ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

podpira predlagane ukrepe za večji stik z državljani in poudarja pomen odprtih in obsežnih tematskih razprav; v celoti podpira zamisel, da je treba pomembne elemente konference decentralizirati, da bi se vanjo neposredno in aktivno vključila območja in državljani daleč od evropskih in nacionalnih glavnih mest; v ta namen bo OR podprl svoje člane pri organizaciji lokalnih dogodkov, ki bodo obravnavali predvsem teme konference, ter razvil orodja za zbiranje in sporočanje rezultatov in predlogov iz teh razprav konferenci;
4.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da vzpostavi učinkovite mehanizme za zagotovitev spoštovanja pravne države, vključno z nedavnim načrtom za ukrepanje, ki temelji na treh stebrih (1. krepitev znanja in skupne kulture pravne države, 2. preprečevanje: sodelovanje in podpora za krepitev pravne države na nacionalni ravni, 3. odziv: izvrševanje na ravni EU ob odpovedi nacionalnih mehanizmov). V tej luči poudarja, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti – kot lokalno izvoljeni organi – ključno vlogo pri spodbujanju pravne države in opredeljevanju tveganj zanjo, in sicer tako, da državljane vključujejo v participativno demokracijo, razvijajo kulturo pravne države in podpirajo organizacije, ki so na tem področju ključne, kot so svobodni in neodvisni mediji. Zato bi bilo treba okrepiti vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v strukturi s tremi stebri. OR sicer pozdravlja obljubo Komisije, da bo končnim upravičencem do sredstev EU zagotovila nemoteno financiranje v primeru, da je sprožen postopek zoper državo članico, vendar še vedno nasprotuje pogojevanju, ki bi omejilo dostop lokalnih in regionalnih oblasti do financiranja v okviru kohezijske politike zaradi nespoštovanja načela pravne države ali demokratičnih načel na nacionalni ravni. Zato pričakuje, da bo Komisija sprejela dodatne ukrepe za zaščito interesov končnih upravičencev, in ponavlja svoje pozive k oblikovanju jasnih meril za opredelitev, kaj je splošna pomanjkljivost v zvezi z načelom pravne države;
13.

se zavezuje, da bo z državljani in izvoljenimi predstavniki regij, mest, krajev in vasi EU ter drugimi ustreznimi akterji sodeloval v procesu od spodaj navzgor ter da bo v prihodnjih mesecih ugotovil, kakšne so njihove potrebe in pričakovanja v zvezi z EU; poudarja, da bodo rezultati tega razmisleka skupaj s konkretnimi priporočili vključeni v mnenje OR z naslovom Razmislimo o Evropi: prispevek regionalnih in lokalnih oblasti k ponovni vzpostavitvi zaupanja v Evropsko unijo;
6.

v zvezi s tem opozarja, da bi morebitna začasna ustavitev dotoka sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov za Španijo in Portugalsko ali katero koli drugo državo članico ogrozila izvajanje programov. Odbor poudarja, da nasprotuje makroekonomski pogojenosti, ker (a) se s tem kaznujejo mesta in regije, (b) je v nasprotju z določbami o preklicu že izrečenih sankcij iz Uredbe (EU) št. 173/2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju ter (c) krši načelo sorazmernosti iz člena 5 PEU in njenega Protokola št. 2. Zato poziva, naj se v primeru začasne ustavitve uporabi stopnja nič, ob upoštevanju ekonomskih in socialnih razmer, stopnje brezposelnosti in učinkov začasne ustavitve na gospodarstvo držav, kot določa člen 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 (uredba o skupnih določbah);
26.

znova izraža podporo za učinkovit nadzor spoštovanja in poenostavitve zakonodaje o živilih in krmi ter drugih določb o zdravju in dobrobiti živali, zdravju rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih, ki prispevajo k vzpostavljanju stabilnega trga na podlagi zaupanja javnosti v te proizvode; ponavlja, da se je na tem področju treba izogniti delegiranim aktom EU, da bodo lahko različne ravni upravljanja v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti preučile in ocenile vse regulativne stroške;
21.

