4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Latvija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Latviji na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo. Znesek v višini 237 380 000 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Latviji na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 1 826 000 000 EUR. Znesek v višini 1 640 779 642 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Latvijo izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 185 220 358 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Latvije na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(46)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, potem ko bo Latvija zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(45)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Latvijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Latvijo dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(44)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Latvije znašajo 1 826 000 000 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost nižji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Latvijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Latvije, enak znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, brez poseganja v posodobitev načrta, ki upošteva najvišji finančni prispevek v skladu s členom 18(2) navedene uredbe

(43)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila latvijski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) in Prilogo V k navedeni uredbi v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta v obliki nepovratne finančne podpore.

(42)Sodelovanje deležnikov pri izvajanju načrtna naj bi se vzpostavilo prek sistema upravljanja in nadzora, ki se uporablja za izvajanje podpore v zvezi s kohezijsko politiko, pri katerem so predstavniki deležnikov sestavni del odbora za nadzor sredstev EU. Da bi ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključno, da se vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji, vključijo v izvajaje naložb in reform, ki so del načrta.

(41)Med decembrom 2020 in marcem 2021 je bila organizirana vrsta tematskih javnih posvetovanj, odprtih za organizacije civilne družbe, socialne partnerje, lokalne organe in druge deležnike. Predstavniki socialnih partnerjev, poslovnih organizacij, lokalnih uprav in drugih deležnikov so sodelovali v razpravi o načrtu med Komisijo in latvijskimi organi. Predlogi partnerjev za načrt so javno dostopni in objavljeni skupaj z načrtom.

(40)Načrt prispeva k različnim večdržavnim projektom in načrtovanim pomembnim projektom skupnega evropskega interesa: projektu Via Baltica 5G – koridor, evropski mreži vozlišč za digitalne inovacije, skupni evropski podatkovni infrastrukturi in storitvam (z vzpostavitvijo potencialnega pomembnega projekta skupnega evropskega interesa v zvezi z oblakom naslednje generacije), projektu povezane javne uprave, projektu Genome Europe, sistemu za izmenjavo rentgenskih slik v baltskih državah (Baxe) in projektu s področja tehnologij mikroprocesorjev in polprevodnikov. Ti projekti se financirajo tudi iz drugih programov, kot sta program za digitalno Evropo ali Instrument za povezovanje Evrope, in strukturnih skladov.

(39)Načrt zajema splošno samooceno varnosti pri vsakem sestavnem delu in vključuje ukrepe z varnostno razsežnostjo. Čeprav je latvijska samoocena varnosti splošna, so v načrtu obravnavani tudi kibernetska varnost in drugi vidiki digitalne varnosti. Samoocena je pokazala, da bi se s predvidenimi naložbami okrepila varnost zadevnih ukrepov.

(38)V zvezi z enakostjo spolov in enakimi možnostmi za vse so v načrtu opisani izzivi s področja enakosti spolov in potreb invalidov. V načrtu je pojasnjeno tudi, katere naložbe naj bi prispevale k premagovanju opredeljenih izzivov. V latvijskem načrtu za okrevanje in odpornost je predvideno izvajanje različnih ukrepov za spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti. Za obravnavanje posebnih potreb invalidov je v načrtu predviden ukrep, katerega cilj je zagotoviti dostopnost javnih in zasebnih stavb. Poleg tega bi morala vsa nova javna prevozna sredstva omogočati lažji dostop osebam z zmanjšano mobilnostjo. Položaj ranljivih skupin se na splošno obravnava, zlasti na področju zdravja. Načrt vključuje tudi ukrepe za izboljšanje izobraževalnih možnosti za vse šolarje in šolarke. Kar zadeva enakost spolov, načrt vključuje ukrepe, ki so posebej namenjeni vključevanju žensk v poklicne možnosti na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, da bi se povečala uravnotežena zastopanost spolov med strokovnjaki za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. Položaj žensk na trgu dela se bo predvidoma izboljšal s ciljno usmerjenimi ukrepi, ki so namenjeni spodbujanju usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, tako da se ustvarijo možnosti za delo na daljavo in delo s krajšim delovnim časom za člane in članice gospodinjstev z otroki. Z vodenjem in izvajanjem projektov naj bi se zagotovilo enako plačilo za delo enake vrednosti in raznolikost na vodilnih položajih. Poleg tega bi moralo pri postopku izbire projektov veljati načelo neizključevanja in obveznost boja proti kakršni koli diskriminaciji – ne le na podlagi spola, temveč tudi na podlagi rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti.

(37)Latvijski načrt za okrevanje in odpornost je usklajen z doslednimi reformami in naložbami, ki se vzajemno krepijo, ter sinergijami med različnimi sestavnimi deli. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. Naložbe in reforme so sestavljene iz teh šestih sestavnih delov z jasno tematsko medsebojno povezavo. Skladnost je zagotovljena znotraj sestavnih delov – naložbe spremljajo ustrezne reforme – in med različnimi sestavnimi deli načrta. Sestavni deli, ki so vključeni v načrt, tvorijo enoten okvir za reforme in naložbe, katerega glavna naloga je spodbujanje produktivnosti, zmanjševanje neenakosti ter spodbujanje zelenega prehoda in digitalne preobrazbe. Teh šest sestavnih delov se medsebojno krepi in ohranja usklajene cilje.

(36)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(35)Latvija je navedla, da bo za izpolnjevanje posebnih zahtev glede upravljanja in poročanja, kot so navedene v načrtu, morda treba spremeniti obstoječa ali razviti nova orodja informacijske tehnologije, kot je modul RRF v informacijskem sistemu za upravljanje sredstev kohezijske politike (KPVIS), ter uporabiti prehodna orodja informacijske tehnologije. V skladu s členom 20(5)(e) Uredbe (EU) 2021/241 bi morala Latvija, če želi delovati skladno s členom 22 navedene uredbe, spremeniti obstoječa orodja informacijske tehnologije, in sicer tako, da potrdi status izvajanja s prvim zahtevkom za plačilo. Kadar zahtevek za plačilo ne temelji v celoti na funkcionalnostih spremenjenih orodij informacijske tehnologije, kot je opisano v načrtu, bi bilo treba pripraviti posebno revizijsko poročilo o sistemu. V poročilu je treba navesti vse ugotovljene slabosti sistema in sprejete ali načrtovane popravljalne ukrepe.

(34)O splošnih dogovorih se je latvijska vlada dogovorila 18. avgusta 2020. Nadaljnji izvedbeni akti naj bi bili sprejeti pred začetkom izvajanja načrta. To ni oviralo ocene opisanega postopka in struktur. Latvijski organi bi morali zagotoviti najnovejše informacije v zvezi s sprejetjem omenjenih aktov, ustrezne obveznosti pa bi bilo treba določiti v sporazumu o financiranju, ki se sklene v skladu s členom 23(1) Uredbe (EU) 2021/241.

(33)Kontrolni sistem in ureditve, predlagani v načrtu za okrevanje in odpornost, temeljijo na zanesljivih postopkih in strukturah, ki se uporabljajo v obstoječem nacionalnem okviru za izvajanje strukturnih skladov. V načrtu so jasno opredeljeni akterji (organi/subjekti) ter njihove vloge in obveznosti za izvajanje nalog notranje kontrole. Zadevne funkcije so primerno ločene. Kontrolni sistem in druge ustrezne ureditve, tudi za zbiranje in zagotavljanje razpoložljivosti podatkov o končnih prejemnikih, so ustrezni.

(32)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, zadostne (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje iz navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom EU, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem korupcije, goljufij in navzkrižij interesov, ter za zaščito financ Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(31)Latvija je predložila posamezne ocene stroškov za vse naložbe, ki so vključene v načrt za okrevanje in odpornost. Razčlenitev stroškov je na splošno podrobna in dobro utemeljena. Ocene temeljijo na primerjavah s podobnimi preteklimi naložbami ter na tržni in cenovni analizi. Ocena predvidenih stroškov in priložena dokazila kažejo, da je večina stroškov dobro utemeljenih in razumnih. Zneski, predlagani za financiranje, so se šteli za primerne in kažejo, da verjetnost ocen stroškov velja v srednji meri. Čeprav stroški večine ukrepov veljajo za zelo verjetne (kar pomeni, da ocenjeni strošek spada v nizek do srednji razred v primerjavi s stroški podobnih reform ali naložb), obstaja manjši sklop ukrepov, za katere se šteje, da je izračun stroškov verjeten v manjši meri. Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost so skladni z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(30)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(28)Latvijski načrt za okrevanje in odpornost predstavlja upravno ureditev za njegovo izvajanje v Latviji, ki bi jo bilo treba zagotoviti v okviru obstoječega nacionalnega okvira za izvajanje skladov z deljenim upravljanjem. Načrt vključuje pregled predvidenih postopkov za spremljanje in poročanje ter jasno opredelitev akterjev, njihovih vlog in odgovornosti za izvajanje nalog notranje kontrole. Ministrstvo za finance bo zadolženo za usklajevanje izvajanja načrta, medtem ko bi morali urad kanclerja, resorna ministrstva ter centralna finančna in pogodbena agencija skrbeti za njegovo izvajanje in spremljanje. Mejniki in cilji so realistični, predlagani kazalniki pa ustrezni in zanesljivi. Načrtovani ukrepi so relativno razdrobljeni, kar pomeni veliko število mejnikov in ciljev. Običajno so predvideni za obdobje okoli leta 2026, zlasti pri naložbah v infrastrukturo ali horizontalnih shemah za poslovne naložbe.

(27)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(26)Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih reform in naložb prineslo strukturne izboljšave v gospodarstvu. Zlasti reforma, povezana z upravljanjem visokošolskih institucij, bi morala imeti dolgotrajen vpliv na kakovost izobraževanja in raziskav v Latviji. Drugi ukrepi zajemajo reforme za spodbujanje digitalizacije in podporo digitalnim spretnostim in znanjem, reorganizacijo občin, reformo davčne uprave, s katero se bo zmanjšal obseg sive ekonomije, ter strategijo centralizacije in profesionalizacije v zvezi z javnim naročanjem. Pričakuje se, da bodo strukturne izboljšave tudi posledica izvajanja naložb v prenove, da se zagotovi večja energijska učinkovitost stavb, naložb v digitalizacijo, podporo za upravno ozemeljsko reformo, zdravstveno infrastrukturo univerzitetnih in regionalnih bolnišnic, infrastrukturo za ponudnike sekundarnih ambulantnih storitev ter infrastrukturo za industrijske parke. Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s tistimi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(25)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Latvijo.

(24)Digitalni ukrepi v načrtu zajemajo različne vidike digitalne preobrazbe, vključno z javnim in zasebnim sektorjem, spretnostmi in znanji ter povezljivostjo, poudarek pa je na srednje- in dolgoročnem izboljšanju konkurenčnosti latvijskega gospodarstva. Ključni digitalni izzivi Latvije so slabe osnovne digitalne spretnosti in znanja, okrnjena uporaba digitalnih rešitev v podjetjih ter pomanjkanje strokovnjakov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, kar vpliva na razpoložljivost delovne sile, konkurenčnost, odpornost, uporabo vladnih e-storitev in inovacije. Zato so v latvijskem načrtu predvidene znatne naložbe v osnovne in napredne digitalne spretnosti in znanja. Načrt Latvije vključuje tudi ukrepe za digitalno posodobitev javne uprave in digitalno preobrazbo javnih storitev, vključno s centraliziranimi javnimi rešitvami. V načrtu so obravnavani izzivi, povezani z digitalnim prehodom, in sicer se predvideva podpora pri digitalni preobrazbi v podjetjih in ustvarjanje boljšega okolja za raziskave in inovacije z ukrepi za izboljšanje digitalizacije malih in srednjih podjetij in vzpostavitvijo potrebnega okvira za sodelovanje Latvije v mreži evropskih vozlišč za digitalne inovacije. Načrt vključuje ukrepe za vzpostavitev visokohitrostnih širokopasovnih povezav, ki naj bi pripomogle k nadaljnjemu izboljšanju digitalne infrastrukture.

