EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.6.2022 COM(2022) 287 final POROČILO KOMISIJE SVETU o izvajanju finančne pomoči



čezmorskim državam in ozemljem v skladu s



Sklepom o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, vključno z Grenlandijo,



v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada v letu 2021



Poročilo o izvajanju finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem v skladu s Sklepom o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, vključno z Grenlandijo, v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada v letu 2021 Uvod Leta 2021 se je s sprejetjem novega sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, vključno z Grenlandijo (v nadaljnjem besedilu: novi sklep) , začelo novo 7-letno obdobje odnosov med Evropsko unijo (EU) ter 13 čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO) . Novi sklep določa pravni okvir za partnerstvo med ČDO, državami članicami, s katerimi so povezani, in EU. V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) je namen Sklepa podpreti trajnostni razvoj ČDO in spodbujati vrednote Unije na svetovni ravni. Novi sklep združuje dva prejšnja instrumenta – prejšnji sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, ki ga podpira Evropski razvojni sklad (ERS), in dodatni sklep o Grenlandiji , financiran iz proračuna EU – v en sam instrument z istim virom financiranja (proračun EU), ki se zdaj uporablja za vse ČDO. Novi sklep je podlaga za načrtovanje sodelovanja s ČDO za obdobje 2021–2027, ki temelji na poglobljenem političnem dialogu in dialogu o politikah. Novemu sklepu je za obdobje 2021–2027 dodeljenih 500 milijonov EUR. Za obravnavo posebnih potreb in izzivov ČDO bo sodelovanje v obdobju 2021–2027 osredotočeno na ukrepe, ki so v skupnem interesu ČDO in EU. Na podlagi večletnih okvirnih programov so prednostna področja za sodelovanje zlasti zeleni dogovor, digitalizacija, delovna mesta in rast ter človekov razvoj. Do konca leta 2021 je bilo sprejetih že 11 od 15 večletnih okvirnih programov. V letu 2022 morajo biti sprejeti še štirje večletni okvirni programi. Čeprav se novi sklep uporablja retroaktivno od 1. januarja 2021, je prejšnji sklep ostal v veljavi, dokler ni bil razveljavljen z novim sklepom, sprejetim 5. oktobra 2021. V letu 2021 so se nadalje izvajali številni ukrepi, financirani iz 11. Evropskega razvojnega sklada v skladu s prejšnjim sklepom o ČDO.

To poročilo zato zajema dejavnosti in podporo iz leta 2021 v skladu z obema sklepoma: —v delu I tega poročila je izpostavljen napredek v okviru „prejšnjega“ sklepa in 11. ERS v letu 2021; —v delu II tega poročila je izpostavljen napredek pri izvajanju novega sklepa od njegovega sprejetja v oktobru do konca leta, v skladu s členom 86 Sklepa; —v delu III je izpostavljen napredek, dosežen v dialogu med EU in ČDO v letu 2021. I.SODELOVANJE V OKVIRU 11. ERS ZA ČDO V LETU 2021 Finančna sredstva v okviru 11. ERS za ČDO (prejšnji sklep) Sredstva iz 11. ERS, ki so bila na voljo za ČDO v obdobju 2014–2020, so bila dodeljena na naslednji način v skladu s Prilogo 2 k prejšnjemu sklepu o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj: ·229,5 milijona EUR za teritorialno (dvostransko) sodelovanje; ·100 milijonov EUR za regionalno sodelovanje in sodelovanje „vseh ČDO“; ·21,5 milijona EUR za financiranje humanitarne in nujne pomoči; ·5 milijonov EUR za financiranje subvencij obresti in tehnične pomoči, povezanih z investicijskimi skladi ČDO;