pozdravlja, da je Evropska komisija priznala cilj premikanja v smeri trajnostnih, prilagodljivih mest kot gonil za vključujočo in trajnostno rast; priporoča, da se med prihodnje cilje trajnostnega razvoja vključi konkreten cilj trajnosti mest; poziva EU, naj še naprej obravnava ključno vprašanje trajnostnega življenja v mestih ter podpira mesta in podnacionalne oblasti pri njihovih prizadevanjih za prilagajanje na podnebne spremembe in razvoj njihovih zmogljivosti za odpornost ter odzivanje na nesreče in njihovo preprečevanje na podlagi potrebnega znanja in virov, saj so pogosto prve, ki se morajo odzvati na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek;
37.

ponovno opozarja na potrebe in izzive najbolj oddaljenih ter redko poseljenih regij in poziva, naj se jim dodelijo ustrezna in sorazmerna proračunska sredstva, kar jim bo omogočilo izpolnjevanje cilja o gospodarski, socialni in teritorialni koheziji, pa tudi boljšo vključitev na enotni trg; zato pozdravlja povečano intenzivnost pomoči za najbolj oddaljene regije (od 20 do 30 EUR na prebivalca), kakor je predlagano v osnutku sklepov Evropskega sveta z dne 22. novembra 2012;
32.

vztraja, da je treba spodbujati in razvijati partnerske dejavnosti držav članic EU z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v državah v razvoju in državah v gospodarskem vzponu, ter v zvezi s tem poziva evropske lokalne in regionalne oblasti, naj izkoristijo razpoložljiv pravni red na področju decentraliziranega sodelovanja ter ga razširijo tako, da bo vključeval sodelovanje s podnacionalnimi oblastmi v državah v razvoju na področju ozaveščanja, izmenjave najboljših praks in prenosa tehnologije ter zagotovil, da bodo finančne zaveze iz Københavna učinkovito udejanjene;
(25) Cilj zmanjševanja poduspešnosti ter zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja in spodbujanja uspeha v šoli je treba sistematično obravnavati z izobraževanjem in usposabljanjem v vsej EU. Na sistemski ravni so za usklajeno podporo otrokom, mladim in njihovim družinam potrebni doslednost ukrepov politike, usklajevanje z drugimi ustreznimi področji politike (kot so zdravje, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, migracije in integracija) ter učinkovito sodelovanje med različnimi akterji na vseh ravneh (nacionalni, regionalni, lokalni in šolski ). Hkrati bi bilo treba na ravni šole spodbujati vsešolske pristope, tako da se vključijo vsa področja dejavnosti (poučevanje in učenje, načrtovanje in upravljanje itd.) in vsi ključni akterji: učenci, vodstveni delavci šol, učitelji in drugo osebje, starši in družine ter lokalne in širše skupnosti (1).

(25) Cilj zmanjševanja poduspešnosti ter zgodnjega opuščanja izobraževanja in usposabljanja in spodbujanja uspeha v šoli je treba sistematično obravnavati z izobraževanjem in usposabljanjem v vsej EU. Na sistemski ravni so za usklajeno podporo otrokom, mladim in njihovim družinam potrebni doslednost ukrepov politike, usklajevanje z drugimi ustreznimi področji politike (kot so zdravje, socialne storitve, zaposlovanje, stanovanjska politika, pravosodje, migracije in integracija) ter učinkovito sodelovanje med različnimi akterji na vseh ravneh ( evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter na ravni šol ) v skladu z načelom upravljanja na več ravneh . Hkrati bi bilo treba na ravni šole spodbujati vsešolske pristope, tako da se vključijo vsa področja dejavnosti (poučevanje in učenje, načrtovanje in upravljanje itd.) in vsi ključni akterji: učenci, vodstveni delavci šol, učitelji in drugo osebje, starši in družine ter lokalne in širše skupnosti (1).
63.

