vključeval: ·pregled azilne, migracijske, vizumske in rezidenčne politike ter sporazumov o izročitvi; ·pregled in omejitev izvoza občutljive opreme; ·opazovanje sojenj; podporo civilni družbi; ·več možnosti za štipendije in akademske izmenjave; ·spremljanje ekstrateritorialnega učinka zakona ter ·opustitev začetka kakršnih koli novih pogajanj s Hongkongom.

Ti ukrepi so se izvajali vse leto. EU je na dialogu direktorjev za politiko EU-Kitajska januarja 2021, na strateškem dialogu 28. septembra ter v telefonskem pogovoru med predsednikom Evropskega sveta Charlesom Michelom in kitajskim predsednikom Ši Džinpingom 15. oktobra izrazila zaskrbljenost glede razmer v Hongkongu. Pravice, svoboščine in enake možnosti Zmanjšanje pravic, svoboščin in enakih možnosti je neposredno vplivalo na številne sektorje družbe. Skupnost tujih novinarjev in akademikov se je krčila. Politiki in člani civilne družbe so bili večinoma zadržani do srečanja s tujimi diplomati, delno zaradi obtožb o nedovoljenem dogovarjanju s tujimi silami ali zaradi pogojev za varščino. Drugo leto zapored so organi v Hongkongu zavrnili dovoljenje za slovesnosti v spomin na napad na Trgu nebeškega miru leta 1989 in pri tem navedli skrb za javno zdravje, povezano s pandemijo. Štiriindvajset aktivistov, ki so sodelovali pri slovesnosti leta 2020, je bilo obtoženih „sodelovanja na nedovoljenem zbiranju“. Enaindvajset od njih je prejelo zaporne kazni od štirih mesecev do 24 mesecev, ostali pa so prejeli pogojno obsodbo. Policija je 4. junija preventivno aretirala vodjo Zavezništva. Aretiranih je bilo tudi več državljanov, ki so prišli v Victoria Park, kjer je bila v preteklih letih organizirana slovesnost. Muzej 4. junija, ki ga Zavezništvo vodi že deset let, je bil junija zaprt, potem ko je urad za higieno hrane in okolja izjavil, da nima licence za javne razvedrilne dejavnosti. Policija je vdrla v muzej septembra, kmalu po pridržanju vodij Zavezništva. Organi Hongkonga so sprejeli celovite ukrepe za odpravo spominjanja na napad 4. junija na drugih območjih. Steber sramote, skulptura, zasnovana v spomin na napad na Trgu nebeškega miru, je bil odstranjen s trenutne lokacije na Univerzi v Hongkongu, potem ko je univerza zahtevala njegovo odstranitev. Kitajska univerza v Hongkongu, Univerza Lingnan in Mestna univerza v Hongkongu od takrat sledijo temu zgledu in iz kampusa odstranjujejo povezana umetniška dela. Javne knjižnice so prav tako odstranile knjige o napadu. V skladu s sklepi Sveta so Urad EU in države članice doslej spremljale 81 sodnih obravnav, vključno s sojenjem 15 prodemokratičnim aktivistom na podlagi obtožb o nezakonitem zbiranju, ki trenutno poteka. Hongkong je v skladu s skupno izjavo Kitajske in Združenega kraljestva ohranil svoje običajno pravo (common law) in je pogodbenica Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: MPDPP). Temeljni zakon določa, da bo MPDPP, kot se uporablja za Hongkong, ostal v veljavi in se bo izvajal z zakoni Hongkonga. Z zaprtjem lokalnih in regionalnih uradov Amnesty International oktobra 2021 se je potrdilo, da Hongkong ni več varen pristan za aktivizem na področju človekovih pravic. V letu 2021 je bil viden negativen vpliv na številne državljanske pravice in temeljne svoboščine: Svoboda medijev se je poslabšala. Januarja so policisti obiskali uredništvi spletnega medija Stand News in časopisa Apple Daily z nalogi za preiskavo in zahtevali dokumente v zvezi z demokratičnimi predhodnimi volitvami leta 2020. Časopis Apple Daily je junija nehal izhajati. Nekdanji direktorji in uredniki časopisa Apple Daily so bili skupaj s tremi podjetji, ki so bila prej povezana s časopisom, na podlagi ZNV obtoženi nedovoljenega dogovarjanja s tujimi silami. Izzivi za družbo Next Digital – matično družbo časopisa Apple Daily – so se nadaljevali tudi po tem, ko je časopis prenehal izhajati.

