4.Izplačilo obrokov v skladu s posojilno pogodbo je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Italija zadovoljivo izpolnjuje dodatne mejnike in cilje, ki jih zajema posojilo ter ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. Dodatni mejniki in cilji, ki jih zajema posojilo, so upravičeni do plačila, če so doseženi najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Italiji na voljo podporo v obliki posojila v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 15 938 235 352 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom posojila. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Italija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Italiji na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 8 954 466 787 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Italiji na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 68 880 513 747 EUR. Znesek v višini 47 925 096 762 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Italijo izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 20 955 416 985 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Italije na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji ter dodatnimi mejniki in cilji, povezanimi s plačilom posojila, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(59)Italija je zaprosila za predhodno financiranje v višini 13 % finančnega prispevka in 13 % posojila. Ta znesek bi moral biti dan na voljo Italiji pod pogojem, da začneta veljati sporazum o financiranju iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241 in posojilna pogodba iz člena 15(2) navedene uredbe, in v skladu z navedenima sporazumom in pogodbo.

(58)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, ko Italija zadovoljivo izpolni ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(57)Poleg tega je Italija zaprosila za podporo v obliki posojila, da bi podprla dodatne reforme in naložbe. Največji obseg posojila, za katero je zaprosila Italija, znaša 6,8 % njenega bruto nacionalnega dohodka za leto 2019 v tekočih cenah. Znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je višji od vsote finančnega prispevka, ki je na voljo za Italijo, in zaprošene podpore v obliki posojila.

(56)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Italijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Italijo dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(55)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Italije znašajo 191 499 177 889 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Italijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Italije, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Italijo.

(54)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila italijanski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta v obliki nepovratne finančne podpore in podpore v obliki posojila.

(53)Kar zadeva postopek posvetovanja v fazi izvajanja, italijanski načrt za okrevanje in odpornost predvideva nadaljevanje rednih dialogov z različnimi upravami, vključenimi v izvajanje načrta, in deležniki. V ta namen model upravljanja predvideva ustanovitev posvetovalnega organa, v katerem sodelujejo gospodarski in socialni partnerji. Za zagotovitev, da bodo ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji.

(52)Načrt je bil predmet postopka posvetovanja in interakcij z različnimi deležniki, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, organizacijami civilne družbe, socialnimi partnerji, akademiki in strokovnjaki na področju politik. Na podlagi mnenja italijanskega parlamenta o strateških smernicah, ki jih je predlagala vlada za pripravo načrta, je svet ministrov 12. januarja 2021 odobril prvo različico. Po zamenjavi vlade februarja 2021 so se nadaljevali pregled osnutka načrta in posvetovanja z ustreznimi deležniki. Poslanska zbornica in senat sta organizirala vrsto predstavitev, na katerih so sodelovali različni deležniki, kot so regionalni in lokalni organi, socialni partnerji, organizacije civilne družbe in institucionalni organi, ter o tem sprejela ad hoc poročila skupaj z resolucijami, ki usmerjajo dokončanje načrta na tej podlagi. Poleg tega je vlada vodila dialog z regionalnimi in lokalnimi organi v okviru konference med državo in regijami. Po koncu tega postopka je bil spremenjeni načrt predstavljen parlamentu, ki je potrdil njegovo predložitev Komisiji.

(51)Načrt vključuje naložbe vzdolž vseevropskih prometnih koridorjev (TEN-T) in čezmejnih železniških povezav med Italijo in Avstrijo z dokončanjem obvoznice Bolzano na progi Verona–Brennero, ki je pomembno vozlišče za potniški in tovorni promet med Italijo ter severno in vzhodno Evropo. Poleg tega bi moral razvoj najmanj 3 400 km evropskega sistema za vodenje železniškega prometa omogočiti interoperabilnost z železniškimi sistemi drugih držav članic. Načrt vključuje ukrepe v podporo uporabi optičnega vlakna in tehnologij, ki temeljijo na 5G, vzdolž evropskih koridorjev 5G. Načrt predvideva tudi financiranje sodelovanja italijanskih podjetij v odobrenih in potencialno pomembnih projektih skupnega evropskega interesa ter v raziskovalnih in razvojnih partnerstvih in krepitev mreže evropskih vozlišč za digitalne inovacije za izmenjavo znanj in izkušenj z drugimi evropskimi državami.

(50)V skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241 načrt vključuje samoooceno varnosti za naložbe v zvezi s storitvami v oblaku in infrastrukturo za javno upravo. Kar zadeva ukrepe za povezljivost, zlasti za uporabo 5G, je Italija potrdila, da bo takšno oceno izvedla pozneje, pri čemer bo upoštevala scenarije povezljivosti, ki bodo rezultat kartiranja in javnega posvetovanja. V zvezi s tem je Italija navedla, da bo analizirala scenarije tveganja ter izvedla ukrepe za preprečevanje ali ublažitev morebitnih varnostnih tveganj.

(49)Načrt Italije za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k obravnavanju izzivov v državi na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Vključuje zlasti ukrepe, ki obravnavajo izzive na področju enakosti spolov, kot sta podpora ženskemu podjetništvu ali vzpostavitev nacionalnega sistema certificiranja za enakost spolov. Predvideni so tudi posebni ukrepi v podporo enakim možnostim za mlade, vključno z ukrepi za povečanje vpisa v študijske programe naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter krepitev digitalnih in inovacijskih znanj in spretnosti s posebnim poudarkom na enakosti spolov in enakih možnostih za vse. Ukrepi za izboljšanje socialnih in zdravstvenih storitev v skupnosti in na domu, kot so inovativne stanovanjske rešitve in oprema, so namenjeni spodbujanju samostojnega življenja invalidov in starejših oseb. V načrtu je pojasnjeno, kako bodo različne komponente neposredno ali posredno prispevale k odpravljanju neenakosti in spodbujanju enakih možnosti, zlasti za ženske in mlade. Vendar pa je pričakovani prispevek za posebne skupine, kot so pripadniki etničnih ali rasnih manjšin, v načrtu še vedno nejasen. Zlasti če je pričakovani prispevek samo posreden, je ključno, da se s pozornim spremljanjem konkretnega izvajanja načrta zagotovi, da bo prinesel pričakovane rezultate in tvoril del celovite strategije v sinergiji z nacionalnimi politikami za enakost spolov, kot je nacionalna strategija za enakost spolov za obdobje 2021–2026.

(48)V italijanskem načrtu za okrevanje in odpornost je predstavljena strateška in dosledna vizija s splošno skladnostjo med komponentami in posameznimi ukrepi. Reforme in naložbe v posamezni komponenti so dosledne in se medsebojno krepijo, komponente pa se med seboj tudi v precejšnji meri dopolnjujejo. V načrtu je na primer več komponent, ki predvidevajo ukrepe za spodbujanje energijske učinkovitosti ali zagotavljajo, da ne bo negativnega učinka na porabo energije poleg tistih, posebej namenjenih zelenemu in ekološkemu prehodu. Drug primer je, da vse komponente vključujejo mlade, spol in teritorialno kohezijo kot prednostne naloge, ne glede na njihovo posebno področje uporabe. Ukrepi, predlagani v okviru komponente, med seboj niso v nasprotju in drug drugega ne razvrednotijo, prav tako niso ugotovljena protislovja med različnimi komponentami.

(47)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(46)Za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotja interesov je v okviru izvajanja načrta predvidena okrepitev obstoječih ureditev. Poleg vloge carinske in finančne policije (Guardia di Finanza), organa za boj proti korupciji (ANAC) in italijanskega računskega sodišča se bo uporabil enotni projektni kodeks in ARACHNE tudi zato, da bi se izognili tveganju dvojnega financiranja.

(45)Pravilno delovanje notranjih kontrol in ureditve zajemanja podatkov ter struktur poročanja in prehod na enotni sistem (ReGiS) so ključnega pomena za poročanje o doseganju ciljev in mejnikov ter določanje zahtevkov za plačilo. Prehodne informacijske ureditve, napredek pri razvoju novega informacijskega okolja (ReGiS) in dejanski prehod na ta sistem repozitorija zahtevajo posebno informacijsko revizijo s strani revizijskega organa v zvezi s sposobnostjo sistema ReGiS, da izpolni funkcije, opisane v načrtu, zlasti v zvezi s celovitostjo podatkov in vzdrževanjem revizijske sledi. Skupaj s prvim zahtevkom za plačilo revizijski organ predloži revizijsko poročilo o prehodnem sistemu, ki potrjuje funkcije sistema repozitorija.

(44)Vzpostavljeni so kontrolni sistemi in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem in dajanjem na voljo podatkov o končnih prejemnikih: od sredine leta 2022 z vzpostavitvijo enotnega informacijskega sistema (ReGiS), do takrat pa se uporabljajo prehodne informacijske ureditve na podlagi obstoječih orodij za obdelavo podatkov, ki jih je treba prilagoditi za ta namen. Zbiranje podatkov v skladu s členom 22(2)(d) iz Uredbe (EU) 2021/241 temelji na informacijah iz podatkovnih zbirk javne uprave, vključno na primer s podatkovnimi zbirkami, ki temeljijo na identifikacijskih kodah ponudb. Revizijski organ bi moral v zvezi s prehodnimi informacijskimi ureditvami preveriti zbiranje podatkov iz člena 22(2)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in zagotavljanje dostopa do njih. Ta zaveza in poročanje revizijskega organa o njej sta kot mejnik vključena v prilogo k temu sklepu. Ureditve se štejejo kot ustrezne za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter za preprečevanje dvojnega financiranja iz instrumenta za okrevanje in odpornost ter drugih programov Unije.

(43)Vzpostavitev sistema notranjih kontrol in ureditev, predlaganih v načrtu za okrevanje in odpornost, je ocenjena kot dovolj robustna, ustrezne strukture pa so jasno opisane. V načrtu so jasno opredeljeni akterji (organi/subjekti) ter opisane njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranjega nadzora. Ministrstvu za gospodarstvo in finance je bila dodeljena naloga splošnega usklajevanja, v okviru ministrstva pa je bil ustanovljen neodvisen revizijski organ s pooblastili, določenimi v zakonskem odloku z dne 31. maja 2021, št. 77. Za krepitev upravne zmogljivosti je predvideno ad hoc zaposlovanje.

(42)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevali dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom EU, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito finančnih interesov Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(41)Italija je predložila ocene stroškov za vse ukrepe načrta za okrevanje in odpornost, ki vključujejo stroške. Na splošno so metodologija in predpostavke za dosego ocen stroškov jasne in verjetne za večino ukrepov načrta in pogosto temeljijo na prejšnjih projektih podobne narave ali ustreznih podpornih študijah. Vendar pa za nekatere ukrepe podrobnosti o metodologiji in podlagi, uporabljeni za pripravo ocen stroškov, manjkajo ali pa so te nepopolne, kar onemogoča v celoti pozitivno oceno ocen stroškov. Zato je utemeljitev ocen stroškov za znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost razumna in v srednji meri verjetna. Poleg tega je ocenjeni skupni strošek načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in je sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(40)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(38)Za izvajanje in spremljanje načrta za okrevanje in odpornost je predvideno upravljanje na več ravneh. To vključuje zlasti: na politični ravni usmerjevalni odbor, ustanovljen na predsedstvu sveta ministrov; na ravni socialnega dialoga posvetovalno telo, ki vključuje ustrezne deležnike; na tehnični ravni sekretariat, ustanovljen na predsedstvu sveta ministrov v podporo delu usmerjevalnega odbora in posvetovalnega telesa, osrednjo strukturo za usklajevanje in nadzor, vzpostavljeno pri ministrstvu za gospodarstvo in finance, ter strukture za tehnično usklajevanje, opredeljene na ravni osrednjih uprav, odgovornih za posamezne ukrepe. Model predvideva tudi ustanovitev neodvisnega revizijskega organa za izvajanje sistemov notranjih kontrol. Centralne in lokalne uprave ostajajo odgovorne za operativno izvajanje ukrepov načrta na podlagi ustreznih pristojnosti. Model upravljanja določa dodelitev jasnih odgovornosti za izvajanje načrta, spremljanje napredka in poročanje. Odgovornosti in pooblastila so določeni v zakonskem odloku z dne 31. maja 2021, št. 77, ki daje pravna pooblastila ustreznim organom. Ta model naj bi ustvaril sinergije in zagotovil usklajevanje med mehanizmom in drugimi programi Unije, s čimer bi se lahko izboljšalo izvajanje skladov Unije v Italiji. Krepitev upravne zmogljivosti, vključno z dodatnimi človeškimi viri in zagotavljanjem tehnične podpore upravam, ter poenostavitev upravnih postopkov sta predvideni in vključeni v pravne akte (zakonski odlok z dne 9. junija 2021, št. 80 in zakonski odlok z dne 31. maja 2021, št. 77), da se zagotovi pravočasno in učinkovito izvajanje ukrepov iz načrta. Predvideni so tudi ad hoc mehanizmi za obravnavo vprašanj v zvezi z izvajanjem, ki so določeni v zakonskem odloku z dne 31. maja 2021, št. 77. Mejniki in cilji italijanskega načrta so jasni in realistični ter ustrezno odražajo naložbe in reforme, predvidene v načrtu. Ustrezni kazalniki so relevantni, sprejemljivi in dovolj zanesljivi.

