OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija v skladu s členom 25a(2) vizumskega zakonika redno ocenjuje sodelovanje tretjih držav na področju ponovnega sprejema in vsaj enkrat letno poroča Svetu. Komisija je 10. februarja 2021 na podlagi podatkov in informacij za leto 2019, ki so jih zagotovile države članice EU in pridružene schengenske države, sprejela oceno ter Svetu poslala poročilo. Na podlagi zgornje analize in ob upoštevanju splošnih odnosov Unije z zadevno tretjo državo lahko Komisija sklene, da zadevna tretja država ne sodeluje v zadostni meri in da je zato potrebno ukrepanje. V tem kontekstu bi bilo treba opozoriti, da je ponovni sprejem lastnih državljanov obveznost po mednarodnem pravu. V primeru nezadovoljivega sodelovanja Komisija v skladu s točko (a) člena 25a(5) vizumskega zakonika predloži predlog izvedbenega sklepa Sveta o začasni opustitvi uporabe nekaterih določb vizumskega zakonika v zvezi z državljani te tretje države. Komisija si vseskozi še naprej prizadeva za izboljšanje sodelovanja z zadevno tretjo državo.

·Primer Bangladeša

·Bangladeš ima pomembno vlogo pri zagotavljanju stabilnosti v regiji, ki gosti milijon rohinških beguncev. EU močno pozdravlja to zavezanost Bangladeša in bo državo še naprej podpirala pri reševanju te pereče humanitarne krize.

Med EU in Bangladešem je bila 20. septembra 2017 vzpostavljena poslovna rutina na področju ponovnega sprejema v obliki standardnih operativnih postopkov za identifikacijo in vračanje oseb brez dovoljenja za bivanje. Vendar je Komisija v navedenem poročilu ugotovila, da se dve tretjini držav članic, ki z Bangladešem sodelujejo na področju ponovnega sprejema, sooča s praksami, ki odstopajo od določb standardnih operativnih postopkov, kar ovira vse faze postopka vračanja. Po izkušnjah polovice zadevnih držav članic so postopki identifikacije, vključno z razgovori in izdajo potnih listin, zapozneli, prekinjeni ali se ne izvajajo. Sedem držav članic je sodelovanje v postopku identifikacije ocenilo kot slabo ali zelo slabo. Sedem držav članic je navedlo, da bangladeški organi večinoma zahtevajo razgovore tudi v primerih, ko so bili predloženi zadostni dokazi za ugotovitev državljanstva (npr. veljavne potne listine ali potne listine, ki jim je potekla veljavnost), kar dejansko povzroča zamude pri izdaji potnih listin. Po izkušnjah teh sedmih držav članicah se potne listine redko izdajo pravočasno. Dve državi članici kljub zahtevam sploh nista prejeli nobene potne listine. To oceno potrjujejo tudi dogodki po letu 2019, ko se sodelovanje kljub večkratnim stikom z bangladeškimi organi ni izboljšalo. Kljub temu, da je novembra 2020 začela delovati elektronska platforma za podporo procesu ponovnega sprejema med državami članicami EU in Bangladešem (sistem vodenja zadev na področju vračanja ali RCMS), je odziv bangladeške strani na prošnje za ponovni sprejem in izdajo potnih listin v dogovorjenem časovnem okviru še vedno nezadovoljiv. Komisija je leta 2020 sprejela ukrepe za izboljšanje sodelovanja na področju ponovnega sprejema, tudi na srečanjih z bangladeškim veleposlaništvom oktobra 2020 v Bruslju, da bi poudarila potrebo po izboljšanju odzivnega časa in odpravi znatnih zaostankov pri nerešenih zadevah, maja 2021 pa je predstavila mehanizem iz člena 25a vizumskega zakonika, opisala možne posledice v primeru nezadostnega sodelovanja in predstavila pričakovane ukrepe za izboljšanje sodelovanja na področju ponovnega sprejema. Zadnja skupna delovna skupina, ustanovljena v okviru navedenih standardnih operativnih postopkov, se je sestala 21. junija 2021, na njej pa so bila obravnavana ista vprašanja.

EU je bangladeške organe večkrat opozorila na vse večje nezadovoljstvo med državami članicami, na možne posledice neizboljšanja razmer ter na posebne vidike sodelovanja, ki jih je treba izboljšati, in pričakovane rezultate.

Na zadnjem srečanju skupne delovne skupine 21. junija 2021 so bangladeški organi ponovno potrdili svojo zavezanost standardnim operativnim postopkom in zagotovili, da se bodo prednostno posvetili odpravljanju zaostankov pri nerešenih zadevah (vključno s tistimi, ki so bile posredovane v RCMS), ter da bodo izboljšali časovni okvir za identifikacijo in dostavo potnih listin in sodelovali pri operacijah vračanja.

·Bangladeš je pred kratkim potrdil svojo zavezanost izvajanju standardnih operativnih postopkov na področju vračanja migrantov brez urejenega statusa. Na petem srečanju skupne delovne skupine na temo standardnih operativnih postopkov, ki je potekalo 21. junija 2021, je bilo priznano, da je Bangladeš začel dosegati napredek v obravnavi zaostankov pri nerešenih zadevah na področju ponovnega sprejema. Komisija bo spremljala napredek, da bi ocenila, ali je bistven in trajen.

Bangladeške zaveze so se maja in junija 2021 konkretno odrazile v misiji za identifikacijo, napoteni v eno državo članico, in v obdelavi opaznega števila še nerešenih zadev v RCMS, od katerih so bile nekatere zaključene z izdajo potnih listin. Ti ukrepi se še niso konsolidirali v konkretne znatne rezultate in trajno sodelovanje v skladu s kazalniki iz člena 25a(2), vključno s pravočasno identifikacijo oseb, ki nezakonito prebivajo na ozemlju držav članic, izdajo potnih listin in organizacijo operacij vračanja.

Na tej podlagi in ob upoštevanju dosedanjih ukrepov Komisije za izboljšanje ravni sodelovanja ter ob upoštevanju splošnih odnosov EU z Bangladešem (glej spodaj) se šteje, da sodelovanje Bangladeša z EU na področju ponovnega sprejema še ni zadostno in da je zato potrebno ukrepanje.

·Splošni odnosi Unije z Bangladešem

Vodilo za odnose Unije z Bangladešem je sporazum o sodelovanju med EU in Bangladešem, ki je bil sklenjen leta 2001. EU je pomembna trgovinska partnerica Bangladeša. Sodelovanje na področju migracij je celovito in zajema podporo ukrepom v zvezi z zaščito rohinških beguncev, gradnjo zmogljivosti, ki postavlja temelje za boljše upravljanje migracij v Bangladešu, ukrepe proti tihotapljenju migrantov in zagotavljanje trajnostne reintegracije. Leta 2017 so se začeli uporabljati standardni operativni postopki med EU in Bangladešem za identifikacijo in vračanje oseb brez dovoljenja za bivanje, v okviru katerih so potekala redna srečanja skupne delovne skupine, ustanovljene v okviru tega dogovora o standardnih operativnih postopkih.