POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Najnovejše informacije o izvajanju preostalih meril iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima s strani Kosova, kot sta navedeni v četrtem poročilu o napredku z dne 4. maja 2016

I. UVOD

Evropska komisija je 19. januarja 2012 začela dialog s Kosovom o liberalizaciji vizumskega režima, ki je zajemal štiri glavna področja (varnost dokumentov, upravljanje meje/razmejitvenih črt in migracij, javni red in varnost ter temeljne pravice v zvezi s svobodo gibanja). Dne 14. junija 2012 je Kosovu predala časovni načrt, v katerem so bili opredeljeni vsi zakonodajni in drugi ukrepi, ki jih mora Kosovo sprejeti in izvajati v okviru dialoga o liberalizaciji vizumskega režima. Komisija se je zavezala, da bo za osebe s Kosova predlagala možnost potovanja v Evropsko unijo brez vizumov za namene kratkoročnega bivanja (tj. do 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju), ko bo Kosovo izpolnilo vse zahteve in druge ukrepe iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima.

Komisija je v zvezi z napredkom Kosova pri dialogu za liberalizacijo vizumskega režima sprejela štiri poročila: prvo 8. februarja 2013, drugo 24. julija 2014, tretje 18. decembra 2015 ter četrto in zadnje 4. maja 2016. Ta poročila so vključevala oceno napredka Kosova pri izpolnjevanju 95 meril iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, priporočila Kosovu ter oceno morebitnih migracijskih in varnostnih učinkov liberalizacije vizumskega režima.

Evropska komisija je 4. maja 2016 Svetu Evropske unije in Evropskemu parlamentu predlagala, da se odpravi vizumska obveznost za prebivalce Kosova, tako da se Kosovo prenese na seznam držav, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti pri kratkoročnem bivanju na schengenskem območju. Komisija je v predlogu potrdila, da je Kosovo izpolnilo vse zahteve iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, pri čemer se razume, da bo Kosovo do sprejetja predloga v Parlamentu in Svetu ratificiralo sporazum o določitvi meje s Črno goro ter še izboljšalo rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji, kar sta zadnji dve merili.

Po tem, ko je kosovska skupščina 21. marca 2018 ratificirala sporazum o določitvi meje s Črno goro, je 3. in 4. maja 2018 na Kosovu potekala tehnična misija za oceno napredka pri merilih, vključno z rezultati, doseženimi pri merilu v zvezi s primeri organiziranega kriminala in korupcije na visoki ravni. Organizirana so bila srečanja s predsednikom vlade, ministrom za pravosodje, ministrico za evropsko integracijo in ministrom za notranje zadeve, pa tudi glavnimi akterji na področju pravne države, vključno s tožilskim svetom, sodnim svetom in kosovsko policijo. Komisijo so zanimali tudi ukrepi, ki jih kosovski organi sprejemajo za zmanjšanje migracijskih in varnostnih groženj. Ta ocena temelji na ugotovitvah tehnične misije, podrobnem delu na terenu in nadaljnjih izmenjavah s kosovskimi organi.

Od sprejetja četrtega poročila o napredku iz maja 2016 si je Kosovo nenehno prizadevalo za okrepitev zavez na štirih področjih časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, in sicer na področjih varnosti dokumentov, upravljanja meje/razmejitvenih črt in migracij, javnega reda in varnosti ter temeljnih pravic v zvezi s svobodo gibanja. Kosovo je z izboljšanjem svojega pravnega okvira še naprej zagotavljalo visoko raven celovitosti in varnosti osebnih podatkov. Ministrstvo za notranje zadeve še naprej izdaja strojno berljive biometrične potne listine v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva ter standardi EU za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listinah. Kot je bilo že navedeno v letnem poročilu o Kosovu iz leta 2018, je Kosovo svoj zakonodajni okvir o mejah/razmejitvenih črtah nadalje uskladilo s pravnim redom EU. Strategija in akcijski načrt za integrirano upravljanje meja za obdobje 2013–2018 sta v skladu s konceptom EU integriranega upravljanja meja iz leta 2006. Julija 2017 je bil odobren revidiran in ponovno ocenjen akcijski načrt za integrirano upravljanje meja. Skupna obveščevalna enota za analizo tveganj in groženj v okviru nacionalnega centra za upravljanje meja pripravlja mesečne ocene tveganj, v katerih so opredeljene grožnje v vseh regijah delovanja ter navedeni potrebni ukrepi za obravnavanje groženj. Kosovo je tudi zakonodajo na področju azila in migracij uskladilo s pravnim redom EU in doseglo znaten nadaljnji napredek pri izboljšanju sodelovanja z državami članicami pri ponovnem sprejemu in vračanju. Organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter organi kazenskega pregona nadaljujejo svojo specializacijo za obravnavanje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi, drog in terorizma. Policija je dobro usposobljena in ima zmogljivosti za boj proti organiziranemu kriminalu, med drugim tudi specializirane enote. Pravni okvir Kosova je v skladu s pravnim redom EU in mednarodnimi instrumenti za boj proti terorizmu, tudi kar zadeva zakonodajo, ki kriminalizira pojav tujih terorističnih bojevnikov. Kosovo je okrepilo svoja prizadevanja za boj proti terorizmu, vključno z ukrepi za preprečevanje nasilnega ekstremizma in vključevanja domačih terorističnih bojevnikov v spopade v tujini. Uspešen tovrsten primer je bilo prijetje več oseb, osumljenih terorizma, pri čemer so kosovski organi sodelovali z organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj iz Albanije in nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Uspešni primeri sodelovanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj so bili zabeleženi tudi na področju organiziranega kriminala, vključno s sodelovanjem z več državami članicami in Europolom. Organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj so na primer 21. marca 2018 sodelovali pri prijetju tihotapcev migrantov, ki delujejo na Zahodnem Balkanu. Slovenija, Kosovo, misija Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX) in Europol so te tihotapce prijeli v okviru čezmejne operacije za razbitje organizirane kriminalne združbe s tega območja.

