Predlog SKLEP SVETA IN KOMISIJE Sklep Sveta in Komisije o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani o upoštevanju pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

(predlozena s strani Komisije)

OBRAZLOITVENI MEMORANDUM

Svet je 29. septembra 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja v imenu Skupnosti in njenih drzav članic z Republiko Hrvasko za sklenitev Protokola k Stabilizacijsko-pridruzitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi drzavami članicami na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji.

Ta pogajanja so se začela 26. februarja 2004 po predhodnih strokovnih posvetovanjih s Hrvasko glede bistvenih vprasanj. Opravljeni so bili stirje krogi pogajanj (26. februarja, 17. marca, 5. in 6. aprila ter 16. aprila). Protokol sta 16. aprila 2004 parafirala Komisija in Vlada Republike Hrvaske. Parafirano besedilo protokola je prilozeno.

Prilozeni so predlogi za (1) sklep Sveta o podpisu protokola in (2) sklep Sveta in Komisije o sklenitvi protokola.

Komisija predlaga, da Svet:

- sprejme odločitev o podpisu Protokola v imenu Evropske skupnosti in njenih drzav članic;

- sklene protokol v imenu Evropske skupnosti in njenih drzav članic in odobri, da ga sklene Evropska skupnost za atomsko energijo. Svet sprejeme predlog skupaj z odločitvijo o sklenitvi Stabilizacijsko-pridruzitvenega sporazuma s Hrvasko.

2004/0119 (AVC)

Predlog SKLEP SVETA IN KOMISIJE Sklep Sveta in Komisije o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridruzitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi drzavami članicami na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -

ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti njenega člena 310 v zvezi z drugim stavkom člena 300(2), prvi pododstavek, in z drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upostevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

ob upostevanju Akta o pristopu, prilozenega Pristopni pogodbi, in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upostevanju predloga Komisije( [1]),

[1] UL C [...], [...], str. [...].

ob upostevanju privolitve Evropskega parlamenta( [2]),

[2] UL C [...], [...], str. [...].

ob upostevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upostevanju naslednjega:

(1) Protokol k Stabilizacijsko-pridruzitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njenimi drzavami članicami na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji, je podpisan v imenu Evropske skupnosti in drzav članic dne ... v skladu s Sklepom Sveta st. ....

(2) Protokol se sklene.

SKLENILA:

Člen 1

Protokol k Stabilizacijsko-pridruzitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njenimi drzavami članicami na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji, se sprejme v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo in drzav članic.

Besedilo Protokola je prilozeno k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti in njenih drzav članic deponira listino o odobritvi iz člena 13 Protokola. Predsednik Komisije hkrati deponira te listine v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

V Bruslju, [...]

Za Komisijo Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

Protokol

k Stabilizacijsko-pridruzitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi drzavami članicami na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji

KRALJEVINA BELGIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

IRSKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,

v nadaljnjem besedilu "drzave članice", ki jih zastopa Svet Evropske unije, in

EVROPSKA SKUPNOST, Evropska skupnost za atomsko energijo,

v nadaljnjem besedilu "Skupnosti", ki ju zastopata Svet Evropske unije in Evropska komisija,

na eni strani in

REPUBLIKA HRVAŠKA,

na drugi strani -

ob upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madzarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike (v nadaljnjem besedilu "nove drzave članice") k Evropski uniji in s tem k Skupnosti dne 1. maja 2004,

ob upostevanju naslednjega:

(1) Stabilizacijsko-pridruzitveni sporazum med Evropskima skupnostima in njunimi drzavami članicami na eni strani ter Republiko Hrvasko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu "SPS") je bil podpisan v Luxembourgu dne 29. oktobra 2001.

(2) Dne 16. aprila 2003 je bila v Atenah podpisana Pogodba o pristopu Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madzarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu "Pristopna pogodba");

(3) V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu, prilozenega Pristopni pogodbi, se pristop novih drzav članic SPS opravi s sklenitvijo protokola k SPS;

(4) V skladu s členom 36(3) SPS so potekala posvetovanja, da bi bilo zagotovljeno upostevanje skupnih interesov Skupnosti in Hrvaske, navedenih v tem sporazumu;

(5) Spremembe Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu "Začasni sporazum") o upostevanju pristopa Česke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madzarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaske republike k Evropski uniji morajo biti opravljene tudi v SPS -

SO SE DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Oddelek I

PogodbenicE

Člen 1

Česka republika, Republika Estonija, Republika Ciper, Republika Madzarska, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaska republika so pogodbenice Stabilizacijsko-pridruzitvenega sporazuma med Evropskima skupnostima in njunimi drzavami članicami na eni strani in Republiko Hrvasko na drugi strani, podpisanega v Luxembourgu dne 29. oktobra 2001, in sprejmejo in upostevajo na enak način kot druge drzave članice besedila Sporazuma in skupnih izjav ter enostranskih izjav, prilozenih sklepnemu aktu, ki je bil podpisan istega dne.

Člen 2

Ob upostevanju nedavnega institucionalnega razvoja v okviru Evropske unije se pogodbenice dogovorijo, da se po izteku Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo določbe iz Sporazuma, ki se sklicujejo na Evropsko skupnost za premog in jeklo, prenesejo na Evropsko skupnost, ki je prevzela vse pravice in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo.

