20061223

P6_TA(2006)0583

Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007-2013 v okviru splošnega programa "Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov" (KOM(2005)0123 – C6-0238/2005 – 2005/0048(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0123) [1],

- ob upoštevanju člena 63(3)(a) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0238/2005),

- ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0419/2006),

1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2. poziva Komisijo, naj svoj predlog spremeni v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

3. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

4. poziva Svet, naj se posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

5. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

[1] Še ni objavljeno v Uradnem listu.

--------------------------------------------------

20061223

PRILOGA

20061223

Spremenjeni predlog odločbe sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vključevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007-2013 v okviru splošnega programa "Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov"

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(3)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Glede na postopno vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti predvideva tako sprejetje ukrepov, ki so namenjeni zagotavljanju prostega gibanja oseb v povezavi s spremljajočimi ukrepi, ki se nanašajo na kontrole zunanjih mej, azil in priseljevanje, kot tudi sprejetje ukrepov, ki se nanašajo na azil, priseljevanje in zaščito pravic državljanov tretjih držav.

(2) Evropski svet je na posebnem zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 zatrdil, da mora Evropska unija zagotoviti pošteno obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic. Bolj aktivna politika vključevanja bi morala biti namenjena dodeljevanju pravic in obveznosti državljanov tretjih držav, ki so primerljive tistim, ki jih imajo državljani EU. Prav tako bi morala okrepiti nediskriminacijo v ekonomskem, socialnem in kulturnem življenju ter razviti ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji.

(3) Vključevanje državljanov tretjih držav v državah članicah je ključni element pri spodbujanju ekonomske in socialne kohezije, kar je temeljni cilj Skupnosti, naveden v Pogodbi. Vendar je glede sofinanciranja konkretnih ukrepov v podporo procesu vključevanja ter ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta instrument namenjen predvsem novo prispelim državljanom tretjih držav.

(4) V Haaškem programu z dni 4.- 5. novembra 2004 Evropski svet poudarja, da je za doseganje cilja stabilnosti in kohezije v družbah držav članic ključno razviti učinkovite politike. Poziva k boljši koordinaciji nacionalnih politik vključevanja na podlagi skupnega okvira in poziva države članice, Svet in Komisijo, da spodbujajo strukturno izmenjavo izkušenj in informacij o vključevanju.

(5) Kot je zahtevano v Haaškem programu, so Svet Evropske unije in predstavniki vlad držav članic 19. novembra 2004 določili "Skupna osnovna načela politike vključevanja priseljencev v Evropski uniji". Skupna osnovna načela s tem, ko ponujajo premišljeno navodilo? osnovnih načel, po katerih lahko države članice presodijo in ocenijo svoja prizadevanja, pomagajo državam članicam pri oblikovanju politik vključevanja.

(6) Skupna osnovna načela so dopolnilo in v popolni sinergiji z zakonodajnimi instrumenti Skupnosti o sprejemu in bivanju državljanov tretjih držav, ki v EU zakonito prebivajo, glede ponovne združitve družine in rezidentov za daljši čas ter drugimi obstoječimi zakonodajnimi okviri, vključno tistimi v zvezi z enakostjo spolov, nediskriminacijo in socialno vključenostjo.

(7) Ob sklicevanju na predložitev Sporočila Komisije z dne 1. septembra 2005 o skupnem programu za vključevanje: okviru za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo, se je v sklepih Sveta o skupnem programu za vključevanje 1. in 2. decembra 2005 poudarilo potrebo po krepitvi integracijskih politik držav članic in priznalo, kako pomembno je na evropski ravni opredeliti okvir za vključevanje državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, v vse vidike družbe ter zlasti določiti dejanske ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih načel.

(8) Neuspeh posamezne države članice pri razvoju in izvajanju politike vključevanja ima lahko neugodne posledice za druge države članice in Evropsko unijo v več pogledih.

(9) V podkrepitev tovrstnega načrtovanja programov na področju vključevanja je proračunski organ v splošni proračun Evropskih skupnosti od 2003 do 2006 za financiranje pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov na področju vključevanja vključil posebna odobrena proračunska sredstva (INTI).

(10) črtano

(11) Glede na INTI in s sklicevanjem na sporočila Komisije o priseljevanju, vključevanju in zaposlovanju ter na prvo letno poročilo o migraciji in vključevanju šteje za pomembno, da bo lahko Skupnost od leta 2007 imela na voljo poseben instrument, zasnovan kot prispevek k nacionalnim prizadevanjem držav članic za razvoj in izvajanje politik vključevanja, ki v skladu s skupnimi osnovnimi načeli in kot dopolnilo ESS omogočajo državljanom tretjih držav iz različnih kulturnih, verskih, jezikovnih in etničnih okolij, da izpolnjujejo pogoje za bivanje ter jim olajšajo vključevanje v evropske družbe.

(12) Za zagotovitev doslednosti odziva Skupnosti na izzive vključevanja državljanov tretjih držav morajo biti ukrepi, financirani v okviru tega instrumenta, posebni in dopolnjevati ukrepe, ki se financirajo v okviru ESS in Evropskega sklada za begunce. V tem smislu se bodo razvile posebne skupne ureditve načrtovanja programov z namenom zagotovitve doslednosti odziva Skupnosti na vključevanje državljanov tretjih držav v okviru ESS in tega instrumenta.

(13) Ob upoštevanju, da za ta instrument in ESS velja deljeno upravljanje z državami članicami, je treba za zagotovitev doslednosti pri izvajanju prav tako vzpostaviti ureditve na državni ravni. V ta namen bi morali biti organi držav članic, odgovorni za izvajanje tega instrumenta, zavezani k vzpostavitvi mehanizmov sodelovanja in usklajevanja z organi, ki jih imenujejo države članice za upravljanje izvajanja ESS in Evropskega sklada za begunce, in k zagotavljanju, da so ukrepi v okviru tega sklada posebni in dopolnjujejo ukrepe, ki se financirajo v okviru ESS in Evropskega sklada za begunce.

(14) Ta instrument je zasnovan kot del usklajenega okvira, ki ga sestavljajo ta odločba, odločba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008-2013, odločba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007-2013 ter odločba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008-2013; namenjen je obravnavanju vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami kar zadeva finančno breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Unije in iz izvajanja skupnih politik azila in priseljevanja, oblikovanih v skladu z naslovom IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

(14a) Kar zadeva sofinanciranje konkretnih ukrepov v podporo procesu vključevanja državljanov tretjih držav v državah članicah, bi se ta instrument moral osredotočiti predvsem na ukrepe v zvezi z na novo prispelimi državljani tretjih držav. V tem okviru bi se lahko sklicevalo na Direktivo Sveta 2003/109/ES, ki dobo petih let zakonitega prebivanja navaja kot pogoj, ki mu morajo zadostiti državljani tretjih držav, da zanje velja status rezidentov za daljši čas.

(14b) Prav tako mora ta instrument države članice podpirati pri krepitvi zmogljivosti razvoja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja na splošno vseh strategij in politik vključevanja ter ukrepov za državljane tretjih držav, pa tudi pri izmenjavi informacij, najboljših praks in sodelovanja znotraj zadevne države članice ter med državami članicami, ki prispevajo k razvoju navedene zmogljivosti.

(15) Podpora, ki jo zagotavlja Sklad, bo učinkovitejša in bolje usmerjena, če bo sofinanciranje upravičenih ukrepov temeljilo na strateškem večletnem načrtovanju programov, ki jih pripravi vsaka država članica ob posvetovanju s Komisijo.

(16) Na podlagi strateških smernic, ki jih je sprejela Komisija, bi morala vsaka država članica ob upoštevanju svojega položaja in potreb pripraviti večletni programski dokument, v katerem določi svojo razvojno strategijo; ta naj predstavlja okvir za pripravo izvajanja ukrepov, ki naj se jih navede v letnih programih.

(17) črtano

(18) črtano

(19) V okviru deljenega upravljanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], morajo biti pogoji, ki Komisiji dopuščajo uresničevanje pristojnosti pri izvrševanju splošnega proračuna Evropskih skupnosti, podrobno opredeljeni, pojasniti pa je treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisija bo lahko z uporabo teh pogojev preverila, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit in pravilen način ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu členov 27 in 48(2) finančne uredbe.

(20) črtano

(21) Treba je določiti objektivna merila za dodeljevanje sredstev državam članicam. Ta merila bi morala upoštevati skupno število državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah in skupno število novih dovolitev vstopa (dovoljenih novih vstopov?) državljanov tretjih držav v določenem referenčnem obdobju […].

(22) črtano

(23) Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistemov upravljanja in nadzora. V ta namen je treba opredeliti splošna načela in zahtevane naloge, ki jih morajo izpolnjevati sistemi vseh programov.

(24) črtano

(25) V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti so države članice tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za izvajanje in nadzor posegov.

(26) Treba je podrobno določiti obveznosti držav članic glede sistemov za upravljanje in nadzor, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, ugotavljanja ter popravljanja neregularnosti in kršitev zakonodaje Skupnosti, da se zagotovi učinkovito in pravilno izvajanje njihovih večletnih in letnih programov. Zlasti je treba, kar zadeva upravljanje in nadzor, določiti načine, kako države članice zagotovijo, da so sistemi vzpostavljeni in zadovoljivo delujejo.

(27) Brez poseganja v pooblastila Komisije glede finančnega nadzora je treba spodbujati sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju.

