EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.6.2022 COM(2022) 331 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o nadaljnjem ukrepanju na podlagi razrešnice za proračunsko leto 2020



Poročilo o nadaljnjem ukrepanju na podlagi zahtev Evropskega parlamenta, navedenih v resolucijah o razrešnici, in zahtev Sveta, navedenih v priporočilu o razrešnici za proračunsko leto 2020 1.Uvod Leto 2020 je bilo ključno za proračun EU. Zaradi proračunske prožnosti in instrumentov, vzpostavljenih na začetku pandemije COVID-19, so bila sredstva EU porabljena za zagotavljanje medicinske opreme, podporo raziskav za zdravljenje in cepiva ter za ohranjanje delovnih mest in podjetij. Iz proračuna EU so se še naprej financirali horizontalne prednostne naloge ter zlasti zeleni in digitalni prehod. Leta 2020 je bil sprejet tudi največji sveženj spodbud, ki ga je kadar koli financirala EU, instrument NextGenerationEU (v nadaljnjem besedilu: NGEU). Evropski parlament se je 4. maja 2022 ob upoštevanju priporočila Sveta odločil, da zaključi poglavje o tem edinstvenem letu in Komisiji podeli razrešnico glede načina izvrševanja proračuna EU v letu 2020. V okviru postopka razrešnice za leto 2020 sta Evropski parlament in Svet na Komisijo naslovila tudi več zahtev. Komisija se strinja z glavnimi cilji, ki se odražajo v teh zahtevah: ·Umestitev smotrnosti v središče izvrševanja proračuna. Denar je treba porabiti v skladu s prednostnimi nalogami EU in zagotoviti pričakovane rezultate na terenu, da se dosežejo oprijemljivi rezultati in pozitivne spremembe za širšo javnost in druge upravičence. ·Zaščita proračuna EU. Komisija spremlja obtožbe o zlorabi ali slabem upravljanju sredstev EU ali sume nanje. Sprejema vse potrebne ukrepe za zaščito proračuna EU, po potrebi vključno z začasno ustavitvijo plačil, finančnimi popravki in regulativnimi ukrepi za okrepitev svojega nadzornega sistema, kot sta prilagojena finančna uredba in uredba o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna EU (v nadaljnjem besedilu: uredba o pogojenosti). ·Na splošno je Komisija vzpostavila pravo ravnovesje med različnimi cilji, kot so čim manjše število napak, visoka raven zaščite pred zlorabo sredstev, hitra plačila, ohranjanje stroškov in bremena nadzora za javne organe in upravičence na razumni ravni ter dodajanje vrednosti z odhodki EU. To poročilo o nadaljnjem ukrepanju na podlagi postopka razrešnice za leto 2020 kot del celovitega finančnega poročanja in poročanja o odgovornosti vsebuje povzetek ukrepov, ki jih je Komisija sprejela v odziv na nekatere od teh zahtev, kot so izražene v oddelku o političnih prednostnih nalogah resolucije o razrešnici. Komisija bo zagotovila podrobnejše in posodobljene informacije v odziv na specifična priporočila, ko se bo pozneje letos začel postopek razrešnice za leto 2021. 2.Učinek COVID-19 na upravljanje sredstev EU Komisija je uvedla nove instrumente in zagotovila prožnost za reševanje krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, vendar je pandemija ustvarila tudi nove izzive in tveganja za proračun EU. Prvič, zagotovljena prožnost ni vključevala sprostitve nadzora. S podaljšanjem rokov za izvedbo projektov ter oddajo predlogov in ponudb nadzor na primer ni bil ogrožen. Spremenjena pravila, uvedena v postopkih za nadzor v državah članicah, so bila časovno in vsebinsko omejena. Drugič, zaradi pandemije COVID-19 revizij in nadzora ni bilo mogoče opravljati na kraju samem. Komisija je zato uporabila stroge blažilne ukrepe, kot so pregledi dokumentacije, revizije na daljavo in uporaba rešitev IT (geografsko označene fotografije, satelitski posnetki, video sestanki itd.). Komisija in države članice so uspele ohraniti visoko raven revizijske pokritosti in zagotovila. Komisija zato meni, da so njene ocene tveganja ob plačilu in tveganja ob zaključku zanesljive in odražajo raven napak v finančnih transakcijah. Komisija je dejansko vzpostavila večletne sisteme nadzora za zaščito proračuna EU pred nepravilnostmi in goljufijami. To odraža dejstvo, da se programi izvajajo več let. Za proračunsko leto 2021 je Komisija ocenila, da bo tveganje napake ob zaključku, ki upošteva ocenjene prihodnje popravke za vse programe, na splošno znašalo 0,8 %, kar je v skladu s preteklimi leti in s ciljem, da ostane precej pod 2 %. 3.Okrepljen sistem nadzora za nov in večji proračun Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 in največji delež temeljnih aktov o določitvi programov porabe sta bila odobrena leta 2020. Leta 2020 je bil sprejet tudi sporazum o največjem svežnju spodbud, ki ga je kadar koli financirala EU, tj. NGEU. Zaradi tega novega razširjenega proračuna je morala Komisija prilagoditi in okrepiti svoj sistem nadzora in revizije.