PRILAGODITVE BESEDILA SPS, VKLJUČNO Z NJEGOVIMI PRILOGAMI IN PROTOKOLI

Oddelek II

KMETIJSKI PROIZVODI

Člen 3

Kmetijski proizvodi sensu stricto

1. Priloga IV(a) in Priloga IV(c) k SPS se nadomestita z besedilom iz Priloge I k temu protokolu.

2. Priloga IV(b) k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu protokolu.

3. Priloga IV(d) k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge III k temu protokolu.

4. Priloga IV(e) k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge IV k temu protokolu.

5. Priloga IV(f) k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge V k temu protokolu.

6. Členu 27(3) SPS se doda točka (g):

"(g) Od 1. maja 2004 Hrvaska uvede carine za blago, nasteto v Prilogi IV(g)."

7. Besedilo iz Priloge VI k temu Protokolu se doda SPS kot Priloga IV(g).

Člen 4

Ribiski proizvodi

1. Priloga V(a) k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k temu protokolu.

2. Priloga V(b) k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge VIII k temu protokolu.

Člen 5

Predelani kmetijski proizvodi

1. Seznama 2 in 3 iz Priloge II k Protokolu 3 k SPS se nadomesti s seznami 2, 3 in 4 iz Priloge IX k temu protokolu.

Člen 6

Sporazum o vinu

Priloga I (Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvasko o vzajemnih preferencialnih koncesijah za določena vina iz člena 27(4) SPS) k Dodatnemu protokolu o prilagoditvah Dodatnega protokola o prilagoditvi trgovinskih vidikov SPS, da bi se upostevali rezultati pogajanj med pogodbenicama o vzajemnih preferencialnih koncesijah za določena vina, vzajemnem priznavanju, zasčiti in nadzoru nad imeni vin ter o vzajemnem priznavanju, zasčiti in nadzoru nad označbami zganih in aromatiziranih pijač, se nadomesti z besedilom iz Priloge X k temu protokolu.

Oddelek III

Pravila o poreklu blaga

Člen 7

1. Odstavek 4 člena 18 Protokola 4 k SPS se nadomesti z naslednjim:

'4. Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 morajo vsebovati eno od naslednjih navedb:

ES "EXPEDIDO A POSTERIORI",

CS "VYSTAVENO DODATEČN?",

DA "UDSTEDT EFTERFŘLGENDE",

DE "NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT",

ET "VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT",

EL "??????? ?? ??? ???????",

EN "ISSUED RETROSPECTIVELY",

FR "DÉLIVRÉ A POSTERIORI",

IT "RILASCIATO A POSTERIORI",

LV "IZSNIEGTS RETROSPEKT?VI",

LT "RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS",

HU "KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL",

MT "MA?RU? RETROSPETTIVAMENT",

NL "AFGEGEVEN A POSTERIORI",

PL "WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE",

PT "EMITIDO A POSTERIORI",

SL "IZDANO NAKNADNO",

SK "VYDANÉ DODATOČNE",

FI "ANNETTU JÄLKIKÄTEEN",

SV "UTFÄRDAT I EFTERHAND",

HR "NAKNADNO IZDANO".'

2. Odstavek 2 člena 19 Protokola 4 k SPS se nadomesti z naslednjim:

'2. Na ta način izdani dvojnik mora biti označen z eno od naslednjih besed:

ES "DUPLICADO",

CS "DUPLIKÁT",

DA "DUPLIKAT",

DE "DUPLIKAT",

ET "DUPLIKAAT ",

EL "?????????",

EN "DUPLICATE",

FR "DUPLICATA",

IT "DUPLICATO",

LV "DUBLIK?TS",

LT "DUBLIKATAS",

HU "MÁSODLAT",

MT "DUPLIKAT",

NL "DUPLICAAT",

PL "DUPLIKAT",

PT "SEGUNDA VIA",

SL "DVOJNIK",

SK "DUPLIKÁT",

FI "KAKSOISKAPPALE",

SV "DUPLIKAT",

HR "DUPLIKAT".'

3. Priloga I k Protokolu 4 k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge XI k temu protokolu.

4. Priloga II k Protokolu 4 k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge XII k temu protokolu.

5. Priloga IV k Protokolu 4 k SPS se nadomesti z besedilom iz Priloge XIII k temu protokolu.

PREHODNE DOLOČBE

Oddelek IV

Člen 8

STO

Republika Hrvaska se zavezuje, da ne bo vlagala zahtevkov ali spreminjala ali umaknila katere koli koncesije iz členov XXIV.6 in XXVIII sporazuma GATT 1994 v zvezi s to siritvijo Skupnosti.

Člen 9

Dokazila o poreklu blaga in upravno sodelovanje

1. Dokazila o poreklu, ki jih ustrezno izdajo Republika Hrvaska ali drzave članice v okviru preferencialnega sporazuma ali avtonomnih ureditvah, ki se uporabljajo za obe strani, se sprejmejo v posamezni drzavi v skladu s tem protokolom, če:

a) pridobitev takega porekla podeli preferencialno tarifno obravnavo na podlagi preferencialnih tarifnih ukrepov iz SPS;

b) so bili dokazilo o poreklu in prevozne listine izdani najpozneje na dan pred dnem pristopa;

c) se dokazilo o poreklu predlozi carinskim organom v obdobju stirih mesecev od dneva pristopa.