·8,5 milijona EUR za študije in tehnično pomoč. V okviru 11. ERS je bilo do ozemeljske dodelitve sredstev upravičenih 16 ČDO. Poleg treh regionalnih programov program z enotno temo za „vse ČDO“ (Green Overseas) spodbuja sodelovanje med ČDO. Nekdanje ČDO Združenega kraljestva ostajajo upravičene do sredstev ERS in jih koristijo do zaključka tekočih programov. Položaj v letu 2021 a)Teritorialno sodelovanje V letu 2021 so se nadalje izvajali številni teritorialni programi. Ti so v karibski regiji vključevali Arubo, Angvilo, Bonaire, Montserrat, začelo pa se je tudi sodelovanje v Sint Maartenu in Curaçau. V atlantski regiji se je nadaljevalo sodelovanje s Sveto Heleno, program s Saint Pierrom in Miquelonom pa je bil uspešno zaključen. V pacifiški regiji so bili v programu za Francosko Polinezijo doseženi cilji, v pobudah za Novo Kaledonijo ter Wallis in Futuno pa je bil narejen dober napredek. Pandemija COVID-19 je imela velike posledice za ČDO. Povzročila je izjemen pritisk na njihova gospodarstva, od katerih so številna odvisna od turizma. Težave so imeli tudi zaradi prekinjenih svetovnih dobavnih verig (kar je imelo negativne posledice za njihov uvoz, zlasti hrane) ter nihanj cen in povpraševanja za njihov glavni izvoz. Omejen fiskalni manevrski prostor je ustvaril dodaten pritisk. Zaradi tega se bodo strukturni socialno-ekonomski izzivi verjetno poglobili in razkrili krhkost najranljivejših skupin. Ob upoštevanju navedenega so izpostavljeni naslednji dosežki v letu 2021: ·Karibska regija: Aruba je v izobraževalnem sektorju nadalje izvajala svoj program v zvezi z visokim šolstvom (9,5 milijona EUR, izplačanih do konca leta 2021) z uvedbo inovativnega učnega načrta na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Program proračunske podpore za Angvilo je podprl izvedbo prve raziskave trga dela na otoku in pripravo strategije za izobraževanje za obdobje 2020–2025 (z izplačilom tretje variabilne tranše v višini 0,90 milijona EUR). V programu proračunske podpore za Bonaire je bil na področju mladine z uvedbo predpisov za varstvo otrok in vzpostavitvijo celovitih centrov za razvoj otrok narejen dober napredek. Izplačana je bila prva fiksna tranša (2,16 milijona EUR). V Sint Maartenu se je v sektorju vode in sanitarne ureditve izvajanje začelo s podpisom sporazuma financiranju in začetkom postopka javnega naročanja za tehnično pomoč v višini 880 000 EUR za razvoj čezmejnega sodelovanja. Sint Maarten je imel v okviru nujne pomoči iz 11. ERS koristi tudi od krepitve odpornosti in odzivanja na nesreče (4,34 milijona EUR, izplačanih leta 2021) in je dokončno izbral dve kritični lokaciji za gradnjo zavetišč, s katerima bo otok bolje pripravljen na obvladovanje naravnih nesreč. Tudi Curaçao je s podpisom sporazuma o financiranju v letu 2021 naredil napredek pri izvajanju svojega programa za povečanje odpornosti otoka .

