P7_TA(2014)0397

Varstvo prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (prenovitev) (COM(2012)0403 – C7-0197/2012 – 2012/0196(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 443/73)

Evropski parlament,

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

(1) UL C 11, 15.1.2013, str. 85.

(2) UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

P7_TC1-COD(2012)0196

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. aprila 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št…/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (prenova)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (3) je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba to direktivo prenoviti.

(2) Namen te uredbe je zagotoviti varovanje prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, ki so ogrožene s trgovino oziroma obstaja verjetnost, da bodo tako ogrožene.

(3) Določbe te uredbe ne vplivajo na nobene strožje ukrepe, ki jih lahko sprejmejo ali ohranijo države članice v skladu s Pogodbo, zlasti glede imetništva osebkov vrst, zajetih v tej uredbi.

(4) Treba je določiti objektivna merila za vključitev prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst v priloge te uredbe.

(5) Zaradi izvajanja te uredbe je treba uporabljati skupne pogoje za izdajo, uporabo in predložitev dokumentov, ki se nanašajo na odobritev vnosa osebkov vrst, zajetih v tej uredbi, v Unijo in njihovega izvoza ali ponovnega izvoza iz Unije. Treba je predpisati posebne določbe za tranzit osebkov Unijo.

(6) Upravni organ mora namembne države članice ob pomoči strokovnega organa te države članice, in kadar je primerno, upoštevajoč vsako mnenje Skupine za strokovno presojo, odločiti o vlogah za vnos osebkov v Unijo.

(7) Določbe o ponovnem izvozu je treba dopolniti s posvetovalnim postopkom, da se omeji tveganje kršitev.

(8) Lahko se naložijo dodatne omejitve vnosa osebkov v Unijio in njihovega izvoza iz Unije, da se zagotovi učinkovito varstvo prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst. Te omejitve glede živih osebkov se lahko dopolnijo z omejitvami na ravni Unije, ki se nanašajo na imetništvo ali prenos takih osebkov v Skupnosti.

(9) Treba je predpisati posebne določbe, ki se bodo uporabljale za osebke, rojene in gojene v ujetništvu ali umetno razmnožene, za osebke, ki so osebni ali gospodinjski predmeti, in za nekomercialno posojanje, darovanje ali izmenjavo med registriranimi znanstveniki in znanstvenimi ustanovami.

(10) Treba je predpisati določbe za nadzorovanje trgovine in prenos osebkov v Uniji ter pogoje za nastanitev osebkov, zato da se zagotovi najširše možno varstvo vrst, zajetih v tej uredbi. Potrdila, izdana v skladu s to uredbo, ki prispevajo k nadzorovanju teh dejavnosti, naj bi se uredila s skupnimi predpisi o njihovem izdajanju, veljavnosti in uporabi.

(11) Treba je sprejeti ukrepe, da se pri prevozu v namembni kraj, iz Unije ali v njej, kar najbolj zmanjšajo škodljivi vplivi na žive osebke.

(12) Da se zagotovi učinkovit nadzor in pospešijo carinski postopki naj bi se določili carinski uradi z usposobljenim osebjem za izvajanje potrebnih formalnosti in ustreznega preverjanja na kraju, kjer se osebki vnašajo v Unijo, zato da se tem osebkom dodeli carinsko dovoljena raba ali uporaba v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (5), ali na kraju, kjer se izvažajo ali ponovno izvažajo iz Unije. Na mejnem prehodu naj bi bili tudi objekti in naprave, ki zagotavljajo ustrezno bivališče in oskrbo za žive osebke.

(13) Države članice morajo za izvajanje te uredbe določiti tudi upravne in strokovne organe.

(14) Obveščanje javnosti in njeno seznanjanje z določbami te uredbe, predvsem na mejnih prehodih, bi verjetno vzpodbudilo ravnanje, skladno s temi določbami.

(15) Države članice naj bi pozorno spremljale skladnost z določbami te uredbe in v ta namen tesno sodelovale med seboj in s Komisijo, da se zagotovi učinkovito izvrševanje te uredbe. Zato je treba sporočiti informacije, ki se nanašajo na izvajanje te uredbe.

(16) Spremljanje obsega trgovine s prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, zajetimi v tej uredbi, je odločilnega pomena za presojanje vplivov trgovine na ohranitveno stanje vrst. Podrobna letna poročila naj bi se pripravljala v enotni obliki.

(17) Pomembno je, da države članice za kršitve naložijo kazni, ki so zadostne in primerne naravi ter teži kršitve, da se zagotovi skladnost s to uredbo.

(18) Zaradi množine bioloških in ekoloških vidikov, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju te uredbe, je treba ustanoviti Skupino za strokovno presojo, katere mnenje bo Komisija sporočila odboru in upravnim organom držav članic, da jim bo pomagalo pri odločanju.

(19) Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 PDEU prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov glede sprejetja nekaterih ukrepov, ki urejajo trgovino s prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, glede sprejetja nekaterih sprememb prilog k tej uredbi in glede sprejetja dodatnih ukrepov za izvedbo resolucij Konference pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) (v nadaljevanju: Konvencija), sklepov ali priporočil Stalnega odbora Konvencije in priporočil sekretariata Konvencije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

(20) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila , zlasti za določitev zasnove, modela in oblike nekaterih dokumentov . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6) – [Sprememba 1]

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj

Cilj te uredbe je varovati prosto živeče živalske in rastlinske vrste ter zagotoviti njihovo ohranitev, tako da se v skladu s členi od 2 do 22 in prilog od A do D, kot je navedeno v Prilogi I, v nadaljevanju imenovanih „Priloga A“, „Priloga B“, „Priloga C“ in „Priloga D“ zakonsko uredi trgovina z njimi.

Ta uredba se uporablja v skladu s cilji, načeli in določbami Konvencije, opredeljenimi v členu 2(b).

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi:

(a) „odbor“ pomeni Odbor iz člena 21(1);

(b) „Konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES);

(c) „država porekla“ pomeni državo, kjer je bil osebek vzet iz narave, gojen v ujetništvu ali umetno razmnožen;

(d) „obvestilo o uvozu“ pomeni obvestilo, ki ga uvoznik ali njegov zastopnik ali predstavnik ob vnosu osebka vrste iz prilog C ali D v Unijo predloži na obrazcu, določenem v členu 19(2) členu 10(1d) , [Sprememba 2]

(e) „vnos iz morja“ pomeni neposreden vnos katerega koli osebka, vzetega iz morskega okolja, ki ni pod jurisdikcijo nobene države, skupaj z zračnim prostorom nad morjem, morskim dnom in njegovim podtaljem, v Unijo;

(f) „izdaja“ pomeni zaključek vseh postopkov za pripravo in odobritev dovoljenja ali potrdila ter njegovo izročitev vložniku;

(g) „upravni organ“ pomeni državni upravni organ, ki se v državah članicah določi v skladu s členom 13(1), v tretjih državah, pogodbenicah Konvencije, pa v skladu s členom IX Konvencije;

(h) „namembna država članica“ pomeni namembno državo članico iz dokumenta, uporabljenega za izvoz ali ponovni izvoz osebka; pri vnosu iz morja pomeni državo članico, ki ima jurisdikcijo nad namembnim krajem osebka;

(i) „ponujanje za prodajo“ pomeni ponujanje za prodajo ali katero koli dejanje, ki se upravičeno lahko razlaga kot tako, skupaj z oglaševanjem ali naročanjem oglaševanja za prodajo ter vabilom k dajanju ponudb;

(j) „osebni ali gospodinjski predmeti“ pomenijo mrtve osebke, njihove dele ali izdelke iz njih, ki so last posameznika in so ali bodo del njegovega običajnega premičnega premoženja;

(k) „namembni kraj“ pomeni kraj, ki je ob vnosu v Unijo predviden za običajno nastanitev ali shranjevanje osebkov; pri živih osebkih je to prvi kraj, kamor so namenjeni osebki po kakršnem koli obdobju karantene ali drugega zadrževanja zaradi sanitarnega pregleda in nadzora;

(l) „populacija“ pomeni celotno število biološko ali zemljepisno ločenih osebkov;

(m) „predvsem komercialni nameni“ pomenijo vse namene, pri katerih nekomercialni vidiki ne prevladujejo očitno;

(n) „ponovni izvoz iz Unijei“ pomeni izvoz katerega koli predhodno vnesenega osebka iz Unije;

(o) „ponovni vnos v Unijo“ pomeni vnos katerega koli predhodno izvoženega ali ponovno izvoženega osebka v Unijo;

(p) „prodaja“ pomeni prodajo v kakršnikoli obliki. V tej uredbi se najem, blagovna menjava ali menjava štejejo za prodajo; sorodni izrazi se razlagajo podobno;

(q) „strokovni organ“ pomeni strokovni organ, ki se v državah članicah določi v skladu s členom 13(2), v tretjih državah, pogodbenicah Konvencije, pa v skladu s členom IX Konvencije;

(r) „skupina za strokovno presojo“ pomeni svetovalno telo, ustanovljeno v skladu s členom 17;

(s) „vrsta“ pomeni vrsto, podvrsto ali njeno populacijo;

(t) „osebek“ pomeni katero koli živo ali mrtvo žival ali rastlino vrste iz prilog A do D, vsak njen del ali izdelek iz nje, ne glede na to, ali je vsebovan v drugih izdelkih ali ne, ter kakršne koli druge izdelke, za katere spremni dokumenti, embalaža ali oznaka ali etiketa ali kakršne koli druge okoliščine kažejo, da so deli ali izdelki iz živali ali rastlin teh vrst ali da jih vsebujejo, če taki deli ali izdelki niso posebej izvzeti iz določb te uredbe ali določb, ki se nanašajo na prilogo, v kateri je obravnavana vrsta navedena, s temu namenjeno oznako v teh prilogah. Osebek se bo štel za osebek vrste iz prilog A do D, če je žival ali rastlina, katere vsaj eden od „staršev“ pripada tako uvrščeni vrsti, ali je del take živali ali rastline ali izdelek iz nje. Če „starši“ take živali ali rastline pripadajo vrstama iz različnih prilog ali če je v prilogah navedena le vrsta enega od „staršev“, se uporabljajo določbe bolj omejujoče priloge. Vendar se pri osebkih rastlinskih križancev, če eden od „staršev“ pripada vrsti iz Priloge A, določbe bolj omejujoče priloge uporabljajo le, če je v prilogi pri tej vrsti taka oznaka;

(u) „trgovina“ pomeni vnos, skupaj z vnosom iz morja, osebkov, za katere veljajo določbe te uredbe, v Unijo ter njihov izvoz in ponovni izvoz iz Unije ter uporabo, prenos in prenos posesti takih osebkov znotraj Unije, tudi znotraj države članice;

(v) „tranzit“ pomeni prevoz osebkov, ki so poslani imenovanemu prejemniku, med dvema točkama zunaj Unije čez ozemlje Unije, med katerim se prenos prekine le zaradi ukrepov, potrebnih zaradi take oblike prometa;

(w) „obdelani osebki, pridobljeni več kakor 50 let prej“ pomenijo osebke, ki so bili glede na naravno surovo stanje znatno spremenjeni za nakit, okrasje, umetnine, uporabne predmete ali glasbene inštrumente pred 3. marcem 1947 in za katere se upravni organ zadevne države članice prepriča, da so bili pridobljeni v takih okoliščinah. Šteje se, da so taki osebki obdelani, le če nedvomno spadajo v eno od omenjenih skupin in jih ni treba dodatno rezljati ali ročno ali strojno obdelovati, da bi bili uporabni za svoj namen;

(x) „preverjanje ob vnosu, izvozu, ponovnem izvozu in tranzitu“ pomeni preverjanje potrdil, dovoljenj in obvestil, predvidenih v tej uredbi, in — kadar je tako določeno z določbami Unije ali v drugih primerih, z reprezentativnim vzorčenjem pošiljk — pregled osebkov, in kadar je primerno, skupaj z vzorčenjem za namene analize ali natančnejšega preverjanja.

Člen 3

Področje uporabe

1. Priloga A vsebuje:

(a) vrste iz Dodatka I Konvencije, za katere države članice niso izrazile pridržka;

(b) katero koli vrsto: (i) po kateri je ali bi lahko bilo povpraševanje za uporabo v Uniji ali za mednarodno trgovino in ki ji grozi izumrtje ali je tako redka, da bi trgovina v kakršnem koli obsegu ogrozila njeno preživetje, ali (ii) ki pripada rodu, katerega večina vrst je navedena v Prilogi A, ali je vrsta, katere večina podvrst je navedena v tej prilogi, v skladu z merili iz točk (a) ali (b)(i), in katere vključitev v prilogo je nujna za učinkovito varstvo teh taksonov.

2. Priloga B vsebuje:

(a) vrste iz Dodatka II Konvencije, ki niso navedene v Prilogi A in za katere države članice niso izrazile pridržka;

(b) vrste iz Dodatka I Konvencije, za katere je bil izražen pridržek;

(c) katero koli drugo vrsto, ki ni navedena v Dodatku I ali II Konvencije: (i) in je vključena v mednarodno trgovino takega obsega, ki ni združljiv: — z njenim preživetjem ali s preživetjem populacij v nekaterih državah, ali — z ohranitvijo celotne populacije na ravni, skladni z njeno vlogo v ekosistemih, kjer se pojavlja; ali (ii) katere vključitev v prilogo je zaradi podobnosti njenega videza z videzom drugih vrst iz prilog A ali B nujna, da se zagotovi učinkovitost nadzora trgovine z osebki takih vrst;

(d) vrsto, za katero je bilo ugotovljeno, da bi naselitev živih osebkov v naravni habitat Unije ekološko ogrozila domorodne prosto živeče živalske in rastlinske vrste v Uniji.