Če je bilo blago deklarirano za uvoz v Republiki Hrvaski ali novi drzavi članici pred dnem pristopa in v okviru preferencialnih sporazumov ali avtonomnih ureditev, ki so se uporabljali za Republiko Hrvasko in novo drzavo članico v navedenem času, se lahko sprejme tudi dokazilo o poreklu, izdano naknadno v okviru teh sporazumov ali ureditev, če je bilo predlozeno v obdobju stirih mesecev od dneva pristopa.

2. Republiki Hrvaski in novim drzavam članicam se dovoli ohraniti pooblastila, s katerimi je bil v okviru preferencialnih sporazumov in avtonomnih ureditev, ki se uporabljajo za obe strani, podeljen status "pooblasčenih izvoznikov", če:

a) taka določba predvidena tudi v sporazumu med Republiko Hrvasko in Skupnostjo, ki je bil sklenjen pred dnem pristopa, in

b) pooblasčeni izvozniki uporabljajo pravila o poreklu blaga, ki veljajo v skladu z zadevnim sporazumom.

Ta pooblastila se nadomestijo najpozneje v enem letu po dnevu pristopa z novimi pooblastili, izdanimi v skladu s pogoji iz SPS.

3. Zahtevke za naknadno preverjanje dokazila o poreklu, ki je bilo izdano v skladu s preferencialnimi sporazumi in ureditvami iz odstavkov 1 in 2 zgoraj, sprejemajo pristojni carinski organi Republike Hrvaske ali drzav članic v obdobju treh let po izdaji zadevnega dokazila o poreklu ter jih lahko vlagajo ti organi v obdobju treh let po sprejemu dokazila o poreklu, predlozenega navedenim organom skupaj z uvozno deklaracijo.

Člen 10

Blago v tranzitu

1. Določbe SPS se lahko uporabljajo za blago, izvozeno iz Republike Hrvaske v eno od novih drzav članic ali iz ene od novih drzav članic v Republiko Hrvasko, ki je v skladu z določbam Protokola 4 k SPS in je na dan pristopa na poti ali je začasno uskladisčeno v carinskem skladisču ali v prosti coni v Republiki Hrvaski ali v zadevni novi drzavi članici.

2. Prednostna obravnava se odobri v primerih, za katere je treba carinskim organom drzave uvoznice v stirih mesecih od dneva pristopa predloziti dokazila o poreklu, ki so jih naknadno izdali carinski organi drzave izvoznice.

Člen 11

Kvote za leto 2004

Za leto 2004 se obseg novih tarifnih kvot in povečanje obsega obstoječih tarifnih kvot izračuna sorazmerno z osnovnimi količinami, ob upostevanju dela obdobja, ki je poteklo pred 1. majem 2004.

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Oddelek V

Člen 12

Ta protokol in njegove priloge so sestavni del SPS.

Člen 13

1. Ta protokol odobrijo Skupnost, Svet Evropske unije v imenu drzav članic in Republika Hrvaska v skladu s svojimi postopki.

2. Listine o odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

Člen 14

1. Ta protokol začne veljati istega dne kot Stabilizacijsko-pridruzitveni sporazum, če so pred tem datumom deponirane vse listine o odobritvi tega protokola.

2. Če vse listine o odobritvi tega protokola niso deponirane pred tem datumom, začne ta protokol veljati prvi dan prvega meseca po dnevu deponiranja zadnje listine o odobritvi.

Člen 15

Ta protokol je sestavljen v dvojniku v angleskem, českem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grskem, hrvaskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madzarskem, malteskem, nemskem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaskem, slovenskem, spanskem in svedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Člen 16

Besedilo SPS, vključno s prilogami in protokoli, ki so njegov sestavni del, in sklepna listina s prilozenimi izjavami se sestavijo v českem, estonskem, latvijskem, litovskem, madzarskem, malteskem, poljskem, slovaskem in slovenskem jeziku in ta besedila so enako verodostojna kot izvirna besedila. Stabilizacijsko-pridruzitveni svet odobri ta besedila.

PRILOGE

Priloga I

"Priloga IV(a) in IV (c)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(Dajatev prosto za neomejene količine dne 1. maja 2004)

(iz člena 27(3)(a) in 27(3)(c))

>TABELPOSITION>

(1) Kakor je določeno v hrvaski carinski tarifi, objavljeni v NN 184/2003 z vsemi spremembami.

Priloga II

"Priloga IV(b)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(Dajatev prosto v okviru kvote od 1. maja 2004)

(iz člena 27(3)(b))

>TABELPOSITION>

* Kvota se dodeli v obdobju od 21. februarja do 14. septembra.

Priloga III

"Priloga IV(d)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(postopna odprava MFN dajatev v okviru tarifnih kvot)

(iz člena 27(3)(d))

Carine za blago, nasteto v tej prilogi, se zmanjsujejo in odpravijo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

- 1. maja 2004 je veljavna dajatev 40 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2005 se vse dajatve znizajo na 20 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2006 se preostale dajatve odpravijo.