ugotavlja, da bi večja nelojalna konkurenca ekoloških proizvodov iz držav zunaj EU utegnila oslabiti sektor, zato priporoča, da Komisija zagotovi pravično, uravnoteženo in pregledno trgovino. Poziva k vzajemnosti glede obveznosti in pravil za ekološko pridelavo proizvodov, uvoženih v EU, da se zagotovita enaka obravnava in učinkovito varstvo evropskih potrošnikov. Iz istih razlogov bi moralo to veljati tudi za akvakulturo, da bi varstvo okolja in trajnostno upravljanje oceanov in morij razširili na države, ki niso članice EU;
56.

poudarja, da je treba okrepiti zaščito najranljivejših potrošnikov, ki potrebujejo kredit za nakup osnovnega blaga in storitev, kot so zdravstvena oskrba, izobraževanje in javne storitve; v teh sektorjih je treba opredeliti politike in instrumente za okrepitev varstva potrošnikov v primeru nesolventnosti podjetij, ki zagotavljajo stalne storitve v osnovnih sektorjih zdravstvenega varstva in izobraževanja, da bi ublažili škodo, ki bi nastala zaradi zaprtja podjetij v teh sektorjih;
35.

opozarja, da veliko število vzporednih, vendar nepovezanih programov ustvarja zmedo in verjetnost, da javna sredstva ne bodo učinkovito uporabljena. Uskladiti je treba javno financiranje raziskav in inovacij, da bi čim bolj povečali skladnost in učinek naložb ter raziskovalcem omogočili kar največji izkoristek časa; poziva k združevanju regionalnih, nacionalnih in evropskih ukrepov ter podpore, da bi dosegli veliko večji učinek kot z več nepovezanimi programi in tako učinkovito prispevali k visoko zmogljivemu evropskemu raziskovalnemu prostoru na področju modrega gospodarstva;
34.

poziva Komisijo, naj prepreči zmanjšanje vpliva regij. Predlagani mehanizem za okrevanje in odpornost bi bilo treba usmerjati s pristopom od spodaj navzgor, in sicer tako, da se vanj in v mehanizem REACT-EU dodajo regionalna merila za dodelitev ter da se lokalne in regionalne oblasti bolj vključijo v upravljanje instrumentov, zlasti v pripravo nacionalnih naložbenih načrtov za okrevanje. Izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost prek centraliziranih programov bi lahko škodilo legitimnosti in učinkovitosti, saj se ti programi sprejemajo brez kakršnih koli zahtev glede partnerstva in zato morda ne bodo upoštevane dejanske potrebe po okrevanju s teritorialnega vidika;
13.

poudarja, da regije lahko prevzamejo pomembno povezovalno vlogo pri razvoju regionalnih strategij in programov podpore za zeleni vodik, usmerjenih v celostni razvoj regionalnih vrednostnih verig za zeleni vodik. Bližina proizvodnje in uporabe jim omogoča, da najprej razvijajo regionalna vodikova omrežja, ki jih je mogoče nato razširiti. Obsežna centralizirana proizvodnja vodika v industrijskih grozdih se lahko uskladi z decentraliziranim povpraševanjem v industriji, prometu in stavbnem sektorju ter lahko uravnava omrežje v okolici industrijskega grozda, in sicer na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni (povezovanje sektorjev). Pri tem so lahko posebej privlačne lokacije v bližini pristanišč, saj so dolgoročno primerne tudi za uvoz vodika oziroma e-goriv. OR odločno poziva Evropsko komisijo, naj podpre razvoj in izvajanje takšnih regionalnih strategij in programov za vrednostne verige in grozde za zeleni vodik;
45.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti tudi pomemben akter na trgu železniškega voznega parka in da lahko novim udeležencem na trgu pomagajo pri dostopu do voznega parka. To bi moralo potekati vzporedno z bolj dinamičnim trgom za rabljena potniška in tovorna vozila na ravni EU. Za to so odgovorna obstoječa železniška podjetja, saj so glavni lastniki železniškega voznega parka;
44.