Decembra je policija vdrla v uredništvo neodvisnega spletnega medija Stand News in aretirala sedem posameznikov, povezanih z objavljanjem, in sicer zaradi objavljanja prevratniškega gradiva. Dva nekdanja odgovorna urednika sta bila privedena pred sodišče in jima ni bil odobren izpust proti varščini. Zamenjava osebja na radioteleviziji Hongkong (RTHK) in televiziji I-Cable je nadalje pripeljala do večje samocenzure. Delo hongkonškega novinarskega združenja se je natančno pregledovalo. Poleg lokalnih medijev so bili prizadeti tudi tuji novinarji in mediji, prisotni v Hongkongu. Iz raziskave o svobodi tiska, ki je bila objavljena novembra 2021, je bila razvidna visoka stopnja zaskrbljenosti v zvezi s predlaganim zakonom o lažnih novicah in samocenzuro. Nadaljnje nepojasnjene zavrnitve izdaje vizumov za tuje novinarje so pokazale, da se njihovi delovni pogoji vse bolj zaostrujejo. Številni odmevni novinarji, komentatorji in izdajatelji televizijskih programov so prenehali s svojimi programi ali so odšli iz Hongkonga. Vladni uradniki so tudi pisali mednarodnim medijem in jih obtožili objave „napeljujočega gradiva“ ter jim grozili, da bodo sprejeli „potrebne ukrepe“. Nejasno besedilo in strogo izvajanje ZNV sta škodila svobodi izražanja. Leta 2021 je postala samocenzura bolj razširjena. To je vplivalo na pravico do dostopa do kulture, saj je postala cenzura v kulturnih produkcijah, filmih, knjigah in medijih na splošno pogostejša. Iz javnih knjižnic so odstranili okoli 70 del. Vladna agencija, ki je organizirala hongkonški knjižni sejem, je za pet razstavljenih knjig izdala opozorila v zvezi z ZNV. Filmska industrija je bila pod okrepljenim nadzorom. Junija je kinematograf odpovedal projekcijo dokumentarnega filma o protestih leta 2019, distributer filma pa je bil prikrajšan za javno financiranje. Zakonodajni svet je sprejel zakon o cenzuri filma, ki je glavnemu sekretarju omogočil, da neposredno prepove filme, ki „kršijo kitajske interese nacionalne varnosti“, vključno s filmi, katerih predvajanje v Hongkongu je bilo prej dovoljeno. Kar zadeva svobodo interneta, so bili v zvezi z „zakonom o boju proti razkritju zasebnih informacij“, tj. odlokom o zasebnosti osebnih podatkov iz leta 2021, ki je začel veljati oktobra, izraženi pomisleki glede možnosti, da bo usmerjen proti civilni družbi. Obseg pooblastil, ki so bila organom dodeljena z zakonom, je sprožil zaskrbljenost velikih internetnih podjetij. Dostop do spletišča, na katerem so bili dokumentirani protesti leta 2019, je bil na zahtevo policije blokiran zaradi „razkritja zasebnih informacij“. Novembra je glavna upraviteljica naznanila namero, da se z ZNV „zapolnijo vrzeli“ interneta. V okviru teh prizadevanj je bila oktobra v političnem nagovoru predlagana nova zakonodaja o kibernetski varnosti. Za svobodo zbiranja so veljale omejitve zaradi ZNV in pandemije COVID-19. Vloge za javna zbiranja se od julija 2020 zavračajo. Od marca 2020 so prepovedana javna zborovanja več kot štirih oseb. Civilna fronta za človekove pravice se je odločila, da ob obletnici predaje 1. julija ne bo organizirala letnega marša. Slovesnost 4. junija, ki jo že več kot 20 let organizira Hongkonško zavezništvo v podporo domoljubnim demokratičnim gibanjem Kitajske, je bila zaradi skrbi za javno zdravje prepovedana. Svoboda združevanja se je zmanjšala, saj sta bili obe skupini, ki sta najbolj povezani z dvema najbolj znanima letnima političnima demonstracijama Hongkonga, letos razpuščeni. Pred razpustitvijo sta bili obe skupiti obtoženi prejemanja „tuje podpore“. Zavezništvo je bilo avgusta pozvano, naj predloži dokumente v skladu s členom 43 ZNV, in obtoženo, da je „tuji agent“. Številni voditelji sindikatov so v zaporu ali čakajo na sojenje, vsi sindikati, ki ne podpirajo trenutnega vodstva, pa so bili leta 2021 razpuščeni. Sindikati iz različnih sektorjev so bili razpuščeni, začenši z Združenjem poklicnih učiteljev, ki je bil največji sindikat učiteljev, in Konfederacijo sindikatov, ki je bila največja prodemokratična koalicija sindikatov. Med drugimi sindikati, ki so bili leta 2021 razpuščeni, so sindikat strokovnih delavcev na področju finančnih tehnologij, splošen sindikat zaposlenih v farmacevtski industriji in industriji medicinskih pripomočkov, sindikat industrije storitev pomorskega prometa, sindikat novih medijev, sindikat zdravnikov Frontline, sindikat novih javnih uslužbencev in splošen sindikat govornih terapevtov Hongkonga. Splošni sindikat govornih terapevtov Hongkonga je bil deležen posebne pozornosti, saj so bilo obtoženi, da z otroškimi slikanicami spodbujajo protivladno sovraštvo. Pet voditeljev tega sindikata je bilo aretiranih.