>TABELPOSITION>

Priloga IV

"Priloga IV(e)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(postopna odprava MFN dajatev za neomejene količine)

(iz člena 27(3)(e)

Carine za blago, nasteto v tej prilogi, se zmanjsujejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

- 1. maja 2004 je veljavna dajatev 70 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2005 se vse dajatve znizajo na 60 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2006 se vse dajatve znizajo na 50 % osnovne dajatve.

0104 // ive ovce in koze

0105 // iva domača perutnina (kokosi vrste Gallus domesticus, race, gosi, purani in pegatke):

010512 // -- purani

010592 // -- kokosi in petelini vrste Gallus domesticus, mase ne več kot 2000 g

0105920020

0105920030 // --- drugo

0209 // Prasičja masčoba, očisčena mesa, in perutninska masčoba, netopljena ali drugače ekstrahirana, sveza, ohlajena, zamrznjena, nasoljena, v slanici, susena ali dimljena

0404 // Sirotka, koncentrirana ali ne ali, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila; izdelki sestavljeni iz naravnih mlečnih sestavin, ki imajo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu

040700 // Ptičja jajca v lupini, sveza, konzervirana ali kuhana

04070030 40 // --- puranja jajca

0601 // Čebulnice, gomolji, koreninski gomolji, stebelni gomolji, zivice in korenike v mirujočem stanju, rastoče ali cvetoče; rastlina in korenine cikorije, razen korenin iz tar. st. 1212

0602 // Druge zive rastline (vstevsi njihove korenine), potaknjenci in cepiči, gobji micelij

0603 // Rezano cvetje in cvetni brsti, primerni za sopke ali za okras, sveze, posuseno, pobarvano, beljeno, impregnirano ali drugače pripravljeno

0708 // Stročnice v strokih ali zrnu, sveze ali ohlajene

0710 // Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene

0711 // Vrtnine, začasno konzervirane (na primer z zveplovim dioksidom, v slanici, zveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot taksne neprimerne za takojsnjo porabo

0712 // Susene vrtnine, cele, razrezane v kose ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene

0713 // Susene stročnice v zrnu, olusčene ali neolusčene ali zdrobljene

0901 // Kava, prazena ali neprazena, z ali brez kofeina; lupine in kozice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakrsen koli odstotek kave:

090121 00

090122 00 // - kava, prazena

100300 // Ječmen

1003009010 // --- za varjenje

1004 00 00 // Oves

1005 // Koruza

100590 // - drugo

1104 // itna zrnja, drugače obdelana (na primer: olusčena, valjana, v kosmičih, perlirana, narezana ali drobljena), razen riza iz tar. st. 1006; zitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti

1105 // Krompirjeva moka, zdrob, prah, kosmiči, zrnca in peleti

170230 // - glukoza in glukozni sirup brez fruktoze ali z manj kot 20 mas. % fruktoze v suhem stanju

170240 // - glukoza in glukozni sirup z najmanj 20 mas. % in manj kot 50 mas. % fruktoze v suhem stanju

2005 // Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kakor v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen proizvodov iz tar. st. 2006

2005 40 00 // - grah (Pisum sativum)

2005 51 00 // -- fizol v zrnu

2008 // Sadje in drugi uzitni deli rastlin, drugače pripravljeni ali konzervirani, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali alkohola ali brez njih, ki niso navedeni in zajeti na drugem mestu

200850 // - marelice

200870 // - breskve

2009 // Sadni (tudi grozdni most) in zelenjavni sokovi, nefermentirani in brez dodatka alkohola, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih;

2009 41 // - ananasov sok

2009 41 10 // --- drugo

2009 69 // - grozdni sok (tudi grozdni most)

2206 // Druge fermentirane pijače (npr.: jabolčnik, hruskovec, medica); mesanice fermentiranih pijač in mesanice fermentiranih pijač z brezalkoholno pijačo, ki niso navedene in ne zajete na drugem mestu

2302 // Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi zit ali stročnic, nepeletizirani ali peletizirani:

230230 // - psenični

2306 // Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji rastlinskih masčob ali olj, razen tistih iz tar. st. 2304 in 2304, nezmleti, zmleti ali peletizirani

230690 // - drugo

2309 // Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za zivali

230990 // - drugo

Priloga V

"Priloga IV(f)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(postopna odprava MFN dajatev v okviru kvot)

(iz člena 27(3)(f))

Carine za blago, nasteto v tej prilogi, se zmanjsujejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

- 1. maja 2004 so vse dajatve 70 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2005 se vse dajatve znizajo na 60 % osnovne dajatve;

- 1. januarja 2006 se vse dajatve znizajo na 50 % osnovne dajatve.

>TABELPOSITION>

Priloga VI

"Priloga IV(g)

Hrvaske tarifne koncesije za kmetijske proizvode

(iz člena 27(3)(g))

Carine za blago, nasteto v tej prilogi, se uporabljajo, kot je navedeno, od 1. maja 2004.

>TABELPOSITION>

* V letu 2005 se kvota za izdelke iz tar. st. 160100 poveča za 400 t.

Priloga VII

"PRILOGA V(a)

Izdelki iz člena 15(1)

Za uvoz naslednjih izdelkov s poreklom iz Hrvaske v Evropsko skupnost se uporabljajo koncesije, navedene spodaj.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Nad tarifno kvoto bo veljavna stopnja dajatve za vse proizvode iz tar. st. 1604, razen pripravljenih ali konzerviranih sardin in inčunov, znasala 60 % MFN v letu 2004 in 50 % MFN od leta 2005 dalje. Za sardine in inčune nad tarifno kvoto se bo uporabljala polna MFN dajatev.

Priloga VIII

"PRILOGA V(b)

Izdelki iz člena 15(2)

Za uvoz naslednjih izdelkov s poreklom iz Evropske skupnosti na Hrvasko se uporabljajo koncesije, navedene spodaj.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Nad tarifnimi kvotami bo veljavna stopnja dajatve za vse proizvode iz tar. st. 1604, razen pripravljenih ali konzerviranih sardin in inčunov, znasala 60 % MFN v letu 2004 in 50 % MFN od leta 2005 dalje. Za sardine in inčune nad tarifno kvoto se bo uporabljala polna MFN dajatev.

Priloga IX

(Izdelki iz člena 25 SPS)

"Seznam 2: Kvote in dajatve, ki se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti pri uvozu na Hrvasko

Opomba: Za proizvode, nastete v tej tabeli, se za spodaj navedene tarifne kvote uporablja stopnja dajatve nič. Količine teh kvot se bodo letno povečevale v letih 2005 in 2006, kakor je navedeno na seznamu. Dajatev, ki se uporablja za količine, ki presegajo te kvote, se zmanjsuje v letih 2004, 2005 in 2006 na 70 %, 60 % in 50 % MFN dajatve.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Seznam 3: Kvote in dajatve, ki se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti pri uvozu na Hrvasko

Opomba: Za proizvode iz te tabele se uporabljajo koncesije, navedene spodaj. Količine tarifnih kvot se bodo letno povečevale v letih 2005 in 2006, kakor je navedeno v tabeli. Dajatev, ki se uporablja za količine, ki presegajo te kvote, se zmanjsuje v letih 2004, 2005 in 2006 na 65 %, 55% in 40% MFN dajatve.

>TABELPOSITION>

Seznam 4: Kvote in dajatve, ki se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti pri uvozu na Hrvasko

Opomba: Za proizvode, nastete v tej tabeli, se za spodaj navedene tarifne kvote uporablja stopnja dajatve nič. Za količine, ki presegajo kvoto, se uporabljajo pogoji, določeni v seznamu 1 Priloge II k Protokolu 3.

>TABELPOSITION>

Priloga X

"Priloga I

Sporazum

med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvasko o vzajemnih preferencialnih koncesijah za določena vina

1. Uvoz naslednjih proizvodov s poreklom s Hrvaske, v Skupnost je predmet koncesij, določenih spodaj, od 1. maja 2004:

>TABELPOSITION>

(1) Pod pogojem, da je bilo prejsnje leto porabljene najmanj 80 % upravičene količine, se količine letno povečujejo, dokler vsota kvote, ki se nanasa na tar. st. ex 2204 10 in ex 2204 21, in kvote, ki se uporablja za tar. st. ex 2204 29, ne doseze največje količine 98 000 hl.

(2) Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo posvetovanja za prilagoditev kvot s prenosom količin iz kvote, ki se uporablja za tar. st. ex 2204 29, v kvoto, ki se uporablja za tar. st. ex 2204 10 in ex 2204 21.

2. Skupnost odobri preferencialno stopnjo dajatve nič v okviru tarifnih kvot, kot je omenjeno v točki 1, ob upostevanju pogoja, da Republika Hrvaska za izvoze teh količin ne plačuje izvoznih subvencij.

3. Uvoz naslednjih proizvodov s poreklom iz Skupnosti v Republiko Hrvasko je predmet koncesij, določenih spodaj, od 1. maja 2004:

>TABELPOSITION>

(1) Pod pogojem, da je bilo v preteklem letu porabljene najmanj 80 % upravičene količine, se uporablja letno povečanje, dokler kvota ne doseze najvisje vrednosti 18 000 hl.

4. Republika Hrvaska odobri preferencialno stopnjo dajatve nič v okviru tarifnih kvot, kot je navedeno v točki 3, ob upostevanju pogoja, da Skupnost za izvoz teh količin ne plačuje izvoznih subvencij.

5. Ta sporazum zajema vino:

(a) izdelano iz svezega grozdja, ki je bilo v celoti pridelano in obrano na ozemlju zadevne pogodbenice, in

(b) (i) s poreklom v EU, ki je bilo izdelano v skladu s pravili o enoloskih postopkih in obdelavah iz Naslova V Uredbe Sveta (ES) st. 1493/1999;

(ii) s poreklom iz Republike Hrvaske, ki je bilo izdelano v skladu s pravili o enoloskih postopkih in obdelavah, skladnih s hrvasko zakonodajo. Ta enoloska pravila so skladna z zakonodajo Skupnosti.

6. Za uvoz vina na podlagi koncesij, predvidenih po tem sporazumu, bo treba predloziti dovoljenje, ki ga izda vzajemno priznani uradni organ, naveden na skupno izdelanem seznamu, in potrjuje, da je zadevno vino v skladu s točko 5(b).

7. Pogodbenici najpozneje v prvem četrtletju leta 2005 proučita moznosti, v okviru katerih bi druga drugi lahko dodelili dodatne koncesije ob upostevanju razvoja trgovine z vinom med pogodbenicama.

8. Pogodbenici zagotovita, da drugi ukrepi ne spodbijajo vzajemno dodeljenih koncesij.

9. Na zahtevo ene ali druge pogodbenice se skličejo posvetovanja o vseh tezavah v zvezi z delovanjem tega sporazuma.

10. Na eni strani se ta sporazum uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na drugi strani na ozemlju Republike Hrvaske.

Priloga XI

"PRILOGA I

Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II

Opomba 1:

Seznam določa pogoje, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko steli za zadosti obdelane ali predelane v smislu člena 6 tega protokola.

Opomba 2:

2.1. Prva dva stolpca v seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec je tarifna stevilka ali stevilka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, drugi stolpec pa vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za to tarifno stevilko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je v stolpcu 3 ali 4 navedeno pravilo. Če je pred vpisom v prvi stolpec navedeno "ex", pomeni, da se pravilo iz stolpca 3 ali 4 uporablja le za tisti del navedene stevilke ali poglavja, kot je poimenovano v stolpcu 2.

2.2. Če je v stolpcu 1 zdruzenih več tarifnih stevilk ali če je navedena stevilka poglavja ter je zato opis izdelkov v stolpcu 2 splosen, se pravilo v stolpcu 3 ali 4 nanasa na vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrsčajo v tarifne stevilke navedenega poglavja ali v katero koli tarifno stevilko, navedeno v stolpcu 1.

2.3. Če seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne stevilke, vsaka alinea vsebuje poimenovanje tistega dela tarifne stevilke, za katerega se uporabljajo zraven navedena pravila v stolpcu 3 ali 4.

2.4. Če je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno tako v stolpcu 3 kot 4, ima izvoznik moznost izbire, da uporabi ali pravilo, določeno v stolpcu 3, ali tisto iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

3.1. Določbe člena 6 protokola o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v Skupnosti ali na Hrvaskem.

Primer:

Motor iz tar. st. 8407, za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % cene franko tovarna, je izdelan iz "drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem" iz tar. st. ex 7224.

Če je bilo to kovanje opravljeno v Skupnosti iz ingota brez porekla, potem je ze pridobil poreklo na podlagi pravila za tarifno stevilko ex 7224 na seznamu. Zato se pri izračunu vrednosti motorja steje, da ima poreklo, ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali v drugi tovarni v Skupnosti. Vrednost ingota brez porekla se tako ne uposteva pri sestevanju vrednosti uporabljenih materialov brez porekla.

3.2. Pravilo v seznamu predstavlja najmanjso količino potrebne obdelave ali predelave in več predelave ali obdelave prav tako dodeli status porekla, nasprotno pa manj predelave ali obdelave statusa porekla ne more dodeliti. Torej če pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji proizvodnje uporabiti material brez porekla, je uporaba taksnega materiala na zgodnejsi stopnji proizvodnje dovoljena, uporaba taksnega materiala na poznejsi stopnji pa ne.

3.3. Brez poseganja v opombo 3.2, če pravilo določa, da se lahko uporabljajo "materiali iz katere koli tarifne stevilke", se lahko uporabljajo tudi materiali z istim poimenovanjem in iz iste tarifne stevilke kot izdelek, toda z vsemi posebnimi omejitvami, ki so lahko prav tako vsebovane v pravilu.

Vendar pa izraz "proizvodnja iz materialov iz katere koli tarifne stevilke, vključno z drugimi materiali iz tar. st...." ali "proizvodnja iz materialov iz katere koli tarifne stevilke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne stevilke kot izdelek" pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne stevilke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 na seznamu.

3.4. Kadar pravilo na seznamu določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi kateri koli ali več materialov. Ne zahteva pa, da se uporabijo vsi ti materiali.

Primer:

Pravilo za tkanine iz tar. st. 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna, prav tako pa se lahko med drugimi materiali uporabijo tudi kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko ali eno ali drugo ali oboje.

3.5. Kadar pravilo s seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj očitno ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu. (Glej tudi opombo 6.2 spodaj, v zvezi s tekstilom).

Primer:

Pravilo za pripravljena zivila iz tar. st. 1904, ki posebej izključuje uporabo zit in njihovih izdelkov, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz zit.

To pa ne velja za izdelke, ki se lahko izdelajo iz materialov enake narave na zgodnejsi stopnji izdelave, čeprav jih ni mogoče izdelati iz posameznih materialov, navedenih v seznamu.

Primer:

V primeru oblačila iz ex Poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni mozno začeti pri netkanem blagu - čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo, to je na stopnji vlaken.

