1.UVOD

To poročilo zadeva oceno treh direktiv, ki tvorijo pravni okvir za predpakiranje:

Direktiva 75/107/EGS v zvezi s steklenicami, ki se uporabljajo kot merilne posode, v kateri je določen prost pretok za steklenice „z znakom 3“;

Direktiva 76/211/EEC v zvezi s pripravo predpakiranih proizvodov glede na maso ali prostornino, ki zadeva količino, označeno na predpakiranih proizvodih, in zagotavlja prost pretok predpakiranih proizvodov „s črko e“; ter

Direktiva 2007/45/ES o nazivnih količinah za predpakirane proizvode, ki državam članicam prepoveduje urejati velikosti paketov/steklenic do 10 l ali 10 kg in določa obvezne velikosti EU za vino in žgane pijače; velja za vse predpakirane proizvode.

Člen 9(1) Direktive 2007/45/ES zahteva, da Komisija predloži poročilo o uporabi in učinku te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. Ker so te tri direktive tesno povezane, je bilo sklenjeno, da se ob tej priložnosti v svežnju oceni njihovo delovanje in „ustreznost njihovemu namenu“ v skladu s Programom ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), ki ga je uvedla Komisija leta 2014.

Direktiva 75/107/EGS ni bila nikoli ocenjena. Direktiva 76/211/EGS je bila ocenjena leta 2005. Direktiva 2007/45/ES je bila sprejeta po oceni direktiv 75/106/EGS in 80/232/EGS, ki sta bili z njenim sprejetjem razveljavljeni.

2.VELIKOST TRGA

S predpakiranjem se po ocenah v EU ustvari 170 milijard EUR prihodkov in okrog 34 milijard dodane vrednosti. To pomeni 12 % celotne dodane vrednosti v glavnih sektorjih, v katerih se izvaja (hrana in pijača, hrana za hišne živali, kemikalije, barve in gnojila, detergenti, kozmetika in proizvodnja steklenic), kar ustreza 0,3 % BDP EU. V teh sektorjih je okrog 300 000 večinoma malih in srednjih podjetij (MSP) s povprečnim številom zaposlenih 17,7. V teh sektorjih je po ocenah v predpakiranju 640 000 zaposlenih s polnim delovnim časom, kar pomeni 0,3 % zaposlenih v EU.

3.OCENJENE DIREKTIVE

Cilj teh treh direktiv je omogočiti prosti promet predpakiranih proizvodov ter tako prispevati k rasti trga in konkurenčnosti industrije EU. Z usklajenim tržnim nadzorom je zagotovljeno, da kupci prejmejo količino, označeno na embalaži, kar prispeva k blaginji potrošnikov. Deregulacija velikosti je potrošnikom omogočila večjo izbiro, izjema pri velikostih embalaže vina in žganih pijač, ki je v EU določena, pa MSP varuje pred pretiranim povpraševanjem po steklenicah drugačne velikosti in tako izboljšuje konkurenco.

Direktiva 75/107/EEC zadeva merilne steklenice za (alkoholne) pijače. Vključuje „neobvezno harmonizacijo“. tj. proizvajalci se lahko odločijo, ali jo bodo uporabljali ali ne. Od proizvajalcev zahteva, da se vnaprej registrirajo pri uradnih organih, določa obveznosti glede natančnosti in označevanja, organom za nadzor trga pa daje na voljo statistični postopek za preskušanje vsebine steklenice. Zagotavlja prosti promet steklenic, označenih z „obrnjenim epsilonom“ („oznaka 3“), in se široko uporablja za steklenice in kozarce.

Direktiva 76/211/EGS zadeva količine, označene na predpakiranih proizvodih, ki so izdelani v odsotnosti potrošnika. Tudi v njej je zajeta „neobvezna harmonizacija“, tj. tisti, ki pakira/uvoznik se odloči, ali jo bo uporabljal ali ne. Določa obveznosti glede natančnosti in označevanja, organom za nadzor trga pa daje na voljo statistični postopek za preskušanje vsebine predpakiranih proizvodov. Zagotavlja prosti promet predpakiranih proizvodov, označenih s „črko e“, in se široko uporablja za pakete in steklenice, ki se prodajajo v supermarketih in trgovinah z izdelki za neprofesionalne uporabnike.

Direktiva 2007/45/ES državam članicam prepoveduje urejati velikosti paketov/steklenic do 10 l ali 10 kg in določa obvezne velikosti EU za vino in žgane pijače v običajni prodaji. Obdobje za postopno odpravo nacionalnih določb o velikosti paketov/steklenic za nekatere proizvode se je končalo leta 2013.

4.OCENA

Komisija je za oceno delovanja direktiv najela zunanjega izvajalca, ki je izdelal študijo na podlagi:

razgovorov s širokim krogom zainteresiranih strani (potrošniške organizacije, panožna združenja in nacionalni organi),

javnega spletnega posvetovanja,

ciljno usmerjenega anketiranja posameznih potrošnikov, podjetij in strokovnjakov ter