(37)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(36)Načrt vključuje ključne reforme v podporo reševanju dolgotrajnih izzivov Italije, ki bi lahko strukturno izboljšale konkurenčnost italijanskega gospodarstva. Predlagana reforma javne uprave bo predvsem morala dopolniti in zaključiti celovito reformo, sprejeto leta 2014. Polno, hitro in pravilno izvajanje novega sklopa ukrepov bi moralo povečati učinkovitost javne uprave. To bi skupaj s predvideno reformo pravosodja, katere cilj je občutno zmanjšanje sodnih zaostankov v civilnih in kazenskih postopkih ter zmanjšanje sodnih zaostankov v upravnih postopkih, znatno izboljšalo delovanje gospodarstva. Poleg tega načrt vključuje sklop ambicioznih reform za odpravo ovir v poslovnem okolju ter povečanje preglednosti in odprtosti nekaterih gospodarskih sektorjev za konkurenco. Sektorske reforme, kot so tiste, ki so načrtovane v energetskem in vodnem sektorju, z obravnavanjem večjih ovir odpravljajo pomembne pomanjkljivosti, pričakuje pa se, da bodo imele trajen pozitiven učinek na rast in produktivnost. Pričakuje se, da bodo reforme povečale donose celovitega sklopa naložb, načrtovanih v različnih sektorjih italijanskega gospodarstva, ki bodo nadgradile fizično infrastrukturo po vsej državi, okrepile človeški kapital ter pospešile zeleni in digitalni prehod. Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s tistimi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(35)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Italijo.

(34)Digitalni prehod pred Italijo postavlja velike izzive, saj se država sooča z znatnimi primanjkljaji tako pri osnovni kot napredni digitalni usposobljenosti, kar se odraža tudi v nizki stopnji digitalizacije proizvodnega sistema. Cilj načrta je prispevati k reševanju teh izzivov z naložbami, usmerjenimi v potrebe po usposobljenosti splošnega prebivalstva, ljudi, ki jim bolj grozi digitalna izključenost, učiteljev, javnih uslužbencev in delovne sile. Razvoj napredne digitalne usposobljenosti se obravnava kot del širših ukrepov, ki prispevajo k večji razpoložljivosti tehničnih in specializiranih digitalnih spretnosti in znanj.

(33)Druge pomembne naložbe so namenjene digitalizaciji javne uprave z ukrepi, načrtovanimi za splošno javno upravo, zdravstveni sektor in izobraževalni sektor. Učinkovito izvajanje teh ukrepov bi prispevalo k vzpostavitvi digitalne infrastrukture, ki je pripravljena na prihodnost, okrepilo kibernetsko varnost, povečalo učinkovitost javne uprave in njeno odpornost ter jo približalo državljanom. Načrt predvideva tudi ukrepe, ki dopolnjujejo nacionalne naložbe v digitalizacijo pravosodja.

(32)Skupno dvanajst elementov vsebuje ukrepe, ki prispevajo k digitalnemu prehodu s širokim, medsektorskim pristopom. Na področju digitalizacije podjetij se načrtujejo znatne naložbe s poudarkom na davčnih spodbudah za pametnejše proizvodne sisteme (Transizione 4.0). Načrt predvideva tudi podporo omrežjem za sodelovanje na področju raziskav in inovacij ter prenos tehnologije med univerzami, raziskovalnimi inštituti in podjetji. Pričakuje se, da bodo naložbe v dokončanje ultrahitrih širokopasovnih omrežij in povezljivost 5G prispevale k doseganju evropskih digitalnih ciljev za leto 2030, njihovo hitro izvajanje pa bi prineslo znatne koristi v celotnem gospodarstvu in družbi.

(31)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) učinkovito prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 25,1 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(30)Načrt vsebuje reforme, ki bodo olajšale pridobivanje dovoljenj za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in prenovile postopek podeljevanja koncesij hidroelektrarnam. Načrt se osredotoča na zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prometu, predvideva pomembne naložbe v trajnostno urbano mobilnost, vključno z e-mobilnostjo, krepitev železniške infrastrukture v podporo prehodu na druge oblike prevoza in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v zračnem in pomorskem prometu ter kmetijstvu. Poleg tega načrt podpira prizadevanja Italije za prilagajanje podnebnim spremembam, potresno odpornost in kakovost infrastrukture. Predvideva se, da bo načrt prispeval k reševanju obstoječih izzivov na področju ravnanja z odpadki, spodbujal krožno gospodarstvo, izboljšal upravljanje vodnih virov in odpadne vode ter okrepil varstvo biotske raznovrstnosti. V ta namen načrt predvideva ukrepe, kot so sprejetje nove strategije za krožno gospodarstvo, posodobitev in vzpostavitev novih obratov za ravnanje z odpadki, izboljšanje vodne infrastrukture za izboljšanje oskrbe in zmanjšanje izgub vode, ter sklop ukrepov za ponovno pogozdovanje in obnovo naravnih območij, morskega dna in morskih habitatov.

(29)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje širok nabor naložb in reform za obravnavanje izzivov zelenega prehoda ter je na splošno dobro usklajen s prednostnimi nalogami evropskega zelenega dogovora in njegovega načrta za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 ter s ciljem, da Evropa do leta 2050 postane družba, odporna na podnebne spremembe. Načrt vključuje več ukrepov v zvezi s prenovami za večjo energijsko učinkovitost stavb, zlasti prek odbitka davka na stanovanjske nepremičnine Superbonus, predvideva pa tudi neposredne naložbe za izboljšanje energijske učinkovitosti občin, šol, pravosodnih zgradb, hotelov, muzejev, kinematografov in gledališč. Poleg tega je cilj načrta povečati konkurenco na trgih z električno energijo in plinom ter spodbujati uporabo obnovljivih virov energije. Ukrepi vključujejo naložbe, namenjene podpori obnovljivih virov energije za energijske skupnosti in skupaj delujoče samoporabnike energije iz obnovljivih virov ter razvoju proizvodnje električne energije na morju in pametnih omrežij.

(28)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 37,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za leto 2030.

(27)Pri nekaterih ukrepih iz načrta je bila glede na njihovo naravo potrebna posebna pozornost, da se ne škoduje bistveno. Za naložbe v prenovo, biometan, vodik, namakanje in zadnje dele povezave bi bilo treba določiti mejnike. Odpadke, ki nastanejo pri prenovi, je treba obdelati v skladu z načeli krožnega gospodarstva. Ukrepi za obdelavo odpadkov ne vsebujejo naložb v sežiganje ali mehansko-biološko obdelavo v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno. Pri ukrepih za zamenjavo voznega parka vozil in strojev so do financiranja upravičena le čista vozila. Biometan, ki ga uporabljajo vozila, je skladen z Direktivo (EU) 2018/2001 (prenovitev) o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Predvideni so tudi posebni zaščitni ukrepi v zvezi z varstvom biotske raznovrstnosti.

(26)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno), in sicer blaženju podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Italija je pri oceni skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, upoštevala tehnične smernice Evropske komisije (2021/C 58/01) in se po potrebi zavezuje k izvajanju posebnih ukrepov iz ustreznih mejnikov in ciljev, da se ne škoduje bistveno.

(25)Načrt vključuje naložbe in reforme za krepitev človeškega kapitala in spodbujanje enakih možnosti izobraževanja po vsej državi, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k zmanjšanju neenakosti in regionalnih razlik, kar zadeva šolsko infrastrukturo in rezultate izobraževanja. Pričakuje se, da bodo imele južne regije znatne koristi od predvidenih naložb v športne objekte, vrtce in študentske namestitve ter od povečanega števila univerzitetnih štipendij in ciljno usmerjenih projektov za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja ter boljše rezultate izobraževanja ranljivih učencev. Ukrepi, vključeni v načrt, so namenjeni tudi krepitvi kompetenc, znanj in spretnosti v sekundarnem in terciarnem izobraževanju, izboljšanju socialnih storitev v notranjosti države, spodbujanju rehabilitacije premoženja, zaplenjenega zaradi organiziranega kriminala, in krepitvi teritorialnega zdravstva.

(24)Načrt se osredotoča tudi na politike za mlade in otroke, in sicer s sklopom ukrepov, kot sta izboljšanje kakovosti in povečanje zmogljivosti vrtcev in storitev otroškega varstva, pri katerih Italija zaostaja za povprečjem Unije. Cilj načrta je tudi spodbujati vpis v programe terciarnega izobraževanja, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, obenem pa vzpostavlja mrežo visokošolskih ustanov, ki ponujajo kratke podiplomske študijske programe. Načrt vključuje številne ukrepe za okrepitev italijanskih raziskovalnih zmogljivosti, zlasti reformo za olajšanje mobilnosti pomembnih raziskovalcev in vodstvenih delavcev, poenostavitev upravljanja sredstev in reformo poklicne poti raziskovalcev. Pričakuje se, da bo načrt podprl tudi vključevanje digitalnih tehnologij v osnovnošolski in srednješolski izobraževalni sistem z uporabo digitalnih virov v učilnicah, digitalizacijo izobraževalnih vsebin in ustanavljanjem laboratorijev z izobraževalnimi tehnologijami, kot so roboti, ki jih je mogoče programirati. V načrtu so predvideni tudi ukrepi za povečanje zaposljivosti mladih in podporo ustvarjanju delovnih mest v okviru digitalnega in zelenega prehoda. Pričakuje se tudi, da bodo reforme izobraževalnega sistema in aktivne politike zaposlovanja izboljšale okvirne pogoje in pripomogle k uspehu teh naložb.

(23)Načrt predvideva obsežen sklop pomembnih naložb za zmanjšanje neenakosti in socialne ranljivosti v različnih komponentah, ki namenjajo posebno pozornost tudi jugu države. Obravnava številna pomembna področja, kot so povečanje ponudbe socialnih stanovanj, izboljšanje dostopa do socialnih storitev, zlasti za invalide in nesamozadostne starejše osebe, razširitev storitev oskrbe na domu ali podpora prikrajšanim skupnostim prek načrtov za mestno prenovo. Ukrepe spremljajo reforme, ki bi morale poenostaviti dostop do nekaterih socialnih storitev, kot sta okvirni zakon za invalide ali reforma v zvezi z razširitvijo medicine na daljavo in sosedskih omrežij. Skupaj z ukrepi iz drugih komponent, kot so ukrepi, povezani z zaposlovanjem, izobraževanjem ali zdravjem, ti ukrepi obravnavajo številna načela evropskega stebra socialnih pravic.