Po podatkih iz letnega poročila urada za prestajanje kazni se je povprečno število priprtih oseb v centrih za pridržanje v letu 2020 povečalo za 37 %, in sicer s 1 436 na 1 962, kar je največ v zadnjem desetletju. Pravice zapornikov so bile pogosto ogrožene zaradi prenatrpanosti, zlasti v prostorih za pridržanje pred sojenjem. Glavna zagovorniška skupina za pravice zapornikov, Wall-fare, je bila septembra 2021 razpuščena. Še eno pomembno združenje, ki zagotavlja podporo zapornikom, in sicer sklad za humanitarno pomoč 612, je prenehalo delovati, oddelek policije za nacionalno varnost pa ga preiskuje zaradi „suma kršitve hongkonškega zakona o nacionalni varnosti ali drugih hongkonških zakonov“. Istospolne zveze ali civilna partnerstva v Hongkongu še naprej niso bila priznana, vendar je bil na področju pravic LGBTI oseb dosežen določen napredek. Junija je sodišče prve stopnje razsodilo, da vladna politika zavračanja pravice istospolnim parom do dodajanja stanovalcev in prenosa lastništva subvencioniranih stanovanj pomeni nezakonito diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti. Oktobra je vlada v tožbi, ki jo je vložil istospolni vdovec, pojasnila, da različne službe nimajo nobenih politik in smernic, ki bi prepovedovale opravljanje storitev v zvezi z urejanjem zadev ob smrti za istospolnega zakonca pokojnika in istospolnemu zakoncu umrlega odrekale, da bi zaprosil za mrliški list. Razširjena je postala pozitivna zastopanost LGBTI v glavnih medijih, pri čemer je bila prva osrednja televizijska drama v Hongkongu, ki je zajemala istospolne odnose in istospolno zakonsko zvezo, tj. Gejevske igre, ter bila prvotno predvidena za november 2022, preložena zaradi zaskrbljenosti zaradi omejitev potovanj zaradi COVID-19. Glavna upraviteljica in drugi politiki, ki podpirajo trenutno vodstvo, so izrazili podporo drami. Letni dogodek Pink Dot in parada ponosa sta se preselila v zaprte prostore. Etnične manjšine so predstavljale 4 % stalnih rezidentov Hongkonga. Soočali so se z diskriminacijo, zlasti pri dostopu do stanovanj, zdravstvenega varstva in kakovostnega izobraževanja. Ker so pogosto zasedali nizkokvalificirana delovna mesta, so jih socialne posledice pandemije še posebej prizadele Ocenjuje se, da vsak tretji član te skupnosti živi v revščini. Hongkong še vedno ni postal podpisnik konvencije o statusu beguncev iz leta 1951. Vlada ima politiko nedoločitve statusa begunca ali odobritve azila nikomur, vendar bi sprejela prošnje za zaščito v skladu z načelom nevračanja, in sicer pred izgonom, vrnitvijo ali predajo iz Hongkonga na podlagi enotnega mehanizma za preverjanje. Po navedbah vlade je bilo leta 2021 v Hongkongu 13 000 prosilcev za status begunca. Po nekaterih ocenah je bilo v zadnjih 11 letih sprejet 1 % prošenj. Veljavni zakoni preprečujejo, da bi prosilci za zaščito delali. Vlada je aprila spremenila novo pravo tujcev, ki je začelo veljati avgusta. Zakonodaja je organom zagotovila neomejena pooblastila, da rezidentom in drugim osebam brez sodne odločbe preprečijo vstop v PUO ali izstop iz njega. Varnostni urad je obljubil, da bo predložil subsidiarno zakonodajo, s katero se bo omejila pristojnost na dohodne lete, pri čemer se bo usmerila na nezakonite prehode meje s strani migrantov, ne da bi predstavila časovni razpored. Skrb za otroke in starejše je ostala odvisna od tujih delavcev v gospodinjstvu, najpogosteje s Filipinov in Indonezije. Njihovi delovni pogoji so ostali problematični, saj so bili zakonsko zavezani prebivati pri delodajalcih, zaradi česar jih je včasih težko zaščititi pred zlorabami. Omejevanje dostopa do Hongkonga je povzročilo pomanjkanje gospodinjskih pomočnikov. Da bi vlada odpravila pomanjkanje, je odprla posebne karantenske hotele za gospodinjske pomočnike, vendar je zamrznila njihovo minimalno plačo. Po izjavi kitajske vlade ob pristopu se Protokol ZN za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi ne uporablja za Hongkong. Protikorupcijski sistem je ostal odporen. Organi ter politične osebnosti in osebnosti iz poslovnega sveta priznavajo, da je preglednost ključnega pomena za ohranjanje močnega položaja Hongkonga kot mednarodnega poslovnega središča. II. Gospodarski razvoj Hongkong je še naprej imel zelo odprto gospodarstvo (trgovina z blagom je znašala približno 300 % BDP). Politično in gospodarsko povezovanje s celinsko Kitajsko se je poglobilo, zlasti s širšim zalivskim območjem in tesnejšimi povezavami na finančnem trgu. Vendar ostajajo nekatere ekonomske razlike, kot so prosta in odprta trgovina, zanemarljive tarifne ali netarifne ovire, dobro zaščiteno lastništvo lastnine in pravice intelektualne lastnine.