Komisija bo še naprej obveščala Evropski parlament o revizijah in nadzoru, ki jih izvaja, tudi v zvezi z NGEU. ·3.1 Sistem nadzora in poročanja za mehanizem za okrevanje in odpornost Mehanizem za okrevanje in odpornost temelji na uspešnosti. Sredstva mehanizma za okrevanje in odpornost se izplačajo, ko države članice dokončajo ključne korake (znane kot mejniki in cilji) pri izvajanju reform in naložb, vključenih v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. Leta 2021 so bile vzpostavljene posebne upravljavske strukture, notranji procesi in strategije nadzora, da bi se to upoštevalo. Komisija se zanaša na nadzor držav članic in ga po potrebi dopolnjuje z lastnim nadzorom. Natančneje, sprostitev sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost je odvisna od tega, ali države članice zadovoljivo izpolnijo ustrezne mejnike in cilje iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Komisija zagotovi, da ima razumno zagotovilo, da so osnovni mejniki in cilji plačila zadovoljivo izpolnjeni. Države članice zagotovijo, da se sredstva, prejeta iz mehanizma za okrevanje in odpornost, porabijo v skladu z ustrezno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo. Zato so nacionalni sistemi nadzora glavni instrument za zaščito finančnih interesov EU. Komisija pri ocenjevanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost preverja, ali so države članice vzpostavile sisteme notranjega nadzora, ki ustrezno obravnavajo vsa pomembna tveganja, zlasti tista, povezana z nasprotjem interesov, goljufijami, korupcijo in dvojnim financiranjem. Kadar so v sistemih nadzora ugotovljene slabosti, je mogoče opredeliti posebne mejnike za odpravo teh pomanjkljivosti, katerih izpolnjevanje je predpogoj za vsako plačilo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (razen za vnaprejšnje financiranje). Komisija lahko posreduje, če države članice ne izpolnijo svojih dolžnosti nadzora. Komisija ima pravico izterjati sredstva, če: ·opazi primer goljufije, korupcije ali nasprotja interesov, ki vpliva na finančne interese EU in ga zadevna država članica še ni obravnavala; ·opazi resno kršitev obveznosti iz sporazuma o financiranju ali posojilu (vključno z dvojnim financiranjem); ali ·ugotovi, da mejniki in cilji niso bili zadovoljivo izpolnjeni. Poleg tega bo Komisija izvajala revizije mejnikov in ciljev. Revidirala bo tudi sisteme nadzora držav članic, da bi ugotovila, ali lahko ustrezno preprečijo, odkrijejo ali odpravijo goljufije, korupcijo, nasprotje interesov in dvojno financiranje ter ali so se zgodile ali se dogajajo resne kršitve obveznosti. Komisija lahko, če je v dvomih, izvede tudi revizije in nadzor na podlagi tveganja. Ne bo revidirala skladnosti odhodkov držav članic, povezanih z mehanizmom za okrevanje in odpornost, ki jih imajo države članice v zvezi z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo (npr. pravili o javnem naročanju ali državni pomoči). Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Evropsko računsko sodišče (ERS) in Evropsko javno tožilstvo (EJT) bodo po potrebi izvajali svoja pooblastila. Poleg tega je urad OLAF v okviru podpornih dejavnosti usposabljanja, ki jih Komisija izvaja za nacionalne organe, slednjim predstavil koncept okvira tveganja goljufij v zvezi z mehanizmom za okrevanje in odpornost. Države članice se prav tako spodbuja, da začnejo izvajati ciljno usmerjeno obvladovanje tveganj v zvezi z izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost. Komisija se prav tako zaveda, da se je zaradi njenih novih postopkov najemanja in dajanja posojil, povezanih z NGEU, povečala potreba po zagotavljanju zadostne preglednosti glede dosežkov mehanizma za okrevanje in odpornost ter finančne izpostavljenosti EU za širšo javnost in