EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 16.9.2021 COM(2021) 584 final 2021/0298(NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Malto {SWD(2021) 269 final}



2021/0298 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Malto SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Malte. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Malte znašal 86 % povprečja EU. V skladu z vmesno poletno napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Malte v letu 2020 zmanjšal za 7,8 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se skupno zmanjšal za 2,6 %. Dolgoročni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo zlasti pomanjkanje usposobljene delovne sile, izzive, povezane s staranjem prebivalstva, ter pomanjkljivosti v regulativnem in nadzornem okviru, kar podjetjem onemogoča, da bi v celoti izkoristila priložnosti, ki jih ponujata zeleni in digitalni prehod. (2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Malto naslovil priporočila. Priporočil je zlasti, naj sprejme ukrepe za podporo gospodarskemu okrevanju; zagotovi, da sistem zdravstvenega varstva in pokojninski sistem ne zmanjšujeta vzdržnosti javnih financ; okrepi odpornost zdravstvenega sistema; utrdi ureditev skrajšanega delovnika in zagotovi ustreznost zaščite za primer brezposelnosti za vse delavce; izboljša kakovost in vključujočo naravo izobraževanja ter pridobivanja znanj in spretnosti; zagotovi učinkovito izvajanje likvidnostne podpore prizadetim podjetjem in samozaposlenim; usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet, ravnanje z odpadki, raziskave in inovacije. Poleg tega je Svet Malti priporočil, naj okrepi svoj institucionalni okvir s krepitvijo neodvisnosti sodstva, nadaljnjimi prizadevanji za odkrivanje in pregon korupcije, zmanjšanjem tveganj, povezanih s pranjem denarja, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega izvrševanja, ter s prilagoditvijo davčnega sistema za omejitev praks agresivnega davčnega načrtovanja posameznikov in multinacionalnih družb. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju navedenih priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bilo priporočilo o sprejetju ukrepov za odziv na pandemijo COVID-19 v celoti izvedeno. Znaten napredek je bil dosežen v zvezi s priporočilom o likvidnostni podpori podjetjem, ki jih je prizadela pandemija. (3)Svet je v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja državam članicam euroobmočja priporočil, naj ukrepajo, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter dodatno izboljšale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. Svet je v priporočilu državam članicam euroobmočja priporočil tudi, naj se okrepijo nacionalni institucionalni okviri, zagotovi makrofinančna stabilnost, dokonča ekonomska in monetarna unija ter okrepi mednarodna vloga eura. (4)Malta je 13. julija 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. (5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. (6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja, ki bodo vključevala reforme in naložbe po vsej Uniji. Z njihovim usklajenim in hkratnim izvajanjem ter izvajanjem čezmejnih in večdržavnih projektov se bodo reforme in naložbe medsebojno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po Uniji. Približno tretjina učinka mehanizma za okrevanje in odpornost na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic. Uravnotežen odziv, ki prispeva k šestim stebrom (7)V skladu s členom 19(3), točka (a), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.1, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(8)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, znaten delež komponent načrta za okrevanje in odpornost pa obravnava več stebrov hkrati. Tak pristop pripomore k zagotavljanju, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Ob upoštevanju specifičnih izzivov Malte velja usmerjenost zlasti v pametno, trajnostno in vključujočo rast, skupaj s splošnim uteževanjem vseh stebrov, za zadostno uravnoteženo. Prve tri od šestih komponent malteškega načrta za okrevanje in odpornost so neposredno povezane s prvima dvema stebroma, tj. zelenim in digitalnim