(22)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt do leta 2026 povečal BDP Italije za 2,5 %. Medtem ko kratkoročno prevladujejo učinki na povpraševanje zaradi povečanja javnih naložb, bi večje naložbe srednjeročno okrepile javni osnovni kapital s pozitivnimi učinki na potencialni in dejanski BDP. Pričakuje se, da bo načrt prispeval k podpori teritorialne kohezije. V skladu z načrtom je vsaj 40 % naložb s posebnim teritorialnim ciljem dodeljenih južnim regijam. Pričakuje se, da bo načrt odpravil infrastrukturno vrzel ter povečal produktivnost in konkurenčnost manj razvitih regij z naložbami v širokopasovne povezave, železnico za visoke hitrosti in regionalne proge, ravnanje z odpadki in upravljanje voda, pristanišča in zadnje dele povezav v posebnih ekonomskih conah. Pri ukrepih za oživitev mestnih območij in izboljšanje razmer za najranljivejše skupine prebivalstva je posebna pozornost namenjena tudi jugu in notranjosti države. Pričakuje se, da bodo reforme, predvidene v načrtu, zlasti reforma javne uprave, in ukrepi, povezani s krepitvijo upravne zmogljivosti lokalne uprave, prispevali k izboljšanju učinkovitosti javne uprave v teh regijah.

(21)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(20)Načrt za okrevanje in odpornost bo z obravnavanjem omenjenih izzivov po pričakovanjih prispeval tudi k odpravljanju neravnotežij, s katerimi se Italija sooča, zlasti v zvezi z visokim javnim dolgom in dolgotrajno šibko dinamiko produktivnosti v razmerah visoke brezposelnosti in ravni nedonosnih posojil, ki je kljub padajočemu trendu še vedno visoka.

(19)Poleg tega načrt vsebuje ambiciozne ukrepe za reformo in posodobitev civilnega, kazenskega in upravnega pravosodnega sistema. Naložbe, predvidene v načrtu, so namenjene digitalizaciji sodišč, usposabljanju sodnikov in osebja ter izboljšanju splošne učinkovitosti sodišč, pri čemer kratkoročno vplivajo na organizacijske dejavnike, da bi lahko reforme, ki so v pripravi, hitreje prinesle rezultate. Ustanovitev in okrepitev urada za zaslišanje bo kot sestavni del pravosodne reforme v podporo sodnikom, da se zmanjšajo obstoječi sodni zaostanki in skrajša skupno trajanje postopkov kot del strategije okrevanja, kar bo pripomoglo k hitremu izvajanju reform in naložb s pozitivnim učinkom tudi na boj proti korupciji in splošno poslovno okolje. S temi ukrepi se bo predvidoma izboljšala tudi kakovost pravosodja, in sicer s podporo sodnikom pri običajnih študijskih dejavnostih, pravnih raziskavah, pripravi aktov in organizaciji spisov, kar bo sodnikom omogočilo, da se osredotočijo na zapletenejše naloge.

(18)Načrt predvideva tudi obsežne reforme za izboljšanje splošnega poslovnega okolja in zmanjšanje ovir za konkurenco. S sprejetjem novega letnega zakona o konkurenci za leto 2021 se bo po pričakovanjih skrajšal čas za ustanovitev podjetja v Italiji in povečala konkurenčnost postopkov za sklepanje pogodb za lokalne javne storitve, zlasti na področju ravnanja z odpadki in prometa, še posebej za pristanišča, regionalni železniški in lokalni javni promet, ter na področju koncesij, še posebej za avtoceste, polnilne postaje za e-mobilnost in vodno energijo. Sektorska zakonodaja na področju energetike postopno odpravlja regulirane cene električne energije ter vključuje spremljevalne ukrepe za povečanje konkurence na maloprodajnih trgih z energijo in uvedbo pametnih števcev druge generacije. Revizija zakonodaje o javnem naročanju vključuje predpise za skrajšanje časa med objavo naročil in njihovo oddajo, usklajevanje politike javnega naročanja, uvajanje elektronskega javnega naročanja, profesionalizacijo javnih kupcev in racionalizacijo naročnikov. To se bo predvidoma izvedlo tako, da se bo zagotovilo ustrezno ravnovesje med prednostmi poenostavitve ter kontrolami v zvezi z bojem proti korupciji in goljufijam. Načrt predvideva konsolidacijo organov za nadzor trga, digitalizacijo inšpekcijskih pregledov proizvodov in ustanovitev novih akreditiranih laboratorijev. Izboljšave poslovnega okolja bodo predvidoma olajšale podjetništvo, vzpostavile boljše okvirne pogoje za konkurenco in dale prednost učinkovitejšemu razporejanju virov, kar je povezano z možnostjo povečanja produktivnosti.

(17)Sklop reform in naložb v zdravstvenem sektorju je namenjen potrebnim omogočitvenim pogojem za zagotavljanje večje odpornosti zdravstvenih storitev, zlasti v zvezi z lokalnim zdravstvom, medicino na daljavo in naložbami v digitalizacijo sistema. Cilj znatnih naložb, povezanih s sektorskimi reformami, je podpreti dvojni prehod ter raziskave in inovacije ob upoštevanju regionalnih razlik. To zadeva zlasti ukrepe za izgradnjo in posodobitev digitalne infrastrukture, razvoj krožnega gospodarstva ter izboljšanje ravnanja z odpadki in upravljanja voda, povečanje energijske učinkovitosti stavb, spodbujanje proizvodnje obnovljivih virov energije, razširitev trajnostnega prometa in zmanjšanje razdrobljenosti storitev za oskrbo z vodo. Vključen je sklop naložb in reform za spodbujanje raziskav in inovacij, zlasti v zvezi z mladimi raziskovalci ter vključevanjem javnih in zasebnih institucij.

(16)V načrt so vključene pomembne reforme in naložbe za povečanje učinkovitosti javne uprave, zlasti za izboljšanje upravljanja zaposlovanja v javnem sektorju in krepitev upravne zmogljivosti. Ukrepi v zvezi z zaposlovanjem v javnem sektorju se osredotočajo na reformo izbora in zaposlovanja javnih uslužbencev. Novi sistem bi bilo treba takoj preskusiti z izborom osebja, potrebnega za upravljanje načrta. Reforma je povezana z naložbami v oblikovanje enotne platforme za zaposlovanje, naložbo v izpopolnjevanje in prekvalifikacijo ter reformo poklicnih poti v javni upravi. Upravna poenostavitev z ad hoc zakonodajnimi ukrepi (hitri postopek) je predvidena za upravne postopke in odpravo dovoljenj, ki niso utemeljena z javnim interesom. Ukrepe dopolnjujejo in krepijo znatne naložbe in reforme za spodbujanje digitalizacije različnih javnih uprav. Za hitro izvedbo reform in naložb v IKT bo vzpostavljen poseben urad za preobrazbo za digitalno javno upravo.

(15)Načrt vključuje reformo in nekatere naložbe za zmanjšanje neprijavljenega dela ter ukrepe za izboljšanje rezultatov izobraževanja in zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja, saj je to nad povprečjem Unije. Načrt vključuje tudi ukrepe za povečanje udeležbe žensk na trgu dela s kombinacijo reform in naložb, vključno s krepitvijo ponudbe otroškega varstva. Poleg tega načrt vsebuje ukrepe za krepitev znanj in spretnosti, vključno z digitalnimi, ter za izboljšanje priložnosti za mlade in najranljivejše družbene skupine.

(14)V zvezi s fiskalno-strukturno politiko načrt vključuje ukrepe za izboljšanje pobiranja davkov in okrepitev boja proti davčnim utajam ter ukrepe za povečanje učinkovitosti javnofinančnih odhodkov z okrepljenim okvirom za pregled porabe in dokončanjem reforme fiskalnih odnosov na različnih ravneh države. Po pričakovanjih bodo h kakovosti javnih financ prispevali tudi strukturni ukrepi za izboljšanje okvira za javno naročanje. Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta Italije za okrevanje in odpornost, ne glede na dejstvo, da se je Italija v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. Poleg tega priporočilo Italiji za zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ni več relevantno, in sicer ker se je ustrezno proračunsko obdobje izteklo in ker je bila marca 2020 v okviru krize zaradi pandemije aktivirana splošna odstopna klavzula iz Pakta za stabilnost in rast.

(13)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkoviti obravnavi vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet naslovil na Italijo v evropskem semestru leta 2019 in 2020. Reforme in naložbe, vključene v načrt, bodo po pričakovanjih zlasti prispevale k vzdržnosti javnih financ, povečale odpornost zdravstvenega sektorja, izboljšale učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja in socialnih politik ter izboljšale rezultate izobraževanja in izpopolnjevanja. Načrt bo po pričakovanjih spodbudil tudi naložbe v podporo dvojnemu prehodu, zlasti na področju mrežnih gospodarskih panog, javnih služb ter raziskav in inovacij, da se zmanjšajo regionalne razlike, poveča uspešnost javne uprave in učinkovitost pravosodnega sistema, izboljša poslovno okolje in odpravijo ovire za konkurenco.

(12)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno s fiskalnimi vidiki, in priporočilih na podlagi člena 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(11)Načrt za okrevanje in odpornost naj bi socialno in teritorialno kohezijo po pričakovanjih okrepil z namenskimi naložbami in reformami, namenjenimi izboljšanju položaja najranljivejših družbenih skupin in manj razvitih regij v državi. V južnih regijah so predvidene znatne naložbe v fizični kapital. Te naložbe so večinoma povezane s prometom, digitalizacijo, ravnanjem z odpadki in upravljanjem voda. Ukrepi na področju izobraževanja in znanj in spretnosti ter ukrepi za najranljivejše skupine, ki so predvideni zlasti v komponentah četrtega in petega tematskega sklopa in ki bodo po pričakovanjih zelo pozitivno vplivali na socialno kohezijo, se prav tako močno osredotočajo na jug države. Komponente šestega tematskega sklopa so namenjene reševanju izzivov v zdravstvenem sektorju z velikimi prizadevanji za njegovo digitalizacijo, krepitev primarnega zdravstvenega varstva in povečanje njegove zmogljivosti za odzivanje na vse večje potrebe, povezane z demografijo in pripravljenostjo na krize.

(10)Načrt za vse tematske sklope in komponente spodbuja pametno, trajnostno in vključujočo rast z naložbami, namenjenimi krepitvi fizičnega in človeškega kapitala, ter reformami, ki bi morale srednjeročno in dolgoročno vplivati na produktivnost in konkurenčnost. Prvi dve komponenti prvega tematskega sklopa na primer predvidevata obsežne reforme na področju pravosodja, konkurence, javnega naročanja, javne uprave in obdavčenja ter javnofinančnih odhodkov, ki bi morale odpraviti ključna ozka grla v italijanskem gospodarstvu, in pomembne naložbe, ki se osredotočajo na digitalizacijo različnih gospodarskih sektorjev in bi morale pozitivno vplivati na produktivnost. V skladu s prednostnimi nalogami evropskega zelenega dogovora je cilj komponent drugega in tretjega tematskega sklopa spodbujati trajnostno rast, energijsko učinkovitost in blažitev podnebnih sprememb ter prilagajanje nanje s sklopom ambicioznih reform in naložb v različne sektorje, kot so voda, prostorsko načrtovanje, energijska učinkovitost stavb, trajnostna mobilnost v mestih in po vsej državi, razvoj obnovljivih virov energije, biotska raznovrstnost in krepitev krožnega gospodarstva. Komponente četrtega tematskega sklopa so usmerjene k reševanju izzivov, povezanih z izobraževanjem ter raziskavami in inovacijami, ki na uravnotežen način združujejo naložbe in reforme.

(9)Načrt vsebuje širok nabor naložb in reform v podporo obravnavanju izzivov zelenega prehoda, kot so povečanje energijske učinkovitosti stavb, razogljičenje gospodarske dejavnosti, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, učinkovitejša raba vodnih virov, krepitev krožnega gospodarstva ter ohranjanje in krepitev biotske raznovrstnosti. Cilj načrta je tudi spoprijemanje z digitalnimi izzivi na način, da se digitalizirajo pomembne javne storitve, kot so pravosodje, javne službe za zaposlovanje, izobraževanje ali zdravstvo, ter da državljani in podjetja s kombinacijo neposrednih naložb in shem spodbud, kot je Transizione 4.0, sprejmejo digitalne tehnologije. Načrt obravnava digitalne spretnosti in znanja z raznolikim sklopom ukrepov, namenjenih splošnemu prebivalstvu, javni upravi, izobraževalnemu sistemu in trgu dela.

