P9_TA(2022)0077

Baterije in odpadne baterije ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 10. marca 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020 (COM(2020)0798 – C9-0400/2020 – 2020/0353(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 347/30)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) Baterije so pomemben vir energije in eden ključnih dejavnikov, ki omogočajo trajnostni razvoj, zeleno mobilnost, čisto energijo in podnebno nevtralnost. Po predvidevanjih se bo povpraševanje po baterijah v prihodnjih letih hitro povečevalo, zlasti za električna vozila za cestni prevoz, ki uporabljajo baterije za pogon, zaradi česar bo imel ta trg čedalje večji strateški pomen na svetovni ravni. Znaten znanstveni in tehnološki napredek na področju tehnologije baterij se bo nadaljeval. Zaradi strateškega pomena baterij ter za zagotovitev pravne varnosti vsem vključenim subjektom ter preprečitev diskriminacije, ovir za trgovino in izkrivljanj na trgu baterij je treba določiti pravila o parametrih trajnostnosti, delovanju, varnosti, zbiranju, recikliranju in drugotni uporabi baterij ter informacijah o baterijah. Oblikovati je treba harmoniziran regulativni okvir za obravnavanje celotnega življenjskega cikla baterij, ki se dajo na trg v Uniji. (2) Baterije so pomemben vir energije in eden ključnih dejavnikov, ki omogočajo trajnostni razvoj, zeleno mobilnost, čisto energijo in podnebno nevtralnost. Po predvidevanjih se bo povpraševanje po baterijah v prihodnjih letih hitro povečevalo, zlasti za električna vozila za cestni prevoz in lahka vozila , ki uporabljajo baterije za pogon, zaradi česar bo imel ta trg čedalje večji strateški pomen na svetovni ravni. Znaten znanstveni in tehnološki napredek na področju tehnologije baterij se bo nadaljeval. Zaradi strateškega pomena baterij ter za zagotovitev pravne varnosti vsem vključenim subjektom ter preprečitev diskriminacije, ovir za trgovino in izkrivljanj na trgu baterij je treba določiti pravila o parametrih trajnostnosti, delovanju, varnosti, zbiranju, recikliranju in drugotni uporabi baterij ter informacijah o baterijah za potrošnike in gospodarske subjekte . Oblikovati je treba harmoniziran regulativni okvir za obravnavanje celotnega življenjskega cikla baterij, ki se dajo na trg v Uniji.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2a) Treba je posodobiti zakonodajo Unije o ravnanju z odpadnimi baterijami in ukrepati za zaščito okolja in zdravja ljudi s preprečevanjem ali zmanjševanjem škodljivih učinkov ustvarjanja odpadkov in ravnanja z njimi, z zmanjšanjem vpliva rabe virov in z izboljšanjem učinkovitosti njihove rabe. Ti ukrepi so ključnega pomena za prehod na krožno ter podnebno nevtralno gospodarstvo in okolje brez strupov in dolgoročno konkurenčnosti Unije in strateško samostojnost. Ustvarijo lahko pomembne gospodarske priložnosti, povečajo sinergijo med krožnim gospodarstvom ter politikami na področju energije, podnebja, prometa, industrije in raziskav, zaščitijo okolje in zmanjšajo emisije toplogrednih plinov.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10) Ta uredba bi se morala uporabljati za vse vrste baterij in akumulatorjev, ki se dajo na trg ali v uporabo v Uniji kot samostojne enote ali so vgrajeni v naprave ali drugače dobavljeni z električnimi in elektronskimi napravami in vozili. Ta uredba bi se morala uporabljati, ne glede na to, ali je baterija predvidena za posamezni proizvod ali splošno rabo, in ne glede na to, ali je vgrajena v proizvod ali dobavljena skupaj s proizvodom, s katerim naj bi se uporabljala, ali ločeno. (10) Ta uredba bi se morala uporabljati za vse vrste baterij in akumulatorjev, ki se dajo na trg ali v uporabo v Uniji , in sicer ne glede na to, ali so bili v njej proizvedeni ali uvoženi, kot samostojne enote ali so vgrajeni v naprave ali drugače dobavljeni z električnimi in elektronskimi napravami in vozili. Ta uredba bi se morala uporabljati, ne glede na to, ali je baterija predvidena za posamezni proizvod ali splošno rabo, in ne glede na to, ali je vgrajena v proizvod ali dobavljena skupaj s proizvodom, s katerim naj bi se uporabljala, ali ločeno.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12) Primerno je, da se na širokem področju uporabe uredbe razlikuje med kategorijami baterij v skladu z njihovo zasnovo in uporabo, in to ne glede na kemijsko tehnologijo baterije. Razvrstitev med prenosne baterije na eni strani ter industrijske in avtomobilske baterije na drugi v skladu z Direktivo 2006/66/ES bi bilo treba dodatno razviti, da bi se bolje upošteval razvoj uporabe baterij. Zaradi hitre rasti na področju električnih vozil za cestni prevoz baterije, ki se uporabljajo za pogon električnih vozil in v skladu z Direktivo 2006/66/ES spadajo v kategorijo industrijskih baterij, obsegajo velik del trga, ki se še dodatno povečuje. Zato je primerno, da se baterije, ki se uporabljajo za pogon v cestnih vozilih, razvrstijo v novo kategorijo baterij za električna vozila. Baterije, ki se uporabljajo za pogon v drugih vozilih, vključno z železniškimi, vodnimi in zračnimi vozili, na podlagi te uredbe še naprej spadajo v kategorijo industrijskih baterij. Industrijske baterije zajemajo široko skupino baterij, predvidenih za industrijske dejavnosti, komunikacijsko infrastrukturo, kmetijske dejavnosti ali proizvodnjo in distribucijo električne energije. Poleg tega neizčrpnega seznama primerov bi bilo treba za industrijsko baterijo šteti vsako baterijo, ki ni prenosna niti avtomobilska baterija ali baterija za električna vozila. V tej uredbi se baterije, ki se uporabljajo za shranjevanje energije v zasebnem ali domačem okolju, štejejo za industrijske baterije. Poleg tega je treba za zagotovitev razvrstitve vseh baterij , ki se uporabljajo v lahkih vozilih, kot so električna kolesa in skiroji , med prenosne baterije pojasniti opredelitev prenosnih baterij in uvesti omejitev teže za take baterije . (12) Primerno je, da se na širokem področju uporabe uredbe razlikuje med kategorijami baterij v skladu z njihovo zasnovo in uporabo, in to ne glede na kemijsko tehnologijo baterije. Razvrstitev med prenosne baterije na eni strani ter industrijske in avtomobilske baterije na drugi v skladu z Direktivo 2006/66/ES bi bilo treba dodatno razviti, da bi se bolje upošteval razvoj in tržni razpon uporabe baterij. Zaradi hitre rasti na področju električnih vozil za cestni prevoz baterije, ki se uporabljajo za pogon električnih vozil in v skladu z Direktivo 2006/66/ES spadajo v kategorijo industrijskih baterij, obsegajo velik del trga, ki se še dodatno povečuje. Zato je primerno, da se baterije, ki se uporabljajo za pogon v cestnih vozilih, razvrstijo v novo kategorijo baterij za električna vozila. Baterije, ki se uporabljajo za pogon v drugih vozilih, vključno z železniškimi, vodnimi in zračnimi vozili, na podlagi te uredbe še naprej spadajo v kategorijo industrijskih baterij. Baterije za pogon lahkih vozil, kot so električna kolesa in električni skiroji, niso jasno opredeljene kot baterije v okviru Direktive 2006/66/ES in imajo velik tržni delež, saj se vse pogosteje uporabljajo v trajnostni mobilnosti v mestih. Zato je primerno, da se baterije, ki se uporabljajo za pogon lahkih vozil, razvrstijo v novo kategorijo baterij, in sicer baterije za lahka vozila. Industrijske baterije zajemajo široko skupino baterij, predvidenih za industrijske dejavnosti, komunikacijsko infrastrukturo, kmetijske dejavnosti ali proizvodnjo in distribucijo električne energije. Poleg tega neizčrpnega seznama primerov bi bilo treba za industrijsko baterijo šteti vsako baterijo, ki ni prenosna niti avtomobilska baterija ali baterija za lahka vozila ali baterija za električna vozila. V tej uredbi se baterije, ki se uporabljajo za shranjevanje energije v zasebnem ali domačem okolju, štejejo za industrijske baterije.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13) Zasnova in proizvodnja baterij bi morali zagotavljati, da so delovanje, trajnost in varnost baterij čim boljši oziroma večji, njihov okoljski odtis pa čim manjši. Primerno je določiti specifične zahteve glede trajnostnosti za polnilne industrijske baterije in baterije za električna vozila z notranjim sistemom shranjevanja energije ter zmogljivostjo, večjo od 2 kWh , saj take baterije pomenijo segment trga, ki se bo po predvidevanjih v prihodnjih letih najbolj povečal. (13) Zasnova in proizvodnja baterij bi morali zagotavljati, da so delovanje, trajnost in varnost baterij čim boljši oziroma večji, njihov okoljski odtis pa čim manjši. Primerno je določiti specifične zahteve glede trajnostnosti za industrijske baterije, baterije za lahka vozila in baterije za električna vozila , saj take baterije pomenijo segment trga, ki se bo po predvidevanjih v prihodnjih letih najbolj povečal.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (15) Uporabo nevarnih snovi v baterijah bi bilo treba omejiti, da bi se zagotovilo varstvo zdravja ljudi in okolja ter zmanjšala prisotnost takih snovi v odpadkih. Zato je primerno, da se poleg omejitev iz Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (29) določijo še omejitve za živo srebro in kadmij v nekaterih vrstah baterij. Baterije, ki se uporabljajo v vozilih in za katere velja izjema na podlagi Priloge II k Direktivi 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30), bi bilo treba izvzeti iz prepovedi vsebnosti kadmija. (15) Uporabo nevarnih snovi v baterijah bi bilo treba omejiti, da bi se zagotovilo varstvo zdravja ljudi in okolja ter zmanjšala prisotnost takih snovi v odpadkih. Zato je primerno, da se poleg omejitev iz Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (29) določijo še omejitve za živo srebro , kadmij in svinec v nekaterih vrstah baterij. Baterije, ki se uporabljajo v vozilih in za katere velja izjema na podlagi Priloge II k Direktivi 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30), bi bilo treba izvzeti iz prepovedi vsebnosti kadmija. Komisija bi morala ob pomoči Agencije izvesti celostno in sistemsko oceno nevarnih snovi v baterijah. Pri tej oceni bi se bilo treba osredotočiti zlasti na kemijske tehnologije baterij, ki se jih na trgu veliko uporablja, razvijajoče se in nastajajoče kemijske tehnologije ter razpoložljivost ustreznih alternativ svinčevo-kislinskim industrijskim in avtomobilskim baterijam ter nikelj-kadmijevim industrijskim baterijam.