Hongkong je bil še naprej deloval kot neodvisen subjekt pri izvajanju trgovinskih sporazumov, pri čemer je monetarno politiko določal neodvisno od celinske Kitajske ter ločeno sodeloval v številnih mednarodnih organizacijah in večstranskih subjektih, vključno s projektno skupino za finančno ukrepanje in Svetovno trgovinsko organizacijo (v nadaljnjem besedilu: STO). Hongkong je ostal tudi pravna jurisdikcija, ločena od celinske Kitajske, saj je ohranil ločeno valuto, ki ni omejena s kapitalskimi omejitvami, ter ločene regulativne strukture za nadzor družb, ki delujejo na tem ozemlju. Gospodarsko povezovanje s celino in nedavno napovedana severna metropola sta bila med glavnimi prednostnimi nalogami vlade. V finančnem smislu je Hongkong ostal med največjimi kapitalskimi trgi na svetu, njegov cilj pa je bil povečati svojo vlogo na področju zelenega financiranja ter okoljskega, socialnega in korporativnega upravljanja ter postati tesneje povezan s kitajskim finančnim trgom. Hongkong je bil v letu 2021 gospodarsko uspešen. Bil je tretje največje območje za naložbe na svetu in postal šesto največje tržno gospodarstvo. Čeprav je veliko tujih zaposlenih odšlo (število zaposlenih v tujih podjetjih se je v dveh letih zmanjšalo za 4,1 %, tj. za 20 000 ljudi), je bilo število novih nehongkonških družb (vključno s tistimi iz celinske Kitajske) in zagonskih podjetij rekordno visoko. Položaj Hongkonga kot vozlišča za neposredne tuje naložbe se je leta 2020 okrepil. Glede na poročilo o naložbah po svetu za leto 2021 Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (junij) je bil Hongkong tretje največje naložbeno vozlišče na svetu. Leta 2021 je bila sprejeta ključna okoljska zakonodaja (ravnanje z odpadki, trgovina z živalmi). V hongkonškem načrtu podnebnega ukrepanja je določen cilj, da se do leta 2050 doseže ogljična nevtralnost; načrt predvideva 50-odstotno zmanjšanje emisij ogljika pred letom 2035 v primerjavi z ravnmi leta 2005 in vmesni cilj prenehanja uporabe premoga za dnevno proizvodnjo električne energije do leta 2035. Hongkonško gospodarstvo se je po dveh letih krčenja (–1,7 % leta 2019 in –6,1 % leta 2020) v prvih devetih mesecih leta 2021 okrepilo, in sicer medletno za 7,0 % . Gospodarstvo je bilo podprto z visoko uspešnostjo v trgovinskem in logističnem sektorju ter v finančni industriji, medtem ko so prodaja na drobno, promet in gradbeništvo krmarili v še vedno zahtevnem okolju. Gospodarstvo je ostalo pod ravnjo iz leta 2018, saj je več sektorjev še vedno premalo uspešnih. Inflacija je bila zmerna, indeks cen življenjskih potrebščin pa se je v prvih desetih mesecih leta povečal za 1,5 % na letni ravni . Trg dela se je izboljšal, stopnja brezposelnosti pa se je novembra 2021 znižala na 4,1 %, in sicer s 7,2 % na začetku leta 2021 . Vendar je to ostalo nad stopnjami brezposelnosti pred krizo zaradi COVID-19. V veliki meri je k okrevanju prispeval trgovinski in logistični sektor, ki je predstavljal približno 20 % BDP Hongkonga. BDP iz uvoznih in izvoznih dejavnosti se je v prvi polovici leta 2021 medletno povečal za 20,8 %. Ta visoka uspešnost je bila podprta z znatnim povečanjem vrednosti zunanje blagovne menjave Hongkonga. Zunanja trgovina je v prvih desetih mesecih leta 2021 dosegla 8,3 bilijona HKD (921 milijard EUR) , kar je 26-odstotno povečanje v primerjavi z enakim obdobjem leta 2020 in presega okrevanje svetovne trgovine. Finančna industrija je ostala ključna gonilna sila rasti, saj so se finančne in zavarovalniške dejavnosti v prvi polovici leta 2021 povečale za 6,8 % – pospešitev v primerjavi z enakim obdobjem leta 2020 (medletno 2,6 %) in 2019 (medletno 3,3 %) . Prve javne ponudbe so podpirale finančne dejavnosti. V prvih desetih mesecih leta 2021 je hongkonška borza gostila manj prvih javnih ponudb, ki pa so bile večje: zbranih je bilo 76 prvih javnih ponudb s skupno 291 milijardami HKD (32 milijard EUR), medtem ko je bilo leta 2020 zbranih 120 prvih javnih ponudb in 251 milijard HKD. Hongkong je bil leta 2020 drugo največje središče za prve javne ponudbe na svetu (potem, ko je bil od leta 2009 sedemkrat na prvem mestu). Strožji nadzor kitajskih podjetij, ki kotirajo na borzi v ZDA, je prispeval k večjemu številu prvih javnih ponudb v Hongkongu, saj so podjetja začela kotirati na borzi v Hongkongu. Tržna vrednost hongkonške borze je konec oktobra 2021 dosegla 45,3 bilijona HKD (5 bilijonov EUR) (medletno povečanje za 4,5 %). Od konca septembra 2021 je bil Hongkong sedmi največji trg lastniških vrednostnih papirjev na svetu in četrti največji trg lastniških vrednostnih papirjev v Aziji (po vrednosti trga) ter največje offshore poslovno vozlišče za renminbi. Povprečni dnevni promet v prvih desetih mesecih leta 2021 je znašal 175,8 milijarde HKD (19,5 milijarde EUR), kar je 41-odstotno medletno povečanje . Kljub temu je trg lastniških vrednostnih papirjev volatilen, hongkonški indeks Hang Seng pa je do konca oktobra 2021 zabeležil izgubo v višini 8,4 %, zaradi česar je bil Hang Seng eden najslabših indeksov na svetovni ravni. Razlog za to je bila kombinacija zaskrbljenosti glede svetovnega gospodarstva in pandemije (vključno s celinsko Kitajsko), geopolitičnih napetosti, velikega dolga podjetij v celinski Kitajski in zaostrovanja predpisov v več panogah v celinski Kitajski (tehnologije, spletne igre na srečo, izobraževanje, nepremičnine), zlasti ker so na hongkonškem trgu lastniških vrednostnih papirjev še naprej prevladovale družbe iz celinske Kitajske.

Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) je junija navedel, da je bančni sektor Hongkonga ohranil dobro kapitalizacijo, ostal dobičkonosen in ima še naprej majhne deleže slabih posojil. Solventnost bank je bila po zaslugi visokih kapitalskih blažilnikov in dobičkonosnosti odporna na večje makrofinančne pretrese. Mehanizem deviznih tečajev, tj. povezani sistem deviznih tečajev (LERS – Linked Exchange Rate System), je ostal stabilen in odporen na pretrese, pri čemer je bil podprt z velikimi deviznimi rezervami. Vendar je MDS ugotovil tudi, da so bile makrofinančne ranljivosti bančnega sistema povezane z obsežnimi povezavami s celinsko Kitajsko, napihnjenim vrednotenjem nepremičnin ter izpostavljenostjo spremembam na svetovnem trgu in zaznavanjem tveganja na domačem trgu. Industrije, ki so bile izpostavljene turističnim izdatkom (prodaja na drobno, hrana in pijača, prevoz, potovanja, gostinstvo in hotelirstvo), so se v letu 2021 še vedno srečevale s težkimi razmerami, saj je bilo dohodnega turizma še vedno malo. Hongkong je leta 2018 sprejel 65 milijonov obiskovalcev (78 % jih je bilo iz celinske Kitajske, kar je po ocenah predstavljalo 40 % prodaje na drobno v mestu), vendar se je to število v prvih desetih mesecih leta 2021 zmanjšalo na 72 458 . Kljub 4,9-odstotnemu ponovnemu medletnemu povečanju v prvi polovici leta 2021 je bil BDP v industriji nastanitvenih in gostinskih storitev še vedno znatno nižji kot leta 2018 (43 % v primerjavi s prvo polovico leta 2018). V prvih devetih mesecih leta 2021 se je prodaja na drobno medletno povečala za 8 %, vendar je ostala 28,5 % pod ravnjo iz leta 2018, število računov v restavracijah pa se je medletno povečalo za 12,9 %, vendar je bilo 24,2 % nižje od ravni iz leta 2018. V istem obdobju je znašala stopnja zasedenosti hotelskih sob 60 % (v primerjavi z 90 % leta 2018), k čemur so prispevale zahteve glede obvezne karantene za potnike, ki so vstopili mesto. Brezposelnost v sektorju prodaje na drobno ter nastanitvenih in gostinskih storitev je oktobra 2021 znašala 6,9 % in se je torej izboljšala (11,3 % na začetku leta 2021). Letalska industrija (in z njo povezane industrije) je bila močno prizadeta. V prvih desetih mesecih leta 2021 je bilo število letov na mednarodnem letališču v Hongkongu za 67,5 % pod ravnjo iz leta 2018, število potnikov pa se je zmanjšalo na le majhen del prejšnje ravni (98,3 % manj kot leta 2018). Več je bilo tovornega prometa, in sicer se je s 13,7-odstotnim medletnim povečanjem skoraj vrnil na raven iz leta 2018 . Letalski prevozniki so izrazili zaskrbljenost zaradi strogih omejitev potovanj zaradi COVID-19, ki otežujejo načrtovanje letov. Nekateri so se odločili, da ustavijo operacije, drugi pa so uvedli postanke drugje, da posadki ni bilo treba ostati v Hongkongu. V gradbeništvu se je BDP v prvi polovici leta medletno zmanjšal za 2,0 %, poslovanje z nepremičninami pa se je v istem obdobju medletno povečalo za 2,3 %. Poslovno okolje Letna raziskava o tujih družbah v Hongkongu za leto 2021 je pokazala, da se je število tujih družb (razen družb celinske Kitajske) v zadnjih dveh letih zmanjšalo (za 3,8 %). Zmanjšanje je bilo posledica zmanjšanja števila tujih regionalnih sedežev v Hongkongu (za 9,1 %), kar kaže, da mesto morda izgublja pomen kot regionalno poslovno vozlišče. Te številke so potrdile sprva nepotrjene dokaze, da so podjetja zmanjšala svoje dejavnosti v Hongkongu ali se preselila v druga azijska mesta. Čeprav je število nekitajskih tujih družb v raziskavi manjše, pa se je število družb iz celinske Kitajske v Hongkongu v zadnjih dveh letih povečalo za 15,6 %. Zmanjšanje števila nekitajskih tujih družb je začelo vplivati na položaj Hongkonga kot mednarodnega poslovnega vozlišča. To je bilo povezano tudi z razpoložljivostjo talentov in specializirane delovne sile (glede na navedeno raziskavo se je število zaposlenih v tujih podjetjih v Hongkongu v dveh letih zmanjšalo za 4 % ali 20 000 zaposlenih). Nekatere družbe so razmišljale o tem, da bi zapustile Hongkong. Mednarodne družbe s sedežem v Hongkongu ali z regionalnimi izvršnimi direktorji v Hongkongu so ugotovile, da je poslovanje v Hongkongu zaradi ukrepov v zvezi s COVID-19 ter vprašanj v zvezi s potrebno skrbnostjo in skladnostjo postalo bolj zapleteno. Nekatere pisarne, vključno z bankami, so se preselile v druga mesta v regiji. Hongkonški vladi so bila poslana odprta pisma poslovnih združenj, v katerih so izrazila zaskrbljenost zaradi strogih ukrepov zaradi COVID-19, ki bi podjetja spodbudili k razmisleku o selitvi iz Hongkonga. Zgoraj omenjeni politični razvoj, ki vključuje tveganja v zvezi s svobodo obveščanja, uvedbo ZNV, zasebnostjo podatkov in sankcijami, je prav tako negativno vplival na poslovno okolje. Na družbe so močno vplivale stroge omejitve potovanj zaradi COVID-19. Izvajanje regionalnih dejavnosti v regiji in/ali poslovanje s Kitajsko ter redna poslovna potovanja so postali vse težji. Pošiljanje osebja v Hongkong in/ali izvajanje običajnih poslovnih dejavnosti je postalo zahtevnejše. Vir dohodka so izgubile tudi družbe, na katere vplivajo turistični izdatki. V letu 2021 so bile za večino potnikov, ki so prihajali v Hongkong, uvedene stroge omejitve potovanj in dolga obvezna karantena v hotelih. Poleg tega je bil tujim nerezidentom vstop v Hongkong v veliki meri prepovedan. Nekatere obstoječe izjeme so bile odpravljene novembra 2021, med drugim za večino diplomatov. Omejitve potovanj so se ohranile, da se doseže ponovno odprtje mej s celino. Vendar so meje ostale zaprte in Hongkong je bil večinoma izoliran od Kitajske in sveta. Državna podpora in fiskalni položaj

