[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.5.2009

COM(2009) 214 konč.

BELA KNJIGA

o PROFESIONALNEM ČEZMEJNEM PREVOZU EVROGOTOVINE PO CESTI MED DRŽAVAMI ČLANICAMI V EVROOBMOČJU

1. UVOD

Fizično je bil evro uveden leta 2002, vendar je zaradi velikih razlik med nacionalnimi zakonodajami v praksi zelo težko profesionalno prevažati evrogotovino po cesti med državami članicami, ki so prevzele evro (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države članice) in zato je obseg sedanjega čezmejnega kopenskega prevoza zelo majhen. Razlike med nacionalnimi zakonodajami zajemajo vrsto zadev, kot so posedovanje in nošnja strelnega orožja s strani varnostnega osebja, zahteve glede usposobljenosti, dovoljeni načini prevoza, oklepna zaščita in oprema varnostnih vozil, uporaba inteligentnih sistemov za nevtralizacijo bankovcev ( intelligent banknote neutralisation systems – IBNS), število osebja v varnostnih vozilih, informacije policiji, pravila glede licenc in zadevne kazni. Čezmejne prevoze je mogoče organizirati na podlagi ad-hoc dovoljenj namembnih držav članic, vendar tudi če se ne upoštevajo potrebni upravni postopki, to še vedno pomeni, da je treba upoštevati dva ali več različnih zapletenih nizov nacionalnih pravil.

Trg prevoza gotovine ( cash-in-transit – CIT) je zato sedaj organiziran v skladu z nacionalnimi smernicami. V skladu z logiko enotne valute pa bi morali evrobankovci in evrokovanci krožiti in se prevažati čim bolj prosto znotraj evroobmočja. Omogočanje čezmejnega prevoza gotovine je tudi naravno dopolnilo načrta Evropske centralne banke za večjo konvergenco gotovinskih storitev nacionalnih centralnih bank in vzpostavitev enotnega evrogotovinskega območja za profesionalne uporabnike gotovine. Pomemben element načrta je t.i. dostop na daljavo do gotovinskih storitev nacionalnih centralnih bank, ko lahko kreditna institucija v eni sodelujoči državi članici uporablja gotovinske storitve centralne banke v drugi sodelujoči državi članici. Ta ukrep je bil izveden junija 2007, vendar njegovega potenciala ni mogoče v celoti izkoristiti, dokler ni dejansko mogoče brez težav čezmejno prevažati gotovine. Banke, sektor velikih trgovcev na drobno in drugi profesionalni uporabniki gotovine morajo priskrbeti in dostaviti svojo gotovino na najučinkovitejši način, ne da bi jih omejevale nacionalne meje.

Zaradi narave blaga, ki se prevaža, je sektor CIT istočasno izpostavljen resnim grožnjam glede varnosti, narava in raven tveganj pa se lahko zelo razlikujeta med državami članicami. Zato je zelo pomembno, da se čezmejni prevozi gotovine opravijo pod pogoji, ki zagotavljajo visoko raven zaščite osebja CIT in splošne javnosti.

Vzpostavitev skupnih pravil, ki na splošno dovoljujejo čezmejni prevoz gotovine po cesti med sodelujočimi državami članicami in hkrati zagotavljajo visoko raven varnosti osebja CIT, bi omogočila učinkovitejše poti za prevoz gotovine v mejnih regijah. Poslovne banke bi tako lahko uporabile gotovinske storitve najbližje podružnice centralne banke ali gotovinskega centra CIT, ne glede na to, ali se nahaja v njihovi državi ali ne. Trgovci na drobno, upravljavci prodajnih avtomatov in drugi profesionalni uporabniki gotovine bi tudi lahko prejeli gotovino iz najbližjega gotovinskega centra ali jo dostavili temu centru neodvisno od nacionalnih mej. Podjetja CIT, ki izvajajo prevoz v mejnih regijah, bi lahko učinkoviteje načrtovala svoje prevozne poti in drugo logistiko v zvezi z gotovino. Na splošno bo učinkovitejši prevoz gotovine koristil celotnemu gospodarstvu.

Evropska centralna banka, bančni sektor in sektor velikih trgovcev na drobno so vedno znova zahtevali pobudo, namenjeno odpravi ovir pri evropskem profesionalnem čezmejnem prevozu evrogotovine po cesti.

Komisija je na podlagi tega maja 2008 zato začela posvetovanja, da bi pripravila osnutek skupnih pravil, ki bi olajšal čezmejni prevoz evrogotovine po cesti.

Ta pobuda odraža stališče Komisije glede morebitne uskladitve prevoza gotovine, navedene v členu 38(b) Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu.

2. POBUDA KOMISIJE ZA OLAJšANJE čEZMEJNEGA PREVOZA EVROGOTOVINE IN ZAčETEK POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

V prvi polovici leta 2008 je bila kot prvi korak ustanovljena delovna skupina, ki ji predseduje Komisija in je sestavljena iz evropskih organizacij vseh pomembnih zainteresiranih strani[1] z namenom, da bi gradili na strokovnem znanju in prispevku vseh zainteresiranih strani v sektorju. Delovna skupina je imela med julijem in decembrom 2008 tri celodnevne sestanke in je razpravljala o vseh pomembnih vprašanjih, kot so področje uporabe morebitnih prihodnjih skupnih pravil, razlike med nacionalnimi zakonodajam in možnosti usklajenih čezmejnih pravil na različnih območjih, navedenih v začetku točke 1.

Glede pravnih možnosti olajšanja čezmejnega prevoza gotovine so bile preučene tri glavne možnosti:

- Popolna uskladitev ureditve prevoza CIT v zadevnih državah članicah.

- Sistem, v katerem bi bilo dovoljenje iz ene države članice veljavno v vseh državah članicah („medsebojno priznavanje“).

- Niz skupnih pravil, ki bi bila veljavna v vseh državah članicah brez poseganja v nacionalna pravila, za nekatere vidike, ki so izrecno navedeni v besedilu. V nasprotju s popolno uskladitvijo bi se skupna pravila uporabljala samo za čezmejni prevoz.

