Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 379/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„MUSCADET CÔTES DE GRANDLIEU“

PDO-FR-A0496-AM02

Datum obvestila: 15. 9. 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Sklic na uradni geografski kodeks je bil posodobljen z navedbo leta 2020.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda je za besedilom „20. junija 2018“ dodano besedilo „in 17. junija 2020“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini je bilo spremenjeno zaradi združitve občin, zaradi katere se je spremenilo ime nekaterih občin.

Tako sta občini „Saint-Géréon“ in „Ancenis“ nadomeščeni z občino „Ancenis-Saint-Géréon“. Občini „Saint-Hilaire-de-Loulay“ in „Montaigu“ sta nadomeščeni z „Montaigu-Vendée (samo za ozemlji pooblaščenih občin Montaigu in Saint-Hilaire-de-Loulay)“.

Zaradi te spremembe, ki je redakcijska, se ni spremenilo geografsko območje.

Zaradi te spremembe je bila spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Muscadet Côtes de Grandlieu“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

To so suha mirna bela vina.

Ta vina imajo:

— najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

— najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 3 grame na liter,

— najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter,

— največ 12-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v vinih ter skupni delež dejanskega alkohola so znotraj mejnih vrednosti, določenih z zakonodajo Unije. To so suha mirna bela vina.

Imajo intenzivno aromo s sadno dominanto, včasih z morskimi notami, ter uravnotežen in pretežno svež okus.

Zaradi dolgega donegovanja lahko poleg tega pridobijo bogat okus in so zelo primerna za staranje.

Vina so pazljivo ustekleničena, da se ohrani in poudari izražanje njihove aromatičnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,50 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti med 0,90 metra in 1,10 metra.

Trsi se obrezujejo z največ 12 očesi na trs:

— bodisi s kratko rezjo na reznike z največ petimi rezniki na trs;

— bodisi z rezjo na enojni ali dvojni guyot.

Obrezovanje se konča pred pojavom socvetij v fenofazi 5 lestvice po Eichhornu in Lorentzu.

Vinska trta se lahko ne glede na način rezi obreže na štiri dodatna očesa na trs, če je v fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, tako da je število enoletnih rodovitnih mladik na trs največ 12.

Enološki postopki

Posebni enološki postopek

Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava obranega grozdja pri temperaturi pod –5 °C.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 12 %.

Vina se donegujejo na finih drožeh iz vinifikacije od konca alkoholnega vrenja in vsaj do 1. marca leta, ki sledi letu trgatve. Ta vina so ob stekleničenju ali prvi odpremi iz vinskih kleti še vedno na finih drožeh.

Poleg zgornjih določb veljajo za vina v zvezi z enološkimi postopki obveznosti iz predpisov Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribolovu.

(b) Največji donosi

66 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 15. junija 2017 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsegalo celotno ozemlje ali del ozemlja naslednjih občin:

— departma Loire-Atlantique: Le Bignon (del), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (del), La Limouzinière, La Planche, Montbert (del), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (del), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (del) in Vieillevigne (del);

— departma Vendée: Rocheservière in Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Glavne sorte vinske trte

Melon B

8. Opis povezave

1. Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradi za vina s kontrolirano označbo porekla „Muscadet Côtes de Grandlieu“ se nahajajo predvsem na gričih okoli jezera Grandlieu in na bregovih vodotokov, ki tečejo vanj, med drugim rek Logne, Boulogne in Ognon, ter na bregovih reke Acheneau, ki teče iz jezera v ustje Loare med Nantesom in Saint Nazairom. Geografsko območje obsega del ozemlja departmajev Loire-Atlantique in Vendée južno od Nantesa nedaleč od obal Atlantskega oceana. To je najzahodnejši del geografskega območja, na katerem se proizvajajo vina s kontrolirano označbo porekla „Muscadet“. Vinogradi so zasajeni na otočkih, ki se nahajajo na najboljših vinogradniških legah, a so pogosto izolirani v pokrajini, ki je poleg tega namenjena predvsem živinoreji in poljedelstvu.