(8)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(7)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim hkratnim izvajanjem reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Približno tretjina učinka mehanizma na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(6)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(5)Italija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Nacionalna odgovornost za načrte za okrevanje in odpornost je podlaga za njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(4) [Svet je v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja državam članicam euroobmočja priporočil, naj ukrepajo, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter dodatno izboljšale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. Svet v priporočilu priporoča tudi, naj se okrepijo nacionalni institucionalni okviri, zagotovi makrofinančna stabilnost ter dokonča EMU in okrepi mednarodna vloga eura.] [Če priporočilo Sveta ne bo sprejeto do sprejetja tega izvedbenega sklepa Sveta, se ta uvodna izjava izbriše.]

(3)Komisija je 2. junija 2021 objavila poglobljeni pregled za Italijo v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Na podlagi opravljene analize ugotavlja, da v Italiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja, zlasti zaradi visokega javnega dolga in dolgotrajno šibke dinamike produktivnosti, ki imata čezmejni vpliv tudi v zvezi s krhkostjo trga dela in bančnega sektorja.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Italijo naslovil priporočila. Državi je priporočil, naj obdavčitev preusmeri z dela, okrepi boj proti davčnim utajam in začne v celoti izvajati pretekle pokojninske reforme. Priporočil ji je tudi, naj okrepi odpornost in zmogljivost zdravstvenega sistema, obenem pa izboljša usklajevanje med nacionalnimi in regionalnimi oblastmi. Poleg tega je Svet Italiji priporočil, naj okrepi prizadevanja za spoprijemanje z neprijavljenim delom, zagotovi, da se aktivne politike zaposlovanja in socialne politike učinkovito povezujejo in dosegajo zlasti mlade in ranljive skupine in da se s celovito strategijo podpira udeležba žensk na trgu dela, tudi z dostopom do kakovostnega otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe. V zvezi z reševanjem krize zaradi COVID-19 je Svet Italiji priporočil, naj zagotovi ustrezno nadomestilo dohodka in dostop do socialnega varstva ter ublaži posledice krize za zaposlovanje, tudi s prožnimi ureditvami dela in aktivno podporo zaposlovanju. Poleg tega je Italija prejela priporočilo, naj izboljša rezultate v izobraževanju, okrepi učenje na daljavo in spodbuja izpopolnjevanje, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanji. Ekonomska politika v zvezi z naložbami naj se osredotoča na zeleni in digitalni prehod, pri čemer naj se upoštevajo regionalne razlike, zlasti pa naj se osredotoča na čisto in učinkovito proizvodnjo in uporabo energije, raziskave in inovacije, trajnosten javni promet, ravnanje z odpadki in upravljanje voda ter krepitev digitalne infrastrukture za zagotavljanje bistvenih storitev. Italiji se je priporočilo tudi, naj v podporo gospodarstvu v času krize zaradi COVID-19 učinkovito izvaja ukrepe za zagotavljanje likvidnosti realnemu sektorju, da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe. Poleg tega ji je Svet priporočil, naj izboljša uspešnost javne uprave in učinkovitost pravosodnega sistema, okrepi insolvenčni okvir in pospeši boj proti korupciji. Svet je tudi pozval k odpravi omejevanja konkurence in izboljšanju sektorskih predpisov. Italiji se je priporočilo tudi, naj spodbuja prestrukturiranje bančnih bilanc stanja ob nadaljnjem zmanjševanju nedonosnih posojil ter izboljša dostop manjših in inovativnih podjetij do nebančnih virov financiranja. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju priporočil za posamezne države ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bil dosežen znaten napredek v zvezi s priporočili o sprejetju vseh potrebnih ukrepov za učinkovito zajezitev pandemije, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo, o učinkovitem izvajanju ukrepov za zagotavljanje likvidnosti realnemu sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji, inovativnimi podjetji in samozaposlenimi, ter za izogibanje plačilnim zamudam. Znaten napredek je bil zabeležen tudi v boju proti davčnim utajam, zlasti tistim v obliki neizdajanja računov.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Italije. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Italije znašal 95,0 % povprečja EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Italije v letu 2020 zmanjšal za 8,9 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se skupno zmanjšal za 5,0 %. Dolgoročnejši vidiki z učinkom na srednjeročno gospodarsko uspešnost vključujejo zlasti visoko brezposelnost mladih in nizko udeležbo žensk na trgu dela, počasno rast produktivnosti, neučinkovitost javne uprave in zelo visoko raven javnega dolga.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.6.2021 COM(2021) 344 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Italijo







{SWD(2021) 165 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1.Opis reform in naložb A.TEMATSKI SKLOP 1 KOMPONENTA 1: Os 1 – Digitalizacija javne uprave Os 1 komponente M1C1 italijanskega načrta za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za spodbujanje digitalizacije italijanske javne uprave ter vključuje sedem naložb in tri reforme. Cilj naložb je zlasti: (i) racionalizacija in konsolidacija obstoječih digitalnih infrastruktur javne uprave; (ii) spodbujanje uporabe računalništva v oblaku, (iii) s posebnim poudarkom na harmonizaciji in interoperabilnosti platform in podatkovnih storitev, izvajanju načela „podatek samo enkrat“ in dostopnosti podatkov na podlagi kataloga vmesnikov za aplikacijsko programiranje (API); (iv) izboljšanje razpoložljivosti, učinkovitosti in dostopnosti vseh digitalnih javnih storitev z namenom povečanja ravni sprejemanja in zadovoljstva uporabnikov, (v) krepitev obrambe Italije pred tveganji, ki jih predstavlja kibernetska kriminaliteta, (vi) spodbujanje digitalne preobrazbe velikih osrednjih uprav; (vii) odpravljanje digitalnega razkoraka s krepitvijo digitalnih znanj in spretnosti državljanov. Reforme v okviru te osi so usmerjene zlasti v (i) racionalizacijo in pospešitev postopka javnega naročanja rešitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) s strani javne uprave; (ii) podporo digitalni preobrazbi javne uprave in (iii) odpravo ovir za sprejetje računalništva v oblaku v javnih upravah ter poenostavitev postopkov izmenjave podatkov med javnimi upravami. Naložbe in reforme v okviru te komponente prispevajo k obravnavi priporočil za Italijo za leti 2019 in 2020 v zvezi s potrebo, da država „izboljša učinkovitost javne uprave, med drugim z vlaganjem v znanja in spretnosti zaposlenih v javnem sektorju, s pospeševanjem digitalizacije ter s povečanjem učinkovitosti in kakovosti lokalnih javnih storitev“ (priporočilo št. 3 iz leta 2019) in „osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na […] okrepljeno digitalno infrastrukturo, da se zagotovijo osnovne storitve“ (priporočilo št. 3 iz leta 2020). Os 2 – Pravosodje: Uspešnost italijanskega pravosodnega sistema je z vidika trajanja postopkov še vedno daleč od uspešnosti drugih držav članic, kot je navedeno v zadnjem poročilu Evropske komisije za učinkovitost pravosodja (CEPEJ). Os 2 komponente M1C1 načrta za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, katerih cilj je povečati učinkovitost pravosodnega sistema s skrajšanjem trajanja postopkov in približevanjem Italije mediani EU. Ta komponenta obravnava priporočila za posamezne države, naslovljena na Italijo v letih 2020 in 2019 glede skrajšanja trajanja civilnih sodnih postopkov in izboljšanja učinkovitosti boja proti korupciji (priporočili št. 4, 2019, in št. 4, 2020). Poleg tega je digitalizacija pravosodnega sistema pomembna tudi za digitalni prehod. Os 3 – Javna uprava: Os 3 komponente M1C1 načrta za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, katerih cilj je reforma italijanske javne uprave in izboljšanje upravne zmogljivosti. Italija je glede vladne učinkovitosti in zaupanja v vlado pod povprečjem EU-27. Na reforme italijanske javne uprave sta vplivala velika vrzel pri izvajanju reform od zgoraj navzdol ter skromno priznavanje in širjenje koristnih inovacij od spodaj navzgor. Upravna zmogljivost je zelo nizka. Nadaljevati bi bilo treba prizadevanja za okrepitev zmogljivosti strateškega načrtovanja, mehanizmov spremljanja in ocenjevanja ter instrumentov za oblikovanje politik, ki temeljijo na dokazih. Glavni cilj te komponente je okrepiti upravno zmogljivost italijanskih javnih uprav na centralni in lokalni ravni, tako v smislu človeškega kapitala (izbira, kompetence in poklicne poti) kot tudi glede poenostavitve upravnih postopkov. V tem oddelku je predstavljena krovna strukturna strategija za človeške vire, ki sega od izbirnih postopkov do poklicnih poti. Reforma vključuje tudi ukrepe za poenostavitev postopkov. Naložbe v nove digitalne zbirke orodij in okrepljeni ukrepi za vseživljenjsko učenje so vključeni v komponento 1 tematskega sklopa 1. Ta komponenta obravnava priporočila za posamezne države, naslovljena na Italijo v letih 2020 in 2019 glede izboljšanja učinkovitosti javne uprave (priporočilo št. 3, 2019, in priporočilo št. 4, 2020) Os 4 – Javna naročila in plačila uprave: Os 4 komponente M1C1 načrta za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, katerih cilj je reforma nekaterih ključnih vidikov italijanskega zakonodajnega okvira za javna naročila in zmanjšanje zamud pri plačilih javnih uprav na centralni, regionalni in lokalni ravni ter regionalnih zdravstvenih organov. Glavni cilj reforme je poenostaviti pravila o javnih naročilih, povečati pravno varnost za podjetja in pospešiti oddajo javnih naročil, hkrati pa ohraniti postopkovna jamstva v smislu preglednosti in enake obravnave. Te reforme torej podpirajo pravočasno realizacijo infrastruktur in projektov, ki se financirajo iz načrta. Os 5 – Fiskalno-strukturne reforme (obdavčitev in javni izdatki): Os 5 komponente M1C1 okrevanja in odpornosti vključuje več reform, katerih cilj je podpora vzdržnosti italijanskih javnih financ (priporočilo za posamezno državo št. 1, 2019). Na strani prihodkov so reforme namenjene izboljšanju postopka pobiranja davkov, spodbujanju izpolnjevanja davčnih obveznosti in boju proti davčnim utajam, da bi se zmanjšali stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti za davkoplačevalce in povečali prihodki sektorja država, kar bi prispevalo k izboljšanju vzdržnosti javnih financ. Na strani odhodkov je cilj reform izboljšati učinkovitost javne porabe tako na centralni ravni z okrepitvijo obstoječega okvira za letne preglede porabe kot tudi na podnacionalni ravni z dokončanjem reforme fiskalnih odnosov na različnih ravneh upravljanja. A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Os 1 – Digitalizacija javne uprave Naložba 1.1: Digitalna infrastruktura Cilj te naložbe je zagotoviti, da so sistemi, nabori podatkov in aplikacije javne uprave nameščeni v zelo zanesljivih podatkovnih centrih z visokimi standardi kakovosti za varnost, uspešnost, nadgradljivost, evropsko interoperabilnost in energijsko učinkovitost. V ta namen naložba predvideva vzpostavitev najsodobnejše nacionalne hibridne infrastrukture, ki temelji na oblaku (imenovane „Polo Strategico Nazionale“, PSN), certificiranje varnih in nadgradljivih alternativ v oblaku ter migracijo naborov podatkov in aplikacij javne uprave na okolje oblaka. Pričakuje se, da bo infrastrukturo za obveščanje o varnosti podatkov upravljal tehnološki ponudnik, izbran na evropskem javnem razpisu, in bo zasnovan v skladu s standardi interoperabilnosti podatkov, opredeljenimi na evropski ravni v skladu s pobudo Gaia-X, da se omogoči prosta izmenjava neosebnih podatkov med različnimi državami članicami s povezovanjem njihovih nacionalnih modelov v oblaku. Pričakuje se, da bodo podobne zahteve sprejete pri predhodnem izboru javnih ponudnikov storitev računalništva v oblaku. Pričakuje se, da bo migracija podatkovnih nizov in aplikacij javne uprave na PSN ali k certificiranim ponudnikom storitev v oblaku odvisna od zahtev glede uspešnosti, nadgradljivosti in občutljivosti podatkov, ki jih opredelijo različne uprave, od katerih se pričakuje, da bodo ohranile svojo neodvisnost pri razvoju aplikacij in upravljanju podatkov. Naložba 1.3 – Podatki in interoperabilnost