(28) črtano

(29) Učinkovitost in učinek ukrepov, ki jih podpira ta instrument, sta prav tako odvisna od njihovega vrednotenja. V tem smislu je treba uradno določiti odgovornosti držav članic in Komisije ter rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja.

(30) Ukrepe je treba vrednotiti glede na vmesni pregled in presojo vpliva, postopek vrednotenja pa je treba vključiti v nadzorne ureditve projekta.

(31) Referenčni finančni znesek, v smislu točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju z dne 17. maja 2006 [4],je vključen v to odločbo za celotno obdobje programa, brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa, kot jih določa Pogodba.

(31a) Ob upoštevanju pomena prepoznavnosti financiranja Skupnosti mora Komisija zagotoviti smernice, ki organom, nevladnim organizacijam, mednarodnim organizacijam ali drugim subjektom, ki prejemajo sredstva tega sklada, omogočijo, da ustrezno ovrednotijo prejeto podporo ob upoštevanju prakse za druge instrumente deljenega upravljanja, kot so strukturni skladi.

(32) Ker ciljev predlaganega ukrepa – spodbujati vključevanje državljanov tretjih držav v gostujoče družbe držav članic v okviru skupnih osnovnih načel – države članice same ne morejo uresničiti v zadostni meri in jih lahko zato zaradi obsega in učinkov ukrepa bolje uresniči Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

(33) Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES z dne 17. julija 2006 [5], o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. Za izvajanje ukrepov velja postopek upravljalnega odbora, saj je ta določba primernejša za povečanje učinkovitosti v nekaterih primerih.

(33a) Da bi zagotovili pravočasno izvajanje Sklada, bi bilo to odločbo treba uporabljati od 1. januarja 2007.

(34) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi.

(35) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Irska v pismu z dne 6. septembra 2005 izrazila željo o sodelovanju pri sprejetju in uporabi te odločbe.

(36) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo v pismu z dne 27. oktobra 2005 izrazilo željo o sodelovanju pri sprejetju in uporabi te odločbe.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je podal mnenje [6].

Odbor regij je podal mnenje [7].

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, CILJI IN UKREPI

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta odločba za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 ustanavlja Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav, v nadaljnjem besedilu "Sklad", kot del usklajenega okvira, ki zajema tudi odločbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008-2013, odločbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007-2013 ter odločbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008-2013, ki naj bi prispeval h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice ter uporabi načela solidarnosti med državami članicami.

Ta odločba opredeljuje cilje, h katerim prispeva Sklad, njegovo izvajanje, razpoložljiva finančna sredstva in merila dodelitve razpoložljivih finančnih sredstev.

Določa pravila upravljanja Sklada, med drugim tudi finančna, prav tako pa mehanizme spremljanja in nadzora, ki temeljijo na delitvi odgovornosti med Komisijo in državami članicami.

2. Ta odločba zajema državljane tretjih držav, ki so na ozemlju tretje države in izpolnjujejo posebne pogoje pred odhodom in/ali pogoje, določene z nacionalno zakonodajo, vključno s tistimi, ki se nanašajo na sposobnost vključevanja v družbo zadevne države članice.

3. Ta odločba ne zajema državljanov tretjih držav, ki so zaprosili za azil in se glede njihove prošnje še ni sprejela dokončna odločitev, ali pa imajo status begunca oziroma status subsidiarne zaščite ali pa se kvalificirajo kot begunci oziroma so upravičeni do subsidiarne zaščite, v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004.

4. Državljan tretje države pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 17(1) Pogodbe.

Člen 2

Splošni cilj Sklada

1. Splošni cilj Sklada je podpora prizadevanjem držav članic pri omogočanju državljanom tretjih držav iz različnih gospodarskih, socialnih, kulturnih, verskih, jezikovnih in etničnih okolij, da izpolnjujejo pogoje za bivanje ter se jim olajša vključevanje v evropske družbe.

Sklad je prednostno namenjen ukrepom v zvezi z vključevanjem na novo prispelih državljanov tretjih držav.

2. Zaradi uresničevanja cilja iz odstavka 1 bo Sklad prispeval k razvoju in izvajanju nacionalnih strategij za državljane tretjih držav […] v vseh vidikih družbe,ob čemer bo zlasti upošteval načelo, da je vključevanje dvosmeren dinamičen proces vzajemnega prilagajanja priseljencev in rezidentov v državah članicah.

3. Sklad prispeva k financiranju tehnične pomoči na pobudo držav članic ali Komisije.

Člen 3

Posebni cilji

Sklad prispeva k naslednjim posebnim ciljem:

(a) omogočiti razvoj in izvajanje sprejemnih postopkov, ki so za proces vključevanja državljanov tretjih držav pomembni in ga olajšujejo;

(b) oblikovati in izvajati proces vključevanja na novo prispelih državljanov tretjih držav v državah članicah;

(c) povečati zmogljivosti držav članic za oblikovanje, izvajanje, spremljanje in vrednotenje politik in ukrepov vključevanja državljanov tretjih držav;

(d) izmenjavi informacij, najboljših praks in sodelovanju znotraj držav članic in med njimi, kar zadeva razvoj, izvajanje, spremljanje in vrednotenje politik in ukrepov za vključevanje državljanov tretjih držav.

Člen 4

Upravičeni ukrepi v državah članicah

1. Kar zadeva cilj, opredeljen v točki (a) člena 3, Sklad podpira ukrepe v državah članicah, ki:

(a) olajšujejo razvoj in izvajanje sprejemnih postopkov s strani držav članic, med drugim s podpiranjem postopkov posvetovanja z ustreznimi interesnimi skupinami ter strokovnimi nasveti ali izmenjavo informacij o pristopih, usmerjenih na določena državljanstva ali kategorije državljanov tretjih držav;

(b) zagotavljajo, da je izvajanje sprejemnih postopkov za državljane tretjih držav bolj učinkovito in dostopno, med drugim z uporabo uporabnikom prijazne komunikacijske in informacijske tehnologije, informacijskih ukrepov in izbirnih postopkov;

(c) bolje pripravljajo državljane tretjih držav za vključevanje v zadevno gostujočo družbo, in sicer s podporo ukrepom pred potovanjem, ki jim omogočajo, da pridobijo znanje in spretnosti, zahtevane za njihovo vključevanje, kot so poklicno usposabljanje, opisna dokumentacija, splošni tečaji o državljanstvu in učenje zadevnega jezika v državi izvora.

2. Kar zadeva cilj, opredeljen v točki (b) člena 3, Sklad podpira ukrepe v državah članicah, ki:

(a) omogočajo programe in dejavnosti, namenjene predstavitvi družbe države gostiteljice na novo prispelim državljanom tretjih držav ter temu, da si lahko pridobijo osnovno znanje jezika družbe, v kateri gostujejo, njene zgodovine, institucij, glede tamkajšnjih socialno-ekonomskih značilnosti, kulturnega življenja ter temeljnih norm in vrednot; pa tudi programe in dejavnosti, ki dopolnjujejo zgoraj navedeno;

(b) razvijajo in izboljšujejo kakovost tovrstnih programov in dejavnosti na lokalni in regionalni ravni, s posebnim poudarkom na državljanstvu;

(c) krepijo zmogljivosti tovrstnih programov in dejavnosti za posebne skupine, kot so vzdrževanci oseb, za katere veljajo sprejemni postopki, otroci, ženske, ostareli, nepismeni ali invalidne osebe;

(d) povečujejo prilagodljivost tovrstnih programov in dejavnosti, zlasti s pomočjo neintenzivnih tečajev, intenzivnih tečajev v obliki modulov, sistemov učenja na daljavo in e-učenja ali podobnih modelov, ki državljanom tretjih držav omogočajo, da zadevni program ali dejavnost opravijo medtem ko istočasno delajo ali študirajo;

(e) razvijajo in izvajajo tovrstne programe ali dejavnosti, usmerjene na mlade državljane tretjih držav s posebnimi socialnimi in kulturnimi težavami, ki so povezani z vprašanji identitete;

(f) razvijajo programe ali dejavnosti, ki spodbujajo sprejem in podpirajo proces vključevanja visoko usposobljenih in usposobljenih državljanov tretjih držav;

3. Kar zadeva cilj, opredeljen v točkah (c) in (d) člena 3, Sklad podpira ukrepe v državah članicah in med državami članicami, ki:

(a) izboljšujejo dostop državljanov tretjih držav do javnih in zasebnih dobrin ter storitev, tudi s pomočjo posredniških storitev, storitev prevajanja in tolmačenja ter z izboljšanjem medkulturne usposobljenosti osebja;

(b) gradijo trajne organizacijske strukture za upravljanje vključevanja in raznolikosti, spodbujajo trajno udeležbo v civilnem in kulturnem življenju ter razvijajo načine sodelovanja med različnimi zadevnimi interesnimi skupinami, kar omogoča uradnikom na različnih ravneh, da hitro pridobijo podatke o izkušnjah in praksah drugje in, če je to mogoče, da združijo vire;

(c) razvijajo in izvajajo medkulturno usposabljanje, izgradnjo zmogljivosti in upravljanje raznolikosti, usposabljanje osebja javnih in zasebnih ponudnikov storitev, vključno z izobraževalnimi ustanovami;

(d) krepijo zmogljivosti koordinacije, izvajanja, spremljanja in vrednotenja nacionalnih strategij vključevanja za državljane tretjih držav na različnih ravneh in v različnih službah vlade;