prehodom. Pričakuje se, da bo zeleni prehod obravnavan z različnimi reformnimi in naložbenimi ukrepi, namenjenimi razogljičenju cestnega prometa, doseganju trajnostne mobilnosti, izboljšanju energijske učinkovitosti stavb, izboljšanju sistema ravnanja z odpadki in spodbujanju energije iz obnovljivih virov. Naložbe in reforme v javni upravi, zdravstvenem sektorju in pravosodnem sistemu podpirajo digitalni prehod. (9)Preostali štirje stebri politike so ustrezno obravnavani v različnih komponentah. Ukrepi za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja ter izboljšanje kakovosti in vključujoče narave sistema izobraževanja in usposabljanja naj bi povečali ponudbo potrebnih znanj in spretnosti ter prispevali k pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter naj bi poleg tega spodbujali politike za naslednjo generacijo, otroke in mladino. Zdravstveno, gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost pokrivajo ukrepi, kot so reforme in naložbe za krepitev in povečanje odpornosti zdravstvenega sistema, povečanje učinkovitosti javne uprave, tudi pravosodnega sistema, z digitalizacijo in odpravljanjem institucionalnih ozkih grl s pomočjo doslednih reform upravljanja. Poleg tega se pričakuje, da bodo ukrepi na področju izobraževanja, znanj in spretnosti, zdravstva in javne uprave prispevali k večji socialni in teritorialni koheziji. Obravnava vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo (10)V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.2, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta za okrevanje in odpornost Malte, ne glede na dejstvo, da se je Malta v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu s splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast. (11)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Malto leta 2019 in 2020 v okviru evropskega semestra, zlasti na področjih (i) upravljanja, tudi v zvezi z neodvisnostjo in učinkovitostjo pravosodnega sistema ter bojem proti korupciji in pranju denarja, (ii) zdravstva, (iii) izobraževanja in usposabljanja ter (iv) digitalne in zelene preobrazbe gospodarstva, vključno v zvezi s krožnim gospodarstvom, energijsko učinkovitostjo in energijo iz obnovljivih virov. Naložbe in reforme na področju pokojnin, agresivnega davčnega načrtovanja ter raziskav in inovacij delno obravnavajo izzive, opredeljene v priporočilih za posamezno državo. (12)Cilj načrta za okrevanje in odpornost je okrepiti neodvisnost in učinkovitost sodstva z več ukrepi, vključno s spremembami postopkov imenovanja vrhovnega sodnika in članov sodstva, povečanjem števila članov sodstva in naložbami v digitalizacijo sodnega sistema. Malta na področju kazenskega pregona namerava ločiti dvojno vlogo generalnega državnega tožilca, ki je bil hkrati tožilec in pravni svetovalec vlade, ter namerava prenesti pregon primerov s policije na generalnega državnega tožilca. Pričakuje se, da se bo zmogljivost institucionalnega okvira za boj proti korupciji okrepila z izvajanjem nacionalne strategije za boj proti goljufijam in korupciji ter z reformo urada za odvzem premoženjskih koristi in stalne komisije za boj proti korupciji. (13)Tveganja, povezana s pranjem denarja in financiranjem terorizma, naj bi se dodatno zmanjšala zaradi izvajanja zadevne strategije in akcijskega načrta za obdobje 2021–2023. Poleg tega se Malta zavezuje, da bo sprejela potrebne ukrepe za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v junijski oceni Projektne skupine za finančno ukrepanje. Malta načrtuje tudi nekatere ukrepe za omejitev praks agresivnega davčnega načrtovanja, vključno s sprejetjem zakonodaje o transfernih cenah in študijo, ki ji bodo sledile zakonodajne spremembe glede plačevanja dividend, obresti in licenčnin iz tujine in v tujino. (14)Pričakuje se, da bo Malta z načrtovano ustanovitvijo centra za kri, tkiva in celice za Malto postala samozadostna na področju zadevnih inovativnih zdravljenj, kar naj bi prispevalo k odpornosti zdravstvenega sistema. Načrtovane so naložbe za nadaljnjo digitalizacijo operativnih postopkov, vključno za zagotavljanje storitev oskrbe in ambulante. Reforme naj bi tudi okrepile preprečevanje zdravstvenih težav