Cilj te naložbe je zagotoviti popolno interoperabilnost ključnih podatkovnih nizov in storitev med osrednjimi in lokalnimi javnimi upravami ter usklajevanje storitvenih postopkov, ki jih daje direktiva o enotnem digitalnem portalu, z drugimi državami EU. Ukrep predvideva razvoj nacionalne digitalne podatkovne platforme („Piattaforma Digitale Nazionale Dati“), ki bo zagotavljala interoperabilnost podatkovnih nizov s katalogom vmesnikov za aplikacijsko programiranje, ki si jih delijo centralne in lokalne uprave (Naložbe 1.3.1). Ko bo ta platforma zgrajena, bo zagotavljala interoperabilnost naborov podatkov s katalogom vmesnikov za aplikacijsko programiranje, ki si jih delijo centralne in lokalne uprave. Platforma je v celoti skladna s pravom EU. Poleg tega ukrep predvideva razvoj enotnega digitalnega portala v skladu z Uredbo (EU) 2018/1724, ki bo v pomoč centralnim in javnim upravam pri prestrukturiranju prednostnih postopkov/procesov ter omogočil izpolnjevanje načela „samo enkrat“ (naložba 1.3.2). Naložba 1.5 – Kibernetska varnost Cilj te naložbe je okrepiti obrambo Italije pred tveganji, ki jih predstavlja kibernetska kriminaliteta, zlasti z izvajanjem „nacionalnega merilnika kibernetske varnosti“ (PSNC), v skladu z varnostnimi zahtevami iz Direktive (EU) 2016/1148 o varnosti omrežij in informacijskih sistemov (direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov) ter s krepitvijo nacionalnih zmogljivosti za tehnično pregledovanje in spremljanje tveganj na področju kibernetske obrambe. Ukrep predvideva razvoj najsodobnejšega integriranega sistema, ki tesno povezuje različne subjekte po vsej državi ter mednarodno povezuje partnerje in zaupanja vredne ponudnike tehnologije. To je razdeljeno na štiri stebre: (i) okrepitev glavnih zmogljivosti za javnost in podjetja/subjekte za upravljanje opozoril in dejanskih javno priznanih dogodkov; (ii) Vzpostaviti/okrepiti zmogljivosti države za inšpekcijske preglede in revizijo strojne in programske opreme, ki jo uporabljajo subjekti z bistvenimi funkcijami za potrjevanje zanesljivosti/preprečevanja groženj; (iii) pooblasti enote za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in kibernetske enote znotraj policijskih sil, ki so odgovorne za preiskovanje kriminalnih dejavnosti; (iv) znatno okrepiti kibernetsko premoženje in človeške vire, odgovorne za nacionalno varnost in odzivanje na kibernetske grožnje. Naložba 1.7 – Osnovna digitalna znanja in spretnosti Cilj te naložbe je zmanjšati delež sedanjega prebivalstva, ki mu grozi digitalna izključenost, in sicer z uvedbo pobude „digitalna državljanska storitev“, mrežo mladih prostovoljcev iz različnih okolij v Italiji, da bi posameznikom, ki jim grozi digitalna izključenost, zagotovili usposabljanje za razvoj in izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti (naložba 1.7.1), ter okrepili obstoječo mrežo „centrov za digitalno pomoč“ (naložba 1.7.2). Centri za digitalne olajšave so fizične točke dostopa, ki se običajno nahajajo v knjižnicah, šolah in socialnih centrih ter državljanom zagotavljajo osebno in spletno usposabljanje o digitalnih znanjih in spretnostih, da bi učinkovito podprli njihovo digitalno vključenost. Pobuda temelji na obstoječih uspešnih izkušnjah in je namenjena zagotavljanju širokega razvoja takšnih centrov na nacionalni ravni. Čeprav je 600 centrov že dejavnih, bo njihova prisotnost dodatno okrepljena z namenskimi dejavnostmi usposabljanja in novo opremo, pri čemer je splošni cilj vzpostaviti 2 400 novih točk dostopa po vsej Italiji in usposobiti več kot 2 000 000 državljanov, ki jim grozi digitalna izključenost. Od 3 000 centrov je približno 1 200 centrov skoncentriranih na jugu Italije. Pobuda „digitalna državljanska služba“ je razdeljena na tri leta in postopoma naj bi dosegla naslednje rezultate: (i) izvedbo treh letnih razpisov za projekte digitalne javne uprave, namenjene neprofitnim organizacijam, registriranim v nacionalnem registru organizacij za univerzalno civilno službo; (ii) krepitev zmogljivosti neprofitnih organizacij, ki sodelujejo v letnem razpisu za digitalno javno upravo, ter začetek izvajanja projektov digitalnega spodbujanja in digitalnega izobraževanja z začetkom 900 projektov v treh letnih razpisih; (iii) usposabljanje in izkušnje na terenu pri projektih digitalne javne uprave s približno 9 700 prostovoljci; pomoč in usposabljanje 1 000 000 državljanov, ki imajo koristi od dejavnosti digitalnega olajševanja in digitalnega izobraževanja, razvitih v okviru 900 projektov, v katerih dela 9 700 prostovoljcev. Reforma 1.1 – Javna naročila IKT Cilj te reforme je zagotoviti, da lahko javna uprava hitreje in učinkoviteje naroči rešitve na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) z racionalizacijo in pospešitvijo postopka javnega naročanja storitev in sredstev IKT. Izvajanje reforme obsega tri vrste ukrepov. Prvič, vzpostavi se enotna baza podatkov, ki vsebuje beli seznam gospodarskih subjektov, pooblaščenih za zagotavljanje blaga in storitev javnim upravam, in uvede posebna tehnološka infrastruktura, da se omogoči certificiranje dobaviteljev. Drugič, sprejme se poenostavljen pristop („hitri postopek“) za racionalizacijo nakupov IKT za projekte PNRR. Tretjič, vzpostavi se digitalna storitev javnega naročanja, da se (i) vključijo samo certificirani dobavitelji (gospodarski subjekti lahko kadar koli zaprosijo za certificiranje v skladu s členom 64 Direktive 2014/24/EU); (ii) omogočiti hitro prepoznavanje dobaviteljev, ki izpolnjujejo določeno potrebo (npr. prek konfiguratorja); (iii) upravam zagotovi intuitivno uporabniško izkušnjo (npr. jasen opis ponujenih storitev, primerjalna ocena ponudnikov). Ta splošna ureditev temelji na obstoječih zmogljivostih CONSIP, italijanskega državnega subjekta za javna naročila. Reforma 1.2 – Podpora pri preoblikovanju Cilj te reforme je podpreti digitalno preobrazbo vseh centralnih in lokalnih javnih uprav z ustanovitvijo namenskega urada za digitalno preobrazbo PA. Urad za preoblikovanje je sestavljen iz začasnega tehnološko usposobljenega nabora virov, ki zbira in podpira prizadevanja na področju migracij ter centralizirana pogajanja o „svežnjih“ certificirane zunanje podpore. Poleg tega ukrep predvideva ustanovitev podjetja, ki se osredotoča na razvoj programske opreme & upravljanje operacij za podporo digitalnemu pospeševanju osrednjih uprav. Urad za preobrazbo zlasti podpira javno upravo pri izvajanju naložb 1.1 do 1.7, vključenih v to komponento, ter podpira tudi izvajanje naložb in reform na področju digitalizacije zdravstva, vključenih v tematski sklop 6. Reforma 1.3 – Namenjanje prednosti računalništvu v oblaku in interoperabilnost Cilj te reforme je odpraviti ovire za sprejetje računalništva v oblaku in racionalizirati birokratske postopke, ki upočasnjujejo postopke izmenjave podatkov med javnimi upravami, in sicer z uvedbo sklopa spodbud in obveznosti, katerih cilj je olajšati prehod na računalništvo v oblaku in odpraviti postopkovne omejitve za široko sprejemanje digitalnih storitev. Reforma vključuje tri vrste ukrepov. Prvič, ker rešitve v oblaku spodbujajo stroškovno učinkovitost pri porabi za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), bodo po vnaprej določenem „trajnem obdobju“ (npr. tri leta po začetku preoblikovanja) uprave, ki niso upoštevale preoblikovanja v oblaku, v proračunu za porabo IKT imele omejitev. Drugič, kot del spodbud za migracije v oblaku se pregledajo sedanja pravila javnega računovodstva za stroške, povezane s storitvami v oblaku. Glede na to, da prehod na računalništvo v oblaku trenutno vključuje prenos proračunskih sredstev s kapitalskih odhodkov na odhodke iz poslovanja, se revidirajo pravila javnega računovodstva za odhodke, povezane s storitvami v oblaku, da se ne bi odvračala od migracije v oblaku za javne uprave. Tretjič, standardi, povezani s pravili o interoperabilnosti podatkov, se revidirajo v skladu z določbami o odprtih podatkih in obdelavi osebnih podatkov, sedanji postopki za izmenjavo podatkov med javnimi upravami pa se poenostavijo, da se poenostavijo postopkovni vidiki in pospeši izvajanje interoperabilnosti med podatkovnimi zbirkami javne uprave. Poleg tega se digitalno stalno prebivališče pregleda in poveže z nacionalnim registrom rezidentov (ANPR), da se omogoči določena in varna digitalna korespondenca med državljani in javnimi upravami.