(e) prispevajo k vrednotenju sprejemnih postopkov ali zadevnih programov in dejavnosti iz odstavka 2, in sicer s podpiranjem reprezentativnih statističnih raziskav med državljani tretjih držav, ki so bili udeleženi pri programih oz. dejavnostih, ter/ali med ustreznimi interesnimi skupinami, kot so podjetja, nevladne organizacije in regionalni ali lokalni organi;

(f) uvajajo in izvajajo sheme zbiranja in analiziranja podatkov o potrebah različnih kategorij državljanov tretjih držav na lokalni ali regionalni ravni na podlagi vključevanja izhodišč za posvetovanje z državljani tretjih držav in za izmenjavo informacij med interesnimi skupinami, ter na podlagi statističnih raziskovanj v skupnostih priseljencev o tem, kako se najučinkovitejše soočiti s temi potrebami;

(g) prispevajo pri dvosmernem procesu, na katerem temeljijo politike vključevanja, in sicer z oblikovanjem izhodišč za posvetovanje z državljani tretjih držav, izmenjavo informacij med interesnimi skupinami in ter izhodišč za dialog med predstavniki različnih kultur, ver in verstev, kjer sodelujejo predstavniki različnih skupnosti in/ali predstavniki različnih skupnosti ter organov, ki oblikujejo politike in sprejemajo odločitve;

(h) razvijajo kazalnike in primerjalne analize za merjenje napredka na državni ravni;

(i) razvijajo visoko kakovostna orodja spremljanja in sheme vrednotenja za politike in ukrepe vključevanja;

(j) prispevajo k temu, da bo migracija v družbah gostiteljicah ugodneje sprejeta ter da bodo ukrepi vključevanja s pomočjo akcij za ozaveščanje, predvsem v medijih, bolj dobrodošli.

Člen 5

Ukrepi v interesu Skupnosti

1. Na pobudo Komisije se lahko porabi do 7 % razpoložljivih sredstev Sklada za financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v interesu Skupnosti kot celote ("ukrepi Skupnosti"), ki se nanašajo na politiko priseljevanja in politiko vključevanja […].

2. Ukrepi Skupnosti, upravičeni do denarne podpore, se morajo zlasti osredotočati na:

(a) nadaljnjega sodelovanja Skupnosti pri izvajanju zakonodaje Skupnosti in dobrih praks na področju priseljevanja in izvajanja dobrih praks na področju vključevanja;

(b) podpiranje vzpostavitve omrežij meddržavnega sodelovanja in pilotnih projektov, ki temeljijo na nadnacionalnih partnerstvih med telesi v dveh ali več državah članicah in so oblikovani, da bi spodbujali inovacije, olajševali izmenjave izkušenj in dobrih praks ter izboljšali kakovost politike vključevanja;

(c) podporo nadnacionalnim akcijam za ozaveščanje;

(d) podporo študijam, razširjanju in izmenjavi informacij o najboljših praksah in vseh ostalih vidikih politik priseljevanja in vključevanja, vključno z uporabo najsodobnejše tehnologije;

(e) podporo pilotnim projektom in študijam, ki preučujejo možnost novih oblik sodelovanja na ravni Skupnosti na področju priseljevanja in vključevanja ter zakonodaje Skupnosti na področju priseljevanja;

(f) podporo razvoju in uporabi skupnih statističnih orodij v državah članicah, ter metod in kazalnikov za merjenje napredka politik na področjih priseljevanja in vključevanja.

3. Letni delovni program, ki določa prednostne naloge ukrepov Skupnosti, se sprejme v skladu s postopkom iz člena 51(2).

Člen 6

[Ciljne skupine]

črtano

POGLAVJE II

NAČELA POMOČI

Člen 7

Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda

1. Sklad nudi pomoč, ki dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe, ter v njih vključuje prednostne naloge Skupnosti.

Zlasti za zagotovitev skladnosti odziva Skupnosti na izzive vključevanja državljanov tretjih držav morajo biti ukrepi, ki se financirajo v okviru tega instrumenta, podrobno opredeljeni in dopolnjevati ukrepe, ki se financirajo v okviru Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za begunce.

2. Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomoč Sklada in držav članic skladna z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Ta skladnost je navedena predvsem v večletnem programu iz člena 18.

3. Operacije, ki jih financira Sklad, so skladne z določbami Pogodbe in z akti, ki so bili sprejeti v skladu z njo.

Člen 8

Načrtovanje programov

1. Cilji Sklada se izvajajo v okviru večletnega programskega obdobja (2007-2013), ki se ga v vmesnem obdobju pregleda v skladu s členom 21a. Večletno načrtovanje programov zajema prednostne naloge in postopek upravljanja, sprejemanje odločitev, revizijo in potrjevanje.

2. Večletni programi, ki jih je odobrila Komisija, se izvajajo s pomočjo letnih programov.

Člen 9

Subsidiarnost in sorazmernost ukrepov

1. Za izvajanje letnih in večletnih programov iz členov 19 in 21 so na ustrezni teritorialni ravni odgovorne države članice v skladu z institucionalnim sistemom, lastnim vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to odločbo.

2. Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se razlikujejo glede na višino prispevka Skupnosti v povezavi z določbami o reviziji. Razlikovanje se uporablja tudi za določbe vrednotenja in poročila o letnih in večletnih programih.

Člen 10

Načini izvajanja

1. Proračun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v skladu s členom 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, z izjemo ukrepov Skupnosti iz člena 5 in tehnične pomoči iz člena 16. Države članice in Komisija zagotavljajo skladnost z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

2. Komisija izvaja svoje pristojnosti za izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti tako, da:

(a) preverja obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah v skladu s postopki iz člena 30;

(b) prekine ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del v skladu s členoma 40 in 41, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovedo, in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek v skladu s postopki, opisanimi v členih 44 in 45.

Člen 11

[Dodatnost]

črtano

Člen 12

Partnerstvo

1. Vsaka država članica organizira, v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami,partnerstvo z organi in telesi, ki sodelujejo pri izvajanju večletnega programa ali lahko koristno prispevajo pri razvoju programa glede na zadevno državo članico.

Takšni organi in telesa so lahko pristojni javni organi na ravni regije, lokalne ali mestne skupnosti oziroma kaki drugi javni organi, mednarodne organizacije in telesa, ki predstavljajo civilno družbo, kot so nevladne organizacije, vključno z organizacijami migrantov, ali socialni partnerji.

V to partnerstvo pa so vključeni vsaj organi za izvajanje, ki jih države članice določijo, da upravljajo z ukrepi Evropskega socialnega sklada, ter organ, odgovoren za Evropski sklad za begunce.

2. Partnerstvo se izvaja ob popolni usklajenosti z institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pristojnostmi vsake kategorije partnerjev.

POGLAVJE III

FINANČNI OKVIR

Člen 13

Skupna sredstva

1. Referenčni finančni znesek za izvedbo ukrepov, ki jih financira ta sklad za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, znaša [825] milijonov evrov.

1a. Letna odobrena proračunska sredstva za Sklad odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

2. Komisija pripravi okvirne letne razdelitve po državah članicah v skladu z merili, določenimi v členu 14.

Člen 14

Letna razdelitev sredstev za upravičene ukrepe v državah članicah

1. Vsaka država članica iz letne dodelitve sredstev Skladu prejme določen znesek v višini 500000 evrov.

Ta znesek se določi v višini 500000evrov letno za države članice, ki bodo pristopile k Evropski uniji v obdobju 2007-2013, za ostali del obdobja 2007-2013 od leta po njihovem pristopu.

2. Ostanek razpoložljivih letnih sredstev se razdeli med države članice na naslednji način:

(a) 40 % sorazmerno s povprečjem skupnega števila državljanov tretjih držav, ki so zakonito prebivali v državah članicah v zadnjih treh letih; in

(b) 60 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav, ki so v zadnjih treh letih pridobili dovoljenje, ki so ga izdali organi držav članic za prebivanje na njihovem ozemlju […].

3. Vendar zaradi izračuna iz točke (b) odstavka 2 naslednje kategorije oseb niso vključene:

(a) sezonski delavci, kakor je določeno v nacionalni zakonodaji;

(b) državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela v skladu z Direktivo Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 [8];

(c) državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti za namene znanstveno-raziskovalnega dela v skladu z Direktivo Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 [9];

(d) državljani tretjih držav, ki so jim podaljšali dovoljenja, izdana s strani organov države članice, ali ki se jim je spremenil status, vključno z državljani tretjih držav, ki so pridobili status rezidentov za daljši čas v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 [10].

4. Za referenčne zneske se štejejo zadnji statistični podatki, ki jih izda Statistični urad Evropskih skupnosti na podlagi podatkov držav članic ter v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Če države članice Komisiji (Eurostat) ne posredujejo zadevnih statističnih podatkov, ji zagotovijo začasne podatke, kakor hitro je to mogoče.

V skladu z običajnimi operativnimi postopki Komisija (Eurostat) oceni kakovost, primerljivost in popolnost statističnih podatkov, preden jih sprejme za referenčne. Države članice na zahtevo Komisije (Eurostat) – da bi lahko te podatke sprejela za referenčne –, slednji v ta namen predložijo vse potrebne podatke.

Člen 15

Struktura financiranja

1. Finančni prispevek Sklada je v obliki donacij.

2. Ukrepi, ki jih podpira Sklad, se sofinancirajo iz javnih ali zasebnih virov, so nepridobitne narave in niso upravičeni do finančne podpore iz drugih virov, ki jih zajema splošni proračun Evropskih skupnosti.