Napredek je bil opažen tudi na področju trajnostne rasti, in sicer zaradi tekočega programa proračunske podpore za Montserrat z izplačilom četrte fiksne tranše (2 milijona EUR). S tem programom je bil podprt večji delež energije iz obnovljivih virov v nacionalnem omrežju (sončne in geotermalne) in večjo dostopnost z izboljšanjem letaliških zmogljivosti. ·Pacifiška regija: V Novi Kaledoniji se je s programom proračunske podpore za zaposlovanje in poklicno vključevanje še naprej izboljševal dostop do programov usposabljanja. Program proračunske podpore za turistični sektor v Francoski Polineziji je prispeval k ublažitvi škodljivih učinkov pandemije. Pripravljena je bila nadaljnja strategija za povečanje trajnostnosti in odpornosti sektorja. Leta 2021 je bila izplačana peta in zadnja fiksna tranša (2,5 milijona EUR). Program proračunske podpore za strategijo digitalnega razvoja Wallisa in Futune je prispeval k širitvi digitalnih storitev, povezanih s širokopasovnim kablom Tui-Samoa, s tem pa se je na ozemlju izboljšala zlasti zmogljivost telemedicine. Poleg tega so bila vsa preostala sredstva B za ČDO v Pacifiku dodeljena v obliki podpore zaradi COVID-19 Francoski Polineziji (0,85 milijona EUR), Novi Kaledoniji (0,85 milijona EUR) ter Wallisu in Futuni (0,56 milijona EUR) kot povečanje njihovih obstoječih programov in so bila izplačana leta 2021. ·Drugi ČDO: Sveta Helena ima koristi od programa povezljivosti v okviru 11. ERS. Leta 2021 je bil dosežen pomemben mejnik v projektu kabla iz optičnih vlaken, ko je bila postavljena modularna obalna sprejemna postaja za kabel, kabel pa je bil pripeljan na otok. Optični kabel bo Sveti Heleni zagotovil hitro širokopasovno povezavo, kar bo otoku omogočilo bistveno cenejšo in hitrejšo zanesljivo internetno povezavo. Leta 2021 je bila izplačana četrta fiksna tranša (0,61 milijona EUR), ki je bila dodeljena iz sredstev B kot podpora zaradi COVID-19. V Saint-Pierre in Miquelonu je EU podprla izvajanje vladnega strateškega razvojnega načrta in tako spodbudila gospodarsko diverzifikacijo in demografsko stabilnost. Nedavno je pandemija COVID-19 povzročila velik socialno-ekonomski pritisk na turistični sektor, vendar so bili sprejeti ukrepi za ublažitev posledic te krize in leta 2021 je bila kot podpora zaradi COVID-19 izplačana peta fiksna tranša v višini 1,1 milijona EUR. b)Regionalno sodelovanje

