1.Uvod

Evropa si v okviru strategije Evropa 2020 in njenih vodilnih pobud prizadeva za pametno, trajnostno in vključujoče ustvarjanje rasti in delovnih mest. Pomen standardizacije za delovna mesta, rast in oživitev gospodarstva je bil nazadnje poudarjen v sporočilu Komisije o industrijski politiki z naslovom „Za oživitev evropske industrije“, v katerem je poudarjeno, da mora evropski sistem standardizacije prispevati k področju industrijske politike, inovacij in tehnološkega napredka. Opredeljenih je bilo šest hitro rastočih področij, na katerih je treba prednostno ukrepati: napredne proizvodne tehnologije, ključne omogočitvene tehnologije, proizvodi na biološki osnovi, trajnostna industrijska politika, gradbeništvo in surovine, čista vozila in pametna omrežja.

Pozitivni učinki standardizacije so dobro znani in priznani. Da bi Komisija zagotovila, da se bo evropski standardizacijski sistem lahko spoprijel s sodobnimi izzivi, je leta 2011 predlagala sveženj reform, vključno z novo uredbo, ki je začela veljati 1. januarja 2013. Cilj te reforme je bil izboljšati vključujočo naravo sistema, njegovo hitrost, odzivnost, preglednost, prožnost in področje uporabe.

Ena od novosti v okviru reforme je, da mora Komisija sprejeti letni program dela Unije za evropsko standardizacijo, v katerem so opredeljena strateška prednostna področja pri evropski standardizaciji na podlagi političnih ciljev, ki jih pri načrtovanju svojega dela zastavi Komisija. V sporočilu, ki je sprejeto že drugo leto zapored, so opredeljena prednostna področja, kjer Komisija namerava uporabiti evropsko standardizacijo kot politično sredstvo za podporo novi in obstoječi zakonodaji in politikam Unije v letu 2015. Ta namera bi lahko v prihodnje vodila do uradnih zahtev po standardizaciji (mandat) za evropske organizacije za standardizacijo (EOS) – Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (CENELEC) in Evropski institut za telekomunikacijske standarde (ETSI), pri tem pa bi Komisija še vedno lahko pozvala ali sprožila predhodne ali dodatne ukrepe, povezane s standardizacijo, brez mandata.

Glede na zasebno naravo evropske standardizacije je praktična izvedba (tj. standardizacija) teh prednostnih področij in ukrepov še vedno stvar odgovornosti evropskih organizacij za standardizacijo, njihove pripravljenosti in presoje. Vloga Komisije je sprožiti evropsko standardizacijo prek zahtev za standardizacijo ali drugih ukrepov in zagotavljati sredstva Unije za evropsko standardizacijo, če ta podpira prednostna področja Unije.

Usmeritve, navedene v programu dela ne vplivajo na proračun v večji meri, kot je bilo predvideno za leto 2015. Izid pogajanj o evropskem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 je prinesel močno zmanjšanje proračuna Komisije. To je vplivalo na letni proračun, saj je bila leta 2014 proračunska postavka za standardizacijo manjša za 25,56 % v primerjavi z letom 2013. Izziv, ki temu sledi, je porazdelitev bremena med različne vrste izdatkov in organizacij, pri tem pa upoštevati strateške cilje politike standardizacije Unije.

Z objavo tega delovnega programa Unije se povečajo učinkovitost in preglednost ter lažje vnaprejšnje načrtovanje dela na področju standardizacije.

Na koncu leta 2013 je Komisija začela neodvisen pregled sistema evropske standardizacije. Prva faza poročila, ki se nanaša na ugotavljanje dejstev, se je zaključila junija. V naslednji fazi sledijo analiza dejstev in zaključki. Rezultati bodo na voljo do konca leta.

Rezultati neodvisnega pregleda bodo obravnavani v poročilih Komisije v skladu s členoma 24 in 25 uredbe4, ki jo bo Komisija predložila Evropskemu parlamentu in Svetu leta 2015.

V ta dokument je bilo prenesenih nekaj postavk iz programa dela za leto 2014, ki so bile zastavljene kot prednostna področja za leto 2015. Te postavke so bile ugotovljene na podlagi stalnih in soglasnih razprav z evropskimi organizacijami za standardizacijo, pri katerih so sodelovale tudi druge zainteresirane strani. Poleg tega so nekateri standardi, ki podpirajo zakonodajo EU, še vedno odvisni od sprejetja aktov, na podlagi katerih jih bo zasnoval sozakonodajalec. Zato Komisija predlaga prerazporeditev nekaterih postavk, ki jih že vsebuje program dela za leto 2014.

2.Strateške prednostne naloge za evropsko standardizacijo

Evropski svet je na svojem zasedanju marca 2014 poudaril, da Evropa tako z vidika proizvodnje kot z vidika naložb potrebuje močno in konkurenčno industrijsko bazo kot glavno gonilo za gospodarsko rast in delovna mesta. Evropski svet je zaključil, da sporočilo Komisije „Za oživitev evropske industrije“ pomembno prispeva k temu, v njem pa so tudi določene ključne prednostne naloge na področju industrijske politike.

Te bodo izpolnjene prek:

• dokončnega povezovanja informacijskih, energetskih in transportnih omrežij,

• uresničitve bolj odprtega in povezanega notranjega trga blaga in storitev,

• izboljšanega poslovnega okolja, regulativnega okvira in javne uprave v EU,

• spodbujanja naložb v inovacije in nove tehnologije,

• večje produktivnosti in učinkovitejše rabe virov ter lažjega dostopa do cenovno dostopnih proizvodnih vložkov,

• nadgradnje znanj in spretnosti ter olajšanja sprememb v industriji,