3. Odobrena proračunska sredstva Sklada dopolnjujejo javne ali javnim primerljive izdatke, ki jih države članice dodelijo za ukrepe, navedene v tej odločbi.

4. Prispevek Skupnosti v podporo projektov v primeru ukrepov, ki se izvajajo v državah članicah v skladu s členom 4, ne presega 50 % celotnih stroškov določenega ukrepa.

To se lahko poveča na 75 % za projekte, ki obravnavajo določene prednostne naloge, opredeljene v strateških smernicah iz člena 18.

To se lahko poveča na 75 % v državah članicah, ki prejemajo sredstva iz Kohezijskega sklada.

5. Države članice v okviru izvajanja nacionalnega načrtovanja programov, kot je podano v poglavju IV, izberejo projekte za financiranje na podlagi naslednjih minimalnih meril:

(a) položaja in zahtev v državi članici;

(b) stroškovne učinkovitosti izdatkov, med drugim glede na število zadevnih oseb po projektu;

(c) izkušenj, strokovnega znanja, zanesljivosti in finančnega prispevka organizacije, ki se prijavlja za finančna sredstva, in vseh partnerskih organizacij;

(d) obsega, v katerem projekti dopolnjujejo druge dejavnosti, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije ali kot del nacionalnih programov.

6. Praviloma se finančna pomoč Skupnosti, dodeljena ukrepom, ki jih podpira Sklad, zagotovi za obdobje največ treh let glede na redna poročila o napredku.

Člen 16

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1. Sklad lahko na pobudo in/ali v imenu Komisije do zgornje meje 500000 evrov svojih letnih dodeljenih sredstev financira ukrepe za pripravo, spremljanje, administrativno in tehnično pomoč, vrednotenje, revizije in inšpekcijske preglede, ki so potrebni za izvajanje te odločbe […].

2. Ti ukrepi vključujejo:

(a) študije, vrednotenja, strokovna poročila in statistike, vključno s splošnimi, ki obravnavajo delovanje Sklada;

(b) ukrepe obveščanja za države članice, končne upravičence in javnost, med njimi akcije za ozaveščanje ter skupno zbirko podatkov o projektih, ki se financirajo iz Sklada;

(c) vzpostavitev, delovanje in medsebojno povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijske preglede in vrednotenje;

(d) oblikovanje skupnega okvira vrednotenja in spremljanja ter sistema kazalnikov, pri katerem se po potrebi upoštevajo nacionalni kazalniki;

(e) izboljševanje metod vrednotenja in izmenjave podatkov o praksah na tem področju;

(f) ukrepe obveščanja in usposabljanja organov, ki jih države članice določijo v skladu s poglavjem V; ti dopolnjujejo prizadevanja držav članic, da svojim organom zagotovijo navodila v skladu z odstavkom 2 člena 31.

Člen 17

Tehnična pomoč držav članic

1. Na pobudo zadevne države članice lahko Sklad za vsak letni program financira ukrepe za pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, obveščanje, nadzor in okrepitev upravne usposobljenosti za izvrševanje Sklada.

2. Letni znesek, namenjen tehični pomoči ne sme preseči

(a) 7 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega zadevni državi članici, ter dodatnih 30000 evrov za obdobje med letoma 2007-2010 ter

(b) 4 % skupnega letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega zadevni državi članici, ter dodatnih 30000evrovza obdobje med letoma 2011-2013.

POGLAVJE IV

NAČRTOVANJE PROGRAMOV

Člen 18

Sprejetje strateških smernic

1. Komisija sprejme strateške smernice, ki določajo okvir za plačila pomoči Sklada, ob upoštevanju napredka pri razvoju in izvajanju zakonodaje Skupnosti na področju priseljevanja in na drugih področjih, ki zadevajo vključevanje državljanov tretjih držav, pa tudi okvirno razdelitev finančnih sredstev Sklada za zadevno obdobje.

2. Za vsak cilj Sklada te smernice zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom spodbujanja skupnih osnovnih načel.

3. Komisija najkasneje do vključno 31. maja 2007 sprejme strateške smernice, ki se nanašajo na večletno programsko obdobje.

4. Strateške smernice se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 51(2).

Člen 19

Priprava in odobritev nacionalnih večletnih programov

1. Vsaka država članica na podlagi strateških smernic iz člena 18 predlaga osnutek večletnega programa, ki zajema:

(a) opis trenutnega položaja v zadevni državi članici glede izvajanja nacionalnih strategij vključevanja v luči skupnih osnovnih načel ter, kjer je mogoče, glede razvoja in izvajanja programov sprejema in uvajalnih programov na državni ravni;

(b) analizo zahtev v zadevni državi članici v smislu nacionalnih strategij vključevanja in, kjer je mogoče, programov sprejema in uvajalnih programov ter navedbo operativnih ciljev, oblikovanih tako, da ustrezajo navedenim zahtevam v obdobju, ki ga zajema večletni program;

(c) predstavitev ustrezne strategije za doseganje teh ciljev in prednostnih nalog, povezanih z njihovim izpolnjevanjem, ter opis ukrepov, ki so predvideni za izvajanje teh prednostnih nalog;

(d) navedbo, ali je strategija združljiva z drugimi regionalnimi ali državnimi instrumenti in instrumenti Skupnosti;

(e) podatke o prednostnih nalogah in njihovih posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo količinsko z uporabo omejenega števila kazalnikov, […] ob upoštevanju načela sorazmernosti. Kazalniki morajo omogočati merjenje napredka glede na začetno stanje in učinkovitosti ciljev pri izvajanju prednostnih nalog;

(f) opis pristopa, ki je bil izbran za izvajanje načela o partnerstvu iz člena 12;

(g) osnutek finančnega načrta, ki za vsako prednostno nalogo in za vsako leto določa predlagani finančni prispevek Sklada in celotni znesek javnega ali zasebnega sofinanciranja;

(h) izvedbene določbe za večletni program, ki zajemajo:

- imenovanje vseh organov, naštetih v členu 24, s strani držav članic;

- opis sistemov izvajanja, spremljanja, nadzora in vrednotenja, vključno z opisom ukrepov, ki so bili sprejeti z namenom zagotavljanja dopolnjevanja ukrepov s tistimi, ki se financirajo v okviru Evropskega socialnega sklada;

- opredelitev postopkov za sprožitev in kroženje finančnih tokov, da se zagotovi njihova preglednost;

- določbe za zagotovitev oglaševanja večletnega programa.

2. Države članice predložijo svoj osnutek večletnega programa najpozneje štiri mesece zatem, ko je Komisija predložila strateške smernice za zadevno obdobje.

3. Da bi potrdila osnutek večletnega programa, Komisija preuči:

(a) njegovo skladnost s cilji Sklada in strateškimi smernicami, opredeljenimi v členu 18;

(b) ustreznost ukrepov, predvidenih v osnutku, na podlagi predlagane strategije;

(c) skladnost ureditev upravljanja in nadzora, ki jih vzpostavi država članica za izvajanje plačil pomoči Sklada, z določbami iz te odločbe;

(d) njegovo skladnost z zakonodajo Skupnosti in predvsem z zakonodajo Skupnosti, ki je usmerjena na zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajočimi ukrepi glede kontrol zunanjih mej, azila in priseljevanja.

4. Če Komisija meni, da osnutek večletnega programa ni skladen s strateškimi smernicami ali ni v skladu z določbami te odločbe, ki določajo sisteme upravljanja in nadzora ali z zakonodajo Skupnosti, državo članico pozove, naj predloži vse potrebne podatke in po potrebi ustrezno revidira predlagani program.

5. Komisija odobri večletni program v treh mesecih po uradni predložitvi v skladu s postopkom iz člena 51(2).

Člen 20

Revizija večletnih programov

1. Na pobudo zadevne države članice ali Komisije se večletni program ponovno pregleda in po potrebi revidira za preostanek programskega obdobja z namenom boljšega ali drugačnega upoštevanja prednostnih nalog Skupnosti. Večletni programi se lahko ponovno pregledajo glede na izid vrednotenja in/ali zaradi težav pri izvajanju.

2. Komisija sprejme odločbo o odobritvi revizije večletnega programa čim prej po uradni predložitvi zahteve s strani zadevne države članice. Revizija večletnega programa se opravi v skladu s postopkom iz člena 51(2).

Člen 21

Letni programi

1. Večletni programi, ki jih je odobrila Komisija, se izvajajo s pomočjo letnih programov.

2. Komisija državam članicam najpozneje do 1. julija vsako leto sporoči oceno dodeljenih zneskov za naslednje leto glede na skupna odobrena proračunska sredstva v okviru letnega proračunskega postopka, kar se izračuna, kot je navedeno v členu 14.

3. Države članice najpozneje do 1. novembra vsako leto predložijo Komisiji osnutek letnega programa za naslednje leto, ki se izdela v skladu z večletnim programom in zajema:

(a) splošna pravila za izbiro projektov, ki se financirajo v okviru letnega programa;

(b) opis nalog, ki se podprejo v okviru letnega programa;

(c) predlagano finančno razdelitev prispevka Sklada med različne ukrepe zadevnega programa in navedbo zahtevanega zneska, ki bi pokril tehnično pomoč v okviru člena 17 z namenom izvajanja letnega programa.