spodbuja Evropsko komisijo, naj oceni najboljši način, kako lahko majhne skupnosti prispevajo k projektom, ki se financirajo s sredstvi EU, in spodbujajo trajnost pod občinsko ravnjo ter imajo od njih korist. To je možno doseči z (i) vključitvijo posebnih sklicevanj na majhne skupnosti v smernice in priročnike, (ii) pripravo in objavo razpisov in/ali delovnih programov posebej za skupnosti pod občinsko ravnjo ter (iii) poenostavitvijo in racionalizacijo finančnih pravil in pravil o upravičenosti, da bi spodbudili in olajšali njihovo sodelovanje (npr. ponovno dodeljevanje) ter vsesplošni skladni razvoj EU (člen 174 PDEU).
59.

vztraja, da morajo imeti ključno vlogo decentralizirano sodelovanje in pobude OR, kot sta forum „Mesta in regije za razvojno sodelovanje“, ki ga OR organizira skupaj z Evropsko komisijo in je februarja 2019 potekal na temo trajnostnih partnerstev med mesti, udeležilo pa se ga je več kot 500 udeležencev iz več kot 80 držav, prav tako pa so bila na njem oblikovana konkretna politična priporočila za spodbujanje trajnostnega razvoja prek regionalnih in lokalnih partnerstev, in pobuda iz Nikozije za podporo libijskim občinam. Ti pobudi OR ponazarjata, da se podpora EU ne bi smela osredotočati zgolj na obsežne partnerske projekte med večjimi mesti, temveč bi morala biti v enaki meri na voljo tudi za različno velike pobude za decentralizirano sodelovanje, ki zajemajo raznovrstna območja;
6.

opozarja, da pašništvo v naravnih okoljih, kjer se črede pasejo na naravno danih virih, omogoča prožnost in varnost ter izogibanje tveganjem zaradi podnebnih razmer. Živinorejci zato potrebujejo površine, opredeljene kot „varovalne“, ki jih ni treba izkoriščati vsako leto ali pa je intenzivnost paše na njih zelo različna, so pa potrebne v primerih sezonske suše; običajno so to resave, poplavna območja in gozdovi; sedanje podnebne spremembe povečujejo potrebo po njihovi uporabi; sistemi za priznavanje pašniških območij iz prvega stebra bi morali priznavati in zagotavljati pravno varnost uporabe teh območij, do katere ne pride vsako leto in ki je na dan predložitve dokumentov SKP ni mogoče predvideti. Pašništvo razvija tudi kmetijsko-ekološke prakse za izmenjavo ekosistemskih storitev z dopolnilno uporabo površin za druge namene, zlasti vinogradov in sadovnjakov, s čimer omogoča zmanjševanje vložkov in mehaniziranih praks; evropske politike bi morale priznavati, spodbujati in iskati pravno varne rešitve, ki omogočajo razvoj teh praks, da bi živinorejci lahko uporabljali površine, ki jih je prijavil drugi kmet. Pašništvo razvija tudi prakse, povezane z gozdarstvom, imenovane „gozdarsko pašništvo“, ki koristijo tako gozdarjem kot kmetom; evropske javne politike bi morale priznavati in spodbujati mešano uporabo teh območij in te prakse, ki so pod določenimi pogoji še posebej koristne, ker ščitijo gozdove pred požari in omogočajo prilagajanje živinoreje podnebnim spremembam ter upoštevajo potrebe po regeneraciji gozdov in gozdarski proizvodnji;
Davek na digitalne storitve bi bilo treba uporabljati le za prihodke od opravljanja nekaterih digitalnih storitev . Digitalne storitve bi morale biti tiste , ki so večinoma odvisne od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov, pri čemer je razlika med krajem obdavčitve dobička in krajem, v katerem so uporabniki, običajno največja. Obdavčiti bi bilo treba prihodke od obdelave prispevka uporabnika, in ne same udeležbe uporabnikov.