otrok, izboljšale upravljanje delovne sile ter olajšale zaposlovanje in vključevanje tujih delavcev. (15)V načrtu za okrevanje in odpornost je predvideno izvajanje ukrepov iz nedavno sprejete strategije zaposlovanja vsaj za starejše delavce (stare od 55 do 64 let), nizko usposobljene odrasle in za zmanjšanje vrzeli stopnje zaposlenosti po spolu. Socialna zaščita na Malti bi se morala okrepiti zaradi rednega pregleda denarnih nadomestil za brezposelnost in pokojnin. Pričakuje se, da bodo dolgoletno težavo zgodnjega opuščanja šolanja ublažili z intervencijskimi in preventivnimi ukrepi. Vzpostavitev e-visoke šole naj bi olajšala dostopnost programov za izpopolnjevanje in preusposabljanje. Razvoj znanj in spretnosti bo predvidoma podprt s ciljno usmerjeno naložbo v nov kampus Inštituta za turistične študije, ki jo dopolnjujejo posodobljeni programi usposabljanja. Vključujoča narava izobraževanja naj bi se izboljšala z uvedbo multisenzoričnih učilnic za učence s posebnimi potrebami na kolegijih in ustanovitvijo dveh avtističnih enot v nižjih srednjih šolah, ki bodo olajšale vključevanje učencev s posebnimi potrebami. Vključene so tudi reforme na področju poslovnih raziskav in inovacij ter za spodbujanje tesnejšega javno-zasebnega sodelovanja. (16)Pričakuje se, da bo večina načrtovanih naložb osredotočena na podporo digitalnemu in zelenemu prehodu. Digitalno preobrazbo naj bi okrepile naložbe v digitalne vladne storitve, vključno s krepitvijo odpornosti, varnosti in učinkovitosti njihove digitalne hrbtenice. Načrtovana je nadaljnja digitalizacija v pravosodnem in zdravstvenem sistemu. Za napredek pri zelenem prehodu bi morale poskrbeti naložbe v prenovo zasebnih in javnih stavb, šol in bolnišnic ter v proizvodnjo in uporabo energije iz obnovljivih virov v stavbah, cestah in javnih prostorih. Navedene naložbe dopolnjujejo reforme, namenjene okrepitvi regulativnega okvira v gradbenem sektorju ter zagotovitvi zadostnega in raznolikega nabora osebja z ustreznim strokovnim znanjem. Več reform je namenjenih ravnanju z odpadki in preprečevanju njihovega nastajanja, kar izboljšuje krožnost gospodarstva. Prispevek k potencialu rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti (17)V skladu s členom 19(3), točka (c), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.3, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Malte, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. (18)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da lahko načrt za okrevanje in odpornost skupaj s preostalimi ukrepi instrumenta Evropske unije za okrevanje poveča BDP Malte za 0,7 % do 1,1 % do leta 2026, kar ne vključuje morebitnega pozitivnega učinka strukturnih reform, ki so znatne. Pričakuje se, da bodo naložbe kratkoročno spodbudile povpraševanje in tako prispevale k okrevanju gospodarstva. Krepitev institucionalnega okvira, reforme sistema izobraževanja in usposabljanja ter prizadevanja za digitalizacijo naj bi dolgoročno spodbudila potencial rasti. Nadaljnje koristi za rast in delovna mesta se pričakujejo od naložb in reform za povečanje energijske učinkovitosti, razogljičenje prometa, izboljšanje zdravstvenega sistema, podporo poslovnim raziskavam in inovacijam ter spodbujanje tesnejšega javno-zasebnega sodelovanja. (19)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za izboljšanje vključujoče narave izobraževanja, izboljšanje dostopa do usposabljanja in posodobitev sistema socialne varnosti v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic. Pričakuje se, da bodo reformne pobude v zvezi s kakovostjo in vključevalno naravo izobraževanja prispevale k boljšemu dostopu do izobraževanja in reševanju izziva zgodnjega opuščanja šolanja. Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe, ki obravnavajo velik delež nizko usposobljenih odraslih, prebivalstvu, zlasti najbolj ranljivim, zagotovile znanja in spretnosti, potrebne za digitalni in zeleni prehod, ter izboljšale njihovo zaposljivost. Pričakuje se, da se bo z izvajanjem posodobljene strategije zaposlovanja povečala odpornost malteškega trga dela. Pričakuje se, da bodo boljši rezultati na področju izobraževanja in trga dela prispevali k zmanjšanju obstoječih tveganj revščine in socialne izključenosti. (20)Izboljšave in večja dostopnost javnih storitev z novimi tehnologijami lahko zagotovijo širši dostop za vse, tudi za tiste, ki jih je težje doseči. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k enakosti spolov in enakim možnostim za vse, kot sta zagotavljanje vzgojno-varstvenih ustanov za otroke in spodbujanje rešitev za delo na daljavo v javni upravi, kar bi omogočilo boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Ukrepi za spodbujanje boljše zaposljivosti, boljšega zdravja in daljše delovne dobe bi morali prispevati k zmanjšanju prihodnjega pritiska na sistem socialne varnosti in vzdržnost javnih financ, kar bi izboljšalo odpornost gospodarstva in zmanjšalo njegovo ranljivost za prihodnje pretrese. Načelo, da se ne škoduje bistveno (21)V skladu s členom 19(3), točka (d), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.4, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). (22)V načrtu za okrevanje in odpornost je zagotovljeno, da nobena reforma in naložba ne škoduje bistveno nobenemu od šestih okoljskih ciljev v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, in sicer blažitvi podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Malta je predložila utemeljitve v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C 58/01). Malta je po potrebi predlagala izvajanje blažilnih ukrepov za preprečevanje bistvene škode, kar bi moralo biti zagotovljeno z ustreznimi mejniki. (23)Posebna pozornost je namenjena ukrepom, katerih vpliv na okoljske cilje je treba natančno preučiti. V zvezi s strategijo Malte za gradbene odpadke in odpadke, nastale pri rušenju objektov, ter nadaljnjimi izvedbenimi ukrepi bi se bilo treba izogniti tveganju bistvene škode z zagotovitvijo, da nobena dejavnost v tej strategiji ne povzroči znatnega povečanja odstranjevanja odpadkov ali dejavnikov, ki odvračajo od priprave za ponovno uporabo ali recikliranje, in da so odpadki, uporabljeni za zasipanje, ustrezni nenevarni odpadki, ki nadomeščajo neodpadne materiale in so omejeni na nujno potrebno količino, v skladu s členom 3, odstavek 17a, Direktive 2008/98/ES o odpadkih. Naložba v izgradnjo pristajališča za trajekte bi morala preusmeriti prevoz s cestnega na pomorski prevoz, kar bi spodbudilo multimodalnost in prispevalo k reševanju zastojev in kakovosti zraka. Infrastrukturo lahko uporabljajo tudi trajekti z motorjem z notranjim zgorevanjem, zato bi morala Malta kot spremljevalni ukrep namestiti infrastrukturo za električno polnjenje plovil v skladu s tehničnimi smernicami za načelo, da se ne škoduje bistveno. Ker mejnik zahteva namestitev polnilne infrastrukture, se ne pričakuje bistvene škode. Poleg tega se je Malta v mejniku zavezala, da bo izvedla vse rezultate in pogoje iz presoj vplivov na okolje, potrebnih za ukrep. Prispevek k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo

(24)V skladu s členom 19(3), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.5, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 53,8 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi. V skladu s členom 17 Uredbe je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030. (25)Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe pospešile doseganje ciljev Malte glede razogljičenja in energijskega prehoda, kot so določeni v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu za obdobje 2021–2030, kar bo prispevalo k podnebnemu cilju Unije. Še vedno so potrebna dodatna javna sredstva za mobilizacijo skupnega obsega javnih in zasebnih naložb, potrebnih za doseganje ciljev iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030. Naložbe za spodbujanje trajnostnega prometa predstavljajo velik del prispevka načrta za okrevanje in odpornost k podnebnim ukrepom. Dopolnjujejo jih reforme, namenjene izboljšanju načrtovanja prometa, razširitvi prostega dostopa do javnega prevoza in izvedbi načrta trajnostne mobilnosti v mestih regije Valletta. Drugi pomembni podnebni ali okoljski prispevki so pričakovani z ukrepi za energijsko učinkovitost v zasebnih in javnih stavbah, kot so bolnišnice in šole, ter z namestitvijo fotovoltaičnih sistemov na stavbe, ceste, pešpoti in druge javne prostore. (26)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki prispevajo k zelenemu prehodu in varstvu okolja. Čeprav noben ukrep ni neposredno usmerjen v krepitev biotske raznovrstnosti, bi več ukrepov lahko imelo pozitiven posredni učinek. Ob upoštevanju, da je onesnaževanje eden od vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti, se pričakuje, da bodo prenove za večjo energijsko učinkovitost in ukrepi za razogljičenje prometa prispevali k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in onesnaževal, kar bo povečalo biotsko raznovrstnost. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za ravnanje z odpadki, zlasti glede reorganizacije zbiranja odpadkov, gradbenih odpadkov in odpadkov, nastalih pri rušenju objektov, ki so bili razviti v načrtovani strategiji za gradbene odpadke in odpadke, nastale pri rušenju objektov, ter ukrepe glede plastike za enkratno uporabo in razširjene odgovornosti proizvajalcev. Pričakuje se, da bo izboljšanje okvira politike ravnanja z odpadki izboljšalo preprečevanje nastajanja odpadkov, ločeno zbiranje odpadkov in njihovo obdelavo ter s tem posredno pozitivno prispevalo k zaščiti biotske raznovrstnosti na otokih. Pričakuje se, da bo imelo izvajanje navedenih predlaganih ukrepov trajen učinek, zlasti s prispevanjem k zelenemu prehodu in varstvu okolja. Prispevek k digitalnemu prehodu (27)V skladu s členom 19(3), točka (f), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, načelo 2.6, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 25,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi. (28)Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost znatno prispeval k digitalni preobrazbi na Malti. Tri komponente načrta za okrevanje in odpornost vključujejo ukrepe, usmerjene v digitalni prehod v javni upravi, zasebnem sektorju ter zdravstvenem in pravosodnem sistemu. (29)Velik del digitalnih naložb je namenjen digitalizaciji javne uprave in javnih storitev. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje zlasti naložbe za okrepitev vladne digitalne infrastrukture, izboljšanje digitalnih javnih storitev in povečanje njihove uporabe ter digitalizacijo malteškega direktorata za trgovski ladijski promet. Poleg tega se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost okrepil digitalizacijo zasebnega sektorja z uvedbo ukrepov, ki bodo podjetja, zlasti MSP, v več gospodarskih sektorjih podpirali pri digitalizaciji poslovanja, s čimer se bodo izboljšale njihova učinkovitost, produktivnost in izkušnje strank. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi naložbe v digitalizacijo in nove tehnologije v zdravstvenem sistemu, namenjene izboljšanju kakovosti oskrbe pacientov, izboljšanju izkušnje pacientov s pravočasnim in preglednim zagotavljanjem informacij ter skrajšanju čakalnih dob. Nadalje načrt za okrevanje in odpornost predvideva izvajanje več varnih digitalnih rešitev in orodij za podporo uporabnikom v pravosodnem sektorju s sodelovanjem in povezovanjem, večjo dostopnostjo sodstva in večjo učinkovitostjo pravosodnega sistema. Načrt za okrevanje in odpornost poleg naložb vsebuje tudi reforme za olajšanje digitalnega prehoda na trajnostni način. Predvsem načrt predvideva izvajanje ukrepov, določenih v digitalni strategiji Malte za obdobje 2021–2027 (zlasti za zmanjšanje digitalnega razkoraka in povečanje števila strokovnjakov za IKT), ter sprejetje malteške strategije za pametno specializacijo s poudarkom na spodbujanju poslovnih raziskav in inovacij ter krepitvi javno-zasebnega sodelovanja. Trajen učinek (30)V skladu s členom 19(3), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.7, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Malto. (31)V načrtu za okrevanje in odpornost so predstavljene reforme za trajno okrepitev institucionalnega okvira Malte, predvsem z izboljšanjem učinkovitosti in neodvisnosti pravosodnega sistema in organov kazenskega pregona ter zmanjšanjem tveganj pranja denarja in agresivnega davčnega načrtovanja. Izzivi zaradi utesnjevanja trga dela v zadnjih letih in visokega deleža nizko usposobljenih odraslih so obravnavani z več ukrepi, ki