3. Priloga C vsebuje:

(a) vrste iz Dodatka III Konvencije, ki niso navedene v prilogah A ali B in za katere države članice niso izrazile pridržka;

(b) vrste iz Dodatka II Konvencije, za katere je bil izražen pridržek.

4. Priloga D vsebuje:

(a) vrste, ki niso navedene v prilogah A, B in C in se uvažajo v Unijo v takem številu, da je nadzor utemeljen;

(b) vrste iz Dodatka III Konvencije, za katere je bil izražen pridržek.

5. Kadar ohranitveno stanje vrst, zajetih v tej uredbi, utemeljuje njihovo vključitev v enega od dodatkov Konvencije, države članice dejavno sodelujejo pri potrebnih spremembah.

Člen 4

Vnos v Unijo

1. Za vnos osebkov vrst, navedenih v Prilogi A, v Unijo je treba opraviti potrebno preverjanje in na mejnem carinskem uradu na kraju vnosa predhodno predložiti uvozno dovoljenje, ki ga izda upravni organ namembne države članice.

Uvozno dovoljenje se lahko izda le v skladu z omejitvami, določenimi na podlagi odstavka 6, in kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) pristojni strokovni organ po preučitvi kakršnega koli mnenja skupine za strokovno presojo meni, da vnos v Unijo: (i) ne bi škodljivo vplival na ohranitveno stanje vrste ali na obseg ozemlja, kjer živi obravnavana populacija vrste, (ii) poteka: — za enega od namenov iz člena 8(3)(e), (f) in (g), ali — za druge namene, ki ne škodujejo preživetju obravnavane vrste;

(b) (i) vložnik predloži dokumentacijo, ki dokazuje, da so bili osebki pridobljeni v skladu z zakonodajo o varstvu obravnavane vrste; pri uvozu osebkov vrst, ki so navedene v dodatkih Konvencije, iz tretje države je to izvozno dovoljenje ali potrdilo o ponovnem izvozu ali kopija takega dovoljenja oziroma potrdila, ki ga v skladu s Konvencijo izda pristojni organ države izvoza ali ponovnega izvoza, (ii) za izdajo uvoznih dovoljenj za vrste iz Priloge A v skladu s členom 3(1)(a) taka dokazna dokumentacija ni potrebna, vendar pa se vložniku ne izroči izvirnik nobenega takega uvoznega dovoljenja, dokler ne predloži izvoznega dovoljenja ali potrdila o ponovnem izvozu;

(c) pristojnemu strokovnemu organu je treba zadovoljivo dokazati, da je predvideno bivališče za živi osebek v namembnem kraju ustrezno opremljeno, tako da bo osebek primerno vzdrževan in oskrbovan;

(d) upravnemu organu je treba zadovoljivo dokazati, da osebek ne bo uporabljen predvsem v komercialne namene;

(e) upravni organ se po posvetovanju s pristojnim strokovnim organom prepriča, da ni drugih dejavnikov, povezanih z ohranitvijo vrste, ki bi preprečevali izdajo uvoznega dovoljenja; in

(f) pri vnosu iz morja je treba upravnemu organu zadovoljivo dokazati, da bo vsak živ osebek pripravljen na prevoz in prepeljan tako, da bodo nevarnost poškodbe, ogroženost zdravja ali kruto ravnanje čim manjši.

2. Za vnos osebkov vrst, navedenih v Prilogi B, v Unijo je treba opraviti potrebno preverjanje in na mejnem carinskem uradu na kraju vnosa predhodno predložiti uvozno dovoljenje, ki ga izda upravni organ namembne države članice.

Uvozno dovoljenje se lahko izda le v skladu z omejitvami, določenimi na podlagi odstavka 6, in če:

(a) pristojni strokovni organ po preučitvi podatkov, ki so na voljo, in kakršnega koli mnenja skupine za strokovno presojo meni, da vnos v Unijo ne bi škodljivo vplival na ohranitveno stanje vrste ali na obseg ozemlja, kjer živi obravnavana populacija vrste, ob upoštevanju trenutnega ali pričakovanega obsega trgovine. To mnenje velja za poznejše uvoze, dokler se zgoraj navedeni vidiki pomembno ne spremenijo;

(b) vložnik predloži dokumentacijo, ki dokazuje, da je predvideno bivališče za živi osebek v namembnem kraju ustrezno opremljeno, tako da bo osebek primerno vzdrževan in oskrbovan;

(c) so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1(b)(i), (e) in (f).

3. Za vnos osebkov vrst, navedenih v Prilogi C, v Unijo je treba opraviti potrebno preverjanje in na mejnem carinskem uradu na kraju vnosa predhodno predložiti obvestilo o uvozu, poleg tega pa:

(a) vložnik pri izvozu iz države, ki je v zvezi s to vrsto navedena v Prilogi C, predloži dokumentacijo v obliki izvoznega dovoljenja, ki ga v skladu s Konvencijo izda za to pristojni organ države in ki dokazuje, da so bili osebki pridobljeni v skladu z nacionalno zakonodajo o ohranjanju obravnavane vrste; ali

(b) vložnik pri izvozu iz države, ki v zvezi s to vrsto ni navedena v Prilogi C, ali pri ponovnem izvozu iz katere koli države predloži izvozno dovoljenje, potrdilo o ponovnem izvozu ali potrdilo o poreklu, ki ga v skladu s Konvencijo izda za to pristojni organ države izvoza ali ponovnega izvoza.

4. Za vnos osebkov vrst, navedenih v Prilogi D, v Unijo je treba opraviti potrebno preverjanje in predhodno predložiti obvestilo o uvozu na mejnem carinskem uradu na kraju vnosa.

5. Pogoji za izdajo uvoznega dovoljenja, navedeni v odstavku 1(a) in (d) ter odstavku 2(a), (b) in (c), se ne uporabljajo za osebke, za katere vložnik predloži dokumentacijo, ki dokazuje:

(a) da so bili že prej zakonito vneseni v Unijo ali pridobljeni v Uniji in da se, spremenjeni ali ne, ponovno vnašajo v Unijo; ali

(b) da so to obdelani osebki, ki so bili pridobljeni več kakor 50 let prej.

6. Ob Na Komisijo se prenese pooblastilo, da po posvetovanju z zadevnimi državami porekla in upoštevajoč vsako mnenje Skupine za strokovno presojo lahko Komisija za vnos v Unijo z izvedbenimi akti v skladu s členom 20 sprejme delegirane akte, s katerimi določi splošne omejitve ali omejitve, ki se nanašajo na nekatere države porekla: [Sprememba 3]

(a) na podlagi pogojev iz odstavka 1(a)(i) ali (e) za osebke vrst iz Priloge A;

(b) na podlagi pogojev iz odstavka 1(e) ali odstavka 2(a) za osebke vrst iz Priloge B; in

(c) za žive osebke vrst iz Priloge B, katerih smrtnost med prevozom je velika ali za katere je bilo ugotovljeno, da bi bila v ujetništvu njihova življenjska doba znatno krajša od pričakovane; ali

(d) za žive osebke vrste, za katere je bilo ugotovljeno, da bi njihova naselitev v naravno okolje Unije ekološko ogrozila domorodne prostoživeče živalske in rastlinske vrste v Uniji.

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2). [Sprememba 4]

Komisija v Uradnem listu Evropske Unije vsako četrtletje objavi seznam takih morebitnih omejitev, uvedenih v skladu s prvim pododstavkom.

7. Pri posebnih primerih pretovarjanja, zračnega ali železniškega prevoza, ki sledi vnosu v Unijo, se Komisija pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 20 glede odobravanja izjem odopravljanja preverjanja in od predložitve uvoznih dokumentov na mejnem carinskem uradu na kraju vnosa, navedenih v odstavkih 1 do 4 tega člena, da se omogočijo tako preverjanje in predložitve dokumentov, ki se izvedejo na drugem carinskem uradu, določenem v skladu s členom 12(1).

Člen 5

Izvoz ali ponovni izvoz iz Unije

1. Za izvoz ali ponovni izvoz osebkov vrst, navedenih v Prilogi A, iz Unije je treba opraviti potrebno preverjanje in na carinskem uradu, kjer se opravijo izvozne formalnosti, predhodno predložiti izvozno dovoljenje ali potrdilo o ponovnem izvozu, ki ga izda upravni organ države članice, kjer so osebki.

2. Izvozno dovoljenje za osebke vrst iz Priloge A se lahko izda le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) pristojni strokovni organ je dal pisno mnenje, da ujetje ali nabiranje osebkov v naravi ali njihov izvoz ne bo škodljivo vplival na ohranitveni status vrste ali na obseg ozemlja, kjer živi obravnavana populacija vrste;

(b) vložnik predloži dokumentacijo, ki dokazuje, da so bili osebki pridobljeni v skladu z veljavno zakonodajo o varstvu obravnavane vrste; kadar se vloga vloži v državi članici, ki ni država porekla, se taka dokazna dokumentacija predloži v obliki potrdila, ki navaja, da je bil osebek vzet iz narave v skladu z zakonodajo, ki velja na njenem ozemlju;

(c) upravnemu organu je treba zadovoljivo dokazati: (i) da bo vsak živ osebek pripravljen na prevoz in prepeljan tako, da bodo nevarnost poškodbe, ogroženost zdravja ali kruto ravnanje kar najbolj zmanjšani, in (ii) — da se osebki vrst, ki niso navedene v Dodatku I Konvencije, ne bodo uporabili predvsem v komercialne namene, ali — da je bilo izdano uvozno dovoljenje, če gre za izvoz osebkov vrst, omenjenih v členu 3(1)(a) te uredbe, v državo pogodbenico Konvencije; in

(d) upravni organ države članice se po posvetovanju s pristojnim strokovnim organom prepriča, da ni drugih dejavnikov, povezanih z ohranitvijo vrste, ki bi preprečevali izdajo izvoznega dovoljenja.

3. Potrdilo o ponovnem izvozu se lahko izda le, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2(c) in (d) in če vložnik predloži dokumentacijo, ki dokazuje, da so bili osebki:

(a) vneseni v Unijo v skladu z določbami te uredbe;

(b) vneseni v Unijo v skladu z določbami Unijo Uredbe Sveta (EGS) št. 3626/82 (7), če so bili vneseni pred 3. marcem 1997; ali vneseni v Skupnost v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 338/97, če so bili vneseni pred začetkom veljavnosti te uredbe toda po 3. marcu 1997; ali

(c) vključeni v mednarodno trgovino v skladu z določbami Konvencije, če so bili vneseni v Unijo pred letom 1984; ali

(d) zakonito vneseni na ozemlje države članice, preden so se zanje začele uporabljati določbe uredb iz (a) in (b) ali določbe Konvencije ali preden so se te določbe začele uporabljati v tej državi članici.

4. Za izvoz ali ponovni izvoz osebkov vrst, navedenih v prilogah B in C, iz Unije je treba opraviti potrebno preverjanje in na carinskem uradu, kjer se opravijo izvozne formalnosti, predhodno predložiti izvozno dovoljenje ali potrdilo o ponovnem izvozu, ki ga izda upravni organ države članice, na katere ozemlju so osebki.

Izvozno dovoljenje se lahko izda le, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2(a), (b), (c)(i) in (d).

Potrdilo o ponovnem izvozu se lahko izda le, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2(c)(i) in (d) in odstavka 3(a) do (d).

5. Kadar se vloga za potrdilo o ponovnem izvozu nanaša na osebke, vnesene v Unijo na podlagi uvoznega dovoljenja, ki ga je izdala druga država članica, se mora upravni organ najprej posvetovati z upravnim organom, ki je izdal dovoljenje. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi z uvedbo posvetovalnih postopkov in primerov, ko je posvetovanje potrebno

6. Pogoji za izdajo izvoznega dovoljenja ali potrdila o ponovnem izvozu, kakor so navedeni v odstavku 2(a) in (c)(ii), se ne uporabljajo za:

(a) obdelane osebke, pridobljene več kakor 50 let prej; ali

(b) mrtve osebke in njihove dele ali izdelke iz njih, za katere vložnik predloži dokumentacijo, ki dokazuje, da so bili zakonito pridobljeni, preden so se zanje začele uporabljati določbe te uredbe, Uredbe (ES) št. 338/97 ali Uredbe (EGS) št. 3626/82 ali Konvencije.

7. V vsaki državi članici pristojni strokovni organ spremlja izdajanje izvoznih dovoljenj te države članice za osebke vrst iz Priloge B in dejanske izvoze takih osebkov. Kadarkoli tak strokovni organ ugotovi, da bi moral biti izvoz osebkov katere koli od teh vrst omejen, da bi se ta vrsta na celotnem območju razširjenosti lahko ohranila na ravni, skladni z njeno vlogo v ekosistemu, in hkrati precej nad ravnijo, pri kateri bi bilo vrsto upravičeno vključiti v Prilogo A v skladu s členom 3(1)(a) ali (b)(i), pisno svetuje pristojnemu upravnemu organu, naj sprejme primerne ukrepe za omejitev izdajanja izvoznih dovoljenj za osebke te vrste.

Kadarkoli je upravni organ seznanjen z ukrepi, navedenimi v točki (a), o tem obvesti Komisijo in ji predloži svoje pripombe. Če je primerno, Komisija z izvedbenimi akti priporoči omejitve za izvoz zadevnih vrst. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2).

Člen 6

Zavrnitev vlog za dovoljenja in potrdila iz členov 4, 5 in 10

1. Če v primeru, ki je pomemben glede na cilje te uredbe, država članica zavrne vlogo za dovoljenje ali potrdilo, nemudoma obvesti Komisijo o zavrnitvi in razlogih zanjo.

2. Komisija informacije, prejete v skladu z odstavkom 1, sporoči drugim državam članicam, da zagotovi enotno uporabo te uredbe.