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17) Postopek za sprejemanje novih in spremembo obstoječih omejitev nevarnih snovi v baterijah bi bilo treba v celoti uskladiti z Uredbo (ES) št. 1907/2006. Za zagotovitev učinkovitega odločanja, usklajevanja in upravljanja povezanih tehničnih, znanstvenih in upravnih vidikov te uredbe bi morala Evropska agencija za kemikalije, ustanovljena na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (v nadaljnjem besedilu: Agencija), opravljati specifične naloge v zvezi oceno tveganj zaradi snovi pri proizvodnji in uporabi baterij ter tveganj, ki se lahko pojavijo ob izrabljenosti baterij, ter oceno socialno-ekonomskih elementov in analizo alternativ v skladu z ustreznimi smernicami Agencije. Tako bi morala odbora Agencije za oceno tveganja in za socialno-ekonomsko analizo olajševati opravljanje nekaterih nalog, prenesenih na Agencijo na podlagi te uredbe. (17) Postopek za sprejemanje novih in spremembo obstoječih omejitev nevarnih snovi v baterijah bi bilo treba v celoti uskladiti z Uredbo (ES) št. 1907/2006. Za zagotovitev učinkovitega odločanja, usklajevanja in upravljanja povezanih tehničnih, znanstvenih in upravnih vidikov te uredbe bi bilo treba vzpostaviti dobro sodelovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij med državami članicami, Evropsko agencijo za kemikalije, ustanovljeno na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (v nadaljnjem besedilu: Agencija), Komisijo in zainteresiranimi stranmi. Države članice ali Agencija bi morale opravljati specifične naloge v zvezi oceno tveganj zaradi snovi pri proizvodnji in uporabi baterij ter tveganj, ki se lahko pojavijo ob izrabljenosti baterij, ter oceno socialno-ekonomskih elementov in analizo alternativ v skladu z ustreznimi smernicami Agencije. Tako bi morala odbora Agencije za oceno tveganja in za socialno-ekonomsko analizo olajševati opravljanje nekaterih nalog, prenesenih na Agencijo na podlagi te uredbe.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17a) Komisija bi morala oceniti, ali je potrebna sprememba člena 6, 71 ali Priloge I k Uredbi (ES) št. 1907/2006 ali vseh navedenih določb, da bi zagotovila njeno skladnost z vsemi prihodnjimi spremembami določb ali z drugo prihodnjo zakonodajo Unije o trajnostnih merilih za nevarne snovi in kemikalije. V skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v zvezi s spremembo navedenih določb, kadar je primerno.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18) S predvidenim množičnim uvajanjem baterij v sektorjih, kot sta mobilnost in shranjevanje energije, bi se morale zmanjšati emisije ogljika, da pa bi bile možnosti za to čim večje, morajo imeti baterije v celotnem življenjskem ciklu majhen ogljični odtis. V skladu s pravili o okoljskem odtisu kategorij izdelkov za polnilne baterije z visoko specifično energijo za mobilno uporabo (31) so podnebne spremembe druga najvišja povezana kategorija vpliva za baterije za rabo mineralov in kovin. Zato bi bilo treba tehnični dokumentaciji za polnilne industrijske baterije in baterije za električna vozila z notranjim sistemom shranjevanja energije ter zmogljivostjo, večjo od 2 kWh , ki se dajo na trg Unije, priložiti izjavo o ogljičnem odtisu , po potrebi specifično za posamezno proizvodno serijo. Baterije se proizvajajo v serijah, v določenih količinah in določenih časovnih okvirih . Harmonizacija tehničnih pravil za izračun ogljičnega odtisa za vse polnilne industrijske baterije in baterije za električna vozila z notranjim sistemom shranjevanja energije ter zmogljivostjo, večjo od 2 kWh , ki se dajo na trg Unije, je pogoj za uvedbo zahteve za vključitev izjave o ogljičnem odtisu v tehnično dokumentacijo baterij in poznejšo določitev razredov učinkovitosti v zvezi z ogljičnim odtisom, na podlagi katerih bo mogoče opredeliti baterije, katerih ogljični odtis je na splošno manjši. Zahteve za obveščanje o ogljičnem odtisu baterij in povezano jasno označevanje same po sebi predvidoma ne bodo povzročile spremembe ravnanja, potrebne za zagotovitev uresničevanja cilja Unije za razogljičenje sektorjev mobilnosti in shranjevanja energije v skladu z mednarodno dogovorjenimi cilji za podnebne spremembe (32). Zato bodo uvedene zgornje mejne vrednosti ogljika, ki bodo določene na podlagi namenske ocene učinka. Komisija bo s predlogom ravni zgornje meje ogljičnega odtisa med drugim upoštevala relativno porazdelitev vrednosti ogljičnega odtisa baterij na trgu, napredek pri zmanjševanju ogljičnega odtisa baterij, danih na trg Unije, ter dejanski in potencialni prispevek tega ukrepa k ciljem Unije za trajnostno mobilnost in podnebno nevtralnost do leta 2050. Za zagotovitev preglednosti v zvezi z ogljičnim odtisom baterij in prehoda na nizkoogljične baterije na trgu Unije ne glede na kraj njihove proizvodnje je utemeljeno, da se zahteve glede ogljičnega odtisa postopno in kumulativno povečujejo. Na podlagi teh zahtev se bodo preprečile emisije ogljika v življenjskem ciklu baterij, to pa bo prispevalo k cilju Unije glede doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050. S tem bi se lahko omogočile tudi druge politike na ravni Unije in nacionalni ravni, kot so spodbude ali merila za zelena javna naročila, ki spodbujajo proizvodnjo baterij z manjšimi vplivi na okolje. (18) S predvidenim množičnim uvajanjem baterij v sektorjih, kot sta mobilnost in shranjevanje energije, bi se morale zmanjšati emisije ogljika, da pa bi bile možnosti za to čim večje, morajo imeti baterije v celotnem življenjskem ciklu majhen ogljični odtis. V skladu s pravili o okoljskem odtisu kategorij izdelkov za polnilne baterije z visoko specifično energijo za mobilno uporabo (31) so emisije toplogrednih plinov, ki povzročajo podnebne spremembe, druga najvišja povezana kategorija vpliva za baterije za rudarjenjem in rabo mineralov in kovin. Zato bi bilo treba tehnični dokumentaciji za industrijske baterije, baterije za lahka vozila in baterije za električna vozila , ki se dajo na trg Unije, priložiti izjavo o ogljičnem odtisu. Harmonizacija tehničnih pravil za izračun ogljičnega odtisa za vse industrijske baterije, baterije za lahka vozila in baterije za električna vozila , ki se dajo na trg Unije, je pogoj za uvedbo zahteve za vključitev izjave o ogljičnem odtisu v tehnično dokumentacijo baterij in poznejšo določitev razredov učinkovitosti v zvezi z ogljičnim odtisom, na podlagi katerih bo mogoče opredeliti baterije, katerih ogljični odtis je na splošno manjši. Zahteve za obveščanje o ogljičnem odtisu baterij in povezano jasno označevanje same po sebi predvidoma ne bodo povzročile spremembe ravnanja, potrebne za zagotovitev uresničevanja cilja Unije za razogljičenje sektorjev mobilnosti in shranjevanja energije v skladu z mednarodno dogovorjenimi cilji za podnebne spremembe (32). Zato bodo uvedene zgornje mejne vrednosti ogljika, ki bodo določene na podlagi namenske ocene učinka. Komisija bo s predlogom ravni zgornje meje ogljičnega odtisa med drugim upoštevala relativno porazdelitev vrednosti ogljičnega odtisa baterij na trgu, napredek pri zmanjševanju ogljičnega odtisa baterij, danih na trg Unije, ter dejanski in potencialni prispevek tega ukrepa k ciljem Unije za trajnostno mobilnost in podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050. Za zagotovitev preglednosti v zvezi z ogljičnim odtisom baterij in prehoda na nizkoogljične baterije na trgu Unije ne glede na kraj njihove proizvodnje je utemeljeno, da se zahteve glede ogljičnega odtisa postopno in kumulativno povečujejo. Na podlagi teh zahtev se bodo preprečile emisije ogljika v življenjskem ciklu baterij, to pa bo prispevalo k podnebnim ciljem Unije , predvsem glede doseganja podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050. S tem bi se lahko omogočile tudi druge politike na ravni Unije in nacionalni ravni, kot so spodbude ali merila za zelena javna naročila, ki spodbujajo proizvodnjo baterij z manjšimi vplivi na okolje.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18a) Zgornje mejne vrednosti ogljičnega odtisa v življenjskem ciklu bi morale biti primerne tudi za prihodnost in se postopoma razvijati v skladu z najboljšimi razpoložljivimi proizvodnimi procesi. Zato bi morala Evropska komisija pri sprejemanju delegiranega akta, s katerim je določena zgornja mejna vrednost ogljičnega odtisa v življenjskem ciklu, upoštevati najboljše razpoložljive proizvodne procese in zagotoviti, da bodo izbrana tehnična merila skladna s ciljem te uredbe, s čimer bi zagotovili, da baterije, dane na trg Unije, zagotavljajo visoko raven varstva zdravja ljudi, varnosti, lastnine in okolja.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (19) Nekatere snovi, ki jih vsebujejo baterije, kot je kobalt, svinec, litij ali nikelj, se pridobivajo iz redkih virov, ki v Uniji niso zlahka dostopni, Komisija pa nekatere od njih šteje za kritične surovine. To je področje, na katerem mora Evropa povečati svojo strateško samostojnost in odpornost, da bi se pripravila na morebitne motnje dobave zaradi zdravstvenih ali drugih kriz. Povečanje krožnosti in učinkovitosti rabe virov s povečanjem recikliranja in predelave navedenih surovin bo prispevalo k doseganju tega cilja. (19) Nekatere snovi, ki jih vsebujejo baterije, kot je kobalt, svinec, litij ali nikelj, se pridobivajo iz redkih virov, ki v Uniji niso zlahka dostopni, Komisija pa nekatere od njih šteje za kritične surovine. V skladu z industrijsko strategijo Unije mora Evropa povečati svojo strateško samostojnost , tudi z omogočanjem naložb v tovarne, ki bodo proizvajale baterije v velikem obsegu, in odpornost, da bi se pripravila na morebitne motnje dobave zaradi zdravstvenih ali drugih kriz. Povečanje krožnosti in učinkovitosti rabe virov s povečanjem recikliranja in predelave navedenih surovin bo prispevalo k doseganju tega cilja. Nadomestitev redkih surovin z alternativnimi širše dostopnejšimi surovinami, tudi obnovljivimi surovinami, bi lahko povečala lastno proizvodnje baterij in strateško avtonomijo Unije. Zato je bistveno, da Unija in države članice podprejo ustrezne raziskovalne in razvojne pobude.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (21) Za upoštevanje tveganja pri dobavi kobalta, svinca, litija in niklja ter oceno njihove razpoložljivosti bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s spreminjanjem ciljev za minimalni delež recikliranega kobalta, svinca, litija ali niklja v aktivnih materialih baterij. (21) Za upoštevanje tveganja pri dobavi kobalta, svinca, litija in niklja ter oceno njihove razpoložljivosti in glede na tehnični in znanstveni napredek bi morala Komisija oceniti, ali bi bilo ustrezno revidirati cilje za minimalni delež recikliranega kobalta, svinca, litija ali niklja v aktivnih materialih baterij , in po potrebi v ta namen vložiti ustrezen zakonodajni predlog .