Ker obstajajo velike razlike med nacionalnimi pravili in stopnjami tveganja med državami članicami, je bilo izjemno težko doseči dogovor o vsebini popolne uskladitve pravil, ki urejajo prevoz CIT ali o čezmejnem medsebojnem priznavanju nacionalnih pravil. Slednja možnost bi lahko nadalje povzročila, da bi prevozi gotovine potekali v skladu s pravili, ki nudijo ali se zdi, da nudijo neustrezno zaščito osebja in/ali splošne javnosti. Zato je bila v delovni skupini dana jasna prednost nizu skupnih pravil za čezmejne prevoze, ki bi obstajala hkrati z obstoječimi nacionalnimi pravili za prevoze gotovine znotraj domače države.

Delovna skupina je v okviru niza skupnih pravil za čezmejne prevoze gotovine po cesti razpravljala o naslednjih glavnih ciljih politike glede področja uporabe morebitnih skupnih pravil:

- Geografsko območje. To bi lahko vključevalo celotno EU-27 ali pa bi bilo omejeno na evroobmočje.

- Vrsta blaga, ki se prevaža. Blago lahko poleg evrogotovine vključuje tudi druge valute in druge vrste dragocenih predmetov.

- Opredelitev čezmejnega prevoza. Čezmejni prevoz je lahko omejen samo na prevoz iz točke v točko ali pa vključuje tudi prevozne operacije v matični državi pred mednarodno operacijo in/ali v državi gostiteljici po mednarodni operaciji (slednje operacije se ponavadi imenujejo „kabotaža“).

Glede vseh teh vprašanj so se v delovni skupini pojavljala različna stališča.

Glavni namen morebitnih skupnih pravil je olajšati prosti pretok enotne valute znotraj evroobmočja. To pa ne izključuje, da je vključeno tudi območje drugih držav članic. Ne glede na geografsko območje bi bilo poleg tega lahko predvideno, da se vključijo tudi valute drugih držav članic, držav, ki niso članice EU, ter druge vrste vrednostnih predmetov (kot so nakit, zlato, umetnine in dragoceni dokumenti). Razširitev področja uporabe na nesodelujoče države članice in drugo blago pa bi lahko povzročila večje zamude pri sprejetju skupnih pravil ali celo preprečila njihovo sprejetje, saj bi odvrnila razpravo od glavnih problemov.

Čezmejni prevoz je mogoče razlagati v ozkem smislu. tj. kot prevoz gotovine iz zavarovane točke v državi A v zavarovano točko v državi B brez kakršnih koli vmesnih postaj („iz točke v točko“). Prevoz iz točke v točko bi pomenil, da bi bili posamezni gotovinski centri in druge zavarovane točke lahko čezmejno oskrbovani v skladu s skupnimi pravili, vendar ne bi vključeval podružnic bank, bankomatov in trgovcev na drobno (razen če imajo zavarovano območje za iztovarjanje/nalaganje vozila). Hkrati bi bila mogoča samo ena operacija od ene zavarovane točke do druge.

Vendar prevozi iz točke v točko ustrezajo samo enemu delu prevozov gotovine, ki jih redno izvajajo podjetja CIT. Širše področje uporabe bi vključevalo tudi nekatere prevozne operacije pred čezmejnim delom potovanja in po njem. To bi omogočilo organizacijo čezmejnih prevoznih poti na isti logistično optimalen način kot pri domačih prevoznih poteh z oskrbo več točko ob poti, vključno s podružnicami bank, bankomati in trgovci na drobno. Da bi olajšali prost pretok evrogotovine čez nacionalne meje, se zato predlaga, da bi morali poleg glavnih čezmejnih operacij omogočiti izvedbo prevozne operacije z več postajami v matični državi in državah gostiteljicah. Kot je navedeno v točki 3.2 v nadaljevanju, bi moralo biti skupno trajanje operacij v matični državi in državah gostiteljicah omejeno na en dan.

V skladu s skupnimi čezmejnimi pravili bi storitve prevoza gotovine spadale pod različne pravne sisteme, ki zlasti zajemajo skladnost z načeli delovnega prava, veljavne kolektivne pogodbe ali druge zakone, ki se nanašajo na socialne in/ali varnostne vidike. To bi lahko povzročilo znatne praktične probleme pri ugotavljanju, katera plača in drugi socialni pogoji se uporabljajo, zlasti če operaterji varnostnih vozil poslujejo v več kot dveh državah.

V tem okviru bo ključnega pomena, da se zagotovi jasnost glede uporabe Direktive 96/71 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev[2] za čezmejne prevoze gotovine.

Cilj Direktive je uskladiti temeljno svobodo podjetij pri opravljanju čezmejnih storitev v skladu s členom 49 Pogodbe ES in ustrezno zaščito pravic delavcev, ki so začasno napoteni na delo v tujino zaradi opravljanja teh storitev. Direktiva torej želi doseči ravnotežje med ekonomskimi svobodami, ki jih določa Pogodba ES, in pravicami zaposlenih v obdobju napotitve. Zato opredeljuje obvezna pravila splošnega interesa na ravni Skupnosti, ki jih je treba uporabljati za napotene delavce v državi gostiteljici, in določa trdno jedro jasno opredeljenih pogojev dela in zaposlitve za minimalno zaščito delavcev, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev v državi gostiteljici. Glede na posebne okoliščine, pod katerimi se izvajajo operacije čezmejnega prevoza v skladu z opredelitvami iz člena 1(3), se direktiva lahko uporablja za operacije čezmejnega prevoza, za katere velja ta bela knjiga.

Vendar je treba priznati, da zlasti kratkoročna narava napotitve v primeru čezmejnega prevoza gotovine ustvarja težave za praktično uporabo in izvrševanje direktive. Uporaba direktive bi morebiti npr. lahko zahtevala, da delodajalci v sektorju CIT merijo čas, ki ga njihovo osebje preživi v vsaki državi, da bi sorazmerno izračunali veljavne najnižje stopnje.

Zato bodo morali države članice, drugi zadevni strokovnjaki[3] in socialni partnerji skrbno pregledati praktično uporabo Direktive 96/71 na tem področju, preden bo lahko uradno sprejeto kakršno koli skupno pravilo o čezmejnem prevozu gotovine. Zlasti bi bilo pomembno zagotoviti, da uporaba pravnega reda Skupnosti ali nacionalne zakonodaje ne nalaga nesorazmernega ali nepotrebnega upravnega bremena za operaterje, kar bi lahko v praksi resno oviralo izvajanje čezmejnih operacij. Pojasnitev teh vprašanj bo sestavni del ocene socialnega učinka možnosti politike.