Pri sodelovanju s ČDO je bil na regionalni ravni narejen napredek s tremi regionalnimi programi in začetno fazo tematskega programa. Ti programi se bodo v prihodnjih letih še naprej izvajali (za več podrobnosti glej Prilogo). Izpostavljeni so naslednji dosežki za leto 2021: ·V pacifiški regiji regionalni program „PROTEGE“ (Projet régional océanien des territoires pour la gestion durable des écosystèmes, 36 milijonov EUR) z varovanjem biotske raznovrstnosti in obnovljivih naravnih virov podpira trajnosten in odporen razvoj. V letu 2021 je bil v regionalnem programu za pacifiško območje narejen napredek predvsem z izmenjavo dobrih kmetijskih praks med ČDO. Zlasti v Moorei in na Tahitiju je novembra 2021 v okviru programa PROTEGE s ciljem usposabljanja na področju biološke zaščite pridelkov potekalo drugo srečanje za demonstracijo agroekologije. Vendar je pandemija povzročila zamude pri izvajanju, zato je bil v odziv na zahtevo izvedbenega organa (Pacifiška skupnost) finančni sporazum podaljšan do oktobra 2024 (od septembra 2023). ·Na Karibih se program „RESEMBID“ (Resilience, Sustainable Energy and Marine Biodiversity Regional – odpornost, trajnostna energija in morska biotska raznovrstnost –, 42,67 milijona EUR, od tega 2,67 milijona EUR iz sredstev B kot podpora zaradi COVID-19) osredotoča na krepitev odpornosti, trajnostno energijo in morsko biotsko raznovrstnost. Cilj je povečati odpornost na izredne in ponavljajoče se naravne dogodke, nadgraditi zastarelo infrastrukturo in povečati energetsko učinkovitost ter izboljšati varovanje in trajnostno upravljanje morske biotske raznovrstnosti. V letu 2021 se je pospešilo izvajanje vseh projektov z nepovratnimi sredstvi, za katere upravičenci izvajajo postopke sklepanja pogodb in izvajanja. Program je dosegel tudi pomembne rezultate na področju odpornosti na nesreče in pripravljenosti nanje, predvsem z diagnostičnimi poročili o pripravljenosti na izredne razmere in odzive na nesreče v 12 ČDO ter s certificiranim tečajem financiranja tveganja nesreč in analitike njihovega tveganja. Doslej je bilo izplačanih 8,2 milijona EUR, leta 2022 pa naj bi jih bilo izplačanih še več. ·Cilj regionalnega programa za Indijski ocean „RECI” (Projet de Restauration des Ecosystèmes Insulaires de l’Océan Indien, 4 milijone EUR) je obnoviti otoške ekosisteme na Francoskih južnih in antarktičnih ozemljih. Tehnične operacije so dobro napredovale in leta 2021 so bile izvedene pomembne dejavnosti, predvsem spremljanje okolja in priprava operacij preprečevanja. ·Tematski program za vse ČDO Green Overseas – GO (17,8 milijona EUR – 11. ERS) se osredotoča na napredek na področju trajnostne energije in večjo odpornost na podnebne spremembe. Izvajati se je začel leta 2021 z vzpostavitvijo strukture za izvajanje programa, poglobljenimi posvetovanji z upravičenci o posameznih temah za intervencije in organizacijo prvega kroga seminarjev. Dejavnosti, vključno s tehnično pomočjo in pilotnimi projekti, se bodo začele izvajati v drugi polovici leta 2022. c)Tehnična pomoč in institucionalna podpora Leta 2021 se je še naprej uporabljala tehnična pomoč, zlasti za podporo organom ČDO pri postopku načrtovanja in oblikovanja programov. Leta 2021 je bilo iz naslova skladov III in IV v okviru 11. ERS za tehnično sodelovanje skupaj izplačanih 2 074 075 EUR. To je krilo pogodbe za tehnično pomoč ali izvedbo študij za pomoč pri opredelitvi načrtovanja programov in oblikovanju novih programov. Natančneje, leta 2021 se je s podporo Sklada za tehnično sodelovanje začela izvajati nova pobuda v korist mladih, Mreža mladih ČDO. Ta pobuda naj bi se učinkovito začela izvajati sredi leta 2022. V okviru pobude se bodo zbrali mladi predstavniki ČDO, ki bodo sodelovali v dialogu s Komisijo ter drugimi ustreznimi institucijami in partnerji o partnerstvu in sodelovanju med EU in ČDO. Poleg tega je EU leta 2021 zvezo čezmorskih držav in ozemelj (OCTA) podprla z nepovratnimi sredstvi za poslovanje (550 000 EUR). S tem se je izboljšala zmogljivost zveze za izpolnitev svojih nalog, zlasti za usklajevanje partneric ČDO, da bi se olajšal dialog z EU, spodbujalo partnerstvo in podprlo kolektivno delo njenih članic na več področjih skupnega interesa.