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (21a) Za upoštevanje sprememb v tehnologijah baterij, ki vplivajo na vrste materialov, ki jih je mogoče predelati, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi z dopolnitvijo te uredbe, za vključitev dodatnih surovin in ustreznih ciljev na seznam minimalnih deležev recikliranih materialov v aktivnih materialih baterij.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (22) Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje pravil o izračunu in preverjanju količine kobalta, svinca, litija ali niklja , pridobljenega iz odpadkov, v aktivnih materialih baterij na posamezni model in serijo baterij na proizvodni obrat ter zahtev za informacije v zvezi s tehnično dokumentacijo . (22) Za zagotovitev enotnih pogojev po vsej Uniji za izjavo o predelanih materialih, ki jo je treba predložiti v harmonizirani obliki , in za tehnično dokumentacijo bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev oblike in tehnične dokumentacije za izjavo o predelanih materialih .

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23) Za baterije, dane na trg Unije, bi morala biti značilna trajnost in dobro delovanje. Zato je treba določiti parametre delovanja in trajnosti za prenosne baterije za splošno rabo ter za polnilne industrijske baterije in baterije za električna vozila. V zvezi z baterijami za električna vozila neformalna delovna skupina UN/ECE za električna vozila in okolje razvija zahteve glede trajnosti v vozilu, zato ta uredba ne določa dodatnih zahtev glede trajnosti . Na področju baterij za shranjevanje energije pa se šteje, da obstoječe merilne metode za preizkušanje delovanja in trajnosti baterij niso dovolj natančne in reprezentativne, da bi omogočale uvedbo minimalnih zahtev. Ob uvedbi minimalnih zahtev v zvezi z delovanjem in trajnostjo teh baterij bi morali biti na voljo ustrezni harmonizirani standardi ali skupne specifikacije. (23) Za baterije, dane na trg Unije, bi morala biti značilna trajnost in dobro delovanje. Zato je treba določiti parametre delovanja in trajnosti za prenosne baterije za splošno rabo ter za industrijske baterije ter baterije za lahka in električna vozila. V zvezi z baterijami za električna vozila neformalna delovna skupina UN/ECE za električna vozila in okolje razvija zahteve glede trajnosti v vozilu, zato bi morala biti ta uredba skladna z njenimi ugotovitvami . Na področju baterij za shranjevanje energije pa se šteje, da obstoječe merilne metode za preizkušanje delovanja in trajnosti baterij niso dovolj natančne in reprezentativne, da bi omogočale uvedbo minimalnih zahtev. Ob uvedbi minimalnih zahtev v zvezi z delovanjem in trajnostjo teh baterij bi morali biti na voljo ustrezni harmonizirani standardi ali skupne specifikacije.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (24) Za zmanjšanje vpliva, ki ga imajo baterije v svojem življenjskem ciklu na okolje, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s spremembo parametrov delovanja in trajnosti ter določitvijo minimalnih vrednosti navedenih parametrov za prenosne baterije za splošno rabo ter za polnilne industrijske baterije. (24) Za zmanjšanje vpliva, ki ga imajo baterije v svojem življenjskem ciklu na okolje, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s spremembo parametrov delovanja in trajnosti ter določitvijo minimalnih vrednosti navedenih parametrov za prenosne baterije , baterije za lahka vozila ter za polnilne industrijske baterije.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (24a) Za zagotovitev skladnosti pravil Unije o elektrokemičnem delovanju in trajnosti baterij za električna vozila s tehničnimi specifikacijami neformalne delovne skupine UN/ECE za električna vozila in okolje ter ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s spremembo parametrov delovanja in trajnosti ter minimalnih vrednosti navedenih parametrov za baterije za električna vozila.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (25) Nekatere nepolnilne baterije za splošno rabo lahko vključujejo neučinkovito rabo virov in energije. Določiti bi bilo treba objektivne zahteve v zvezi z delovanjem in trajnostjo takih baterij, da bi se zagotovilo, da se na trg da manj nepolnilnih prenosnih baterij za splošno rabo, za katere je značilno slabo delovanje, zlasti kadar bi se na podlagi ocene življenjskega cikla z uporabo polnilnih baterij na splošno zagotovile okoljske koristi. (25) Nekatere nepolnilne baterije za splošno rabo lahko vključujejo neučinkovito rabo virov in energije , a se v nekaterih napravah še vedno uporabljajo . Določiti bi bilo treba objektivne zahteve v zvezi z delovanjem in trajnostjo takih baterij, da bi se zagotovilo, da se na trg da manj nepolnilnih prenosnih baterij za splošno rabo, za katere je značilno slabo delovanje . Komisija bi morala za posebne skupine proizvodov , ki uporabljajo nepolnilne baterije, na podlagi ocene življenjskega cikla oceniti, ali bi se z uporabo polnilnih baterij na splošno zagotovile okoljske koristi in ali bi bilo zato treba postopno opustiti uporabo nepolnilnih prenosnih baterij za splošno rabo . Zahteve iz te uredbe bi moralo biti tudi mogoče dopolniti z zahtevami, določenimi z izvedbenimi ukrepi iz Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) za posamezne proizvode na baterije.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (26) Za zagotovitev ustreznega ločenega zbiranja, obdelave in visokokakovostnega recikliranja prenosnih baterij, vgrajenih v naprave, ko te postanejo odpadki, so potrebne določbe za zagotovitev, da jih je mogoče odstraniti iz takih naprav in zamenjati. Tudi rabljene baterije bi morale biti zamenljive, da bi se podaljšala pričakovana življenjska doba naprav, v katerih se uporabljajo. Splošne določbe te uredbe se lahko dopolnijo z zahtevami, opredeljenimi za posamezne proizvode na baterije na podlagi izvedbenih ukrepov v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33) . Kadar drugi zakonodajni akti Unije iz varnostnih razlogov opredeljujejo bolj specifične zahteve v zvezi z odstranjevanjem baterij iz proizvodov (npr. igrač), bi se morala uporabljati navedena specifična pravila. (26) Za zagotovitev ustreznega ločenega zbiranja, obdelave in visokokakovostnega recikliranja prenosnih baterij, vgrajenih v naprave, ko te postanejo odpadki, so potrebne določbe za zagotovitev, da jih je mogoče odstraniti iz takih naprav in zamenjati. Določiti bi bilo treba tudi pravila za baterije za lahka vozila. Tudi rabljene baterije bi morale biti zamenljive, da bi se podaljšala pričakovana življenjska doba naprav, v katerih se uporabljajo. Splošne določbe te uredbe se lahko dopolnijo z zahtevami, opredeljenimi za posamezne proizvode na baterije na podlagi izvedbenih ukrepov v skladu z Direktivo 2009/125/ES. Kadar drugi zakonodajni akti Unije iz varnostnih razlogov opredeljujejo bolj specifične zahteve v zvezi z odstranjevanjem baterij iz proizvodov (npr. igrač), bi se morala uporabljati navedena specifična pravila. Sprejeti bi bilo treba tudi določbe, s katerimi bi poskrbeli, da se industrijske ter avtomobilske baterije in baterije za električna vozila lahko odstranijo in zamenjajo, pri čemer bi bilo treba upoštevati njihovo različno naravo in specifične varnostne zahteve.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (26a) Avtomobilske baterije, baterije za električna vozila in industrijske baterije bi morali odstraniti in zamenjati neodvisni izvajalci. Določiti bi bilo treba določbe, s katerimi bi poskrbeli, da se take baterije lahko odstranijo, zamenjajo in razstavijo. Varnost popravljenih baterij je treba oceniti na podlagi njim prilagojenih neporušnih testov. Da bi olajšali popravilo avtomobilskih baterij, baterij za električna vozila in industrijskih baterij, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi z dopolnitvijo te uredbe, da se določijo merila za odstranljivost, zamenljivost in razstavljanje avtomobilskih baterij, baterij za električna vozila in industrijskih baterij. Da bi ocenili varnost popravljenih baterij, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov o določitvi ustreznih neporušnih testnih metod.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (26b) Da bi dodatno zmanjšali odpadke, bi bilo treba spodbujati medsebojno združljivost baterij, konektorjev in polnilnikov pri vseh vrstah izdelka, in sicer v specifični zakonodaji o izvajanju okoljsko primerne zasnove in v prihodnji pobudi trajnostnih izdelkov.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (26c) Interoperabilnost polnilnikov znotraj določenih kategorij baterij bi lahko zmanjšala nepotrebne odpadke in stroške v korist potrošnikov in drugih končnih uporabnikov. Zato bi bilo treba omogočiti ponovno polnjenje baterij za električna vozila, lahka vozila in polnilne baterije, vgrajene v posebne kategorije električne in elektronske opreme, z uporabo univerzalnih polnilnikov, ki omogočajo interoperabilnost v vsaki kategoriji proizvodov. Ta uredba bi zato morala vključevati določbe, ki od Komisije zahtevajo, da oceni, kako najbolje uvesti harmonizirane standarde za univerzalne polnilnike, ki se bodo uporabljali najpozneje od 1. januarja 2026 za navedene kategorije baterij. Oceni bi se moral dodati zakonodajni predlog, kadar je ustrezno.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (27) Zanesljive baterije so ključne za delovanje in varnost številnih proizvodov, naprav in storitev. Zato bi bilo treba z zasnovo in proizvodnjo baterij zagotoviti njihovo varno delovanje in uporabo. Ta vidik je pomemben zlasti za stacionarne baterijske sisteme za shranjevanje energije, ki zdaj niso zajeti z drugimi zakonodajnimi akti Unije. Zato bi bilo treba za navedene sisteme za shranjevanje energije določiti parametre, ki jih je treba upoštevati pri varnostnih preizkusih. (27) Zanesljive baterije so ključne za delovanje in varnost številnih proizvodov, naprav in storitev. Zato bi bilo treba z zasnovo in proizvodnjo baterij zagotoviti njihovo varno delovanje in uporabo , da ne bi škodovale ljudem, okolju ali premoženju . Ta vidik je pomemben zlasti za baterije v stacionarnih baterijskih sistemih za shranjevanje energije, ki zdaj niso zajeti z drugimi zakonodajnimi akti Unije. Zato bi bilo treba za te baterije določiti parametre, ki jih je treba upoštevati pri varnostnih preizkusih , in jih dopolniti s standardi CEN, CENELEC in IEC .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (28) Baterije bi morale biti označene, da bi se končnim uporabnikom zagotovile pregledne, zanesljive in jasne informacije o baterijah, njihovih glavnih značilnostih in odpadnih baterijah ter da bi se končnim uporabnikom omogočilo sprejemanje informiranih odločitev pri kupovanju in odstranjevanju baterij, izvajalcem ravnanja z odpadki pa ustrezna obdelava odpadnih baterij. Baterije bi morale biti označene z vsemi potrebnimi informacijami v zvezi z njihovimi glavnimi značilnostmi, vključno z zmogljivostjo in vsebnostjo nekaterih nevarnih snovi. Da bi se zagotovila trajna razpoložljivost informacij, bi jih bilo treba zagotoviti tudi z uporabo kode QR. (28) Baterije bi morale biti označene, da bi se končnim uporabnikom zagotovile pregledne, zanesljive in jasne informacije o baterijah, njihovih glavnih značilnostih in odpadnih baterijah ter da bi se končnim uporabnikom omogočilo sprejemanje informiranih odločitev pri kupovanju in odstranjevanju baterij, izvajalcem ravnanja z odpadki pa ustrezna obdelava odpadnih baterij. Baterije bi morale biti označene z vsemi potrebnimi informacijami v zvezi z njihovimi glavnimi značilnostmi, vključno z zmogljivostjo , proizvodnimi značilnostmi in vsebnostjo nekaterih nevarnih snovi. Da bi se zagotovila trajna razpoložljivost informacij, bi jih bilo treba zagotoviti tudi z uporabo kode QR , pri čemer je treba upoštevati smernice standarda ISO/IEC 18004. Koda QR, ki je natisnjena na vseh baterijah ali vgravirana vanje, bi morala omogočiti dostop do potnega lista za izdelke. Oznake in kode QR bi morale biti dostopne invalidom v skladu z zahtevami iz Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta (1) .