vlagatelje. Kar zadeva dosežke, je Komisija pripravila pregled stanja na področju okrevanja in odpornosti, ki prikazuje napredek pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost. V njem so prikazane informacije o stanju mejnikov in ciljev ter rezultati, združeni na ravni EU, pridobljeni na podlagi rednega poročanja držav članic o skupnih kazalnikih. Komisija je ustvarila tudi preglednico zelenih obveznic NGEU, da bi širši javnosti omogočila pregled v realnem času nad ukrepi, povezani s podnebjem, ki se financirajo s sredstvi, zbranimi prek zelenih obveznic NGEU, od katerih so mnoge dodeljene mehanizmu za okrevanje in odpornost. Preglednica vlagateljem omogoča analizo naložbenih priložnosti in spremljanje izvajanja tekočih ukrepov, financiranih z zelenimi obveznicami NGEU. Kar zadeva finančno izpostavljenost, je v členu 250 finančne uredbe že določeno, da Komisija predloži letno poročilo o pregledu finančnih instrumentov, proračunskih jamstev in finančne pomoči. Komisija se je z NGEU dodatno zavezala, da bo pripravila letna, polletna in četrtletna poročila, v katerih bo zlasti obravnavala sredstva in obveznosti, ki izhajajo iz najemanja in dajanja posojil v okviru tega novega instrumenta za okrevanje. ·3.2 Tesno sodelovanje z nacionalnimi izvajalskimi organi v okviru deljenega upravljanja Ko Komisija zagotovi, da nacionalni izvajalski organi (tj. organi upravljanja in revizijski organi za kohezijsko politiko, plačilne agencije in certifikacijski organi za skupno kmetijsko politiko – SKP) delujejo ustrezno, se zanaša na njihovo delo pri izvrševanju sredstev v okviru deljenega upravljanja. Zaradi podrobnega in natančnega poznavanja delovanja sistemov lahko Komisija odkrije pomanjkljivosti v nacionalnem upravljanju in nadzoru in uporabi vsa orodja, ki jih ima na voljo, da zaščiti sredstva EU. Na splošno velja, da je delo nacionalnih izvajalskih organov zanesljivo in temeljito. Le v omejenem številu primerov, ki so pregledno razkriti v letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktoratov Komisije ter v letnem poročilu Komisije o upravljanju in smotrnosti izvrševanja, so ugotovljena vprašanja, zaradi katerih mora Komisija odločno ukrepati. Na področju kohezijske politike Komisija vsako leto sprejme ukrepe za izboljšanje učinkovitosti sistemov upravljanja in nadzora pri zmanjševanju stopnje napak. Organe, pristojne za programe, podpira s srečanji, usmerjanjem in usposabljanjem ter z usklajevanjem nadnacionalnih mrež za izmenjavo dobrih praks in spodbujanje organov, da poenostavijo postopke in se izognejo nepotrebnemu upravnemu bremenu. Kadar Komisija odkrije primere, ko organi upravljanja spregledajo napake ali posamezni revizijski organi ne odkrivajo napak ustrezno, izčrpno ali hitro, od njih zahteva, da sprejmejo ciljno usmerjene popravne ukrepe za izboljšanje njihovega sistema nadzora. Komisija lahko od držav članic zahteva, da popravijo napake, če jih niso popravile takoj. Komisija lahko v določenih okoliščinah začasno ustavi ali prekine plačila, dokler nima dokazov, da so bile izvedene potrebne izboljšave sistema in/ali uporabljeni ustrezni finančni popravki. Na področju SKP je Komisija v zadnjih šestih letih z uvedbo več poenostavitev pravil pomagala državam članicam ohranjati nizko stopnjo napak. Poleg tega Komisija organizira sestanke s plačilnimi agencijami, da izmenjuje dobre prakse pri izvajanju SKP in jih obvešča o strateških vprašanjih v zvezi z zagotovilom, revizijo in izvajanjem, vključno z izvajanjem sistema spremljanja površin ter zadevami v zvezi z bojem proti goljufijam in nasprotjem interesov. Prav tako so organizirana redna srečanja strokovnih skupin s certifikacijskimi organi za izmenjavo najboljših praks in zagotavljanje smernic o različnih temah.

