Ti dejavniki so nadalje pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97, ki določa tudi, da je treba ustrezno upoštevati „vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za izčrpno oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter jih je država članica predložila Svetu in Komisiji“.

V skladu s členom 126(3) Pogodbe mora Komisija pripraviti poročilo, če država članica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril. V tem poročilu je treba upoštevati „tudi, ali javnofinančni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeročno gospodarsko in proračunsko stanje države članice“.

Če povzamemo, načrtovani primanjkljaj za leto 2020 presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe in ni blizu nje. Načrtovano preseganje, kot je opredeljeno v Pogodbi ter Paktu za stabilnost in rast, se šteje za izjemno, narava tega preseganja pa se trenutno šteje za začasno. Zato analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kot je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, prima facie ni izpolnjeno.

Podatki, ki so jih irski organi sporočili 31. marca 2020 in jih je nato potrdil Eurostat, kažejo, da je saldo sektorja država na Irskem leta 2019 dosegel 0,4 % BDP, bruto dolg sektorja država pa je znašal 58,8 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2020 Irska v letu 2020 načrtuje primanjkljaj v višini 7,4 % BDP, dolg pa naj bi znašal 69,1 % BDP.

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

Kot je določeno v členu 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97, kar zadeva izpolnjevanje merila glede primanjkljaja v letu 2020, ker naj bi razmerje med javnim dolgom in BDP presegalo 60 % referenčne vrednosti v letu 2020 in ni izpolnjen dvojni pogoj – tj. da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena le začasno – navedenih pomembnih dejavnikov v korakih, ki so podlaga za sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja na Irskem na podlagi merila glede primanjkljaja, ni mogoče upoštevati.

V trenutnih razmerah so ključni dodatni dejavnik, ki ga je treba upoštevati v zvezi z letom 2020, gospodarski učinki pandemije COVID-19, ki zelo močno vplivajo na proračunsko stanje in pomenijo veliko negotovost glede prihodnjih obetov. Pandemija je povzročila tudi uporabo splošne odstopne klavzule.

3.1 Pandemija COVID-19

Pandemija COVID-19 je povzročila velik gospodarski šok, ki ima izrazito negativen vpliv po vsej Evropski uniji. Posledice za rast BDP bodo odvisne od trajanja pandemije in ukrepov, ki so bili sprejeti s strani nacionalnih organov ter na evropski in svetovni ravni za upočasnitev njenega širjenja, zaščito proizvodnih zmogljivosti in podporo skupnemu povpraševanju. Države članice so že sprejele ali sprejemajo proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov in zagotavljanje pomoči posameznikom in sektorjem, ki jih je kriza še posebej prizadela. Sprejeti so bili tudi znatni ukrepi likvidnostne podpore in druga jamstva. Ko bodo na voljo podrobnejše informacije, bi morali pristojni statistični organi preučiti, ali imajo navedeni ukrepi neposreden učinek na saldo sektorja država ali ne. Skupaj z upadom gospodarske aktivnosti bodo ti ukrepi prispevali k znatno višjim stanjem javnofinančnega primanjkljaja in dolga.

3.2 Srednjeročni gospodarski položaj

Realni BDP Irske se je v letu 2019 povečal za 5,5 % in leto 2020 začel v dobrem položaju, tako domače povpraševanje kot neto izvoz pa sta bila uspešna. Pričakuje se, da bo pandemija vplivala na številne gospodarske sektorje. Letos naj bi se skrčila tako zasebna potrošnja kot tudi naložbe. Nasprotno pa naj bi bil neto izvoz pozitiven, delno po zaslugi določene izvozne odpornosti zaradi velikega deleža zdravil in medicinskih izdelkov v irskem izvozu. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije 2020 naj bi se irsko gospodarstvo v letu 2020 skrčilo za približno 8 %. To je olajševalni dejavnik pri oceni, kako Irska v letu 2020 izpolnjuje merilo glede primanjkljaja.

Negotovost glede makroekonomskih obetov Irske je še posebej visoka, tveganja pa se nanašajo na negotovosti glede trajanja pandemije ter ukrepov zapore na Irskem in v njenih glavnih trgovinskih partnericah, pa tudi na spremembe vedenja, ki jih bo to povzročilo. Negotovost še stopnjujejo dejavniki, značilni za Irsko, kot so spremembe v mednarodnem davčnem okolju. Poleg tega na Irsko še posebej vplivajo prihodnji odnosi med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom. Dejavnosti multinacionalnih družb, ki poslujejo na Irskem, je še vedno težko predvideti in bo lahko znižalo ali zvišalo podatke o BDP.

3.3 Srednjeročni proračunski položaj

Glede na podatke o realizaciji in pomladansko napoved Komisije 2020 je Irska v letu 2019 izpolnjevala srednjeročni proračunski cilj.

Leta 2019 je bil zabeležen presežek sektorja država v višini 0,4 % BDP zaradi cvetočega gospodarstva, ki je povzročilo močno povečanje davčnih prihodkov in prispevkov za socialno varnost ter nadaljnje zmanjšanje bremena obresti.

Irska je sprejela vrsto ukrepov v višini okoli 2,3 % BDP za podporo in pomoč gospodinjstvom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti.

Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2020 predvidoma znašal 5,6 % BDP. To je posledica delovanja avtomatskih stabilizatorjev in diskrecijskih fiskalnih ukrepov, ki jih je vlada sprejela kot odziv na pandemijo in ki vplivajo na primanjkljaj v višini okoli 2,0 % BDP. Tveganja za srednjeročne fiskalne obete so precejšnja. Nanašajo se na negotovost glede končnega obsega fiskalne ekspanzije zaradi blaženja krize in morebitnih sprememb v mednarodnem davčnem okolju.

3.4 Srednjeročno stanje javnega dolga

V skladu s pomladansko napovedjo Komisije 2020 naj bi se primanjkljaj sektorja država povečal z 58,8 % BDP, kolikor je znašal v letu 2019, na 66,4 % BDP v letu 2020.

Analiza vzdržnosti dolga je bila posodobljena na podlagi pomladanske napovedi Komisije 2020. Ocena vzdržnosti dolga na splošno kaže, da je stanje dolga srednjeročno še vedno vzdržno, pri čemer so upoštevani tudi pomembni olajševalni dejavniki, povezani s profilom dolga. Stanje javnega dolga se je zaradi krize ob izbruhu COVID-19 sicer poslabšalo, vendar se pričakuje, da bo delež javnega dolga v BDP po osnovnem scenariju srednjeročno ostal na vzdržni poti (zniževanja).

Graf 1: Delež javnega dolga v BDP, Irska, v % BDP

Vir: službe Komisije.

3.5 Drugi dejavniki, ki jih je izpostavila država članica