SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 20.7.2010 
SEC(2010) 908 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
Predlogu 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o pravici do obveš čenosti v kazenskem postopku 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
{COM(2010) 392 kon č.} 
{SEC(2010) 907}  
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE  
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
1. P
OLITIČNO OZADJE IN POSTOPEK  
Evropski svet je z namenom okrepiti medse bojno zaupanje in tako izboljšati izvajanje 
vzajemnega priznavanja novembra 2009 sprejel na črt za krepitev procesnih pravic1, ki določa 
pristop korak za korakom na podro čju krepitve pravic osumljenih ali obtoženih oseb: 
Ukrepi, trenutno dolo čeni z načrtom za krepitev procesnih pravic:  
Ukrep A : Prevajanje in tolma čenje 
Ukrep B : Informacije o pravicah in obtožnici  
Ukrep C : Pravni nasvet in pravna pomo č 
Ukrep D : Komuniciranje s sorodniki, del odajalci in konzularnimi organi  
Ukrep E : Posebno varstvo za osumljence ali obtožence, ki spadajo v skupino ranljivih oseb  
Ta ocena u činka zajema ukrep B, katerega name n je izboljšati položaj osumljencev z 
zagotavljanjem, da v kazenskem postopku prejmejo informacije o njihovih pravicah in zadevi zoper njih. 
Ocena učinka je na splošno empiri čna: izvedenih je bilo ve č posvetovanj z zainteresiranimi 
stranmi, kot so bila sre čanja foruma za pravosodje leta  2008 in leta 2009. Ocena u činka 
upošteva tudi sodobne akademske študije.
 
2. PROBLEMATIKA  
2.1. Nezadostno obveš čanje v kazenskem postopku 
Dostop osumljencev in obtožencev do informacij je klju čni dejavnik pri zagotavljanju 
poštenega sojenja. Domneva, da so osumljenci v času prijetja zadostno pou čeni o svojih 
pravicah (kot je pravica do pravnega nasveta), da lahko u činkovito uporabljajo te pravice, ni 
dovoljena. Dolo čba o obveš čenosti o pravicah odpira dostop do vseh pravic. Obtoženec mora 
biti tudi podrobno seznanjen z zadevo proti njemu in obstoje čimi dokazi, da lahko pripravi 
svojo obrambo. 
                                                 