Vlada je še naprej podpirala gospodarstvo, ki ga je prizadela pandemija. Proračun za obdobje 2021–2022 je vključeval približno 81 milijard HKD (9 milijard EUR) pomoči v enkratnih ukrepih, kar je manj kot 122 milijard HKD v prejšnjem proračunu oziroma 300 milijard HKD (33 milijard EUR, 11 % BDP), če se upoštevajo dodatni svežnji, ki so bili prav tako uvedeni. Napovedani ukrepi so vključevali nižje davke na dobiček in plače, opustitev nekaterih poslovnih pristojbin, koncesije za najem vladnih nepremičnin in državne jamstvene sheme za posojila (za družbe in brezposelne osebe). Vsem prebivalcem ne glede na njihov finančni položaj so bili razdeljeni e-boni v vrednosti 5 000 HKD (555 EUR). Hongkong naj bi zabeležil svoj tretji zaporedni fiskalni primanjkljaj v davčnem letu 2021–2022, ki se bo končalo marca 2022. Primanjkljaj je v prvih sedmih mesecih do oktobra 2021 znašal 112 milijard HKD (12,42 milijarde EUR). To bi bilo znatno izboljšanje po primanjkljaju v višini 250 milijard HKD (približno 10 % BDP) v prejšnjem davčnem letu, vendar je ostalo nenavadno v gospodarstvu, ki ima običajno fiskalni presežek (primanjkljaj v davčnem letu 2019–2020 je bil prvi v 15 letih). Primanjkljaj je bil v veliki meri financiran z izkoriščanjem obsežnih fiskalnih rezerv mesta . Posledično so se rezerve zmanjšale z 1,160 milijarde HKD marca 2020 na 816 milijard HKD (90,49 milijarde EUR) konec oktobra 2021. V proračunu za obdobje 2021–2022 je vlada napovedala, da bo fiskalni primanjkljaj trajal do leta 2025 ali dlje, rezerve pa bi se lahko v letu 2025 zmanjšale na 775 milijard HKD (86 milijard EUR). To bi po ocenah ustrezalo 15 mesecem odhodkov na sedanji ravni, kar pomeni zmanjšanje za deset mesecev v primerjavi z letom 2018. Leta 2021 so se kolkovine na prenose delnic zvišale z 0,1 % na 0,13 %, davek na prvo registracijo in pristojbina za dovoljenje za zasebna vozila pa sta se zvišali, kar je pomenilo dodatne prihodke. Na strani odhodkov so se skupni javnofinančni odhodki iz proračuna za obdobje 2021–2022 medletno znižali za 10,3 %. Trgovinska politika Leta 2021 sta začela veljati sporazum o prosti trgovini ter sporazum o zaščiti in spodbujanju investicij z ASEAN (podpisana leta 2017) še s Kambodžo. Do konca leta je bil sporazum v celoti veljaven v desetih članicah združenja ASEAN. Sporazum o zaščiti in spodbujanju investicij z Mehiko je začel veljati junija. Hongkong je izrazil zanimanje za čimprejšnjo pridružitev celovitemu regionalnemu gospodarskemu partnerstvu. Maja je Hongkong začasno ustavil delovanje svojega gospodarskega, trgovinskega in kulturnega urada v Tajvanu, čeprav je Tajvan postal njegov drugi največji trgovinski partner. Vlada je pojasnila, da je odločitev posledica vmešavanja Tajvana v zadeve Hongkonga. Glavna upraviteljica Carrie Lam je v svojem nedavnem političnem nagovoru predlagala več politik za gospodarstvo PUO, vključno z nadaljnjo krepitvijo vloge Hongkonga na področju financ. Hongkong si je prizadeval postati mednarodni center za zeleno financiranje z željo, da bi v sodelovanju s terminsko borzo Guangzhou Futures Exchange postal trg ogljika. Strokovnjaki za okolje, družbo in korporativno upravljanje bodo dodani na seznam talentov Hongkonga. To je pomenilo, da bi bili strokovnjaki za okolje, družbo in korporativno upravljanje upravičeni do lažjega priseljevanja v okviru načrta za kakovosten sprejem migrantov. Regionalno povezovanje Glavna direktorica Carrie Lam je predstavila koncept severne metropole, območja, ki se razteza na 300 kvadratnih kilometrih in bi postalo „najpomembnejše območje“ mesta za lažje povezovanje s Šendženom in širšim zalivskim območjem. Severna metropola bo sprejela približno 2,5 milijona prebivalcev, skupno število delovnih mest pa naj bi se povečalo s sedanjih 116 000 na približno 650 000, vključno s 150 000 delovnimi mesti, povezanimi z inovacijami in tehnologijo. Povezovanje s širšim zalivskim območjem je podprto s številnimi pobudami: 14. petletnim načrtom celinske Kitajske (vključno s širšim zalivskim območjem Guangdong-Hong Kong-Macao), celovito poglobljeno reformo in odprtjem sodobnega območja sodelovanja storitvene industrije Qianhai Šendžen-Hongkong, gospodarskim razvojem za domače in mednarodno dvojno kroženje ter pobudo En pas, ena pot. Ključni cilji teh pobud so inovacije in tehnološki razvoj.