Za geografsko območje je značilno posebej zmerno oceansko podnebje z letnimi temperaturnimi razlikami, ki so zaradi bližine obale zelo majhne. Pozimi je jezero Grandlieu največja sladkovodna površina v celinski Franciji, ki povečuje toploto zraka in s tem močno zmanjšuje pogostost pozeb. Nerazgiban relief med obalo in vinogradi spodbuja hiter pretok morskega zraka, ki prinaša oblake, zato sta za geografsko območje značilni majhna količina padavin in velika osončenost vse do notranjosti. Poleti ostajajo temperature na splošno mile, vlaga iz jezera Grandlieu pa blaži redka vroča obdobja.

Geološka podlaga na geografskem območju je sestavljena predvsem iz metamorfnih kamnin, zlasti blestnika in gnajsa, ter širokih žil bazičnih kamnin, amfibolov, eklogitov in zelenih skrilavcev. Na nižjih območjih okoli jezera Grandlieu je primarna podlaga včasih prekrita s terciarnimi usedlinami, ki jih sestavlja predvsem pesek s spremenljivim deležem gline in prodnikov. Na teh različnih podlagah nastane na splošno zdrava, plodna in prepustna rjava prst. Glede na rabo je območje za obiranje grozdja strogo razmejeno na griče z odprto pokrajino, ki je predvsem ali tradicionalno zasajena z vinsko trto, in parcele s plitvimi in zmerno plodnimi tlemi, ki se dobro segrevajo in imajo omejeno zmožnost zadrževanja vode.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradi s kontrolirano označbo porekla „Muscadet Côtes de Grandlieu“ so dediči stare vinogradniške tradicije. V srednjem veku je solna cesta iz zaliva Bourgneuf in otoka Noirmoutier zaradi preskrbe z vinom že tekla ob jezeru Grandlieu. Z Irsko in keltskimi deželami je potekala živahna trgovina. Srednjeveški vinogradi so se nato razširili pod vplivom opatij v Buzayu (na bregovih reke Acheneau) in Villeneuvu (na bregu reke Ognon).

Od 14. stoletja so se zaradi severnoevropskih flot v zalivu Bourgneuf uveljavili komercialni vinogradi. Povpraševanje holandskih trgovcev je v 16. stoletju spodbudilo proizvodnjo belih vin. Takrat se je v regiji uveljavila sorta melon B, ki je sredi 17. stoletja dobila ime „Muscadet“. Konec 18. stoletja je bila že tretjina zemljišča župnije Saint-Philbert-de-Grand-Lieu zasajena z vinogradi. Ta občina je imela v obdobju vladanja Napoleona III. celo skoraj 750 hektarov vinogradov.

Po epidemiji trtne uši so vinograde obnovili s cepi in sprejeli nekaj novih tehnik, kot sta rez guyot in nasadi v vrstah. Od tedaj so bili znanje in izkušnje pri proizvodnji vin ustrezno predpisani: uporablja se le sorta melon B, ohranja se visoka gostota zasaditve, uravnava se obremenitev vinske trte in omejuje se njen donos ter se obira le popolnoma zrelo grozdje.

Izvajalci so v želji po proizvodnji bogatejših in kompleksnejših vin prevzeli posebno tehniko vinifikacije – t. i. „méthode nantaise“ (nantska metoda), pri kateri se vina pozimi en mesec hranijo na finih drožeh iz vinifikacije brez pretakanja; to znanje in izkušnje izhajajo iz navade proizvajalcev, da so obdržali barik svojega najboljšega vina na drožeh za prihodnja praznovanja. Tak način donegovanja daje vinom zaokroženost in polnost, zlasti s tem, da jih obogati z manoproteini in drugimi spojinami, ki izhajajo iz avtolize celičnih sten kvasovk. Poleg tega se lahko s to metodo – pri kateri vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin – do pomladi in še dlje ohranijo arome, nastale med alkoholnim vrenjem. Vina se med donegovanjem obogatijo tudi s terciarnimi aromami. Grozdje, grozdni mošt in vina, ki izhajajo iz sorte melon B, dejansko vsebujejo precejšnjo koncentracijo prekurzorjev glikozidnih arom. Te molekule, sestavljene iz aglikonov, povezanih s sladkorjem, so kot take brez vonja. Pri prekinitvi β-glikozidnih vezi zaradi različnih kemijskih in encimskih procesov se torej ustvarjajo zelo dišeče spojine, predvsem monoterpeni in C13-norizoprenoidi, pri tem pa nastaja zlasti β-damaskon, tj. spojina, znana po svoji vlogi ojačevalca sadnih arom v vinu. Da bi izvajalci vina zaščitili pred oksidacijo v posodi in jih pazljivo ustekleničili, so pridobili posebno znanje in izkušnje, da se sproščanje teh vonjav nadaljuje čim dlje in da vina ohranijo kompleksnost.

Najboljšim vinogradniškim legam na geografskem območju se od leta 1937 priznava kontrolirana označba porekla „Muscadet“. Ker so vinogradniki vseeno želeli bolje uveljaviti vina, proizvedena na najboljših gričih, so leta 1955 in nato še leta 1979 zaprosili za priznanje kontrolirane označbe porekla. Kontrolirana označba porekla „Muscadet Côtes de Grandlieu“ je bila nazadnje priznana z odlokom z dne 29. decembra 1994. Vina imajo lahko tradicionalno označbo „sur lie“, ki je od leta 1977 opredeljena kot „Muscadet“, in se v letu, ki sledi trgatvi, stekleničijo v samih vinskih kleteh, da se omeji pretakanje vina.

Leta 2016 se je proizvodna površina razprostirala na približno 250 hektarih, ki jih je obdelovalo okrog 80 vinogradnikov. Letno se proda okrog 12 000 hektolitrov vina, od tega večina z označbo „sur lie“.

2. Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina s kontrolirano označbo porekla „Muscadet Côtes de Grandlieu“ so suha mirna bela vina. Imajo intenzivno aromo s sadno dominanto, včasih z morskimi notami, ter uravnotežen in pretežno svež okus. Zaradi dolgega donegovanja lahko poleg tega pridobijo bogat okus in so zelo primerna za staranje. Za ohranitev in poudarjanje izraza njihove aromatične večplastnosti so pazljivo pakirana v steklenice.

Vina, označena z izrazom „sur lie“ (na drožeh), so na splošno uravnoteženega, bolj k okroglosti usmerjenega okusa in kompleksnejšega vonja z rahlim iskrenjem, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, nastalega med alkoholnim vrenjem. Med zorenjem so zaščitena pred oksidacijo, da se ohranijo njihova svežina, aromatična večplastnost in naravno prisoten ogljikov dioksid. Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v mehke embalaže, se ustekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost.

3. Medsebojni vzročni vplivi

Podnebje na geografskem območju je neposredno odvisno od vpliva bližnjega Atlantskega oceana in jezera Grandlieu. Zanj so značilne zelo mile zime. Ker so vinogradi večinoma na parcelah s precej peščeno prstjo, to podnebje zagotavlja zelo zgodnji rastni cikel vinske trte, ki med celotno rastjo izkorišča dolge sončne dneve in dozori pred jesenskim dežjem. Ta zgodnja rast se čuti v odprtem in razvitem okusu vina vse od najzgodnejše starosti.

Lomljenje metamorfnih kamnin, ki sestavljajo geološko podlago, in groba struktura tal omogočata globoko ukoreninjenje trte, ki ima tako zmerno in redno preskrbo z vodo, ki spodbuja zrelost grozdnih jagod. Poletna svežina zagotavlja dobro ohranjanje prekurzorjev krhkih arom v jagodah sorte melon B. Grozdje, ki ga pred napadi škodljivcev ščitijo oceanske sapice, se lahko obira ob polni zrelosti, kar daje vinu sadno aromo in nežen okus po morju.

Čeprav ima geografsko območje staro vinogradniško tradicijo, je v njegovem mešanem kmetijstvu dolgo prevladovala živinoreja. Vinogradniki so morali na poti, ki so jo prehodili do priznanja kontrolirane označbe porekla „Muscadet Côtes de Grandlieu“, uskladiti svoje vinogradniške prakse. Skupno znanje in izkušnje vinogradnikom tako omogočajo izboljšanje donosa vinogradov in zrelosti grozdja.

Vina se v skladu z lokalnimi običaji do pakiranja donegujejo na finih drožeh iz vinifikacije, brez pretakanja. Vina se med donegovanjem zaradi blagih zimskih temperatur geografskega območja, ki spodbujajo izmenjave z drožmi, še naprej izboljšujejo in od naslednje pomladi razvijejo polnejši okus. S skrbnim stekleničenjem vin se lahko ohranijo njihove bistvene značilnosti, določene arome pa se po pakiranju še naprej razvijajo. To znanje in izkušnje, ki so povsem prilagojeni možnostim naravnega okolja in sorti melon B, omogočajo, da se v vinih v polnosti izrazijo molekule vonjav, ki nastanejo med vrenjem, in prekurzorji glikozidnih arom.

Vina s kontrolirano označbo porekla, dopolnjeno z navedbo „sur lie“ (na drožeh), ustekleničena v letu, ki sledi letu trgatve, ohranjajo značilno svežino, poudarjeno z rahlim iskrenjem, ki ga povzroči preostali ogljikov dioksid, nastal med vinifikacijo. Ta vina se pakirajo neposredno v prostorih za vinifikacijo, da ne bi oksidirala. Ta tradicionalna praksa, s katero se čim bolj zmanjša ravnanje s proizvodi, je zelo primerna za ohranjanje občutljivih spojin vonjav v vinih.

Na geografskem območju je bližina turističnih krajev na obali spodbudila razvoj neposredne prodaje vina. Delež proizvodnje vin, ki se prodajo neustekleničena, je torej manjši kot pri večini proizvodov iz regije „Muscadet“. Zaradi te prodajne dinamike in kakovosti vina se skoraj celotna proizvodnja prodaja z označbo „sur lie“ tako pri izvozu zunaj nacionalnih meja kot med posameznimi kupci ali v restavracijah letoviških krajev na Atlantski obali, kjer svežina vina čudovito dopolnjuje školjke, rake, ribe in vse morske sadeže.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, proizvodnjo in donegovanje vin ter vinifikacijo, proizvodnjo, donegovanje in pakiranje vin, za katera se lahko uporabi izraz „sur lie“ (na drožeh), na podlagi uradnega geografskega kodeksa za leto 2020 obsega ozemlje naslednjih občin ali njihovih delov:

— departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (del), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (del), Ligné, Loireauxence (samo za ozemlji pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Sauveur in Varades), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (del), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (del), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (del), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (del), Villeneuve-en-Retz in Vue;

— departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (samo za ozemlji pooblaščenih občin Beaupréau in Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (samo za ozemlje pooblaščene občine Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (samo za ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais in Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (samo za ozemlja pooblaščenih občin La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart in Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou in Sèvremoine (samo za ozemlja pooblaščenih občin Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine in Tillières);

— departma Vendée: Cugand, Montaigu-Vendée (samo za ozemlji pooblaščenih občin Montaigu in Saint-Hilaire-de-Loulay) in Saint-Étienne-du-Bois.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „sur lie“ (na drožeh), so pakirana na razmejenem območju.

Ta vina so pakirana v steklenice v prostorih za pridelavo vina med 1. marcem in 31. decembrom leta, ki sledi trgatvi, da se ohranijo značilnosti, ki izhajajo iz njihovega načina vinifikacije in donegovanja, zlasti njihova svežina, aromatična večplastnost, katere določene sestavine se izrazijo po pakiranju, in rahlo iskrenje, ki je posledica vsebnosti naravno prisotnega ogljikovega dioksida, da se omeji prelivanje.

Ta posebni način donegovanja daje vinom zaokroženost in polnost s tem, da jih obogati zlasti z manoproteini in drugimi spojinami, ki izhajajo iz avtolize celičnih sten kvasovk. Pri tej metodi vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin.

Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v mehke embalaže, se ustekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost.

Vina so ob pakiranju ali prvi odpremi zunaj prostorov za vinifikacijo še vedno na finih drožeh iz vinifikacije.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje, ki so za ta izraz določeni v specifikaciji proizvoda, je lahko ime kontrolirane označbe porekla dopolnjeno z izrazom „sur lie“ (na drožeh).

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena.

Velikosti črk v izrazu „sur lie“ (na drožeh) in v geografskem imenu „Val de Loire“ niti po višini ter niti po širini in debelini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Na vinih z izrazom „sur lie“ (na drožeh) je naveden letnik.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini, niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime je navedeno v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7bb23711-f1fe-43a8-a137-4fe682abc234

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.