(23)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 21 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih v skladu z metodologijo iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241.

(22)V načrtu Latvije za okrevanje in odpornost je posebna pozornost namenjena zlasti trajnostni mobilnosti. Prenova metropolitanskega območja Rige in s tem povezan program naložb za okolju prijaznejši mestni javni prevoz in infrastrukture bi morala znatno prispevati k razogljičenju latvijskega prometnega sektorja. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti v večstanovanjskih in javnih stavbah in podjetjih ter posodobitev omrežja električne energije. To bi moralo prispevati k boljši energijski učinkovitosti in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v stavbnem sektorju. V načrtu za okrevanje in odpornost je obravnavano tudi prilagajanje podnebnim spremembam, in sicer z naložbami v preprečevanje poplav in požarov, ki naj bi neposredno pripomogle k prilagajanju posledicam podnebnih sprememb. Načrt ne vsebuje ukrepov, katerih cilj je biotska raznovrstnost. Kljub temu bodo nekateri ukrepi za blažitev podnebnih sprememb lahko koristili tudi ohranjanju biotske raznovrstnosti, saj so podnebne spremembe ena glavnih groženj biotski raznovrstnosti.

(21)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 37,6 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih v skladu z metodologijo iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030.

(20)Ocena skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno, ki jo je Latvija navedla v svojem načrtu za okrevanje in odpornost, je bila izvedena v skladu s tehničnimi smernicami Evropske komisije za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C 58/01). Zajema šest okoljskih ciljev v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, in sicer: blažitev podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam, trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov, krožno gospodarstvo, preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja ter varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Vpliv na okolje se oceni na ravni ukrepa, kar pomeni eno individualno oceno za vsako reformo ali naložbo. Latvija je po potrebi predlagala izvajanje blažilnih ukrepov, da bi preprečila znatno škodo. To velja zlasti za ukrepe varstva pred poplavami, pri katerih je bila skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno zagotovljena z vključitvijo posebnega mejnika. Zato morajo biti naložbe v varstvo pred poplavami strogo skladne z okoljskim pravom Unije in ne smejo škodovati stanju vodnih teles. Obnovo cest spremlja naložba v razogljičen promet, da se prepreči škoda za cilj blažitve podnebnih sprememb.

(19)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(18)Naložbe in reforme, namenjene izboljšanju socialne vključenosti in zdravstva, naj bi predvidoma okrepile socialno kohezijo in socialno zaščito. Uvedba indeksacije za socialno pomoč za osebe pod pragom minimalnega dohodka bi morala zagotoviti, da se prejemki vsako leto prilagodijo rasti plač, kar bi prispevalo k njihovi ustreznosti. Skupaj s povišanjem praga za minimalni dohodek v vrednosti najmanj 20 % mediane dohodka se pričakuje, da bodo ti ukrepi zmanjšali dohodkovno neenakost in izboljšali učinkovitost socialnih transferjev, ki so se izkazali za enega od najpomembnejših socialnih izzivov v Latviji. Poleg tega se pričakuje, da bodo naložbe v zdravstveno infrastrukturo skupaj z reformo, katere cilj je privabiti dodatne človeške vire v zdravstveni sektor, izboljšale dostopnost zdravstva, katerega pomanjkanje je prizadelo predvsem osebe z nizkimi dohodki in ljudi, ki živijo na obrobnih območjih.

(17)Z naložbami in reformami na področju zelene in digitalne infrastrukture, regionalnega razvoja, raziskav in inovacij ter obsežnimi programi podpore za poslovne naložbe se bodo srednjeročno in dolgoročno okrepili potencial rasti Latvije. Z naložbami in spremljajočimi reformami prometnega sistema v Rigi bo mesto postalo konkurenčnejše in privlačnejše za naložbe in talente. Z ukrepi za spodbujanje zasebnih naložb v vetrno energijo bo Latvija lažje dosegla cilje glede energije iz obnovljivih virov in postala konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo. S programi podpore za poslovne naložbe se bodo v Latviji pospešila prizadevanja za večjo izvozno zmogljivost in rast produktivnosti, in sicer na osnovi temeljev industrije, tj. inovativnosti, konkurenčnosti ter močnega in dobro delujočega enotnega trga. V načrtu Latvije so predvidene naložbe in reforme za izboljšanje spretnosti in znanj latvijskega prebivalstva. Z naložbami v stanovanja in infrastrukturo za obrobne regije se bodo okrepile možnosti za rast v regijah Latvije, ki zaostajajo v razvoju. Vsi ti ukrepi obravnavajo dolgoletne izzive, s katerimi se sooča latvijsko gospodarstvo – okrnjeno financiranje inovacij, skromna uporaba sodobnih tehnologij in znatne regionalne razlike.

(15)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(14)V načrtu je predvidena znatna okrepitev naložb v raziskave in inovacije ter podpora pri različnih reformah javne uprave. Poleg tega se bodo ob upoštevanju regionalnih razlik zmanjšali socialno-ekonomski stroški zelenega in digitalnega prehoda. Z načrtom se bo bistveno spremenilo razdrobljeno upravljanje inovacijskega sistema in ustvarjeni bodo trajnostni inovacijski ekosistemi, s čimer se bodo spodbudile večje splošne naložbe. Predvidene so znatne naložbe v zelene in digitalne prehode, vključno z naložbami v energijsko učinkovitost, modernizacijo električnih omrežij, informacijskimi sistemi za javni sektor ter osnovnimi in naprednimi digitalnimi spretnostmi in znanji v javnem in zasebnem sektorju. Cilj ukrepov za izboljšanje intermodalne prometne infrastrukture v Rigi in njeni okolici je olajšati mobilnost delovne sile in prispevali k omejevanju naraščajoče porabe energije in vedno večjih emisij toplogrednih plinov iz osebnih avtomobilov. Za odpravo regionalnih razlik je v načrtu predvidena upravna ozemeljska reforma, vključene pa so tudi znatne naložbe v industrijske parke, mestni prevoz, obnovo cest, šole in cenovno dostopna stanovanja. Odgovornost in učinkovitost javne uprave bi bilo treba okrepiti z reformami in naložbami za boj proti sivi ekonomiji in gospodarskemu kriminalu, izboljšanje sistema javnega naročanja in inovacije v javnem sektorju. V načrtu je predvideno nadaljnje delo v zvezi z izvajanjem strategije za boj proti pranju denarja z reformo sistemov sodelovanja, izmenjave informacij in usposabljanja v organih kazenskega pregona, ki sodelujejo pri odkrivanju, preiskavah in sojenjih na področju gospodarskega kriminala, obenem pa je predvidena tudi okrepitev njihove tehnične zmogljivosti.

(13)Nadaljnja konvergenca ostaja ključni izziv Latvije pri izboljševanju življenjskega standarda prebivalstva. Reforme in naložbe v znanja in spretnosti, izobraževanje in usposabljanje, zdravstvo in socialno vključenost bi morale prispevati k izboljšanju produktivnosti in dolgoročne vključujoče rasti v Latviji. Predvidene so znatne naložbe v ukrepe za izpopolnjevanje in preusposabljanje z namenom, da se delovni sili zagotovijo potrebna znanja in spretnosti ter nova cenovno dostopna stanovanja, da se izboljša regionalna mobilnost delovne sile. V načrt so vključene reforme in naložbe za okrepitev odpornosti in dostopnosti zdravstvenega sistema, podporo pri zagotavljanju storitev celostne oskrbe in povečanje zmogljivosti zdravstvenih ustanov za prilagajanje kriznim razmeram. Načrt prispeva k reševanju socialnih izzivov, saj je predvideno nadaljnje izboljšanje sistema socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka, in sicer z mehanizmom letne indeksacije, ki bo povezan z razvojem mediane dohodka. K napredku pri reševanju sedanjih izzivov bi morale prispevati tudi druge naložbe v dostopnost in rehabilitacijsko infrastrukturo za osebe z zmanjšano mobilnostjo in invalide ter naložbe v dolgotrajno oskrbo starejših.

(12)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkoviti obravnavi vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet naslovil na Latvijo v evropskem semestru leta 2019 in 2020, zlasti za področja zdravstva, kot so odpornost, dostopnost, kakovost in stroškovna učinkovitost zdravstvenega sektorja; izobraževanja in usposabljanja, kot so kakovost in učinkovitost izobraževalnega sistema ter digitalne spretnosti in znanja; socialne vključenosti, kot je socialna pomoč za osebe pod pragom minimalnega dohodka; raziskav in inovacij; naložb, kot so zeleni in digitalni prehod ter cenovno dostopna stanovanja; javne uprave in poslovnega okolja.

(11)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo lahko velja, da ne spadajo v okvir načrta Latvije, ne glede na dejstvo, da se je Latvija na splošno ustrezno in zadovoljivo odzvala na takojšnjo potrebo po podpori gospodarstvu z davčnimi sredstvi v letih 2020 in 2021, skladno z določbami splošne odstopne klavzule. Poleg tega priporočilo za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ni več ustrezno zaradi izteka zadevnega proračunskega obdobja in uveljavljanja splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast, do česar je prišlo marca 2020 zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija.

(10)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, naslovljenimi na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(9)V načrtu so v ospredju glavni izzivi, s katerimi se sooča Latvija, in sicer zeleni in digitalni prehod, socialna izključenost, zdravstvo, regionalne razlike, digitalne spretnosti in znanja ter izobraževanje odraslih, visokošolsko izobraževanje, konvergenca in rast produktivnosti, vključno z raziskavami in inovacijami ter podporo za poslovne naložbe, ter upravna zmogljivost, vključno z davčno upravo, javnim naročanjem in pravosodnim sistemom.

(8)Načrt vključuje uravnotežen sklop reform in naložb za reševanje ključnih izzivov, s katerimi se sooča posamezna država, spodbujanju okrevanja po krizi zaradi COVID-19 in vzpostavitvi temeljev za njeno dolgoročno rast. Načrt obsega 85 ukrepov, ki obravnavajo glavne izzive v Latviji in področja evropskega pomena, kar pomeni, da zajemajo vseh šest stebrov. Načrt vključuje šest delov: zeleni prehod, digitalni prehod, zmanjšanje neenakosti, zdravje, produktivnost in pravna država. Cilji sestavnih delov se dopolnjujejo, reforme pa povečujejo učinek povezanih naložb, zlasti z uvajanjem strukturnih sprememb ter povečanjem udeležbe zasebnega sektorja in njegovega financiranja.

(7)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo del usklajenega prizadevanja za naložbe in reforme v vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile ter ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Približno tretjina učinka instrumenta na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in Instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. V načrtih bi bilo treba spodbujati ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s podpiranjem šestih stebrov iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(4)Latvija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Nacionalna odgovornost za načrte za okrevanje in odpornost je osnova za njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(3)[Svet je v svojem priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja državam članicam euroobmočja priporočil, naj sprejmejo ukrepe, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter nadalje izboljšale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. Priporočilo Sveta je vključevalo tudi okrepitev nacionalnih institucionalnih okvirov, zagotovitev makrofinančne stabilnosti ter dokončanje EMU in okrepitev mednarodne vloge eura.] [Če priporočilo Sveta ne bo sprejeto do sprejetja izvedbenega sklepa, izbrišite uvodno izjavo.]