4. Komisija pri preučevanju osnutka letnega programa zadevne države članice upošteva končni znesek odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru proračunskega postopka […].

Komisija v roku meseca dni po uradni predložitvi tega osnutka zadevno državo članico obvesti, ali se ga lahko odobri ali ne. Če osnutek letnega programa ni v skladu z večletnim programom, Komisija pozove državo članico, naj predloži vse potrebne podatke in po potrebi ustrezno revidira predlagani program.

Komisija najkasneje do 1. marca zadevnega leta sprejme odločbo o financiranju, s katero odobri letni program. Odločba navaja znesek, dodeljen državi članici, in obdobje, v katerem so izdatki upravičeni.

Člen 21A

Vmesni pregled večletnega programa

1. Komisija najpozneje 31. marca 2010 pregleda strateške smernice in po potrebi sprejme nove strateške smernice za obdobje med letoma 2011-2013.

2. Če se navedene strateške smernice sprejmejo, vsaka država članica ponovno preuči svoj večletni program in ga po potrebi revidira.

3. Pravila iz člena 19 o pripravi in odobritvi nacionalnih večletnih programov se smiselno uporabljajo pri pripravi in odobritvi teh revidiranih večletnih programov.

4. Revidirane strateške smernice se sprejmejo v skladu s postopkom, navedenim v členu 51(2).

POGLAVJE V

SISTEMI UPRAVLJANJA IN NADZORA

Člen 22

Izvajanje

Komisija je odgovorna za izvajanje te odločbe in sprejme potrebna izvedbena pravila.

Člen 23

Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora

Sistemi upravljanja in nadzora večletnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, vsebujejo:

(a) opredelitev nalog teles […], ki izvajajo upravljanje in nadzor, in dodelitev nalog v vsakem telesu […];

(b) spoštovanje načela ločevanja nalog med takšnimi telesi in znotraj njih;

(c) ustrezna sredstva za vsako telo […] ali službo za izvajanje nalog, ki so jim bile dodeljene v obdobju izvajanja ukrepov, ki jih financira Sklad;

(d) postopke za zagotavljanje pravilnosti in regularnosti izdatkov, prijavljenih v okviru večletnega programa;

(e) zanesljive sisteme računovodstva, nadzorovanja in finančnega poročanja v računalniški obliki;

(f) sistem poročanja in spremljanja, če pristojno telo izvrševanje nalog zaupa drugemu telesu;

(g) priročnike s postopki v zvezi z nalogami, ki se izvajajo;

(h) ureditev za revizijo delovanja sistema;

(i) sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi;

(j) postopke poročanja in spremljanja neregularnosti in postopke za vračanje neupravičeno izplačanih zneskov.

Člen 24

Določitev organov

1. Država članica za namen izvajanja svojega večletnega programa in letnih programov imenuje:

(a) odgovorni organ: delujoče telo države članice, javni organ ali telo, ki ga imenuje država članica, oziroma telo, urejeno z zasebnim pravom države članice, ki opravlja javno službo; odgovorno je za upravljanje večletnih in letnih programov, ki jih podpira Sklad, in skrbi za celotno komunikacijo s Komisijo;

(b) organ za potrjevanje: javni organ ali telo ali posameznik, ki deluje v vlogi takšnega telesa ali organa, ki ga imenuje država članica, da potrjuje izjave o izdatkih in zahtevke za plačila, preden so poslani Komisiji;

(c) revizijski organ: javni organ ali telo, pod pogojem, da je funkcionalno neodvisen od […] odgovornega organa in organa za potrjevanje, ki ga imenuje država članica in ki je pristojen za preverjanje učinkovitega delovanja sistema za upravljanje in nadzor;

(d) po potrebi pooblaščeni organ.

2. Država članica določi pravila, ki urejajo njene odnose z organi iz odstavka 1 ter njihove odnose s Komisijo.

3. Ob upoštevanju člena 23(b) se lahko nekateri ali vsi organi iz odstavka 1 nahajajo v okviru istega telesa.

4. Pravila za izvajanje členov 25 do 29 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 51(2).

Člen 25

Odgovorni organ

1. Odgovorni organ izpolnjuje naslednje minimalne pogoje. Organ:

(a) je pravna oseba, razen kadar je reprezentativno telo zadevne države članice;

(b) ima infrastrukturo, ki omogoča, da lahko komunikacija z veliko različnimi uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo poteka brez težav;

(c) dela v upravnem okviru, kar mu omogoča pravilno izvajanje nalog in preprečevanje kakršnega koli navzkrižja interesov;

(d) je sposoben uporabljati predpise za upravljanje sredstev Skupnosti;

(e) ima finančne zmogljivosti in sposobnosti za upravljanje, sorazmerne z obsegom sredstev Skupnosti, ki jih bo moral upravljati;

(f) ima na razpolago osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami in jezikovnimi spretnostmi za administrativno delo v mednarodnem okolju.

2. Država članica zagotovi odgovornemu organu primerno finančno podporo, da lahko v obdobju 2007-2013 še naprej pravilno in neprekinjeno izvaja svoje naloge.

2a. Komisija lahko državam članicam pomaga pri usposabljanju osebja, predvsem kar se tiče pravilne uporabe poglavij V-IX te odločbe.

Člen 26

Naloge odgovornega organa

1. Odgovorni organ je pristojen za upravljanje in izvajanje večletnega programa v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Njegove naloge so predvsem:

(a) posvetovanje s partnerji v skladu s členom 12;

(b) predložitev predlogov Komisiji za večletne in letne programe, opredeljene v členih 19 in 21;

(c) vzpostavitev mehanizma sodelovanja z organi za upravljanje, ki jih določi država članica za namene izvajanja ukrepov v okviru Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za begunce;

(d) organizacija in oglaševanje javnih razpisov in pozivov k oddaji predlogov, če je to primerno;

(e) organizacija postopkov izbire in dodeljevanja sredstev za ukrepe sofinanciranja v okviru Sklada v skladu z načeli iz odstavka 5 člena 15;

(f) prejemanje plačil, ki jih izvrši Komisija, in plačevanje končnim upravičencem;

(g) zagotavljanje skladnosti in dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada ter sofinanciranjem s strani drugih ustreznih finančnih instrumentov države članice in Skupnosti;

(h) spremljanje dobave sofinanciranih izdelkov in storitev ter, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in so v skladu s predpisi Skupnosti in nacionalnimi predpisi;

(i) zagotavljanje sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsak ukrep v letnih programih v računalniški obliki ter zbiranje podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno poslovodenje, spremljanje, nadzor in vrednotenje;

(j) zagotavljanje, da končni upravičenci in druga telesa, udeležena pri izvajanju ukrepov, ki se sofinancirajo iz Sklada, vodijo ločeno računovodstvo ali ustrezno računovodsko kodo za vse poslovne dogodke v zvezi z zadevnim ukrepom, ne glede na nacionalna računovodska pravila;

(k) zagotavljanje, da se vrednotenja večletnih programov iz člena 48 izvedejo v rokih, ki jih določa ta odločba, in da dosegajo standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico;

(l) vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 42;

(m) zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v členu 29(1), prejme vse potrebne podatke o uporabljenih postopkih upravljanja ter projektih, ki jih sofinancira Sklad;

(n) zagotavljanje, da organ za potrjevanje prejme vse potrebne podatke o postopkih in preverjanjih, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil;

(o) oblikovanje poročil o napredku in končnih poročil, ki se posredujejo Komisiji, in zadevajo izvajanje letnih programov, izjave o izdatkih (potrdi jih organ za potrjevanje) ter zahtevke za plačila ali po potrebi ustrezno izjavo o povračilu;

(p) izvedba dejavnosti obveščanja in svetovanja ter širjenje rezultatov ukrepov, ki jih podpira Sklad;

(q) sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah;

(r) preverjanje izvajanja smernic iz člena 32(6) s strani končnih upravičencev.

2. Dejavnosti upravljanja odgovornega organa za projekte, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomoči, navedenih v členu 17.

Člen 27

Poverjanje nalog s strani odgovornega organa

1. Če so vse ali nekatere naloge odgovornega organa poverjene pooblaščenemu organu, odgovorni organ natančno opredeli področje uporabe poverjenih nalog in določi podrobne postopke za izvajanje poverjenih nalog, ki so v skladu s pogoji, določenimi v členu 25.

2. Ti postopki vključujejo redno poročanje odgovornemu organu glede uspešnega izvajanja poverjenih nalog in opis uporabljenih sredstev.

Člen 28

Organ za potrjevanje

1. Organ za potrjevanje:

(a) potrdi, da:

- je izjava o izdatkih točna, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih spremnih dokumentih,

- so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi predpisi Skupnosti in nacionalnimi predpisi ter da so nastali zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v skladu z merili, ki veljajo za program, ter v skladu s predpisi Skupnosti in nacionalnimi predpisi;

(b) za namen izdajanja potrdil zagotovi, da je od odgovornega organa prejel dovolj podatkov o izvedenih postopkih in preverjanjih v zvezi z izdatki, ki so vsebovani v izjavah o izdatkih;

(c) za namen izdajanja potrdil upošteva rezultate vseh revizij, ki jih je izvedel revizijski organ oziroma so bile izvedene v okviru njegove pristojnosti;

(d) hrani računovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v računalniški obliki;

(e) zagotovi povračilo vseh izplačanih zneskov Skupnosti (po potrebi skupaj z obrestmi), za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravičeno izplačani kot posledica ugotovljenih neregularnosti, ter da se ohranjajo evidence o izterljivih zneskih in o vračanju zneskov splošnemu proračunu Evropskih skupnosti, če je to mogoče z odbitkom od naslednje izjave o izdatkih.