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (29) Informacije o delovanju baterij so ključne za zagotovitev dobrega in pravočasnega obveščanja končnih uporabnikov kot potrošnikov ter zlasti enotne podlage za primerjanje različnih baterij pred nakupom. Zato bi se morale prenosne baterije za splošno rabo in avtomobilske baterije označevati z oznako, ki vsebuje informacije o minimalnem povprečnem trajanju pri specifični uporabi. Poleg tega je pomembno, da se končnemu uporabniku zagotovijo smernice, na podlagi katerih lahko primerno zavrže odpadne baterije. (29) Informacije o delovanju baterij so ključne za zagotovitev dobrega in pravočasnega obveščanja končnih uporabnikov , še posebej potrošnikov ter zlasti enotne podlage za primerjanje različnih baterij pred nakupom. Zato bi se morale prenosne baterije , baterije za lahka vozila in avtomobilske baterije označevati z oznako, ki vsebuje informacije o minimalnem povprečnem trajanju pri specifični uporabi in njihovi pričakovani življenjski dobi . Poleg tega je pomembno, da se končnemu uporabniku zagotovijo smernice, na podlagi katerih lahko primerno zavrže odpadne baterije.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (30) Polnilne industrijske baterije in baterije za električna vozila z notranjim sistemom shranjevanja energije ter zmogljivostjo, večjo od 2 kWH, bi morale vključevati krmilni sistem baterije , v katerem se shranjujejo podatki , da bi lahko končni uporabnik ali katera koli druga tretja oseba, ki deluje v njegovem imenu, kadar koli ugotovila stanje in pričakovano življenjsko dobo baterije. Za spremembo namena ali ponovno izdelavo baterije bi bilo treba osebi, ki je kupila baterijo, ali tretji osebi, ki deluje v njenem imenu, kadar koli zagotoviti dostop do krmilnega sistema baterije za oceno preostale vrednosti baterije, olajšanje ponovne uporabe, spremembe namena ali ponovne izdelave baterije ter za dajanje baterije na voljo neodvisnim agregatorjem, ki upravljajo virtualne elektrarne v omrežjih električne energije in so opredeljeni v Direktivi (EU) 2019/944 (34). Ta zahteva bi se morala uporabljati poleg prava Unije o homologaciji vozil, vključno z morebitnimi tehničnimi specifikacijami, ki izhajajo iz dela v zvezi z dostopom do podatkov v električnih vozilih, ki ga je opravila neformalna delovna skupina UN/ECE za električna vozila in okolje. (30) Baterije v stacionarnih baterijskih sistemih za shranjevanje energije, baterije za lahka vozila in baterije za električna vozila vsebujejo krmilni sistem baterije, v katerem se shranjujejo podatki. Krmilni sistem bi moral vključevati podatke o stanju , varnosti in pričakovani življenjski dobi baterije , da bi lahko končni uporabnik ali katera koli druga tretja oseba, ki deluje v njegovem imenu, kadar koli ugotovila te vidike. Za omogočanje ponovne uporabe, spremembe namena ali ponovne izdelave baterije bi bilo treba osebi, ki je kupila baterijo, ali tretji osebi, ki deluje v njenem imenu, kadar koli zagotoviti dostop samo za branje do podatkov krmilnega sistema baterije za oceno preostale vrednosti baterije, olajšanje priprave na ponovno uporabo, ponovne uporabe , priprave na spremembo namena , spremembe namena ali ponovne izdelave baterije ter za dajanje baterije na voljo neodvisnim agregatorjem, ki upravljajo virtualne elektrarne v omrežjih električne energije , tudi potrebne elemente, ki omogočajo delovanje storitev „iz vozila v omrežje“, in so opredeljeni v Direktivi (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (34) . Da bi se olajšalo njihovo uvajanje in uporaba v Uniji, bi morale baterije za električna vozila in baterije za lahka vozila omogočati, da so v vozilu na voljo podatki v realnem času, povezani s stanjem baterije, njeno napolnjenostjo, vrednostjo delovne moči in zmogljivostjo, samo za branje. Krmilni sistem baterije za baterije za električna vozila bi moral imeti tudi komunikacijsko funkcijo, ki bi omogočala pametne funkcije polnjenja, kot so polnjenje vozilo-omrežje, vozilo-odjemalec, vozilo-vozilo ter vozilo-zunanja baterija in vozilo-stavba . Ta zahteva bi se morala uporabljati poleg prava Unije o homologaciji vozil, vključno z morebitnimi tehničnimi specifikacijami, ki izhajajo iz dela v zvezi z dostopom do podatkov v električnih vozilih, ki ga je opravila neformalna delovna skupina UN/ECE za električna vozila in okolje. Ko se začnejo tehnične specifikacije, ki temeljijo na globalnih tehničnih predpisih UN/ECE (GTR UN/ECE), uporabljati v pravu Unije, bi jih bilo treba šteti za referenčno merilo za podatke o parametrih za ugotavljanje stanja in pričakovane življenjske dobe baterij, ki jih mora vsebovati krmilni sistem baterije.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (31) Več zahtev za posamezne proizvode, določenih v tej uredbi, med drugim glede delovanja, trajnosti, spremembe namena in varnosti, bi bilo treba izmeriti z uporabo zanesljivih, točnih in ponovljivih metod, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše metodologije merjenja in izračuna. Za preprečitev ovir za trgovino na notranjem trgu bi bilo treba standarde harmonizirati na ravni Unije. Pri takšnih metodah in standardih bi bilo treba čim bolj upoštevati resnično uporabo baterij in izraziti povprečni razpon ravnanja potrošnika, hkrati pa bi morali biti robustni, da bi odvračali od namernega in nenamernega izogibanja zahtevam. Po sprejetju takega standarda v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (35) ter objavi sklica nanj v Uradnem listu Evropske unije bi bilo treba oblikovati domnevo o skladnosti z zahtevami za posamezne proizvode, sprejetimi na podlagi te uredbe, če rezultati takih metod dokazujejo, da so bile dosežene minimalne vrednosti, določene za navedene vsebinske zahteve. Če objavljenih standardov ob uporabi zahtev za posamezne proizvode ni, bi morala Komisija z izvedbenimi akti sprejeti skupne specifikacije, pri čemer s skladnostjo s temi specifikacijami prav tako nastane domneva o skladnosti. Kadar se v poznejši fazi ugotovi, da imajo skupne specifikacije pomanjkljivosti, bi morala Komisija zadevne skupne specifikacije spremeniti ali razveljaviti z izvedbenim aktom. (31) Več zahtev za posamezne proizvode, določenih v tej uredbi, med drugim glede delovanja, trajnosti, spremembe namena in varnosti, bi bilo treba izmeriti z uporabo zanesljivih, točnih in ponovljivih metod, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše metodologije merjenja , standardov in izračuna. Za preprečitev ovir za trgovino na notranjem trgu bi bilo treba standarde harmonizirati na ravni Unije. Pri takšnih metodah in standardih bi bilo treba čim bolj upoštevati resnično uporabo baterij in izraziti povprečni razpon ravnanja potrošnika, hkrati pa bi morali biti robustni, da bi odvračali od namernega in nenamernega izogibanja zahtevam. Po sprejetju takega standarda v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 (35) Evropskega parlamenta in Sveta ter objavi sklica nanj v Uradnem listu Evropske unije bi bilo treba oblikovati domnevo o skladnosti z zahtevami za posamezne proizvode, sprejetimi na podlagi te uredbe, če rezultati takih metod dokazujejo, da so bile dosežene minimalne vrednosti, določene za navedene vsebinske zahteve. Da bi preprečili podvajanje standardov, kar najbolj povečali učinkovitost ter vključili najboljše strokovno in najnovejše znanje, bi morala Komisija eno ali več evropskih organizacij za standardizacijo prositi, naj v primeru odsotnosti tovrstnega standarda oblikujejo standard. Če objavljenih standardov ob uporabi zahtev za posamezne proizvode ni in če se ustrezna evropska organizacija za standardizacijo ne odzove zadovoljivo , bi morala Komisija v izjemnih in utemeljenih primerih in po posvetovanju z ustreznimi deležniki z izvedbenimi akti sprejeti skupne specifikacije, pri čemer s skladnostjo s temi specifikacijami prav tako nastane domneva o skladnosti. Kadar se v poznejši fazi ugotovi, da imajo skupne specifikacije pomanjkljivosti, bi morala Komisija zadevne skupne specifikacije spremeniti ali razveljaviti z izvedbenim aktom.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (31a) Aktivna udeležba v delu mednarodnih odborov za standardizacijo je pomemben strateški pogoj za dajanje prihodnjih tehnologij na trg. V nekaterih primerih je Unija v teh odborih premalo zastopana. Zato bi morale Komisija in države članice dejavno podpirati delo evropskih podjetij v tovrstnih mednarodnih odborih za standardizacijo. Preden namerava Komisija sprejeti standarde s sekundarno zakonodajo, bi morala previdno oceniti delo, ki je bilo opravljeno na mednarodni ravni.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (31b) Komisija bi morala zagotoviti doslednost glede harmoniziranih standardov in skupnih specifikacij v okviru te uredbe in pri pregledu Uredbe (EU) št. 1025/2012.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (32) Za zagotovitev učinkovitega dostopa do informacij zaradi nadzora trga, prilagajanje novim tehnologijam in zagotovitev odpornosti v primeru svetovnih kriz, kot je pandemija COVID-19, bi moralo biti mogoče spletno zagotoviti informacije v zvezi s skladnostjo z vsemi akti Unije, ki se uporabljajo za baterije, v obliki enotne izjave EU o skladnosti. (32) Za zagotovitev učinkovitega dostopa do informacij zaradi nadzora trga, prilagajanje novim tehnologijam in zagotovitev odpornosti v primeru svetovnih kriz, kot je pandemija COVID-19, bi se lahko informacije v zvezi s skladnostjo z vsemi akti Unije, ki se uporabljajo za baterije, posredovale na spletu v obliki enotne izjave EU o skladnosti.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (35) Vendar izbrani moduli ne odražajo nekaterih specifičnih vidikov baterij, zato jih je treba za postopek ugotavljanja skladnosti prilagoditi. Da bi se upoštevalo, da so zahteve glede trajnostnosti, varnosti in označevanja , navedene v tej uredbi, nove in zapletene, ter bi se zagotovila skladnost baterij, danih na trg, s pravnimi instrumenti, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s spreminjanjem postopkov ugotavljanja skladnosti z dodajanjem faz preverjanja ali spremembo modula za ugotavljanje skladnosti na podlagi razvoja na trgu baterij ali v vrednostni verigi baterij. (35) Vendar izbrani moduli ne odražajo nekaterih specifičnih vidikov baterij, zato jih je treba za postopek ugotavljanja skladnosti prilagoditi. Da bi se upoštevalo, da so zahteve glede trajnostnosti, varnosti , označevanja in obveščanja , navedene v tej uredbi, nove in zapletene, ter bi se zagotovila skladnost baterij, danih na trg, s pravnimi instrumenti, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s spreminjanjem postopkov ugotavljanja skladnosti z dodajanjem faz preverjanja ali spremembo modula za ugotavljanje skladnosti na podlagi razvoja na trgu baterij ali v vrednostni verigi baterij. Za zagotavljanje skladnosti z zahtevami glede trajnostnosti in obveznostmi glede primerne skrbnosti v dobavni verigi iz te uredbe so potrebni zanesljivi postopki ocenjevanja skladnosti.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (38) Glede na to, da so zahteve glede trajnostnosti, varnosti in označevanja baterij nove in zapletene, ter za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti baterij je treba opredeliti zahteve za priglasitvene organe, ki sodelujejo pri ugotavljanju skladnosti, priglasitvi in spremljanju priglašenih organov. Zlasti bi bilo treba zagotoviti, da priglasitveni organ deluje objektivno in nepristransko. Poleg tega bi se moralo od priglasitvenih organov zahtevati, da varujejo zaupnost informacij, ki jih pridobivajo, vseeno pa bi morali imeti možnost, da si z nacionalnimi organi, priglasitvenimi organi drugih držav članic in Komisijo izmenjujejo informacije o priglašenih organih, da se zagotovi usklajenost ugotavljanja skladnosti. (38) Glede na to, da so zahteve glede trajnostnosti, delovanja, varnosti , označevanja in obveščanja v zvezi z baterijami nove in zapletene, ter za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti baterij je treba opredeliti zahteve za priglasitvene organe, ki sodelujejo pri ugotavljanju skladnosti, priglasitvi in spremljanju priglašenih organov. Zlasti bi bilo treba zagotoviti, da priglasitveni organ deluje objektivno in nepristransko ter da ima dovolj tehnično usposobljenega osebja za izvajanje svojih nalog . Poleg tega bi se moralo od priglasitvenih organov zahtevati, da varujejo zaupnost informacij, ki jih pridobivajo, vseeno pa bi morali imeti možnost, da si z nacionalnimi organi, priglasitvenimi organi drugih držav članic in Komisijo izmenjujejo informacije o priglašenih organih, da se zagotovi usklajenost ugotavljanja skladnosti.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (39) Bistveno je, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije na enaki ravni ter pod pogoji poštene konkurence in avtonomije. Zato bi bilo treba določiti zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni za izvajanje dejavnosti ugotavljanja skladnosti. Te zahteve bi se morale še naprej uporabljati kot pogoj za ohranjanje pristojnosti priglašenega organa. Za zagotovitev avtonomije priglašenega organa bi se moralo od organa in njegovega osebja zahtevati, da ohranjata neodvisnost od gospodarskih subjektov v vrednostni verigi baterij in drugih družb, vključno s poslovnimi združenji ter matičnimi in odvisnimi družbami. Od priglašenega organa bi se moralo zahtevati, da dokumentira svojo neodvisnost in predloži navedeno dokumentacijo priglasitvenemu organu. (39) Bistveno je, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije na enaki ravni ter pod pogoji poštene konkurence in avtonomije. Zato bi bilo treba določiti zahteve za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni za izvajanje dejavnosti ugotavljanja skladnosti. Te zahteve bi se morale še naprej uporabljati kot pogoj za ohranjanje pristojnosti priglašenega organa. Za zagotovitev avtonomije priglašenega organa bi se moralo od organa in njegovega osebja zahtevati, da ohranjata neodvisnost od gospodarskih subjektov v vrednostni verigi baterij in drugih družb, vključno s poslovnimi združenji ter matičnimi in odvisnimi družbami. Od priglašenega organa bi se moralo zahtevati, da dokumentira svojo neodvisnost in predloži navedeno dokumentacijo priglasitvenemu organu. Poskrbeti je treba tudi za izmenjevanje ekip in ustrezna obdobja mirovanja.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (42) Ker bi se lahko storitve, ki jih ponujajo priglašeni organi v državi članici, nanašale na baterije, dostopne na trgu po vsej Uniji, je primerno dati drugim državam članicam in Komisiji priložnost, da izrazijo svoja nestrinjanja glede priglašenega organa. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da se bo lahko od priglasitvenega organa zahtevalo sprejetje korektivnih ukrepov, kadar priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev te uredbe. (42) Ker bi se lahko storitve, ki jih ponujajo priglašeni organi v državi članici, nanašale na baterije, dostopne na trgu po vsej Uniji, je primerno dati drugim državam članicam , Komisiji, gospodarskim subjektom in ustreznim deležnikom priložnost, da izrazijo svoja nestrinjanja glede priglašenega organa . Komisija bi morala med postopkom preiskave zaprositi za nasvet preskuševalno zmogljivost Unije, imenovano v skladu z Uredbo (EU) 2019/1020 . Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da se bo lahko od priglasitvenega organa zahtevalo sprejetje korektivnih ukrepov, kadar priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev te uredbe.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (43) Zaradi olajševanja in pospeševanja postopka ugotavljanja skladnosti, certificiranja in končno dostopa na trg ter zaradi dejstva, da so zahteve glede trajnostnosti, varnosti in označevanja baterij nove in zapletene, je ključno, da imajo priglašeni organi stalen dostop do vse potrebne opreme in zmogljivosti za preizkušanje ter da uporabljajo postopke, ne da bi ustvarjali nepotrebna bremena za gospodarske subjekte. Iz istega razloga in za zagotovitev enakega obravnavanja gospodarskih subjektov morajo priglašeni organi dosledno uporabljati postopke ugotavljanja skladnosti. (43) Zaradi olajševanja in pospeševanja postopka ugotavljanja skladnosti, certificiranja in končno dostopa na trg ter zaradi dejstva, da so zahteve glede trajnostnosti, varnosti , označevanja in obveščanja v zvezi z baterijami nove in zapletene, je ključno, da imajo priglašeni organi stalen dostop do vse potrebne opreme in zmogljivosti za preizkušanje ter da uporabljajo postopke, ne da bi ustvarjali nepotrebna bremena za gospodarske subjekte. Iz istega razloga in za zagotovitev enakega obravnavanja gospodarskih subjektov morajo priglašeni organi dosledno uporabljati postopke ugotavljanja skladnosti.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (51) Za lažjo komunikacijo med gospodarskimi subjekti, organi za nadzor trga in potrošniki bi morali gospodarski subjekti poleg poštnega naslova pri svojih kontaktnih podatkih navesti spletni naslov. (51) Za lažjo komunikacijo med gospodarskimi subjekti, organi za nadzor trga in potrošniki bi morali gospodarski subjekti pri svojih kontaktnih podatkih navesti telefonsko številko, poštni ter spletni naslov in spletno stran .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (52) Treba je zagotoviti, da baterije iz tretjih držav, ki vstopajo na trg Unije in se uvažajo kot samostojne baterije ali v proizvodih, izpolnjujejo zahteve te uredbe, in zlasti, da so izdelovalci izvedli ustrezne postopke ugotavljanja skladnosti v zvezi s temi baterijami. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da baterije, ki jih dajo na trg in v uporabo, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, ter da sta oznaka CE na baterijah in dokumentacija, ki jo pripravijo izdelovalci, na voljo nacionalnim organom za inšpekcijski pregled. (52) Treba je zagotoviti, da baterije iz tretjih držav, ki vstopajo na trg Unije in se uvažajo kot samostojne baterije ali v proizvodih, izpolnjujejo zahteve te uredbe ter ustrezno veljavno pravo Unije , in zlasti, da so izdelovalci izvedli ustrezne postopke ugotavljanja skladnosti v zvezi s temi baterijami. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da so revizije zahtev iz te uredbe glede proizvodnega procesa baterij, ki jih izvedejo tretje strani, zanesljive in neodvisne. Zato bi bilo treba poskrbeti za celovito skladnost izjave o ogljičnem odtisu, reciklirane vsebine ter obveznosti o primerni skrbnosti na področju človekovih pravic in vrednostne verige baterij. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da baterije, ki jih dajo na trg in v uporabo, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, ter da sta oznaka CE na baterijah in dokumentacija, ki jo pripravijo izdelovalci, na voljo nacionalnim organom za inšpekcijski pregled. Ti organi bi morali zlasti pri izvajanju nadzora proizvodov, ki vstopajo na trg Unije iz tretjih držav, zagotoviti dosledno izvrševanje prava Unije z učinkovito in enotno ravnjo nadzora v skladu z Uredbo (EU) 2019/1020.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (53) Vsak uvoznik bi moral ob dajanju baterije na trg ali v uporabo na bateriji navesti svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov. Opredeliti bi bilo treba izjeme, kadar to ni mogoče zaradi velikosti baterije . To vključuje primere, v katerih bi moral uvoznik odpreti embalažo, da bi lahko na bateriji navedel svoje ime in naslov , ali kadar je baterija premajhna, da bi se lahko navedle te informacije. (53) Vsak uvoznik bi moral ob dajanju baterije na trg ali v uporabo na bateriji navesti svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov , elektronski naslov in telefonsko številko . Opredeliti bi bilo treba izjeme, kadar to ni mogoče , ker je baterija premajhna, da bi se lahko navedle te informacije . Opredeliti bi bilo treba izjeme za primere, v katerih bi moral uvoznik odpreti embalažo, da bi lahko na bateriji navedel svoje ime in druge kontaktne podatke. V teh izjemnih primerih bi moral uvoznik te informacije predložiti v dokumentu, ki bi bil priložen bateriji , ali na drugačen, lahko dostopen način. Če je na voljo embalaža, bi bilo treba te informacije navesti na njej .