1 UL C 295, 4.12.2009, str. 1. 
 
SL 3   SL Osumljenci in obtoženci ne prejmejo vedno teh informacij. Države članice imajo razli čne 
sisteme za zagotavljanje informacij; nekatere države članice dolo čenih informacij sploh ne 
zagotavljajo. V štirih državah članicah na primer ni pr edpisana obveznost obvestiti 
osumljenca o pravici do pravnega nasveta in le v desetih državah članicah je osumljenec 
obveščen o svojih pravicah z uradnim pisnim obvestilom (obvestilo o pravicah). Med 
državami članicami se pravo in praksa glede obveš čanja o stanju zadeve zelo razlikujeta: 
lahko se zagotovi pisni povzetek  zadeve ali pa se lahko odve tniku obtoženca dovoli dostop do 
spisa zadeve in fotokopiranje pomembnih delov spisa. Tri države članice ne omogo čajo 
dostopa do spisa zadeve, v tistih državah članicah, ki tak dostop zag otavljajo, pa so velike 
razlike glede stopnje postopka, na kateri se dostop dovoli. 
2.1.1.  Škodljivi vplivi na kazenski pos topek in pravosodno sodelovanje 
Če osumljenci niso ustrezno obveš čeni, je lahko kazenski postopek nepošten in to lahko vodi 
do nepotrebnih stroškov zaradi dolgotrajnega po stopka na prvi stopnji, postopka s pravnimi 
sredstvi in odstopa od pregona v državi članici, v kateri te če postopek. 
Nezadostna obveš čenost lahko vodi do težav in stroškov v drugih državah članicah, ki jih 
sodišče v državi članici, v kateri te če izvirni kazenski postopek, zaprosi za sodelovanje. 
Instrumenti EU za lajšanje prav osodnega sodelovanja med državami članicami (kot je 
evropski nalog za prijetje) temeljijo na na čelu vzajemnega priznava nja, tj. izvršbe sodne 
odločbe v drugi državi članici brez nadaljnje presoje odlo čbe. Takšno na videz samodejno 
priznavanje zahteva zaupanje med sodniki in sodiš či. Če medsebojnega zaupanja ni, vzajemno 
priznavanje ne bo mogo če; posledica bodo dolgotrajni post opki in zamude pri izvršbi tuje 
sodne odlo čbe ter z njimi povezani stroški. V novejši zadevi v Združenem kraljestvu so 
verjetno trditve, da osumljenec ni bil zadostno obveš čen v postopku v državi članici, ki je 
izdala evropski nalog za prijetje  za predajo te osebe, prispevale  k temu, da je postopek trajal 
več kot eno leto, da je bilo vloženih ve č pravnih sredstev pri višjih sodiš čih in pritožba pri 
Evropskem sodiš ču za človekove pravice ter da so bili stroški visoki. 
2.1.2.  Veljavni pravni standardi ne nudijo ustreznega varstva 
Trenutno ni dovolj visokih standa rdov, ki bi se ustrezno izvrše vali. Minimalne pravice so 
sicer dolo čene v Evropski konvenciji o človekovih pravicah (EK ČP), vendar pa zainteresirane 
strani soglašajo, da EK ČP in njeni mehanizmi izvrševanja v vseh zadevah ne nudijo 
zadostnega varstva zlasti v zvezi z dolo čbo o ustreznem obveš čanju o pravicah in obtožbah. 
To pa zato, ker pravica do obveš čenosti na podlagi členov 5 in 6 EK ČP ni dovolj obsežna in 
ker lahko odlo čanje o posamezni zahtevi  pred Evropskim sodiš čem za človekove pravice traja 
več let ter vodi do naknadnega sodnega varstva z omejeno u činkovitostjo. 
2.2. Uravnoteženje pravosodne politike EU in sp odbujanje prostega gibanja državljanov 
EU prek krepitve temeljnih pravic 
Na ravni EU so bili sicer sprejeti razli čni ukrepi, ki jam čijo višjo raven varnosti za državljane 
(kot je uvedba evropskega naloga  za prijetje), vendar pa do zdaj  ni bilo soglasja o ukrepih v 
zvezi s standardi poštenega sojenja. S sprejetjem na črta za krepitev procesnih pravic 
novembra 2009 je Svet potrdil nujno potrebo  po ukrepih za krepitev procesnih pravic 
osumljencev v EU. Na črt je podlaga za ukrep EU, ki zagotavlja varstvo temeljnih pravic v 
večjem obsegu kot EK ČP. To bi jamstvom poštenega sojenja iz členov 47 in 48 Listine 
 