3. Če vložnik vloži vlogo za dovoljenje ali potrdilo, ki se nanaša na osebke, za katere je bila taka vloga že zavrnjena, mora o prejšnji zavrnitvi obvestiti pristojni organ, pri katerem je vložil vlogo.

4. Države članice priznajo zavrnitev vlog, kadar jih zavrnejo pristojni organi drugih držav članic, če taka zavrnitev temelji na določbah te uredbe.

Vendar se prvi pododstavek ne uporabi, če so se okoliščine pomembno spremenile ali če so na voljo novi dokazi, ki podpirajo vlogo. Če upravni organ v takih primerih izda dovoljenje ali potrdilo, o tem obvesti Komisijo in navede razloge za izdajo.

Člen 7

Izjeme

1. Osebki, rojeni in gojeni v ujetništvu ali umetno razmnoženi

Razen kadar se uporablja člen 8, se osebki vrst iz Priloge A, rojeni in gojeni v ujetništvu ali umetno razmnoženi, obravnavajo v skladu z določbami, ki se uporabljajo za osebke vrst iz Priloge B.

Pri umetno razmnoženih rastlinah se lahko odstopi od določb členov 4 in 5 pod posebnimi pogoji

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 20 v zvezi z:

(a) merili, po katerih se ugotavlja, ali je bil osebek rojen in gojen v ujetništvu ali umetno razmnožen in ali je bil gojen oziroma razmnožen v komercialne namene;

(b) posebnimi pogoji iz drugega pododstavka tega odstavka v zvezi z: (i) uporabo fitosanitarnih spričeval; (ii) trgovino, ki jo opravljajo registrirani trgovci in znanstvene ustanove iz odstavka 4 tega člena; in (iii) trgovino s križanci.

2. Tranzit

Z odstopanjem od člena 4 na mejnem carinskem uradu na kraju vnosa ni treba preverjati in predložiti predpisanih dovoljenj, potrdil in obvestil, kadar je osebek v tranzitu čez Unijo.

Pri vrstah, ki so navedene v prilogah v skladu s členom 3(1) in členom 3(2)(a) in (b), se odstopanje iz (a) uporablja le, če je pristojni organ tretje države izvoza ali ponovnega izvoza izdal v Konvenciji predviden veljaven dokument o izvozu ali ponovnem izvozu, nanašajoč se na osebke, ki jih spremlja, in v katerem je naveden namembni kraj osebkov.

Če dokument iz točke (b) ni bil izdan pred izvozom ali ponovnim izvozom, je treba osebek zaseči in se ga lahko, kadar je primerno, odvzame, razen če se dokument predloži naknadno, v skladu s posebnimi pogoji..

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi s posebnimi pogoji za naknadno oddajo dokumenta o izvozu ali ponovnem izvozu.

3. Osebni in gospodinjski predmeti

Z odstopanjem od členov 4 in 5 se njune določbe ne uporabljajo za mrtve osebke vrst iz prilog A do D, njihove dele in izdelke iz njih, ki so osebni ali gospodinjski predmeti in se vnašajo v Unijo ali se iz nje izvažajo ali ponovno izvažajo, v skladu s posebnimi določbami

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi s posebnimi pogoji za vnos, izvoz ali ponovni izvoz osebnih in gospodinjskih predmetov.

4. Znanstvene ustanove

Dokumenti iz členov 4, 5, 8 in 9 niso potrebni pri nekomercialnem posojanju, darovanju in izmenjavi herbarijskih osebkov in drugih konzerviranih, posušenih ali vlitih muzejskih osebkov ter živih rastlin, opremljenih z etiketo, katere vzorec je bil določen v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, ali s podobno etiketo, ki jo izda ali odobri pristojni upravni organ tretje države, med znanstveniki ali znanstvenimi ustanovami, registriranimi pri upravnem organu države, kjer se nahajajo.

Komisija z izvedbenimi akti določi vzorec etikete za žive rastline. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2).

Člen 8

Določbe o nadzoru komercialnih dejavnosti

1. Osebke vrst iz Priloge A je prepovedano kupovati, ponujati v odkup, jih pridobivati v komercialne namene, javno prikazovati v komercialne namene, uporabljati za komercialno korist ter jih prodajati, posedovati za prodajo, ponujati za prodajo ali prevažati za prodajo.

2. Države članice lahko prepovedo imetništvo osebkov, predvsem živih živali, vrst iz Priloge A.

3. V skladu z zahtevami druge zakonodaje Unije o ohranjanju prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst lahko upravni organ države članice, kjer so osebki, odobri izjeme za prepovedi iz odstavka 1, tako da za vsak primer posebej izda potrdilo v ta namen, kadar gre za osebke:

(a) ki so bili pridobljeni v Uniji ali so bili vanjo vneseni, preden so se zanje začele uporabljati določbe, ki se nanašajo na vrste iz Dodatka I Konvencije ali iz Priloge C1 Uredbe (EGS) št. 3626/82 ali iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 338/97 ali k tej uredbi; ali

(b) ki so obdelani osebki, pridobljeni več kakor 50 let prej; ali

(c) ki so bili vneseni v Unijo v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 338/97 ali te uredbe in se bodo uporabili za namene, ki ne škodujejo preživetju obravnavane vrste; ali

(d) ki so osebki živalskih vrst, rojeni in gojeni v ujetništvu, ali umetno razmnoženi osebki rastlinskih vrst ali deli ali izdelki iz takih osebkov; ali

(e) ki so v izjemnih primerih potrebni za napredovanje znanosti ali za nujne bio-medicinske namene na podlagi Direktive Sveta 86/609/EGS (8), kadar se dokaže, da je ta vrsta edina primerna za te namene, in kadar ni osebkov te vrste, ki bi bili rojeni in gojeni v ujetništvu; ali

(f) ki so namenjeni gojenju ali razmnoževanju v korist ohranjanja obravnavane vrste; ali

(g) ki so namenjeni raziskovanju ali izobraževanju, katerega cilj je varstvo ali ohranitev vrste; ali

(h) ki izvirajo iz države članice in so bili vzeti iz narave v skladu z veljavno zakonodajo te države članice.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi s splošnimi odstopanji od prepovedi iz odstavka 1 tega člena, ki temeljijo na pogojih iz odstavka 3, ter splošnimiodstopanji glede vrst, ki so v skladu s členom 3(1)(b)(ii) navedene v Prilogi A Vsako tako odstopanje mora biti v skladu z zahtevami druge zakonodaje Unije o ohranjanju prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst.

5. Prepovedi iz odstavka 1 se uporabljajo tudi za osebke vrst iz Priloge B, razen kadar se pristojnemu organu zadevne države članice zadovoljivo dokaže, da so bili taki osebki pridobljeni, in če ne izvirajo iz Unije, da so bili vneseni vanjo, v skladu z veljavno zakonodajo o ohranjanju prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst.

6. Pristojni organi držav članic lahko po lastni presoji prodajo katerikoli osebek vrste iz prilog B, C in D, ki so ga v skladu s to uredbo odvzeli, pod pogojem, da se osebek pri tem ne vrne neposredno pravni ali fizični osebi, ki ji je bil odvzet ali ki je bila udeležena pri prekršku. Taki osebki se nato za vse namene lahko štejejo kakor zakonito pridobljeni.

Člen 9

Selitev živih osebkov

1. Za kakršenkoli prenos živih osebkov vrste, navedene v Prilogi A, znotraj Unije iz kraja, navedenega v uvoznem dovoljenju ali kakršnem koli potrdilu, izdanem v skladu s to uredbo, je potrebno predhodno dovoljenje upravnega organa države članice, kjer je osebek. Pri drugih prenosih pa mora oseba, odgovorna za prenos osebka, priskrbeti dokaz o zakonitem poreklu osebka, kjer je primerno.

2. Tako dovoljenje:

(a) se izda le, kadar se pristojnemu strokovnemu organu te države članice ali, pri prenosu v drugo državo članico, pristojnemu strokovnemu organu slednje, zadovoljivo dokaže, da je predvideno bivališče za živi osebek v namembnem kraju ustrezno opremljeno, tako da bo osebek primerno vzdrževan in oskrbovan;

(b) se potrdi z izdajo potrdila; in

(c) se, kadar je primerno, nemudoma predloži upravnemu organu države članice, kjer bo osebek nastanjen.

3. Tako dovoljenje pa ni potrebno, če je treba živo žival prenesti zaradi nujnega veterinarskega zdravljenja in se nato takoj vrne v dovoljeni kraj.

4. Kadar se živi osebek vrste iz Priloge B prenese znotraj Unije, ga lahko njegov imetnik izroči le po tem, ko se prepriča, da je predvideni prejemnik primerno obveščen o bivališču, opremi in metodah, potrebnih, da se zagotovi ustrezna oskrba osebka.

5. Če se kakršnikoli živi osebki prevažajo v Unijo, iz nje ali v njej ali se zadržujejo med kakršnim koli tranzitom ali pretovarjanjem, se pripravijo, prenesejo in oskrbujejo tako, da bodo nevarnost poškodbe, ogroženost zdravja ali kruto ravnanje kar najbolj zmanjšani, ter pri živalih v skladu z zakonodajo Unijo o varstvu živali med prevozom.

6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi z omejitvami za imetništvo ali prenos živih osebkov vrst, glede katerih so bile v skladu s členom 4(6) določene omejitve za vnos v Unijo.

Člen 10

Dovoljenja, obvestila in potrdila [Sprememba 5]

1. Upravni organ države članice lahko izda potrdilo za namene iz člena 5(2)(b), člena 5(3) in (4), člena 8(3) in člena 9(2)(b), ko od zadevne osebe prejme vlogo z vsemi potrebnimi spremnimi dokumenti in če so izpolnjeni vsi pogoji za njegovo izdajo.

1a. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev oblike potrdil iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 21(2).[Sprememba 6]

1b. Upravni organ države članice lahko izda potrdilo za namene iz člena 4(1) in (2) in člena 5(1) in (4), ko od zadevne osebe prejme vlogo z vsemi potrebnimi spremnimi dokumenti in če so izpolnjeni vsi pogoji za izdajo potrdila.[Sprememba 7]

1c. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev oblike dovoljenja iz odstavka 1b. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 21(2).[Sprememba 8]

1d. Komisija sprejme izvedbene akte za določitev oblike obvestila o uvozu iz člena 4(3) in (4). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 21(2).[Sprememba 9]

Člen 11

Veljavnost dovoljenj in potrdil ter posebni pogoji zanje

1. Brez vpliva na strožje ukrepe, ki jih lahko sprejmejo ali ohranijo države članice, veljajo dovoljenja in potrdila, ki jih v skladu s to uredbo izdajo pristojni organi držav članic, v vsej Uniji.

2. Vsako tako dovoljenje ali potrdilo ter vsako dovoljenje ali potrdilo, izdano na njegovi podlagi, je neveljavno, če pristojni organ ali Komisija po posvetovanju s pristojnim organom, ki je dovoljenje ali potrdilo izdal, ugotovi, da je bil dokument izdan na napačni domnevi, da so bili pogoji za njegovo izdajo izpolnjeni.

Pristojni organi države članice lahko zasežejo osebke, ki so na ozemlju te države članice in na katere se nanašajo taki dokumenti; taki osebki se lahko odvzamejo.

3. Kakršno koli dovoljenje ali potrdilo, izdano v skladu s to uredbo, lahko predpisuje pogoje in zahteve organa izdajatelja, da se zagotovi skladnost z določbami te uredbe. Če je treba take pogoje ali zahteve vključiti v obliko dovoljenj ali potrdil, države članice o tem obvestijo Komisijo.

4. Kakršno koli uvozno dovoljenje, izdano na podlagi kopije ustreznega izvoznega dovoljenja ali potrdila o ponovnem izvozu, velja za vnos osebkov v Unijo le, če mu je priložen izvirnik veljavnega izvoznega dovoljenja ali potrdila o ponovnem izvozu.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi z roki za izdajo dovoljenj in potrdil.

Člen 12

Kraji vnosa in izvoza

1. Države članice določijo carinske urade, ki bodo opravljali preverjanje in formalnosti za vnos osebkov vrst, zajetih v tej direktivi, v Unijo in njihov izvoz iz nje, da jim bodo dodelili carinsko dovoljeno rabo ali uporabo v smislu Uredbe (EGS) št. 2913/92, in navedejo, kateri uradi so namenjeni prav obravnavanju živih osebkov.

2. Vsem uradom, določenim v skladu z odstavkom 1, se zagotovi dovolj usposobljeno in ustrezno osebje. Države članice zagotovijo, da je nastanitev zagotovljena v skladu z ustrezno zakonodajo Unije o prevozu živih živali in njihovi nastanitvi in da se, kadar je potrebno, sprejmejo ustrezni ukrepi za žive rastline.

3. Vse urade, določene v skladu z odstavkom 1, je treba priglasiti Komisiji, da objavi njihov seznam v Uradnem listu Evropske Unije.

4. Izjemoma in v skladu s posebnimi merili lahko upravni organ dovoli vnos v Unijo ali izvoz ali ponovni izvoz iz Unije na carinskem uradu, ki ni določen v skladu z odstavkom 1.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi s posebnimi pogoji, na podlagi katerih se lahko vnos, izvoz ali ponovni izvoz odobri na drugem carinskem uradu.

5. Države članice zagotovijo, da je na mejnih prehodih javnost obveščena o določbah, sprejetih na podlagi te uredbe.

Člen 13

Upravni in strokovni organi ter drugi pristojni organi

1. Vsaka država članica določi upravni organ, ki bo glavni odgovorni za izvajanje te uredbe in za stike s Komisijo.

Vsaka država članica lahko določi tudi dodatne upravne organe in druge pristojne organe, da pomagajo pri izvajanju, pri čemer je glavni upravni organ odgovoren za to, da dodatni organi dobijo vse potrebne informacije za pravilno izvajanje te uredbe.