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (56) Distributerji in uvozniki , ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo nacionalni organi, ter pripravljeni dejavno sodelovati in navedenim organom predložiti vse potrebne informacije v zvezi z zadevno baterijo. (56) Distributerji , uvozniki in ponudniki storitev odpremnih skladišč, vključno s tržnicami , ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo nacionalni organi, ter pripravljeni dejavno sodelovati in navedenim organom predložiti vse potrebne informacije v zvezi z zadevno baterijo.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (57) Zagotavljanje sledljivosti baterije po vsej dobavni verigi prispeva k preprostejšemu in učinkovitejšemu nadzoru trga. Z učinkovitim sistemom sledljivosti lahko organi za nadzor trga lažje izsledijo gospodarske subjekte, ki so dali na trg ali v uporabo neskladne baterije ali omogočili njihovo dostopnost na trgu. Zato bi se moralo od gospodarskih subjektov zahtevati, da določeno obdobje hranijo informacije o svojih transakcijah z baterijami. (57) Zagotavljanje sledljivosti baterije po vsej dobavni verigi prispeva k preprostejšemu in učinkovitejšemu nadzoru trga , potrošnikom pa omogoča preglednost . Z učinkovitim sistemom sledljivosti lahko organi za nadzor trga lažje izsledijo gospodarske subjekte, ki so dali na trg ali v uporabo neskladne baterije ali omogočili njihovo dostopnost na trgu. Zato bi se moralo od gospodarskih subjektov zahtevati, da določeno obdobje hranijo informacije o svojih transakcijah z baterijami , tudi v elektronski obliki .

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 59

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (59) Navedene materiale dobavlja le nekaj držav in v nekaterih primerih lahko nizki standardi upravljanja poslabšajo okoljske in socialne probleme. Rudarjenje in rafiniranje kobalta in niklja sta povezana z najrazličnejšimi socialnimi in okoljskimi težavami, vključno z morebitnimi okoljskimi nevarnostmi in težavami za zdravje ljudi. Čeprav socialni in okoljski vplivi za naravni grafit niso tako resni, pri njegovem rudarjenju sodelujejo številni obrtniški akterji in akterji, ki rudarijo v majhnem obsegu, ti pa večinoma delujejo v neformalnih okvirih, zaradi česar se lahko pojavijo resni vplivi na zdravje in okolje, vključno z opuščanjem rednega zapiranja in sanacije rudnikov, kar povzroča uničenje ekosistemov in tal. Kar zadeva litij, bo predvideno povečanje njegove uporabe pri proizvodnji baterij verjetno povzročilo dodatni pritisk na dejavnosti pridobivanja in rafiniranja, zato je priporočljivo, da se vključi na področje uporabe obveznosti glede potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. Pričakovano ogromno povečanje povpraševanja po baterijah v Uniji ne bi smelo prispevati k povečanju takih okoljskih in socialnih tveganj. (59) Navedene materiale dobavlja le nekaj držav in v nekaterih primerih lahko nizki standardi upravljanja poslabšajo okoljske in socialne probleme. Rudarjenje in rafiniranje kobalta , bakra, niklja, železa in boksita sta povezana z najrazličnejšimi socialnimi in okoljskimi težavami, vključno z morebitnimi okoljskimi nevarnostmi in težavami za zdravje ljudi. Čeprav socialni in okoljski vplivi za naravni grafit niso tako resni, pri njegovem rudarjenju sodelujejo številni obrtniški akterji in akterji, ki rudarijo v majhnem obsegu, ti pa večinoma delujejo v neformalnih okvirih, zaradi česar se lahko pojavijo resni vplivi na zdravje in okolje, vključno z opuščanjem rednega zapiranja in sanacije rudnikov, kar povzroča uničenje ekosistemov in tal. Kar zadeva litij, bo predvideno povečanje njegove uporabe pri proizvodnji baterij verjetno povzročilo dodatni pritisk na dejavnosti pridobivanja in rafiniranja, zato je priporočljivo, da se vključi na področje uporabe obveznosti glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije . Pričakovano ogromno povečanje povpraševanja po baterijah v Uniji ne bi smelo prispevati k povečanju takih okoljskih in socialnih tveganj v tujini .

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 60

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (60) Nekatere od zadevnih surovin, kot so kobalt, litij in naravni grafit, se štejejo za kritične surovine za EU (38), za ustrezno delovanje ekosistema baterij v EU pa je potrebno njihovo trajnostno pridobivanje. (60) Nekatere od zadevnih surovin, kot so boksit, kobalt, litij in naravni grafit, se štejejo za kritične surovine za EU (38), za ustrezno delovanje ekosistema baterij v EU pa je potrebno njihovo trajnostno pridobivanje.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 62

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (62) V Uniji so bile splošne zahteve glede potrebne skrbnosti v zvezi z nekaterimi minerali in kovinami uvedene z Uredbo (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta (39). Vendar navedena uredba ne obravnava mineralov in materialov, ki se uporabljajo za proizvodnjo baterij. (62) Vodilna načela Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernice OECD za večnacionalna podjetja določajo, da bi morali gospodarski subjekti izvajati potrebno skrbnost kot način za uresničevanje svoje družbene odgovornosti v zvezi s človekovimi pravicami in okoljem. V Uniji so bile splošne zahteve glede potrebne skrbnosti v zvezi z nekaterimi minerali in kovinami uvedene z Uredbo (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta (39). Vendar navedena uredba ne obravnava mineralov in materialov, ki se uporabljajo za proizvodnjo baterij.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 63

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (63) Zaradi predvidenega eksponentnega povečevanja povpraševanja po baterijah v EU bi moral gospodarski subjekt , ki da baterijo na trg EU , določiti politiko potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. Določiti bi bilo treba povezane zahteve, da bi se obravnavala socialna in okoljska tveganja, ki nastajajo pri pridobivanju in predelavi nekaterih surovin za proizvodnjo baterij in trgovanju z njimi. (63) Odgovornost za spoštovanje človekovih pravic, socialnih pravic, zdravja ljudi in okolja bi morala veljati za vse proizvodne dejavnosti in druge s tem povezane poslovne odnose gospodarskega subjekta v vseh delih vrednostne verige baterije. Zaradi predvidenega eksponentnega povečevanja povpraševanja po baterijah v EU in ker pridobivanje, predelava ter trgovanje z nekaterimi surovinami , kemikalijami in sekundarnimi surovinami, uporabljenimi pri proizvodnji baterij , in do katerih pride pri obdelavi odpadnih baterij, prinašajo posebna tveganja, bi bilo treba določiti nekatere zahteve glede postopka potrebne skrbnosti za vrednostno verigo baterije , da bi se obravnavala socialna in okoljska tveganja, ki nastajajo pri pridobivanju in predelavi nekaterih surovin , kemikalij in sekundarnih surovin za proizvodnjo baterij, in trgovanju z njimi , pri obdelavi odpadnih baterij, v samem proizvodnem procesu ter v vseh drugih s tem povezanih poslovnih odnosih .