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Latvijo naslovil priporočila. Priporočil je zlasti, naj Latvija zniža obdavčitev oseb z nizkimi dohodki s preusmeritvijo obdavčitve na druge vire, zlasti kapital in premoženje, in z izboljšanjem izpolnjevanja davčnih obveznosti ter naj še naprej napreduje pri okviru za boj proti pranju denarja. Poleg tega je priporočil, naj okrepi mrežo socialne varnosti in obravnava socialno izključenost, zlasti z izboljšanjem ustreznosti socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka, minimalnih starostnih pokojnin in dohodkovne podpore za invalide, poveča kakovost in učinkovitost izobraževanja in usposabljanja, zlasti za nizko usposobljene delavce in iskalce zaposlitve, vključno z okrepitvijo udeležbe v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter izobraževanju odraslih, in poveča odpornost, dostopnost, kakovost in stroškovno učinkovitost zdravstvenega sistema, tudi z zagotavljanjem dodatnih človeških in finančnih virov. Priporočil je, naj osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti raziskave in inovacije, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, trajnostni promet in digitalne infrastrukture. V zvezi z bojem proti učinku krize je priporočil, naj zagotovi ustrezno dohodkovno podporo skupinam, ki jih je kriza najbolj prizadela, in ublaži posledice krize za zaposlovanje, tudi s prožnimi ureditvami dela, ukrepi aktivne politike zaposlovanja ter razvojem znanj in spretnosti. Nazadnje je priporočil, naj okrepi odgovornost in učinkovitost javnega sektorja, zlasti v zvezi z lokalnimi organi, podjetji v državni lasti in občinskimi podjetji ter izboljšanjem ureditve glede navzkrižja interesov. Komisija je ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ocenila napredek pri izvajanju teh priporočil za posamezne države in ugotovila, da je bil dosežen znaten napredek v zvezi s priporočili o fiskalni politiki, preprečevanju pranja denarja, dohodkovni podpori in likvidnostni pomoči za boj proti učinkom krize.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Latvije. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Latvije znašal 51,0 % povprečja EU. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Latvije v letu 2020 zmanjšal za 3,6 %, za leti 2020 in 2021 pa se pričakuje, da bo skupno zmanjšanje znašalo 0,3 %. Že dlje prisotni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo zlasti izpolnjevanje davčnih obveznosti, pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile, slabe rezultate na področju zdravja in nizko inovacijsko uspešnost.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.6.2021 COM(2021) 340 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Latvijo {SWD(2021) 162 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1.Opis reform in naložb A. KOMPONENTA 1: PODNEBNE SPREMEMBE IN OKOLJSKA TRAJNOST Splošni cilj te komponente latvijskega načrta za okrevanje in odpornost je prispevati k zelenemu prehodu in zlasti prispevati k okoljskim ciljem blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje. Vsaka podkomponenta se osredotoča na nekatere izzive prehoda na zeleno gospodarstvo. Podkomponenta 1.1 se osredotoča na trajnostno mobilnost z namenom zmanjšanja emisij v prometnem sektorju, zlasti v Rigi in njeni obrobju, z vlaganjem v čisto infrastrukturo javnega prometa (zlasti železniške). Podkomponenta 1.2 je namenjena predvsem povečanju energijske učinkovitosti s podpiranjem različnih programov energetske prenove v javnih in zasebnih stavbah ter podpiranjem trajnostnih energetskih omrežij. Nazadnje, podkomponenta 1.3 prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam s preprečevanjem tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami, kot so požari in poplave. Komponenta podpira obravnavanje priporočil za posamezne države v zvezi s prometom, zlasti glede njegove trajnosti, energijske učinkovitosti in energetskih povezav (priporočilo za posamezno državo št. 3, 2019). Prispeva tudi k vnaprejšnjemu financiranju zrelih javnih naložbenih projektov ter osredotočanju na zeleni in digitalni prehod, zlasti čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije ter trajnostno prometno infrastrukturo (priporočilo za posamezno državo št. 3, 2020). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma: 1.1.1 Ozelenitev metropolitanskega prometnega sistema iz Rige Splošni cilj ukrepa je prispevati k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v Latviji s poudarkom na prometu, ki predstavlja največji vir emisij toplogrednih plinov (28,5-odstotni delež skupnih emisij toplogrednih plinov (brez rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva) v letu 2018 in 36,7 % emisij toplogrednih plinov, ki niso vključene v ETS). Ta ukrep se osredotoča zlasti na metropolitansko območje Rige, ki zajema približno 65 % latvijskega prebivalstva. Poseben cilj je utrditi in racionalizirati trenutno razdrobljen prometni sistem, da se spodbudi uporaba javnega prevoza. Ukrep zajema splošno prenovo metropolitanskega prometnega sistema v Rigi. Vzpostavi se multimodalno omrežje javnega prevoza z enotnim in skladnim voznim redom, enotno politiko cen in popustov ter enotnim sistemom vozovnic. Ukrep vključuje tudi obsežen program naložb v čisto mobilnost in infrastrukturo s poudarkom na železniških rešitvah (elektrifikacija 81 km železniškega prometa) in brezemisijskem javnem prevozu (pridobitev štirih nizkopodnih tramvajev, 17 električnih avtobusov in sedmih električnih polnilnih postaj za avtobuse, gradnja kolesarskih stez). To se dopolni z izgradnjo okolju prijaznih vozlišč mobilnosti (šest regionalnih in dveh krajevnih točk mobilnosti), neodvisne železniške proge za visoke hitrosti, namenjene javnemu prevozu, in podaljšanje tramvajske proge za 3,5 km, da se podpre uporaba multimodalnega prevoza. Ukrep se izvede do 31. avgusta 2026. Naložba: 1.2.1.1.i.I Izboljšanje energijske učinkovitosti večstanovanjskih stavb in prehod na tehnologije obnovljivih virov energije Splošni cilj tega ukrepa je izboljšati energijsko učinkovitost stavb. Ker poraba energije v stavbnem sektorju znaša do 40 % porabe končne energije, se pričakuje, da bo ukrep zmanjšal vpliv na okolje in prispeval k blažitvi podnebnih sprememb. Drugi cilj je zmanjšati stroške energije za prebivalce in povečati raven zanesljivosti oskrbe z energijo. Drugi posebni cilji vključujejo zmanjšanje stopnje energijske revščine in podpiranje zaposlovanja. Ta ukrep se posebej osredotoča na večstanovanjske stavbe. Ukrep je sestavljen iz podpornega programa za energetsko prenovo večstanovanjskih stavb. Ima obliko finančnega instrumenta (posojila) z diskontom kapitala do 49 % zneska posojila. Pomoč je na voljo samo za stavbe, pri katerih se pričakuje, da bo projekt dosegel vsaj 30-odstotni prihranek energije.

Ukrep se izvaja od 1. septembra 2021 do 31. avgusta 2026. Naložba: 1.2.1.2.i povečanje energijske učinkovitosti v podjetjih v obliki kombiniranega finančnega instrumenta Splošni cilj tega ukrepa je izboljšati energijsko učinkovitost latvijskih podjetij. Naložbe v energijsko učinkovitost podjetij so namenjene spodbujanju racionalne rabe energetskih virov, zmanjšanju negativnih vplivov na okolje in podnebje ter izboljšanju produktivnosti, konkurenčnosti in izvozne zmogljivosti podjetij. Ta ukrep se osredotoča posebej na podjetja. Prvi steber ukrepa je program podpore v obliki kombiniranega finančnega instrumenta (posojilo z nepovratnimi sredstvi v obliki kapitalskega popusta). Z naložbenim programom se financirajo naložbe podjetij v izboljšanje energijske učinkovitosti, uvajanje tehnologij obnovljivih virov energije ter s tem povezanih raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, izvajanje energetskih pregledov ter vlaganje v trajnostni promet in uvajanje novih energijsko učinkovitih tehnologij v proizvodnjo. Drugi steber ukrepa sestavljajo nepovratna sredstva za razvoj (prek industrijskih raziskav, eksperimentalnega razvoja, študij izvedljivosti) novih proizvodov in tehnologij, povezanih z nizkoogljičnim gospodarstvom, odpornostjo proti podnebnim spremembam in prilagajanjem nanje. Ukrep se izvaja od 1. januarja 2022 do 31. avgusta 2026. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (i) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) za doseganje predvidenih emisij toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo ; in (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se izberejo samo dejavnosti, ki so v skladu z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Naložba: 1.2.1.3.i.I Izboljšanje občinskih stavb in infrastrukture s spodbujanjem prehoda na tehnologije obnovljivih virov energije in izboljšanjem energijske učinkovitosti Splošni cilj tega ukrepa je izboljšati energijsko učinkovitost latvijskih občinskih stavb. Velik del obstoječih občinskih stavb je bil zgrajen, preden so se povečale toplotne zahteve za gradnjo, zato je njihova energetska učinkovitost nizka. Natančneje, cilj ukrepa je izboljšati energijsko učinkovitost stavb in infrastrukture lokalne uprave, da bi se zmanjšala letna poraba primarne energije in emisije toplogrednih plinov. Kot dopolnilni cilj se pričakuje, da se bodo s tem ukrepom zmanjšali tudi stroški vzdrževanja občinskih stavb. Ukrep zajema naložbe v prenovo energijske učinkovitosti stavb v lasti lokalnih oblasti (in mešanih nepremičnin, kjer so občine večinski delničarji), vključno s stavbami, namenjenimi socialnim stanovanjem, zdravstvenemu varstvu, izobraževanju in socialnim storitvam. Ukrep se izvaja od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2025. Naložba: 1.2.1.4.i.I Izboljšanje energijske učinkovitosti stavb javnega sektorja, vključno z zgodovinskimi stavbami Splošni cilj tega ukrepa je izboljšati energijsko učinkovitost latvijskega javnega stavbnega fonda. Uporablja se za stavbe v lasti osrednje vlade, vključno z zgodovinskimi in pravosodnimi. Cilj ukrepa je izboljšati njihovo energijsko učinkovitost, spodbujati prehod na energijo iz obnovljivih virov pri proizvodnji energije in doseči zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Ukrep vključuje naložbe v izboljšanje energijske učinkovitosti javnih stavb. Pomoč zagotavlja, da se pri izvajanju vseh projektov v okviru programa v povprečju prihrani vsaj 30 % energije. Ukrep se izvaja od 1. januarja 2022 do 31. avgusta 2026. Naložba: 1.2.1.5.i Posodobitev prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije Splošni cilj tega ukrepa je prispevati k doseganju ciljev podnebne nevtralnosti z vzpostavitvijo trajnostne omrežne infrastrukture, v kateri se lahko lažje uporabljajo zelene tehnologije, zlasti vetrna energija. Naložbe v zeleno preobrazbo elektroenergetskih omrežij in digitalne infrastrukture so potrebne za zagotovitev ustrezne infrastrukture za oskrbo z električno energijo za elektromobilnost ter trajnostnega in učinkovitega delovanja sistema. Pričakuje se tudi, da bo ukrep prispeval k sinhronizaciji baltskih elektroenergetskih sistemov s celinskimi evropskimi omrežji ter ciljev in dejavnosti načrta za integracijo baltskega trga z električno energijo. Ukrep vključuje neposredne naložbe v nadgradnjo elektroenergetskega omrežja, razvoj rešitev informacijske tehnologije za povečanje prožnosti in varnosti prenosnega in distribucijskega sistema ter med drugim vzpostavitev nacionalne platforme za izmenjavo in shranjevanje podatkov o trgu z električno energijo ter avtomatiziranega pametnega merilnega sistema. Z ukrepom se izboljša tudi regulativni okvir in omogočitveni pogoji, da se olajša uporaba vetrne energije na kopnem na državnih gozdnih zemljiščih in zmanjša pravna negotovost za naložbe v vetrno energijo. Ukrep se izvaja od 1. januarja 2022 do 31. avgusta 2026. Reforma: 1.3.1.r Službe za prilagajanje sistema za obvladovanje nesreč na podnebne spremembe, reševanje in hitro odzivanje Splošni cilj tega ukrepa je prispevati k podnebnim ciljem s krepitvijo zmogljivosti odzivanja služb za reševanje ob nesrečah in požarih. Ukrep prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam s skrajšanjem odzivnega časa gasilskih reševalnih služb (v okviru splošnejše reforme, ki vključuje različne službe ministrstva za notranje zadeve pod eno streho). Pričakuje se tudi, da bo ukrep prispeval k blažitvi podnebnih sprememb s prehodom teh storitev na nove eenrgijsko učinkovite stavbe. Ukrep vključuje izgradnjo osmih novih energetsko učinkovitih centrov za obvladovanje nesreč.