2. Vsaka država članica določi enega ali več ustrezno usposobljenih strokovnih organov, katerih dolžnosti so ločene od dolžnosti katerega koli določenega upravnega organa.

3. Najpozneje 3. marca 1997 države članice sporočijo imena in naslove določenih upravnih organov, drugih organov, pristojnih za izdajanje dovoljenj ali potrdil, in strokovnih organov Komisiji, ki te podatke objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Vsak upravni organ iz prvega pododstavka odstavka 1 Komisiji na njeno zahtevo v dveh mesecih pošlje imena in vzorce podpisov oseb, ki so pooblaščene za podpisovanje dovoljenj ali potrdil, ter odtise žigov, pečatov ali drugih sredstev, ki jih uporabljajo za potrjevanje dovoljenj ali potrdil.

Države članice sporočijo Komisiji vse spremembe že sporočenih informacij najpozneje dva meseca po uvedbi take spremembe.

Člen 14

Spremljanje skladnosti in preiskovanje kršitev

1. Pristojni organi držav članic spremljajo skladnost z določbami te uredbe.

Če pristojni organi kadarkoli upravičeno menijo, da so te določbe kršene, ustrezno ukrepajo, da zagotovijo skladnost ali da sprožijo pravni postopek.

Države članice obvestijo Komisijo, in pri vrstah iz dodatkov Konvencije tudi sekretariat Konvencije, o vseh ukrepih, ki so jih sprejeli pristojni organi v zvezi s pomembnimi kršitvami te uredbe, vključno z zasegi in odvzemi.

2. Komisija opozori pristojne organe držav članic na zadeve, za katere meni, da jih je treba v skladu s to uredbo preiskati. Države članice obvestijo Komisijo, in pri vrstah iz dodatkov Konvencije tudi sekretariat Konvencije, o rezultatu vsake nadaljnje preiskave.

3. Ustanovi se skupina za izvajanje, ki jo sestavljajo predstavniki organov vsake države članice, odgovornih za zagotavljanje izvajanja določb te uredbe. Skupini predseduje predstavnik Komisije.

Skupina za uveljavljanje preuči vsako strokovno vprašanje, ki se nanaša na uveljavljanje te uredbe in ga postavi predsednik na svojo pobudo ali na zahtevo članov skupine ali odbora.

Komisija sporoči mnenje skupine za izvajanje odboru.

Člen 15

Sporočanje informacij

1. Države članice in Komisija si sporočajo informacije, potrebne za izvajanje te uredbe.

Države članice in Komisija zagotovijo, da se sprejmejo potrebni ukrepi za ozaveščanje in obveščanje javnosti o določbah, ki se nanašajo na izvajanje Konvencije in te uredbe, in o ukrepih, sprejetih na podlagi te uredbe.

2. Komisija vzdržuje stike s sekretariatom Konvencije, da zagotovi učinkovito izvajanje Konvencije na ozemlju, kjer se uporablja ta uredba.

3. Komisija nemudoma sporoči vsako mnenje skupine za strokovno presojo upravnim organom zadevne države članice.

4. Upravni organi držav članic vsako leto pred 15. junijem sporočijo Komisiji vse informacije, ki se nanašajo na prejšnje leto in so potrebne za izdelavo poročil iz člena VIII.7(a) Konvencije, ter enakovredne informacije o mednarodni trgovini z vsemi osebki vrst iz prilog A, B in C in o vnosu osebkov vrst, navedenih v Prilogi D, v Unijo. Komisija z Komisija z izvedbenimi akti natančneje določi izvedbenimi akti natančneje določi informacije, ki jih je treba sporočati, in obliko njihovega sporočanja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2).

Na podlagi informacij iz prvega odstavka tega člena Komisija vsako leto pred 31. oktobrom objavi statistično poročilo o vnosu osebkov vrst, za katere se uporablja ta uredba, v Uniji in izvozu in ponovnem izvozu takih osebkov iz nje ter sekretariatu Konvencije sporoči informacije o vrstah, za katere se uporablja Konvencija.

Brez vpliva na člen 22 upravni organi držav članic vsako drugo leto pred 15. junijem in prvič leta 1999 sporočajo Komisiji vse informacije, ki se nanašajo na prejšnji dve leti in so potrebne za izdelavo poročil iz člena VIII.7(b) Konvencije, ter enakovredne informacije o določbah te uredbe, ki ne spadajo v področje uporabe Konvencije. Komisija z izvedbenimi akti natančneje določi informacije, ki jih je treba sporočati, in obliko njihovega sporočanja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2).

Na podlagi informacij iz tretjega odstavka tega člena Komisija vsako drugo leto pred 31. oktobrom in prvič leta 1999 izdela poročilo o izvajanju in uveljavljanju te uredbe.

5. Pristojni organi držav članic posredujejo Komisiji vse ustrezne informacije, da se pripravijo spremembe prilog. Komisija z izvedbenimi akti določi zahtevane informacije Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2).

6. V skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) Komisija sprejme potrebne ukrepe, da zavaruje zaupnost informacij, pridobljenih pri izvajanju te uredbe.

Člen 16

Kazni

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo nalaganje kazni vsaj za naslednje kršitve te uredbe:

(a) vnos osebkov v Skupnost ali njihov izvoz ali ponovni izvoz iz Unije brez ustreznega dovoljenja ali potrdila ali z lažnim, ponarejenim ali neveljavnim dovoljenjem ali potrdilom ali z dovoljenjem ali potrdilom, ki je bilo spremenjeno brez dovoljenja organa izdajatelja;

(b) neizpolnitev določb dovoljenja ali potrdila, izdanega v skladu s to uredbo;

(c) dajanje lažnih izjav ali zavestno dajanje lažnih informacij, da bi se pridobilo dovoljenje ali potrdilo;

(d) uporaba lažnega, ponarejenega ali neveljavnega dovoljenja ali potrdila ali uporaba dovoljenja ali potrdila, ki je bilo spremenjeno brez dovoljenja, da se pridobi dovoljenje ali potrdilo Unije ali za kakršenkoli drug uradni namen v zvezi s to uredbo;

(e) opustitev predložitve obvestila o uvozu ali predložitev lažnega obvestila o uvozu;

(f) prevoz živih osebkov, ki niso pravilno pripravljeni, da bi bili nevarnost poškodbe, ogroženost zdravja ali kruto ravnanje kar najbolj zmanjšani;

(g) uporaba osebkov vrst iz Priloge A, ki ni v skladu z dovoljenjem, danim ob izdaji uvoznega dovoljenja ali pozneje;

(h) trgovina z umetno razmnoženimi rastlinami, ki je v nasprotju z določbami, predpisanimi v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1);

(i) prevoz osebkov v Unijo ali iz nje ali tranzit čez ozemlje Unije brez ustreznega dovoljenja ali potrdila, izdanega v skladu s to uredbo, in pri izvozu ali ponovnem izvozu iz tretje države, pogodbenice Konvencije, v skladu s Konvencijo, ali brez zadovoljivega dokaza o obstoju takega dovoljenja ali potrdila;

(j) kupovanje, ponujanje v odkup, pridobivanje v komercialne namene, uporaba za komercialno korist, javno prikazovanje v komercialne namene, prodaja, posedovanje za prodajo, ponujanje za prodajo ali prevažanje za prodajo osebkov v nasprotju s členom 8;

(k) uporaba dovoljenja ali potrdila za katerikoli osebek, ki ni osebek, za katerega je bilo dovoljenje ali potrdilo izdano;

(l) ponarejanje ali spreminjanje katerega koli dovoljenja ali potrdila, izdanega v skladu s to uredbo;

(m) utaja zavrnitve vloge za dovoljenje ali potrdilo Unije za uvoz, izvoz ali ponovni izvoz v nasprotju s členom 6(3).

2. Ukrepi iz odstavka 1 ustrezajo naravi in teži kršitve ter vključujejo določbe, ki se nanašajo na zaseg, in kadar je primerno, odvzemom osebkov.

3. Če se osebek odvzame, se izroči pristojnemu organu države članice, ki ga je odvzela, pristojni organ pa:

(a) po posvetovanju s strokovnim organom te države članice pošlje osebek na ustrezno mesto ali ga kako drugače odstrani pod pogoji, za katere meni, da so primerni in v skladu z nameni in določbami Konvencije in te uredbe; in

(b) lahko pri živih osebkih, ki so bili vneseni v Unijo, po posvetovanju z državo izvoza vrne osebek tej državi na račun obsojenca.

4. Kadar živ osebek vrste iz Priloge B ali C prispe na kraj vnosa v Unijo brez ustreznega veljavnega dovoljenja ali potrdila, je treba osebek zaseči in se lahko odvzame; če prejemnik osebka ne prizna in če je to primerno, pristojni organi države članice, odgovorne za kraj vnosa, lahko zavrnejo sprejetje pošiljke in zahtevajo od prevoznika, da vrne osebek na kraj odpreme.

Člen 17

Skupina za strokovno presojo

1. S tem je ustanovljena skupina za strokovno presojo, ki jo sestavljajo predstavniki strokovnega organa ali strokovnih organov vsake države članice in ji predseduje predstavnik Komisije.

2. Skupina za strokovno presojo preuči vsako strokovno vprašanje, ki se nanaša na uporabo te uredbe — predvsem v zvezi s členom 4(1)(a), (2)(a) in (6) — in ga postavi predsednik na svojo pobudo ali na zahtevo članov skupine ali odbora.

3. Komisija sporoči mnenje skupine za strokovno presojo odboru.

Člen 18

Nadaljnjna prenesena pooblastila

1. Komisija Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi z enotnimi pogoji in merili za:

(a) izdajo, veljavnost in uporabo dokumentov iz členov 4, 5, 7(4) in 10;

(b) uporabo fitosanitarnih spričeval, navedenih v točki (a) drugega odstavka člena 7(1);

(c) če je potrebno, uvedbo postopkov za označevanje osebkov, da se olajša prepoznavanje in zagotovi izvajanje določb te uredbe.

2. Komisija se pooblasti, da po potrebi sprejme delegirane akte v skladu s členom 20 glede dodatnih ukrepov za izvajanje resolucij Konference pogodbenic Konvencije, sklepov ali priporočil Stalnega odbora Konvencije in priporočil sekretariata Konvencije.

3. Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20, namenjenih spreminjanju priloge A do D, razen če gre za spremembe Priloge A, ki niso posledica odločitev Konference pogodbenic Konvencije.

Člen 19

Nadaljnja izvedbena pooblastila

1. Komisija z izvedbenimi akti določi vzorec dokumentov iz člena 4, člena 5, člena 7(4) in člena 10. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2).

2. Komisija z izvedbenimi akti določi obrazec za predložitev obvestila o uvozu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 21(2). [Sprememba 10]

Člen 20

Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4 (6) in (7), člena 5(5), člena 7(1), (2) in (3), člena 8(4), člena 9(6), člena 11(5), člena 12(4) in člena 18(1), (2) in (3) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od [datuma začetka veljavnosti temeljnega zakonodajnega akta oziroma od drugega datuma, ki ga določi zakonodajalec]. [Sprememba 11]

3. Pooblastilo iz člena 4 (6) in (7), člena 5(5), člena 7(1), (2) in (3), člena 8(4), člena 9(6), člena 11(5), člena 12(4) in člena 18(1), (2) in (3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 12]

4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4 (6) in (7), členom 5(5), členom 7(1), (2) in (3), členom 8(4), členom 9(6), členom 11(5), členom 12(4) in členom 18(1), (2) in (3) začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku [dveh mesecev] od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za [dva meseca]. [Sprememba 13]

Člen 21

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odborki se bo imenoval Odbor za trgovino s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 22

Končne določbe

Vsaka država članica obvesti Komisijo in sekretariat Konvencije o določbah, ki jih sprejme prav za izvajanje te uredbe, ter o vseh uporabljenih pravnih inštrumentih in sprejetih ukrepih za njeno izvajanje in uveljavljanje.

Komisija te informacije sporoči drugim državam članicam.

Člen 23

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 338/97 se razveljavi.

Sklici na razveljavljeno uredbo se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi III.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V…, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 11, 15.1.2013, str. 85.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2014.

(3) UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

(4) Glej Prilogo II.

(5) Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

(6) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije ( UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(7) Uredba Sveta (EGS) št. 3626/82 z dne 3. decembra 1982 o izvedbi Washingtonske konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi vrstami živali in rastlin (UL L 384, 31.12.1982, str. 1).

(8) Direktiva Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (UL L 358, 18.12.1986, str. 1).