Os 2 – Pravosodje Reforma 1.4 – Civilno pravosodje Reforma je osredotočena predvsem na skrajšanje trajanja civilnih postopkov z opredelitvijo najrazličnejših ukrepov za zmanjšanje števila prejetih zadev na sodiščih, s poenostavitvijo obstoječih postopkov, zmanjšanjem sodnih zaostankov in povečanjem produktivnosti sodišč. Zmanjšanje števila prejetih zadev na sodiščih se doseže z okrepitvijo mediacije, alternativnega reševanja sporov in arbitraže ter pregledom sedanjega sistema količinske opredelitve in izterljivosti sodnih taks. Poenostavitev se izvaja s krepitvijo „postopkov filtriranja“ na pritožbeni ravni, s čimer se razširijo primeri, v katerih je sodnik posameznik pristojen za razsojanje, s tem pa zagotovi dejansko izvajanje zavezujočih časovnih okvirov za postopke. Večjo produktivnost sodišč je treba doseči s sistemom spremljanja in spodbudami za doseganje standardne uspešnosti na sodiščih. Reforma predvideva tudi zmanjšanje zaostankov na civilnih sodiščih, kar je cilj, ki ga je mogoče doseči s predvidenim začasnim zaposlovanjem, vključenim v naložbeno komponento. Reforma 1.5 – Kazensko pravosodje Cilj reforme je predvsem skrajšati kazenske postopke z opredelitvijo najrazličnejših ukrepov s poenostavitvijo obstoječih postopkov in povečanjem produktivnosti sodišč. Poenostavitev je namenjena razširitvi uporabe poenostavljenih postopkov, razširitvi uporabe digitalne tehnologije, opredelitvi rokov za trajanje predhodne preiskave in pregledu sistema obveščanja, da bi bil učinkovitejši. Večja produktivnost sodišč se doseže s sistemom spremljanja in spodbudami za doseganje standardnih rezultatov uspešnosti na sodiščih. Reforma 1.6 – Insolventnost Cilj reforme je digitalizacija in okrepitev postopkov v primeru insolventnosti, ki uvajajo mehanizme zgodnjega opozarjanja pred insolventnostjo, specializacijo sodišč in predsodnih institucij za učinkovitejše upravljanje vseh faz postopkov v primeru insolventnosti, vključno z usposabljanjem in specializacijo članov pravosodnih in upravnih organov. Reforma 1.7 – Davčna sodišča Cilj reforme je povečati učinkovitost izvrševanja davčne zakonodaje in zmanjšati število pritožb na kasacijskem sodišču. Reforma 1.8 – Digitalizacija pravosodnega sistema Reforma zahteva obvezno elektronsko vložitev vseh dokumentov in celoten elektronski potek dela za civilne postopke. Potrebna je tudi digitalizacija prvostopenjskega kazenskega postopka brez predhodne obravnave. Nazadnje, njen cilj je vzpostaviti brezplačno, v celoti dostopno podatkovno zbirko civilnopravnih odločb z možnostjo iskanja, v skladu z zakonodajo. Naložba 1.8 – Postopki zaposlovanja na civilnih, kazenskih in upravnih sodiščih Naložbe so namenjene kratkoročnemu ukrepanju v zvezi z organizacijskimi dejavniki, da bi reforme, ki se razvijajo, hitreje prinesle rezultate, pri tem pa čim bolj povečale sinergije, hkrati pa dosegle preobrazbene spremembe z izrednimi sredstvi, zagotovljenimi v okviru načrta. Organizacijsko orodje, imenovano „urad za sojenje“, je sestavljeno iz ustanovitve (ali, kjer že obstaja krepitev) podpornih skupin za sodnike (z začasnim zaposlovanjem), da bi se skrajšali zaostanki in čas razpolaganja v Italiji. Ta ukrep bi izboljšal tudi kakovost pravosodja, saj bi sodnike podpiral pri običajnih študijskih dejavnostih, pravnih raziskavah, pripravi aktov, organizaciji spisov in s tem sodnikom omogočil, da se osredotočijo na bolj zapletene naloge. Naložba vključuje tudi usposabljanje za podporo digitalnemu prehodu v pravosodnem sistemu. Os 3 – Javna uprava Reforma 1.9 – Reforma zaposlovanja v javnem sektorju in reforma poenostavitve Reforme zaposlovanja v javnem sektorju sledijo dvostopenjskemu pristopu. Kratkoročno se sprejmejo nujni ukrepi za čim boljšo izrabo sredstev RRF v zvezi z upravljanjem načrta in takojšnjo pomočjo javnim upravam, ki nimajo upravnih zmogljivosti. Ta strategija je povezana z organizacijskimi reformami in strategijo človeških virov, katere cilj je preoblikovanje javne uprave kot celote. V opredelitvi strateških načrtov človeških virov je opredeljen celovit sklop ukrepov za: posodobitev profilov delovnih mest (tudi zaradi dvojnega prehoda); preoblikovanje postopkov zaposlovanja, da bodo bolj ciljno usmerjeni in učinkoviti; reforma višje javne uprave, da se poenotijo postopki imenovanja v javni upravi; krepitev povezave med vseživljenjskim učenjem in nagrajevanjem mehanizmov ali posebnih poklicnih poti; opredelitev ali posodobitev etičnih načel javnih uprav; krepitev zavezanosti uravnoteženi zastopanosti spolov; ter reforma horizontalne in vertikalne mobilnosti osebja. Reforma vključuje nujne ukrepe za poenostavitev upravnih postopkov v korist podjetij in državljanov, hkrati pa zagotavlja nemoteno izvajanje tega programa. Reforma poenostavitve odpravlja dovoljenja, ki niso upravičena z nujnimi razlogi splošnega interesa, skupaj z odpravo nepotrebnih obveznosti ali tistih, ki ne uporabljajo novih tehnologij. Poleg tega izvaja sprejetje mehanizma tihe privolitve, uvedbo preproste komunikacije in sprejetje enotnih režimov, ki si jih delijo regije in občine. Reforma poenostavitve vključuje naslednje elemente: interoperabilnost poslovnih in gradbenih postopkov (SUAP & SUE); izvajanje skupnega sklopa kazalnikov uspešnosti, usmerjenih v rezultate; ter opredelitev sklopa ključnih kazalnikov uspešnosti za usmerjanje organizacijskih sprememb v upravah. Sistem repozitorijev za spremljanje izvajanja RRF je vzpostavljen in operativen do predložitve prvega zahtevka za plačilo. Naložba 1.9 – Zagotavljanje tehnične pomoči in krepitev zmogljivosti za izvajanje italijanskega načrta za okrevanje in odpornost

Naložba vključuje začasno zaposlitev skupine strokovnjakov za zagotavljanje tehnične pomoči upravam in krepitev upravne zmogljivosti, zlasti na lokalni ravni, za izvajanje posebnih projektov RRP, ki se razporedijo po potrebi. Ta naložba vključuje tudi programe usposabljanja javnih uslužbencev v okviru krepitve zmogljivosti. Os 4 – Javna naročila in plačila javnih uprav Reforma 1.10 – Reforma zakonodajnega okvira za javna naročila Prvi korak te reforme je sprejetje prvega sklopa nujnih ukrepov za poenostavitev z zakonsko uredbo do maja 2021, da se: poenostaviti in digitalizirati postopke centralnih nabavnih organov; registrirajo pogodbe v protikorupcijski podatkovni zbirki nacionalnega protikorupcijskega organa (ANAC); vzpostaviti posebne urade, pristojne za postopke javnih naročil na ministrstvih, v regijah in metropolitanskih mestih; določitev cilja za skrajšanje časa med objavo in oddajo naročila ter med oddajo naročila in dokončanjem infrastrukture; in spodbujanje mehanizmov alternativnega reševanja sporov v fazi izvajanja pogodb. Enotni usklajevalni organ za politiko javnega naročanja bo imel pred koncem leta 2021 ustrezno število zaposlenih in bo sprejel strategijo profesionalizacije, ki bo zagotavljala usposabljanje na različnih ravneh; dinamični nabavni sistemi bodo na voljo v skladu z direktivami o javnih naročilih; in ANAC dokonča usposobljenost javnih organov naročnikov. Drugi korak te reforme je sklop sprememb zakonika o javnih naročilih, ki jih je treba izvesti do drugega četrtletja 2023, z ukrepi, namenjenimi: zmanjšanje razdrobljenosti javnih organov naročnikov; zahteva, da se vzpostavi e-platforma kot osnovna zahteva za sodelovanje pri ocenjevanju zmogljivosti javnega naročanja na nacionalni ravni; ter pooblastitev nacionalnega protikorupcijskega organa, da pregleda usposobljenost javnih organov naročnikov. Namen reforme bo tudi nadaljnja poenostavitev in digitalizacija postopkov osrednjih nabavnih organov ter opredelitev zahtev glede interoperabilnosti in medsebojne povezljivosti. Reforma bo tudi zmanjšala omejitve glede možnosti sklepanja pogodb s podizvajalci, ki jih trenutno vsebuje zakonik o javnih naročilih. Ta reforma vključuje tudi začetek delovanja nacionalnega sistema e-javnih naročil do konca leta 2023. Reforma 1.11 – Zmanjšanje zamud pri plačilih s strani javnih uprav in zdravstvenih organov Ta reforma vključuje zagotovitev, da do leta 2023 (i) javne uprave na centralni, regionalni in lokalni ravni izvedejo plačila v 30 dneh in (ii) regionalni zdravstveni organi v 60 dneh. Da bi zagotovili strukturno rešitev problema zamud pri plačilih, ta reforma vključuje tudi zagotovitev, da bodo leta 2024 (i) javne uprave na centralni, regionalni in lokalni ravni še naprej izvajale plačila v 30 dneh in (ii) regionalni zdravstveni organi v 60 dneh. Os 5 – Fiskalno-strukturne reforme (obdavčitev in javni izdatki) Reforma 1.12 – Reforma davčne uprave Sprejetih bo več ukrepov za spodbujanje izpolnjevanja davčnih obveznosti in izboljšanje učinkovitosti ciljnega usmerjanja revizij in kontrol, med drugim: (i) vzpostavitev podatkovne zbirke in namenske infrastrukture IT za izdajo vnaprej pripravljenega obračuna davka na dodano vrednost; (ii) izboljšanje kakovosti zbirke podatkov, ki se uporablja za „pismo o skladnosti“, tudi z namenom zmanjšanja pojavljanja lažno pozitivnih informacij in postopnega povečevanja števila sporočil, poslanih davkoplačevalcem; (iii) reformo veljavne zakonodaje, da se zagotovijo učinkovite upravne sankcije v primeru zavrnitve zasebnih ponudnikov, da bi sprejeli elektronska plačila; (iv) dokončanje postopka psevdonimizacije podatkov in analize velepodatkov, da bi se povečala učinkovitost analize tveganja, na kateri temelji izbirni postopek za revizije. Da bi izvedli te reforme in okrepili operativno zmogljivost agencije za prihodke, se bo njeno osebje povečalo za 4113 enot, kar je v skladu z načrtom za uspešnost Agencije za obdobje 2021–2023. Poleg tega bo vlada izvedla pregled možnih ukrepov za zmanjšanje davčnih utaj zaradi izvzetja iz izdajanja računov v najbolj izpostavljenih sektorjih, vključno s ciljno usmerjenimi spodbudami za potrošnike, in sprejela učinkovite ukrepe na podlagi ugotovitev pregleda z ambiciozno zavezo za zmanjšanje nagnjenosti k izogibanju davkom. Reforma 1.13 – Reforma okvira za pregled porabe Načrt vključuje reformo okvira za pregled porabe, katerega cilj je izboljšati njegovo učinkovitost, vključno s krepitvijo vloge ministrstva za finance in postopka naknadnega ocenjevanja ter izboljšanjem prakse zelenega oblikovanja proračuna in priprave proračuna ob upoštevanju vidika spola. Načrt vključuje tudi zavezo, da se na podlagi obstoječega pravnega okvira izvedejo letni pregledi porabe v obdobju 2023–2025, da se dosežejo fiskalni prihranki, da se podprejo vzdržne javne finance in/ali financirajo reforme davkov ali javnih odhodkov, ki spodbujajo rast. Reforma 1.14 – Reforma podnacionalnega fiskalnega okvira Reforma vključuje dokončanje fiskalnega federalizma, kot je določeno v zakonu o prenosu pooblastil št. 42/2009, da bi izboljšali preglednost fiskalnih odnosov na različnih ravneh upravljanja, dodelili sredstva podnacionalnim vladam na podlagi objektivnih meril in spodbudili učinkovitost porabe na podnacionalni ravni. Reforma zlasti opredeli ustrezne parametre in izvede fiskalni federalizem za regije z običajnim statusom, pokrajine in metropolitanska mesta. Reforma 1.15 – Reforma pravil javnega računovodstva Cilj reforme je zapolniti vrzel z evropskimi računovodskimi standardi z uvedbo enotnega računovodskega sistema na podlagi nastanka poslovnega dogodka za javni sektor. Reforma vodi do dokončanja konceptualnega okvira kot referenco za računovodski sistem na podlagi nastanka poslovnih dogodkov v skladu s kvalitativnimi značilnostmi, ki jih opredeli Eurostat, sklop standardov računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov in večdimenzionalni kontni okvir. Reformo dopolnjuje prvi krog usposabljanja za prehod na nov računovodski sistem na podlagi nastanka poslovnega dogodka za predstavnike 18 000 javnih subjektov. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore

Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik /cilj Ime Kvalitativni indikatorji