Glavna upraviteljica Carrie Lam je tudi predlagala, da se dovoli, da se delnice, s katerimi se trguje na jug prek sheme Stock Connect, denominirajo v kitajskem juanu. Vlada je podprla hongkonško borzo, da bi spodbudila sodelovanje s terminsko borzo Guangzhou pri razvoju finančnih produktov, povezanih s trgovanjem z emisijami ogljika, in ocenila izvedljivost razvoja Hongkonga v regionalni center za trgovanje z ogljikom. Hongkong si je prizadeval za nadaljnji razvoj čezmejne trgovine v RMB, razvoj offshore RMB produktov in spodbujanje čezmejnih finančnih tehnologij. Leta 2021 so bile sprejete pomembne okoljske politike, kot so načrt za odpadke, načrt za električna vozila in načrt podnebnega ukrepanja za leto 2050. Glede podnebnih sprememb je glavna upraviteljica Carrie Lam napovedala, da bo Hongkong kot mednarodno mesto Kitajske in v okviru splošne kitajske zaveze pred letom 2035 zmanjšal emisije ogljika za 50 % v primerjavi z ravnjo iz leta 2005 ter pred letom 2050 dosegel ogljično nevtralnost. V naslednjih 15 do 20 letih bo vlada približno 27 milijard EUR namenila za financiranje ukrepov za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Vlada je ustanovila urad za podnebne spremembe in ogljično nevtralnost, oktobra 2021 pa je bil predstavljen načrt podnebnega ukrepanja. Maja 2021 se je začela izvajati shema nepovratnih sredstev za zeleno in trajnostno financiranje, da bi se zagotovile subvencije za izdajatelje obveznic in posojilojemalce, ki izpolnjujejo pogoje. V letu 2021 se je zgornja meja v okviru programa vladnih zelenih obveznic podvojila na 200 milijard HKD (22 milijard EUR), kar je vladi pomagalo, da je spodbudila trg lokalnih zelenih obveznic in hkrati napredovala pri doseganju cilja o ogljični nevtralnosti mesta. Leta 2021 so bile zaključene tri dodatne ponudbe vladnih zelenih obveznic: za 2,5 milijarde USD januarja, 1 milijardo USD in 1,75 milijarde EUR novembra 2021 ter dodatnih 5 milijard RMB pozneje istega meseca (po prvi izdaji za 1 milijardo USD leta 2019). III. Odnosi med Hongkongom in celinsko Kitajsko Centralna vlada je prevzela vse vidnejšo vlogo v političnih in gospodarskih zadevah Hongkonga. Načelo „domoljubnega upravljanja Hongkonga“ kot temelj načela „ena država, dva sistema“ je bilo javno objavljeno 28. januarja, ko je glavna upraviteljica Carrie Lam predsedniku Ši Džinpingu predstavila svoje letno poročilo. Nacionalni ljudski kongres je drugo leto zapored sprejel zakonodajo o Hongkongu. S takojšnjim učinkom je 11. marca odobril sklep o izboljšanju volilnega sistema PUO Hongkong. Obrazložitveni dokument sklepa omenja „vrzeli in pomanjkljivosti“ v volilnem sistemu Hongkonga in je namenjen zagotovitvi, da Hongkong upravljajo „domoljubi“. Vloga centralnega vladnega urada za zvezo v Hongkongu se je razvila. Njen direktor je okrepil sodelovanje in vzpostavil stike s prebivalci Hongkonga. Hongkonški urad za zvezo, ki se je povečal za 100 oseb, je vse močneje vplival na oblikovanje politike in politični sistem Hongkonga ter tako postavil pod vprašaj ohranjanje visoke stopnje avtonomije te države. Politike Hongkonga so bile vse bolj usklajene s politikami celine. Hongkong je bil vključen v petletni načrt LRK s poudarkom na povezovanju s širšim zalivskim območjem. Novembra je bil Hongkong prvič omenjen v sporočilu 6. plenarnega zasedanja partije, in sicer v resoluciji o zgodovini, pri čemer je bilo podprto načelo „domoljubnega upravljanja Hongkonga“. Celinska Kitajska je bila največja trgovinska partnerica Hongkonga, pri čemer je v prvih desetih mesecih leta 2021 predstavljala 60 % celotnega izvoza Hongkonga ter 45 % njegovega celotnega uvoza. PUO je bilo pomembno trgovinsko vozlišče za celino in je bilo v prvih desetih mesecih leta 2021 peti največji trgovinski partner Kitajske. Kitajska provinca Guangdong je ostala za Hongkong pomembna baza za pasivno oplemenitenje. Sporazum o tesnejšem gospodarskem sodelovanju (CEPA) s celino (2003) je bil najpomembnejši trgovinski sporazum Hongkonga. V okviru sporazuma letos ni bilo večjih sprememb. Hongkong je ostal tudi ključno offshore finančno središče in naložbeno vozlišče celinske Kitajske. Ob koncu leta 2020 je bila celinska Kitajska največji vir Hongkonga za vhodne neposredne tuje naložbe, brez upoštevanja offshore finančnih središč, in prvi cilj izhodnih neposrednih tujih naložb Hongkonga, ki so zajemale 27 % oziroma 47 % tovrstnih naložb . Hongkong pa je ostal vodilni cilj za neposredne tuje naložbe celinske Kitajske in vodilni vir neposrednih tujih naložb na celini, saj je predstavljal več kot polovico vseh naložb v obe smeri. V Hongkongu je na borzi kotiralo 1 350 podjetij s celine, kar je 80 % skupne tržne vrednosti v mestu. Kapitalska trga Hongkonga in celinske Kitajske sta bila povezana s shemo Stock Connect, ki hongkonško borzo povezuje s partnericama v Šanghaju in Šendženu, trga obveznic pa s shemo vzajemnega tržnega dostopa Bond Connect.