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 64

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (64) Vzpostavljena politika potrebne skrbnosti na podlagi tveganja bi morala temeljiti na mednarodno priznanih načelih potrebne skrbnosti iz desetih načel globalnega dogovora Združenih narodov (40), smernic za ocenjevanje življenjskega cikla proizvodov (41) ob upoštevanju družbenega vidika, tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike (42) ter smernic potrebne skrbnosti OECD za odgovorno ravnanje podjetij (43), ki odražajo skupno razumevanje vlad in zainteresiranih strani ter bi morale biti prilagojene specifičnim razmeram in okoliščinam posameznega gospodarskega subjekta. V zvezi s pridobivanjem in predelavo naravnih mineralnih virov, ki se uporabljajo za proizvodnjo baterij, in trgovanjem z njimi smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne oskrbovalne verige z minerali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (44) (v nadaljnjem besedilu: smernice OECD o potrebni skrbnosti) odražajo dolgotrajna prizadevanja vlad in zainteresiranih strani za oblikovanje dobre prakse na tem področju. (64) Vzpostavljeni postopek potrebne skrbnosti na podlagi tveganja bi moral temeljiti na mednarodno priznanih standardih in načelih potrebne skrbnosti iz vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, desetih načel globalnega dogovora Združenih narodov (40), smernic za ocenjevanje življenjskega cikla proizvodov (41) ob upoštevanju družbenega vidika, tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike (42) , smernic OECD za večnacionalne družbe ter smernic potrebne skrbnosti OECD za odgovorno ravnanje podjetij (43), ki odražajo skupno razumevanje vlad in zainteresiranih strani ter bi morale biti prilagojene specifičnim razmeram in okoliščinam posameznega gospodarskega subjekta. V zvezi s pridobivanjem in predelavo naravnih mineralnih virov iz območij z visokim tveganjem , ki se uporabljajo za proizvodnjo baterij, in trgovanjem z njimi smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne oskrbovalne verige z minerali s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (44) (v nadaljnjem besedilu: smernice OECD o potrebni skrbnosti) odražajo mednarodno priznan standard, ki obravnava posebna tveganja hudih kršitev človekovih pravic, povezanih s pridobivanjem nekaterih surovin in trgovanjem z njimi v kontekstu konfliktov, in dolgotrajna prizadevanja vlad in zainteresiranih strani za oblikovanje dobre prakse na tem področju.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 65

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (65) V skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti (45) je potrebna skrbnost trajen, proaktiven in reaktiven postopek, s katerim lahko podjetja zagotovijo, da spoštujejo človekove pravice in ne prispevajo h konfliktom (46). Potrebna skrbnost na podlagi tveganja se nanaša na ukrepe, ki bi jih morala podjetja sprejeti za opredelitev in obravnavo dejanskih ali morebitnih tveganj , da bi preprečila ali ublažila škodljive učinke , povezane z njihovimi dejavnostmi ali odločitvami glede pridobivanja. Podjetje lahko oceni tveganje, ki ga povzročajo dejavnosti in odnosi podjetja, ter sprejme ukrepe za njegovo zmanjšanje v skladu z ustreznimi standardi iz nacionalnega in mednarodnega prava, priporočil o odgovornem poslovnem ravnanju mednarodnih organizacij, orodij, ki jih podpirajo vlade, prostovoljnih pobud zasebnega sektorja ter notranjih politik in sistemov podjetja. Poleg tega ta pristop pomaga prilagoditi obseg dejavnosti za potrebno skrbnost obsegu dejavnosti podjetja ali njegovim odnosom v oskrbovalni verigi. (65) V skladu s standardi in načeli OZN, Mednarodne organizacije dela in OECD je potrebna skrbnost trajen, proaktiven in reaktiven postopek, s katerim lahko podjetja zagotovijo, da spoštujejo človekove pravice in okolje ter ne prispevajo h konfliktom (46). Potrebna skrbnost na podlagi tveganja se nanaša na ukrepe, ki bi jih morala podjetja sprejeti za opredelitev , preprečevanje, prenehanje , blažitev in upoštevanje škodljivih učinkov , povezanih z njihovimi dejavnostmi ali odločitvami glede pridobivanja. Gospodarski subjekti bi morali izvesti informirano, učinkovito in tehtno posvetovanje s prizadetimi skupnostmi. Podjetje lahko oceni tveganje, ki ga povzročajo dejavnosti in odnosi podjetja, ter sprejme ukrepe za njegovo zmanjšanje , med katerimi so lahko zahteva za dodatne informacije, pogajanja za popravo položaja, opustitev ali prekinitev odnosa z dobavitelji, v skladu z ustreznimi standardi iz nacionalnega in mednarodnega prava, priporočil o odgovornem poslovnem ravnanju mednarodnih organizacij, orodij, ki jih podpirajo vlade, prostovoljnih pobud zasebnega sektorja ter notranjih politik in sistemov podjetja. Poleg tega ta pristop pomaga prilagoditi obseg dejavnosti za potrebno skrbnost obsegu dejavnosti podjetja ali njegovim odnosom v oskrbovalni verigi. Zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije veljajo za vse gospodarske subjekte, ki dajejo baterije na evropski trg, vključno s spletnimi platformami.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 65 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (65a) Sheme potrebne skrbnosti v zasebnem sektorju lahko podpirajo gospodarske subjekte pri njihovi potrebni skrbnosti, vendar bi morali biti gospodarski subjekti individualno odgovorni za izpolnjevanje obveznosti potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije iz te uredbe.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 65 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (65b) Države članice bi morale gospodarskim subjektom, zlasti malim in srednjim podjetjem, zagotoviti posebno tehnično pomoč, da bodo lahko izpolnjevali zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 66

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (66) Sprejeti ali spremeniti bi bilo treba politike obvezne potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi ter obravnavati vsaj glavne kategorije socialnih in okoljskih tveganj. To bi moralo zajemati sedanje in verjetne vplive na družbeno življenje na eni strani, zlasti človekove pravice, zdravje ljudi in varnost ter zdravje in varnost pri delu ter pravice delavcev, na drugi pa vplive na okolje, zlasti rabo vode, varstvo tal, onesnaževanje zraka in biotsko raznovrstnost, vključno z življenjem v skupnosti. (66) Sprejeti ali spremeniti bi bilo treba politike obvezne potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije ter obravnavati vsaj glavne kategorije socialnih in okoljskih tveganj. To bi moralo zajemati sedanje in verjetne vplive na družbeno življenje na eni strani, zlasti človekove pravice, zdravje ljudi in varnost ter zdravje in varnost pri delu ter pravice delavcev, na drugi pa vplive na okolje, zlasti rabo vode, varstvo tal, onesnaževanje zraka , podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost, vključno z življenjem v skupnosti.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 67

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (67) V zvezi s kategorijami socialnih tveganj bi morale politike potrebne skrbnosti obravnavati tveganja v oskrbovalni verigi z baterijami v zvezi z varstvom človekovih pravic, vključno z zdravjem ljudi, zaščito otrok in enakostjo spolov, v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah (47). Politike potrebne skrbnosti bi morale vključevati informacije o tem, kako gospodarski subjekt prispeva k preprečevanju kršitev človekovih pravic, ter instrumentih, vzpostavljenih v poslovni strukturi subjekta, za boj proti korupciji in podkupninam. Poleg tega bi morale zagotavljati pravilno izvajanje pravil temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (48), kot so navedene v Prilogi I k tristranski deklaraciji MOD. (67) V zvezi s kategorijami družbenih tveganj bi morale politike potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije obravnavati tveganja v vrednostni verigi baterije v zvezi z varstvom človekovih pravic, vključno z zdravjem ljudi, pravicami domorodnih ljudstev, zaščito otrok in enakostjo spolov, v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah (47). Politike potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije bi morale vključevati informacije o tem, kako gospodarski subjekt prispeva k preprečevanju kršitev človekovih pravic, ter instrumentih, vzpostavljenih v poslovni strukturi subjekta, za boj proti korupciji in podkupninam. Poleg tega bi morale zagotavljati pravilno izvajanje pravil temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (48), kot so navedene v Prilogi I k tristranski deklaraciji MOD.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 68

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (68) V zvezi s kategorijami okoljskih tveganj bi morale politike potrebne skrbnosti obravnavati tveganja v oskrbovalni verigi z baterijami v zvezi z varstvom naravnega okolja in biotske raznovrstnosti (49) v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti, kar vključuje tudi upoštevanje lokalnih skupnosti ter njihovo varstvo in razvoj. (68) V zvezi s kategorijami okoljskih tveganj bi morale politike potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije obravnavati tveganja v vrednostni verigi baterije v zvezi z varstvom naravnega okolja in biotske raznovrstnosti (49) v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti, kar vključuje tudi upoštevanje lokalnih skupnosti ter njihovo varstvo in razvoj. Prav tako bi morale obravnavati tveganja v zvezi s podnebnimi spremembami v skladu s Pariškim sporazumom in njegovim ciljem omejitve globalnega segrevanja na manj kot 1,5 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo ter okoljska tveganja, ki jih pokrivajo druge mednarodne okoljske konvencije.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 69

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (69) Obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi v zvezi z opredelitvijo in zmanjšanjem socialnih in okoljskih tveganj, povezanih s surovinami, ki se uporabljajo v proizvodnji baterij, bi morale prispevati k izvajanju Resolucije št. 19 UNEP o upravljanju mineralnih virov, v kateri se priznava pomembni prispevek rudarskega sektorja k uresničevanju Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja. (69) Obveznosti za potrebno skrbnost v vrednostni verigi baterije v zvezi z opredelitvijo in zmanjšanjem socialnih in okoljskih tveganj, povezanih s surovinami, ki se uporabljajo v proizvodnji baterij, bi morale prispevati k izvajanju Resolucije št. 19 UNEP o upravljanju mineralnih virov, v kateri se priznava pomembni prispevek rudarskega sektorja k uresničevanju Agende 2030 in ciljev trajnostnega razvoja.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 69 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (69a) Tudi če je bil izveden ukrep potrebne skrbnosti, lahko pride do škode. Gospodarski subjekti bi morali takšno škodo dejavno odpravljati, bodisi sami ali v sodelovanju z drugimi akterji. Ti subjekti bi morali biti odgovorni za morebitne škodljive učinke, ki jih bodisi sami povzročijo ali k njim prispevajo bodisi to storijo subjekti, ki jih nadzorujejo ali so jih sposobni nadzorovati. Oškodovanci bi morali biti upravičeni do poprave škode in bi jim bilo treba zagotoviti dostop do pravnega varstva.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (70) Kolikor ta uredba ne vsebuje specifičnih določb z istim ciljem, isto naravo in istim učinkom, ki se lahko prilagodijo glede na prihodnje zakonodajne spremembe, bi se morali uporabljati drugi zakonodajni instrumenti EU, ki določajo zahteve v zvezi s potrebno skrbnostjo v oskrbovalni verigi . (70) Kolikor ta uredba ne vsebuje specifičnih določb z istim ciljem, isto naravo in istim učinkom, ki se lahko prilagodijo glede na prihodnje zakonodajne spremembe, bi se morali uporabljati drugi zakonodajni instrumenti EU, ki določajo zahteve v zvezi s potrebno skrbnostjo za podjetja iz Unije in za podjetja, ustanovljena zunaj nje, ki nameravajo dati baterije na trg Unije, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji .

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 71

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (71) Za prilagajanje razvoju dogodkov v vrednostni verigi baterij, vključno s spremembami obsega in narave zadevnih okoljskih in socialnih tveganj, ter tehničnemu in znanstvenemu napredku v zvezi z baterijami in njihovimi kemijskimi tehnologijami bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s spremembo seznama surovin in kategorij tveganja ter zahtev glede potrebne skrbnosti v oskrbovalni verigi. (71) Za prilagajanje razvoju dogodkov v vrednostni verigi baterij, vključno s spremembami obsega in narave zadevnih okoljskih in socialnih tveganj, ter tehničnemu in znanstvenemu napredku v zvezi z baterijami in njihovimi kemijskimi tehnologijami bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s spremembo seznama surovin in kategorij tveganja ter zahtev glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi baterije .

