POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o prizadevanjih držav članic v letu 2012, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi /* COM/2014/0233 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o prizadevanjih držav članic v letu 2012, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi 1. Uvod Države članice so odgovorne za doseganje trdnega in trajnega ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo svojih flot in svojimi ribolovnimi možnostmi ter za sprejetje ustreznih ukrepov za zagotovitev takšnega ravnovesja. To zahtevo določa skupna ribiška politika (v nadaljnjem besedilu: SRP)[1] že od leta 2002 in je veljavna tudi v novi SRP[2], kot je bila sprejeta decembra 2013. Takšno ravnovesje prispeva k uresničevanju ciljev SRP, zlasti k doseganju največjega trajnostnega donosa (v nadaljnjem besedilu: NTD) za zagotovitev, da so ribolovne dejavnosti dolgoročno okoljsko trajnostne ter skladne s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja. To poročilo temelji na poročilih držav članic o njihovih prizadevanjih, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi. Države članice naj bi pri pripravi svojih poročil upoštevale smernice Komisije[3]. Uporabljeni so tudi podatki, zbrani v okviru za zbiranje podatkov[4] (v nadaljnjem besedilu: DCF) (Priloga 1). Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (v nadaljnjem besedilu: odbor STECF) je ocenil poročila držav članic[5]. Analiza zmogljivosti flot držav članic kaže določen napredek pri doseganju ravnovesja z razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, vendar je treba narediti še več za zagotovitev, da se bodo staleži upravljali v skladu s ciljem NTD. Komisija je v svojem poročilu o prizadevanjih držav članic v letu 2011, da bi dosegle ravnovesje, uvedla sklop elementov za izboljšanje analize ravnovesja. V navedenem poročilu je bila navedena vrsta kazalnikov glede trajnostnega in rentabilnega obratovanja ribiških flot[6], na primer, ali: – se flote opirajo na ulov staležev, ki presega ravni NTD, – so flote dosegle prag dobička, – so flote gospodarsko trajnostne, – so flote preslabo izkoriščene, – so flote neaktivne. Ti kazalniki so uporabljeni tudi v tem poročilu. Poleg tega je bil kazalnik staležev z visokim biološkim tveganjem, na katere vpliva segment flote, dodan zaradi zaskrbljenosti, da je bil ta vidik zanemarjen. Zgornje meje ribolovne zmogljivosti Vsaka država članica mora zagotoviti, da je njena ribolovna zmogljivost po tonaži (BT) in moči (kW) vedno enaka ali manjša kot zgornje meje zmogljivosti in moči, določene v Uredbi št. 1380/2013[7]. Sedanji vpisi v register flote EU kažejo, da so vse države članice spoštovale te ravni. Na splošno je bila ribolovna zmogljivost flote EU za 16,4 % nižja od zgornjih meja zmogljivosti za tonažo in za 10,4 % nižja od zgornjih meja za moč (Priloga 2). V skladu z registrom flote EU je 31. decembra 2012 floto sestavljalo 76 023 plovil s skupno ribolovno zmogljivostjo 1 578 015 BT in 5 807 827 kW. Flote so se glede na število plovil zmanjšale za 1,6 %, glede na tonažo za 2 % in glede na moč motorja za 1 % (vključno s plovili, registriranimi v najbolj oddaljenih regijah (Priloga 3)). Najpogosteje uporabljeno upravljavsko orodje za zmanjšanje ribolovne zmogljivosti v letu 2012 je bil umik plovil iz obratovanja z državno pomočjo (Priloga 4). Od 1. januarja 2007 do 31. julija 2012 je bilo iz Evropskega sklada za ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESR) dodeljenih 464 milijonov EUR, kar ustreza približno 3 700 plovilom, ki so prenehala z ribolovom (Priloga 5). Popolnost in kakovost poročil držav članic ter kazalniki ribolovne zmogljivosti Komisija je prejela vseh 22 poročil držav članic. Na splošno je odbor STECF ugotovil, da se še naprej izboljšuje doslednost, popolnost in kakovost poročil v primerjavi s poročili iz preteklih let (prilogi 1A in 1B). Več držav članic za analizo uporablja smernice Komisije, še vedno pa jih ne uporabljajo vse države članice. Skupno raziskovalno središče (v nadaljnjem besedilu: JRC) je po navodilih odbora STECF na podlagi podatkov, ki so jih predložile države članice v okviru DCF, izračunalo tehnične, gospodarske in biološke kazalnike, pomembne za ravnovesje med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi (Priloga 6). Analiza vključuje 434 segmentov flote, za katere so na voljo podatki za vsaj en kazalnik. Ti zajemajo 97 % sporočenih vrednosti iztovorjenega ulova v letu 2011. Odbor STECF je pripravil smernice za razlago teh vrednosti kazalnikov, ki temeljijo na DCF, ki jih je Komisija upoštevala v tem poročilu. Stanje zmogljivosti flot po državah članicah V tem oddelku je prikazan pregled stanja flot po državah članicah, ki temelji na poročilih držav članic in ugotovitvah odbora STECF na podlagi podatkov DCF. Belgija je poročala, da se je zmogljivost njene flote od leta 2003 zmanjšala za 30 % kW in 38% BT. Kot kaže, je zmogljivost flote v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi. Malo je neizkoriščenih zmogljivosti in le nekaj neizkoriščenih ribolovnih možnosti. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da so se plovila z vlečnimi mrežami z gredjo ter plovila s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu 18–40 m opirala na ulove staležev, ki presegajo ravni NTD. Plovila z vlečnimi mrežami z gredjo v dolžinskem razredu 24–40 m so vplivala na dva staleža z biološkim tveganjem. Plovila s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu 18–24 m ter plovila z vlečnimi mrežami z gredjo v dolžinskem razredu 12–18 m v letu 2011 niso bila gospodarsko trajnostna. Bolgarija je poročala, da se je od njenega pristopa k EU ribiška flota zmanjšala glede na število plovil (–7 %), tonažo (–14 %) in moč (–6 %). Izkoriščenost zmogljivosti, ki je izrazito slaba pri plovilih, krajših od 12 m, se je v letu 2012 v vseh segmentih izboljšala. Dejavnost posameznih plovil se je na splošno povečala za 220 %. Nacionalni organ je že sprejel ukrepe za zmanjšanje števila neaktivnih plovil, ki so že v postopku izbrisa iz nacionalnega registra. Manjša plovila (krajša od 12 m) niso bila gospodarsko dobičkonosna; takšna plovila nameravajo tudi v prihodnje umikati in jih nadomeščati z večjimi plovili za pelagični ribolov. Bolgarija ugotavlja, da zmogljivost njene flote nekoliko presega ravnovesje z ribolovnimi možnostmi. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da plovila v dolžinskem razredu 12–18 m, ki uporabljajo viseče in fiksne mreže, ter plovila, ki uporabljajo aktivna in pasivna orodja, niso gospodarsko trajnostna; še vedno obstaja velika neaktivna flota (skoraj 1 200 plovil), ravni dejavnosti pa so zelo nizke za floto, ki uporablja aktivno in pasivno orodje. Kot kaže, so vrednosti donosnosti opredmetenih osnovnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: ROFTA) za leto 2011 nenavadno nizke. Biološki kazalniki niso na voljo. Ciper je od leta 2004 zmanjšal zmogljivost svoje flote (–65 % BT in –20 % kW). Izkoriščenost plovil je bila nizka (pod 53 %) za vse flote, razen za plovila s pridnenimi vlečnimi mrežami v mednarodnih vodah. Analiza gospodarskih podatkov za leto 2011 ni bila dokončana, vendar so podatki za leto 2010 pokazali prekapitalizacijo flot. Flota „plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami v mednarodnih vodah“ se je nedavno zmanjšala; Ciper ni mogel izvesti celotne ocene, vendar je ugotovil, da je očitno mali priobalni ribolov v neravnovesju in da je flota v dolžinskem razredu 12–24 m, ki uporablja večnamensko pasivno orodje, približno v ravnovesju. Ciper ni predložil nobenih podatkov, ki temeljijo na DCF, zato pregled odbora STECF ni na voljo. Nemčija je poročala o jasnem trendu zmanjševanja števila plovil, in sicer z 2 315 plovil v letu 2000 na 1 549 v letu 2012. Trend zmanjševanja se upočasnjuje. Nemška ribiška flota se je v primerjavi s preteklim letom zmanjšala v štirih segmentih. V letu 2012 se je zmanjšala za 31 plovil, kar pomeni zmanjšanje zmogljivosti za 598 BT (–0,93 %) in 2 242 kW (–1,51 %). Umik 16 ribiških plovil z zabodnimi mrežami v dolžinskem razredu < 12 m je pomenil največje zmanjšanje v absolutnem smislu. Tako flota plovil z vlečnimi mrežami z gredjo kot flota plovil z vlečnimi mrežami (dolžinski razred <= 40 m) sta se zmanjšali za več kot 4 %. Nemčija ugotavlja, da obstaja ravnovesje med njenimi zmogljivostmi in ribolovnimi možnostmi, čeprav so zaradi honorarnega ribolova nekateri kazalniki ravni dejavnosti nizki. Gospodarski kazalniki so sicer negativni, vendar Nemčija meni, da so dejanski stroški amortizacije nižji od uradnih in da zato izračun, ki kaže, da flota ni v dolgoročnem gospodarskem ravnovesju, ni utemeljen. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da se večina segmentov flote opira na čezmerni ribolov staležev, vendar biološki kazalniki kažejo, da so le plovila s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu 24–40 m vplivala na ogroženi stalež. Plovila s pasivnim orodjem v dolžinskem razredu 10–12 m, plovila s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu 12–18 m, plovila s fiksnimi mrežami v dolžinskem razredu 24–40 m ter plovila z vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu > 40 m očitno niso gospodarsko trajnostna. Kot kaže, so plovila, krajša od 12 m, ki uporabljajo pasivno orodje, in plovila z vlečnimi mrežami z gredjo v dolžinskem razredu 18–24 m preslabo izkoriščena, česar ni mogoče utemeljiti s sezonsko naravo zadevnega ribolova. Za leto 2011 je ta vrednost 65 %. Danska upravlja ribolovne možnosti s posameznimi prenosljivimi kvotami in deleži kvot plovil, kar je povzročilo zmanjšanje števila, tonaže in moči plovil. Kot kaže, so bila v letu 2011 plovila slabo izkoriščena v večini segmentov flote, razen v primeru plovil z vlečnimi mrežami z gredjo v dolžinskem razredu 12–24 m ter plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu > 40 m. Večina plovil v dolžinskem razredu < 12 m je bila dosledno v stanju gospodarske prekapitalizacije. Večina drugih plovil je bila približno v stanju gospodarskega ravnovesja. Od leta 2005 do leta 2011 je imelo veliko flot tekoče prihodke nenehno nižje od praga dobička, zato ni jasno, kako so ta plovila še lahko obratovala. Gospodarski kazalnik in kazalnik izkoriščenosti plovil kažeta neravnovesje, zlasti za plovila v dolžinskem razredu < 12 m v Severnem morju. Plovila v dolžinskem razredu < 10 m, ki uporabljajo pridnene vlečne mreže in potegalke, plovila v dolžinskem razredu 10–12 m, ki uporabljajo večnamensko pasivno orodje, in plovila z vlečnimi mrežami z gredjo v dolžinskem razredu 12–18 m niso bila gospodarsko trajnostna in so se opirala na čezmerni ribolov staležev. Kljub precejšnjemu zmanjšanju zmogljivosti v preteklih letih je Estonija poročala o neravnovesju, predvsem pri plovilih z vlečnimi mrežami splošne dolžine > 12 m. V letu 2012 se je flota zmanjšala za 4 plovila. Tako segment moči kot segment bruto tonaže sta se zmanjšala za 6 %. Veliko je malih plovil (približno 1 300) za priobalni ribolov na sleda, navadnega ostriža in iverko, vendar stanje ravnovesja teh plovil ni jasno. Estonija v svojem poročilu ni uporabila segmentacije registra flote. Uvedla je sistem individualnih prenosljivih kvot, ki bo po pričakovanjih izboljšal ravnovesje. Gospodarska analiza, ki jo je opravila Estonija, kaže, da so od leta 2010 plovila vseh dolžinskih razredov izvajala gospodarsko trajnostni ribolov. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da se je flota v dolžinskem razredu 10–12 m, ki uporablja večnamensko pasivno orodje, opirala na ulove staležev, ki presegajo ravni NTD. Grčija ni predložila ocene ravnovesja niti ni ocenila svoje politike flote oziroma zagotovila podatkov iz okvira DCF. Poročala je, da so ribolovne dejavnosti in stanje ribolovnih bioloških staležev v primerjavi s preteklim letom nespremenjeni. Primerjava podatkov iz poročil za leti 2011 in 2012 kaže, da se je število plovil zmanjšalo za 632. Med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2012 se je flota zmanjšala za 3 019 plovil (15,84 %), zmogljivost pa za 21,57 % BT in 21,71 % kW. Grčija ni predložila podatkov iz okvira DCF, zato odbor STECF in JRC nista mogla izračunati in oceniti ustreznih kazalnikov. Španija je v letu 2012 še naprej zmanjševala ribolovno zmogljivost. V navedenem letu je bilo iz registra stalno izbrisanih 429 plovil, od katerih jih je 147 prejelo državno pomoč. V letu 2012 je bilo dejavne približno 85 % flote. Španija meni, da obstaja določeno neravnovesje pri flotah za priobalni ribolov v nacionalnih obalnih vodah (1 280 neaktivnih plovil), flota za ribolov v mednarodnih vodah (32 neaktivnih plovil) pa je v ravnovesju ali ima manjšo zmogljivost, kot je potrebna za razpoložljive ribolovne možnosti. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da so edini podatki iz okvira DCF, ki jih je zagotovila Španija, gospodarski podatki za leto 2011. Ti so pokazali raznoliko stanje flot, številne so v slabem gospodarskem stanju, nekatere v dobrem, nekatere pa v srednje dobrem. Finska flota se je med letoma 1995 in 2012 stalno zmanjševala. V letu 2012 se je povečala glede na tonažo (predvsem pomorski segment), zmanjšala pa glede na moč motorja. Finska meni, da je njena flota v sprejemljivem ravnovesju z ribolovnimi možnostmi. V poročilu ni uporabila smernic odbora STECF niti ni vključila drugih kazalnikov za oceno zmogljivosti v povezavi z ribolovnimi možnostmi. Odbor STECF ni našel jasnih trendov gospodarskih kazalnikov. Tehnični kazalnik kaže nizko ali zelo nizko povprečno raven izkoriščenost plovil. Biološki kazalniki niso bili na voljo. Francija meni, da so pri večini njenega ribolova flote stabilne in v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi. To je bilo doseženo po nekaj zaporednih letih prilagajanja flot. Številna plovila se osredotočajo na vrste, ki niso vključene v kvote, za katere ni na voljo nobenih bioloških ocen in za katere ni bilo mogoče izračunati bioloških ali tehničnih kazalnikov. Francija je leta 2012 iz obratovanja umaknila 192 plovil, od katerih jih je bilo 74 na čezmorskih ozemljih. Od 192 plovil jih je bilo 46 iz obratovanja umaknjenih z državno pomočjo (6 od njih v Gvajani). Za večino flot v Sredozemlju biološki kazalniki niso bili na voljo. Za večino flot v Atlantiku se je izkazalo, da se opirajo na čezmerni ribolov staležev, z izjemo plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu > 40 m. Gospodarski podatki večinoma niso bili na voljo ali so bili nedokončni. Irska je poročala, da se je v primerjavi s preteklimi leti ribolovna zmogljivost povečala za 1,29 % BT in 2,25 % kW, vendar je flota ostala znotraj referenčne ravni. Gospodarski kazalniki kažejo, da se je v zadnjih letih gospodarska uspešnost flot izboljšala, da so flote zdaj dobičkonosne tako kratkoročno kot dolgoročno in niso prekapitalizirane. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da so se plovila s parangalom (v dolžinskem razredu 10–18 m), plovila s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu > 18 m ter plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu > 24 m opirala na čezmerni ribolov staležev in vplivala na 6 staležev z biološkim tveganjem. Tehnični kazalnik kaže nizko raven izkoriščenosti plovil. Veliko je neaktivnih plovil (od 13 % do 40 %). Italija je poročala, da se je v letu 2012 njena flota zmanjšala za 2,23 % glede na število plovil, zmogljivost pa za 5,8 % BT in 3,5 % kW. V poročilu ni uporabila smernic niti ni vključila drugih kazalnikov za oceno zmogljivosti v povezavi z ribolovnimi možnostmi. Zaradi pomanjkljivih podatkov Italija ni mogla oceniti ravnovesja svojih flot. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da plovila z vlečnimi mrežami z gredjo v dolžinskem razredu 12–24 m, plovila s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu 24–40 m ter plovila z zapornimi plavaricami v dolžinskem razredu > 40 m niso bila gospodarsko trajnostna, številne druge flote pa so dosegle visoko raven dobičkonosnosti. Kazalniki izkoriščenosti plovil kažejo stanje neravnovesja. Biološki kazalniki v številnih primerih niso bili na voljo. Kjer pa so bili, so pokazali čezmerni ribolov. Litva je v letu 2012 svojo floto zmanjšala za 3 plovila. Zmogljivost se je zmanjšala za 18 025 BT (55 %) in 19 982 kW (53,9 %). Flote izkoriščajo večinoma staleže, pri katerih ni bilo čezmernega ribolova, in so v ravnovesju s staleži trske, sleda in papaline v vzhodnem Baltskem morju. V letu 2011 so bile flote večinoma dobičkonosne. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da je bila izkoriščenost vseh flot nizka, z izjemo plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu 24–40 m. Plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu > 40 m so vplivala na en stalež z biološkim tveganjem. Latvija je od leta 2004 svojo zmogljivost zmanjšala za 20 % plovil, 24 % BT in 31 % kW. Meni, da kazalniki izkoriščenosti zmogljivosti za vse segmente flote kažejo, da ni velikega neravnovesja in da je ribištvo dobičkonosno. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da so se flota v dolžinskem razredu < 10 m, ki uporablja večnamensko pasivno orodje, in plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu 12–18 m opirali na čezmerni ribolov. Te flote imajo tudi nizko raven izkoriščenosti. Malta je poročala o nezadovoljivih rezultatih svoje flote za leto 2011. Za leto 2012 pa ni bilo mogoče pridobiti dokončnih rezultatov zaradi pomanjkljivih gospodarskih in socialnih podatkov. Malteški organi zdaj preverjajo točnost informacij iz registra flote. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da večina flot, za katere so bili na voljo podatki, ni bila gospodarsko trajnostnih, razen plovil z zapornimi plavaricami v dolžinskem razredu 12–18 m in flote v dolžinskem razredu 18–24 m, „ki uporablja druga aktivna orodja“. Raven izkoriščenost plovil je bila pri vseh flotah nizka. Biološki kazalniki večinoma niso bili na voljo. Nizozemska je poročala, da je zmogljivost njene flote približno v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi in da biološki kazalniki kažejo, da njene flote izkoriščajo staleže, pri katerih ni bilo čezmernega ribolova. Gospodarski kazalniki kažejo, da nizozemska pelagična flota ni dobičkonosna. Flota plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu nad 24 m je bila dobičkonosna in njena dobičkonosnost se je izboljšala. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da so se v povprečju vse flote, za katere so bili na voljo biološki kazalniki, opirale na čezmerni ribolov. Kot kaže, plovila s pelagičnimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu nad 40 m in plovila z vlečnimi mrežami z gredjo v dolžinskem razredu 18–24 m niso gospodarsko trajnostna, medtem ko so druge flote dosegle dobre rezultate. Poljska je poročala, da je bilo v letu 2012 iz flote umaknjenih 8 plovil (250 BT in 980 kW). Ni pa mogla ugotoviti, ali je bilo doseženo ravnovesje. Poljska meni, da so bile vse njene flote gospodarsko trajnostne, razen flote plovil s parangali v dolžinskem razredu 12–18 m. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da plovila v dolžinskem razredu 12–18 m, ki uporabljajo trnke, niso gospodarsko dobičkonosna. Vse flote so zabeležile nizke ravni izkoriščenosti, z izjemo segmenta plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu > 40 m ter segmenta plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu > 40 m. Biološki kazalniki niso bili na voljo. Portugalska je ugotovila, da je zmogljivost njene flote v ravnovesju z ribolovnimi možnostmi. Vendar so tehnični kazalniki za flote plovil z zapornimi plavaricami pokazali razmeroma nizko raven izkoriščenosti plovil. Biološki kazalniki v večini primerov niso bili na voljo. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da plovila s parangalom v dolžinskem razredu pod 12 m, plavajoči bagri v dolžinskem razredu < 12 m ter plovila v dolžinskem razredu 10–12 m, ki uporabljajo aktivna in pasivna orodja, niso gospodarsko dobičkonosni. Številne flote so imele nizke ravni izkoriščenosti. Romunija je poročala o zelo nizki ravni izkoriščenosti plovil in odvisnosti od čezmernega ribolova staležev. Na voljo so bili le omejeni biološki in gospodarski podatki. Odbor STECF je ugotovil nizke ravni izkoriščenosti plovil. Švedska je poročala o 12-odstotnem zmanjšanju števila plovil med letoma 2008 in 2012. Flote so odvisne od staležev, ki se trajnostno lovijo, in se zdijo gospodarsko trajnostne. V nekaterih segmentih je bilo še vedno mogoče opaziti nekaj neravnovesja. Odbor STECF je ocenil, da plovila s fiksnimi mrežami v dolžinskem razredu pod 18 m niso bila gospodarsko trajnostna. Devet flot se je opiralo na čezmerni ribolov, vendar pa kazalnik ogroženih staležev ni bil na voljo. Za številne flote je bila razpoložljivost podatkov pomanjkljiva. Slovenija je poročala o nizki ravni izkoriščenosti plovil v številnih segmentih, ki jo pripisuje odvisnosti od selivskih staležev rib in honorarnemu ribištvu, ne pa neravnovesju. Leta 2012 se je slovenska flota zmanjšala za 35 % BT in 16,83 % kW. Skupno se je od leta 2011 do leta 2012 iztovarjanje ulova zmanjšalo za 54 %. Plovila z visečimi in fiksnimi mrežami v dolžinskem razredu < 6 m niso bila gospodarsko trajnostna, drugi segmenti pa so bili, kot kaže, trajnostni. Odbor STECF je ocenil, da flote plovil s fiksnimi pridnenimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu < 12 m in plovil s pelagičnimi vlečnimi mrežami v dolžinskem razredu 24–40 m niso bile gospodarsko dobičkonosne, medtem ko je bila flota plovil z zapornimi plavaricami v dolžinskem razredu 12–18 m dobičkonosna in trajnostna. Ravni izkoriščenosti plovil so bile nizke. Biološki kazalniki niso bili na voljo. Združeno kraljestvo je poročalo o povečanju zmogljivosti za plovila, usmerjena v ulov lupinarjev (zlasti pokrovač), zmogljivosti flote plovil s pridnenimi vlečnimi mrežami pa so se na splošno zmanjšale. Združeno kraljestvo ni izračunalo kazalnikov niti ni izrazilo ugotovitev o ravnovesju med floto in ribolovnimi možnostmi. Iz pregleda, ki ga je opravil odbor STECF, je razvidno, da je bila večina flot gospodarsko trajnostnih, z izjemo plovil z vlečnimi mrežami z gredjo v dolžinskih razredih < 10 m in 12–18 m ter plovil s parangali v dolžinskem razredu < 10 m. V večini primerov biološki kazalniki niso bili na voljo, vendar so plovila s pridnenimi vlečnimi mrežami in potegalkami v dolžinskem razredu 18–40 m vplivala na pet staležev z visokim biološkim tveganjem. Veliko manjših plovil (krajših od 18 m) je doseglo le nizko raven izkoriščenosti. Flota plovil z zapornimi plavaricami v dolžinskem razredu 40 m se je opirala na ulov staležev, ki presegajo ravni NTD. Zaključek Čeprav je bil od leta 2002 dosežen določen napredek pri zmanjševanju razkoraka med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi, pa je treba na tem področju narediti še več. Zaradi mešanice različnih trendov med segmenti flot ni mogoče dati splošnih pripomb o trendih ravnovesja med zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi za celotno EU. Veliko je ulova staležev, ki presega ravni NTD, pri čemer so številni segmenti flot gospodarsko odvisni od teh staležev. Veliko držav članic ima nizke ravni izkoriščenosti plovil. Po proučitvi rezultatov analize, ki jo je opravil odbor STECF, Komisija meni, da še vedno obstaja potreba po ukrepih držav članic za prilagoditev zmogljivosti aktivnih flot, ki bi omogočili lažje doseganje cilja NTD, določenega v novi SRP. Za države članice je še vedno obvezno, da postopoma prilagodijo ribolovno zmogljivost svojih flot svojim ribolovnim možnostim, pri čemer je ta obveznost še dodatno okrepljena v novi SRP. Poleg izpolnjevanja obstoječih obveznosti bodo morale države članice v poročila vključiti akcijski načrt za segmente flote z ugotovljenim strukturnim neravnovesjem. V akcijskem načrtu morajo države članice določiti cilje prilagajanja in načine, kako doseči ravnovesje. Vsebovati mora tudi jasen časovni okvir za njegovo