SL 4   SL Evropske unije o temeljnih pravicah dalo pos eben EU pomen in tudi prispevalo k odpravi 
dejanskih ali zaznanih ovir za prosto gibanje državljanov, ki ga zagotavlja člen 21(2) Pogodbe 
o delovanju Evropske unije. 
2.3. Sedanji in predvideni obseg problematike 
Medtem ko podatki o številu postopkov, v katerih je pomanjkanje informacij vzrok za težave, 
niso na voljo, zainter esirane strani poro čajo, da težave zaradi ne zadostnih informacij sicer 
niso endemi čne, vendar pa so hude in niso omejene na dolo čene države članice. Pri čakuje se, 
da bo medsebojno zaupanje med pravosodnimi organi držav članic ostalo na sedanji 
nezadostni ravni, saj je verjetno, da  se bodo primeri, ko organi držav članic osumljencem ali 
obtožencem ne zagotovijo in formacij, ponavljali. Pove čan pretok državljanov med državami 
članicami bo botroval ve čji potrebi po pravosodnem sodelova nju in ker bo treba nadaljnje 
ukrepe pravosodnega sodelovanja v EU kmalu za četi izvajati in uporab ljati, bo potreba po 
krepitvi medsebojnega zaupa nja postala še nujnejša.  
2.4. Pristojnost EU za ukrepanje 
V skladu s členom 82(2)(b) Pogodbe o delovanju Evrops ke unije se lahko minimalna pravila 
v zvezi s pravicami posameznikov v kazenskem postopku sprejmejo v obliki direktiv, in sicer v obsegu, ki je potreben za lažje vzaj emno priznavanje sodb in sodnih odlo čb ter pravosodno 
sodelovanje v kazenskih zadevah s čezmejnimi posledicami. Ker med državami članicami 
trenutno obstajajo velike razlike gl ede zagotavljanja informacij, države članice samostojno 
verjetno ne bodo mogle uvesti dovolj visokih st andardov glede zagotavljanja informacij na 
ozemlju EU; ta cilj se lahko doseže le z ukrepom na ravni EU. 
3. C
ILJI 
Splošni:  Izboljšati pravosodno sodelovanje z obnovitvijo medsebojnega zaupanja med državami članicami glede 
poštenega delovanja sistemov kazenskega pravosodja.  
Zagotoviti visoko raven varstva temeljnih pravic v kazenskem postopku in tako omogo čati prosto gibanje 
državljanov EU na ozemlju EU.  
Posebni:  Lajšati izvrševanje in uveljavljanje sodnih odločb v kazenskih zadevah z 
zagotavljanjem, da so osumljenci zadostno obveščeni o svojih pravicah
, po možnosti 
na pisni na čin, da lahko u činkovito izvršujejo 
svoje pravice do obrambe.  Lajšati izvrševanje in uveljavljanje sodnih odlo čb v 
kazenskih zadevah z zagotavljanjem, da so obtoženci dovolj podrobno obveščeni o zadevi zoper njih
, da se jim 
omogoči ustrezna priprava njihove obrambe ali 
izpodbijanje odlo čitev v predkazenskem postopku.  
Operativni:  Informacije, zagotovljene osumljencem v 
zvezi z njihovimi pravicami poštenega sojenja, bi:
 
• morale biti v jasnem jeziku, ki ga 
osumljenec brez težav razume,  
• bilo treba zagotoviti ob prvem stiku s 
policijo, Informacije, zagotovljene obtožencem v zvezi z obtožnico, 
bi: 
• morale biti dovolj podrobne, da bi omogo čile ustrezno 
pripravo obrambe ali izpodbijanje odlo čitev v 
predkazenskem postopku, 
• bilo treba zagotoviti pravo časno in na na čin, ki bi 
obtožencu omogo čal razumevanje zadeve zoper njega, 
 
SL 5   SL • morale vklju čevati temeljne pravice iz 
EKČP in Listine Evropske unije o temeljnih 
pravicah (LEUTP), ki  veljajo ob prijetju, 
prvem zaslišanju in med priporom, 
• bilo treba zagotoviti na na čin, ki omogo ča 
preverjanje, ali so bile informacije 
posredovane.  • bilo treba zagotoviti na na čin, ki omogo ča preverjanje, ali 
so bile informacije posredovane.  
4. MOŽNOSTI POLITIKE IN NJIHOV U ČINEK  
• Ohranitev trenutnega stanja: ta možnost na ravni EU ne predvideva nobenih ukrepov . 
• Možnost politike A  obravnava težavo osumljencev, ki ne prejmejo vedno ustreznih 
informacij o njihovih pravicah : 
Nezakonodajni ukrep: 
• možnost politike A1 : obveščevalna kampanja na ravni EU o minimalnih pravicah 
obrambe; 
• možnost politike A2 : priporo čilo Sveta o dobri praksi glede obveš čanja 
osumljencev in obtožencev o njihovih pravicah.  
Zakonodajni ukrep EU: 
• možnost politike A3 : obveznost držav članic EU, da osumljence obvestijo o 
njihovih pravicah na na čin, ki ga izberejo države članice ; 
• možnost politike A4 : obveznost držav članic EU, da prijete osumljence obvestijo 
o njihovih pravicah z obvestilom o pravica h, ki ga pripravijo in ki vsebuje skupni 
minimalni niz pravic (pravice iz EK ČP in prava EU), države članice pa dodajo 
pravice, ki veljajo v skladu z njihovo zakonodajo; 
• možnost politike A5 : obveznost držav članic EU, da prijete osumljence obvestijo 
o njihovih pravicah z obvestilom o pravi cah, ki vsebuje sta ndardno opredelitev 
minimalnih pravic na ravni EU in je del priloge k direktivi. 
 