(9) Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

PRILOGA Opombe o razlagi prilog A, B, C in D 1. Vrste, vključene v priloge A, B, C in D, se navajajo: (a) z imenom vrste; ali (b) kot vse vrste višjega taksona ali njegovega določenega dela. 2. Okrajšava „spp.“ se uporablja za označevanje vseh vrst višjega taksona. 3. Druga navajanja taksonov, višjih od vrste, so le informativna ali za namene uvrščanja. 4. Vrste v Prilogi A, natisnjene s krepkim tiskom, so v tej prilogi navedene skladno z njihovim varstvom, določenim v Direktivi 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ali Direktivi Sveta 92/43/EGS (2). 5. Za rastlinske taksone, nižje od vrste, se uporabljajo naslednje okrajšave: (a) „ssp.“ se uporablja za označevanje podvrst; (b) „var.“ se uporablja za označevanje varietete (varietet); ter (c) „fa.“ se uporablja za označevanje oblik. 6. Znaki „(I)“, „(II)“ in „(III)“ ob imenu vrste ali višjega taksona se nanašajo na dodatke h Konvenciji, v katerih je ta vrsta navedena, kakor je navedeno v opombah od 7 do 9. Če pri imenu ni nobene od teh oznak, ta vrsta ni navedena v dodatkih h Konvenciji. 7. (I) ob imenu vrste ali višjega taksona pomeni, da je zadevna vrsta ali višji takson vključen v Dodatek I h Konvenciji. 8. (II) ob imenu vrste ali višjega taksona pomeni, da je zadevna vrsta ali višji takson vključen v Dodatek II h Konvenciji. 9. (III) ob imenu vrste ali višjega taksona pomeni, da je zadevna vrsta ali višji takson vključen v Dodatek III h Konvenciji. Pri tem je država, v zvezi s katero je vrsta ali višji takson vključen v Dodatek III, prav tako navedena. 10. „Kultivar“ v skladu z definicijo iz 8. izdaje Mednarodnega nomenklaturnega kodeksa za gojene rastline pomeni skupek rastlin, ki (a) so izbrane zaradi posebne lastnosti ali kombinacije lastnosti, (b) so v teh lastnostih izrazite, enotne in stabilne ter (c) pri razmnoževanju z ustreznimi sredstvi ohranijo navedene lastnosti. Nov takson kultivarja se lahko kot tak obravnava šele po uradni objavi njegovega imena kategorije in opisa v najnovejši izdaji Mednarodnega nomenklaturnega kodeksa za gojene rastline. 11. Križanci se lahko posebej navedejo v dodatkih, vendar le, če so iz ločene in stabilne prosto živeče populacije. Za živalske križance, ki imajo v štirih predhodnih generacijah v svoji starševski liniji enega ali več osebkov vrste, navedene v prilogah A ali B, se uporabljajo določbe te uredbe, kakor da so čiste vrste, čeprav zadevni križanci niso posebej navedeni v prilogah. 12. Ko je vrsta vključena v Prilogo A, B ali C, so tudi vsi deli vrste ali izdelki iz nje vključeni v isto prilogo, razen kadar je pri vrsti označeno, da so vključeni samo določeni deli in izdelki. V skladu s členom 2(t) te uredbe znak „#“ pred številko ob imenu vrste ali višjega taksona iz Priloge B ali C, označuje dele ali izdelke, ki so v zvezi s taksonom za namene te uredbe označeni, kot sledi: #1 Označuje vse dele in izdelke, razen: (a) semen, spor ali peloda (vključno s poliniji); (b) sejancev ali tkivnih kultur, pridobljenih in vitro, v trdnem ali tekočem mediju, ki se prevažajo v sterilnih posodah; (c) rezanega cvetja umetno razmnoženih rastlin; ter (d) plodov ter delov in izdelkov iz plodov umetno razmnoženih rastlin iz rodu Vanilla. #2 Označuje vse dele in izdelke, razen: (a) semen in peloda; ter (b) končnih izdelkov, zapakiranih in pripravljenih za prodajo na drobno. #3 Označuje cele ali narezane korenine in dele korenin. #4 Označuje vse dele in izdelke, razen: (a) semen (vključno s plodnimi glavicami Orchidaceae), spor in peloda (vključno s poliniji). Izjema ne velja za semena Cactaceae spp., ki se izvažajo iz Mehike, in semena Beccariophoenix madagascariensis in Neodypsis decaryi, ki se izvažajo z Madagaskarja; (b) sejancev ali tkivnih kultur, pridobljenih in vitro, v trdnem ali tekočem mediju, ki se prevažajo v sterilnih posodah; (c) rezanega cvetja umetno razmnoženih rastlin; (d) plodov ter delov in izdelkov iz plodov naturaliziranih ali umetno razmnoženih rastlin iz rodu Vanilla (Orchidaceae) in družine Cactaceae; (e) stebel, cvetja in delov ter izdelkov iz naturaliziranih ali umetno razmnoženih rastlin iz rodu Opuntia podrodu Opuntia in Selenicereus (Cactaceae); ter (f) končnih izdelkov Euphorbia antisyphilitica, zapakiranih in pripravljenih za prodajo na drobno. #5 Označuje hlode, žagan les ali furnir. #6 Označuje hlode, žagan les, furnir in vezan les. #7 Označuje hlode, iveri, prah in ekstrakte. #8 Označuje podzemne dele (tj. korenine in korenike): cele kose, njihove dele in v obliki prahu. #9 Označuje vse dele in izdelke, razen tistih, ki nosijo oznako „Proizvedeno iz materiala Hoodia spp., pridobljenega z nadzorovano pridelavo in izdelavo v sodelovanju z upravnimi organi CITES v Bocvani/Namibiji/Južni Afriki na podlagi sporazuma št. BW/NA/ZA xxxxxx“. #10 Označuje hlode, žagan les, furnir in vezan les, vključno z lesnimi polizdelki, ki se uporabljajo pri izdelavi lokov za godala. #11 Označuje hlode, žagan les, furnir, vezan les, prah in ekstrakte. #12 Označuje hlode, žagan les, furnir, vezan les in eterično olje, razen končnih izdelkov, zapakiranih in pripravljenih za prodajo na drobno. #13 Označuje jedro (znano tudi kot „endosperm“, „pulpa“ ali „kopra“) in vse njegove derivate. 13. Ker pri nobeni vrsti ali višjih taksonih RASTLIN iz Priloge A ni oznake, ki bi pomenila, da bi bilo treba z njenimi križanci ravnati v skladu z določbami člena 4(1) te Uredbe, to pomeni, da se z umetno razmnoženimi križanci, pridobljenimi iz ene ali več takih vrst ali taksonov, lahko trguje s potrdilom o umetnem razmnoževanju ter da za semena in pelod (vključno s poliniji), rezano cvetje, sejance ali za tkivne kulture teh križancev pridobljene in vitro, v trdnem ali tekočem mediju, ki se prevažajo v sterilnih posodah, ne veljajo določbe te uredbe. 14. Za urin, iztrebke in ambro, ki so pridobljeni kot odpadni produkti in tako brez vpliva na zadevno žival, se ne uporabljajo določbe te uredbe. 15. V zvezi z živalskimi vrstami iz Priloge D se navedene določbe uporabljajo le za žive osebke in cele ali skoraj cele mrtve osebke, razen za taksone, ki so označeni na naslednji način, da bi pokazali, da so zajeti tudi drugi deli in izdelki: § 1 Vse cele ali skoraj cele kože, surove ali strojene. § 2 Vsako perje ali vsaka koža ali drugi del s perjem. 16. V zvezi z rastlinskimi vrstami iz Priloge D se navedene določbe uporabljajo le za žive osebke, razen za taksone, ki so označeni na naslednji način, da bi pokazali, da so zajeti tudi drugi deli in izdelki: § 3 Posušene in sveže rastline, kar po potrebi vključuje; listje, korenine/korenike, stebla, semena/spore, skorjo in plodove. § 4 Hlodi, žagan les in furnir.