so namenjeni izpopolnjevanju in preusposabljanju odraslih ter hkrati obravnavajo privabljanje, zadržanje in vključevanje tujih delavcev, zlasti v zdravstvenem sektorju, ter za zagotavljanje vzdržnejše socialne zaščite, ki se bo bolje prilagajala poslovnemu ciklu. Pričakuje se, da bodo dolgoročne koristi na področju izobraževanja prinesle tudi reforme za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja ter izboljšanje kakovosti in vključujoče narave izobraževalnega sistema. Na področju okolja načrt za okrevanje in odpornost uvaja reforme, katerih cilj je zmanjšati škodljive emisije iz gradbenega in prometnega sektorja ter izboljšati krožnost gospodarstva. (32)Nekatere naložbe so namenjene izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti javne uprave z boljšo digitalno pripravljenostjo več javnih subjektov, med drugim malteškega direktorata za trgovski ladijski promet, sodišč in zdravstvenega sektorja. Načrt je neposredno usmerjen tudi v turizem, ki je pomemben za malteško gospodarstvo, saj predvideva ustanovitev visokokakovostnega centra za poklicno izobraževanje. V načrtu so obravnavani tudi okoljski izzivi, ki so postali vidnejši zaradi hitrega naraščanja števila prebivalstva v zadnjih letih, in sicer z naložbami v prenovo javnih in zasebnih stavb, energijo iz obnovljivih virov in alternativna prevozna sredstva. Trajni učinek načrta za okrevanje in odpornost se lahko poveča tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s tistimi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike. Spremljanje in izvajanje (33)V skladu s členom 19(3), točka (h), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.8, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A). (34)Struktura upravljanja je dobro opredeljena in odgovornosti so jasno dodeljene. Ministrstvo, pristojno za upravljanje sredstev EU, je pristojno za izvajanje nalog v zvezi z usklajevanjem, upravljanjem in nadzorom. V okviru ministrstva, pristojnega za upravljanje sredstev EU, je bil oddelek za načrtovanje in usklajevanje prednostnih nalog, določen, da skrbi za vodenje, usklajevanje in splošni nadzor, s čimer je okvir za upravljanje evropskih kohezijskih sredstev razširjen na načrt za okrevanje in odpornost. Različne institucije, pristojne za izvajanje, so jasno navedene v opisu šestih komponent. (35)Mejniki in cilji predstavljajo ustrezen sistem za spremljanje izvajanja načrta za okrevanje in odpornost. So dovolj jasni in celoviti za to, da se zagotovi sledljivost in preverja njihova uresničitev. Ustrezno odražajo splošno raven ambicioznosti načrta za okrevanje in odpornost in se zdijo realistični. Mehanizmi preverjanja, zbiranje podatkov in pristojnosti se zdijo dovolj trdni za preverjanje izpolnjevanja mejnikov in ciljev ter zadostno utemeljitev zahtevkov za izplačilo. Mejniki in cilji veljajo tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) 2021/241. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če se navedeni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjujejo v daljšem obdobju. (36)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost sporoči in navede v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. V okviru instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta, se lahko zahteva tehnična podpora za pomoč državam članicam pri izvajanju njihovega načrta za okrevanje in odpornost. Izračun stroškov (37)V skladu s členom 19(3), točka (i), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.9, k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. (38)Malta je predložila ocene stroškov za vse naložbe, vključene v načrt za okrevanje in odpornost. Razčlenitev stroškov je za večino ukrepov podrobna in dobro utemeljena. Ocene večinoma temeljijo na primerjavi z javnimi naročili za podobne storitve ali pretekle naložbe podobne narave. Vendar v nekaterih primerih stroški temeljijo na strokovni presoji pristojnih vladnih agencij ali zasebnih svetovalcev. V teh primerih so referenčna merila stroškov manj jasna, saj so opisana na razmeroma splošen način in temeljijo na informacijah, katerih zanesljivost je težje preveriti. Metodologija in izračuni so jasno opisani in večinoma utemeljeni z zanesljivimi predpostavkami. V nekaterih primerih končna ocena stroškov odstopa od izhodiščnih izvornih podatkov, razlogi za odstopanje pa niso pojasnjeni. Poleg tega v nekaterih primerih ni dovolj informacij za ustrezno preverjanje nadaljnjih izračunov. Poleg tega je ocenjeni skupni strošek načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in je sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. Zaščita finančnih interesov Unije