izvedbo. Ta dodatna obveznost lahko prispeva k nadaljnjemu (in hitrejšemu) doseganju ravnovesja. Z akcijskimi načrti bo omogočena večja preglednost ciljev in ukrepov držav članic za odpravo neravnovesja, časovni okvir za doseganje ravnovesja pa bo omogočil natančno spremljanje napredka držav članic pri izvajanju načrta. V skladu z novo SRP se lahko zaradi dokazanega nezadovoljivega prizadevanja držav članic za doseganje ravnovesja med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi zadrži ali začasno prekine izplačevanje ustrezne finančne pomoči Unije državi članici za določene odhodke iz novega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo. Prihodnja poročila in akcijski načrti držav članic bodo bistveni za spremljanje stanja na tem področju. Kombinacija strožjih obveznosti držav članic in s tem povezano pogojevanje finančne pomoči bi morala zagotoviti postopno prilagajanje zmogljivosti flote ribolovnim možnostim. Komisija bo še naprej natančno spremljala ta napredek z vidika ciljev SRP na splošno in še zlasti z vidika upravljanja ribolovne zmogljivosti. Priloga 1 A: Kakovost informacij 1 Kvalitativne in opisne informacije Preglednica kaže oddelke poročil tistih držav članic, ki so poslale omejene informacije. Zadevni oddelki so označeni z (X). || Povezave med flotami in ribištvom || Razvoj flote || Opis shem zmanjšanja prizadevanj || Vpliv shem zmanjšanja prizadevanj || Ocena sistema za upravljanje flot || Načrti za izboljšanje sistema upravljanja flot || Podatek o skladnosti s sistemom vstopa/izstopa || Spremembe upravnih postopkov || Ocena ravnovesja DE || || || || || || || || || X FI || || || || || || X || || || X IE || || || || || || X || || || IT || X || X || X || X || || X || || X || X LT || || || || X || || X || || || PO || || || || || X || || || || SE || || || || || || X || || || UK || || || || || || || || || X Vir: preglednica 3.2 poročila STECF-13-11 – Pregled nacionalnih poročil o prizadevanjih držav članic, da bi dosegle ravnovesje med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi. 2. Kvantitativne informacije Ocenjevanje odvisnosti flote od ulovov staležev, ki presegajo ravni NTD, je odvisno od razpoložljivosti kvantitativnih ocen staležev rib. Za Sredozemsko in Črno morje biološke ocene v večini primerov še vedno ne zadostujejo za pripravo analize biološke trajnosti na podlagi flote. Enako velja za številne flote, ki izkoriščajo staleže na območjih Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) VI, VII, VIII in IX. Informacije o donosnosti opredmetenih osnovnih sredstev (ROFTA) ter o razmerju med tekočimi prihodki in pragom dobička (CR/BER)([8]) so pri nekaterih državah članicah manjkale ali pa so bile nepopolne. Informacije o številu neaktivnih plovil je predložila večina držav članic, vendar niso bile popolne. Večina držav članic je navedla vrednosti tehničnega kazalnika (povprečno število dni na morju na plovilo, deljeno z največjim številom za floto), vendar te informacije niso bile popolne. Sedem držav članic v svojih nacionalnih poročilih ni navedlo vrednosti tehničnega kazalnika. Priloga 1 B: Kakovost informacij([9]) Vsota točk letnega razvoja v državah članicah kot odstotek vseh možnih točk. Vir: slika 3.1 v poročilu STECF-13-11 – Pregled nacionalnih poročil o prizadevanjih držav članic, da bi dosegle ravnovesje med zmogljivostjo flot in ribolovnimi možnostmi. Graf kaže, da so se od leta 2008 letna poročila držav članic o floti izboljšala tako glede popolnosti kot tudi kakovosti podatkov. Priloga 2: Preglednica 2.1: Skladnost z zgornjimi mejami za vstop/izstop na dan 31. decembra 2012 (razen oddaljenih regij) || BT || kW BT || NAJVEČJA BT || A/B || kW || NAJVEČJA kW || C/D A || B || C || D na dan 31. decembra 2012 || na dan 31. decembra 2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 15 053 7 071 4 248 63 618 64 348 364 354 15 149 16 146 152 452 80 693 60 141 165 370 27 186 33 797 7 998 128 886 25 573 86 840 628 653 30 652 201 092 || 18 962 7 517 11 021 71 117 88 762 391 602 21 713 18 290 178 261 85 688 77 568 173 717 73 529 46 627 14 965 166 859 39 139 95 077 1913 728 43 386 231 106 || 79,39 % 94,07 % 38,54 % 89,46 % 72,49 % 93,04 % 69,77 % 88,28 % 85,52 % 94,17 % 77,53 % 95,20 % 36,97 % 72,48 % 53,44 % 77,24 % 65,34 % 91,34 % 32,83 % 89,70 % 70,65 % 87,01 % || 47 794 60 950 45 782 146 086 228 563 822 115 46 325 169 972 695 496 468 894 183 820 1 020 785 34 389 51 231 76 660 276 357 75 865 297 913 6 185 9 188 173 440 805 930 || 51 586 60 654 47 803 167 078 313 333 886 578 52 641 182 334 769 739 478 398 210 083 1 071 389 73 484 58 759 95 776 350 736 90 583 315 650 6 410 9 503 210 829 909 141 || 92,65 % 100,49 % 95,77 % 87,44 % 72,95 % 92,73 % 88,00 % 93,22 % 90,35 % 98,01 % 87,50 % 95,28 % 46,80 % 87,19 % 80,04 % 78,79 % 83,75 % 94,38 % 96,49 % 96,69 % 82,27 % 88,65 % Σ 31/12/2012 || 1 551 948 || 1 857 547 || 83,55 % || 5 743 740 || 6 412 487 || 89,57 % Vir: register flote EU – upravljanje flot – ureditev vstopa/izstopa – statistični podatki, 15. oktober 2013. Priloga 3: Preglednica 3.1: Povzetek razvoja flot držav članic v letu 2012 (razen oddaljenih regij) || BT || kW || || || N || BT || kW || N || BT || kW || Δ N(%) || Δ BT (%) || Δ kW (%) 31. december 2011 || 31. december 2012 || Δ 2011–2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 86 2 336 1 080 1 580 2 786 9 571 923 3 332 4 640 16 658 2 092 13 063 151 731 1 054 740 790 7 110 502 184 1 368 6 453 || 15 326 7 373 4 213 64 294 64 503 373 465 14 281 16 028 153 998 83 807 59 571 175 393 45 216 34 725 7 996 135 585 33 379 86 826 934 1 002 29 642 202 317 || 49 135 61 307 45 329 148 277 232 469 841 788 38 915 171 167 701 022 483 390 182 307 1 056 757 54 357 52 684 77 489 288 415 82 890 299 565 7 714 10 763 170 472 810 306 || 83 2 366 1 074 1 550 2 743 9 257 1 360 3 241 4 571 16 006 2 249 12 736 147 715 1 043 848 798 7 048 195 174 1 392 6 427 || 15 059 7 061 4 247 64 236 65 177 362 781 15 157 16 386 151 972 79 638 65 173 164 668 27 186 33 789 7 998 145 271 33 399 85 992 628 623 30 637 200 937 || 47 554 61 336 45 664 147 292 230 131 819 429 46 570 170 681 694 670 461 531 197 648 1 019 161 34 389 51 203 76 660 331 306 81 944 296 196 6 153 8 812 173 377 806 120 || –3,5 % 1,3 % –0,6 % –1,9 % –1,5 % –3,3 % 47,3 % –2,7 % –1,5 % –3,9 % 7,5 % –2,5 % –2,6% –2,2 % –1,0 % 14,6 % 1,0 % –0,9 % –61,2 % –5,4 % 1,8 % –0,4 % || –1,7 % –4,2 % 0,8 % –0,1 % 1,0 % –2,9 % 6,1 % 2,2 % –1,3 % –5,0 % 9,4 % –6,1 % –39,9 % –2,7 % 0,0 % 7,1 % 0,1 % –1,0 % –32,8 % –37,8 % 3,4 % –0,7 % || –3,2 % 0,0 % 0,7 % –0,7 % –1,0 % –2,7 % 19,7 % –0,3 % –0,9 % –4,5 % 8,4 % –3,6 % –36,7 % –2,8 % –1,1 % 14,9 % –1,1 % –1,1 % –20,2 % –18,1 % 1,7 % –0,5 % Σ || 77 230 || 1 609 874 || 5 866 515 || 76 023 || 1 578 015 || 5 807 827 || –1,6 % || –2,0 % || –1,0 % Vir: register flote EU – napredno iskanje, 15. oktober 2013. Priloga 4: Preglednica 4.1: Dodeljena sredstva ESR za trajno prenehanje dejavnosti (2007–31. maj 2013) || % S || NS || % R || NR || % (S + R) || S + R BE || 30,3 % || 9 || 0,0 % || 0 || 30,3 % || 9 BG || 5,2 % || 57 || 0,0 % || 0 || 5,2 % || 57 CY || 42,3 % || 14 || 0,0 % || 0 || 42,3 % || 14 DE || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 DK || 31,9 % || 69 || 0,0 % || 0 || 31,9 % || 69 EE || 4,1 % || 16 || 6,4 % || 10 || 10,5 % || 26 EL || 44,0 % || 1 011 || 0,0 % || 0 || 44,0 % || 1 011 ES || 21,7 % || 755 || 0,1 % || 2 || 21,8 % || 757 FI || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 FR || 23,4 % || 534 || 0,2 % || 1 || 23,6 % || 535 IE || 80,8 % || 46 || 0,0 % || 0 || 80,8 % || 46 IT || 50,3 % || 958 || 3,8 % || 10 || 54,1 % || 968 LT || 9,7 % || 32 || 0,3 % || 1 || 10,0 % || 33 LV || 41,8 % || 149 || 3,0 % || 10 || 44,9 % || 159 MT || 35,2 % || 20 || 0,0 % || 0 || 35,2 % || 20 NL || 22,1 % || 23 || 0,0 % || 0 || 22,1 % || 23 PL || 3,7 % || 73 || 0,1 % || 5 || 3,9 % || 78 PT || 10,8 % || 68 || 0,0 % || 0 || 10,8 % || 68 RO || 0,3 % || 5 || 0,3 % || 8 || 0,7 % || 13 SE || 22,9 % || 30 || 0,5 % || 1 || 23,4 % || 31 SI || 10,4 % || 10 || 0,6 % || 1 || 11,0 % || 11 UK || 7,5 % || 97 || 0,0 % || 0 || 7,5 % || 97 EU SKUPAJ || 17,6 % || 3 976 || 0,5 % || 0 || 18,1 % || 3 976 Vir: podatki držav članic na podlagi uradne zahteve GD MARE za predložitev kumulativnih podatkov ESR za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. maja 2013. % S: delež do zdaj dodeljenih sredstev ESR za razrez NS: število razrezov (plovil) R %: delež dodeljenih sredstev ESR za prerazporeditev plovil NR: število prerazporeditev (plovil) % S + % R: skupni delež za razrez in prerazporeditev Priloga 5: Dodeljena sredstva ESR v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. julija 2012 Ukrep || Število dejavnosti || Skupni strošek || Nacionalni javni prispevek || Prispevek ESR || % dodeljenih sredstev ESR v primerjavi z vsemi sredstvi, ki jih dodelijo države članice || % dodeljenih sredstev ESR v primerjavi z vsemi dodeljenimi sredstvi ESR 1.1: Trajno prenehanje ribolovnih dejavnosti || 3 691 || 840 586 705 || 364 754 604 || 475 112 883 || 19,61 % || 11,04 % Ukrep 1: razrez || 3 653 || 822 180 366 || 357 863 531 || 463 597 617 || 19,13 % || 10,78 % Ukrep 2: prerazporeditev v dejavnosti izven ribolova || 38 || 18 406 340 || 6 891 074 || 11 515 266 || 0,48 % || 0,27 % 1.2: Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti || 47 809 || 303 379 641 || 118 971 042 || 184 404 717 || 7,61 % || 4,29 % Ukrep 1: podatek 1: število ribičev/dan || 41 450 || 264 640 631 || 101 271 726 || 163 365 023 || 6,74 % || 3,80 % Ukrep 1: podatek 2: po potrebi zadevna plovila || 6 359 || 38 739 010 || 17 699 317 || 21 039 694 || 0.87 % || 0,49 % 1.3: Naložbe v ribiška plovila in selektivnost || 2 052 || 83 147 676 || 12 234 523 || 20 304 471 || 0,84 % || 0,47 % Ukrep 5: izboljšanje energetske učinkovitosti || 490 || 50 508 625 || 7 403 213 || 12 447 674 || 0,51 % || 0,29 % Ukrep 6: izboljšanje selektivnosti || 264 || 7 647 446 || 1 143 544 || 1 840 787 || 0,08 % || 0,04 % Ukrep 7: menjava motorja || 523 || 17 053 672 || 2 668 272 || 4 180 453 || 0,17 % || 0,10 % Ukrep 8: menjava ribolovnega orodja || 777 || 7 937 932 || 1 019 495 || 1 835 557 || 0,08 % || 0,04 % 1.4: Mali priobalni ribolov || – || – || – || – || 0,00 % || 0,00 % 1.5: Socialno-ekonomska nadomestila za upravljanje flote || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Podatek 3: skupno število zadevnih ribičev z zgodnjim odhodom iz sektorja ribištva || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Skupaj dodeljena sredstva ESR DČ || 60 818,00 || 2 823 214 370,52 || 762 634 778 || 1 157 287 915 || 47,77 % || 26,90 % Manjkajoči državi članici: BE (vključena do 1. junija 2012), FR (razčlenitev ni na voljo) Skupaj dodeljena sredstva ESR 4 302 229 775,00. Skupaj sredstva ESR, ki jih dodelijo države članice 2 422 797 726,39 Priloga 6: Kazalniki, ki jih je uporabil odbor STECF Kazalnik trajnostne stopnje ulova je merilo za obseg opiranja segmenta flote na čezmerni ribolov. Pri tem merilu se ne upoštevata niti dejstvo, da so pri mešanem ulovu nekateri staleži bolj ali manj resno čezmerno izkoriščeni ali izčrpani, niti obseg vpliva drugih flot na izkoriščanje virov. Uporabljena sta dva „kazalnika gospodarske trajnosti“. Donosnost opredmetenih osnovnih sredstev (ROFTA) (približek donosnosti naložbe) je merilo za dolgoročno dobro gospodarsko stanje. Meri neto dobiček, deljen z vrednostjo kapitalskih naložb. Če je ta stopnja višja od obrestne mere brez tveganja, ki je na voljo drugod, je flota v dobrem gospodarskem stanju in lahko po potrebi zamenja velika osnovna sredstva. Če je ROFTA nižja od te stopnje, se te naložbe finančno ne izplačajo, saj bi lahko dosegli večji dobiček, če bi sredstva naložili drugam. Obrestne mere brez tveganja, uporabljene za ta namen, so navedene v preglednici 4.3 poročila skupine strokovnjakov odbora STECF (STECF-13-28). Količnik med „tekočim prihodkom in pragom dobička“ (CR/BER) meri kratkoročno sposobnost preživetja. Če je manjši od 1, plovila ne morejo pokriti stroškov obratovanja in bodo morala prenehati loviti, ko jim bo zmanjkalo denarja; če pa je večji od 1, plovila lahko pokrijejo stroške obratovanja, vendar to ne pomeni, da lahko ustvarijo dovolj prihodka za zamenjavo velikih osnovnih sredstev. Za oceno, ali so plovila „polno izkoriščena“, se uporabljata dve merili. „Tehnični kazalnik“ je opredeljen kot količnik med povprečnim časom na morju in najdaljšim mogočim ribolovnim časom v zadevni dejavnosti. Če vsa plovila lovijo, kolikor je mogoče, je njegova vrednost 1, čeprav je ribolovna sezona morda kratka. Če je vrednost manjša od 1, deli flote lovijo manj, kot bi lahko. 70-odstotni prag običajno pomeni veliko premajhno izkoriščenost. Vendar nekatera plovila morda celo leto ne lovijo in so „neaktivna“. Če je v ribiški floti precej neaktivnih plovil, je to znak, da flota ni v ravnovesju z viri. [1] Člen 11 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002. [2] Glej člen 22(1) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1380/2013. [3] Glej Smernice za izboljšano analizo ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi, prva različica, marec 2008. [4] V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 199/2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko, UL L 60/01, 5.3.2008, str 1. [5] Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF): Ocena kazalnikov ravnovesja za ključne segmente flote in pregled nacionalnih poročil o prizadevanjih držav članic, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med zmogljivostjo flot in ribolovnimi možnostmi (STECF-13-28), na voljo na: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/balance. [6] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o prizadevanjih držav članic v letu 2011, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi, COM(2103) 85 final z dne 18. februarja 2012, poglavje 3. [7] Glej Prilogo II k Uredbi št. 1380/2013 o zgornjih mejah ribolovne zmogljivosti, UL L 354/22, 28.12.2013, str. 58. [8] Prag dobička (BER) je prihodek, potreben za kritje tako stalnih kot spremenljivih stroškov, pri čemer pa ne nastanejo izgube niti ni ustvarjenega dobička. Tekoči prihodek (CR) je celotni poslovni prihodek segmenta flote, ki ga sestavlja prihodek iz iztovarjanja ulova in prihodek, ki ne izhaja iz ribolova. Glej tudi Prilogo 6. [9] Vir: Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF): Ocena kazalnikov ravnovesja, str. 85.