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 71 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (71a) Če bo v prihodnosti sprejeta zakonodaja Unije, ki bo določala splošna pravila za trajnostno upravljanje podjetij in potrebno skrbnost, bi morala Komisija oceniti, ali je zaradi te nove zakonodaje Unije treba spremeniti odstavke 2 do 5 člena 39 ali Prilogo X ali oboje. V skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v zvezi s spremembo navedenih določb.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 72

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (72) Potrebna so harmonizirana pravila za ravnanje z odpadki, s katerimi se zagotavlja, da se v vseh državah članicah za proizvajalce in druge gospodarske subjekte uporabljajo enaka pravila pri izvajanju razširjene odgovornosti proizvajalca za baterije. Za dosego visoke ravni snovne predelave je treba doseči čim višjo stopnjo ločenega zbiranja odpadnih baterij in zagotoviti, da se vse zbrane baterije reciklirajo po postopkih, ki dosegajo skupne minimalne učinkovitosti recikliranja. Pri oceni Direktive 2006/66/ES je bilo ugotovljeno, da je ena od pomanjkljivosti Direktive pomanjkanje podrobnih določb, ki povzroča neenakomerno izvajanje, precejšnje ovire za delovanje trgov recikliranja in neoptimalne stopnje recikliranja. Zato bi bilo treba s podrobnejšimi in harmoniziranimi pravili preprečiti izkrivljanje trga za zbiranje, obdelavo in recikliranje odpadnih baterij, zagotoviti enakomerno izvajanje zahtev po vsej Uniji in dodatno harmonizacijo kakovosti storitev ravnanja z odpadki, ki jih opravljajo gospodarski subjekti, ter spodbujati trge sekundarnih surovin. (72) Potrebna so harmonizirana pravila za ravnanje z odpadki, s katerimi se zagotavlja, da se v vseh državah članicah za proizvajalce in druge gospodarske subjekte uporabljajo enaka pravila pri izvajanju razširjene odgovornosti proizvajalca za baterije in da se zagotovi visoka raven varovanja zdravja ljudi in okolja v vsej Uniji. Razširjena odgovornost proizvajalca lahko prispeva k zmanjšanju splošne rabe virov, predvsem z zmanjšanjem količine odpadnih baterij in škodljivih vplivov, povezanih z ravnanjem z odpadnimi baterijami . Za dosego visoke ravni snovne predelave je treba doseči čim višjo stopnjo ločenega zbiranja odpadnih baterij in zagotoviti, da se vse zbrane baterije reciklirajo po postopkih, ki dosegajo skupne minimalne učinkovitosti recikliranja. Pri oceni Direktive 2006/66/ES je bilo ugotovljeno, da je ena od pomanjkljivosti Direktive pomanjkanje podrobnih določb, ki povzroča neenakomerno izvajanje, precejšnje ovire za delovanje trgov recikliranja in neoptimalne stopnje recikliranja. Zato bi bilo treba s podrobnejšimi in harmoniziranimi pravili preprečiti izkrivljanje trga za zbiranje, obdelavo in recikliranje odpadnih baterij, zagotoviti enakomerno izvajanje zahtev po vsej Uniji in dodatno harmonizacijo kakovosti storitev ravnanja z odpadki, ki jih opravljajo gospodarski subjekti, ter spodbujati trge sekundarnih surovin.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 73

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (73) Ta uredba temelji na pravilih o ravnanju z odpadki in splošnih načelih, določenih v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (50), ki bi jih bilo treba prilagoditi, da bi odražala specifične okoliščine baterij. Za najučinkovitejšo organizacijo zbiranja odpadnih baterij je pomembno, da se zbiranje izvaja v tesni povezavi s krajem, kjer se baterije prodajajo v državi članici, in blizu končnih uporabnikov. Poleg tega se lahko odpadne baterije zbirajo skupaj z odpadno električno in elektronsko opremo ter izrabljenimi vozili v okviru nacionalnih sistemov zbiranja, vzpostavljenih na podlagi Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (51) oziroma Direktive 2000/53/ES. Čeprav sedanja uredba določa specifična pravila za baterije, je potreben usklajen in dopolnilen pristop, ki temelji na obstoječih strukturah za ravnanje z odpadki in jih dodatno harmonizira. Zato in za učinkovito izvajanje razširjene odgovornosti proizvajalca v zvezi z ravnanjem z odpadki bi bilo treba določiti obveznosti v zvezi z državo članico, kjer se prvič zagotovi dostopnost baterij na trgu. (73) Ta uredba temelji na pravilih o ravnanju z odpadki in splošnih načelih, določenih v Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (50), ki bi jih bilo treba prilagoditi, da bi odražala specifično naravo odpadnih baterij. Za najučinkovitejšo organizacijo zbiranja odpadnih baterij je pomembno, da se zbiranje izvaja v tesni povezavi s krajem, kjer se baterije prodajajo v državi članici, in blizu končnih uporabnikov . Odpadne baterije bi bilo treba zbirati ločeno od drugih tokov odpadkov, kot so kovine, papir in karton, steklo, plastika, les, tekstil in biološki odpadki . Poleg tega se lahko odpadne baterije zbirajo skupaj z odpadno električno in elektronsko opremo ter izrabljenimi vozili v okviru nacionalnih sistemov zbiranja, vzpostavljenih na podlagi Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (51) oziroma Direktive 2000/53/ES. Čeprav sedanja uredba določa specifična pravila za baterije, je potreben usklajen in dopolnilen pristop, ki temelji na obstoječih strukturah za ravnanje z odpadki in jih dodatno harmonizira. Zato in za učinkovito izvajanje razširjene odgovornosti proizvajalca v zvezi z ravnanjem z odpadki bi bilo treba določiti obveznosti v zvezi z državo članico, kjer se prvič zagotovi dostopnost baterij na trgu.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 76

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (76) Za proizvajalce bi se morala uporabljati razširjena odgovornost proizvajalca za ravnanje z njihovimi baterijami ob koncu življenjske dobe. V skladu s tem bi morali financirati stroške zbiranja , obdelave in recikliranja vseh zbranih baterij , poročanja o baterijah in odpadnih baterijah ter zagotavljanja informacij končnim uporabnikom in izvajalcem ravnanja z odpadki o baterijah ter ustrezni ponovni uporabi odpadnih baterij in ravnanju z njimi . Obveznosti v zvezi z razširjeno odgovornostjo proizvajalca bi se morale uporabljati za vse oblike dobave, vključno s prodajo na daljavo. Proizvajalci bi morali imeti možnost, da skupaj izpolnjujejo navedene obveznosti prek organizacij, pristojnih za odgovornost proizvajalcev, ki prevzamejo odgovornost v njihovem imenu. Proizvajalci ali organizacije, pristojne za odgovornost proizvajalcev, bi morali pridobiti odobritev in bi morali z dokazili dokazati, da imajo finančna sredstva za kritje stroškov, ki jih vključuje razširjena odgovornost proizvajalca. Kadar je potrebno za preprečitev izkrivljanja notranjega trga in za zagotovitev enotnih pogojev za modulacijo finančnih prispevkov, ki jih proizvajalci plačajo organizacijam, pristojnim za odgovornost proizvajalcev, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. (76) Za proizvajalce bi se morala uporabljati razširjena odgovornost proizvajalca za ravnanje z njihovimi baterijami ob koncu življenjske dobe. Zajemati bi morala sklop pravil za opredelitev posebnih operativnih in finančnih obveznosti proizvajalcev proizvodov, pri katerih se odgovornost proizvajalca razširi na popotrošniško fazo življenjskega cikla proizvoda. V skladu s tem bi morali financirati najmanj stroške iz točke (a) odstavka 4 člena 8 Direktive 2008/98/ES , vključno s stroški organiziranja ločenega zbiranja , priprave za spremembo namena in ponovno izdelavo, obdelave, priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadnih baterij, stroške poročanja o baterijah in odpadnih baterijah ter kampanj ozaveščanja za spodbujanje končnih uporabnikov k ustreznemu odstranjevanju odpadnih baterij . Obveznosti v zvezi z razširjeno odgovornostjo proizvajalca bi se morale uporabljati za vse oblike dobave, vključno s prodajo na daljavo in spletno prodajo . Proizvajalci bi morali imeti možnost, da skupaj izpolnjujejo navedene obveznosti prek organizacij, pristojnih za odgovornost proizvajalcev, ki prevzamejo odgovornost v njihovem imenu. Proizvajalci ali organizacije, pristojne za odgovornost proizvajalcev, bi morali pridobiti odobritev in bi morali z dokazili dokazati, da imajo finančna sredstva za kritje stroškov, ki jih vključuje razširjena odgovornost proizvajalca. Kadar je potrebno za preprečitev izkrivljanja notranjega trga in za zagotovitev enotnih pogojev za modulacijo finančnih prispevkov, ki jih proizvajalci plačajo organizacijam, pristojnim za odgovornost proizvajalcev, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 76 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (76a) Uvedba zahtev glede odgovornosti proizvajalca bi morala prispevati k znižanju stroškov in boljšemu delovanju ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje, tudi za mala in srednja podjetja in podjetja, ki se ukvarjajo z elektronskim poslovanjem, in preprečiti ovire za nemoteno delovanje notranjega trga. Prav tako bi morale prispevati k vključevanju stroškov ob koncu življenjske dobe proizvodov v njihovo ceno ter zagotoviti spodbude za proizvajalce, da bi pri načrtovanju svojih proizvodov upoštevali določbe glede trajnostnosti. Te zahteve bi morale na splošno izboljšati upravljanje in preglednost sistemov razširjene odgovornosti proizvajalca in zmanjšati možnosti za nasprotja interesov med organizacijami, pristojnimi za odgovornost proizvajalcev, ter izvajalci ravnanja z odpadki, s katerimi sklepajo pogodbe. Te zahteve bi morale veljati tako za nove kot tudi za obstoječe sisteme razširjene odgovornosti proizvajalca.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 77

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (77) Ta uredba bi morala v celoti urejati razširjeno odgovornost proizvajalca za baterije, zato se pravila za sisteme razširjene odgovornosti proizvajalca iz Direktive 2008/98/ES ne bi smela uporabljati za baterije . (77) Ta uredba bi morala v celoti urejati razširjeno odgovornost proizvajalca za baterije, zato bi morala šteti, da dopolnjuje pravila za sisteme razširjene odgovornosti proizvajalca iz Direktive 2008/98/ES , ki bi se morala razumeti kot minimalne zahteve .

