OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Ta sklep zadeva uporabo zneska iz Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) v višini 1 651 834 EUR zaradi potresa v Grčiji. Uporaba teh sredstev se bo v celoti financirala z delno uporabo 50 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, ki so že vključene v proračun za leto 2016, tako da sprememba proračuna ni potrebna.

2.INFORMACIJE IN POGOJI

Komisija je 5. februarja 2016 prejela prošnjo za finančno pomoč iz sklada v zvezi z naravno nesrečo v Grčiji (potres, ki je 17. novembra 2015 prizadel področje Jonskih otokov, zlasti otoka Lefkada in Kefalonija). Komisija je temeljito proučila to vlogo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Evropskega solidarnostnega sklada (v nadaljnjem besedilu: Uredba) in zlasti v skladu s členi 2, 3 in 4 Uredbe. Sledi povzetek najpomembnejših elementov ocene.

(1)Grčija je 5. februarja 2016 predložila vlogo za finančni prispevek iz sklada, kar je v roku 12 tednov od zabeležene prve škode 17. novembra 2015 (otok Lefkada). Vloga je bila predložena kot „regionalna naravna nesreča“ v skladu s členom 2(3) Uredbe. Po poizvedbi Komisije so bili posodobljeni podatki predloženi 9. marca 2016.

(2)Grčija je ob predložitvi vloge zaprosila za izplačilo predplačila na pričakovani prispevek iz sklada. Po predhodni oceni vloge je Komisija ugotovila, da so bili izpolnjeni pogoji iz člena 4a Uredbe.

(3)Sklep Komisije C(2016) 1772 z dne 18. marca 2016 je dodelil predplačilo v višini 164 798 EUR, kar je 10 % pričakovanega finančnega prispevka iz sklada.

(4)Grški organi so skupno neposredno škodo prvotno ocenili na 65 919 000 EUR. 9. marca 2016 so predložili posodobljeno vlogo za skupno neposredno škodo v višini 66 073 345 EUR. Posodobljeni znesek škode predstavlja 2,1 % regionalnega BDP v zadevni regiji NUTS 2 Jonski otoki (3 137 milijonov EUR na podlagi podatkov Eurostata iz leta 2014 za EL62), kar presega prag 1,5 % regionalnega BDP, ki je merilo za regionalno naravno nesrečo v skladu z Uredbo.

(5)Skupna neposredna škoda je osnova za določitev zneska finančne pomoči iz sklada. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe in ukrepe za okrevanje, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(6)Kar zadeva učinek in posledice nesreče, je zjutraj 17. novembra 2015 otok Lefkada prizadela vrsta katastrofalnih potresov, ki so dosegli stopnjo 6,1 po Richterjevi lestvici. Škoda je bila zabeležena tudi na severnem delu otokov Kefalonija in Itaka. Nesreči je sledilo več popotresnih sunkov. Dveh osebi sta izgubili življenje, osem pa je bilo ranjenih. Po podatkih seizmoloških strokovnjakov je potres premaknil otok Lefkada v južni smeri za 36 cm. Grški operativni center civilne zaščite je bil takoj aktiviran in za prizadeto prebivalstvo so bili zagotovljeni začasna bivališča, zatočišča in hrana. Potres je poškodoval 120 stanovanjskih enot, od katerih jih je bilo 20 ocenjenih kot neprimerne za bivanje. Poleg tega je bila povzročena obsežna škoda na regionalni in lokalni infrastrukturi, zasebnih in javnih stavbah (vključno z lokalno bolnišnico) ter drugi infrastrukturi (pristanišča in biološka omrežja), poročali pa so tudi o škodi na kulturnih objektih (večinoma cerkvah). Zemeljski usadi so uničili in prekrili nekatere turistično najpomembnejše plaže na zahodu otoka.

(7)Grški organi so stroške bistvenih nujnih operacij, upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenili na 52,374 milijona EUR in jih razčlenili po vrstah operacij. Največji del stroškov zadeva prometni sektor, in sicer nad 38 milijonov EUR. Drugi največji delež stroškov zadeva varovanje kulturne dediščine v višini 7 milijonov EUR.

(8)Prizadeta regija je v skladu z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (2014–2020) opredeljena kot manj razvita regija. Grški organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov skladov ESI v obnovitvene ukrepe.

(9)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek ugotavljanja kršitev. Kot ena najbolj potresno dejavnih držav v Evropi si Grčija prizadeva vzpostaviti okvir za preprečevanje in obvladovanje tveganja naravnih nesreč. Prva grška uredba o potresih (EAK-2000) je začela veljati leta 1959 in bila večkrat spremenjena. Omenjena uredba je bila dopolnjena leta 2003 z novim zemljevidom potresno ogroženih območij. Organizacija za načrtovanje in varstvo pred potresi (OASP) je pravna oseba javnega prava, ki jo nadzoruje ministrstvo za infrastrukturo, promet in omrežja, njen namen pa je čim bolj zmanjšali uničujoče posledice potresa.

(10)Grčija na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče.

(11)Grški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

3.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in zlasti člen 10 Uredbe omogoča uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) do letne zgornje meje v višini 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011) nad zgornjimi mejami ustreznih razdelkov finančnega okvira. Pogoji za upravičenost do črpanja sredstev iz Sklada so podrobno navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014. Točka 11 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum) vsebuje določbe o uporabi sklada.

Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag za večjo naravno nesrečo za uporabo sredstev iz sklada (tj. 0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2011, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti večjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje naravne nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom in 6 % za del škode nad njim. Za regionalne naravne nesreče in nesreče, ki so bile priznane na podlagi določbe o sosednji državi, je višina stopnje 2,5 %.