Ukrep se izvaja od 1. januarja 2022 do 31. marca 2026. Naložba: 1.3.1.2.i Naložbe v infrastrukturo za zmanjševanje poplavne ogroženosti Splošni cilj tega ukrepa je prispevati k prilagajanju podnebnim spremembam s preprečevanjem poplav. Vodi k prenovi objektov, ki ščitijo več kot 59 000 ha pred poplavno ogroženostjo. Ukrep zajema naložbe v infrastrukturo za zmanjšanje poplavne ogroženosti, vključno s sanacijo črpalnih postaj v polderju, obnovo zaščitnih nasipov in obnovo reguliranih odsekov rek. Ukrep se izvaja od 1. januarja 2022 do 31. avgusta 2026. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(za mejnike) Kvantitativni kazalniki

(za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1 1.1.1 Ozelenitev metropolitanskega prometnega sistema v Rigi mejnik Usklajen pristop k načrtovanju, naročanju in organizaciji velemestnega območja Rige v potniškem prometu Za načrtovanje, naročanje in organizacijo metropolitanskega območja Rige je bil izveden usklajen pristop. n. r. n. r. n. r. Q4 2023 Dokončanje potrebnih ukrepov za izvajanje usklajenega pristopa. To med drugim vključuje:

— ustanovitev delovne skupine za usklajevanje načrtovanja javnega prevoza v metropolitanskem območju Rige;

— načrt javnega prevoza na metropolitanskem območju Rige je bil sprejet v skladu z razvojem železniškega potniškega prometa v Latviji. 2 1.1.1 Ozelenitev metropolitanskega prometnega sistema v Rigi mejnik Reforma javnega prevoza RMA Začetek uporabe enotnega omrežja multimodalnih javnih prometnih poti za metropolitansko območje Rige n. r. n. r. n. r. Q4 2025 Začetek obratovanja omrežja multimodalnih poti javnega prevoza za metropolitansko območje Rige z enotnim in usklajenim voznim redom, politiko enotne cene in popustov ter enotno vozovnico za integriran sistem javnega prevoza v metropolitanskem območju Rige 3 1.1.1.1i Konkurenčen železniški potniški promet v okviru skupnega sistema javnega prevoza mesta Riga cilj Dolžina ustvarjenih električnih železniških prog in nadgrajenih obstoječih železniških prog za potniški promet Km 0 81 Q1 2026 Elektrifikacija (sprememba kontaktnega omrežja za prehod na sistem elektrifikacije 25 kV, povečanje skupne dolžine elektrificiranih prog) in s tem povezane dejavnosti (gradnja električnih dvonivojskih odsekov, izboljšanje načrtov postaj, rekonstrukcija tirnice (vključno z izboljšanjem načrta tirov, rekonstrukcija potniških peronov in gradnja varnih dvonivojskih prehodov ter dostop do peronov), prilagoditev sistemov signalizacije. 4 1.1.1.1i Konkurenčen železniški potniški promet v okviru skupnega sistema javnega prevoza mesta Riga cilj Število električnih mestnih in primestnih vlakov, ki obratujejo (akumulacijski električni vlaki) število 0 7 Q3 2026 Dobava brezemisijskih vozil (akumulacijski električni vlaki (BEMU)). 5 1.1.1.2i Okolju prijazne izboljšave sistema javnega prevoza mesta Riga cilj Število električnih prevoznih enot, ki obratujejo v mestu Riga (električni avtobusi, tramvaji) število 0 21 Q3 2026 Zagotavljanje brezemisijskih enot javnega mestnega prevoza, kot so električni avtobusi in tramvaji. 6 1.1.1.3.i Celovita infrastruktura za kolesarjenje cilj Dolžina novozgrajene ali obnovljene kolesarske infrastrukture v Rigi in regiji Pieriga (del metropolitanskega območja Rige) Km 0 60 Q3 2026 Začetek obratovanja novozgrajene ali obnovljene kolesarske infrastrukture. 7 1.2.1.1.i.I Izboljšanje energijske učinkovitosti večstanovanjskih stavb in prehod na tehnologije obnovljivih virov energije mejnik Začetek veljavnosti podpornega programa za izboljšanje energijske učinkovitosti stanovanjskih stavb Začetek veljavnosti podpornega programa za izboljšanje energijske učinkovitosti stanovanjskih stavb n. r. n. r. n. r. Q1 2022 Začetek veljavnosti podpornega programa za izboljšanje energijske učinkovitosti stanovanjskih stavb z merili za upravičenost, ki odražajo zahteve ustreznega področja ukrepanja „025 bis – energijska učinkovitost obstoječih stanovanjskih objektov, predstavitveni projekti in podporni ukrepi, ki izpolnjujejo merila za energijsko učinkovitost“ iz Priloge VI k uredbi o RRF. 8 1.2.1.1.i.I Izboljšanje energijske učinkovitosti večstanovanjskih stavb in prehod na tehnologije obnovljivih virov energije cilj Odobreni projekti v višini vsaj 40 097 400 EUR v EUR 0 40 097 400 Q3 2024 Projekti, ki jih je odobril Altum in znašajo vsaj 40 097 400 EUR. Odobritev izda ustanova za financiranje razvoja Altum. 9 1.2.1.1.i.I Izboljšanje energijske učinkovitosti večstanovanjskih stavb in prehod na tehnologije obnovljivih virov energije cilj Zmanjšanje porabe primarne energije v večstanovanjskih stavbah z izboljšano energijsko učinkovitostjo MWh/leto 0 14 423 Q3 2026 Zmanjšanje porabe primarne energije v večstanovanjskih stavbah, ki so deležne izboljšane prenove energijske učinkovitosti v okviru ukrepa. 10 1.2.1.2.i Povečanje energijske učinkovitosti v podjetjih, ki naj bi se izvajala na nacionalni ravni v obliki kombiniranega finančnega instrumenta mejnik Začetek veljavnosti podpornega programa za energijsko učinkovitost podjetij Začetek veljavnosti Uredbe n. r. n. r. n. r. Q1 2022 Začetek veljavnosti uredbe, ki jo je odobril kabinet ministrov in ki podpira izvajanje programov za izboljšanje energijske učinkovitosti podjetij.

Podporni programi se izvajajo v obliki kombiniranega finančnega instrumenta, ki je vračljivo posojilo in kapitalski odbitek.

Kot merila za upravičenost, ki odražajo zahteve veljavnega področja intervencije „024.ter – energijska učinkovitost in predstavitveni projekti v MSP ali velikih podjetjih in podporni ukrepi, ki izpolnjujejo merila za energijsko učinkovitost [3]“ Priloge VI k Uredbi o RRF, se v pogojih pomoči določi minimalni prihranek primarne energije v višini 30 % za projekte energijske učinkovitosti stavb in opreme, najmanj 30 % povprečnega prihranka primarne energije v projektnem portfelju ukrepa RRF (z najmanj 25 % za energijsko učinkovito opremo). Da se zagotovi doseganje rezultatov, pogoji vključujejo minimalni prag za prihranke energije na euro javnih sredstev, vloženih kot merilo za upravičenost do projekta. Pogoji vključujejo merila za upravičenost, da se zagotovi skladnost z načeli DNSH v skladu s smernicami DNSH (2021/C58/01) ter ustrezno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo.

Podpora se zagotovi s konkurenčnim razpisnim postopkom za projekte z največjimi pričakovanimi prihranki energije na en vložen evro. 11 1.2.1.2.i Povečanje energijske učinkovitosti v podjetjih, ki naj bi se izvajala na nacionalni ravni v obliki kombiniranega finančnega instrumenta cilj Načrtovani prihranki emisij toplogrednih plinov Ekvivalent CO2 v t/leto 0 11 498 Q3 2026 Prihranki emisij toplogrednih plinov v ekvivalentu CO2 na tono na podlagi pričakovanih prihrankov emisij zaradi ukrepa. 12 1.2.1.2.i Povečanje energijske učinkovitosti v podjetjih, ki naj bi se izvajala na nacionalni ravni v obliki kombiniranega finančnega instrumenta cilj Odobreni projekti v vrednosti najmanj 72 351 600 EUR v EUR 0 72 351 600 Q4 2024 Odobreni projekti v vrednosti najmanj 72 351 600 EUR. 13 1.2.1.3.i.I Izboljšanje občinskih stavb in infrastrukture s spodbujanjem prehoda na tehnologije obnovljivih virov energije in izboljšanjem energijske učinkovitosti mejnik Začetek veljavnosti pravnega okvira za podporni program za izboljšanje energijske učinkovitosti občinske infrastrukture, ki podpira projekte z načrtovanim zmanjšanjem primarne energije ali CO2 za vsaj 30 %. Začetek veljavnosti uredbe kabineta ministrov Q4 2022 Začetek veljavnosti uredbe kabineta ministrov o določitvi izvedbenih pogojev za izboljšanje stavb in infrastrukture lokalne uprave, spodbujanju prehoda na uporabo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov in izboljšanju energijske učinkovitosti z merili za upravičenost, ki odražajo zahteve ustreznega področja intervencije „026 bis – Energetska predelava ali ukrepi za energijsko učinkovitost za javno infrastrukturo, demonstracijski projekti in podporni ukrepi, ki izpolnjujejo merila za energijsko učinkovitost“ Priloge VI k uredbi o skladu za reševanje 14 1.2.1.3.i.I Izboljšanje občinskih stavb in infrastrukture s spodbujanjem prehoda na tehnologije obnovljivih virov energije in izboljšanjem energijske učinkovitosti cilj Oddaja naročil za izvajanje projektov za izboljšanje energijske učinkovitosti za stavbe in infrastrukturo lokalne uprave v višini vsaj 27 838 800 EUR v EUR 0 27 838 800 Q4 2024 Obvestilo o oddaji naročil v vrednosti najmanj 27 838 800 EUR. 15 1.2.1.3.i.I Izboljšanje občinskih stavb in infrastrukture s spodbujanjem prehoda na tehnologije obnovljivih virov energije in izboljšanjem energijske učinkovitosti cilj Zmanjšanje porabe primarne energije v občinskih stavbah in infrastrukturi KWh/leto 0 4 544 563 Q4 2025 Zmanjšanje porabe primarne energije v občinskih stavbah in infrastrukturi zaradi ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti v občinskih stavbah in infrastrukturi, ki se podpirajo v okviru ukrepa. Energetske izkaznice se lahko uporabijo za prikaz zmanjšanja porabe primarne energije. Cilj ukrepov je vsaj 30-odstotno zmanjšanje porabe primarne energije. 16 1.2.1.4.i.I Izboljšanje energijske učinkovitosti stavb javnega sektorja, vključno z zgodovinskimi stavbami mejnik Začetek veljavnosti podpornega programa za izboljšanje energijske učinkovitosti v nacionalnih in zgodovinskih stavbah Začetek veljavnosti podpornega programa za izboljšanje energijske učinkovitosti v nacionalnih in zgodovinskih stavbah, ki ga je odobril kabinet ministrov n. r. n. r. n. r. Q1 2022 Začetek veljavnosti podpornega programa za izboljšanje energijske učinkovitosti v nacionalnih in zgodovinskih stavbah z merili za upravičenost, ki odražajo zahteve iz ustreznega področja ukrepanja 026 bis – Energetska predelava ali ukrepi za energijsko učinkovitost za javno infrastrukturo, demonstracijski projekti in podporni ukrepi, ki izpolnjujejo merila za energijsko učinkovitost iz Priloge VI k uredbi o ESRR. 17 1.2.1.4.i.I Izboljšanje energijske učinkovitosti stavb javnega sektorja, vključno z zgodovinskimi stavbami cilj Obvestilo o oddaji naročila v višini najmanj 16 769 200 EUR v EUR 0 16 769 200 Q3 2024 Obveščanje upravičencev o oddaji naročila v višini najmanj 16 769 200 EUR. 18 1.2.1.4.i.I Izboljšanje energijske učinkovitosti stavb javnega sektorja, vključno z zgodovinskimi stavbami cilj Zmanjšanje porabe primarne energije v javnih stavbah z izboljšano energijsko učinkovitostjo MWh/leto 0 4 456 Q3 2026