2. Dejavnosti organa za potrjevanje v zvezi s projekti, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 17, če se spoštujejo posebne pravice tega organa, navedene v členu 24.

Člen 29

Revizijski organ

1. Revizijski organ:

(a) zagotavlja, da se revizije izvajajo […], da se preveri učinkovito delovanje sistema upravljanja in nadzora;

(b) zagotavlja, da se revizije ukrepov izvajajo na podlagi ustreznega vzorca, da se preveri prijavljen izdatek; vzorec predstavlja najmanj 10 % skupnih upravičenih izdatkov za vsak letni program;

(c) Komisiji v šestih mesecih od potrditve večletnega programa posreduje revizijsko strategijo, ki zajema telesa, ki bodo izvajala revizijo iz pododstavkov (a) in (b), ki zagotavlja, da se revidirajo glavni upravičenci sofinanciranja iz Sklada in se revizije enakomerno porazdelijo čez celotno programsko obdobje.

2. Če je imenovani revizijski organ v skladu s to odločbo tudi imenovani revizijski organ v skladu z odločbami …, … in … [11], ali če se skupni sistemi uporabljajo za dva ali več od teh skladov, se lahko v skladu s točko (c) odstavka 1 predloži enotna združena revizijska strategija.

3. Revizijski organ za vsak letni program pripravi osnutek poročila, ki zajema:

(a) letno revizijsko poročilo, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede letnega programa, in poroča o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemih za upravljanje in nadzor programa;

(b) mnenje na podlagi nadzora in revizij, izvedenih v pristojnosti revizijskega organa, da se ugotovi, če delovanje sistema upravljanja in nadzora ustrezno zagotavlja, da so izjave o izdatkih, ki so bili predložene Komisiji, pravilne,in da so z njimi povezani poslovni dogodki zakoniti in pravilni;

(c) izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za končno plačilo ter zakonitost in regularnost zadevnih izdatkov.

4. Revizijski organ zagotovi, da revizija upošteva mednarodne revizijske standarde.

5. Revizija v zvezi s projekti, ki se izvajajo v državah članicah, se lahko financira v okviru ureditev tehnične pomoči iz člena 17, če se spoštujejo posebne pravice tega organa, navedene v členu 24.

POGLAVJE VI

PRISTOJNOSTI IN NADZOR

Člen 30

Pristojnosti držav članic

1. Države članice so odgovorne za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja večletnih in letnih programov ter zakonitosti in regularnosti z njimi povezanih poslovnih dogodkov.

2. Države članice zagotavljajo, da odgovorni organi in vsi pooblaščeni organi, organi za potrjevanje, revizijski organi in vsa druga zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o vzpostavitvi sistemov upravljanja in nadzora iz členov 23 do 29, da se zagotovi učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.

3. Države članice preprečijo, zaznajo in odpravijo neregularnosti. Te sporočijo Komisiji in jo obveščajo o napredku pri upravnih in sodnih postopkih.

Če ni mogoče povrniti sredstev, neupravičeno izplačanih končnemu upravičencu, je država članica odgovorna za povračilo izgubljenega zneska v splošni proračun Evropskih skupnosti, kadar se ugotovi, da je do izgube prišlo zaradi napake ali malomarnosti zadevne države.

4. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za finančni nadzor ukrepov in zagotovijo, da se sistemi upravljanja in revizije izvajajo tako, da se zagotovi pravilna in učinkovita uporaba sredstev Skupnosti. Države članice Komisiji predložijo opis teh sistemov.

5. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 4 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 51(2).

Člen 31

Sistemi upravljanja in nadzora

1. Preden Komisija v skladu s postopkom iz člena 51 (2) odobri večletni program, države članice zagotovijo, da so sistemi upravljanja in nadzora vzpostavljeni v skladu s členi 23 do 29. Odgovorne so za učinkovito delovanje sistemov skozi celotno programsko obdobje.

2. Države članice skupaj s svojim osnutkom večletnega programa Komisiji predložijo opis organizacije in postopkov odgovornih organov, pooblaščenih organov in organov za potrjevanje ter sistemov za notranjo revizijo v navedenih organih in telesih revizijskega organa in katerega koli organa, ki izvaja revizije v okviru svoje odgovornosti.

3. Komisija uporabo te določbe pregleda v sklopu priprav na poročilo za obdobje 2007-2013 v skladu s členom 49(3).

Člen 32

Pristojnosti Komisije

1. Komisija se v skladu s postopkom iz člena 31 prepriča, da so države članice vzpostavile sisteme upravljanja in nadzora, ki so skladni s členi 23 do 29, ter se na podlagi letnih revizijskih poročil in lastnih revizij prepriča, da sistemi v programskem obdobju učinkovito delujejo.

2. Brez poseganja v revizije, ki jih izvajajo države članice, lahko uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravljajo revizije na kraju samem, da preverijo učinkovitost delovanja sistemov upravljanja in nadzora, kar lahko vključuje revizije ukrepov, vključenih v letne programe, z vnaprejšnjim obvestilom vsaj tri delovne dni pred pregledom. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih revizijah.

3. Komisija lahko zahteva od države članice, da izvede preglede na kraju samem, da se preveri pravilno delovanje sistemov ali pravilnost enega ali več poslovnih dogodkov. Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih revizijah.

4. Komisija v sodelovanju z državami članicami za ukrepe, ki jih podpira Sklad, zagotovi ustrezne podatke, obveščanje javnosti in nadaljnje ukrepe.

5. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi skladni z ostalimi ustreznimi politikami, instrumenti in pobudami Skupnosti in se z njimi dopolnjujejo.

6. Komisija določi smernice za zagotovitev prepoznavnosti financiranja, zagotovljenega na podlagi te odločbe.

Člen 33

Sodelovanje z nadzornimi telesi držav članic

1. Komisija sodeluje z revizijskimi organi, da se uskladijo nadzorni načrti in revizijske metode, ter takoj izmenja izide revizij sistemov upravljanja in nadzora, da se lahko kar najbolje izkoristijo nadzorna sredstva in da se izogne neupravičenemu podvajanju dela.

Komisija najpozneje v treh mesecih sporoči svoje pripombe glede revizijske strategije iz člena 29.

2. Komisija pri določanju lastne revizijske strategije opredeli, katere letne programe na podlagi svojega obstoječega poznavanja sistemov upravljanja in nadzora ocenjuje kot zadovoljive.

Za take programe lahko Komisija ugotovi, da se lahko opre zlasti na revizijske dokaze, ki jih posredujejo države članice in da bo svoje revizije na kraju samem izvedla le, če obstajajo dokazi za sum o pomanjkljivostih sistemov.

POGLAVJE VII

FINANČNO POSLOVODENJE

Člen 34

Upravičenost – Izjave o izdatkih

1. Vse izjave o izdatkih vključujejo znesek izdatkov, ki jih utrpijo končni upravičenci pri izvajanju ukrepov, in ustrezen prispevek iz javnih ali zasebnih sredstev.

2. Izdatki ustrezajo plačilom, ki so jih izvršili upravičenci. To se upraviči s prejetimi računi ali računovodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti.

3. Izdatki se lahko štejejo za upravičene do podpore iz Sklada samo, če se dejansko ne izplačajo pred 1. januarjem tistega leta, ki je navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program, navedeni v členu 21(4). Sofinancirani ukrepi ne smejo biti zaključeni pred datumom začetka upravičenosti.

Izjemoma obdobje, za katerega so izdatki upravičeni, traja 3 leta za izdatke, namenjene izvajanju ukrepov v okviru letnih programov za leto 2007.

4. Pravila, ki urejajo upravičenost izdatkov v okviru ukrepov, sofinanciranih iz Sklada v državah članicah v skladu s členom 4, se sprejmejo v skladu s postopkom, določenem v členu 51(2).

Člen 35

Celovitost plačil upravičencem

Države članice se prepričajo, da odgovorni organ zagotovi, da končni upravičenci kar se da hitro prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sredstev. Nobena sredstva se ne smejo odšteti ali zadržati, prav tako se ne sme obračunati nobena nadaljnja posebna dajatev ali kaka druga dajatev z enakim učinkom, ki bi znižala zneske za končne upravičence pod pogojem, da končni upravičenci izpolnjujejo vse zahtevane pogoje glede upravičenosti ukrepov in izdatkov.

Člen 36

Uporaba eura

1. V eurih so izraženi izdatki iz členov 19 in 21, navedeni v osnutkih večletnih in letnih programov držav članic, ter potrjene izjave o izdatkih, zahtevki za plačila iz točke (o) člena 26(1), pa tudi izdatki iz poročila o napredku pri izvajanju letnega programa iz člena 38(4) in končnega poročila o izvajanju letnega programa iz člena 50.

2. V eurih so izražene in izvršene odločbe o financiranju Komisije iz člena 21 (4), s katerimi se odobrijo letni programi držav članic, obveznosti in plačila.

3. Države članice, ki na dan zahtevka za plačilo eura niso sprejele kot svoje valute, zneske izdatkov, ki so nastali v nacionalni valuti, preračunajo v eure. Ta znesek se v eure preračuna z uporabo mesečnega računovodskega menjalnega tečaja eura Komisije v mesecu, v katerem so bili izdatki zabeleženi v računovodskih izkazih organa, odgovornega za zadevni program. Ta menjalni tečaj Komisija vsak mesec objavi v elektronski obliki.

4. Ko euro postane valuta države članice, se postopek preračunavanja iz prejšnjega odstavka še naprej uporablja za vse izdatke, ki jih je v računovodske izkaze zabeležil organ za potrjevanje pred datumom začetka veljavnosti nepreklicno določenega menjalnega razmerja med nacionalno valuto in eurom.

Člen 37

Obveznosti

Proračunske obveznosti Skupnosti se izvršijo letno na podlagi odločbe financiranju, s katero se odobri letni program, naveden v členu 21(4).

Člen 38

Plačila – predhodno financiranje

1. Komisija plačila prispevkov iz Skladov izvrši v skladu s proračunskimi obveznostmi.

2. Plačila se izvajajo v obliki predhodnega financiranja in plačila preostanka. Izplačujejo se odgovornemu organu, ki ga določi država članica.

3. Predhodno plačilo v višini 50 % zneska, dodeljenega v odločbi Komisije o financiranju, s katero se odobri letni program, se izplača državi članici v šestdesetih dneh po sprejetju navedene odločbe.

4. Drugo predhodno plačilo se izplača najpozneje v treh mesecih potem, ko je Komisija – v dveh mesecih po uradni predložitvi – odobrila poročilo o napredku o izvajanju letnega programa in potrjeno izjavo o izdatkih, oblikovano v skladu s členom 28(1)(a) in členom 34, iz katere je razvidno, da se je porabilo najmanj 60 % zneska prvega plačila. Znesek drugega predhodnega plačila s strani Komisije ne presega 50 % celotnega zneska, ki ga dodeli odločba o financiranju, s katero se odobri letni program, in sicer vedno, ko država članica na nacionalni ravni dodeli znesek, manjši od tistega, ki je naveden v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program, ter ne presega razlike med zneskom sredstev Skupnosti, ki ga je država članica dejansko nakazala za izbrane projekte v okviru letnega programa, in prvim predhodnim plačilom.

5. Vse obresti, ki jih ustvarijo predhodna plačila, se knjižijo na zadevni program kot vir države članice v obliki nacionalnega javnega prispevka in se Komisiji prijavijo ob končni izjavi o izdatkih zadevnega programa.

6. Zneski, izplačani med predhodnim financiranjem, se ob zaprtju letnega programa brišejo iz računovodske evidence.

Člen 39

Plačila preostanka

1. Komisija plača preostanek pod pogojem, da je prejela spodaj navedene dokumente najpozneje v devetih mesecih od končnega datuma za upravičenost izdatkov, opredeljenega v odločbi o financiranju, s katero se odobri letni program:

(a) potrjeno izjavo o izdatkih, pravilno sestavljeno v skladu s točko (a) člena 28(1) in členom 34 in zahtevek za plačilo preostanka ali izjavo o povračilu;

(b) končno poročilo o izvajanju letnega programa, kot je določeno v členu 50;

(c) letno revizijsko poročilo, mnenje in izjavo, ki so predvideni v členu 29(3).

Plačilo preostanka je odvisno od odobritve končnega poročila o izvajanju letnega programa in izjave o oceni veljavnosti zahtevka za plačilo preostanka.

2. Če odgovorni organ v sprejemljivi obliki in do roka ne uspe zagotoviti dokumentov, ki so zahtevani v odstavku 1, Komisija odstopi od katerega koli dela prevzete obveznosti iz proračuna v ustreznem letnem programu, ki ni bil uporabljen za plačilo predhodnega financiranja.

3. Samodejni postopek preklica, opredeljen v odstavku 2, se začasno opusti za tiste zneske zadevnih projektov, pri katerih v trenutku predložitve dokumentov, opredeljenih v odstavku 1, na ravni države članice potekajo sodni postopki ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom. Država članica v predloženem delnem končnem poročilu poda podrobne podatke o takšnih projektih in pošilja poročila o napredku v zvezi s temi projekti vsakih 6 mesecev. V 3 mesecih po zaključku sodnih postopkov ali postopka upravnih pritožb država članica predloži zahtevane dokumente iz odstavka 1 za zadevne projekte.

4. Obdobje devetih mesecev, navedeno v odstavku 1, se prekine, če Komisija sprejme odločbo o začasni ustavitvi plačil sofinanciranja za ustrezni letni program v skladu z določbami iz člena 41. Obdobje začne znova teči od datuma, ko je država članica uradno obveščena o odločbi Komisije, navedeni v členu 41(3).

5. Brez poseganja v določbe člena 40 Komisija v šestih mesecih od prejema dokumentov, omenjenih v odstavku 1, obvesti zadevno državo članico o znesku izdatkov, ki se s strani Komisije prizna kot upravičen v breme Sklada, in o vseh finančnih popravkih, ki izhajajo iz razlike med prijavljenimi izdatki in priznanimi izdatki. Država članica ima na voljo tri mesece za predložitev svojih pripomb.

6. V treh mesecih od prejema pripomb države članice se Komisija odloči o znesku izdatkov, ki se priznajo kot upravičeni v breme Sklada, in povrne preostanek, ki izhaja iz razlike med končnimi priznanimi izdatki in vsotami, ki so že bile izplačane državam članicam.

7. Glede na razpoložljiva sredstva Komisija plača preostanek v največ šestdesetih dneh od datuma sprejema dokumentov, ki so navedeni v odstavku 1 zgoraj. Preostanek proračunskih obveznosti se razveljavi v šestih mesecih po plačilu.

Člen 40

Prekinitev

1. Rok plačila za največ šest mesecev prekine odredbodajalec na podlagi prenosa v smislu Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, če […]:

(a) v poročilu nacionalnega revizijskega organa ali revizijskega organa Skupnosti obstajajo dokazi, ki kažejo na pomembno pomanjkljivost pri delovanju sistemov upravljanja in nadzora […],

(b) mora ta odredbodajalec izvesti dodatna preverjanja, po tem, ko se je seznanil s podatki, po katerih je postal pozoren na to, da so izdatki v potrjeni izjavi o izdatkih povezani z resno neregularnostjo, ki ni bila odpravljena.

2. Zadevno državo članico in organ za potrjevanje se nemudoma obvesti o razlogih za prekinitev. Prekinitev se prekliče takoj, ko država članice sprejme potrebne ukrepe.

Člen 41

Začasna ustavitev

1. Komisija lahko začasno ustavi predhodno financiranje in plačila razlike v celoti ali delno, če:

(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, ki vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za plačila, za katerega še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali

(b) je izdatek iz potrjene izjave o izdatkih povezan z resno neregularnostjo, ki ni bila odpravljena; ali

(c) država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 30 in 31.

2. Komisija se lahko odloči za začasno ustavitev predhodnega financiranja in plačil preostanka po tem, ko je državi članici ponudila možnost predložitve ugotovitev v roku treh mesecev.

3. Komisija prekliče začasno ustavitev predhodnega financiranja in plačil preostanka, ko oceni, da je država članica sprejela ustrezne ukrepe, ki dovoljujejo preklic ustavitve plačil.

4. Če država članica ne sprejme ustreznih ukrepov, se lahko Komisija odloči za […] preklic celotnega zneska ali dela zneska prispevka Skupnosti k letnemu programu v skladu s členom 45.

Člen 42

Hramba dokumentov

Odgovorni organ brez poseganja v predpise, ki urejajo državne pomoči v skladu s členom 87 Pogodbe, zagotavlja, da so vsi spremni dokumenti glede izdatkov in revizij zadevnih programov na voljo Komisiji in Računskemu sodišču še pet let po zaključku programov, kot določa člen 39(1).

To obdobje se prekine bodisi v primeru sodnega postopka ali na upravičeno zahtevo Komisije.

Dokumenti se hranijo na splošno sprejetih nosilcih podatkov, bodisi v izvirni obliki bodisi v obliki overjenih različic, ki se ujemajo z izvirnikom.

POGLAVJE VIII

FINANČNI POPRAVKI

Člen 43

Finančni popravki s strani držav članic

1. Države članice so tiste, ki so v prvi vrsti odgovorne za preiskovanje neregularnosti na podlagi dokazov o kakršni koli večji spremembi, ki vpliva na naravo ali okoliščine izvajanja ali nadzora programov ter izvajanje potrebnih finančnih popravkov.

2. Država članica izvede potrebne finančne popravke v zvezi s posameznimi ali sistemskimi neregularnostmi, ki se odkrijejo v delovanju ukrepov ali letnih programov. Popravki, ki jih izvedejo države članice, se izvršijo z izterjavo celotnega ali delnega prispevka Skupnosti. Država članica upošteva vrsto in resnost neregularnosti ter finančno izgubo Skladu.

3. Države članice v končno poročilo o izvajanju letnega programa iz člena 50 vključijo seznam postopkov preklica, ki so jih sprožile za zadevni letni program.

Popravki države članice obsegajo preklic celotnega ali delnega prispevka Skupnosti; če se znesek ne povrne v roku, ki ga določi zadevna država članica, se zamudne obresti obračunajo po stopnji, ki jo določa člen 46(2).