S to posodobitvijo četrtega poročila o napredku Komisija potrjuje, da so izpolnjena vsa merila iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima.

II. STANJE V ZVEZI Z ZADNJIMA MERILOMA

1. Sporazum o določitvi meje s Črno goro

Kosovska skupščina je 21. marca 2018 po več kot dveh letih notranjih političnih razprav ratificirala sporazum o določitvi meje s Črno goro, ki je bil s Črno goro podpisan avgusta 2015, s čimer je bilo izpolnjeno eno od dveh še neizpolnjenih meril za liberalizacijo vizumskega režima. Ratifikacija je bila pomemben dosežek, kot je poudarjeno v poročilu o Kosovu iz leta 2018.

2. Napredek pri rezultatih, doseženih v zvezi z merilom glede boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu na visoki ravni

Zadnje preostalo merilo iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima od Kosova zahteva, da izboljša svoje rezultate pri preiskavah in pravnomočnih sodnih odločbah v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom in korupcijo. Kosovo je vzpostavilo zanesljiv pravni in operativni okvir za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter obravnavanje migracijskih in varnostnih tveganj. To je bilo potrjeno v vseh letnih poročilih Komisije, nazadnje v poročilu o Kosovu iz leta 2018, pri čemer je bilo poudarjeno, da nekateri izzivi ostajajo. Iz napredka pri doseženih rezultatih v zvezi s ciljnimi zadevami na visoki ravni je razviden splošen napredek protikorupcijskega okvira na Kosovu, mogoč pa je tudi vpogled v to, kako organi obravnavajo organizirani kriminal in korupcijo na visoki ravni.

2.1 Doseganje in izboljšanje rezultatov

Kosovski organi so izvedli obsežne pripravljalne ukrepe za izpolnjevanje tega merila.

Prvič, pripravljen je bil sklop meril za usmerjanje izbora ustreznih zadev, pri katerih je treba doseči rezultate. Ta merila, opredeljena v „standardnih operativnih postopkih za izbor ciljnih zadev na področju hudih kaznivih dejanj in medinstitucionalno sodelovanje“, je 18. julija 2014 sprejel kosovski tožilski svet. Standardni operativni postopki določajo merila, ki jih mora zadeva izpolnjevati, da se vključi med zadeve, pri katerih je treba doseči rezultate, kot so: resnost kaznivega dejanja in vrednost nastale škode, raven organiziranosti zadevne kriminalne združbe, potreba po usklajevanju preiskovalnih ukrepov, potreba po upravljanju virov med preiskavo itd. (člen 2 standardnih operativnih postopkov). To omogoča, da se med zadevne primere vključijo le tisti, ki se štejejo za najresnejše in najpomembnejše. Poleg tega imajo na podlagi odločitve kosovskega sodnega sveta z dne 30. decembra 2015 izbrane zadeve v zvezi s korupcijo in organiziranim kriminalom tudi absolutno prednost na sodiščih. Predsedniki sodišč so morali take zadeve hitro dodeliti sodnikom, ki bi jih morali nemudoma obravnavati. Predsedniki sodišč so prav tako morali kosovskemu sodnemu svetu mesečno poročati o napredku pri teh zadevah.

Poleg tega je bila ustanovljena multidisciplinarna skupina za učinkovito usklajevanje obravnave izbranih ciljnih zadev. Skupina vključuje člane tožilstva, sodstva, policije, carine, davčne uprave, finančne obveščevalne enote, organa za upravljanje zaseženih in zaplenjenih sredstev ter uprave za izvrševanje kazenskih sankcij. Koordinator skupine je vodja urada posebnega tožilstva Kosova.