Zmanjšanje porabe primarne energije v javnih stavbah z izboljšano energijsko učinkovitostjo zaradi naložb, podprtih v okviru ukrepa. Energetske izkaznice se lahko uporabijo za prikaz zmanjšanja porabe primarne energije. 19 1.2.1.5.i Posodobitev prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije cilj Obvestilo o oddaji naročil za odobrene projekte v vrednosti 80 000 000 EUR. v EUR 0 80 000 000 Q1 2023 Obvestilo upravičencem o odobrenih naročilih za projekte v vrednosti 80 000 000 EUR. 20 1.2.1.5.i Posodobitev prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije cilj Priključne točke za napajanje električnih vozil in/ali namestitev mikroproizvodnje število 0 2060 Q3 2026 Skupno število operativnih priključnih točk za polnjenje električnih vozil in/ali obratovalno mikroproizvodnjo 21 1.2.1.5.i Posodobitev prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije mejnik Začetek veljavnosti regulativnega okvira za zagotovitev prenosa električne energije, proizvedene iz OVE, na omrežja (vključno z uporabo gozdov in drugih javnih zemljišč za proizvodnjo vetrne energije) in spodbujanje razvoja infrastrukture za vetrno energijo. Začetek veljavnosti: (a) zakonodaja/uredba, ki državne gozdove daje na voljo za uporabo vetrne energije, določa ustrezna področja za razvoj in jih daje na voljo zasebnim vlagateljem; (b) zakonodaja/uredba, ki zmanjšuje pravno negotovost za naložbe v vetrno energijo z določitvijo primerov, v katerih se lahko naložbe zavrnejo po oceni učinka, in z uvedbo hitrega mehanizma za reševanje takih primerov n. r. n. r. n. r. Q2 2024 Začetek veljavnosti: (a) zakonodaja/uredba, ki državne gozdove daje na voljo za uporabo vetrne energije, določa ustrezna področja za razvoj in jih daje na voljo zasebnim vlagateljem; (b) zakonodaja/uredba, ki zmanjšuje pravno negotovost za naložbe v vetrno energijo z določitvijo primerov, v katerih se lahko naložbe zavrnejo po oceni učinka, in z uvedbo hitrega mehanizma za reševanje takih primerov. Ukrep zagotavlja skladnost z načelom DNSH v skladu s smernicami DNSH (2021/C58/01), zlasti v zvezi z vplivi ukrepa na gozdove zaradi spremembe rabe zemljišč, in z okoljsko zakonodajo EU. 22 1.3.1.r Službe za prilagajanje sistema za obvladovanje nesreč na podnebne spremembe, reševanje in hitro odzivanje mejnik Objava poročila o izvajanju sistema obvladovanja tveganja nesreč Objava informativnega poročila o izvajanju sistema obvladovanja tveganja nesreč, ki ga je odobril kabinet ministrov n. r. n. r. n. r. Q1 2022 Ministrstvo za notranje zadeve v soglasju z institucijami, vključenimi v sistem obvladovanja nesreč, objavi informativno poročilo kabinetu ministrov o gradbiščih centrov za nesreče, gradbiščih in stroških na vsakem gradbišču ter okvirni časovni razpored za izvajanje načrtov za obvladovanje nesreč, ki se bodo uporabili na vsakem kraju nesreče, in o sklenitvi gradbenih pogodb, vključno s poročilom. Poročilo vključuje tudi splošno poročilo o napredku reform in izvedbeni načrt za naslednje elemente reforme: (i) krepitev tehničnih zmogljivosti (zlasti za nadgradnjo specializiranih odzivnih in reševalnih vozil), (ii) časovni razpored izvajanja s tem povezanih rešitev IKT za obvladovanje nesreč ter (iii) napredek pri izvajanju usposabljanja in preventivnih ukrepov. 23 1.3.1.1.i Službe za prilagajanje sistema za obvladovanje nesreč na podnebne spremembe, reševanje in hitro odzivanje cilj Izgradnja skoraj 0 centrov za obvladovanje nesreč, povezanih z energijo, in centrov za odzivanje na izredne razmere število 0 8 Q1 2026 Število novo zgrajenih centrov, danih v obratovanje. Naložba se uporabi za izgradnjo centrov za obvladovanje nesreč s skoraj nično porabo energije. 24 1.3.1.r Službe za prilagajanje sistema za obvladovanje nesreč na podnebne spremembe, reševanje in hitro odzivanje cilj Skupna požarna površina za požare v naravi v petletnem obdobju (2020–2024) Površina (v hektarjih) 3923,1 2635,3 Q1 2025 Skupna površina, ki so jo prizadeli požari v naravi, se je v zadnjih štirih zaporednih letih štela kot povprečje. Požari v naravi so opredeljeni kot šota, suha trava, lanskoletna trava, grmovje, drevesa, seno, rogoz in trsje, gozdna zemljišča, posamezni požarni požari, v skladu s kumulativno statistiko državne službe za gašenje požara in reševanja. 25 1.3.1.2.i Naložbe v infrastrukturo za zmanjševanje poplavne ogroženosti mejnik Naročila gradenj, oddana za polovico skupnega števila prenov Naročila gradenj, oddana za polovico skupnega števila prenov % 0 50 Q4 2024 Pogodbe o gradbenih delih, sklenjene za vsaj 50 % skupnega števila prenov do 31. decembra 2024 26 1.3.1.2.i Naložbe v infrastrukturo za zmanjševanje poplavne ogroženosti cilj Območje, zaščiteno pred poplavno ogroženostjo Površina (v hektarjih) 0 59 000 Q3 2026 Območje, zaščiteno pred poplavno ogroženostjo zaradi izvedenih naložb, v hektarjih. Načela in izračuni za določitev ozemlja so določeni v vladni uredbi št. 329 z dne 30. junija 2015 „Pravila o latvijskem gradbenem standardu LBN 224-15 – Meliorizacijski sistemi in hidrotehnične stavbe“. Da se zagotovi skladnost z načeli DNSH v skladu s smernicami DNSH (2021/C58/01), ukrep: I)po potrebi vključite „ustrezne presoje“iz člena 6(3) direktive o habitatih, da se ocenijo vplivi predlaganih ukrepov na zaščitene vrste in habitate (kot so opredeljeni v direktivi o pticah (Direktiva 2009/147/ES) in direktivah o habitatih (Direktiva Sveta 92/43/EGS)). Te ustrezne ocene bi bilo treba izvesti za vse projekte, ki se izvajajo na območjih, občutljivih za biotsko raznovrstnost, ali v njihovi bližini; II)zagotovi, da imajo območja, za katera se izvaja ustrezna presoja, cilje ohranjanja, specifične za posamezno območje, in da se izvajajo potrebni ohranitveni ukrepi v skladu z direktivo o habitatih; III)zagotoviti popolno skladnost z okvirno direktivo o vodah (Direktiva 2000/60/ES) in ne povzroča neto poslabšanja stanja vodnih teles v skladu s členom 4.7 te direktive. B. KOMPONENTA 2: DIGITALNO PREOBRAZBO Ta komponenta obravnava glavne digitalne izzive, tj. pomanjkanje osnovnih in naprednih digitalnih znanj in spretnosti ter slabo digitalno povezovanje podjetij. Poleg tega komponenta obravnava vse vidike digitalne preobrazbe – javni in zasebni sektor, znanja in spretnosti ter povezljivost. Naložbe so osredotočene predvsem na infrastrukturo in storitve. Cilji komponente so prispevati k digitalni preobrazbi družbe in gospodarstva, vključno z okrevanjem po krizi zaradi COVID-19, z razvojem potrebne infrastrukture, zmogljivosti ter znanj in spretnosti; izboljšanje učinkovitosti, digitalnih postopkov in upravljanja podatkov v javni upravi; zagotoviti podporo digitalni preobrazbi podjetij in izboljšati povezljivost. Komponenta obravnava priporočila za posamezne države o znanjih in spretnostih ter izobraževanju odraslih (priporočilo za posamezne države št. 2, 2019, priporočilo za posamezno državo št. 2, 2020). Zlasti prispeva k povečanju kakovosti in učinkovitosti izobraževanja in usposabljanja s poudarkom na digitalnih znanjih in spretnostih. Vključeni so ukrepi za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje za delavce in brezposelne, čeprav niso usmerjeni v nizkokvalificirane delavce (priporočilo za posamezno državo št. 2, 2019). Naložbe v digitalni prehod obravnavajo z naložbami povezana priporočila za posamezne države (priporočila za posamezno državo št. 3, 2019, in št. 3, 2020) – predvidene so naložbe v informacijske sisteme javnega sektorja, osnovna in napredna digitalna znanja in spretnosti, digitalno prilagajanje podjetij in povezljivost. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). B.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma: 2.1.1r Posodobitev nacionalnih procesov in storitev ter digitalna preobrazba Cilj ukrepa je posodobiti javno upravo in njene storitve z digitalno preobrazbo, s poudarkom na pomembnih funkcijah, procesih in storitvah javne uprave, ki še niso bili digitalno preoblikovani, se razvijajo ali znatno krepijo. Drugi steber sestavljajo ukrepi za modernizacijo, ki so povezani z obdelavo bistvenih naborov podatkov javne uprave in tako utirajo pot izvajanju reforme upravljanja podatkov. Reforma zajema oblikovanje skupne konceptualne arhitekture IKT za storitve javne uprave in njihovo podporo pri upravljanju ter opredelitev kvalitativnih in kvantitativnih meril storitev. Izvajanje reforme usklajuje in vodi nacionalna organizacija za upravljanje IKT, posebne naloge izvajanja reforme pa izvaja organ, pristojen za posamezno nalogo. Reforma se izvede do 30. junija 2022. Naložba: 2.1.1.1i Posodobitev uprave in digitalna preobrazba storitev, vključno s poslovnim okoljem

Cilj ukrepa je preoblikovati storitve javne uprave in njihove izvedbene postopke za učinkovito izvajanje digitalne preobrazbe gospodarstva. To se izvaja z uporabo inovativnih tehnologij in pristopov, vključno z umetno inteligenco in rešitvami za strojno učenje, ter z uvedbo na podatkih temelječega predvidevanja in pristopa k upravljanju storitev in procesov, ki temelji na podatkih, ter zagotavljanjem polnega izvajanja načela „samo enkrat“. Ukrep zajema naložbe v 11 posameznih sistemov ali rešitev: (1) digitalni elementi volilnega procesa; (2) postopki nadzora civilne zaščite in požarne varnosti; (3) postopki spremljanja javne varnosti; (4) postopki za zaščito knjižnic, muzejev in kulturnih spomenikov; (5) postopki spremljanja informacijskega prostora; (6) procesi trajnosti javnih medijev; (7) postopki registracije zdravil za uporabo v veterinarski medicini; (8) obdelava podatkov o prevozu in logistiki v pristaniščih; (9) obdelava podatkov poslovnega registra; (10) obdelava davčnih podatkov; in (11) obdelava podatkov o javnih naročilih. Naložba se izvede do 31. avgusta 2026. Reforma: 2.1.2.r Povečanje učinkovitosti in interoperabilnosti pri uporabi nacionalnih virov IKT Cilj reforme je preoblikovati pristop zagotavljanja IKT v javni upravi s centralizacijo zagotavljanja enotnih storitev za izmenjavo IKT v strokovnih centrih, ki podpirajo več institucij. Reforma obsega razvoj osrednjih sistemov in platform javne uprave ter utrditev storitev računalniške infrastrukture, omogočanje avtomatizacije in učinkovitosti postopkov dobave, zagotavljanje čezmejnega dostopa do storitev javne uprave ter utrditev storitev javne uprave za računalništvo in shranjevanje podatkov. Reforma se izvede do 30. junija 2022. Naložba: 2.1.2.1.i Platforme in sistemi centraliziranega upravljanja Cilj naložbe je zagotoviti delovanje uprave kot enotne organizacije, kar bi vključevalo uvedbo standardiziranih podpornih funkcij, kot so računovodstvo, upravljanje osebja, računovodstvo virov in upravljanje. Naložbo sestavljajo štiri platforme za izvajanje javnih storitev, pet departmajskih platform in platform za podporne funkcije; ter šest platform in sistemov za občine. Naložba se izvaja od 1. aprila 2022 do 31. avgusta 2026. Naložba: 2.1.2.2i Nacionalni zvezni oblak Latvije Cilj naložbe je zagotoviti skupno računalniško infrastrukturo in infrastrukturo za upravljanje podatkov ter njene storitve za javno upravo ter razvoj kompetenčnih centrov za infrastrukturo IKT za shranjevanje in računalništvo (latvijska zvezna obalna vozlišča). Naložba vključuje vzpostavitev latvijskega zveznega oblaka, ki zagotavlja konsolidacijo zmogljivosti javnega sektorja za shranjevanje in računalništvo v okviru usklajenega projekta. Sprva vključuje štiri ponudnike skupnih storitev (latvijski radijski in televizijski center, latvijsko nacionalno knjižnico, informacijski center ministrstva za notranje zadeve in ministrstvo za kmetijstvo) v nacionalni oblak. V nacionalni povezani oblak b se skupaj vključijo tri platforme in storitve za izvajanje javnih storitev ter sedem oddelkov in podpornih platform. Naložba se izvede do 31. avgusta 2026. Reforma: 2.1.3 Razvoj nacionalnega gospodarstva s podatki in digitalnimi storitvami Cilj reforme je zagotoviti razpoložljivost in izmenjavo javnih in zasebnih podatkov in storitev z vzpostavitvijo temeljev za razvoj in interoperabilnost podatkovnega gospodarstva in gospodarstva platform z evropskimi podatkovnimi prostori ter z zagotavljanjem izmenjave podatkov znotraj EU. Reforma obsega razvoj zmogljivosti javnega sektorja za zbiranje in obdelavo podatkov ter vzpostavitev ustreznih načel upravljanja, da se zagotovi pristop „vse na enem mestu“ za izmenjavo podatkov med sektorji in evropskimi podatkovnimi prostori. Reforma se izvede do 31. decembra 2023. Naložba: 2.1.3.1.i Razpoložljivost, izmenjava in analiza podatkov

Cilji naložbe so spodbujanje izmenjave podatkov v javnem sektorju ter med javnim in zasebnim sektorjem, uvedba enkratnega načela ter izmenjava podatkov v nacionalnem in evropskem prostoru. Naložba vključuje oblikovanje rešitev za nalaganje in izterjavo podatkov z visoko razpoložljivostjo ter niz podatkovnih objektov iz sektorjev izobraževanja, poslovanja, državljanstva in osebnih dokumentov (do leta 2023) ter iz socialnega zavarovanja in varnosti; zemljišča in nepremičnine; in davčni sektorji (do leta 2026). Naložba se izvede do 31. avgusta 2026. Reforma: 2.2.1.r Vzpostavitev celotnega cikla podpore za digitalno preobrazbo podjetij z regionalno pokritostjo Cilji reforme so vzpostavitev evropskega vozlišča za digitalne inovacije (EDIH), zagotavljanje njegove regionalne prisotnosti prek regionalnih kontaktnih točk ter vzpostavitev enotnega in usklajenega podpornega ekosistema za olajšanje digitalne preobrazbe komercialnih dejavnosti. Reforma vključuje vzpostavitev EDIH, enotne platforme/ekosistema, ki podpira digitalno preobrazbo, kot točke „vse na enem mestu“ in vzpostavitev sistema za testiranje digitalne zrelosti; zagotavljanje, da regionalne kontaktne točke zagotavljajo naslednje nove podporne funkcije za digitalno preobrazbo: testi digitalne zrelosti v regijah; dostop do preizkušanja in pilotiranja; mentorstvo in usposabljanje na področju digitalnih spretnosti. Reforma se izvede do 30. septembra 2022. Naložba: 2.2.1.1i Podpora za vzpostavitev vozlišč za digitalne inovacije in regionalnih kontaktnih točk Cilj naložbe je okrepiti digitalno preobrazbo podjetij z zagotavljanjem prilagojenih podpornih ukrepov, ki temeljijo na ugotovljenih potrebah podjetij po digitalizaciji. Naložba pomeni, da se podjetjem zagotovi preskus digitalne zrelosti; usposabljanje predstavnikov podjetij, opredelitev potreb po naložbah in infrastrukturi ter spodbujanje mednarodne prepoznavnosti. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (i) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) za doseganje predvidenih emisij toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo ; in (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se lahko izberejo samo dejavnosti, ki so skladne z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Naložba: 2.2.1.2.i Podpora digitalizaciji postopkov v komercialnih dejavnostih Cilj naložbe je spodbujati večjo produktivnost s ciljno usmerjenimi naložbami v vire in ustvariti višjo dodano vrednost v poslovnih procesih. Naložba je sestavljena iz sheme nepovratnih sredstev za digitalizacijo postopkov in funkcij v podjetjih. Podpora se lahko dodeli za nakup rešitev IT, tako programske kot strojne, nakup senzorjev, nakup opreme IT, infrastrukturo IT in izvajanje procesov digitalnega povezovanja. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba: 2.2.1.3.i Podpora za uvedbo novih proizvodov in storitev v podjetja Cilj naložbe je spodbujati ustvarjanje novih visokotehnoloških digitalnih proizvodov in storitev.

Naložba vključuje shemo nepovratnih sredstev za uvedbo sodobne avtomatizacije, robotizacije in orodij za nadzor dela v proizvodnih procesih in procesih razvoja storitev ter za podporo uvedbi personaliziranih rešitev za e-trgovanje. Podprte dejavnosti za nove digitalne proizvode in storitve vključujejo študije izvedljivosti; industrijske raziskave; eksperimentalni razvoj, vključno z izdelavo prototipov; ter podpora projektom v okviru programa za digitalno Evropo. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (i) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) za doseganje predvidenih emisij toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo ; in (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se lahko izberejo samo dejavnosti, ki so skladne z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Naložba: 2.2.1.4i Finančni instrumenti za olajšanje digitalne preobrazbe gospodarskih subjektov Cilj naložbe je povečati produktivnost in učinkovitost proizvodnih procesov za čim večje donose s podpiranjem obsežnih in v produktivnost usmerjenih naložb v orodja za digitalno preobrazbo. Naložbe olajšajo uvajanje rešitev industrije 4.0 v proizvodne procese. Naložba je sestavljena iz sheme finančnega instrumenta, ki zagotavlja posojila z elementi nepovratnih sredstev za bistvene spremembe celotnega procesa proizvodnje ali razvoja storitev, digitalizacijo tradicionalnih procesov v podjetjih, uvedbo rešitev industrije 4.0 (internet stvari, umetna inteligenca, strojno učenje, blokovna veriga, velepodatki, računalništvo v oblaku z visoko zmogljivostjo) za osnovno dejavnost podjetij. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (i) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) za doseganje predvidenih emisij toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo ; in (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se lahko izberejo samo dejavnosti, ki so skladne z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Naložba: 2.2.1.5i Spodbujanje digitalne preobrazbe medijskih podjetij Cilj naložbe je olajšati digitalno preobrazbo medijskega sektorja in olajšati prilagajanje medijskih družb sodobnim trendom porabe medijev v digitalnem okolju. Naložba vključuje shemo podpore za naložbe v razvoj tehnoloških rešitev ter izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti ter poslovnih modelov v medijskem sektorju. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Reforma: 2.3.1.r Razvoj trajnostnega in družbeno odgovornega okvira podpore za izobraževanje odraslih Cilja reforme sta povečati stopnjo udeležbe odraslih v izobraževanju na 8 % (odrasli med 25 in 64 let) do 31. decembra 2025 in olajšati doseganje drugih ciljev iz smernic za razvoj izobraževanja za obdobje 2021–2027. Z reformo se vzpostavi in okrepi pravni okvir za trajnosten in družbeno odgovoren podporni sistem za izobraževanje odraslih; spodbujati podjetja (zlasti MSP), naj svojim zaposlenim zagotovijo priložnosti za izboljšanje njihovih spretnosti in kompetenc; ter ustvariti več priložnosti in pravic za zaposlene, da sodelujejo v izobraževanju. Reforma je sestavljena iz sklopa mejnikov razvoja politike, določenih v smernicah za razvoj izobraževanja za obdobje 2021–2027, ki začnejo veljati; določanje odgovornosti podjetij za izobraževanje njihovih zaposlenih; vzpostavitev in vodenje individualnih učnih računov; in poskusno izvajanje treh skladov za znanja in spretnosti. Reforma se izvede do 30. junija 2026. Naložba: 2.3.1.1.i: Zagotavljanje pridobivanja naprednih digitalnih znanj in spretnosti

Cilj naložbe je znatno povečati število strokovnjakov z vrhunskimi digitalnimi spretnostmi (ravni 3–5 DESI), ki lahko v naslednjih šestih letih uporabljajo visokotehnološko znanje in tehnološko intenzivne nove proizvode in storitve za razvoj novih izdelkov in storitev v različnih sektorjih. Naložba vključuje razvoj približno 20 naprednih modulov za usposabljanje na področju digitalnih znanj in spretnosti na področju kvantnih tehnologij, visokozmogljivostnega računalništva in jezikovnih tehnologij, ki bodo vključeni v programe formalnega izobraževanja in izobraževanja odraslih. Naložba se izvede do 31. avgusta 2026. Naložba: 2.3.1.2.i Razvoj digitalnih znanj in spretnosti podjetij Cilj naložbe je povečati raven digitalnih znanj in spretnosti v podjetjih. Naložba vključuje zagotavljanje osnovnega, srednjega in visokega usposabljanja na področju digitalnih spretnosti s strani evropskih vozlišč za digitalne inovacije v sodelovanju s sektorskimi združenji in izobraževalnimi ustanovami ter z vključevanjem obstoječih regionalnih poslovnih centrov. Naložba se izvede do 30. junija 2024 za zagotavljanje usposabljanja mentorjev za digitalna znanja in spretnosti ter do 30. junija 2026 za zagotavljanje usposabljanja za digitalne spretnosti za zaposlene v 3 000 podjetjih. Da se zagotovi skladnost ukrepa s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01), merila za upravičenost iz projektne naloge za prihodnje razpise za projekte ne vključujejo naslednjega seznama dejavnosti: (i) dejavnosti, povezane s fosilnimi gorivi, vključno z nadaljnjo uporabo ; (ii) dejavnosti v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) za doseganje predvidenih emisij toplogrednih plinov, ki niso nižje od ustreznih referenčnih vrednosti ; (iii) dejavnosti, povezane z odlagališči odpadkov, sežigalnicami in napravami za mehansko-biološko obdelavo ; in (iv) dejavnosti, pri katerih lahko dolgoročno odstranjevanje odpadkov škoduje okolju. Mandat poleg tega zahteva, da se lahko izberejo samo dejavnosti, ki so skladne z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. Naložba: 2.3.1.3.i Razvoj pristopa k usposabljanju strokovnjakov za IKT, ki se upravlja sam Cilj naložbe je razviti nov pristop za pripravo strokovnjakov za IKT in ustvariti učno okolje za šolo za učenje na področju IKT, ki se upravlja sama, da se poveča delež strokovnjakov za IKT, vključno z ženskami v strukturi zaposlenih. Naložba vključuje razvoj učnega okolja za usposabljanje na področju IKT, ki se upravlja samostojno, in zagotavljanje usposabljanja za vsaj 1000 strokovnjakov na področju usposabljanja na področju IKT, ki se upravlja samostojno. Naložba se izvede do 31. avgusta 2026. Naložba: 2.3.1.4 Razvoj pristopa individualnega učnega računa Cilj naložbe je razviti in odobriti koncept individualnih učnih računov, da se spodbudi udeležba odraslih v izobraževanju, zlasti izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti. Naložba vključuje podporo 3 500 odraslim pri pridobivanju digitalnih znanj in spretnosti prek individualnih učnih računov. To se izvaja z zagotavljanjem najboljših digitalnih učnih orodij; uporaba specializiranih rešitev za visokokakovostno strojno prevajanje in druge tehnologije umetne inteligence z vključevanjem strokovnjakov za izobraževanje v potrjevanje in prilagajanje lokaliziranih vsebin. Naložba se izvede do 31. avgusta 2026. Reforma: 2.3.r Digitalna znanja in spretnosti za digitalno preobrazbo družbe in uprave Cilj reforme je doseči vsaj osnovno raven digitalnih znanj in spretnosti za 54 % prebivalcev, starih od 16 do 74 let. Reforma vključuje razvoj skupnega okvira za ocenjevanje osnovnih digitalnih znanj in spretnosti, opredelitev in načrtovanje potreb po usposabljanju ter ocenjevanje. Reforma se izvede do 31. decembra 2022 v zvezi z vzpostavitvijo okvira, 31. decembra 2022 za spremembo visokošolskih standardov in 31. avgusta 2026 za doseganje ciljev digitalnega izpopolnjevanja.