Priloga A Priloga B Priloga C Splošno ime ŽIVALSTVO CHORDATA (STRUNARJI) MAMMALIA sesalci ARTIODACTYLA sodoprsti kopitarji, parkljarji Antilocapridae vilorogi Antilocapra americana (I) (samo populacija v Mehiki; v priloge k Uredbi ni vključena nobena druga populacija) antilopska koza, vilorog Bovidae rogarji ali votlorogi Addax nasomaculatus (I) mendiška antilopa Ammotragus lervia (II) grivasta ovca Antilope cervicapra (III Nepal) jelenja antilopa Bison bison athabascae (II) gozdni bizon Bos gaurus (I) (razen udomačene oblike, navedene kot Bos frontalis, ki ni predmet določb te uredbe) gaver, džungelsko govedo Bos mutus (I) (razen udomačene oblike, navedene kot Bos grunniens, ki ni predmet določb te uredbe) jak, godrnjavi bivol Bos sauveli (I) kuprej, kamboški gozdni vol Bubalus arnee (III Nepal) (razen udomačene oblike, navedene kot Bubalus bubalis, ki ni predmet določb te uredbe) indijski bivol, azijski bivol, divji vodni bivol, arni Bubalus depressicornis (I) nižinski anoa Bubalus mindorensis (I) tamaru, mindorski bivol Bubalus quarlesi (I) gorski anoa Budorcas taxicolor (II) takin Capra falconeri (I) markor, vijekoza, vijeroga koza Capricornis milneedwardsii (I) — Capricornis rubidus (I) — Capricornis sumatraensis (I) asamski sezav Capricornis thar (I) — Cephalophus brookei (II) — Cephalophus dorsalis (II) zalivski hulež Cephalophus jentinki (I) jentinkov hulež Cephalophus ogilbyi (II) ogilbyjev hulež Cephalophus silvicultor (II) veliki hulež Cephalophus zebra (II) zebrasti hulež Damaliscus pygargus pygargus (II) belonosa antilopa Gazella cuvieri (I) cuvierjeva gazela Gazella dorcas (III Alžirija/Tunizija) navadna gazela Gazella leptoceros (I) vitkoroga gazela Hippotragus niger variani (I) orjaška črna grivasta antilopa Kobus leche (II) vodna antilopa Naemorhedus baileyi (I) rdeči goral Naemorhedus caudatus (I) kitajski goral Naemorhedus goral (I) goral Naemorhedus griseus (I) — Nanger dama (I) jelenja gazela Oryx dammah (I) sabljarka Oryx leucoryx (I) arabski oriks, arabska bajza Ovis ammon (II) (razen podvrst, vključenih v Prilogo A) argali Ovis ammon hodgsonii (I) tibetanski argali Ovis ammon nigrimontana (I) — Ovis canadensis (II) (samo populacija v Mehiki; v priloge k tej uredbi ni vključena nobena druga populacija) kanadska debeloroga ovca Ovis orientalis ophion (I) rdeča ovca, urial, šapu Ovis vignei (II) (razen podvrst, vključenih v Prilogo A) — Ovis vignei vignei (I) — Pantholops hodgsonii (I) čiru, orongo Philantomba monticola (II) modri hulež Pseudoryx nghetinhensis (I) — Rupicapra pyrenaica ornata (I) abruški gams Saiga borealis (II) — Saiga tatarica (II) sajga Tetracerus quadricornis (III Nepal) čusinga, štiriroga antilopa Camelidae kamele Lama guanicoe (II) gvanako, rdečerjavi gvanako Vicugna vicugna (I) (razen populacij v: Argentini [populacije v provincah Jujuy in Catamarca ter populacije napol v ujetništvu v provincah Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja in San Juan]; Boliviji [celotna populacija]; Čilu [populacija območja Primera Región]; ter Peruju [celotna populacija]; ki so vključene v Prilogo B) Vicugna vicugna (II) (samo populacije v Argentini (3) [populacije v provincah Jujuy in Catamarca ter populacije napol v ujetništvu v provincah Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja in San Juan]; Boliviji (4) [celotna populacija]; Čilu (5) [populacija območja Primera Región]; Peruju (6) [celotna populacija]; vse druge populacije so vključene v Prilogo A) vikunja Cervidae jeleni Axis calamianensis (I) kalamijanski jelen Axis kuhlii (I) kuhlov jelen Axis porcinus annamiticus (I) svinjski jelen Blastocerus dichotomus (I) močvirski jelen Cervus elaphus bactrianus (II) baktrijanski jelen Cervus elaphus barbarus (III Alžirija/Tunizija) berberski jelen Cervus elaphus hanglu (I) hangul Dama dama mesopotamica (I) mezopotamski damjak Hippocamelus spp. (I) huemul Mazama temama cerasina (III Gvatemala) veliki rdeči šilar Muntiacus crinifrons (I) črni mutnjak Muntiacus vuquangensis (I) orjaški mutnjak Odocoileus virginianus mayensis (III Gvatemala) gvatemalski belorepi jelen Ozotoceros bezoarticus (I) pampski jelen, kampški jelen Pudu mephistophiles (II) ekvadorski pudu Pudu puda (I) čilski pudu Rucervus duvaucelii (I) močvirski jelen, barazinga Rucervus eldii (I) lirasti jelen, tamin Hippopotamidae povodni konji Hexaprotodon liberiensis (II) mali povodni konj Hippopotamus amphibius (II) veliki povodni konj, nilski povodni konj Moschidae pižmarji Moschus spp. (I) (samo populacije v Afganistanu, Butanu, Indiji, Mjanmarju, Nepalu in Pakistanu; vse druge populacije so vključene v Prilogo B) Moschus spp. (II) (razen populacij v Afganistanu, Butanu, Indiji, Mjanmarju, Nepalu in Pakistanu, ki so vključene v Prilogo A) pižmarji Suidae svinje Babyrousa babyrussa (I) babirusa, jelenjač Babyrousa bolabatuensis (I) — Babyrousa celebensis (I) — Babyrousa togeanensis (I) — Sus salvanius (I) pritlikava divja svinja Tayassuidae pekariji Tayassuidae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A in razen populacij Pecari tajacu v Mehiki in Združenih državah, ki niso vključene v priloge k tej uredbi) pekariji Catagonus wagneri (I) wagnerjev pekari CARNIVORA zveri Ailuridae mačje pande Ailurus fulgens (I) mačji panda Canidae psi Canis aureus (III Indija) zlati šakal Canis lupus (I/II) (Vse populacije razen v Španiji severno od Duera in v Grčiji severno od 39. vzporednika. Populacije v Butanu, Indiji, Nepalu in Pakistanu so navedene v Dodatku I; vse druge populacije so navedene v Dodatku II. Razen udomačene oblike in dinga, ki se navajata kot Canis lupus familiaris in Canis lupus dingo) Canis lupus (II) (populacije v Španiji severno od Duera in v Grčiji severno od 39. vzporednika. Razen udomačene oblike in dinga, ki se navajata kot Canis lupus familiaris in Canis lupus dingo) volk, sivi volk Canis simensis etiopski šakal, etiopska lisica, etiopski volk Cerdocyon thous (II) šakalska lisica, maikong Chrysocyon brachyurus (II) grivasti volk Cuon alpinus (II) rdeči volk, kolzun Lycalopex culpaeus (II) kalpeška lisica Lycalopex fulvipes (II) — Lycalopex griseus (II) argentinska lisica Lycalopex gymnocercus (II) azarska lisica, aguaračaj Speothos venaticus (I) gozdni pes Vulpes bengalensis (III Indija) bengalska lisica Vulpes cana (II) blanfordova lisica Vulpes zerda (II) fenek, puščavska lisica Eupleridae Cryptoprocta ferox (II) fosa Eupleres goudotii (II) madagaskarska pasasta cibeta Fossa fossana (II) fanaloka Felidae mačke Felidae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A. Udomačene oblike osebkov niso predmet določb te uredbe) mačke Acinonyx jubatus (I) (letne izvozne kvote za žive osebke in lovske trofeje se dodelijo: Bocvana: 5; Namibija: 150; Zimbabve: 50. Trgovanje s temi osebki je predmet določb člena 4(1) te uredbe.) gepard, čita Caracal caracal (I) (samo populacije v Aziji; vse druge populacije so vključene v Prilogo B) karakal, puščavski ris Catopuma temminckii (I) temminckova zlata mačka Felis nigripes (I) črnonoga mačka Felis silvestris (II) divja mačka Leopardus geoffroyi (I) mala pegasta mačka Leopardus jacobitus (I) andska mačka, gorska mačka Leopardus pardalis (I) ozelot Leopardus tigrinus (I) leopardja mačka Leopardus wiedii (I) dolga mačka, margaj Lynx lynx (II) ris Lynx pardinus (I) južnoevropski ris Neofelis nebulosa (I) dimasti leopard Panthera leo persica (I) azijski lev Panthera onca (I) jaguar Panthera pardus (I) leopard Panthera tigris (I) tiger Pardofelis marmorata (I) saharska mačka Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (samo populacije v Bangladešu, Indiji in na Tajskem; vse druge populacije so vključene v Prilogo B) bengalska mačka Prionailurus iriomotensis (II) japonska mačka Prionailurus planiceps (I) ploščatoglava mačka Prionailurus rubiginosus (I) (samo populacija v Indiji; vse druge populacije so vključene v Prilogo B) rjasta mačka Puma concolor coryi (I) floridska puma Puma concolor costaricensis (I) — Puma concolor couguar (I) vzhodna puma Puma yagouaroundi (I) (samo populacije v Srednji in Severni Ameriki; vse druge populacije so vključene v Prilogo B) jaguarundi Uncia uncia (I) snežni leopard ali ibis Herpestidae ihneumoni Herpestes fuscus (III Indija) rjavi indijski mungo Herpestes edwardsi (III Indija) indijski mungo Herpestes javanicus auropunctatus (III Indija) mali indijski mungo Herpestes smithii (III Indija) rdeči mungo Herpestes urva (III Indija) račji mungo Herpestes vitticollis (III Indija) progastovrati mungo Hyaenidae hijene Proteles cristata (III Bocvana) pižmova hijena, podzemski volk Mephitidae skunki Conepatus humboldtii (II) patagonski surili Mustelidae kune Lutrinae vidre Lutrinae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) vidre Aonyx capensis microdon (I) (samo populacije v Kamerunu in Nigeriji; vse druge populacije so vključene v Prilogo B) kongoška vidra, brezkrempljasta vidra Enhydra lutris nereis (I) morska vidra Lontra felina (I) obalna vidra Lontra longicaudis (I) južnoameriška vidra Lontra provocax (I) čilska vidra Lutra lutra (I) evropska vidra Lutra nippon (I) — Pteronura brasiliensis (I) orjaška vidra, brazilska vidra Mustelinae kune Eira barbara (III Honduras) tajra Galictis vittata (III Kostarika) grizon Martes flavigula (III Indija) harza, pisana kuna Martes foina intermedia (III Indija) kuna belica Martes gwatkinsii (III Indija) nilgirska kuna Mellivora capensis (III Bocvana) medarski ali dvobarvni jazbec Mustela nigripes (I) prerijski dihur Odobenidae mroži Odobenus rosmarus (III Kanada) polarni mrož Otariidae južni morski medvedi Arctocephalus spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) morski medvedi Arctocephalus philippii (II) filipov morski medved Arctocephalus townsendi (I) gvadalupski morski medved Phocidae pravi tjulnji Mirounga leonina (II) južnomorski slon Monachus spp. (I) pravi tjulnji Procyonidae rakuni Bassaricyon gabbii (III Kostarika) pasjedlačji medved Bassariscus sumichrasti (III Kostarika) srednjeameriški podlasičji medved Nasua narica (III Honduras) belogobčni nosati medved Nasua nasua solitaria (III Urugvay) koati Potos flavus (III Honduras) vitorepi medved Ursidae medvedi Ursidae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) medvedi Ailuropoda melanoleuca (I) orjaški panda, bambusni medved Helarctos malayanus (I) malajski medved, sončni medved Melursus ursinus (I) šobar, termitski medved Tremarctos ornatus (I) očalar, naočar, andski medved Ursus arctos (I/II) (samo populacije v Butanu, na Kitajskem, v Mehiki in Mongoliji ter podvrsta Ursus arctos isabellinus so navedene v Dodatku I; vse druge populacije in podvrste so navedene v Dodatku II) rjavi medved Ursus thibetanus (I) ogrličar Viverridae cibetovke Arctictis binturong (III Indija) binturong Civettictis civetta (III Bocvana) afriška cibetovka Cynogale bennettii (II) vidrasta cibeta Hemigalus derbyanus (II) malajska pasasta cibeta Paguma larvata (III Indija) črno-beli zvijavt Paradoxurus hermaphroditus (III Indija) malajski mustang Paradoxurus jerdoni (III Indija) indijski mustang Prionodon linsang (II) navadni linsang Prionodon pardicolor (I) pegasti linsang Viverra civettina (III Indija) velika pegasta cibetovka Viverra zibetha (III Indija) velika indijska cibetovka Viverricula indica (III Indija) mala indijska cibetovka CETACEA kiti in delfini CETACEA spp. (I/II) (7) kiti in delfini CHIROPTERA netopirji Phyllostomidae listonosi netopirji Platyrrhinus lineatus (III Urugvaj) — Pteropodidae leteče lisice Acerodon spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) leteče lisice Acerodon jubatus (I) — Pteropus spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) leteče lisice Pteropus insularis (I) — Pteropus livingstonii (II) — Pteropus loochoensis (I) — Pteropus mariannus (I) — Pteropus molossinus (I) — Pteropus pelewensis (I) — Pteropus pilosus (I) — Pteropus rodricensis (II) rodrigueška leteča lisica Pteropus samoensis (I) samoanska leteča lisica Pteropus tonganus (I) — Pteropus ualanus (I) — Pteropus voeltzkowi (II) — Pteropus yapensis (I) — CINGULATA pasavci Dasypodidae pasavci Cabassous centralis (III Kostarika) severni golorepi pasavec Cabassous tatouay (III Urugvaj) veliki golorepi pasavec Chaetophractus nationi (II) (letna izvozna kvota je nič. Vsi osebki veljajo za osebke vrst, vključenih v Prilogo A, trgovanje z njimi se ustrezno ureja.) andski dlakavi pasavec Priodontes maximus (I) veliki pasavec DASYUROMORPHIA zverski vrečarji Dasyuridae zverski vrečarji Sminthopsis longicaudata (I) dolgorepa tankonoga miš vrečarica Sminthopsis psammophila (I) — Thylacinidae tasmanski volkovi Thylacinus cynocephalus (morda izumrla) (I) tasmanski volk DIPROTODONTIA diprotodonti Macropodidae kenguruji in valabiji Dendrolagus inustus (II) — Dendrolagus ursinus (II) medvedji kenguru Lagorchestes hirsutus (I) zahodni zajčji kenguru, rdečkasti zajčji kenguru Lagostrophus fasciatus (I) progasti zajčji kenguru Onychogalea fraenata (I) mali kenguru Onychogalea lunata (I) polmesečarski kenguru Phalangeridae kuskusi in lisičji kuzuji Phalanger intercastellanus (II) — Phalanger mimicus (II) — Phalanger orientalis (II) sivi kuskus Spilocuscus kraemeri (II) — Spilocuscus maculatus (II) pegasti kuskus Spilocuscus papuensis (II) — Potoroidae podganji kenguruji Bettongia spp. (I) cvileži Caloprymnus campestris (morda izumrla) (I) puščavski podganji kenguru Vombatidae vombati Lasiorhinus krefftii (I) severni dlakonosi, kvinslandski dlakonosi, mehkodlaki vombat LAGOMORPHA zajci in žvižgači Leporidae zajci in kunci Caprolagus hispidus (I) ščetinasti zajec Romerolagus diazi (I) vulkanski kunec MONOTREMATA