Glede na nov zakonodajni okvir SKP je Komisija začela tudi strukturiran dialog z državami članicami. To vključuje pisma, sestanke in priporočila za pomoč pri pripravi njihovih strateških načrtov SKP. Po potrebi lahko Komisija uporablja preventivne ukrepe (kot so prekinitev, začasne ustavitve in znižanje plačil) in popravne ukrepe (v obliki neto finančnih popravkov). Če so v okviru postopkov za ugotavljanje skladnosti ugotovljene resne pomanjkljivosti, lahko Komisija od držav članic zahteva, da pripravijo in izvajajo akcijske načrte s popravnimi ukrepi in jasnim časovnim razporedom. Poleg tega Komisija še naprej razvija in izboljšuje svoja orodja za boj proti goljufijam. Strategija Komisije za boj proti goljufijam ji zagotavlja večjo analitično zmogljivost za preprečevanje in odkrivanje goljufij ter izboljšanje sodelovanja na področju boja proti goljufijam. ·3.3 Zagotavljanje zadostnih sredstev za revizije in nadzor v Komisiji Zaradi večjega obsega sredstev, ki bodo izplačana v prihodnjih letih, so potrebne dodatne zmogljivosti nadzora in revizije pri Komisiji. V zvezi s tem se za naloge, povezane z NGEU, vključno z nadzorom in revizijo, izvaja postopek zaposlovanja za približno 190 ekvivalentov polnega delovnega časa (EPDČ), dodatnih 94 EPDČ pa je bilo že prerazporejenih za te naloge iz drugih oddelkov znotraj Komisije. Komisija svoje zmogljivosti ne povečuje le v smislu števila osebja, temveč izboljšuje tudi kakovost revizije. Na področju politike raziskav in inovacij je Komisija na primer vzpostavila informacijske kampanje in intenzivno usposabljanje za revizorje; izboljšala referenčne pogoje v novi okvirni pogodbi z zunanjimi revizijskimi podjetji; in izvedla skupne revizijske misije, ki so vključevale revizijske službe Komisije in zunanja revizijska podjetja. ·3.4 Okrepitev ERS, urada OLAF in EJT Zaradi povečane delovne obremenitve, povezane z novimi programi porabe za ERS, je proračunski organ začasno odobril dodatnih 20 delovnih mest za ERS do leta 2027. Prav tako je bilo za urad OLAF v letu 2022 predvidenih sedem dodatnih zunanjih sodelavcev, ki bodo pomagali pri obvladovanju povečane delovne obremenitve. Predlog osnutka proračuna za leto 2023 predvideva prerazporeditev šestih dodatnih delovnih mest uradu OLAF iz drugih oddelkov Komisije zaradi dodatne delovne obremenitve, vključno z NGEU. Poleg tega bo EJT v proračunskem letu 2022 s 118 dodatnimi delovnimi mesti skoraj podvojil svoje osebje. Komisija predlaga, da se ta znatna okrepitev virov EJT utrdi tako, da se v predlogu proračuna za leto 2023 ohrani ta novo število zaposlenih. ·3.5 Poleg zaščite proračuna: zaščita zakonitih upravičencev do sredstev ter odkrivanje zlorabe sredstev EU in odvračanje od nje EU je razvila večstopenjski (EU, nacionalni, regionalni) sistem upravljanja in nadzora, ki zagotavlja zaščito njenega proračuna. EU mora ne le zaščititi svoj proračun, temveč tudi zagotoviti, da so zakoniti upravičenci do sredstev zaščiteni in da ne dobijo vtisa, da lahko goljufije ali korupcija ostanejo nekaznovani. EU je zato okrepila svojo sodno pristojnost. Novo delujoče EJT lahko neposredno preganja kazniva dejanja zoper finančne interese EU. Prihod EJT na področje boja proti goljufijam v EU močno pripomore k odvračanju od zlorabe sredstev EU in nenazadnje pomiri širšo javnost, da goljufi in skorumpirani politiki niso zunaj zakona. Za države članice, ki ne sodelujejo v EJT, ostaja v veljavi sedanji okvir za boj proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom EU. Urad OLAF – okrepljen z nedavno revidirano uredbo – bo nadaljeval upravne preiskave v vseh državah članicah in tako kot doslej sodeloval z nacionalnimi organi. Za zagotovitev, da podjetja v EU ne bi trpela zaradi nelojalne konkurence, je EU pripravila tudi pravila o javnih naročilih, ki zagotavljajo, da se javna naročila dodeljujejo s preglednimi, nediskriminatornimi in konkurenčnimi razpisnimi postopki. Poleg tega bi moral instrument mednarodnega javnega naročanja, ko ga bosta sprejela Evropski parlament in Svet (sozakonodajalca), Komisiji omogočiti, da izda sklep, ki bi ponudnikom iz držav zunaj EU, ki se ne ravnajo po enakih pravilih, otežil pridobivanje javnih naročil EU. Komisija je leta 2021 predlagala tudi uredbo za obravnavo izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, ki ga povzročajo tuje subvencije. Novi splošni režim pogojenosti dopolnjuje te nove instrumente. 4.Pravna država in temeljne vrednote Uredba o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna EU (v nadaljnjem besedilu: uredba o pogojenosti) velja in se uporablja od 1. januarja 2021. Pokriva vse ustrezne kršitve načel pravne države v državi članici, ki dovolj neposredno vplivajo ali resno ogrožajo dobro finančno poslovodenje proračuna ali finančnih interesov EU.

Uredba o pogojenosti omogoča EU, da sprejme ukrepe (npr. začasno ustavitev plačil ali finančne popravke) za zaščito proračuna EU, hkrati pa zagotavlja, da končni upravičenci do sredstev EU še naprej prejemajo plačila neposredno od zadevnih držav članic. Marca 2021 sta Madžarska in Poljska pred Sodiščem Evropske unije izpodbijali uredbo o pogojenosti. Sodišče Evropske unije je 16. februarja 2022 zavrnilo njuni tožbi in potrdilo veljavnost uredbe o pogojenosti. Komisija je 2. marca 2022 objavila smernice za uporabo uredbe, v katerih je upoštevana sodba Sodišča Evropske unije. Komisija je 27. aprila 2022 Madžarski poslala pisno obvestilo. To je prvi korak v postopku, ki ga določa uredba o pogojenosti za zaščito proračuna EU, in sicer tako, da zadevna država članica sprejme učinkovite popravne ukrepe ali da ukrepe sprejme Svet. Uredba o pogojenosti dopolnjuje druga orodja in postopke, ki jih določa zakonodaja EU za zaščito proračuna. Ti vključujejo preiskave urada OLAF, preglede in revizije ter finančne popravke. Finančna uredba med temi drugimi orodji in postopki vsebuje obveznosti in mehanizme, ki zagotavljajo, da sredstva EU na področju zunanjih ukrepov ne pridejo do subjektov ali oseb, ki kršijo načela pravne države in demokratična načela. Pravna država in spoštovanje človekovih pravic v državah prejemnicah ter temeljne vrednote EU so dodatno vključene v temeljne akte, povezane z zunanjim financiranjem, vključno z Instrumentom za sosedstvo, razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI-GE) in instrumentom za predpristopno pomoč (IPA III). NDICI-GE iz financiranja EU izključuje vse ukrepe, ki bi lahko privedli do kršitev človekovih pravic v partnerskih državah. V okviru IPA III Komisija preuči trenutna jamstva za temeljne pravice v državi upravičenki, da se odloči o pomoči, ki jo bo zagotovila. Oba instrumenta predvidevata možnost prilagajanja pomoči za zagotovitev skladnosti z demokratičnimi načeli, človekovimi pravicami ali pravno državo. Nazadnje Komisija dodeljuje sredstva v skladu z omejevalnimi ukrepi (sankcijami) EU in ob njihovi uporabi. 5.Predlogi Komisije za krepitev digitalizacije spremljanja, nadzora in revizije sredstev EU s ciljno usmerjeno prilagoditvijo finančne uredbe Za večletni finančni okvir 2021–2027 in NGEU je Komisija predstavila predloge za izboljšanje kakovosti in interoperabilnosti podatkov o prejemnikih sredstev EU, kadar se proračun izvaja v okviru deljenega upravljanja in v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Sozakonodajalca sta sprejela predlog Komisije, da se od držav članic zahteva, da beležijo in hranijo podatke o prejemnikih sredstev EU in o dejanskih lastnikih teh prejemnikov. Za SKP bodo države članice po potrebi zbirale podatke o skupinah, ki jim pripadajo upravičenci. Komisija želi ciljno usmerjeno prilagoditev finančne uredbe uporabiti za nadaljnje izboljšanje spremljanja in preglednosti porabe sredstev. Predlagala je, da se od držav članic (in drugih subjektov), ki izvršujejo proračun EU, zahteva, da Komisiji vsaj enkrat letno pošljejo informacije o prejemnikih sredstev EU v svojih državah članicah (ali za druge subjekte na področjih, za katera so odgovorni). Te informacije bi dopolnila s podatki, ki jih ima o neposrednem upravljanju, in bi bila odgovorna za konsolidacijo, centralizacijo in objavo informacij v zbirki podatkov na enem spletnem mestu, ki bi zajemala vse načine upravljanja. To eno spletno mesto bi bilo izboljšana različica sistema finančne preglednosti, ki se trenutno uporablja za neposredno upravljanje. Ciljno usmerjena prilagoditev finančne uredbe je tudi priložnost za dodatno zaščito proračuna EU pred nepravilnostmi, goljufijami, korupcijo in nasprotji interesov. –Prvič, Komisija je predlagala obvezno uporabo enega integriranega informacijskega sistema za rudarjenje podatkov in ocenjevanje tveganja. Ta informacijski sistem omogoča prepoznavanje ukrepov, pogodb in prejemnikov, ki so izpostavljeni nepravilnostim, goljufijam, korupciji in nasprotji interesov. Komisija je to informacijsko orodje, znano kot program Arachne, razvila in zagotovila državam članicam, ki izvršujejo proračun EU v okviru deljenega upravljanja in mehanizma za okrevanje in odpornost. Uporaba programa Arachne je trenutno prostovoljna. Pogosto se že uporablja na področju kohezijske politike in se uvaja za kmetijsko porabo, pri čemer bi bila njegova obvezna uporaba pomemben korak naprej. –Drugič, Komisija predlaga tudi razširitev obsega in učinkovitosti sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES). Ta sistem zagotavlja vrsto ukrepov za zaščito pred goljufivimi ali nezanesljivimi gospodarskimi subjekti. EDES odredbodajalcem zlasti omogoča, da že v zgodnji fazi odkrijejo goljufive ali nezanesljive gospodarske subjekte in jih po možnosti uvrstijo na črni seznam (izključijo). Komisija je predlagala, da se uporaba EDES bolj ciljno usmeri na sredstva tako v okviru deljenega upravljanja kot neposrednega upravljanja, kadar se sredstva izplačujejo kot finančni prispevki državam članicam, na primer v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (tj. Komisija bi lahko ukrepala na podlagi najresnejših razlogov za izključitev). Cilj je tudi zagotoviti, da se odločitve o izključitvi, sprejete na ravni EU, izvajajo na nacionalni ravni v okviru deljenega upravljanja. Komisija je tudi predlagala, da se za povezane subjekte in/ali dejanske lastnike primarnega izključenega subjekta omogoči izključitev iz sodelovanja na javnih razpisih in posledično iz pridobivanja sredstev EU. –Tretjič, predlagana prilagoditev finančne uredbe bo, če jo bosta sozakonodajalca potrdila, povečala učinkovitost in kakovost nadzora in revizij s pomočjo digitalizacije in nastajajočih tehnologij, kot so strojno učenje, robotska avtomatizacija procesov in umetna inteligenca. To naj bi pripomoglo k nadaljnjemu zagotavljanju pravilne uporabe sredstev EU, hkrati pa zmanjšalo stroške revizij in nadzora. 6.Smotrnost proračuna EU Kot je Komisija poudarila v svojem sporočilu z dne 8. junija 2021 ( COM/2021/366 ), pripisuje največji pomen čim večji učinkovitosti porabe EU in je zavezana nadaljnjemu zagotavljanju, da poraba EU prinaša rezultate in da ti rezultati pomagajo EU pri doseganju njenih ciljev.