4. V primeru sistemskih neregularnosti država članica preiskave razširi na vse ukrepe, ki bi lahko bili prizadeti.

Člen 44

Revizija računovodske evidence in finančni popravki s strani Komisije

1. Uradniki ali pooblaščeni zastopniki Komisije lahko brez poseganja v pooblastila Računskega sodišča ali preglede, ki jih izvajajo države članice v skladu z nacionalnimi zakoni, predpisi in upravnimi določbami, opravijo preglede na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev, glede operacij, ki jih financira Sklad, in glede sistemov upravljanja in nadzora, če to sporočijo najmanj tri delovne dni vnaprej. Komisija obvesti zadevno državo članico z namenom, da dobi vso potrebno pomoč. Uradniki ali pooblaščeni zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

Komisija lahko od zadevne države članice zahteva izvedbo pregleda na kraju samem, da preveri pravilnost enega ali več poslovnih dogodkov. Uradniki ali pooblaščeni zastopniki Komisije lahko sodelujejo pri takih pregledih.

2. Če po zaključku potrebnih preverjanj Komisija ugotovi, da država članica ne ravna v skladu s svojimi obveznostmi iz člena 30, začasno ustavi predhodno financiranje ali končno plačilo v skladu s členom 41.

Člen 45

Merila za popravke

1. Komisija lahko izvede finančne popravke, tako da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Skupnosti letnemu programu, če po ustrezni preučitvi ugotovi, da:

(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja in nadzora programa, kar ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izplačan;

(b) je izdatek v potrjeni izjavi o izdatkih neregularen in ga država članica ni popravila pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka;

(c) država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 30 pred začetkom postopka finančnih popravkov iz tega odstavka.

Komisija sprejme odločitev ob upoštevanju vseh pripomb zadevne države članice.

2. Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljenih neregularnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo neregularnosti, da se ugotovi, ali je potrebno uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek. Če je primer neregularnosti povezan z izjavo o izdatkih, za katero je bilo v letnem poročilu izdano pozitivno zagotovilo v skladu s členom 29(3)(b), se domneva, da gre za sistemsko napako, kar vodi v uporabo pavšalnega ali ekstrapolacijskega popravka, razen če država članica v treh mesecih predloži dokaze, ki lahko ovržejo to domnevo.

3. Komisija pri odločanju o višini popravka upošteva resnost neregularnosti ter obseg in finančne posledice ugotovljenih pomanjkljivosti v zadevnem letnem programu.

4. Če Komisija svoje stališče utemeljuje na podlagi dejstev, ki so jih ugotovili drugi revizorji zunaj njenih služb, izpelje lastne zaključke o finančnih posledicah po pregledu ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država članica v skladu s členom 31, poročil o ugotovljenih neregularnostih in vseh odgovorov države članice.

Člen 46

Povračilo

1. Vsako vračilo, ki ga je treba izplačati v splošni proračun Evropskih skupnosti, se izplača pred rokom, navedenim v nalogu za izterjavo, oblikovanim v skladu s členom 72 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [12]. Ta rok plačila poteče zadnji dan drugega meseca po izdaji zadevnega naloga.

2. Iz vsake zamude pri vračilu izhajajo zamudne obresti, ki se obračunavajo od datuma roka plačila do datuma dejanskega plačila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem je postavljen rok, ter povečana za tri in pol odstotne točke.

Člen 47

Obveznosti držav članic

Finančni popravki Komisije ne posegajo v obveznosti držav članic, da izterjujejo sredstva v skladu s členom 45.

POGLAVJE IX

SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN POROČILA

Člen 48

Spremljanje in vrednotenje

1. Komisija v sodelovanju z državami članicami izvaja redno spremljanje Sklada.

2. Komisija v partnerstvu z državami članicami Sklad redno […] vrednoti, da bi ocenila relevantnost, učinkovitost in vpliv ukrepov glede na splošni cilj, opredeljen v členu 2, v sklopu priprav na poročilo iz člena 49(3).

3. Komisija tudi oceni dopolnjevanje med ukrepi, ki se izvajajo v okviru Sklada, in ukrepi, ki potekajo v okviru drugih ustreznih politik, instrumentov in pobud Skupnosti.

Člen 49

Dolžnosti poročanja

1. Odgovorni organ v vsaki državi članici sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev spremljanja in vrednotenja projektov.

V ta namen vključujejo sporazumi in pogodbe, ki jih sklepa z organizacijami, odgovornimi za izvajanje ukrepov, klavzule, ki določajo obveznost, da se predložijo redna in podrobna poročila o napredku pri izvajanju in izpolnitvi določenih ciljev; ti služijo kot podlaga poročilom o napredku in končnim poročilom o izvajanju letnega programa.

2. Države članice Komisiji predložijo:

(a) najpozneje do 30. junija 2010 poročilo o vrednotenju o izvajanju ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad;

(b) najpozneje do 30. junija 2012 (za obdobje 2007-2010) in do 30. junija 2015 (za obdobje 2011-2013) predložijo poročilo o vrednotenju rezultatov in vpliva ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad.

3. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži:

(a) najpozneje do 30. junija 2009 poročilo in pregled uporabe meril iz člena 14 za letno razdelitev sredstev državam članicam; skupaj s predlogi za spremembe, če je to potrebno;

(b) najpozneje do 31. decembra 2010 vmesno poročilo o doseženih rezultatih in kvalitativnih ter kvantitativnih vidikih izvedbe programa Sklada, skupaj z predlogom o prihodnjem razvoju Sklada;

(c) najpozneje do 31. decembra 2012 (za obdobje 2007-2010) in 31. decembra 2015 (za obdobje 2011-2013) poročilo o naknadnem vrednotenju.

Člen 50

Končno poročilo o izvajanju letnega programa

1. Poročilo vsebuje naslednje podatke, da se omogoči jasna slika izvajanja programa:

(a) finančno in operativno izvajanje letnega programa;

(b) napredek pri izvajanju večletnega programa in njegovih prednostnih nalog glede na njihove posebne in preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo kazalnikov, kjer in kadar je to mogoče;

(c) potrebna dejanja, ki jih je izvršil odgovorni organ za zagotovitev kakovosti in učinkovitost izvajanja, zlasti:

- ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov;

- povzetek vseh večjih težav, ki so nastale pri izvajanju operativnega programa, in vseh sprejetih ukrepov;

- uporabo strokovne pomoči.

(d) ukrepe, sprejete za zagotavljanje podatkov in obveščenosti javnosti o letnih in večletnih programih.

2. Poročilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 1. Komisija v dveh mesecih od prejema vseh podatkov iz odstavka 1 sprejme sklep o vsebini poročila, ki ga predloži odgovorni organ; ta se sporoči zadevnim državam članicam. Če se Komisija ne odzove v določenem roku, se poročilo šteje za sprejeto.

POGLAVJE X

PREHODNE DOLOČBE

Člen 50A

Priprava večletnega programa

1. Z odstopanjem od člena 19 države članice

a) čim prej po vstopu te odločbe v veljavo in najpozneje do 1. marca 2007 določijo nacionalni odgovorni organ, naveden v členu 25(1)(a), ter po potrebi pooblaščeni organ;

b) najpozneje do 1. maja 2007 predložijo opis sistemov upravljanja in nadzora iz odstavka 2 člena 32.

2. Do 31. maja 2007 Komisija državam članicam poda

a) oceno zneskov, ki se jim dodelijo za finančno leto 2007;

b) ocene zneskov, ki naj bi se jim dodelili za finančna leta 2008-2013, narejene na podlagi ekstrapolacije izračuna ocene za finančno leto 2007, ob upoštevanju predlaganih letnih dodeljenih sredstev za leta med 2007-2013, kot je določeno v finančni perspektivi.

Člen 50B

Priprava letnega programa za leto 2007

1. Z odstopanjem od člena 21 se za izvajanje v finančnem letu 2007 uporablja naslednji časovni razpored:

a) Komisija najpozneje do 31. maja 2007 državam članicam predloži oceno dodeljenih zneskov za finančno leto 2007;

b) države članice najpozneje do 1. septembra 2007 Komisiji predložijo osnutek letnega programa.

2. Izdatki, dejansko izplačani med 1. januarjem 2007 in datumom sprejetja odločbe o financiranju, s katero se odobri letni program zadevne države članice, so lahko upravičeni do podpore iz Sklada.

3. Komisija proračunska sredstva Skupnosti za leto 2007 rezervira na podlagi ocene zneska, ki bo dodeljen državam članicam in izračunan v skladu s členom 14, da bi se tako leta 2008 omogočilo sprejetje odločbe o financiranju, s katero se odobri letni program za leto 2007.

POGLAVJE XI

KONČNE DOLOČBE

Člen 51

Odbor

1. Komisiji pomaga skupni odbor "Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov", ustanovljen z Odločbo o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007-2013 v okviru splošnega programa "Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov" …/… [13] ("Odbor").

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 52

Pregled

Svet pregleda to odločbo na podlagi predloga Komisije najpozneje do 30. junija 2013.

Člen 53

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati 1. januarja 2007.

Člen 54

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

[1] UL C …

[2] UL C …

[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[4] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[5] UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

[6] UL C …

[7] UL C …

[8] UL L 375, 23.12.2004, str. 12.

[9] UL L 289, 3.11.2005, str. 15.

[10] UL L 16, 23.1.2004, str. 44.

[11] Vneslo se bo sklicevanje na odločbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce, Sklada za zunanje meje in Sklada za vračanje.

[12] UL L 248, 16.9.2002.

[13] Vneslo se bo sklicevanje na odločbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce, Sklada za zunanje meje in Sklada za vračanje.

--------------------------------------------------