(39)V skladu s členom 19(3), točka (j), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.10, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. (40)Sistem notranje kontrole, opisan v načrtu za okrevanje in odpornost, temelji na trdnih procesih in strukturah ter jasno opredeljuje akterje ter njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranje kontrole. Ministrstvo, pristojno za upravljanje sredstev EU, je pristojno za usklajevanje, upravljanje, spremljanje in nadzor načrta za okrevanje in odpornost. V okviru ministrstva je za učinkovito izvajanje načrta, zlasti za funkcijo iz člena 22(2) in (3) Uredbe (EU) 2021/241, zadolžen oddelek za načrtovanje in usklajevanje prednostnih nalog, ki bi moral sprejeti vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije. Poročanje in spremljanje bi se morala evidentirati v informacijskem sistemu za upravljanje, ki ga upravlja oddelek za načrtovanje in usklajevanje prednostnih nalog in za katerega je Malta potrdila, da je pripravljen in funkcionalen za izvajanje in spremljanje načrta za okrevanje in odpornost. Revizije naj bi izvajal oddelek za notranje revizije in preiskave, ki je neodvisen organ. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost vključuje ustrezne postopke za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje dvojnega financiranja, nasprotja interesov, goljufij in korupcije, vključno z ureditvami za zbiranje in zagotavljanje razpoložljivosti podatkov o končnih prejemnikih. Pričakuje se, da imajo akterji, pristojni za nadzor, pravna pooblastila, tehnično sposobnost in okrepljeno upravno zmogljivost za izvajanje predvidenih vlog in nalog. Trden protikorupcijski okvir je nepogrešljiv za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje nepravilnosti, kot so goljufije, korupcija ali nasprotje interesov, pri uporabi sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Skladnost načrta za okrevanje in odpornost (41)V skladu s členom 19(3), točka (k), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.11, k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. (42)Malteški načrt sestavlja šest komponent z uravnoteženo kombinacijo naložb in reform. Vsaka komponenta vključuje reforme in naložbe, ki so dosledne in se medsebojno krepijo. Reforme, ki krepijo regulativni okvir v stavbnem sektorju in zagotavljajo dobro pripravljeno delovno silo, na primer podpirajo načrtovano prenovo zasebnih in javnih stavb, javnih šol in bolnišnic. Obstajajo tudi pomembne sinergije med različnimi komponentami. Usposabljanje in izpopolnjevanje sta denimo predvidena v različnih komponentah, ki se medsebojno podpirajo in dopolnjujejo. Noben ukrep pa ni v nasprotju z drugim oziroma ne spodkopava učinkovitosti drugega ukrepa. Enakost (43)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje vrsto ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k obravnavanju izzivov v državi na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Cilji ukrepov so izboljšanje infrastrukture za predšolsko vzgojo in izobraževanje, kar prispeva k enakim možnostim za vse otroke in udeležbi oseb z neplačanimi obveznostmi oskrbe, zlasti žensk, na trgu dela; spodbujanje rešitev za delo na daljavo v javni upravi, kar omogoča boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem; ter izvajanje ukrepov, vključenih v prihodnjo strategijo zaposlovanja, glede starejših delavcev (starih od 55 do 64 let), nizko usposobljenih odraslih in vrzeli stopnje zaposlenosti po spolu. Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja in razširitev možnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje za vse odrasle, zlasti za nizko usposobljene, koristile mladim v izobraževanju in osebam iz ranljivih socialno-ekonomskih okolij, tudi z migrantskim ozadjem. Omeniti je treba, da je Malta v načrt za okrevanje in odpornost vključila sprejetje in izvajanje ukrepov iz posodobljene nacionalne politike vključevanja skupaj z namenskim reformnim ukrepom za izboljšanje kakovostnega vključujočega izobraževanja za učence s posebnimi potrebami ter iz prvega akcijskega načrta strategije za enakost spolov in vključevanje, kar vključuje odpravljanje stereotipov o spolih in zbiranje razčlenjenih podatkov za nadaljnjo podporo oblikovanju politik na podlagi dejstev. Malta poleg tega poudarja, da bodo vse reforme in naložbe izvedene v skladu z nacionalno strategijo na področju invalidnosti. Samoocena varnosti (44)V skladu s členom 18(4), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 načrt za okrevanje in odpornost vsebuje samooceno varnosti za naložbe v digitalne zmogljivosti. Določa splošne in posebne ukrepe, ki naj bi jih malteški organi uporabili za zmanjšanje morebitnih tveganj za kibernetsko varnost, med drugim po potrebi s pregledom tehničnih načrtov v fazi javnega naročanja, posebnimi klavzulami in varnostnim razporedom v pogodbah o storitvah z dobavitelji, šifriranjem podatkov, večfaktorsko avtentikacijo, sistemom za odkrivanje vdorov itd. Postopek posvetovanja (45)Malteški organi so se posvetovali z več kot 145 subjekti, da bi določili glavne cilje politike za financiranje s sredstvi Unije, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost. Rezultati posvetovanj so dali vpogled v stališče deležnikov o potrebah in prednostnih naložbah, potrebnih za socialno-ekonomski razvoj Malte. O širših parametrih načrta za okrevanje in odpornost je bila opravljena razprava z malteškim svetom za ekonomski in socialni razvoj, v katerega so vključeni predstavniki glavnih organov delodajalcev, sindikatov in civilne družbe. Pred predložitvijo je bil načrt za okrevanje in odpornost predstavljen parlamentu. (46)Pričakuje se, da bodo posvetovanja o izvajanju načrta na Malti v glavnem potekala v skladu s posvetovalnim okvirom, sprejetim za proces evropskega semestra. Pričakuje se, da bo takšna posvetovanja vodilo ministrstvo, pristojno za upravljanje sredstev EU, v tesnem sodelovanju z ministrstvom za finance in zaposlovanje, vanje pa bi morali biti vključeni socialni partnerji in civilna družba. Za zagotovitev, da bodo ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta za okrevanje in odpornost sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji. Pozitivna ocena (47)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila malteški načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in prilogo V k njej v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo v obliki nepovratne finančne podpore. Finančni prispevek (48)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Malte znašajo 344 900 000 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Malto, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Malte, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Malto. (49)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Malto posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe znesek za Malto, ki ne presega najvišjega finančnega prispevka iz člena 11(1), točka (a), navedene uredbe, dati na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek, izračunan v skladu s členom 11(2) navedene uredbe. (50)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, potem ko bo Malta zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. (51)Malta je zaprosila za predhodno financiranje v višini 13 % finančnega prispevka. Ta znesek bi se moral dati Malti na voljo pod pogojem, da začne veljati sporazum iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o financiranju), in v skladu z navedenim sporazumom. (52)Ta sklep ne bi smel posegati v izid postopkov v zvezi z dodeljevanjem sredstev Unije v okviru katerega koli drugega programa Unije poleg mehanizma za okrevanje in odpornost ali v postopke v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se morda izvajajo, zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Sklep ne prevlada nad zahtevo, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči –