POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o odhodkih EKJS Sistem zgodnjega opozarjanja št. 7-9/2013 /* COM/2013/0717 final */





KAZALO 1........... Uvod. 3 2........... Namenski prejemki za EKJS. 3 3........... Pojasnila k začasnemu izvrševanju proračuna EKJS za leto 2013. 4 4........... Izvajanje namenskih prejemkov za EKJS. 7 5........... Sklepne ugotovitve. 7 PRILOGA 1: || ZAČASNA PORABA ODOBRITEV ZA EKJS do 31. JULIJA 2013 1. Uvod V Prilogi 1 je za obdobje od 16. oktobra 2012 do 31. julija 2013 predstavljena raven dejanskega izvrševanja proračuna v primerjavi s sestavo odhodkov, kot je določena s kazalnikom, vzpostavljenim na podlagi določb člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005[1]. 2. Namenski prejemki za EKJS Na podlagi določb člena 34 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike se štejejo prejemki, ki izvirajo iz finančnih popravkov na podlagi sklepov o potrditvi skladnosti obračunov, iz plačil zaradi nepravilnosti in iz dajatve za mleko, za namenske prejemke za financiranje odhodkov EKJS. Namenski prejemki se lahko v skladu s temi določbami uporabijo za financiranje katerih koli odhodkov EKJS. Če se del teh prejemkov ne porabi, se neporabljeni del samodejno prenese v naslednje proračunsko leto.[2] Proračun za EKJS za leto 2013 vključuje: najnovejše ocene Komisije glede potreb za financiranje predvidenih odhodkov za tržne ukrepe in neposredne pomoči ter ocene namenskih prejemkov, ki naj bi bili po pričakovanjih prejeti med zadevnim proračunskim letom, in prenesenega preostalega zneska namenskih prejemkov, ki je ostal na razpolago v prejšnjem proračunskem letu. Komisija je v svojem predlogu višine odobritev za EKJS v proračunu za leto 2013 upoštevala skupne pričakovane namenske prejemke in za proračun 2013 zahtevala raven odobritev, izračunano tako, da so bili ocenjeni namenski prejemki odšteti od ocenjenih potreb. Proračunski organ je sprejel nov proračun EKJS, v katerem je upošteval pričakovane namenske prejemke. Ob pripravi proračuna za leto 2013 so razpoložljivi namenski prejemki po ocenah Komisije znašali 1 533 milijonov EUR, in sicer: – pričakovani namenski prejemki v proračunskem letu 2013 so bili ocenjeni na 628 milijonov EUR. Pričakovani so bili prejemki iz popravkov pri potrditvi skladnosti v višini 389 milijonov EUR in prejemki iz nepravilnosti v višini 161 milijonov EUR. Prejemki iz dajatev za mleko so bili ocenjeni na 78 milijonov EUR; – znesek namenskih prejemkov, ki naj bi se prenesli iz proračunskega leta 2012 v 2013, je bil ocenjen na 905 milijonov EUR (vključno s preostalim zneskom sklada za prestrukturiranje sladkorne industrije, ocenjenim na 675 milijonov EUR). Komisija je v proračunu za leto 2013 te na začetku ocenjene prejemke v višini 1 533 milijonov EUR namenila dvema shemama, in sicer: – 500 milijonov EUR za operativna sredstva za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter – 1 033 milijonov EUR za shemo enotnega plačila. Proračunski organ je v skladu s predlogom Komisije za ti dve shemi odobril sredstva v višini 267 milijonov EUR oziroma 30 635 milijonov EUR. Vsota zgoraj navedenih odobrenih proračunskih sredstev in namenskih prejemkov ustreza skupni oceni razpoložljivih odobritev v višini 767 milijonov EUR za operativna sredstva za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter 31 668 milijonov EUR za shemo enotnega plačila. V Prilogi 1, ki prikazuje začasno izvrševanje proračuna za leto 2013 za obdobje do 31. julija 2013, proračunska sredstva za člene za sektor sadja in zelenjave ter za ločene neposredne pomoči predstavljajo odobrena proračunska sredstva za navedeni shemi, ki znašajo 611 milijonov EUR oziroma 38 076 milijonov EUR, pri čemer niso upoštevani zgoraj navedeni namenski prejemki. Če prištejemo namenske prejemke za ta sektorja, znašajo skupne odobritve v proračunu za leto 2013 