d)Evropska investicijska banka Prejšnji sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj je zagotovil finančno pomoč ČDO prek finančnih instrumentov, ki jih upravlja Evropska investicijska banka (EIB), in sicer v obdobju 2014–2020 v okviru 3. finančnega protokola. Ti instrumenti so bili: investicijski sklad ČDO (sredstva: 48,5 milijona EUR), sredstva za subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč (5 milijonov EUR) ter lastna sredstva EIB (do 100 milijonov EUR). V okviru Sklada EIB za spodbujanje naložb ČDO, ki ne obstaja več, leta 2021 ni bila podpisana nobena nova operacija v skladu z novim sklepom. Predhodno podpisane operacije so potekale leta 2021 in so skupaj znašale 85,39 milijona EUR (od tega je bilo do konca leta 2021 izplačanih vseh 85,39 milijona EUR). Ta znesek je presegel prvotni ustanovitveni kapital, ker se je sklad obnavljal in so bila nekatera vrnjena sredstva znova posojena. 5 milijonov EUR sredstev za subvencioniranje obrestnih mer in tehnično pomoč je bilo v celoti dodeljenih še leta 2020. Sredstva, ki so bila v obdobju 2014–2021 na voljo za ti dve podpori naložbam¸ so bila v celoti porabljena. V okviru virov lastnih sredstev EIB za ČDO leta 2021 ni bila podpisana nobena nova operacija. II.SODELOVANJE V SKLADU Z NOVIM SKLEPOM O ČDO OD OKTOBRA DO DECEMBRA 2021 Finančna sredstva v okviru novega sklepa 500 milijonov EUR, ki so na voljo ČDO za obdobje 2021–2027, je razdeljenih na naslednje dodelitve na podlagi Priloge 1 Sklepa: ·164 milijonov EUR za ozemeljske (dvostranske) dodelitve sredstev ČDO, razen Grenlandije;

·225 milijonov EUR za ozemeljsko (dvostransko) dodelitev sredstev Grenlandiji; ·76 milijonov EUR za regionalno sodelovanje, od tega 15 milijonov EUR za znotrajregionalno sodelovanje ČDO z njihovimi sosedami, ki niso ČDO; ·22 milijonov EUR za ukrepe za izvajanje študij in tehnično pomoč; ·13 milijonov EUR v nedodeljenih sredstvih za nepredvidene okoliščine, novo nastale izzive in nove mednarodne prednostne naloge. Vrnjeni zneski iz zdaj razveljavljenega Sklada za spodbujanje naložb ČDO bodo po prejetju dodani v nedodeljeno rezervo. Po vmesnem pregledu se lahko vsa nedodeljena sredstva na pobudo Komisije in po posvetovanju držav članic v odboru ČDO v okviru novega sklepa dodelijo drugim sredstvom. Dvanajst (od 13) ČDO je upravičenih do dvostranske dodelitve sredstev v skladu z novim sklepom, opredeljene v skladu z merili, določenimi v Sklepu. Tudi Saint-Barthélemy ima zdaj prvič koristi od ozemeljske dodelitve. Francoska južna in antarktična ozemlja, ki so edina nenaseljena ČDO, se štejejo za regijo zaradi upravičenosti do financiranja v skladu s členom 84(1) novega sklepa, tako da imajo koristi od namenskega regionalnega programa namesto od dvostranske dodelitve sredstev. Namen treh regionalnih programov za Karibe ter Tihi in Indijski ocean je spodbujanje sodelovanja med ČDO iz iste regije, ki imajo podobne izzive in prednostne naloge. Ukrepi, ki se financirajo v okviru regionalnih dodelitev sredstev, podpirajo pripravo in izvajanje celovitih regionalnih programov in projektov za obravnavanje teh izzivov. Spodbujajo se partnerstva z drugimi viri financiranja, tudi z drugimi finančnimi instrumenti Evropske unije, v okviru sodelovanja s sosednjimi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in/ali tretjimi državami ter najbolj oddaljenimi regijami EU. Velika novost v novem sklepu so znotrajregionalna sredstva, namenjena prav za spodbujanje takega sodelovanja s sosednjimi državami, ki niso ČDO. Postopek načrtovanja programov za obdobje 2021–2027: Komisija sprejme večletne okvirne programe v obliki „enotnih programskih dokumentov“. V njih se upoštevajo ozemeljski razvojni načrti ali drugi načrti, dogovorjeni med ČDO in državami članicami, s katerimi so povezani, in prednostne naloge EU. Večletni okvirni programi se sprejmejo v skladu s postopkom odbora ČDO. Akcijski načrti in ukrepi se sprejemajo ločeno od večletnih okvirnih programov, prav tako v skladu s postopkom odbora ČDO. Na prošnjo ČDO je bila v skladu s členom 80 novega sklepa zagotovljena tehnična pomoč za spremljanje ČDO v postopku načrtovanja programov. Glavne posebnosti so, da se sodelovanje ČDO načeloma osredotoča na eno samo prednostno področje, ki temelji na skupnih interesih ČDO in EU, da se zagotovi učinek, sorazmeren z razpoložljivimi viri, in spodbuja pristop „politika na prvem mestu“. Za večletne okvirne programe ČDO zaradi majhnosti njihovih sredstev tudi ni treba opraviti obveznega vmesnega pregleda njihovih dvostranskih sredstev, za instrument pa se bo izvedel vmesni pregled, kot je predvideno v Prilogi 1 Sklepa. Nazadnje, ČDO so upravičeni do programa InvestEU za podporo naložbam. Položaj v letu 2021 a)Teritorialno sodelovanje od oktobra do decembra 2021 Programski dialogi in posvetovanja v letu 2021 so privedla do sprejetja 11 večletnih okvirnih programov za sodelovanje med EU in ČDO decembra 2021, od predvidenih 15. Teme, povezane z zelenim dogovorom, so prednostna naloga sodelovanja med EU in ČDO, kar se kaže v 7 od 11 sprejetih dvostranskih večletnih okvirnih programih (Nova Kaledonija, Sint Maarten, Sint Eustatius, Francoska Polinezija, Saint Barthélemy, Saba, Grenlandija) in regionalnem večletnem okvirnem programu za Indijski ocean. Za sodelovanje na področjih zelenega dogovora, kot so energija iz obnovljivih virov, voda, zmanjševanje tveganja nesreč, trajnostno kmetijstvo in zelena rast bo uporabljenih približno 40 % skupnih sredstev.