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 78

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (78) Za zagotovitev visoke kakovosti recikliranja v dobavni verigi baterij, spodbujanje uporabe kakovostnih sekundarnih snovi in varstvo okolja bi se morali zahtevati visoki stopnji zbiranja in recikliranja odpadnih baterij. Zbiranje odpadnih baterij je temeljni in ključni korak za zapiranje zanke za dragocene materiale, ki jih vsebujejo baterije, z njihovim recikliranjem in ohranjanje vrednostne verige baterij v Uniji, s tem pa za olajšanje dostopa do predelanih materialov, ki se lahko nadalje uporabljajo za proizvodnjo novih proizvodov. (78) Za zagotovitev visoke kakovosti recikliranja v vrednostni verigi baterij, spodbujanje uporabe kakovostnih sekundarnih snovi in varstvo okolja bi se morali zahtevati visoki stopnji zbiranja in recikliranja odpadnih baterij. Zbiranje odpadnih baterij je temeljni in ključni korak za zapiranje zanke za dragocene materiale, ki jih vsebujejo baterije, z njihovim recikliranjem, ohranjanje vrednostne verige baterij v Uniji in krepitev strateške avtonomije v tem sektorju , s tem pa za olajšanje dostopa do predelanih materialov, ki se lahko nadalje uporabljajo za proizvodnjo novih proizvodov. Ustrezne ukrepe glede zbiranja, obdelave, priprave za ponovno uporabo, priprave za spremembo namena in recikliranje odpadnih baterij bi bilo treba vključiti v nacionalne načrte gospodarjenja z odpadki. Načrte držav članic za gospodarjenje z odpadki bi bilo zato treba posodabljati na podlagi določb iz te uredbe.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 79

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (79) Proizvajalci vseh baterij bi morali biti odgovorni za financiranje in organizacijo ločenega zbiranja odpadnih baterij. V ta namen bi morali vzpostaviti mrežo za zbiranje, ki pokriva celotno ozemlje države članice, je blizu končnemu uporabniku in ni ciljno usmerjena zgolj v območja, kjer je zbiranje dobičkonosno, in baterije, katerih zbiranje je dobičkonosno. Mreža za zbiranje bi morala vključevati vse distributerje, pooblaščene objekte za obdelavo odpadne električne in elektronske opreme ter izrabljenih vozil, zbirne centre, na podlagi soglasja pa tudi druge akterje, kot so javni organi in šole. Za preverjanje in izboljšanje učinkovitosti mreže za zbiranje in kampanj obveščanja bi bilo treba v zvezi z mešanimi komunalnimi odpadki ter odpadno električno in elektronsko opremo vsaj na ravni NUTS 2 (53) izvajati redne raziskave o sestavi, da bi se ugotovila količina odpadnih prenosnih baterij, ki jo vsebujejo. (79) Proizvajalci vseh baterij bi morali biti odgovorni za financiranje ali financiranje in organizacijo ločenega zbiranja odpadnih baterij. V ta namen bi morali vzpostaviti mrežo za jemanje nazaj in zbiranje, ki pokriva celotno ozemlje države članice, je blizu končnemu uporabniku in ni ciljno usmerjena zgolj v območja, kjer je zbiranje dobičkonosno, in baterije, katerih zbiranje je dobičkonosno. Mreža za zbiranje bi morala vključevati vse distributerje, pooblaščene objekte za obdelavo odpadne električne in elektronske opreme ter izrabljenih vozil, zbirne centre, na podlagi soglasja pa tudi druge akterje, kot so javni organi in šole. Za preverjanje in izboljšanje učinkovitosti mreže za zbiranje in kampanj obveščanja bi bilo treba v zvezi z mešanimi komunalnimi odpadki ter odpadno električno in elektronsko opremo vsaj na ravni NUTS 2 (53) izvajati redne raziskave o sestavi, da bi se ugotovila količina odpadnih prenosnih baterij, ki jo vsebujejo.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 81

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (81) Glede na vpliv na okolje in izgubo materialov zaradi odpadnih baterij, ki se ne zbirajo ločeno in tako ne obdelajo na okolju prijazen način, bi se moral cilj zbiranja za prenosne baterije, ki je določen že v Direktivi 2006/66/ES, še naprej uporabljati in postopoma povečati. V skladu s to uredbo prenosne baterije vključujejo tudi baterije za lahka vozila. Ker je zaradi sedanjega povečanja prodaje te vrste baterij težko izračunati, koliko jih je na trgu in koliko se jih zbere ob izrabljenosti , bi bilo treba te prenosne baterije izključiti iz sedanje stopnje zbiranja za prenosne baterije . To izključitev je treba pregledati skupaj s ciljem zbiranja za odpadne prenosne baterije, pri čemer se lahko obravnavajo tudi spremembe metodologije za izračun stopnje zbiranja za prenosne baterije. Komisija pripravi poročilo v podporo tem pregledom . (81) Glede na vpliv na okolje in izgubo materialov zaradi odpadnih baterij, ki se ne zbirajo ločeno in tako ne obdelajo na okolju prijazen način, bi se moral cilj zbiranja za prenosne baterije, ki je določen že v Direktivi 2006/66/ES, še naprej uporabljati in postopoma povečati. Da bi čim bolj povečali zbiranje in zmanjšali varnostna tveganja , bi bilo treba oceniti izvedljivost in morebitne koristi vzpostavitve vseevropskega kavcijskega sistema za baterije , zlasti za prenosne baterije za splošno rabo. Nacionalni kavcijski sistemi ne bi smeli preprečiti sprejetja harmoniziranega sistema na ravni Unije.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 82 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (82a) Za posodobitev metodologije za izračun in preverjanje cilja zbiranja odpadnih baterij za lahka vozila, da se odrazi količina, ki je na voljo za zbiranje, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte. Bistveno je, da se z novo metodologijo ohrani ali poveča raven okoljskih ambicij v zvezi z zbiranjem odpadnih baterij v primerjavi z obstoječo metodologijo.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 82 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (82b) Komisija bi morala preučiti tudi možnost uvedbe metodologije za izračun cilja ločenega zbiranja, ki bi upoštevala količino razpoložljivih odpadnih prenosnih baterij za zbiranje. Bistveno je, da se z novo metodologijo ohrani ali poveča raven okoljskih ambicij v zvezi z zbiranjem odpadnih baterij v primerjavi z obstoječo metodologijo.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 84

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (84) Ob upoštevanju hierarhije ravnanja z odpadki, opredeljene v členu 4 Direktive 2008/98/ES, v skladu s katero se prednostno obravnavajo preprečevanje, priprava za ponovno uporabo in recikliranje, ter v skladu s členom 11(4) Direktive 2008/98/ES in členom 5(3)(f) Direktive 1999/31/ES (54) se zbrane baterije ne bi smele sežigati ali odlagati na odlagališčih . (84) Ob upoštevanju hierarhije ravnanja z odpadki, opredeljene v členu 4 Direktive 2008/98/ES, v skladu s katero se prednostno obravnavajo preprečevanje, priprava za ponovno uporabo in recikliranje, ter v skladu s členom 11(4) Direktive 2008/98/ES in členom 5(3)(f) Direktive 1999/31/ES (54) se zbrane baterije ne bi smele uporabljati v postopkih energijske predelave ali odstranjevanja .

Sprememba 68

Predlog uredbe

Uvodna izjava 87

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (87) Obdelavo in recikliranje bi moralo biti mogoče izvajati zunaj zadevne države članice ali zunaj Unije le, kadar je pošiljka odpadnih baterij v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (58) in Uredbo Komisije (ES) št. 1418/2007 (59) ter kadar dejavnosti obdelave in recikliranja izpolnjujejo zahteve, ki se uporabljajo za to vrsto odpadkov v skladu z njihovo razvrstitvijo po Odločbi Komisije 2000/532/ES, kakor je bila spremenjena (60). Navedeno odločbo, kakor je bila spremenjena, bi bilo treba revidirati, da bi se upoštevale vse kemijske tehnologije baterij. Kadar se taka obdelava ali recikliranje izvaja zunaj Unije, bi se moralo od subjekta, za katerega se izvaja, zahtevati, da pristojnemu organu zadevne države članice poroča o tem in dokaže, da se obdelava izvaja pod pogoji, enakovrednimi pogojem na podlagi te uredbe, da se lahko obdelava ali recikliranje upošteva pri učinkovitostih in ciljih recikliranja. Za opredelitev zahtev za to, da se taka obdelava šteje za enakovredno, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi z določitvijo podrobnih pravil, ki vključujejo merila za oceno enakovrednih pogojev. (87) Obdelavo , priprave za ponovno uporabo, priprave za spremembo namena in recikliranje bi moralo biti mogoče izvajati zunaj zadevne države članice ali zunaj Unije le, kadar je pošiljka odpadnih baterij v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (58) in Uredbo Komisije (ES) št. 1418/2007 (59) ter kadar dejavnosti obdelave in recikliranja izpolnjujejo zahteve, ki se uporabljajo za to vrsto odpadkov v skladu z njihovo razvrstitvijo po Odločbi Komisije 2000/532/ES, kakor je bila spremenjena (60). Navedeno odločbo, kakor je bila spremenjena, bi bilo treba revidirati, da bi se upoštevale vse kemijske tehnologije baterij , vključno z dodajanjem kod za litij-ionske odpadne baterije, da bi se olajšalo njihovo ustrezno sortiranje in poročanje o njih . Kadar se taka obdelava ali recikliranje izvaja zunaj Unije, bi se moralo od subjekta, za katerega se izvaja, zahtevati, da pristojnemu organu zadevne države članice poroča o tem in z dokazili, ki jih odobri pristojni organ namembne države, dokaže, da se obdelava izvaja pod pogoji, enakovrednimi pogojem na podlagi te uredbe, in v skladu z ustreznimi zahtevami, povezanimi z varstvom okolja in zdravja ljudi, iz druge zakonodaje Unije, da se lahko obdelava ali recikliranje upošteva pri učinkovitostih in ciljih recikliranja. Za opredelitev zahtev za to, da se taka obdelava šteje za enakovredno, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi z določitvijo podrobnih pravil, ki vključujejo merila za oceno enakovrednih pogojev.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Uvodna izjava 87 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (87a) Če se odpadne baterije izvažajo iz Unije za pripravo za ponovno uporabo, pripravo za spremembo namena ali recikliranje, bi morali pristojni organi držav članic učinkovito uporabiti pooblastila iz člena 50(4) Uredbe (ES) št. 1013/2006 in zahtevati dokazila o skladnosti z zahtevami iz te uredbe. Pristojni organi držav članic bi morali imeti možnost sodelovati z drugimi ustreznimi akterji, kot so pristojni organi v namembni državi, neodvisni organi preverjanja tretjih strani ali organizacije, pristojne za odgovornost proizvajalcev, ustanovljene v okviru sistemov razširjene odgovornosti proizvajalca, ki lahko izvajajo fizične in druge preglede obratov v tretjih državah.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Uvodna izjava 88

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (88) Industrijske baterije in baterije za električna vozila , ki niso več primerne za prvotni namen, za katerega so bile proizvedene, se lahko uporabijo za drug namen kot stacionarne baterije za shranjevanje energije. Trg za rabljene industrijske baterije in baterije za električna vozila , primerne za drugotno uporabo, se razvija, zato bi bilo treba za podporo praktičnemu izvajanju hierarhije ravnanja z odpadki opredeliti specifična pravila, da se omogoči odgovorna sprememba namena rabljenih baterij ob upoštevanju previdnostnega načela in zagotavljanju varne uporabe za končne uporabnike. V zvezi z vsako tako rabljeno baterijo bi bilo treba oceniti stanje in razpoložljivo zmogljivost, da se ugotovi njena primernost za kakršen koli drug namen, ki ni njen prvotni namen. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje določb v zvezi z oceno stanja baterij bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. (88) Baterije , ki niso več primerne za prvotni namen, za katerega so bile proizvedene, se lahko uporabijo za drug namen kot stacionarne baterije za shranjevanje energije. Trg za rabljene baterije, primerne za drugotno uporabo, se razvija, zato bi bilo treba za podporo praktičnemu izvajanju hierarhije ravnanja z odpadki opredeliti specifična pravila, da se omogoči odgovorna sprememba namena rabljenih baterij ob upoštevanju previdnostnega načela in zagotavljanju varne uporabe za končne uporabnike. V zvezi z vsako tako rabljeno baterijo bi bilo treba oceniti stanje in razpoložljivo zmogljivost, da se ugotovi njena primernost za kakršen koli drug namen, ki ni njen prvotni namen. Baterijam, za katere se ugotovi, da so primerne za uporabo za namen, ki ni njihov prvotni, bi bilo treba po možnosti spremeniti namen. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje določb v zvezi z oceno stanja baterij bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Uvodna izjava 89

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (89) Proizvajalci in distributerji bi morali dejavno sodelovati pri obveščanju končnih uporabnikov o tem, da je treba baterije ločeno zbirati, da so sistemi zbiranja na voljo in da imajo končni uporabniki pomembno vlogo pri zagotavljanju okolju čim bolj prijaznega ravnanja z odpadnimi baterijami. Za razkritje informacij vsem končnim uporabnikom in poročanje o baterijah bi bilo treba uporabljati sodobne informacijske tehnologije. Navedene informacije bi bilo treba zagotoviti bodisi na tradicionalne načine, na primer na prostem, na plakatih in s kampanjami v družbenih medijih, bodisi na inovativnejše načine, kot je namestitev kod QR na baterijo, ki omogočajo elektronski dostop do spletišč. (89) Proizvajalci in distributerji , vključno s spletnimi tržnicami, bi morali dejavno sodelovati pri obveščanju končnih uporabnikov o tem, da je treba baterije ločeno zbirati, da so s