(ze mejnike) Kvantitativni indikatorji

(za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto M1C1-1 Reforma 1.1: Javno naročanje IKT Mejnik Začetek veljavnosti zakonskih odlokov za reformo 1.1 „Javna naročila IKT“ Določba v zakonu, ki določa začetek veljavnosti zakonske uredbe za reformo javnih naročil IKT n. r. n. r. n. r. Q4 2021 Potrebni pravni akti vključujejo zakonodajne posege v uredbo o poenostavitvi zakonodaje („Decreto Legge Semplificazioni“). V njih je določeno: (i) Možnost uporabe postopka iz člena 48(3) zakonika o javnih naročilih tudi za naročila, ki presegajo mejne vrednosti iz člena 35 zakonika o javnih naročilih, za nakupe v zvezi z nakupom računalniškega blaga in storitev, zlasti tistih, ki temeljijo na tehnologiji v oblaku, ter storitve povezljivosti, ki se v celoti ali delno financirajo s sredstvi, zagotovljenimi za izvajanje projektov PNRR; (ii) Interoperabilnost med različnimi zbirkami podatkov, ki jih upravljajo certifikacijski organi, vključeni v postopek preverjanja zahtev iz člena 80 zakonika o javnih naročilih; (iii) Vzpostavitev virtualne dokumentacije gospodarskih subjektov, v kateri so navedeni podatki za preverjanje odsotnosti razlogov za izključitev iz člena 80, kar omogoča opredelitev belega seznama gospodarskih subjektov, za katere je bilo preverjanje že opravljeno. M1C1-2 Reforma 1.3: Namenjanje prednosti računalništvu v oblaku in interoperabilnost Mejnik Začetek veljavnosti zakonodajnih odlokov za reformo 1.3 „Namenjanje prednosti računalništvu v oblaku in interoperabilnost“ Določba zakona o začetku veljavnosti zakonske uredbe za Namenjanje prednosti računalništvu v oblaku in interoperabilnost n. r. n. r. n. r. Q4 2021 Potrebni pravni akti vključujejo: Izvedbeni regulativni akti, ki se nanašajo zlasti na (i) uredbo Agenzia per l’Italia digitale (AgID) glede Polo Strategico Nazionale (PSN) (določeno v členu 33f zakonske uredbe 179/212) in (ii) smernice AgID o interoperabilnosti (določene v členih 50 in 50b Codice dell'Amministrazione Digitale (CAD)). Spremembe člena 50 CAD: (i) odprava obveznosti sklepanja okvirnih sporazumov za uprave, ki dostopajo do nacionalne platforme za digitalne podatke; (ii) pojasnila v zvezi z vprašanjem zasebnosti: prenos podatkov iz enega informacijskega sistema v drugega ne spremeni lastništva podatkov in njihove obdelave, brez poseganja v odgovornosti javnih uprav, ki prejemajo in obdelujejo podatke kot samostojni upravljavci podatkov. Spremembe Decreto del Presidente della Repubblica (DPR) 445/2000 v zvezi z dostopom do podatkov: (i) razveljavitev dovoljenja, potrebnega za neposreden dostop do podatkov; (ii) črtanje sklicevanja na okvirne sporazume v členu 72. Spremembe člena 33f zakonske uredbe 179/2012: (i) uvesti možnost, da AgID z uredbama Centri Elaborazione Dati (CED) in Cloud ureja pogoje in metode, s katerimi morajo javne uprave izvajati migracije CED; (ii) uvesti sankcije za neizpolnjevanje obveznosti v zvezi z migracijo v oblak. M1C1-3 Naložba 1.1: Digitalna infrastruktura Mejnik Zaključek Polo Strategico Nazionale (PSN) Poročilo ministrstva za tehnološke inovacije in digitalni prehod (MITD) o uporabi računalništva v oblaku n. r. n. r. n. r. Q4 2022 Celotni projekt se v celoti zaključi, ko bodo vse ciljne javne uprave zaključile prehod na Polo Strategico Nazionale (PSN) in ko bo uspešno zaključeno testiranje štirih podatkovnih centrov, kar bo omogočilo začetek procesa migracije podatkovnih nizov in aplikacij ciljnih javnih uprav na PSN. M1C1-4 Naložba 1.3.1: Nacionalna digitalna podatkovna platforma Mejnik Delovanje nacionalne digitalne podatkovne platforme Poročilo ministrstva za tehnološke inovacije in digitalni prehod (MITD), ki prikazuje vzpostavitev nacionalne platforme za digitalne podatke n. r. n. r. n. r. Q4 2022 Platforma agencijam omogoča, da: – objavijo svoje vmesnike za aplikacijsko programiranje (API) v katalogu API platforme; – skleniti in podpisati sporazume o digitalni interoperabilnosti prek platforme; – avtentikacija in odobritev dostopa API z uporabo funkcij platforme; – potrditi in oceniti skladnost z nacionalnim okvirom interoperabilnosti. M1C1-5 Naložba 1.5: Kibernetska varnost Mejnik Ustanovitev nove nacionalne agencije za kibernetsko varnost Upravni akt o ustavi n. r. n. r. n. r. Q4 2022 Mejnik se doseže s (1) preoblikovanjem zakonskega odloka o ustanovitvi nacionalne agencije za kibernetsko varnost v zakonodajo, ki je trenutno v postopku dokončnega oblikovanja; (2) objava odloka predsednika sveta ministrov (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri, DPCM) v uradnem listu, ki vsebuje interno ureditev nacionalne agencije za kibernetsko varnost. M1C1-6 Naložba 1.5: Kibernetska varnost mejnik Začetna uvedba nacionalnih storitev kibernetske varnosti Poročilo o celotni strukturi nacionalnih storitev kibernetske varnosti n. r. n. r. n. r. Q4 2022 Mejnik se doseže z opredelitvijo podrobne arhitekture celotnega ekosistema nacionalne strukture kibernetske varnosti (tj. nacionalne Center za izmenjavo in analizo informacij (ISAC), mreža skupin za odzivanje na računalniške grožnje (CERT), nacionalni HyperSOC, visokozmogljivo računalništvo, povezano z orodji umetne inteligence/strojnega učenja za analizo kibernetskih incidentov na nacionalni ravni) M1C1-7 Naložba 1.5: Kibernetska varnost mejnik Vzpostavitev mreže laboratorijev za varnostno pregledovanje in certificiranje na področju kibernetske varnosti Predložena dokumentacija, ki dokazuje opredeljene procese in postopke, ki jih morajo deliti laboratoriji, in poročanje, ki dokazuje aktivacijo vsaj enega laboratorija. n. r. n. r. n. r. Q4 2022 Mejnik se doseže z: (i) Nacionalna agencija za kibernetsko varnost določi, kje bodo ustanovljeni laboratoriji in centri za pregledovanje in certificiranje, profile strokovnjakov, ki jih je treba zaposliti, ter celovito opredelitev procesov in postopkov, ki si jih bodo delili laboratoriji. (ii) Aktivacija enega laboratorija. Dejavnosti, vzpostavljene za ustanovitev in aktiviranje laboratorijev za pregled, nadzoruje Ministero dello Sviluppo Economico (MISE) v okviru CVCN (nacionalni laboratorij za pregledovanje in certificiranje kibernetske varnosti), z evalvacijskim centrom pa ministrstvo za notranje zadeve in ministrstvo za obrambo. M1C1-8 Naložba 1.5: Kibernetska varnost mejnik Aktiviranje centralne revizijske enote za PSNC & varnostni ukrepi VOI Poročanje, ki dokazuje začetek delovanja centralne revizijske enote n. r. n. r. n. r. Q4 2022 V okviru nacionalne agencije za kibernetsko varnost se imenuje notranja enota s pooblastilom za izvajanje dejavnosti centralne revizijske enote, ki bo odgovorna za PSNC & NIS varnostne ukrepe. Postopki, logistika in operativni dogovori se formalizirajo v ustrezni dokumentaciji, s posebnim poudarkom na operativnih procesih, tj. pravilih delovanja, revizijskih postopkih in postopkih poročanja. Orodja IT zbirajo, upravljajo in analizirajo revizijske podatke, enota za revizijo pa jih razvije in uporablja. Predloži se dokumentacija o dokončanju razvoja orodij. M1C1-9 Naložba 1.5: Kibernetska varnost cilj Podpora nadgradnji varnostnih struktur T1 n. r. število 0 5 Q4 2022 Vsaj pet okrepljenih posegov nadgrajuje varnostne strukture, zaključene v sektorjih nacionalnega varnostnega perimetra (PSNC) ter omrežnih in informacijskih sistemov (NIS). Vrste ukrepov vključujejo nadgradnjo operativnih centrov za varnost (SOC), izboljšave kibernetske obrambe na mejah ter zmogljivosti za notranje spremljanje in nadzor. Ukrepi se osredotočajo na sektorje zdravstvenega varstva, energije in okolja (oskrba s pitno vodo). M1C1-10 Reforma 1.2: Podpora pri preobrazbi mejnik Začetek veljavnosti ustanovitve skupine za preoblikovanje in NewCo Določba v pravnem aktu, ki navaja začetek veljavnosti pravnega akta o ustanovitvi urada za preoblikovanje in začetek veljavnosti pravnega akta o ustanovitvi NewCo n. r. n. r. n. r. Q4 2022 Za ustanovitev urada za preoblikovanje potrebni pravni akti vključujejo: -objavo zakonskega odloka „reclutamento“ (ki ga je Svet ministrov št. 22 z dne 4. junija 2021 že odobril in 10. junija 2021 objavil v uradnem listu („Gazzetta Ufficiale“); -Objava razpisa za prijavo interesa; -Izbor in prenos nalog na strokovnjake (začasno za čas trajanja RRF). Za NewCo vključujejo ključni koraki, ki so potrebni: -Zakonodajno pooblastilo; -Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri (DPCM), ki dovoljuje ustanovitev družbe in določa cilje, osnovni kapital, trajanje in direktorje družbe; -Ustanovitev družbe z notarskim zapisom; -Akti, ki so potrebni za delovanje družbe – statut in različni predpisi. M1C1-11 Naložba 1.6.6 Digitalizacija finančne policije cilj Finančna policija – Nakup poslovnih storitev podatkovnih znanosti T1 n. r. število 0 5 Q1 2023 Nakup poslovnih storitev podatkovnih znanosti s sklenitvijo pogodbe s ponudnikom svetovalnih storitev, ki vključuje skupno pet človeških virov in je odgovoren za oblikovanje podatkovne arhitekture in pisanje algoritmov enote za analizo velepodatkov. Objava dodeljenega naročila za nakup storitev podatkovnih znanosti skladu s tehničnimi smernicami glede „načela, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01), z uporabo seznama izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo ter objavo novih orodij na nacionalni ravni v okviru prvega analitičnega modula (hrbtenica IT). M1C1-12 Naložba 1.3.2: Enotni digitalni portal cilj Enotni digitalni portal n. r. število 0 21 Q4 2023 Cilj bo dosežen, ko bo 21 prednostnih upravnih postopkov, opredeljenih v Uredbi (EU) 2018/1724, v Italiji v celoti skladnih z zahtevami iz člena 6 Uredbe (EU) 2018/1724. Konkretneje: (a) identifikacija uporabnikov, predložitev informacij in dokazil, podpis in končna vložitev se opravijo elektronsko na daljavo prek storitvenega kanala, ki uporabnikom omogoča, da zahteve, povezane s postopkom, izpolnjujejo na uporabniku prijazen in strukturiran način; (b) uporabniki prejmejo samodejno potrdilo o prejemu, razen če je rezultat postopka dostavljen takoj; (c) rezultati postopka se dostavijo v elektronski obliki ali, kadar je to potrebno zaradi skladnosti z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom, dostavijo s fizičnimi sredstvi; (d) uporabnikom se pošlje elektronsko obvestilo o zaključku postopka. M1C1-13 Naložba 1.4.6: Mobilnost kot storitev za Italijo mejnik Mobilnost kot storitvene rešitve M1 Poročilo Ministero delle Infrastrutture e della Mobilità Sostenibili (MIMS) v sodelovanju z univerzami, v katerem je opisano izvajanje in ocenjevanje rezultatov treh pilotnih projektov. n. r. n. r. n. r. Q4 2023 Izvedeni so bili trije pilotni projekti za preskušanje mobilnosti kot storitvenih rešitev v tehnološko naprednih velemestnih mestih. Vsako rešitev je v pilotnem obdobju uporabilo vsaj 1 000 uporabnikov. Vsak pilotni projekt je odprt za najmanj 1 000 uporabnikov, ki bodo imeli dostop do njega prostovoljno in na lastne stroške ter bodo imeli individualno oceno, z možnostjo izbire in nakupa storitev mobilnosti, ki so na voljo na platformi. Storitev MaaS prek enotne tehnološke platforme uporabniku predlaga najboljšo rešitev za potovanje, ki temelji na njegovih potrebah, pri čemer se izkoristi povezava med različnimi možnostmi mobilnosti, ki so na voljo (lokalni