Dodatni dvostranski večletni okvirni programi se bodo osredotočali na digitalizacijo (Aruba), trajnostni turizem (Saint Pierre in Miquelon) in izobraževanje (ki ostaja glavni prednostni sektor Grenlandije, zaradi česar bo 40 % vseh sredstev dodeljenih temu sektorju). Za preostale štiri večletne okvirne programe je potreben nadaljnji dialog z organi ČDO, sprejeti pa naj bi bili leta 2022. To so večletni okvirni programi za: Bonaire, Curaçao, Wallis in Futuno ter karibsko regijo. Izvajanje sodelovanja v novem obdobju 2021–2027 se je začelo s tremi letnimi akcijskimi načrti, odobrenimi decembra 2021: izobraževalno partnerstvo med EU in Grenlandijo (60 milijonov EUR); podpora zvezi ČDO (OCTA; 1 milijon EUR za podporo v letih 2022 in 2023) in Sklad za tehnično sodelovanje (1,5 milijona EUR za leto 2022). b)Regionalno sodelovanje od oktobra do decembra 2021 Z novim sklepom se širijo možna področja sodelovanja, tako da je vključena prehranska in hranilna varnost, ki se kaže v regionalnem večletnem okvirnem programu za pacifiško regijo, sprejetem konec leta 2021 (s poudarkom na bolj zelenih in bolj modrih prehranskih sistemih). Regionalni večletni okvirni program za Francoska južna in antarktična ozemlja, ki je bil prav tako sprejet konec leta 2021, se bo osredotočil na ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekoloških funkcij morskega okolja Francoskih južnih in antarktičnih ozemelj ter jugozahodnega Indijskega oceana. Kot je navedeno zgoraj, so bila za karibski regionalni večletni okvirni program konec leta 2021 potrebna nadaljnja posvetovanja z ustreznimi ČDO, sprejet pa naj bi bil leta 2022. III.INSTITUCIONALNI DIALOG V LETU 2021 V novem sklepu so opredeljena tri telesa dialoga med EU in zvezo ČDO, ki v primerjavi s prejšnjim sklepom o ČDO ostajajo nespremenjena: Forum ČDO-EU