Možnost politike B  obravnava težavo obtožencev, ki ne  prejmejo vedno ustreznih, pravo časnih 
in podrobnih informacij o zadevi  zoper njih, in sicer v jeziku, ki ga razumejo: 
Nezakonodajni ukrep: 
• možnost politike B1 : priporo čilo Sveta o dobri praksi in usposabljanju o 
obveščanju obtožencev o zadevi zoper njih. 
Zakonodajni ukrep EU: 
 
SL 6   SL • možnost politike B2 : obveznost držav članic EU, da obtožence obvestijo o zadevi 
zoper njih na na čin, ki ga izberejo države članice ; 
• možnost politike B3 : obveznost držav članic EU, da obtožence obvestijo o zadevi 
zoper njih, vklju čno z dovolitvijo dostopa do spisa njim (ali njihovemu odvetniku) . 
 
5. PRIMERJAVA MOŽNOSTI POLITIKE  
V preglednicah v nadaljevanju je primerjava re lativne ocene možnosti politike glede posebnih in 
operativnih ciljev. Možnosti so razvrš čene v skladu z njihovim potencialom izpolnjevanja ciljev iz 
točke 3. Ocene predvidene u činkovitosti pri doseganju ciljev imajo v kon čni vsoti enako vrednost.  
Možnosti A5 in B3 kažeta najve čji potencial in sta zato najprimernejši možnosti. 
Razpredelnica 5.1 – Primerjava ocen možnosti politike A :  
Cilji/stroški  Ohranitev 
trenutnega 
stanja   A1  A2  A3  A4  A5 
Zagotoviti, da so 
osumljenci 
zadostno 
obveščeni o 
svojih pravicah, 
da jih lahko 
učinkovito 
izvršujejo  0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√  
Zagotoviti 
informacije v 
jasnem jeziku, ki 
ga osumljenec 
brez težav razume  0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√  
Ob prvem stiku s 
policijo zagotoviti 
informacije, ki 
vsebujejo tudi 
temeljne pravice 
iz EKČP in 
LEUTP, ki 
veljajo ob 
prijetju,  prvem 
zaslišanju in med 
priporom  0 √ √√ √√ √√√√ √√√√√ 
Zagotoviti na čine 
za preverjanje, ali 
so bile 0 √ √ √√ √√√√ √√√√√  
 
SL 7   SL Razpredelnica 5.1 – Primerjava ocen možnosti politike A :  
Cilji/stroški  Ohranitev 
trenutnega 
stanja   A1  A2  A3  A4  A5 
informacije 
posredovane  
Okrepiti zaupanje 
držav članic v 
pošteno delovanje 
sistemov 
kazenskega 
pravosodja vseh 
držav članic EU  0 √ √ √√ √√√√ √√√√√  
Skupna ocena  0 5 8 12 20 25 
Finančno breme 
na državo 
članico2 – 100 000 EUR – 
10 milijonov 
EUR (skupni 
stroški EU)  Enkratni 
stroški uvedbe:  
0 EUR – 
2,5 milijona 
EUR 
Letni 
operativni 
stroški: 0 EUR 
– 4,6 milijona 
EUR  Enkratni 
stroški uvedbe:  
0 EUR – 
2,5 milijona 
EUR 
Letni 
operativni 
stroški:  
5 000 EUR – 
4,6 milijona 
EUR Enkratni 
stroški uvedbe:  
15 000 EUR – 
2,5 milijona 
EUR 
Letni 
operativni 
stroški:  
5 000 EUR – 
4,6 milijona 
EUR Enkratni stroški 
uvedbe:  
5 000 EUR – 
2,5 milijona 
EUR 
Letni operativni 
stroški:  
5 000 EUR – 
4,6 milijona 
EUR 
Morebitni 
prihranek 
stroškov v 
državah članicah, 
v katerih te če 
postopek  – majhen  majhen  majhen do 
srednji  srednji  srednji do velik  
 
Razpredelnica 5.2 – Primerjava ocen možnosti politike B :  
                                                 
2 Razpon temelji na vzor čnem izračunu za tiste države članice, ki bodo najver jetneje imele stroške z 
izvajanjem v skladu s trenutno prakso, ki odstopa od v navedeni možnosti predvidene prakse. Zaradi 
pomanjkanja razpoložljivih statisti čnih podatkov zneski operativnih stroškov  ne upoštevajo 
trenutne  ravni operativnih stroškov, zato dodanega  finančnega bremena izvajanja možnosti ni 
mogoče natančno izračunati, lahko pa se pri čakuje, da bo del tu navedenega indikativnega 
zneska.  
 
SL 8   SL Cilji/stroški  Ohranitev 
trenutnega 
stanja  B1 B2 B3   
Zagotoviti, da 
obtoženec prejme 
dovolj podrobne 
informacije o 
zadevi, ki mu 
ustrezno 
omogočajo 
pripravo njegove 
obrambe ali 
izpodbijanje 
odločitev v 
predkazenskem 
postopku  0 √√ √√√ √√√√√    
Zagotoviti 
informacije 
pravočasno in na 
način, ki 
obtožencu 
omogoča 
razumevanje 
zadeve zoper 
njega 0 √ √√√ √√√√   
Zagotoviti na čine 
za preverjanje, ali 
so bile 
informacije 
posredovane  0 √ √√ √√√   
Okrepiti zaupanje 
držav članic v 
pošteno delovanje 
sistemov 
kazenskega 
pravosodja vseh 
držav članic EU  0 √ √√√ √√√√√   
Skupna ocena 0 5 11 17   
Finančno breme 
na državo 
članico3 – Enkratni 
stroški : 0 EUR 
– 2,6 milijona 
EUR 
Operativni 
stroški: 
270 000 EUR – 
21 milijonov Enkratni 
stroški : 0 EUR 
– 2,6 milijona 
EUR 
Operativni 
stroški: 
1 000 000 EUR 
– 30 milijonov Enkratni 
stroški : 
9 000 EUR – 
2,6 milijona 
EUR 
Operativni 
stroški: 
270 000 EUR –   
                                                 
3 Velja opozorilo iz opombe 2. 
 
SL 9   SL Razpredelnica 5.2 – Primerjava ocen možnosti politike B :  
Cilji/stroški  Ohranitev 
trenutnega 
stanja  B1 B2 B3   
EUR EUR 21 milijonov 
EUR 
Morebitni 
prihranek 
stroškov v 
državah članicah, 
v katerih te če 
postopek  – majhen  majhen  srednji    
6. NAJPRIMERNEJŠA REŠITEV  
Najprimernejša rešitev je kombinacija možnosti A5 in B3 : 
Sprejetje direktive, ki države članice obvezuje k zagotovitvi,  
• da so osumljenci in prijeti obtoženci z obvest ilom o pravicah v jeziku, ki ga razumejo, 
obveščeni o svojih pravicah v kazenskem postopku. Obvestilo o pravicah, ki ga pripravijo 
države članice, vsebuje standardni seznam minimaln ih pravic poštenega sojenja iz priloge 
k direktivi in, če obstajajo, dodatne pravice, ki veljajo v skladu z ustreznimi predpisi držav 
članic, ter 
• da so osumljenci in obtoženci obveš čeni o zadevi zoper njih, ki mora vklju čevati tudi 
dovolitev brezpla čnega dostopa do spisa zadeve njim  (ali njihovemu odvetniku).  
6.1. Dodana vrednost EU in sorazm ernost najprimernejše možnosti 
Najprimernejša možnost ustvarja nove enotne obveznosti za vse države članice EU (uporaba 
obvestila o pravicah in dostop do spisa). Ta usklajevalni u činek ozna čuje učinkovitost 
najprimernejše možnosti, tako da zagotavlja ustrezne informacije in spodbuja zaupanje v 
poštenost postopka v drugih državah članicah. Možnosti A5 in B3 ustvarjata nove obveznosti, 
in sicer le v zvezi s temeljno vs ebino tega ukrepa: pravice do obveš čenosti. Ne ustvarjata 
novih pravic, ki niso povezane z zagotavljanjem informacij.  
Oba vidika najprimernejše možnosti sta sorazmerna: čeprav bosta verjetno oba od ve č držav 
članic zahtevala uvedbo sprememb v njihovo kazensko procesno pravo, pa ni drugih 
učinkovitih na činov, ki bi zagotovili, da  osumljenci prejmejo iz črpne informacije. 
6.2. Finančni vpliv na države članice 
Glavni finan čni vpliv možnosti A5  so enkratni stroški uvedbe / za četni stroški  zaradi uvedbe 
sistema obvestila o pravicah. Te stroške sestavlja jo v prvi vrsti stroški priprave obvestil o 
pravicah, njihovega prevoda in usposabljanja polic istov ter po potrebi tožilcev in sodnikov. Ti 
 
SL 10   SL stroški bodo verjetno imeli razpon od 10 000 EUR do 2,5 milijona EUR na državo članico 
(vzorčni izračun za Malto predvideva razpon od 10 600 EUR do 70 000 EUR, za Francijo pa 
od 655 000 EUR do 2,5 milijona EUR). Verjetno se  bodo dejanski stroški nagibali k spodnji 
meji razpona stroškov. Vpliv možnosti A5 na operativne stroške  na državo članico je odvisen 
predvsem od tega, katere informacije o pravic ah so bile osumljencu že zagotovljene in od za 
to potrebnega časa. Prora čunske posledice za države članice, ki že uporabljajo sistem 
obvestila o pravicah, bodo verjet no minimalne. Za države članice, ki trenutno osumljence 
ustno obveš čajo o njihovih pravicah, bo vpliv na st roške posamezne zadeve odvisen od ravni 
podrobnosti ustnih informacij, ki se trenutno zagotavlja. 
Kar zadeva možnost B3 , bo imela ve čina držav članic zanemarljive enkratne stroške  le pri 
prenosu direktive, saj že zdaj omogo čajo dostop do spisa. Zato se  enkratni stroški uvedbe 
dostopa do spisa zadeve pri čakujejo le v tistih treh državah članicah, ki takšne pravice 
trenutno ne omogo čajo. Ti stroški bodo verjetno zlasti po sledica usposabljanja policistov, 
tožilcev in sodnikov ter bodo znašali od 9 000 EUR do 2,6 milijona EUR na državo članico. 
Čeprav točnega obsega vpliva te možnos ti na operativne stroške  ni mogoče predvideti, pa bo 
verjetno tudi v tistih treh državah članicah, ki bodo morale uza koniti pravico, vpliv na 
operativne stroške zelo omejen. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Zagotovitev trajnega mehanizma spre mljanja in ocenjevanja je klju čna za zagotavljanje, da se 
bodo navedene pravice spoštovale v praksi in zakonodaji. Komisija predvideva izvedbo 
posebne empiri čne študije s poudarkom na zbiranju podatkov v roku tri do pet let od za četka 
izvajanja predloga za pr idobivanje poglobljenih koli činskih in kakovostnih vpogledov v 
učinkovitost predloga. Ko bo za čel veljati na črt za krepitev procesnih pravic, bo nujno oceniti 
vsak ukrep v njegovem okviru in u činkovitost na črta kot celote.