za sektor sadja in zelenjave 1 111 milijonov EUR, za sektor ločenih neposrednih pomoči pa 39 109 milijonov EUR. 3. Pojasnila k začasnemu izvrševanju proračuna EKJS za leto 2013 Raven začasnega izvrševanja proračuna za obdobje od 16. oktobra 2012 do 31. julija 2013 je prikazana v Prilogi 1. Primerjana je s sestavo odhodkov na podlagi kazalnika, določenega v skladu z ureditvijo iz člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005. V nadaljevanju je kratko pojasnilo v zvezi z nekaterimi proračunskimi členi, pri katerih se kažejo največje razlike med dejansko in pričakovano ravnijo izvrševanja proračuna za leto 2013. 3.1. Tržni ukrepi Črpanje odobritev za intervencije na kmetijskih trgih je bilo za 120,9 milijona EUR večje od ravni odobrenih proračunskih sredstev, določene glede na vrednost kazalnika z dne 31. julija 2013. To razhajanje je neto učinek poteka izvrševanja, predvsem v sektorjih sadja in zelenjave, vina ter prašičjega in perutninskega mesa. 3.1.1. Programi za hrano (10,6 milijona EUR) Po počasnejšem črpanju odobritev v prvi polovici proračunskega leta pri programu za najbolj ogrožene osebe so države članice izvrševanje sedaj pospešile. Podobno kot lansko leto je zaradi zagotavljanja dostave hrane za zimo pričakovati, da bo večina plačil izvršenih v zadnjih mesecih proračunskega leta. Ker je leto 2013 zadnje leto programa, obstaja na ravni držav članic pritisk, da se v tem letu proračun izvrši v celoti. Financiranje programa je omejeno s proračunom v višini 500 milijonov EUR, zato izvrševanje ne more presegati odobritev. 3.1.2. Sadje in zelenjava (+ 275,7 milijona EUR v primerjavi z odobritvami) Pri odobrenih proračunskih sredstvih je ta raven izvrševanja predvsem posledica odhodkov za operativna sredstva za shemo organizacij proizvajalcev, ki se financirajo z odobrenimi proračunskimi sredstvi in namenskimi prejemki za to shemo v proračunu za leto 2013 (opomba: podrobnosti so v točki 2.) Raven izvrševanja je posledica uporabe kazalnika za obdobje do 31. julija 2013 za odobritve, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor. Opomba * v preglednici začasnega izvrševanja v Prilogi 1 kaže, kakšno bi bilo stanje, če bi se kazalnik z dne 31. julija 2013 uporabil za skupna odobrena proračunska sredstva, ki bodo predvidoma na voljo za financiranje tega sektorja. Kot je navedeno v točki 2, skupno financiranje, ki bo predvidoma na voljo za ta sektor, sestavljajo odobrena proračunska sredstva v višini 611 milijonov EUR in namenski prejemki za ta sektor, ocenjeni na 500 milijonov EUR. Če bi kazalnik uporabili za skupna sredstva v višini 1 111 milijonov EUR, ki bodo predvidoma na voljo za ta sektor, bi bila poraba premajhna, in sicer za 54,1 milijona EUR, kar je neto učinek začasne upočasnitve plačil za shemo organizacij proizvajalcev, premajhne porabe v shemi razdeljevanja sadja v šolah in hitrejše porabe odobritev za pomoč skupinam proizvajalcev. Glede na dejanske in predvidene odhodke držav članic za leto 2013 za operativne sklade za organizacije proizvajalcev in sheme predhodnega prepoznavanja Komisija trenutno meni, da bodo ob upoštevanju namenskih prejemkov za ta sektor skupna razpoložljiva sredstva zadostovala za pokrivanje potreb tega sektorja. Komisija kljub temu še naprej pozorno spremlja stanje v tem sektorju. 3.1.3. Proizvodi sektorja za pridelavo grozdja (– 117,1 milijona EUR) Počasnejše črpanje odobritev za sektor za pridelavo grozdja izhaja iz dejstva, da je v tej fazi izvrševanje proračunske ovojnice za sektor za pridelavo grozdja v nekaterih državah članicah počasnejše kot v preteklosti, medtem ko kazalnik temelji na pretekli povprečni hitrosti izvajanja plačil. Vendar zaradi visoke ravni izvrševanja v tem sektorju v preteklosti ter ob upoštevanju sprememb zakonodaje, ki jih je pred nedavnim predlagala Komisija in julija 2013 izglasoval upravljalni odbor in katerih namen je lažje izvajanje nekaterih ukrepov, Komisija pričakuje, da se bo hitrost izvajanja izplačil držav članic proti koncu leta povečala. Za zdaj to odstopanje velja za začasno in se pričakuje izvršitev proračuna v celoti. 3.1.4. Prašičje meso, jajca in perutninsko meso ter čebelarski in drugi živalski izdelki (–20,6 milijona EUR) Počasnejša poraba odobrenih sredstev v tem členu je nastala, ker je v sektorju perutninskega mesa oktobra 2012 in februarja 2013 prišlo do postopnega zmanjšanja stopnje izvoznih nadomestil. Ker se izvožene količine niso veliko spremenile, je pričakovati, da bodo skupni odhodki za ta ukrep nižji od ocen ob pripravi proračuna za leto 2013, kar bo na koncu leta povzročilo premajhno porabo za to vrstico. 3.2. Neposredne pomoči Poraba odobritev za neposredne pomoči je bila v primerjavi z vrednostmi kazalnika z dne 31. julija 2013 večja za 740,4 milijona EUR. 3.2.1. Ločene neposredne pomoči (+791,2 milijona EUR v primerjavi z odobrenimi sredstvi) Glede odobrenih sredstev shema enotnega plačila (SEP) kaže preveliko porabo sredstev, kar je posledica uporabe kazalnika za obdobje do 31. julija 2013 za odobritve proračunskih sredstev, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor. Opomba * v preglednici začasnega izvrševanja v Prilogi 1 kaže, kakšno bi bilo stanje, če bi se kazalnik z dne 31. julija 2013 uporabil za skupna odobrena proračunska sredstva, ki bodo predvidoma na voljo za financiranje sektorja ločenih neposrednih pomoči. Kot je navedeno v točki 2, skupno financiranje, ki bo predvidoma na voljo za ločene neposredne pomoči, sestavljajo odobrena proračunska sredstva v višini 38 076 milijonov EUR in namenski prejemki za ločene neposredne pomoči, ocenjeni na 1 033 milijonov EUR. Če bi se kazalnik uporabil za skupna sredstva v višini 39 109 milijonov EUR, ki bodo predvidoma na voljo za ločene neposredne pomoči, bi bila poraba za 239,6 milijona EUR premajhna. Ta razlika izhaja iz načina določanja kazalnika SEP (ki temelji na hitrosti plačil iz leta 2012, vendar upošteva dejanska plačila za prva dva meseca v letu), ki trenutno predstavlja 99,8 % v primerjavi z dejanskim izvrševanjem do 31. julija 2013, ki predstavlja 99 %[3]. Po drugi strani pa so države članice že nekoliko prekoračile v proračunu ocenjene odobritve za SEPP, in sicer za približno 0,2 %. Kar se tiče sheme ločene posebne podpore iz člena 68 se pričakuje, da bo izrševanje držav članic v letu 2013 doseglo raven odobritev. Komisija za zdaj pričakuje, da bodo razpoložljive odobritve in namenski prejemki zadostovali za kritje dejanskega izvrševanja za ta člen. Komisija še naprej pozorno spremlja stanje za ločene neposredne pomoči, da bi ocenila morebitno neto premajhno porabo. 3.2.2. Druge neposredne pomoči (–50,4 milijona EUR) Vzrok za razliko v črpanju odobritev za druge neposredne pomoči glede na vrednosti kazalnika na dan 31. julija 2013 je v nekoliko počasnejšem izvajanju za nekatere sheme, zlasti za shemo vezane posebne podpore iz člena 68, dodatnih zneskov za pridelovalce sladkorne pese in sladkornega trsa ter visokih popravkov, ki so jih sporočile nekatere države članice. Proračun za plačila neposrednih pomoči iz programa POSEI pa je bil prekoračen zaradi sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 228/2013, s katero je bilo v proračunskem letu 2013 odobreno enkratno plačilo premije za proizvajalce banan. Ob upoštevanju prekoračitve izvrševanja za program POSEI Komisija zaenkrat pozorno spremlja položaj pri programih v okviru drugih ločenih neposrednih pomoči. 3.3. Revizija odhodkov za kmetijstvo 3.3.1. Potrditev obračunov iz preteklih let (+ 176,0 milijona EUR) Do 31. julija 2013 je Komisija sprejela vse sklepe o potrditvi obračunov, ki so bili predvideni v tem proračunskem letu. V skladu s temi sklepi je Komisija državam članicam vrnila, tj. opravila pozitivne popravke, približno 7,3 milijona EUR. Poudariti je treba, da je Komisija v dopolnilnem pismu za leto 2013 predlagala popravke zneskov v višini –56 milijonov EUR na podlagi povprečnega izvrševanja v preteklih letih, saj takšni popravki niso predvidljivi. V novem predlogu proračuna, oblikovanem novembra, je bil po neuspelem prvem spravnem postopku ta znesek povečan na –100 milijonov EUR. Po spravnem postopku 5. decembra 2012 je proračunski organ sprejel proračun za leto 2013, v katerem je bil ta znesek na koncu določen na –200 milijonov EUR. Komisija meni, da pričakovani popravki iz njenih sklepov o potrditvi obračunov in zaradi nespoštovanja rokov za plačilo pomoči s strani držav članic ne bi zadostovali za kritje višjega zneska v višini 200 milijonov EUR. Končni znesek teh popravkov bo odvisen od pričakovanih negativnih popravkov, ki bodo nastali na podlagi neupoštevanja plačilnih rokov s strani držav članic, in bo predložen odboru za sklada v novembru 2013. Vendar bo morala Komisija za zaprtje te proračunske postavke v letu 2013 posledični primanjkljaj negativnih proračunskih sredstev pokriti s prerazporeditvijo pozitivnih proračunskih sredstev iz drugih postavk. 4. Izvajanje namenskih prejemkov za EKJS Preglednica v Prilogi 1 prikazuje, da so bili do 31. julija 2013 zbrani namenski prejemki v višini 624,4 milijona EUR, in sicer: – prejemki, ki izvirajo iz popravkov na podlagi sklepov o potrditvi skladnosti obračunov, so znašali 413,4 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta pričakuje še nekaj dodatnih zneskov na podlagi ad-hoc sklepa o potrditvi skladnosti obračunov št. 42, ki ga je Komisija sprejela avgusta 2013. – prejemki, ki izvirajo iz nepravilnosti, so znašali približno 131,6 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta pričakujejo še dodatni zneski, in – do zdaj je bila zbrana večina prejemkov iz dajatev za mleko, ki znašajo približno 79,4 milijona EUR; Znesek namenskih prejemkov, ki so bili dejansko preneseni iz leta 2012 v leto 2013, je znašal 1 245,6 milijona EUR (vključno s preostalim zneskom iz začasnega sklada za prestrukturiranje sladkorne industrije v višini približno 755 milijonov EUR, potem ko so bila izvršena vsa plačila v okviru sklada). Ta znesek je znatno višji od prvotno ocenjenega zneska v višini 905 milijonov EUR. Tako znesek namenskih prejemkov, na voljo za financiranje odhodkov EKJS, 31. julija 2013 znaša 1 869,9 milijona EUR. Komisija za zdaj ocenjuje, da bi novi namenski prejemki, ki so že bili zbrani oziroma jih je še treba zbrati v letu 2013, presegli znesek 628 milijonov EUR, kolikor je znašala začetna ocena namenskih prejemkov v proračunu za leto 2013. 5. Sklepne ugotovitve Začasno izvrševanje proračunskih sredstev EKJS za leto 2013 za obdobje do 31. julija 2013 kaže, da so mesečna povračila državam članicam za približno 1 022,7 milijona EUR presegla na kazalniku utemeljeno sestavo odhodkov za izvrševanje proračuna. Že zdaj so na voljo namenski prejemki v višini 1 869,9 milijona EUR, v letu 2013 pa naj bi zbrali še dodatna sredstva. Komisija trenutno meni, da bodo namenski prejemki, ki bodo na voljo na koncu leta, zadostovali za financiranje operativnih skladov za organizacije proizvajalcev in sheme enotnega plačila, kakor je bilo prvotno predvideno ob pripravi proračuna za leto 2013, ter za pričakovane potrebe ostalih vrstic, npr. potrditve obračunov. [1] UL L 209, 11.8.2005, str. 1. [2] V členu 14 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, je določeno, da se notranji namenski prejemki prenesejo samo za eno leto. Zato se za dobro upravljanje proračuna ti namenski prejemki na splošno porabijo najprej, pred odobrenimi sredstvi zadevnega proračunskega člena. [3] Raven izvrševanja sredstev na področju ločenih neposrednih pomoči se izračunana kot odstotek potreb, vključenih v proračun, kar vključuje znesek namenskih prejemkov za SEP.