Za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je bil dosežen velik napredek v smislu spremljanja smotrnosti. Komisija je racionalizirala ključne kazalnike smotrnosti za različne programe porabe EU in jih vključila v ustrezne temeljne akte. Prav tako je povečala dostopnost informacij o smotrnosti, na primer na posebnih spletnih mestih o smotrnosti. Poleg tega se posodabljajo ali razvijajo metodologije za boljše ocenjevanje prispevka različnih programov porabe EU k horizontalnim prednostnim nalogam. V letnih poročilih o upravljanju in smotrnosti za leto 2021 je navedeno, v kolikšni meri večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 in večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 prispevata k ukrepom, povezanim s podnebjem. Za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je bila metodologija za spremljanje odhodkov, povezanih s podnebjem, posodobljena tako, da se dosledno uporablja v različnih programih porabe, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, in okrepljena s splošno zahtevo, da financirani posegi ne povzročajo večje škode okoljskim ciljem EU. Ta metodologija je podrobno opisana v delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom „Climate Mainstreaming Architecture in the 2021-2027 MFF“ (Arhitektura vključevanja podnebnih ukrepov v večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027) (SWD(2022) 225 final). V skladu z obveznostjo iz Medinstitucionalnega sporazuma, sprejetega vzporedno z uredbo o večletnem finančnem okviru, je Komisija napredovala tudi pri pripravi metodologije za spremljanje odhodkov, pomembnih za biotsko raznovrstnost, ki jo bo uporabila za spremljanje izpolnjevanja svojih obveznosti glede porabe na tem področju za proračune za leta 2024, 2026 in 2027. Velik napredek je bil dosežen tudi pri vključevanju enakosti spolov v politike in proračun EU. Komisija je razvila vrsto orodij za zagotavljanje, da se pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in vrednotenju politik, zakonodaje in programov financiranja EU vedno upošteva enakost (vključno z enakostjo spolov). Poleg tega so vsi oddelki Komisije v skladu s strategijo za enakost spolov imenovali koordinatorja za enakost. Prav tako je Komisija v skladu s svojo obveznostjo iz strategije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in Medinstitucionalnim sporazumom o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 razvila metodologijo za spremljanje ustreznih odhodkov, povezanih z enakostjo spolov, v celotnem proračunu EU. Komisija s svojim predlogom proračuna za leto 2023 predlaga, da bi to metodologijo prvič uporabila v preskusni fazi v vseh programih. Na tej podlagi je v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti za leto 2021 naveden obseg, v katerem večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 prispeva k spodbujanju enakosti spolov. Komisija je leta 2021 organizirala tudi usposabljanja za osebje o tem, zakaj in kako ustrezno upoštevati enakost spolov v vseh fazah ukrepov EU, vključno s proračunom EU. Taka specializirana usposabljanja bo izvajala tudi v letu 2022. Komisija je začela tudi poskusno pripravljati metodologije za ocenjevanje splošnega učinka programov porabe EU na cilje EU na področju podnebja in digitalnega prehoda. 7.Poenostavitev pravil in postopkov za vložnike za sredstva EU Enostavna pravila in postopki financiranja so ključnega pomena, da lahko vložniki prejmejo sredstva EU, zlasti tisti z omejenimi izkušnjami in upravnimi zmogljivostmi, kot so mala in srednja podjetja (MSP). Poenostavitev pravil, ki jo je uvedla Komisija, naj bi prav tako pozitivno učinkovala na zmanjšanje števila napak. Z revizijo finančne uredbe leta 2018 so bile uvedene dodatne poenostavitve, kot so zmanjšanje števila informacij, ki se zahtevajo od vložnikov, preprečevanje podvajanja pregledov in revizij ter večja uporaba poenostavljenih oblik nepovratnih sredstev). Komisija je v zadnjih letih sprejela več drugih pobud za poenostavitev. Do leta 2022 bodo skoraj vsi programi, ki jih neposredno upravlja Komisija, prešli na sistem e-Grants, tako da bodo imeli vsi vložniki za nepovratna sredstva EU na voljo elektronsko storitev „vse na enem mestu“. Vložniki bodo tudi uporabljali enako elektronsko dokumentacijo in enake neprekinjene elektronske postopke v celotnem postopku dodeljevanja nepovratnih sredstev. Poleg tega Komisija posodablja obrazloženi sporazumom o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki bo na voljo vložnikom za nepovratna sredstva in upravičencem do njih, da bodo vsi prejeli dosledne in praktične smernice. Komisija pri dodeljevanju nepovratnih sredstev vse pogosteje uporablja tudi poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov. Poenostavljene možnosti financiranja, kot so stroški na enoto in pavšalni zneski, lahko namreč močno zmanjšajo upravno breme in so tesneje povezane z dejanskim izvajanjem financiranih ukrepov. Pavšalno financiranje programa financiranja Obzorje Evropa se uvaja postopoma, in sicer se je počasi začelo leta 2022, prvi večji val pa je načrtovan za leto 2023. Komisija razvija tudi sistem stroškov na enoto za stroške osebja. Ta ukrep ima velik potencial, saj stroški osebja predstavljajo več kot 60 % proračuna povprečnega nepovratnega sredstva in so daleč največji vir napak. Vzporedno s temi poenostavitvami Komisija zagotavlja podporo vložnikom za program Obzorje Evropa s komunikacijskimi kampanjami, vključno z delavnicami, in se osredotoča na upravičence, ki so bolj nagnjeni k napakam, kot so MSP in vložniki, ki prvič oddajo vlogo. Komisija prav tako spodbuja države članice, da v kohezijski in kmetijski politiki uporabljajo poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov, tako da nacionalnim organom pomaga pri pripravi in oceni shem poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov za programe v obdobju 2021–2027. To bo postopno zmanjšalo upravno breme za številne vložnike v okviru deljenega upravljanja. Novi model izvajanja SKP državam članicam omogoča tudi prožnost, da oblikujejo svoje kmetijske intervencije v skladu s svojo kmetijsko stvarnostjo in potrebami, pri čemer še vedno spoštujejo splošna pravila Unije. Novi model naj bi pripomogel k zmanjšanju zapletenosti in napak. 8.Neporavnane proračunske obveznosti – „Reste à Liquider“ (RAL) Raven neporavnanih obveznosti (francosko „reste à liquider“ ali RAL, v nadaljnjem besedilu: RAL) iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in njegovih predhodnikov se je v letu 2021 znižala. To je bilo predvsem posledica pospešenih plačil za tekoče programe kohezijske politike, medtem ko naj bi se nova generacija kohezijskih skladov začela izvajati šele leta 2022. Kohezijska sredstva predstavljajo največji delež v RAL in imajo zato poseben vpliv na tekoči razvoj celotnih RAL. Nasprotno pa se je vrednost RAL v letu 2021 ob upoštevanju NGEU nominalno zvišala. Zaradi NGEU je splošna raven RAL začasno višja, pri čemer bo najvišjo vrednost dosegla do konca leta 2023 (zadnje leto za prevzemanje obveznosti NGEU). RAL, povezane z NGEU, se bodo začele poravnavati leta 2024 in to se bo nadaljevalo do konca leta 2026, ki je rok za dokončanje plačil za NGEU. Komisija je za obdobje 2021–2027 predlagala vrsto ukrepov za poenostavitev, da bi olajšala in pospešila izvajanje kohezijske politike. Čeprav je bilo sprejetih veliko predlogov, Komisija obžaluje, da ni bila odobrena vrnitev k pravilu n + 2 za sprostitev obveznosti, razen za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja v okviru SKP, za katerega se bo pravilo za sprostitev obveznosti spremenilo iz n + 3 v n + 2. V tej zgodnji fazi novega proračunskega cikla Komisija meni, da se bo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 nadaljeval trend nominalno rastočih RAL zaradi treh dejavnikov: (1) odločitve, da se ohrani pravilo n + 3 za sprostitev obveznosti za največji delež porabe; (2) dejstva, da je bila zakonodaja, ki ureja večino sredstev v deljenem upravljanju, sprejeta šele pozno, in (3) osredotočenosti nacionalnih organov na NGEU v prihodnjih letih.