javni prevoz, souporaba, taksi, najem avtomobila), da se optimizirajo potovalne izkušnje v smislu načrtovanja (načrtovanje intermodalnih poti in informacije v realnem času o času in razdaljah) ter glede uporabe (rezervacija in plačilo storitev). M1C1-14 Naložba 1.6.5 Digitalizacija državnega sveta cilj Državni svet – Dokumenti sodišča, ki so na voljo za analizo v podatkovnem skladišču T1 n. r. število 0 800 000 Q4 2023 Število sodnih dokumentov, povezanih s sistemom upravne pristojnosti (kot so kazni, mnenja in odloki), ki so v celoti na voljo v podatkovnem skladišču. M1C1-15 Naložba 1.6.6 Digitalizacija finančne policije cilj Finančna policija – Nakup poslovnih storitev podatkovnih znanosti T2 n. r. število 5 10 Q1 2024 Nakup poslovnih storitev podatkovnih znanosti v skladu s tehničnimi smernicami glede „načela, da se ne škoduje bistveno“(2021/C58/01), z uporabo seznama izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo s sklepanjem pogodb s ponudnikom svetovalnih storitev, ki vključuje še pet dodatnih človeških virov (skupaj deset), ki so odgovorni za oblikovanje podatkovne arhitekture in pisanje algoritmov enote za analizo masovnih podatkov. Objava dodeljenega naročila za nakup storitev podatkovnih znanosti v skladu s tehničnimi smernicami glede „načela, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01), z uporabo seznama izključitev in zahtevo po skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo ter objavo novih orodij na nacionalni ravni v okviru prvega analitičnega modula (hrbtenica IT). M1C1-16 Naložba 1.6.5 Digitalizacija državnega sveta cilj Državni svet – Dokumenti sodišča, ki so na voljo za analizo v podatkovnem skladišču T2 n. r. število 800 000 2 500 000 Q2 2024 Število sodnih dokumentov, povezanih s sistemom upravne pristojnosti (kot so sodbe, mnenja in uredbe), ki so v celoti na voljo v podatkovnem skladišču. M1C1-17 Naložba 1.1: Digitalna infrastruktura cilj Migracija na Polo Strategico Nazionale T1 n. r. število 0 100 Q3 2024 Vsaj 100 osrednjih organov javne uprave in lokalnih organov za zdravstveno varstvo (Aziende Sanitarie Locali) je bilo v celoti preseljenih v infrastrukturo (Polo Strategico Nazionale). Popolna migracija lahko za vsako institucijo pomeni kombinacijo: nepripravljeno za uporabo v čistem gostiteljstvu, prehodi z dviganjem in izmenjevanjem, nadgradnja v infrastrukturo kot storitev (IaaS), platforma kot storitev (Paas) in programska oprema kot storitev (SaaS). Migracija na Polo Strategico Nazionale se lahko izvede na različne načine glede na najsodobnejšo informacijsko arhitekturo programske opreme na kraju samem, ki je v lasti vsake javne uprave, ki migrira. Te strategije se lahko razlikujejo od preprostega gostovanja in migracij „lift-and-shift“ za programsko opremo, ki ni pripravljena na računalništvo v oblaku, do migracije na IaaS, PaaS in SaaS za programsko opremo, pripravljeno na računalništvo v oblaku. PSN vsaki javni upravi, ki migrira, ponudi vse strategije migracije, s katerimi se lahko doseže ciljna „migracija na Polo Strategico Nazionale“. Javne uprave „v obsegu“ skupaj vključujejo: • Centralne javne uprave, ki predstavljajo največji delež izdatkov za informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) (npr. nacionalni inštitut za socialno varnost in ministrstvo za pravosodje) • Centralne javne uprave, ki hranijo podatke v zastarelih podatkovnih centrih v skladu z nedavno raziskavo o „pripravljenosti na oblak“ • Lokalni zdravstveni organi (Aziende Sanitarie Locali) v osrednji in južni Italiji nimajo ustrezne infrastrukture za zagotavljanje varnosti podatkov. M1C1-18 Naložba 1.3.1: Nacionalna digitalna podatkovna platforma cilj Vmesniki za aplikacijsko programiranje v nacionalni digitalni podatkovni platformi T1 n. r. število 0 400 Q4 2024 Ta cilj je doseči vsaj 400 vmesnikov za aplikacijsko programiranje, ki jih izvajajo agencije in so objavljeni v katalogu API ter vključeni v nacionalno digitalno podatkovno platformo. API po obsegu so že kartirani. Objavljeni API vplivajo na naslednja področja: (i) Konec 31. decembra 2023: prednostne storitve socialne varnosti in izpolnjevanje davčnih obveznosti, vključno s temeljnimi nacionalnimi registri (kot sta register prebivalstva in register javne uprave); (ii) Konec 31. decembra 2024: preostale storitve socialne varnosti in izpolnjevanje davčnih obveznosti. Vsako izvajanje in dokumentacija API je v skladu z nacionalnimi standardi interoperabilnosti in podpira okvir nacionalnih digitalnih podatkovnih platform; navedena platforma bo zagotovila funkcije za oceno te skladnosti. M1C1-19 Naložba 1.5: Kibernetska varnost cilj Podpora nadgradnji varnostnih struktur T2 n. r. število 5 50 Q4 2024 Vsaj 50 okrepljenih intervencij je bilo zaključenih v sektorjih nacionalnega varnostnega perimetra za kibernetsko varnost ter omrežnih in informacijskih sistemov. Vrste intervencij vključujejo na primer varnostne operativne centre (SOC), izboljšave kibernetske obrambe meja ter zmogljivosti za notranje spremljanje in nadzor v skladu z zahtevami NIS in PSNC. Ukrepi se osredotočajo zlasti na sektorje zdravstvenega varstva, energije in okolja (preskrba s pitno vodo). M1C1-20 Naložba 1.5: Kibernetska varnost mejnik Popolna uvedba nacionalnih storitev kibernetske varnosti Poročilo, ki dokazuje popolno aktivacijo nacionalnih služb za kibernetsko varnost n. r. n. r. n. r. Q4 2024 Ta mejnik se doseže z aktiviranjem sektorskih skupin za odzivanje na računalniške grožnje (CERT), njihovo medsebojno povezavo z italijansko skupino za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (CSIRT) in Centrom za izmenjavo in analizo informacij (ISAC), povezovanjem vsaj 5 centrov za varnostno delovanje (SOC) z nacionalnim HyperSOC ter polnim delovanjem storitev obvladovanja tveganj na področju kibernetske varnosti, vključno s tistimi za analizo dobavne verige in storitve zavarovanja kibernetskega tveganja. M1C1-21 Naložba 1.5: Kibernetska varnost mejnik Dokončanje mreže laboratorijev za varnostno pregledovanje in certificiranje kibernetske varnosti, ocenjevalni centri Zagotovljeno poročanje, ki dokazuje polno aktivacijo vsaj 10 laboratorijev, 2 evalvacijskih centrov in aktiviranje laboratorija EU za certificiranje n. r. n. r. n. r. Q4 2024 Aktiviranje najmanj 10 laboratorijev za pregledovanje in certificiranje, 2 evalvacijskih centrov in aktivacija laboratorija EU za certificiranje. M1C1-22 Naložba 1.5: Kibernetska varnost mejnik Polno delovanje centralne revizijske enote za PSNC & varnostni ukrepi VOI z vsaj 30 izvedenimi inšpekcijskimi pregledi Predloženo poročanje, poročila o inšpekcijskem pregledu n. r. n. r. n. r. Q4 2024 Polno delovanje centralne revizijske enote z najmanj 30 izvedenimi inšpekcijskimi pregledi. M1C1-23 Naložba 1.4.6: Mobilnost kot storitev za Italijo mejnik Mobilnost kot storitvene rešitve M2 Pilotni rezultati, ki jih je ocenilo Ministero delle Infrastrutture e della Mobilità Sostenibili (MIMS) v sodelovanju z univerzami n. r. n. r. n. r. Q1 2025 Mejnik se nanaša na izvajanje drugega vala sedmih pilotnih projektov, namenjenih preskušanju mobilnosti kot storitvenih rešitev na področjih „slediteljev“. Občine naj bi izkoristile izkušnje digitalnih velemestnih mest, izbranih v prvem valu. 40 % pilotnih projektov se izvaja na jugu. M1C1-24 Naložba 1.7.1: Digitalna civilna storitev cilj Državljani, ki sodelujejo v pobudah za usposabljanje, ki jih zagotavljajo neprofitni certificirani subjekti in prostovoljci n. r. število 0 1 000 000 Q2 2025 Vsaj milijon državljanov, ki sodelujejo v pobudah za usposabljanje, ki jih zagotavljajo neprofitni certificirani subjekti in prostovoljci. M1C1-25 Naložba 1.6.6: Digitalizacija finančne policije mejnik Razvoj operativnih informacijskih sistemov, ki se uporabljajo za boj proti gospodarskemu kriminalu Izboljšanje sistemov IT v smislu novih funkcionalnosti, učinkovitosti in uporabniških izkušenj n. r. n. r. n. r. Q2 2025 Postopno objavljanje (na letni osnovi) novih funkcij operativnih informacijskih sistemov, da se zagotovi njihova aktualnost v skladu s hitro spreminjajočimi se zakonodajnimi scenariji, tudi v zvezi s pandemičnimi razmerami. M1C1-26 Naložba 1.1: Digitalna infrastruktura cilj Migracija na Polo Strategico Nazionale T2 n. r. število 100 280 Q2 2026 Vsaj 280 osrednjih javnih uprav in lokalnih oblasti zdravstvenih organov (Aziende Sanitarie Locali) je migriralo v „Polo Strategico Nazionale“ (mešanica: nepripravljenega za uporabo v čistem gostiteljstvu, prehodi z dviganjem in izmenjevanjem, nadgradnja v infrastrukturo kot storitev (IaaS), platforma kot storitev (Paas) in programska oprema kot storitev (SaaS). Migracija na Polo Strategico Nazionale se lahko izvede na različne načine glede na najsodobnejšo informacijsko arhitekturo programske opreme na kraju samem, ki je v lasti vsake javne uprave, ki migrira. Te strategije se lahko razlikujejo od preprostega gostovanja in migracij „lift-and-shift“ za programsko opremo, ki ni pripravljena na računalništvo v oblaku, do migracije na IaaS, PaaS in SaaS za programsko opremo, pripravljeno na računalništvo v oblaku. PSN vsaki javni upravi, ki migrira, ponudi vse strategije migracije, s katerimi se lahko doseže ciljna „migracija na Polo Strategico Nazionale“. Javne uprave „v obsegu“ skupaj vključujejo: • Centralne javne uprave, ki predstavljajo največji delež izdatkov za informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) (npr. nacionalni inštitut za socialno varnost, ministrstvo za pravosodje) • Centralne javne uprave, ki hranijo podatke v zastarelih podatkovnih centrih glede na nedavno raziskavo o „pripravljenosti na računalništvo v oblaku“; • Lokalni zdravstveni organi (Aziende Sanitarie Locali) v osrednji in južni Italiji nimajo ustrezne infrastrukture za zagotavljanje varnosti podatkov. M1C1-27 Naložba 1.3.1: Nacionalna digitalna podatkovna platforma cilj Vmesniki za aplikacijsko programiranje v nacionalni digitalni podatkovni platformi T2 n. r. število 400 1 000 Q2 2026 Ta cilj je doseči vsaj 600 dodatnih vmesnikov za aplikacijsko programiranje (API), objavljenih v katalogu (skupaj 1 000). Objavljeni API vplivajo na naslednja področja: (i) do 31. decembra 2025: javni postopki, kot so zaposlovanje, upokojitev, vpis v šolo in univerzo (kot sta nacionalni register študentov in register licenc za avtomobile); (ii) do 30. junija 2026: socialno skrbstvo, upravljanje javnih naročil, nacionalni informacijski sistem za zdravstvene podatke in nujne zdravstvene razmere, kot so registri pacientov in zdravnikov. Vsako izvajanje in dokumentacija API je v skladu z nacionalnimi standardi interoperabilnosti in podpira okvir nacionalnih digitalnih podatkovnih platform; navedena platforma zagotavlja funkcije za oceno navedene skladnosti. M1C1-28 Naložba 1.7.2: Mreža digitalnih podpornih storitev cilj Število državljanov, vključenih v nove pobude za usposabljanje, ki jih zagotavljajo centri za digitalne olajšave n. r. število 0 2 000 000 Q2 2026 Vsaj dva milijona državljanov, ki sodelujejo v pobudah za usposabljanje, ki jih zagotavljajo centri za olajšanje digitalizacije. Dejavnosti usposabljanja, ki naj bi dosegle cilj, so naslednje: a) individualizirano usposabljanje, ki se zagotavlja z digitalnimi načini omogočanja, običajno izveden