stokovci Tachyglossidae kljunati ježki Zaglossus spp. (II) dolgorili kljunati ježek PERAMELEMORPHIA Chaeropodidae jazbeci vrečarji ali bandikuti Chaeropus ecaudatus (morda izumrla) (I) kratkonogi jazbec vrečar Peramelidae jazbeci vrečarji ali bandikuti Perameles bougainville (I) zahodni progasti jazbec vrečar, marl Thylacomyidae dolgouhi jazbeci vrečarji ali bilbiji Macrotis lagotis (I) veliki bilbi, veliki dolgouhi jazbec vrečar, dalgit Macrotis leucura (I) mali bilbi PERISSODACTYLA lihoprsti kopitarji Equidae konji, osli in zebre Equus africanus (I) (izključuje udomačeno obliko, ki se navaja kot Equus asinus, za katero se ne uporabljajo določbe te uredbe) nubijski divji osel, afriški osel Equus grevyi (I) grevyjeva zebra, kraljeva zebra Equus hemionus (I/II) (vrsta je navedena v Dodatku II, podvrsti Equus hemionus hemionus in Equus hemionus khur pa sta navedeni v Dodatku I) azijski osel Equus kiang (II) tibetanski polosel, kiang Equus przewalskii (I) konj przewalskega, mongolski divji konj Equus zebra hartmannae (II) hartmanova gorska zebra Equus zebra zebra (I) kapska gorska zebra Rhinocerotidae nosorogi Rhinocerotidae spp. (I) (razen podvrst, vključenih v Prilogo B) nosorogi Ceratotherium simum simum (II) (samo populacije v Južni Afriki in Svaziju; vse druge populacije so vključene v Prilogo A. Izključno zaradi omogočanja mednarodne trgovine z živimi živalmi za primerne in sprejemljive namembne kraje in za trgovanje z lovskimi trofejami. Vsi drugi osebki veljajo za osebke vrst, vključenih v Prilogo A, trgovanje z njimi se ustrezno uredi.) širokousti nosorog, beli nosorog Tapiridae tapirji Tapiridae spp. (I) (razen podvrst, vključenih v Prilogo B) tapirji Tapirus terrestris (II) južnoameriški nižinski tapir, brazilski tapir PHOLIDOTA luskavci Manidae luskavci, storžnjaki Manis spp. (II) (za Manis crassicaudata, Manis culionensis, Manis javanica in Manis pentadactylaje je letna izvozna kvota nič, in sicer za osebke, vzete iz narave, s katerimi se trguje predvsem s komecialnimi nameni) luskavci PILOSA lenivci in mravljinčarji Bradypodidae triprsti lenivci Bradypus variegatus (II) rjavi triprsti lenivec Megalonychidae dvoprsti lenivec Choloepus hoffmanni (III Kostarika) hofmanov dvoprsti lenivec Myrmecophagidae mravljinčarji Myrmecophaga tridactyla (II) veliki mravljinčar Tamandua mexicana (III Gvatemala) severni tamandua PRIMATES prvaki PRIMATES spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) prvaki Atelidae kapucinke Alouatta coibensis (I) — Alouatta palliata (I) grivasti ali ognjeni vriskač Alouatta pigra (I) — Ateles geoffroyi frontatus (I) — Ateles geoffroyi panamensis (I) — Brachyteles arachnoides (I) pajčarka, miriki Brachyteles hypoxanthus (I) — Oreonax flavicauda (I) rumenorepi volnaček Cebidae marmozetke Callimico goeldii (I) goeldijeva krempljičarka Callithrix aurita (I) bela čopičarka Callithrix flaviceps (I) rumena marmozetka Leontopithecus spp. (I) leviči Saguinus bicolor (I) goloobraza tamarinka, dvobarvna tamarinka Saguinus geoffroyi (I) geoffroyevatamarinka Saguinus leucopus (I) srebrna tamarinka, belonogi tamarin Saguinus martinsi (I) — Saguinus oedipus (I) beloglavček, pinché, lisztova opica Saimiri oerstedii (I) — Cercopithecidae ozkonose opice Cercocebus galeritus (I) — Cercopithecus diana (I) dolgobrada zamorska mačka Cercopithecus roloway (I) — Cercopithecus solatus (II) — Colobus satanas (II) črna gvereza Macaca silenus (I) bradač, vanderu Mandrillus leucophaeus (I) dril Mandrillus sphinx (I) mandril Nasalis larvatus (I) rilčar Piliocolobus foai (II) — Piliocolobus gordonorum (II) — Piliocolobus kirkii (I) — Piliocolobus pennantii (II) pennantova rdeča gvereza Piliocolobus preussi (II) kamerunska rdeča gvereza Piliocolobus rufomitratus (I) rečna rdeča gvereza Piliocolobus tephrosceles (II) — Piliocolobus tholloni (II) — Presbytis potenziani (I) otoški hulman Pygathrix spp. (I) nosani Rhinopithecus spp. (I) — Semnopithecus ajax (I) — Semnopithecus dussumieri (I) — Semnopithecus entellus (I) hanuman, navadni langur, sveti langur Semnopithecus hector (I) — Semnopithecus hypoleucos (I) malabarski langur Semnopithecus priam (I) — Semnopithecus schistaceus (I) — Simias concolor (I) — Trachypithecus delacouri (II) — Trachypithecus francoisi (II) françoisov langur Trachypithecus geei (I) zlati langur Trachypithecus hatinhensis (II) — Trachypithecus johnii (II) črni langur, nilgiri Trachypithecus laotum (II) — Trachypithecus pileatus (I) kapičasti langur Trachypithecus poliocephalus (II) — Trachypithecus shortridgei (I) — Cheirogaleidae mačji makiji Cheirogaleidae spp. (I) mačji makiji Daubentoniidae dolgoprsteži Daubentonia madagascariensis (I) dolgoprstež, aj-aj, aje-aje Hominidae velike človeku podobne opice Gorilla beringei (I) gorska gorila Gorilla gorilla (I) gorila Pan spp. (I) šimpanzi Pongo abelii (I) — Pongo pygmaeus (I) orangutan Hylobatidae giboni Hylobatidae spp. (I) giboni Indriidae indriji Indriidae spp. (I) indriji Lemuridae lemurji Lemuridae spp. (I) pravi makiji Lepilemuridae podlasičji lemurji Lepilemuridae spp. (I) podlasičji lemurji Lorisidae loriji in galagi Nycticebus spp. (I) čokati lori ali kukang Pitheciidae kapucinke Cacajao spp. (I) uakariji, kratkorepe opice Callicebus barbarabrownae (II) — Callicebus melanochir (II) — Callicebus nigrifrons (II) — Callicebus personatus (II) rjava skakačka Chiropotes albinasus (I) belonosi saki Tarsiidae nartničarji Tarsius spp. (II) nartničarji PROBOSCIDEA trobčarji Elephantidae sloni Elephas maximus (I) indijski slon Loxodonta africana (I) (razen populacij v Bocvani, Namibiji, Južni Afriki in Zimbabveju, ki so vključene v Prilogo B) Loxodonta africana (II) (samo populacije v Bocvani, Namibiji, Južni Afriki in Zimbabveju (8); vse druge populacije so vključene v Prilogo A) afriški slon RODENTIA glodalci Chinchillidae činčile in viskače Chinchilla spp. (I) (udomačene oblike osebkov niso predmet določb te uredbe) činčile Cuniculidae pake Cuniculus paca (III Honduras) paka Dasyproctidae agutiji Dasyprocta punctata (III Honduras) agouti Erethizontidae drevesni ježevci Sphiggurus mexicanus (III Honduras) mehiški drevesni ježevec Sphiggurus spinosus (III Urugvaj) južnoameriški drevesni ježevec Hystricidae ježevci starega sveta Hystrix cristata afriški ježevec Muridae miši, voluharice in hrčki Leporillus conditor (I) podgana gnezdarica Pseudomys fieldi praeconis (I) — Xeromys myoides (I) neprava podgana plovka Zyzomys pedunculatus (I) — Sciuridae veverice Cynomys mexicanus (I) mehiški prerijski pes Marmota caudata (III Indija) — Marmota himalayana (III Indija) himalajski svizec Ratufa spp. (II) orjaške veverice Callosciurus erythraeus — Sciurus carolinensis siva veverica Sciurus deppei (III Kostarika) — Sciurus niger — SCANDENTIA tupaje ali šilaste veverice SCANDENTIA spp. (II) tupaje ali šilaste veverice SIRENIA morske krave ali sirene Dugongidae dugongi ali vilastorepe morske krave Dugong dugon (I) dugong Trichechidae lamantini Trichechidae spp. (I/II) (Trichechus inunguis in Trichechus manatus sta navedena v Dodatku I. Trichechus senegalensis je naveden v Dodatku II.) lamantini AVES ptiči ANSERIFORMES Anatidae plovci Anas aucklandica (I) — Anas bernieri (II) — Anas chlorotis (I) — Anas formosa (II) formoški kreheljc Anas laysanensis (I) — Anas nesiotis (I) — Anas querquedula reglja Asarcornis scutulata (I) — Aythya innotata — Aythya nyroca kostanjevka Branta canadensis leucopareia (I) aleutska kanadska gos Branta ruficollis (II) rdečevrata gos Branta sandvicensis (I) — Cairina moschata (III Honduras) muškatna raca Coscoroba coscoroba (II) koskorob, labodnik Cygnus melancoryphus (II) črnovrati labod Dendrocygna arborea (II) zahodnoindijski žvižgač Dendrocygna autumnalis (III Honduras) — Dendrocygna bicolor (III Honduras) rumeni žvižgač Mergus octosetaceus — Oxyura jamaicensis belolična trdorepka Oxyura leucocephala (II) evropska beloglavka, palčja raca Rhodonessa caryophyllacea (morda izumrla) (I) — Sarkidiornis melanotos (II) grbasta raca Tadorna cristata — APODIFORMES hudourniki Trochilidae kolibriji Trochilidae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) kolibriji Glaucis dohrnii (I) — CHARADRIIFORMES pobrežniki Burhinidae prlivke Burhinus bistriatus (III Gvatemala) — Laridae galebi Larus relictus (I) — Scolopacidae kljunači ali sloke Numenius borealis (I) eskimski škurh Numenius tenuirostris (I) tenkokljuni škurh Tringa guttifer (I) — CICONIIFORMES močvirniki Ardeidae čaplje Ardea alba velika bela čaplja Bubulcus ibis kravja čaplja Egretta garzetta mala bela čaplja Balaenicipitidae čevljekljuni Balaeniceps rex (II) čevljekljun, abu makub Ciconiidae štorklje Ciconia boyciana (I) — Ciconia nigra (II) črna štorklja Ciconia stormi — Jabiru mycteria (I) — Leptoptilos dubius — Mycteria cinerea (I) — Phoenicopteridae plamenci ali flamingi Phoenicopteridae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) plamenci Phoenicopterus ruber (II) rdeči plamenec Threskiornithidae ibisi Eudocimus ruber (II) rdeči ibis, rdeči srpač Geronticus calvus (II) — Geronticus eremita (I) — Nipponia nippon (I) — Platalea leucorodia (II) žličarka Pseudibis gigantea — COLUMBIFORMES golobi Columbidae golobi Caloenas nicobarica (I) grivasti golob Claravis godefrida — Columba livia skalni golob Ducula mindorensis (I) — Gallicolumba luzonica (II) zabodeni golob Goura spp. (II) — Leptotila wellsi — Nesoenas mayeri (III Mauritius) — Streptopelia turtur divja grlica CORACIIFORMES vpijati Bucerotidae kljunorožci Acerodon spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) — Aceros nipalensis (I) — Anorrhinus spp. (II) — Anthracoceros spp. (II) — Berenicornis spp. (II) — Buceros spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) kljunorožci Buceros bicornis (I) dvorožec Penelopides spp. (II) — Rhinoplax vigil (I) kljunorožec Rhyticeros spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) — Rhyticeros subruficollis (I) — CUCULIFORMES kukavice Musophagidae sadjejedi Tauraco spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) — Tauraco bannermani (II) — FALCONIFORMES ujede FALCONIFORMES spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A in ene od vrst iz družine Cathartidae, vključene v Prilogo C; druge vrste niso vključene v priloge k tej uredbi) ujede Accipitridae kragulji Accipiter brevipes (II) kratkonogi skobec Accipiter gentilis (II) kragulj Accipiter nisus (II) skobec Aegypius monachus (II) rjavi jastreb Aquila adalberti (I) španski kraljevi orel Aquila chrysaetos (II) planinski orel Aquila clanga (II) veliki klinkač Aquila heliaca (I) kraljevi orel Aquila pomarina (II) mali klinkač Buteo buteo (II) kanja Buteo lagopus (II) koconoga kanja Buteo rufinus (II) rjasta kanja Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) — Circaetus gallicus (II) kačar Circus aeruginosus (II) rjavi lunj Circus cyaneus (II) pepelasti lunj Circus macrourus (II) stepski lunj Circus pygargus (II) močvirski lunj Elanus caeruleus (II) lebduh Eutriorchis astur (II) — Gypaetus barbatus (II) brkati ser Gyps fulvus (II) beloglavi jastreb Haliaeetus spp. (I/II) (Haliaeetus albicilla je navedena v Dodatku I; druge vrste so navedene v Dodatku II) jezerci Harpia harpyja (I) harpija Hieraaetus fasciatus (II) sokolji orel, bonnelijev orel, progasti orel Hieraaetus pennatus (II) mali orel Leucopternis occidentalis (II) — Milvus migrans (II) (razen za vrsto Milvus migrans lineatus, ki je vključena v Prilogo B) črni škarnik Milvus milvus (II) rjavi škarnik Neophron percnopterus (II) egiptovski jastreb Pernis apivorus (II) Sršenar Pithecophaga jefferyi (I) veliki filipinski orel Cathartidae jastrebi novega sveta Gymnogyps californianus (I) kalifornijski kondor Sarcoramphus papa (III Honduras) kraljevski jastreb Vultur gryphus (I) Kondor Falconidae sokoli Falco araeus (I) sejšelska postovka Falco biarmicus (II) južni sokol Falco cherrug (II) sokol plenilec Falco columbarius (II) mali sokol Falco eleonorae (II) sredozemski sokol Falco jugger (I) — Falco naumanni (II) južna postovka Falco newtoni (I) (samo populacija na Sejšelih) newtonova postovka Falco pelegrinoides (I) puščavski sokol Falco peregrinus (I) sokol selec Falco punctatus (I) — Falco rusticolus (I) arktični sokol Falco subbuteo (II) škrjančar Falco tinnunculus (II) postovka Falco vespertinus (II) rdečenoga postovka Pandionidae ribji orli Pandion haliaetus (II) ribji orel GALLIFORMES kure Cracidae hokojke Crax alberti (III Kolumbija) — Crax blumenbachii (I) — Crax daubentoni (III Kolumbija) — Crax fasciolata — Crax globulosa (III Kolumbija) — Crax rubra (III Kolumbija, Kostarika, Gvatemala in Honduras) — Mitu mitu (I) — Oreophasis derbianus (I) — Ortalis vetula (III Gvatemala/Honduras) — Pauxi pauxi (III Kolumbija) — Penelope albipennis (I) — Penelope purpurascens (III Honduras) — Penelopina nigra (III Gvatemala) — Pipile jacutinga (I) — Pipile pipile (I) — Megapodiidae velenoge kure Macrocephalon maleo (I) — Phasianidae poljske kure Argusianus argus (II) argov fazan Catreus wallichii (I) — Colinus virginianus ridgwayi (I) virginijska jerebica Crossoptilon crossoptilon (I) — Crossoptilon mantchuricum (I) — Gallus sonneratii (II) — Ithaginis cruentus (II) — Lophophorus impejanus (I) — Lophophorus lhuysii (I) — Lophophorus sclateri (I) — Lophura edwardsi (I) — Lophura hatinhensis — Lophura imperialis (I) — Lophura swinhoii (I) — Meleagris ocellata (III Gvatemala) — Odontophorus strophium — Ophrysia superciliosa — Pavo muticus (II) klasasti pav Polyplectron bicalcaratum (II) pavji ali zrcalasti fazan Polyplectron germaini (II) rjavi pavji fazan Polyplectron malacense (II) — Polyplectron napoleonis (I) — Polyplectron schleiermacheri (II) — Rheinardia ocellata (I) reinardov fazan Syrmaticus ellioti (I) eliotov fazan Syrmaticus humiae (I) — Syrmaticus mikado (I) mikado fazan Tetraogallus caspius (I) — Tetraogallus tibetanus (I) — Tragopan blythii (I) — Tragopan caboti (I) — Tragopan melanocephalus (I) — Tragopan satyra (III Nepal) tragopan, rogati fazan Tympanuchus cupido attwateri (I) prerijska kokoš GRUIFORMES žerjavovci Gruidae žerjavi Gruidae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) žerjavi Grus americana (I) — Grus canadensis (I/II) (vrsta je navedena v Dodatku II, podvrsti Grus canadensis nesiotes in Grus canadensis pulla pa v Dodatku I) kanadski žerjav Grus grus (II) žerjav Grus japonensis (I) — Grus leucogeranus (I) snežni žerjav Grus monacha (I) meniški žerjav Grus nigricollis (I) — Grus vipio (I) — Otididae droplje Otididae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) droplje Ardeotis nigriceps (I) — Chlamydotis macqueenii (I) — Chlamydotis undulata (I) ovratničarska droplja Houbaropsis bengalensis (I) — Otis tarda (II) velika droplja Sypheotides indicus (II) — Tetrax tetrax (II) mala droplja Rallidae tukalice Gallirallus sylvestris (I) — Rhynochetidae kaguji Rhynochetos jubatus (I) kagu PASSERIFORMES pevci Atrichornithidae hostniki Atrichornis clamosus (I) kričavi hostnik Cotingidae kičevci Cephalopterus ornatus (III Kolumbija) ščitar Cephalopterus penduliger (III Kolumbija) — Cotinga maculata (I) kotinga Rupicola spp. (II) — Xipholena atropurpurea (I) beloperuta kotinga Emberizidae strnadi Gubernatrix cristata (II) — Paroaria capitata (II) — Paroaria coronata (II) — Tangara fastuosa (II) — Estrildidae astrilde Amandava formosa (II) — Lonchura fuscata — Lonchura oryzivora (II) — Poephila cincta cincta (II) — Hirundinidae ščinkavci Carduelis cucullata (I) — Carduelis yarrellii (II) — Hirundinidae lastovke Pseudochelidon sirintarae (I) belooka rečna lastovka Icteridae škorčevci Xanthopsar flavus (I) — Meliphagidae medarji Lichenostomus melanops cassidix (I) — Muscicapidae muharji Acrocephalus rodericanus (III Mauritius) — Cyornis ruckii (II) — Dasyornis broadbenti litoralis (morda izumrla) (I) — Dasyornis longirostris (I) — Garrulax canorus (II) — Garrulax taewanus (II) — Leiothrix argentauris (II) — Leiothrix lutea (II) — Liocichla omeiensis (II) — Picathartes gymnocephalus (I) — Picathartes oreas (I) — Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius) — Paradisaeidae rajčice Paradisaeidae spp. (II) rajčice Pittidae pite ali bleščeči drozgi Pitta guajana (II) — Pitta gurneyi (I) — Pitta kochi (I) — Pitta nympha (II) — Pycnonotidae dlakavci Pycnonotus zeylanicus (II) — Sturnidae škorci Gracula religiosa (II) — Leucopsar rothschildi (I) — Zosteropidae očalarji Zosterops albogularis (I) — PELECANIFORMES veslonožci Fregatidae burnice Fregata andrewsi (I) — Pelecanidae pelikani Pelecanus crispus (I) kodrasti pelikan Sulidae beli morski vrani Papasula abbotti (I) — PICIFORMES Capitonidae brkatci Semnornis ramphastinus (III Kolumbija) — Picidae žolne Campephilus imperialis (I) — Dryocopus javensis richardsi (I) — Ramphastidae poprovci ali tukani Baillonius bailloni (III Argentina) — Pteroglossus aracari (II) — Pteroglossus castanotis (III Argentina) — Pteroglossus viridis (II) — Ramphastos dicolorus (III Argentina) pisani, zelenokljuni tukan Ramphastos sulfuratus (II) — Ramphastos toco (II) orjaški tukan Ramphastos tucanus (II) — Ramphastos vitellinus (II) — Selenidera maculirostris (III Argentina) — PODICIPEDIFORMES ponirki ali potapljavci Podicipedidae ponirki Podilymbus gigas (I) — PROCELLARIIFORMES cevonosci ali viharniki Diomedeidae albatrosi Phoebastria albatrus (I) — PSITTACIFORMES papige PSITTACIFORMES spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A in brez Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus ter Psittacula krameri, ki niso vključene v priloge k tej uredbi) papige Cacatuidae kakaduji Cacatua goffiniana (I) — Cacatua haematuropygia (I) — Cacatua moluccensis (I) moluški kakadu Cacatua sulphurea (I) — Probosciger aterrimus (I) — Loriidae loriji Eos histrio (I) — Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina je navedena v Dodatku I, druge vrste so navedene v Dodatku II) — Psittacidae papige Amazona arausiaca (I) — Amazona auropalliata (I) — Amazona barbadensis (I) — Amazona brasiliensis (I) — Amazona finschi (I) — Amazona guildingii (I) — Amazona imperialis (I) — Amazona leucocephala (I) — Amazona oratrix (I) — Amazona pretrei (I) — Amazona rhodocorytha (I) — Amazona tucumana (I) — Amazona versicolor (I) — Amazona vinacea (I) — Amazona viridigenalis (I) — Amazona vittata (I) — Anodorhynchus spp. (I) — Ara ambiguus (I) — Ara glaucogularis (I) — Ara macao (I) — Ara militaris (I) — Ara rubrogenys (I) — Cyanopsitta spixii (I) spixov makav Cyanoramphus cookii (I) — Cyanoramphus forbesi (I) — Cyanoramphus novaezelandiae (I) — Cyanoramphus saisseti (I) — Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) — Eunymphicus cornutus (I) — Guarouba guarouba (I) — Neophema chrysogaster (I) — Ognorhynchus icterotis (I) — Pezoporus occidentalis (morda izumrla) (I) nočna papiga, jamski papagaj Pezoporus wallicus (I) talni papagajček Pionopsitta pileata (I) — Primolius couloni (I) — Primolius maracana (I) — Psephotus chrysopterygius (I) — Psephotus dissimilis (I) — Psephotus pulcherrimus (morda izumrla) (I) — Psittacula echo (I) — Pyrrhura cruentata (I) — Rhynchopsitta spp. (I) — Strigops habroptilus (I) kakapo, sovji papagaj RHEIFORMES ameriški tekači Rheidae nanduji Pterocnemia pennata (I) (razen Pterocnemia pennata pennata, ki je vključena v Prilogo B) darwinov nandu Pterocnemia pennata pennata (II) darwinov nandu Rhea americana (II) navadni nandu SPHENISCIFORMES veslači Spheniscidae pingvini Spheniscus demersus (II) očalasti pingvin Spheniscus humboldti (I) — STRIGIFORMES sove STRIGIFORMES spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) sove Strigidae sove Aegolius funereus (II) koconogi čuk Asio flammeus (II) močvirska uharica Asio otus (II) mala uharica Athene noctua (II) čuk Bubo bubo (II) (razen vrste Bubo bubo bengalensis, ki je vključena v Prilogo B) velika uharica Glaucidium passerinum (II) mali skovik Heteroglaux blewitti (I) — Mimizuku gurneyi (I) leserjeva uharica Ninox natalis (I) — Ninox novaeseelandiae undulata (I) — Nyctea scandiaca (II) snežna sova Otus ireneae (II) — Otus scops (II) veliki skovik Strix aluco (II) lesna sova Strix nebulosa (II) bradata sova Strix uralensis (II) (razen vrste Strix uralensis davidi, ki je vključena v Prilogo B) kozača Surnia ulula (II) skobčevka Tytonidae pegaste sove Tyto alba (II) pegasta sova Tyto soumagnei (I) sumagnejeva sova STRUTHIONIFORMES tekači Struthionidae noji Struthio camelus (I) (samo populacije v Alžiriji, Burkini Faso, Kamerunu, Srednjeafriški republiki, Čadu, Maliju, Mavretaniji, Maroku, Nigru, Nigeriji, Senegalu in Sudanu; vse druge populacije niso vključene v priloge k tej uredbi) noj TINAMIFORMES dolgonoge kure Tinamidae dolgonoge kure Tinamus solitarius (I) — TROGONIFORMES trogoni Trogonidae trogoni Pharomachrus mocinno (I) kvecal REPTILIA plazilci CROCODYLIA krokodili CROCODYLIA spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) krokodili Alligatoridae aligatorji, kajmani Alligator sinensis (I) kitajski aligator Caiman crocodilus apaporiensis (I) — Caiman latirostris (I) (razen populacije v Argentini, ki je vključena v Prilogo B) šakare ali širokogobčni kajman Melanosuchus niger (I) (razen populacije v Braziliji, ki je vključena v Prilogo B, ter populacije v Ekvadorju, ki je vključena v Prilogo B in zanjo velja letna izvozna kvota nič, in sicer dokler letne izvozne kvote ne odobrita sekretariat CITES in IUCN/SSC Crocodile Specialist Group) črni kajman, veliki kajman Crocodylidae pravi krokodili Crocodylus acutus (I) (razen populacije na Kubi, ki je vključena v Prilogo B) šilonosi krokodil Crocodylus cataphractus (I) oklopni krokodil Crocodylus intermedius (I) orinoški krokodil Crocodylus mindorensis (I) — Crocodylus moreletii (I) (razen populacij v Belizeju in Mehiki, ki so vključene v Prilogo B s kvoto nič za prosto živeče osebke, s katerimi se trguje v trgovske namene) bulasti krokodil Crocodylus niloticus (I) (razen populacij v Bocvani, Egiptu [ob upoštevanju kvote nič za prosto živeče osebke, s katerimi se trguje v trgovske namene], Etiopiji, Keniji, na Madagaskarju, v Malaviju, Mozambiku, Namibiji, Južni Afriki, Ugandi, Združeni republiki Tanzaniji [dovoljena letna izvozna kvota ne presega 1600 prosto živečih osebkov, vključno z lovskimi trofejami, poleg vzrejenih osebkov], Zambiji in Zimbabveju; te populacije so vključene v Prilogo B) nilski krokodil Crocodylus palustris (I) močvirski krokodil Crocodylus porosus (I) (razen populacij v Avstraliji, Indoneziji in na Papui Novi Gvineji, ki so vključene v Prilogo B) indijski krokodil ali letvičar Crocodylus rhombifer (I) rombasti krokodil, kubanski krokodil Crocodylus siamensis (I) siamski krokodil Osteolaemus tetraspis (I) toponosi krokodil Tomistoma schlegelii (I) malajski gavial Gavialidae gangeški gaviali Gavialis gangeticus (I) gavial, kljunasti krokodil RHYNCHOCEPHALIA Sphenodontidae tuatare Sphenodon spp. (I) tuatare SAURIA kuščarji Agamidae agame Uromastyx spp. (II) trnorepe agame Chamaeleonidae kameleoni Bradypodion spp. (II) — Brookesia spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) — Brookesia perarmata (I) — Calumma spp. (II) — Chamaeleo spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) kameleoni Chamaeleo chamaeleon (II) navadni kameleon Furcifer spp. (II) — Kinyongia spp. (II) pritlikavi kameleon Nadzikambia spp. (II) pritlikavi kameleon Cordylidae pasasti in ščitasti kuščarji Cordylus spp. (II) pasasta kuščarica Gekkonidae gekoni Cyrtodactylus serpensinsula (II) — Hoplodactylus spp. (III Nova Zelandija) — Naultinus spp. (III Nova Zelandija) — Phelsuma spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) dnevni gekoni Phelsuma guentheri (II) — Uroplatus spp. (II) — Helodermatidae bradavičarji Heloderma spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) bradavičar Heloderma horridum charlesbogerti (I) — Iguanidae legvani Amblyrhynchus cristatus (II) morski legvan Brachylophus spp. (I) — Conolophus spp. (II) — Ctenosaura bakeri (II) — Ctenosaura oedirhina (II) — Ctenosaura melanosterna (II) — Ctenosaura palearis (II) — Cyclura spp. (I) vretenorepi legvani Iguana spp. (II) — Phrynosoma blainvillii (II) Phrynosoma cerroense (II) Phrynosoma coronatum (II) krastačar Phrynosoma wigginsi (II) Sauromalus varius (I) — Lacertidae kuščarice Gallotia simonyi (I) — Podarcis lilfordi (II) balearska kuščarica Podarcis pityusensis (II) — Scincidae skinki Corucia zebrata (II) — Teiidae teji Crocodilurus amazonicus (II) — Dracaena spp. (II) — Tupinambis spp.(II) — Varanidae varani Varanus spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) varani Varanus bengalensis (I) bengalski varan Varanus flavescens (I) — Varanus griseus (I) puščavski varan Varanus komodoensis (I) komodoški varan Varanus nebulosus (I) — Varanus olivaceus (II) — Xenosauridae grbičarji Shinisaurus crocodilurus (II) grbičarji SERPENTES kače Boidae udavi Boidae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) udavi Acrantophis spp. (I) — Boa constrictor occidentalis (I) — Epicrates inornatus (I) — Epicrates monensis (I) gladkousti udav Epicrates subflavus (I) — Eryx jaculus (II) stepski udav Sanzinia madagascariensis (I) madagaskarska ovijačka Bolyeriidae — Bolyeriidae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) — Bolyeria multocarinata (I) — Casarea dussumieri (I) — Colubridae goži Atretium schistosum (III Indija) — Cerberus rynchops (III Indija) ribojedi brujaš Clelia clelia (II) musurana Cyclagras gigas (II) — Elachistodon westermanni (II) indijska jamičarka Ptyas mucosus (II) kitajska podganarica Xenochrophis piscator (III Indija) — Elapidae strupeni goži Hoplocephalus bungaroides (II) — Micrurus diastema (III Honduras) — Micrurus nigrocinctus (III Honduras) — Naja atra (II) — Naja kaouthia (II) — Naja mandalayensis (II) — Naja naja (II) naočarka Naja oxiana (II) — Naja philippinensis (II) — Naja sagittifera (II) — Naja samarensis (II) — Naja siamensis (II) — Naja sputatrix (II) — Naja sumatrana (II) — Ophiophagus hannah (II) kraljeva kobra Loxocemidae — Loxocemidae spp. (II) — Pythonidae pitoni Pythonidae spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) pitoni Python molurus molurus (I) indijski piton Tropidophiidae — Tropidophiidae spp. (II) — Viperidae gadi Crotalus durissus (III Honduras) južnoameriška klopotača Crotalus durissus unicolor — Daboia russelii (III Indija) jesur, verigasti gad Vipera latifii — Vipera ursinii (I) (samo populacija v Evropi, razen območja nekdanje ZSSR; te populacije niso vključene v priloge k tej uredbi) mali gad Vipera wagneri (II) — TESTUDINES želve Carettochelyidae — Carettochelys insculpta (II) — Chelidae kačjevratne želve Chelodina mccordi (II) — Pseudemydura umbrina (I) temna kratkovratka Cheloniidae orjaške črepahe, glavate karete Cheloniidae spp. (I) orjaške črepahe, glavate karete Chelydridae želve hlastavke Macrochelys temminckii (III Združene države Amerike) jastrebja želva Dermatemydidae tabasovke Dermatemys mawii (II) rečna želva, želva tabasovka Dermochelyidae usnjače Dermochelys coriacea (I) usnjača Emydidae sklednice Chrysemys picta — Glyptemys insculpta (II) gozdna sklednica Glyptemys muhlenbergii (I) muhlenbergova sklednica Graptemys spp. (III Združene države Amerike) — Terrapene spp. (II) (razen vrst, vključenih v Prilogo A) škatlarice Terrapene coahuila (I) vodna