Hongkong je okrepil svoj prednostni vzajemni dostop s celinskim kapitalskim trgom. V drugi polovici leta 2021 sta se začeli dve pobudi: povezovanja pri upravljanju premoženja Wealth Management Connect širšega zalivskega območja in južni del sheme Bond Connect. Pobudi dopolnjujeta obstoječe kanale. Septembra 2021 je centralna vlada napovedala načrt za razširitev in nadaljnje odprtje sodobnega območja sodelovanja storitvene industrije Qianhai Šendžen-Hongkong (območje Qianhai) v Šendženu. Območje je bilo odprto pred več kot desetletjem in je gostilo približno 11 500 hongkonških podjetij z naložbami. Drugi dogodki v zvezi s širšim zalivskim območjem so vključevali: (i) gostitev inavguracijskega pravnega strokovnega izpita širšega zalivskega območja – s kandidati, ki pridobijo potrdilo za opravljanje odvetniškega poklica (širše zalivsko območje) za opravljanje pravnih storitev na širšem zalivskem območju v nekaterih civilnih in gospodarskih zadevah (vključno s pravdnimi postopki); (ii) vzpostavitev okvira za sodelovanje v likvidacijskih postopkih; (iii) odprtje več znanstvenih in tehnoloških programov na nacionalni ravni za Hongkong ter (iv) spodbujanje enakovrednosti kvalifikacij za arhitekte in inženirje. IV. Dvostranski odnosi in sodelovanje med EU in Hongkongom v letu 2021 Že drugo leto zapored ni bilo mogoče organizirati obiskov na visoki ravni iz institucij EU. Urad EU se je pogosto sestajal z vladnimi uradniki, poslanci, akademskimi krogi in civilno družbo, čeprav se je sestajanje izkazalo za težje kot v prejšnjih letih. Leta 2021 že drugo leto zapored ni bilo letnega strukturiranega dialoga med EU in Hongkongom. EU je bila leta 2021 največja tuja poslovna skupnost v Hongkongu, in sicer pred Japonsko, ZDA in Združenim kraljestvom. Junija 2021 je v Hongkongu začelo poslovati najmanj 1 614 družb iz EU, od katerih jih je veliko Hongkong uporabljalo kot regionalni sedež. Podjetja EU so delovala v številnih sektorjih, med drugim v sektorjih finančnih in poslovnih storitev, trgovine, logistike, prodaje na drobno, hrane in pijače ter gradbeništva. Na podlagi letne raziskave o tujih družbah hongkonškega oddelka za popis prebivalstva in statistiko se je število registriranih družb EU v zadnjih dveh letih nekoliko povečalo (+0,7 %) in doseglo 1 614. Vendar se družbe EU, ki so zmanjšale ali preselile nekatere dejavnosti in/ali osebje, čeprav so ostale v Hongkongu, v teh številkah ne odražajo. Leta 2021 je dvostranska blagovna menjava dosegla 30,5 milijarde EUR, kar je na medletni ravni 2,5 % več kot leta 2020. Izvoz blaga iz EU v Hongkong je znašal 23,5 milijarde EUR, uvoz iz Hongkonga pa je znašal 7 milijard EUR, kar pomeni presežek za EU v znesku 16,5 milijarde EUR . EU je bila v letu 2021 tretja največja partnerica Hongkonga pri trgovini z blagom, za celinsko Kitajsko in Tajvanom . Hongkong je bil še naprej pomembna platforma za trgovino med celinsko Kitajsko in EU. Dvostranska trgovina s storitvami med EU in Hongkongom je leta 2020 znašala 27,2 milijarde EUR (medletno –2,5 %) , od tega je uvoz EU iz Hongkonga znašal 9,8 milijarde EUR, izvoz EU v Hongkong pa 17,4 milijarde EUR. Rezultat tega je bil trgovinski presežek v vrednosti 7,6 milijarde EUR za EU. Predhodni podatki za leto 2021 kažejo močno rast dvostranske trgovine s storitvami s Hongkongom v prvih treh četrtletjih leta (medletno +23,1 % na 24,5 milijarde EUR) . Dvosmerne naložbe med EU in Hongkongom so se zmanjšale za skoraj četrtino, vendar so ostale precejšnje: po najnovejših podatkih so naložbe iz Hongkonga v EU znašale 162 milijard EUR, naložbe EU v Hongkong pa 128 milijard EUR. Kriza zaradi COVID-19 je vplivala na načrtovane operativne dejavnosti, povezane s sporazumom med EU in Hongkongom o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah ter carinskim akcijskim načrtom EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine. Hongkong je po vrednosti ostal na drugem mestu med kraji izvora blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine in je uvoženo v EU, čeprav to blago ni bilo proizvedeno v mestu. V Hongkongu kljub številnim zahtevam v letu 2021 ni bilo srečanj z vodstvom carinske in trošarinske uprave. V zvezi z obdavčitvijo je Skupina za kodeks ravnanja začela komunikacijo z jurisdikcijami, ki so bile opredeljene kot pomembne v zvezi z oprostitvami dohodkov iz tujih virov, vključno s Hongkongom. Na podlagi dialoga in predloženih informacij je bil Hongkong pozvan, naj se zaveže k reformi ureditve oprostitve dohodkov iz tujih virov, saj je bilo ugotovljeno, da ni skladna. Organi so bili pozvani tudi, naj reformo izvedejo do konca leta 2022. V zvezi z raziskavami, znanostjo in inovacijami so hongkonški organi leta 2021 objavili dva razpisa za oddajo vlog v podporo udeležencem programa Obzorje 2020 iz PUO. EU in Hongkong sta raziskovala razširitev obstoječega programa sodelovanja v okviru novega vodilnega programa EU Obzorje Evropa.