Naložba: 2.3.2.1.i Digitalna znanja in spretnosti za državljane, vključno z mladimi Cilj naložbe je zagotoviti podporne ukrepe za pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti za državljane vseh družbenih skupin, zlasti mladih; uvedba sistemskega pristopa v občinah za razvoj digitalnih znanj in spretnosti; razvoj digitalne in tehnološke pismenosti mladih zunaj formalnega izobraževanja. Naložba vključuje razvoj tečajev e-učenja digitalnih samopostrežnih znanj in spretnosti; zagotavljanje samousposabljanja in drugih ukrepov za digitalno usposabljanje na lokalni ravni; dejavnosti tehnoloških inovacij v skladu s skupnimi smernicami za tehnološko ustvarjalnost za razvoj mladinske tehnologije in inovacijske zmogljivosti; programi občin za mlade. Cilj naložbe je zagotoviti osnovna digitalna znanja in spretnosti za vsaj 50 000 ljudi ter dokončati programe digitalnih znanj in spretnosti za mlade v vseh 42 občinah. Naložba se izvede do 31. decembra 2024 za razvoj tečajev e-učenja; usposabljanja, dejavnosti na področju tehnoloških inovacij in občinski programi se izvedejo do 31. avgusta 2026. Naložba: 2.3.2.2.i Razvoj spretnosti in zmogljivosti za digitalno preobrazbo države in lokalne uprave Cilj naložbe je povečati znanja in spretnosti zaposlenih v javni upravi na področju digitalne preobrazbe in njihove uporabe tehnologij, da bi razvili politike, prilagojene digitalni dobi. Naložba vključuje povečanje digitalne kompetence in zmogljivosti zaposlenih v nacionalni upravi in lokalni upravi, vključno z načrtovanjem digitalne preobrazbe in upravljanjem sprememb, uporabo podatkovne analitike, umetno inteligenco in drugimi sodobnimi tehnologijami za posodobitev operacij in storitev, prilagodljivim upravljanjem projektov IKT, uporabo sodobnih digitalnih infrastruktur in upravljanjem. Naložba se izvede do 30. junija 2023 za okvir digitalnih spretnosti in kompetenc ter do 31. avgusta 2026 za izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti zaposlenih v javni upravi. Naložba: 2.3.2.3i Odpravljanje digitalnega razkoraka med socialno ranljivimi učenci in izobraževalnimi ustanovami Cilj naložbe je zagotoviti dostop do učne vsebine in učencem iz socialno ranljivih skupin omogočiti sodelovanje v procesu učenja na daljavo. Okvir za organizacijo in izvajanje učenja na daljavo v izobraževalnih ustanovah bo odobren do konca leta 2021. Naložba vključuje nakup opreme informacijske in komunikacijske tehnologije za splošne izobraževalne ustanove s ciljno usmerjeno podporo učencem iz socialno ranljivih skupin, učiteljem in oblikovanje „računalniške knjižnice“ v izobraževalnih ustanovah. Naložba se izvede do 31. decembra 2023. Reforma 2.4.1r. Razvoj širokopasovne infrastrukture Cilj reforme je spodbujati povezano avtomatizirano vožnjo in podpirati trajnostno mobilnost, vključno z izboljšanjem varnosti v cestnem prometu z inovacijami. Reforma zajema sprejetje tehničnih zahtev za povezano in avtomatizirano vožnjo ter sprejetje skupnega modela za razvoj zadnjega dela poti. Reforma se izvede do 31. decembra 2021. Naložba: 2.4.1.1.i Gradnja pasivne infrastrukture na koridorju Via Baltica za pokritost 5G Cilj naložbe je uvedba koridorja 5G v skladu z akcijskim načrtom za Evropo 5G z začetnim poudarkom na Via Baltica kot pilotnem projektu za razvoj drugih cestnih odsekov v prihodnosti. Naložba vključuje izgradnjo pasivne infrastrukture v koridorju Via Baltica za pokritost 5G ob upoštevanju ugotovljene naložbene vrzeli in potreb podjetij za elektronske komunikacije. V poznejši fazi razvoja se pričakuje, da bodo zasebne naložbe vzpostavile aktivno infrastrukturo in zagotovile storitve „zadnje milje“, tudi v sinergiji z instrumentom za povezovanje Evrope.

Naložba se izvede do 31. decembra 2025. Naložba: 2.4.1.2i Razvoj infrastrukture širokopasovnega omrežja ali zelo visokozmogljivega omrežja „zadnji del poti“ Cilj naložbe je ustvariti priložnosti za regionalni razvoj in spodbuditi povpraševanje po novih digitalnih storitvah. Naložba zajema zagotavljanje dostopa do zelo visokozmogljivega širokopasovnega omrežja 1 500 gospodinjstvom, podjetjem in socialno-ekonomskim gonilnim silam. Naložba se izvede do 31. decembra 2025. B.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki (za mejnike) Kvantitativni kazalniki (za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 27 2.1.1 Posodobitev nacionalnih postopkov in storitev ter digitalna preobrazba mejnik Vzpostavitev okvira za enotno upravljanje dejavnosti razvoja IKT v javni upravi Začetek veljavnosti pravnega okvira n. r. n. r. n. r. Q1 2022 Začeli so veljati predpisi kabineta ministrov, ki določajo skupne postopke za spremljanje razvojnih dejavnosti IKT. Da bi se novi predpisi lahko uporabljali za vse dejavnosti razvoja IKT v okviru ukrepov iz latvijskega načrta za okrevanje in odpornost (vključno z občinami), se razširi področje uporabe zakona o državnih informacijskih sistemih. Če se sprejetje sprememb zakona odloži, se izda začasna ureditev za dopolnitev posebnega normativnega okvira za posebne predpise za zadevne projektne dejavnosti IKT. 28 2.1.1 Posodobitev nacionalnih postopkov in storitev ter digitalna preobrazba mejnik Vzpostavitev normativnega okvira za prejemanje podpore na področju digitalne preobrazbe postopkov in storitev javne uprave Začetek veljavnosti pravnega okvira n. r. n. r. n. r. Q2 2022 Začetek veljavnosti uredbe kabineta ministrov za odobritev podpore na področju digitalne preobrazbe postopkov in storitev javne uprave 29 2.1.1.1i Posodobitev uprave in digitalna preobrazba storitev, vključno s poslovnim okoljem cilj Opis razvitih in usklajenih razvojnih dejavnosti za rešitve IKT število 0 11 Q3 2023 Modeli konceptov rešitev IKT (sistemov) se razvijejo v skladu s sprejetim pravnim okvirom za upravljanje IKT. Opisi opredeljujejo dejavnosti razvoja IKT za razvoj ali posodobitev rešitev IKT na naslednjih področjih: (1) digitalno preoblikovani elementi volilnega procesa; (2) postopki nadzora civilne zaščite in požarne varnosti; (3) postopki spremljanja javne varnosti; (4) postopki za zaščito knjižnic, muzejev in kulturnih spomenikov; (5) postopki spremljanja informacijskega prostora; (6) procesi trajnosti javnih medijev; (7) postopki registracije zdravil za uporabo v veterinarski medicini; (8) obdelava podatkov o prevozu in logistiki v pristaniščih; (9) obdelava podatkov poslovnega registra; (10) obdelava davčnih podatkov; (11) obdelava in analiza podatkov o javnih naročilih. 30 2.1.1.1i Posodobitev uprave in digitalna preobrazba storitev, vključno s poslovnim okoljem cilj Zagotavljanje rešitev IKT za posodobljene funkcije javne uprave (vključno s sistemi) število 0 11 Q3 2026 Funkcija javne uprave se posodobi z naslednjimi rešitvami in sistemi IKT, ki v celoti delujejo: (1) digitalno preoblikovani elementi volilnega procesa; (2) postopki nadzora civilne zaščite in požarne varnosti; (3) postopki spremljanja javne varnosti; (4) postopki za zaščito knjižnic, muzejev in kulturnih spomenikov; (5) postopki spremljanja informacijskega prostora; (6) procesi trajnosti javnih medijev; (7) postopki registracije zdravil za uporabo v veterinarski medicini; (8) obdelava podatkov o prevozu in logistiki v pristaniščih; (9) obdelava podatkov poslovnega registra; (10) obdelava davčnih podatkov; (11) obdelava in analiza podatkov o javnih naročilih. 31 2.1.r Povečanje učinkovitosti in interoperabilnosti pri uporabi nacionalnih virov IKT mejnik Vzpostavitev pravnega okvira za prejemanje podpore na področju razvoja osrednjih sistemov in platform javne uprave ter konsolidacije storitev računalniške infrastrukture Začetek veljavnosti pravnega okvira n. r. n. r. n. r. Q2 2022 Začetek veljavnosti pravnega okvira za odobritev podpore na področju razvoja osrednjih informacijskih sistemov in platform javne uprave ter konsolidacije storitev računalniške infrastrukture 32 2.1.2.1i Platforme in sistemi centraliziranega upravljanja cilj Odobritev usklajenih načrtov za vzpostavitev, preoblikovanje ali uvedbo centraliziranih funkcij ali storitev število 0 15 Q1 2023 Za razvoj rešitev IKT pred začetkom dejavnosti pristojna institucija pripravi in uskladi odobritev centralizirane funkcije IKT ali načrta za razvoj storitev (vključno v zvezi s financiranjem storitev). 33 2.1.2.1i Platforme in sistemi centraliziranega upravljanja cilj Sprejetje usklajenih opisov razvojnih dejavnosti centraliziranih rešitev IKT število 0 15 Q3 2023 Osrednja platforma ali razvijalec sistema razvija in usklajuje koncepte razvojnih dejavnosti rešitev IKT, ki jih je treba razviti v skladu s pravnim okvirom za upravljanje IKT. 34 2.1.2.1i Platforme in sistemi centraliziranega upravljanja cilj Število vzpostavljenih in delujočih centraliziranih platform in sistemov IKT število 0 15 Q3 2026 Delujejo naslednje centralizirane platforme ali sistemi IKT, ki so vzpostavljeni: (1) platforme za izvajanje javnih storitev – 4; (2) platforme za oddelčne in podporne funkcije – 5; (3) platforme in sistemi za občine – 6. 35 2.1.2.2i Nacionalni zvezni oblak Latvije cilj Število skupnih ponudnikov storitev, vključenih v nacionalni povezani oblak – rešitve za računalništvo v oblaku število 0 4 Q4 2024 Šteje se, da je kazalnik uspešnosti izpolnjen, če so štirje ponudniki skupnih storitev (Latvijski radijski in televizijski center, latvijska nacionalna knjižnica, Informacijski center ministrstva za notranje zadeve, ministrstvo za kmetijstvo) vključeni v nacionalni povezani oblak, kar zagotavlja interoperabilnost vsaj na ravni vzajemnega okrevanja in zagotavljanja dodatne računalniške zmogljivosti. 36 2.1.2.2i Nacionalni zvezni oblak Latvije cilj Informacijski sistemi javne uprave, spremenjeni v sodobno arhitekturo IS in nameščeni v nacionalnem združenem oblaku število 0 10 Q3 2026 Cilj se izpolni, ko se zgradi ali spremeni deset sistemov ali platform javne uprave, da bodo skladni z zahtevami modularne in interoperabilne arhitekture IKT ter učinkovito uporabljali storitve nacionalnega združenega oblaka. Sistemi ali platforme, ki uporabljajo nacionalni povezovalni oblak:

(1) platforme in storitve za izvajanje javnih storitev – 3 (okvirni seznam: platforma za digitalno dostavo Latvija.lv, zbiralec podatkov, platforma za upravljanje subvencij);

(2) platforme za oddelčne in podporne funkcije – 7 (okvirni seznam: platforma za upravljanje virov VIRSIS, platforma za upravljanje projektov MAP, platforma za upravljanje okoljskih podatkov, platforma izvoznikov, platforma za upravne postopke, sistemi na področju zdravja in blaginje). 37 2.1.3 Razvoj nacionalnega gospodarstva gospodarskih podatkov in digitalnih storitev mejnik Začetek veljavnosti normativnega okvira za prejemanje podpore na področju preoblikovanja upravljanja ekonomskih podatkov Začetek veljavnosti pravnega okvira n. r. n. r. n. r. Q2 2022 Začetek veljavnosti pravnega okvira za odobritev podpore na področju preoblikovanja upravljanja ekonomskih podatkov, ki ga usklajuje kabinet ministrov 38 2.1.3 Razvoj nacionalnega gospodarstva gospodarskih podatkov in digitalnih storitev mejnik Pravni okvir za delovanje nacionalne platforme za kroženje podatkov Začetek veljavnosti pravnega okvira n. r. n. r. n. r. Q4 2023 Uspešno izvajanje reforme se zagotovi z začetkom veljavnosti pravnega okvira, ki določa naslednje vidike nacionalne platforme: 1.upravljanje izmenjave podatkov, vključno s postopkom izmenjave podatkov na osrednji platformi za izmenjavo podatkov; 2.pravice in dolžnosti sodelujočih institucij glede izmenjave in razširjanja podatkov v okviru osrednje platforme za izmenjavo podatkov, 3.enotna in poenostavljena obdelava osebnih podatkov v okviru osrednje platforme za izmenjavo podatkov. 39 2.1.3.1.i Razpoložljivost, izmenjava in analiza podatkov cilj Sektorji, za katere so ustrezni nabori podatkov na voljo na nacionalni platformi za kroženje podatkov (združevanje podatkov v okolju) število 0 6 Q3 2026 Okolje za združevanje podatkov zagotavlja rešitev za nalaganje/predelavo podatkov z visoko razpoložljivostjo in zagotavlja niz podatkovnih objektov iz naslednjih sektorjev: (1) izobraževanje; podjetja; državljanstvo in osebne dokumente do leta 2023; (2) socialno zavarovanje in varnost; zemljišča in nepremičnine; davki do leta 2026. 40 2.2.r Vzpostavitev celotnega cikla podpore za digitalno preobrazbo podjetij z regionalno pokritostjo mejnik Evropsko vozlišče za digitalne inovacije (EDIH) je bilo ustanovljeno Ustanovljeno je bilo Evropsko vozlišče za digitalne inovacije (EDIH). n. r. n. r. n. r. Q2 2022 EDIH v celoti deluje v skladu s prednostnimi nalogami programa za digitalno Evropo in je del mreže skupnega evropskega vozlišča za digitalne inovacije. Deluje kot točka „vse na enem mestu“ za usklajevanje digitalne preobrazbe podjetij. (Zagotavlja skupni pristop in izmenjavo informacij med regionalnimi poslovnimi centri, preskus digitalne zrelosti. 41 2.2.r Vzpostavitev celotnega cikla podpore za digitalno preobrazbo podjetij z regionalno pokritostjo mejnik Regionalni centri za podporo podjetjem zagotavljajo nove podporne funkcije za digitalno preobrazbo Regionalni centri za podporo podjetjem zagotavljajo podporne funkcije za digitalno preobrazbo n. r. n. r. n. r. Q3 2022 Regionalni centri za podporo podjetjem začnejo zagotavljati naslednje nove podporne funkcije za digitalno preobrazbo: 1.Testi digitalne zrelosti v regijah; 2.Dostop do preizkušanja in pilotiranja; 3. Mentorstvo in usposabljanje na področju digitalnih spretnosti. 42 2.2.r Vzpostavitev celotnega cikla podpore za digitalno preobrazbo podjetij z regionalno pokritostjo mejnik Vzpostavitev testnega sistema digitalne zrelosti za podjetja, da se opredelijo ukrepi, ki jih potrebujejo podjetja, in državna podpora. Vzpostavljen je sistem za preverjanje digitalne zrelosti n. r. n. r. n. r. Q2 2022 Preizkus digitalne zrelosti je digitalno orodje, ki je na voljo na spletišču EDIH in v katerem se ocenjuje digitalna zrelost podjetja z različnih vidikov, podjetje pa ga lahko izpolni neodvisno ali s pomočjo svetovalca. 43 2.2.1.1i Podpora za vzpostavitev vozlišč za digitalne inovacije in regionalnih kontaktnih točk cilj Število podjetij, ki jih podpira Evropski center za digitalne inovacije n. r. Gospodarski subjekti, ki prejemajo podporo 0 3 500 Q2 2024 Število podjetij, ki so prejela nefinančno podporo (test digitalne zrelosti in mentorstvo za oblikovanje zemljevida poti digitalne preobrazbe) iz EDIH. Z merili za izbor se zagotovi, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve glede skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 44 2.2.1.1i Podpora za vzpostavitev vozlišč za digitalne inovacije in regionalnih kontaktnih točk cilj Število podjetij, ki jih podpira Evropsko vozlišče za digitalne inovacije (EDIH) n. r. Gospodarski subjekti, ki prejemajo podporo 0 7 000 Q2 2026 Število podjetij, ki so prejela nefinančno podporo (test digitalne zrelosti in mentorstvo za oblikovanje zemljevida poti digitalne preobrazbe). Z merili za izbor se zagotovi, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve glede skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 45 2.2.1.2i Podpora digitalizaciji postopkov v komercialnih dejavnostih cilj Število podjetij, ki so prejela podporo za digitalizacijo postopkov v poslovni dejavnosti in za katera se je rezultat preskusa digitalne zrelosti izboljšal v primerjavi s prejšnjim rezultatom preskusa, po prejemu nepovratnih sredstev in realizaciji projekta Gospodarski subjekti/projekti, ki prejemajo podporo 0 80 Q2 2024 Cilj se izvede, ko se sklene pogodba med podjetjem in EDIH za prejem nepovratnih sredstev, pri ponovljenem testu digitalne zrelosti pa so opažene izboljšave rezultata preskusa. 46 2.2.1.2i Podpora digitalizaciji postopkov v komercialnih dejavnostih cilj Število podjetij, ki so prejela podporo za digitalizacijo postopkov v poslovni dejavnosti in za katera se je rezultat preskusa digitalne zrelosti izboljšal v primerjavi s prejšnjim rezultatom preskusa, po prejemu nepovratnih sredstev in realizaciji projekta Gospodarski subjekti/projekti, ki prejemajo podporo 0 200 Q2 2026 Cilj se izvede, ko se sklene pogodba med podjetjem in EDIH za prejem nepovratnih sredstev, pri ponovljenem testu digitalne zrelosti pa so opažene izboljšave rezultata preskusa. 47 2.2.1.3i Pomoč za uvajanje novih proizvodov in storitev v podjetja cilj Število podprtih projektov n. r. Gospodarski subjekti/projekti, ki prejemajo podporo 0 14 gospodarski subjekti Q2 2024 Število pogodb o dodelitvi nepovratnih sredstev CFCA za plačane zaključene naložbe, pri čemer se pričakuje, da bo znesek ene donacije znašal do 1 000 000 EUR. Z merili za izbor se zagotovi, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve glede skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 48 2.2.1.3i Pomoč za uvajanje novih proizvodov in storitev v podjetja cilj Število podprtih projektov n. r. Gospodarski subjekti/projekti, ki prejemajo podporo 0 43 Q2 2026 Število pogodb o dodelitvi nepovratnih sredstev CFCA za plačane zaključene naložbe, pri čemer se pričakuje, da bo znesek ene donacije znašal do 1 000 000 EUR. Z merili za izbor se zagotovi, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve glede skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 49 2.2.1.3i Pomoč za uvajanje novih proizvodov in storitev v podjetja cilj Pritegnitev zasebnega financiranja n. r. v EUR 4 860 000 Q2 2026 Pritegnila zasebna finančna sredstva podjetij za uvedbo novih proizvodov in storitev 50 2.2.1.4i Finančni instrumenti za olajšanje digitalne preobrazbe gospodarskih subjektov cilj Število odobrenih posojil n. r. Gospodarski subjekti/projekti, ki prejemajo podporo 0 51 Q2 2024 Število posojil, ki jih je odobrila družba Altum ali imajo element nepovratnih sredstev (plačilo posojila ali nepovratnih sredstev) v okviru programa za digitalno preobrazbo gospodarskih subjektov.

Šteje se, da je kazalnik uspešnosti izpolnjen, ko je bila sklenjena pogodba med gospodarskim subjektom in družbo Altum za izvedbo projekta. Z merili za izbor se zagotovi, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve glede skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 51 2.2.1.4i Finančni instrumenti za olajšanje digitalne preobrazbe gospodarskih subjektov cilj Število odobrenih posojil n. r. Gospodarski subjekti/projekti, ki prejemajo podporo 0 133 Q2 2026 Število posojil, ki jih je odobrila družba Altum ali imajo element nepovratnih sredstev (plačilo posojila ali nepovratnih sredstev) v okviru programa za digitalno preobrazbo gospodarskih subjektov.

Šteje se, da je kazalnik uspešnosti izpolnjen, ko je bila sklenjena pogodba med gospodarskim subjektom in družbo Altum za izvedbo projekta. Z merili za izbor se zagotovi, da so izbrani projekti skladni s tehničnimi smernicami „Brez znatne škode“ (2021/C58/01) z uporabo seznama za izključitev in zahteve glede skladnosti z ustrezno okoljsko zakonodajo EU in nacionalno okoljsko zakonodajo. 52 2.2.1.4i Finančni instrumenti za olajšanje digitalne preobrazbe gospodarskih subjektov cilj Pritegnitev zasebnega financiranja v EUR 0 37 000 000 Q2 2026 Zasebno financiranje s strani podjetij, ki se privabljajo v okviru naložb, da se olajša digitalna preobrazba gospodarskih subjektov.

Načrtuje se, da se zasebne naložbe privabijo za vsak projekt v višini najmanj 25 % upravičenih stroškov, za kater