Komisija na tej podlagi tako začenja široko zasnovan postopek posvetovanja o nekaterih predvidenih skupnih pravilih, ki so priložena tej beli knjigi. Komisija poudarja, da so ta predvidena pravila okvirne narave. S predstavitvijo glavnih elementov morebitnih skupnih pravil želi že na tej stopnji olajšati oblikovanje besedila ciljno usmerjenih pripomb od vseh zainteresiranih strani. Ta predvidena pravila ne posegajo v predlog, ki ga bo morda pozneje predložila Komisija

Vse zainteresirane strani so pozvane, naj predložijo svoje pripombe do 30. junija 2009 na naslov, ki je naveden na koncu točke 4.

3. GLAVNE ZNAčILNOSTI MOREBITNIH SKUPNIH PRAVIL

Predvidena skupna pravila bi se uporabljala za čezmejni prevoz evrogotovine med sodelujočimi državami članicami . Na prevoze gotovine, ki se opravljajo izključno znotraj države članice, torej ne bi vplivala.

Da bi se osredotočili na bistvena vprašanja, namreč na prosti pretok evrogotovine znotraj evroobmočja, države članice, ki niso prevzele evra, in njihove valute ne bi bile vključene v področje uporabe skupnih pravil. Vendar je treba možnost vključitve nesodelujočih držav članic in valut prek določbe o sodelovanju ( opt-in clause ) nadalje preučiti.

Predlaga se tudi, da besedilo ne bi zajemalo prevozov evrobankovcev in kovancev visoke vrednosti med centralnimi bankami evroobmočja, in sicer zaradi njihove posebne narave, pod pogojem da jih spremlja vojska in/ali policija:

3.1. Pravna podlaga

Predvideva se, da bodo morebitna skupna pravila temeljila na členu 123(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ker se zdijo potrebna za omogočanje uporabe evra kot enotne valute. To pomeni sprejetje sodelujočih držav članic s kvalificirano večino, in sicer po posvetovanju z Evropsko centralno banko. Predvideno je tudi, da se kot instrument uporabi uredba.

3.2. Prevoz čez dan in prevoz podnevi

Zaradi posebne narave dejavnosti CIT in zaradi upoštevanja težav pri varni organizaciji večdnevnih dostav gotovine bi morala varnostna vozila, ki prečkajo mejo, zapustiti svojo državo članico izvora in se vanjo vrniti istega dne, cel prevoz pa bi se moral zgoditi podnevi (podnevi pomeni čas od 6.00–22.00). Vendar se prevoz lahko opravi ponoči, če je že dovoljen v skladu z nacionalnimi pravili v državah članicah, kjer poteka prevoz. Nalaganje in/ali dostava gotovine znotraj matične države članice pred čezmejnim delom potovanja ali znotraj države članice gostiteljice po čezmejnem delu potovanja bi bila mogoča, vendar bi se moralo varnostno vozilo vrniti v svojo državo članico izvora istega dne (ali v 24 urah, če je dovoljen nočni prevoz).

3.3. Čezmejna licenca CIT

Nacionalni inšpekcijski organi bi morali biti sposobni ugotoviti, ali varnostno vozilo izpolnjuje pogoje za izvedbo prevoza gotovine na njihovem ozemlju. Podjetje, ki želi izvesti čezmejni prevoz evrogotovine po cesti, bi moralo zato uporabljati posebno čezmejno licenco CIT od pristojnih organov v svoji državi članici izvora. V vozilu mora biti vedno prisoten original ali overjena kopija licence.

Treba bi bilo opredeliti natančne značilnosti licence in morala bi biti veljavna omejeno obdobje (predlagajo se tri leta). Da bi bilo podjetje vlagatelj upravičeno do licence, bi moralo spoštovati predvidena skupna pravila, drugo veljavno zakonodajo Skupnosti in, kjer je to izrecno predvideno, veljavno nacionalno zakonodajo CIT. Takšno sklicevanje na (morebitno) nacionalno zakonodajo bi bilo predvideno v dveh primerih: i) pri predhodnem obvestilu nacionalni policiji; in ii) pri postopkih za ravnanje z gotovino izven vozila CIT. Prvi primer zajema pristojnosti in organizacijo nacionalne policije, kje se zdi, da ne obstajajo zavezujoči razlogi za usklajevanje. Drugi primer zajema situacije, ko lahko varnostno osebje CIT pride v neposrednejši stik s splošno javnostjo in jo tako izpostavi nevarnostim, povezanim s trgovino. Zato se zdi primerno, da se spoštujejo vsa nacionalna pravila.

Podjetju pa mora opravljanje prevoza CIT najprej odobriti država članica izvora. Če država članica ne uporablja nobenega posebnega postopka odobritve za podjetja CIT, mora biti podjetje sposobno zagotoviti dokaze, da je določeno obdobje (predlaga se 12 mesecev) opravljalo redne prevoze gotovine in pri tem ni kršilo obstoječe nacionalne zakonodaje. To pravilo naj bi zagotovilo, da imajo podjetja CIT, ki opravljajo čezmejni prevoz, predhodno na voljo dovolj izkušenj, da lahko varno opravljajo prevoz gotovine tudi na ozemlju druge države članice.

Da bi zagotovili, da so države članice dovolj obveščene o podjetjih, ustanovljenih v drugih državah članicah, ki želijo opravljati prevoz gotovine na njihovem ozemlju, je poleg tega predvideno, da bi morale države članice izmenjati informacije o izdanih čezmejnih licencah in o kakršnih koli odločitvah o začasni ukinitvi ali odvzemu licence in bi se morale med seboj vnaprej obveščati o imenih podjetij, ki nameravajo opravljati prevoz na ozemlju druge države članice.

3.4. Dovoljene vrste prevoza gotovine

Odobrene vrste prevoza CIT in pogoji v zvezi s tem (pravila o oklepni zaščiti vozil, uporaba inteligentnih sistemov za nevtralizacijo bankovcev, nošnja orožja, število članov ekipe itd.) se med državami članicami znatno razlikujejo. Predvsem se razlikujejo glede posedovanja in nošnje orožja. V nekaterih državah članicah je prepovedano, da varnostno osebje CIT nosi orožje, v drugih državah članicah je to obvezno, v tretjih pa ni niti prepovedano niti obvezno, temveč dovoljeno. Glede na obstoječe razlike se ne zdi realistično predlagati ene vrste prevoza, ki bi ustrezala vsem. Še posebej se ne sme dvomiti glede nacionalnih pravil o tem, ali varnostno osebje CIT ne sme nositi orožja, lahko nosi orožje oziroma ga mora nositi.

Na podlagi sedanjih praks v državah članicah je predvideno, da bi morale obstajati štiri dovoljene vrste prevozov, vsaka pa bi morala zagotoviti visoko raven varnosti za osebje in splošno javnost. Glede bankovcev (ali bankovcev v kombinaciji s kovanci) obstajajo tri različne možnosti, medtem ko zadnja vrsta prevoza zajema izključno prevoz kovancev. Operaterji bi morali prosto izbirati vrsto prevoza, ki ji dajejo prednost med tremi možnostmi za bankovce. Vendar se predlaga, da bi država članica po uradnem obvestilu Evropski komisiji morala imeti možnost izbire, da se možnost neoklepnega vozila ali vozila z oklepno kabino, opremljenega z IBNS (možnost a) spodaj) ne uporablja na njenem ozemlju, pod pogojem da ne dovoljuje primerljivih načinov prevoza za domače prevoze CIT. Predvideno je, da bi morali vozilo spremljati vsaj trije člani varnostnega osebja CIT, razen če je gotovina zaščitena z IBNS iz točke v točko ali če se prevažajo samo kovanci. Ker je v prvem primeru gotovina zaščitena s tehnologijo IBNS in so v drugem primeru kovanci manj mamljivi za krajo, je predvideno, da se pri teh možnostih (možnosti a), c) in d) v nadaljevanju) najmanjše število potrebnega varnostnega osebja zmanjša na dva.

a) Prevoz bankovcev v neoklepnem vozilu ali vozilu z oklepno kabino, opremljenim z inteligentnim sistemom za nevtralizacijo bankovcev (IBNS) iz točke v točko

Pri tej možnosti mora vozilo imeti običajno zunanjost (tj. ne sme imeti znakov, da pripada podjetju CIT ali da je namenjeno za prevoz gotovine) ali imeti oklepno kabino in zelo jasne oznake, da je opremljeno z IBNS iz točke v točko. IBNS mora izpolnjevati merila, ki jih je treba še določiti (ki morajo med drugim vključevati zahtevo, da mora biti uradno odobren v vsaj eni sodelujoči državi članici).

b) Prevoz bankovcev v neoklepnem vozilu ali vozilu z oklepno kabino, opremljenim z inteligentnim sistemom za nevtralizacijo bankovcev (IBNS) iz točke v točko

Pri tej možnosti bi moralo imeti celotno vozilo oklepno zaščito, da bi bilo odporno na strele iz strelnega orožja. Varnostno osebje CIT bi moralo nositi neprebojne telovnike in upoštevati obstoječa pravila v državah članicah, kjer poteka prevoz, glede tega, ali ne sme nositi orožja, lahko nosi orožje oziroma ga mora nositi in glede najvišjega dovoljenega kalibra.

Glede posedovanja in nošnje orožja sta predloženi v nadaljnjo razpravo dve medsebojno izključujoči alternativi: i) uvedba posebnega „evropskega dovoljenja za strelno orožje, namenjenega varnostnemu osebju CIT“, ki ga je treba še natančneje opredeliti. Dovoljenje bi izdala država članica, ki je dodelila čezmejno licenco CIT, in lahko se izda samo osebju CIT, ki že ima nacionalno licenco za strelno orožje in je zaposleno v podjetju, ki ima čezmejno licenco CIT, ali ii) osebje CIT bi moralo uporabljati licenco za strelno orožje, ki jo izdajo nacionalni organi v zadevnih državah članicah (pod pogojem, da varnostnemu osebju CIT dovolijo, da je oboroženo).

Da bi bila upoštevana obstoječa nacionalna zakonodaja, je treba poleg tega predvideti postopek za primere, kjer varnostno vozilo pripelje iz države članice, kjer je strelno orožje obvezno, v državo članico, kjer je strelno orožje prepovedano. V tem primeru bi moralo biti orožje zaklenjeno v močnem sefu znotraj vozila pred vstopom na ozemlje države, kjer je strelno orožje prepovedano, in ostati nedostopno varnostnemu osebju CIT, dokler vozilo ne pripelje na ozemlje države članice, ki varnostnemu osebju CIT dovoljuje, da je oboroženo. Ko je sef za strelno orožje enkrat zaklenjen, bi ga bilo možno odpreti samo z intervencijo na daljavo iz nadzornega centra za vozilo.

c) Prevoz bankovcev v vozilu s popolno oklepno zaščito, ki je opremljeno z IBNS

Ta možnost zajema zaščitne ukrepe iz možnosti a) in b), kar pomeni IBNS iz točke v točko in popolno oklepno zaščito vozila. Morala bi se uporabljati enaka pravila kot pri možnosti b), vendar bi moralo biti poleg tega vozilo opremljeno tudi z IBNS v skladu z možnostjo a) in imeti zelo jasne označbe, ki to navajajo.

d) Samo prevoz kovancev

To je edina vrsta prevoza, ki bi se morala uporabljati samo za čezmejni prevoz kovancev. Kovanci so težki glede na svojo vrednost ter zato manj praktični in mamljivi za krajo. To dokazuje tudi dejstvo, da v preteklosti skoraj ni bilo napadov na vozila, ki v Skupnosti prevažajo izključno kovance. Zato je predvideno, da bi moralo imeti vozilo zelo jasne označbe, da prevaža samo kovance. Da bi bilo varnostno osebje CIT zaščiteno, bi morala biti kabina vozila oklepna. Nadalje bi bilo treba razpravljati o tem, ali naj bi bilo varnostno osebje CIT neoboroženo ali ne.

3.5. Kazni

Ključnega pomena je, da se zagotovi izvajanje določb in zato je pomembno predvideti ustrezne kazni v primeru, če se določbe ne upoštevajo. Hkrati je pomembno, da je kazen sorazmerna z resnostjo kršitve.

Zato je predvideno, da bi moral imeti organ, ki podeljuje licenco, v primeru kršitve pogojev čezmejne licence CIT možnost, da pošlje opozorilo, začasno ukine licenco ali jo v celoti odvzame. Da bi bila državi članici gostiteljici zagotovljena varnostna mreža, se poleg tega predlaga, da bi morala imeti država članica, ki se prečka ali v kateri se izvaja storitev, pravico začasno ukiniti licenco, če je prišlo do resne kršitve pravil, tj. glede upoštevanja najmanjšega števila varnostnega osebja CIT ali pravil glede strelnega orožja, dokler organ iz države članice izvora, ki podeljuje licenco, ne sprejme odločitve. Predvideva se tudi, da bi se morale države članice med seboj obveščati o kakršnih koli kršitvah in z njimi povezanih kaznih.

3.6. Druge določbe

Prav tako bi bila predvidena posebna določba o nujnih varnostnih ukrepih za primere resnih groženj glede varnosti. To bi lahko npr. zajemalo številne nasilne napade, ki bi lahko zahtevali začasno spremstvo policije, in sicer pri vseh prevozih CIT na ozemlju države članice. Da bi se izognili drugačnemu obravnavanju tujih in domačih operaterjev, bi morali takšni nujni ukrepi zajemati vse prevoze CIT v zadevni državi članici. Prav tako bi morali biti časovno omejeni in o njih bi morala biti uradno obveščena Komisija. Pred vsako razširitvijo nujnih ukrepov bi bila potrebna uradna privolitev Komisije.

Poleg tega so predvidene številne najmanjše zahteve za varnostno osebje CIT, in sicer glede nekaznovanja, fizičnega in mentalnega zdravja ter usposabljanja in znanja jezikov.

Skupna pravila ne bi smela posegati v uporabo obstoječe zakonodaje EU, zlasti na socialnem področju in področju prevoza.

Predlaga se tudi, da se dve leti po začetku uporabe skupnih pravil preveri njihovo izvajanje, pozneje pa se ta pregled redno ponavlja.

4. NADALJNJI KORAKI

O priloženem nizu predvidenih pravil se bo razpravljalo z upravami držav članic in v okviru ad-hoc skupine strokovnjakov, ki je bila ustanovljena za ta namen. Rezultati teh razprav in prispevki zainteresiranih strani bodo vključeni v oceno učinka morebitnih skupnih pravil, vključno z oceno različnih možnosti, o katerih se je razpravljalo v točki 2 zgoraj, ki jo bo Komisija izvedla pred sprejetjem kakršnega koli uradnega predloga.

Komisija poziva k predložitvi pripomb o tej beli knjigi. Pošljejo se lahko do 30. julija 2009 po elektronski pošti na naslov:

ECFIN-E3@ec.europa.eu

ali z navadno pošto na naslov:

Evropska komisija

Directorate-General for Economic and Financial Affairs, Unit E.3

Economic aspects of regulatory policy, Sector euro cash and legal issuesB-1049 Brussels.

Priloga: Predvidena skupna pravila za čezmejni prevoz evrogotovine po cesti med državami članicami v evroobmočju.

PRILOGA

Predvidena skupna pravila za čezmejni prevoz evrogotovine po cesti med državami članicami v evroobmočju

Izraz [uredba] se uporablja za notranja sklicevanja v nadaljevanju besedila, ker je za morebitna prihodnja skupna pravila predvidena uporaba instrumenta uredbe.

ODDELEK 1. SKUPNA PRAVILA, KI BI UREJALA VSE VRSTE ČEZMEJNEGA PREVOZA EVROGOTOVINE PO CESTI

A. Področje uporabe

Čezmejni prevoz evrogotovine v okviru določb te [uredbe] se izvaja podnevi, pri čemer varnostno vozilo zapusti državo izvora in se vanjo vrne istega dne.

Vendar se prevoz od točke do točke lahko izvede v časovnem okviru 24 ur, pod pogojem da je nočni prevoz gotovine že dovoljen v okviru nacionalnih pravil države članice izvora, države članice, ki se prečka, in držav članic, kjer se storitev izvaja.

Prevoz evrobankovcev in evrokovancev z nominalno vrednostjo nad 15 milijonov EUR, ki se (i) izvaja med centralnimi bankami sodelujočih držav članic in (ii) pri katerem je zagotovljeno spremstvo vojske in/ali policije, se izvzame iz področja uporabe te [uredbe].

B. Čezmejna licenca CIT

(a) Podjetje, ki želi izvesti čezmejni prevoz evrogotovine po cesti, mora pristojne organe v svoji državi članici izvora zaprositi za posebno čezmejno licenco CIT.

(b) Pristojni nacionalni organi podjetjem s sedežem na njihovem ozemlju podelijo čezmejno licenco CIT za obdobje [treh] let, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

- Podjetje vlagatelj mora za izvajanje prevoza CIT imeti dovoljenje države članice, kateri je poslalo prošnjo za čezmejno licenco CIT. Če država članica nima posebnega postopka odobritve za podjetja CIT, ki bi presegal splošna pravila za varnostni ali prometni sektor, mora podjetje dokazati, da je redno opravljalo dejavnost prevoza gotovine najmanj [dvanajst] mesecev pred vložitvijo prošnje in pri tem ni kršilo obstoječe nacionalne zakonodaje, ki ureja tovrstne dejavnosti. Poleg tega vodje in člani upravnega odbora podjetja ne smejo imeti zadevnih prekrškov v svoji kazenski evidenci.

- Podjetje vlagatelj, zaposleno osebje, uporabljena vozila in varnostni postopki, ki veljajo za čezmejni prevoz evrogotovine, morajo izpolnjevati pravila, ki jih določa ta [uredba] in ostala veljavna zakonodaja EU ali, kjer to izrecno navaja ta [uredba], veljavna nacionalna zakonodaja, ki se posebej nanaša na prevoz gotovine.

(c) Čezmejna licenca CIT se sestavi v skladu z vzorcem, ki [bo določen]. Vozila, ki se uporabljajo v profesionalnem čezmejnem prevozu evrogotovine po cesti, morajo inšpekcijskim organom kadar koli pokazati izvirnik ali overjeno kopijo veljavne licence.

(d) Države članice redno preverjajo spoštovanje pravil iz [uredbe], tudi z izvajanjem naključnih pregledov brez predhodnega obvestila zadevnemu podjetju. Tak pregled se opravi vsaj enkrat letno.

C. Varnostno osebje CIT

(a) Člani varnostnega osebja CIT morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

(i) v kazenski evidenci ne smejo imeti zadevnih prekrškov,

(ii) imeti morajo zdravniško potrdilo o ustreznem fizičnem in duševnem zdravju za opravljanje zadevnih nalog,

(iii) uspešno morajo opraviti vsaj [200 ur] ad-hoc začetnega usposabljanja, kar ne vključuje izobraževanj za uporabo strelnega orožja.

Ad-hoc začetno usposabljanje iz točke (iii) vsebuje vsaj [čezmejne postopke CIT, ustrezne zakonodaje CIT, pravila ravnanja v primeru napada, uporabo opreme CIT ter pravila timskega dela]. Na teh področjih se obenem zahteva redno usposabljanje.

(b) Vsaj en član varnostnega osebja CIT v vozilu mora predložiti dokazilo, da ima ustrezno znanje najmanj stopnje A2 uradnega jezika ali uradnih jezikov držav članic, ki se prečkajo, in držav članic, v katerih se izvaja storitev.

(c) Če nobeden od članov varnostnega osebja CIT nima znanja uradnega jezika ali uradnih jezikov držav članic, ki se prečkajo, ali držav članic, v katerih se izvaja storitev, mora biti vozilo v stalni radijski zvezi prek kontrolnega centra podjetja z nekom, ki lahko predloži dokazilo o ustreznem znanju najmanj stopnje B1 zadevnih jezikov, da se omogoči redna in učinkovita komunikacija z nacionalnimi organi.

D. Oprema vozila

(a) Vsa vozila so opremljena z globalnim satelitskim sistemom za določanje položaja. Kontrolni center podjetja CIT bo tako lahko kadar koli točno določil lokacijo svojih vozil.

(b) Vozila so opremljena z ustreznimi komunikacijskimi orodji, s katerimi je možno kadar koli vzpostaviti stik s kontrolnim centrom podjetja, ki upravlja vozila, in s pristojnimi nacionalnimi organi. V vozilu morajo biti na voljo številke za klic v sili, s katerimi je možno poklicati policijo v državi članici, ki se prečka, in v državah članicah, v katerih se izvaja storitev.

(c) Kadar so vozila opremljena z inteligentnimi sistemi za nevtralizacijo bankovcev (IBNS), morajo slednji ustrezati zahtevam v Prilogi [...].

E. Vnaprejšnja obvestila nacionalnim policijskim organom

Sedanja pravila ne vplivajo na uporabo nacionalnih pravil, po katerih je policijo treba vnaprej obvestiti o vseh prevozih gotovine.

F. Postopki za ravnanje z gotovino zunaj vozila CIT v državah članicah, v katerih se izvaja storitev

Sedanja pravila ne vplivajo na uporabo nacionalnih pravil, ki urejajo ravnanje z gotovino zunaj vozila CIT v zadevni državi članici.

G. Medsebojno obveščanje

(a) Države članice pošljejo Komisiji pravila iz točk E in F ter jo nemudoma obvestijo o kakršnih koli spremembah, ki vplivajo nanje. Komisija bo po ustrezni poti poskrbela za objavo teh pravil v vseh uradnih jezikih sodelujočih držav članic, z namenom da bi bili vsi udeleženci v čezmejni dejavnosti CIT nemudoma obveščeni.

(b) Države članice vodijo register vseh podjetij, katerim so izdale čezmejno licenco CIT, in se medsebojno obveščajo o njegovi vsebini. Register posodobijo ob vsaki spremembi, ki vpliva nanj, vključno z vsako odločbo o ukinitvi ali preklicu licence v skladu s členom […], in se obenem nemudoma medsebojno obvestijo o zadevni posodobitvi.

(c) Podjetje s čezmejno licenco CIT dovolj časa vnaprej obvesti podeljevalca licence o imenih držav članic, v katerih bo izvajalo prevoz CIT. Država članica izvora nato nemudoma obvesti zadevne države članice o začetku čezmejne dejavnosti.

ODDELEK 2. POSEBNA PRAVILA, PREDVIDENA ZA ŠTIRI DOVOLJENE VRSTE PREVOZA

A. Prevoz bankovcev v neoklepnem vozilu ali vozilu z oklepno kabino, ki je opremljeno z inteligentnim sistemom za nevtralizacijo bankovcev (IBNS)

Podjetja s čezmejno licenco CIT lahko izvajajo dnevni čezmejni prevoz evrobankovcev po cesti in pri tem uporabljajo vozilo, opremljeno s sistemom IBNS, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) vozilo mora imeti običajno zunanjost ali pa mora imeti oklepno kabino in pri tem biti opremljeno z zelo jasnimi oznakami, ki v uradnem jeziku ali uradnih jezikih držav članic, ki se prečkajo, in držav članic, v katerih se izvaja storitev, navajajo, da je opremljeno s sistemom IBNS;

(b) uporabljeni inteligentni sistem za nevtralizacijo bankovcev mora ustrezati načelom iz [Priloge...] in biti uradno odobren v vsaj eni sodelujoči državi članici;

(c) v vsakem vozilu morata biti vsaj dva člana varnostnega osebja CIT, ki ne smeta biti oborožena; če ima vozilo, v katerem se vozita, običajno zunanjost, ne smeta nositi uniforme;

(d) država članica se lahko odloči, da ta člen ne velja za čezmejni prevoz evrogotovine po cesti na njenem ozemlju, pod pogojem, da ne dovoljuje primerljivih načinov domačega prevoza CIT. Zadevna država članica o svoji odločitvi, da ne bo uporabljala tega [člena], obvesti Komisijo, ki bo poskrbela za objavo ustreznega obvestila v Uradnem listu Evropske unije . Odločitev začne veljati mesec dni po objavi.

B. Prevoz bankovcev v vozilu s popolno oklepno zaščito, ki ni opremljeno z inteligentnim sistemom za nevtralizacijo bankovcev (IBNS)

Podjetja s čezmejno licenco CIT, lahko izvajajo dnevni čezmejni prevoz evrobankovcev po cesti in pri tem uporabljajo vozilo s popolno oklepno zaščito, ki ni opremljeno z IBNS, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) Varnostno osebje CIT mora spoštovati obstoječa pravila v državah članicah, ki se prečkajo, in v državah članicah, v katerih se izvaja storitev, kar zadeva nošnjo strelnega orožja in najvišji dovoljeni kaliber. Pri vstopu na ozemlje države članice, ki ne dovoli oborožitve varnostnega osebja CIT, je treba vse strelno orožje v posesti varnostnega osebja CIT dati v sef v vozilu, ki ustreza evropskemu standardu [EN 1143-1]. Tako strelno orožje mora ves čas potovanja po ozemlju zadevne države članice ostati nedostopno varnostnemu osebju CIT. Iz sefa se lahko vzame ob vstopu na ozemlje države članice, ki dovoli oborožitev varnostnega osebja CIT. Samo kontrolni center vozila lahko z daljinskem posredovanjem odpre sef za strelno orožje, odpre pa ga lahko šele, ko kontrolni center preveri točno zemljepisno lokacijo vozila.

(b) Oboroženo varnostno osebje CIT mora:

[Možnost 1: imeti „evropsko dovoljenje za strelno orožje za varnostno osebje CIT“. Dovoljenje se podeli tako, da se podjetju izdajo dokumenti, ki ustrezajo modelu iz Priloge […]. Dovoljenje se na zahtevo podeli varnostnemu osebju CIT, ki ima dovoljenje za nošnjo strelnega orožja, izdano v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, in ki je zaposleno v podjetju s čezmejno licenco CIT; dovoljenje mora izdati država članica, ki je podelila čezmejno licenco CIT.

Varnostno osebje CIT mora pokazati evropsko dovoljenje za strelno orožje policiji, kadar se v zvezi s čezmejnim prevozom evrogotovine po cesti izvaja pregled. Oboroženo varnostno osebje CIT mora opraviti najmanj [30] ur usposabljanja za uporabo strelnega orožja, kasneje pa se mora vsaj [enkrat letno] usposabljati za uporabo takega orožja. ]

[Možnost 2: nacionalne organe držav članic, ki se prečkajo, in/ali države članice, v kateri se izvaja storitev, zaprositi za licenco za nošnjo strelnega orožja, če te države članice dovolijo, da je varnostno osebje CIT oboroženo. ]

(c) V vsakem vozilu morajo biti najmanj trije člani varnostnega osebja CIT. Nositi morajo neprebojne jopiče, ki lahko odbijejo vsaj izstrelke tipa 44 magnum in ustrezajo standardu [NIJIIIA] ali enakovrednemu standardu.

(d) Deli vozila, v katerih se nahaja varnostno osebje CIT, morajo imeti vsaj oklepno zaščito, ki lahko odbije strele iz strelnega orožja tipa kalašnikov/AK47 in ustreza standardu [EN 1522, razred FB4+] ali enakovrednemu standardu.

C. Prevoz bankovcev v vozilu s popolno oklepno zaščito, ki je opremljeno s sistemom IBNS

Podjetja s čezmejno licenco CIT, lahko izvajajo dnevni čezmejni prevoz evrobankovcev po cesti in pri tem uporabljajo vozilo s popolno oklepno zaščito, opremljeno s sistemom IBNS, če so izpolnjeni pogoji iz točk B in A b oddelka 2. Vozilo mora biti opremljeno tudi z zelo jasnimi oznakami, ki v uradnem jeziku ali uradnih jezikih držav članic, ki se prečkajo, in držav članic, v katerih se izvaja storitev, navajajo, da je opremljeno s sistemom IBNS.

V vsakem vozilu morata biti najmanj dva člana varnostnega osebja CIT.

D. Prevoz kovancev

Podjetja s čezmejno licenco CIT, lahko izvajajo dnevni čezmejni prevoz evrokovancev po cesti in pri tem uporabljajo vozilo, ki prevaža samo kovance, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) kabina vozila mora imeti oklepno zaščito, vozilo pa mora biti opremljeno z zelo jasnimi oznakami, ki v uradnih jezikih držav članic, ki se prečkajo, in držav članic, v katerih se izvaja storitev, navajajo, da prevaža samo kovance;

(b) v vsakem vozilu morata biti vsaj dva člana varnostnega osebja CIT [, ki ne smeta biti oborožena].

Za tovor, ki vključuje kovance in bankovce, velja člen 8, 9 ali 10, glede na tip uporabljenega vozila.

ODDELEK 3. RAZNO

A. Opredelitve

(a) „Čezmejni prevoz evrogotovine po cesti“ pomeni profesionalni prevoz bankovcev in/ali kovancev z vozilom iz sodelujoče države članice, ki je podelila čezmejno licenco za prevoz gotovine (CIT), kakor določa ta [uredba], da se eni ali več strankam v eni ali več sodelujočih državah članicah in v državi članici izvora zagotovijo ali se od nje/njih prevzamejo evrobankovci in/ali kovanci.

(b) „Inteligentni sistem za nevtralizacijo bankovcev (IBNS)“ pomeni zabojnike za uporabo iz točke v točko (tj. neprekinjeno zaščito bankovcev s sistemom za degradacijo gotovine od enega varovanega območja do drugega), ki so opremljeni z mehanizmom za trajno nevtralizacijo bankovcev v primeru nepooblaščenega poskusa odprtja zabojnika.

(c) „Država članica izvora“ pomeni državo članico, na ozemlju katere ima podjetje CIT svoj sedež ter ki predstavlja začetno in povratno točko potovanja, ki se opravi z vozilom, ki prevaža gotovino. Za podjetje CIT se šteje, da ima svoj sedež, če dejansko izvaja gospodarsko dejavnost, kakor je navedeno v členu 43 Pogodbe, in sicer za nedoločen čas in s stalno infrastrukturo, na podlagi katere se storitve dejansko opravljajo.

(d) „Čezmejna licenca CIT“ pomeni licenco, ki ima fizične značilnosti, določene v Prilogi […] k tej [uredbi], in ki imetnika pooblašča, da izvaja čezmejni prevoz evrogotovine po cesti med sodelujočimi državami članicami v skladu s pogoji iz te [uredbe].

(e) „Običajno vozilo“ pomeni vozilo, ki ima običajno zunanjost in ni opremljeno z značilnimi oznakami, ki navajajo, da pripada podjetju za prevoz gotovine ali da se uporablja za namene prevoza gotovine.

(f) „Varnostno osebje CIT“ pomeni zaposlene, ki so usposobljeni za vožnjo vozila, s katerim se prevaža gotovina, ali za zaščito njegovega tovora.

(g) „Država članica, ki se prečka,“ pomeni eno ali več držav članic, ki ni(so) država članica izvora podjetja in ki jo/jih je treba prečkati z vozilom za prevoz gotovine za vstop v državo članico ali države članice, v kateri(h) se izvaja storitev.

(h) Jezikovni ravni „A2“ in „B1“ pomenita ravni, ki sta določeni v Skupnem evropskem referenčnem okviru za jezike Sveta Evrope.

(i) „Dnevni“ prevoz pomeni prevoz, ki se izvaja med [6.00] uro in [22.00] uro.

(j) „Prevoz od točke do točke“ pomeni prevoz od enega varovanega območja do drugega brez vmesnih postankov.

(k) „Uradni jezik“ pomeni uradni jezik Skupnosti ali uradne jezike Skupnosti, ki jih uporabljajo nacionalni organi in prebivalstvo na območjih, kjer se izvaja prevoz CIT.

B. Kazni

Kjer pristojni nacionalni organi ugotovijo, da je bil kršen eden od pogojev, pod katerimi je bila podeljena čezmejna licenca CIT, se podeljevalec licence odloči, ali bo glede na naravo ali resnost kršitve zadevnemu podjetju izdal opozorilo, ali licenco za obdobje [od dveh tednov do dveh mesecev] ukinil ali pa bo licenco v celoti preklical. Podeljevalec licence lahko zadevnemu podjetju za obdobje do [5 let] tudi prepove, da bi se prijavilo za novo licenco.

Država članica, ki se prečka ali v kateri se izvaja storitev, pristojne nacionalne organe države članice izvora nemudoma obvesti o kakršnih koli kršitvah te [uredbe]. Država članica, ki se prečka ali v kateri se izvaja storitev, lahko za obdobje do največ [enega meseca] podjetju ukine pravico prevoza evrogotovine po cesti na svojem ozemlju, če niso bile upoštevane določbe te [uredbe], ki urejajo najmanjše zahtevano število varnostnega osebja CIT v vozilu ali ki urejajo strelno orožje, dokler podeljevalec licence v državi članici izvora ne sprejme svoje odločitve.

C. Revizija

Komisija predloži Svetu poročilo o izvajanju te [uredbe] do najkasneje [dveh let po začetku njene veljavnosti], nato pa enkrat vsakih pet let.

D. Izredni varnostni ukrepi

(a) Z odstopanjem od standardnega pravila se lahko država članica v primeru nujnega problema, ki bistveno vpliva na varnost operacij CIT, odloči uvesti začasne varnostne ukrepe, ki presegajo tiste, ki so predvideni v obstoječih pravilih. Ti začasni ukrepi vplivajo na vse vrste prevoza CIT in lahko veljajo največ štiri tedne, o njih pa je treba nemudoma obvestiti Komisijo. Komisija zagotovi takojšnjo objavo.

(b) Podaljšanje začasnih ukrepov iz odstavka (a) prek obdobja štirih tednov mora predhodno odobriti Komisija.

E. Druga zakonodaja Skupnosti

Ta [uredba] ne vpliva na uporabo obstoječe zakonodaje Skupnosti, še posebej ne tiste, ki ureja področja delovnih razmer, varnosti in zdravja pri delu ter prometa.

F. Inteligentni sistem za nevtralizacijo bankovcev (IBNS)

Dokler se ne uvede poseben evropski standard, mora biti sistem IBNS odobren v eni sodelujoči državi članici. Poleg tega mora izpolnjevati naslednje minimalne pogoje:

- Biti mora opremljen z napravo, ki stalno nadzira spoštovanje vnaprej programiranih navodil in odkriva nenormalne dogodke. Varnostno osebje CIT ne sme odpirati sistema IBNS zunaj vnaprej programiranih časovnih obdobij in/ali lokacij.

- Če pride do nepooblaščenih poskusov odprtja zabojnika, mora biti sistem IBNS sposoben trajno nevtralizirati (tj. onemogočiti za namene gotovinskih transakcij) vsaj 20 % površine obeh strani vseh bankovcev z neizbrisnim in neprozornim barvilom ali drugimi sredstvi. Če se uporabi barvilo, slednje sčasoma ali ob izpostavljenosti vročini ali svetlobi ne sme opazno zbledeti.

G. Skupni referenčni ravni Sveta Evrope

Uporabnik B1: Lahko razume bistvene točke jasnih standardnih podatkov o običajnih stvareh, s katerimi se redno srečuje ob delu, v šoli, pri dejavnostih v prostem času itd. Se znajde v večini okoliščin, ki lahko nastanejo med potovanjem po območju, kjer se govori zadevni jezik. Lahko oblikuje preprosto, povezano besedilo o temah, ki so mu znane ali ga zanimajo. Lahko opisuje izkušnje in dogodke, sanje, upanja in ambicije ter na kratko razloži in utemelji svoja mnenja in načrte.

Uporabnik A2: Lahko razume stavke in pogosto rabljene izraze v zvezi z najnujnejšimi področji (npr. zelo osnovni osebni in družinski podatki, nakupovanje, lokalni zemljepisni podatki, služba). Se lahko sporazumeva o enostavnih in običajnih nalogah, ki zahtevajo preprosto in neposredno izmenjavo informacij o običajnih zadevah. Lahko s preprostimi izrazi opiše vidike svojega strokovnega znanja, neposrednega okolja in nujnih zadev.

[1] Zastopane so bile naslednje organizacije: Evropska zveza za zavarovanje in ponovno zavarovanje ( European Insurance and Reinsurance Federation – CEA), Zveza evropskih varnostnih storitev ( Confederation of European Security Services – CoESS), Evropska bančna zveza ( European Banking Federation – EBF), Evrosistem, Evropski svet za plačila ( European Payments Council – EPC), Evropska zveza za varnostni prevoz ( European Security Transport Association – ESTA), Evropska zveza za inteligentno varstvo gotovine ( European Intelligent Cash Protection Association – EURICPA), EuroCommerce, Europol (Evropski policijski urad), Delovna skupina direktorjev kovnic ( Mint Directors Working Group – MDWG) in UNI-Europa ( Union Network International – Europa ).

[2] UL L 18, 21.1.1997, str. 1-6.

[3] S Sklepom Komisije 2009/17/ES je bil ustanovljen Odbor strokovnjakov za napotitev delavcev na delo (UL L 8, 13.1.2009, str. 26-28).