3.6. Če pravilo s seznama navaja za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, dve odstotni postavki, potem se ta odstotka ne smeta sestevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla nikoli ne sme preseči najvisje od navedenih odstotnih postavk. Poleg tega posamezne odstotne postavke, ki se nanasajo na določene materiale, ne smejo biti presezene.

Opomba 4:

4.1. Izraz 'naravna vlakna' se na seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in, razen če ni drugače določeno, zajema vlakna, ki so bila mikana, česana ali kako drugače obdelana, vendar ne predena.

4.2. Izraz "naravna vlakna" vključuje konjsko zimo iz tar. st. 0503, svilo iz tar. st. 5002 in 5003, kakor tudi volnena vlakna in fino ali grobo zivalsko dlako iz tar. st. od 5101 do 5105, bombazna vlakna iz tar. st. od 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tar. st. od 5301 do 5305.

4.3. Izrazi "tekstilna kasa", "kemični materiali" in "materiali za izdelavo papirja" so na seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrsčajo v Poglavja od 50 do 63 in se lahko uporabljajo za proizvodnjo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali preje.

4.4. Izraz "umetna ali sintetična rezana vlakna" se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne filamente, rezana vlakna ali odpadke iz tar. st. 5501 do 5507.

Opomba 5:

5.1. Kadar je za določen izdelek na seznamu naveden sklic na to opombo, se pogoji, določeni v stolpcu 3, ne uporabljajo za osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njihovi izdelavi in ki skupno ne presegajo 10 % skupne teze vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov. (glej tudi opombi 5.3 in 5.4 spodaj).

5.2. Vendar pa se odstopanje, omenjeno v opombi 5.1, lahko uporablja le za mesane izdelke, ki so izdelani iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.

Osnovni tekstilni materiali so:

- svila,

- volna,

- groba zivalska dlaka,

- fina zivalska dlaka,

- konjska zima,

- bombaz,

- materiali za izdelavo papirja in papir,

- lan,

- konoplja,

- juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

- sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav,

- kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna;

- sintetični filamenti,

- umetni filamenti,

- prevodni filamenti,

- sintetična rezana vlakna iz polipropilena,

- sintetična rezana vlakna iz poliestra,

- sintetična rezana vlakna iz poliamida,

- sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila,

- sintetična rezana vlakna iz poliimida,

- sintetična rezana vlakna iz politetrafluoroetilena,

- sintetična rezana vlakna iz poli(fenilen sulfida),

- sintetična rezana vlakna iz poli(vinil klorida),

- druga sintetična rezana vlakna,

- umetna rezana vlakna iz viskoze,

- druga umetna rezana vlakna,

- preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, povezana ali ne,

- preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, povezana ali ne,

- izdelki iz tar. st. 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, sirine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema,

- drugimi materiali iz tar. st. 5605.

Primer:

Preja iz tar. st. 5205, izdelana iz bombaznih vlaken iz tar. st. 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tar. st. 5506, je mesana preja. Zato se lahko sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne izpolnjujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kase) uporabijo do 10 % teze preje.

Primer:

Volnena tkanina iz tar. st. 5112, izdelana iz volnene preje iz tar. st. 5107 in sintetične preje iz rezanih vlaken iz tar. st. 5509, je mesana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kase) ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih ali nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi pod pogojem, da njihova skupna teza ne presega 10 % teze tkanine.

Primer:

Taftana tekstilna tkanina iz tar. st. 5802, izdelana iz bombazne preje iz tar. st. 5205 in iz bombazne tkanine iz tar. st. 5210, je mesan izdelek le, če je bombazna tkanina sama mesana tkanina, izdelana iz prej, uvrsčenih v dve različni tarifni stevilki, ali če so uporabljene bombazne preje same mesanice.

Primer:

Če bi bila ta taftana tekstilna tkanina izdelana iz bombazne preje iz tar. st. 5205 in iz sintetične tkanine iz tar. st. 5407, bi očitno bila uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in je v skladu s tem taftana tekstilna tkanina tudi mesan izdelek.

5.3. Za izdelke, ki vsebujejo "prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne", je to odstopanje pri preji 20 %.

5.4. Za izdelke, ki vsebujejo "trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, sirine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene z lepilom med dvema plastičnima slojema", je to odstopanje pri traku 30 %.

Opomba 6:

6.1. Kadar seznam vsebuje sklic na to opombo, tekstilni izdelki, (razen podlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za ta izdelan izdelek, določenem na seznamu v stolpcu 3, se lahko uporabijo, če so uvrsčeni pod drugo tarifno stevilko kot izdelek in če njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna.

6.2. Brez poseganja v opombo 6.3 se materiali, ki niso uvrsčeni v Poglavja 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, ne glede na to, ali vsebujejo tekstil ali ne.

Primer:

Če pravilo s seznama določa, da mora biti za določen tekstilni izdelek (na primer hlače), uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov, kakor so gumbi, ker gumbi niso uvrsčeni v Poglavja 50 do 63. Iz istega razloga to ne preprečuje uporabe zadrg, četudi zadrge običajno vsebujejo tekstil.

6.3. Kadar se uporablja odstotno pravilo, je treba pri izračunu vrednosti vključenih materialov brez porekla upostevati tudi vrednost materialov, ki niso uvrsčeni v Poglavja 50 do 63.

Opomba 7:

7.1. Za namene tarifnih stevilk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 so "specifični postopki" naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje;

(d) preoblikovanje;

(e) ekstrakcija z izbranimi topili;

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano zveplovo kislino, oleumom ali zveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očisčevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

h) alkilizacija;

(i) izomerizacija.

7.2. Za namene tarifnih stevilk 2710, 2711 in 2712, so "specifični procesi" naslednji:

(a) vakuumska destilacija;

(b) ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

(c) razbijanje;

(d) preoblikovanje;

(e) ekstrakcija z izbranimi topili;

(f) proces, ki vsebuje vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano zveplovo kislino, oleumom ali zveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi, razbarvanje in očisčevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

(g) polimerizacija;

(h) alkilizacija;

(ij) izomerizacija;

(k) samo v zvezi s tezkimi olji iz tar. st. ex 2710, razzveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine zvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);

(l) samo za izdelke iz tar. st. 2710, deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

(m) samo za tezka olja iz tar. st. ex 2710, obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C, z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razzveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tar. st. ex 2710 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), se posebno takrat, kadar se zeli izboljsati barva ali obstojnost, ne obravnava kot specifični proces;

(n) samo za kurilna olja iz tar. st. ex 2710, atmosferska destilacija, če se manj kot 30 % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86;

(o) samo za tezka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tar. st. ex 2710, obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke;

(p) samo za surove proizvode (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz sote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tar. st. ex 2712, izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo.

7.3. Za namene tarifnih stevilk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403, porekla ne podelijo enostavne operacije, kot so čisčenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, ohranjanje vsebine zvepla kot rezultat mesanja izdelkov z različno vsebino zvepla, katerakoli kombinacija teh operacij ali podobne operacije."

Priloga XII

"PRILOGA II

SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA, DA BI LAHKO IZDELAN IZDELEK DOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM

Proizvodi s seznama morda niso vsi zajeti v Sporazumu. Zato je treba upostevati druge dele Sporazuma.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

"

Priloga XIII

"PRILOGA IV

Besedilo izjave na računu

Izjava na računu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti izpolnjena v skladu z opombami. Vendar teh opomb ni treba prepisovati.

Različica v spansčini

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n° ...( [3])) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ...( [4]).

[3] Če izjave na računu ne izdela pooblasčeni izvoznik, se besedilo v oklepaju izpusti ali pa se pusti prazen prostor.

[4] Navedba porekla proizvodov. Kadar se izjava na računu delno ali v celoti nanasa na proizvode s poreklom iz Ceuta in Melilla, jih mora izvoznik jasno označiti v dokumentu, na katerem je izjava napisana, s simbolom "CM".

Različica v česčini

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ...(1)) prohlasuje, ze kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ...(2).

Različica v dansčini

Eksportřren af varer, der er omfattet af nćrvćrende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)), erklćrer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har prćferenceoprindelse i ...(2).

Različica v nemsčini

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren sind.

Različica v estonsčini

Käesoleva dokumendiga hőlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Različica v grsčini

? ????????? ??? ????????? ??v ??????????? ??? ?? ????? ??????? (????? ????????v v??????. ...(1)) ??????? ???, ????? ??? ????????? ????? ?????, ?? ???????? ?v?? ????? ????????????? ????????? ...(2).

Različica v anglesčini

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin.

Različica v francosčini

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douaničre n° ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).

Različica v italijansčini

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ...( [5])) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...( [6]).

[5]

[6]

Različica v latvijsčini

Eksport?t?js produktiem, kuri ietverti saj? dokument? (muitas pilnvara Nr. ...(1)), deklar?, ka, iznemot tur, kur ir cit?di skaidri noteikts, siem produktiem ir prieksroc?bu izcelsme no ...(2).

Različica v litovsčini

Šiame dokumente isvardint? preki? eksportuotojas (muitinčs liudijimo Nr ...(1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ...(2) preferencinčs kilmés prekés.

Različica v madzarsčini

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ...(1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ...(2) származásúak.

Različica v maltesčini

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ...(1)) jiddikjara li, ?lief fejn indikat b'mod ?ar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' ori?ini preferenzjali ...(2).

Različica v nizozemsčini

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Različica v poljsčini

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ...(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ...(2) preferencyjne pochodzenie.

Različica v portugalsčini

O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorizaçăo aduaneira n° ...(1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos săo de origem preferencial ...(2).

Različica v slovensčini

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov st ...(1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ...(2) poreklo.

Različica v slovasčini

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ...(1)) vyhlasuje, ze okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ...(2).

Različica v finsčini

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Različica v svedsčini

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstĺnd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmĺnsberättigande ... ursprung (2).

Različica v hrvasčini

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlastenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ...(2) preferencijalnoga podrijetla.

.............................. [7]

[7] Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije ze v samem dokumentu.

(Kraj in datum)

................................ [8]

[8] Kadar se ne zahteva podpis izvoznika, se izvzetje podpisa nanasa tudi na izvzetje imena podpisnika.

(Podpis izvoznika; poleg tega mora biti ime osebe, ki podpise izjavo, zapisano v čitljivi pisavi)"