Davek na digitalne storitve bi bilo treba uporabljati za prihodke od opravljanja digitalnih storitev, ki so večinoma odvisne od ustvarjanja vrednosti s strani uporabnikov, prenosa podatkov uporabnikov, s katerim se ustvarja prihodek, in zmožnosti za izvajanje dejavnosti in opravljanja storitev na daljavo in brez fizične prisotnosti. V teh primerih je razlika med krajem obdavčitve dobička in krajem, v katerem so uporabniki, običajno največja.
46.

pozdravlja dejstvo, da je Konvencija županov za podnebne spremembe in energijo vprašanje energijske revščine vključila v tretji steber, zaradi česar ima vodilno vlogo, ko gre za ohranjanje tega vprašanja na dnevnem redu in iskanje rešitev; poudarja, da ima Konvencija županov dragoceno vlogo pri izmenjavi znanja in izkušenj ter zagotavljanju podpore in metodoloških smernic evropskim lokalnim in regionalnim oblastem ter drugim akterjem;
33.

poudarja, da je treba sprejeti smernice, ki bodo odražale primere učinkovitih strategij, s katerimi se v nekaterih državah spodbujajo bolj zdrave prehranjevalne navade. Potreben je napredek v zvezi z brezplačnim dostopom do pitne vode. V Andaluziji si na primer prizadevajo za zakonodajo, ki bo vključevala naslednji ukrep: „Podjetja, odgovorna za namestitev ali vzdrževanje prodajnih avtomatov s pakiranimi živili ali pijačo v izobraževalnih ustanovah in na javnih krajih, namenjenih zabavi otrok, namestijo delujoč vir pitne vode, ki je dostopen brezplačno in je bodisi vgrajen v prodajni avtomat ali nameščen v krogu največ dveh metrov od njega, in tudi skrbijo zanj.“ Tak primer je tudi Grčija, kjer so na nekaterih prodajnih mestih (menze, okrepčevalnice, bari, restavracije in drugi prostori, kjer se strežeta hrana in pijača, prodajni avtomati itd.), kjer konkurenca ni možna (npr. letališča, športni centri, potniške ladje, bolnišnice, izobraževalne ustanove, železniške postaje, muzeji in prostori za rekreacijo) za osnovne dobrine, kot je voda, in tudi nekatera druga osnovna živila, ne pa tudi za druge pijače in živila, določene najvišje dovoljene cene brez postrežbe (na primer pol eura za pol litra ustekleničene vode), s čimer se zagotovi, da se ponujajo po konkurenčni ceni;
38.

poudarja osrednjo vlogo, ki jo imajo pri posodobitvi industrije regije in regionalno okolje, v katerih dobro poteka dialog med MSP, visokošolskimi ustanovami in raziskovalnimi središči ter lokalnimi oblastmi, ter poziva k lokalnemu pristopu v evropski industrijski politiki; poudarja, da imajo regionalne in lokalne oblasti pomembne pristojnosti na področjih politike, kot so raziskave in inovacije, izobraževanje in kvalifikacije, izvozna pomoč, infrastruktura, MSP in regulacija;
The Value Added of Ex ante Conditionalities in the European Structural and Investment Funds

opozarja na delovni dokument služb Komisije z naslovom(Dodana vrednost predhodne pogojenosti v evropskih strukturnih in investicijskih skladih) z dne 31. marca 2017 ( 9 ) , v katerem Komisija zatrjuje, da je predhodna pogojenost pomagala pri prenosu in izvajanju zadevne zakonodaje EU, odpravi ovir za naložbe v EU in doseganju strateških ciljev Unije ter prispevala k reformam politik in pripravi priporočil za posamezne države;
28.

priznava, da je treba lokalnim in regionalnim oblastem pomagati, da bodo jasno razumele vsa podnebna tveganja na svojem območju in se bodo lahko čim bolje odločale. Z izboljšanjem socialno-ekonomskih ocen, poročanja in obveščanja bi pomagali opredeliti vpliv podnebnih ukrepov na družbo in zagotavljali lokalnim oblastem informacije pri sprejemanju odločitev in dodeljevanju sredstev. Kartiranje okoljskih tveganj, ki je na voljo na evropski platformi za prilagajanje podnebnim spremembam (4), je pozitivna in koristna pobuda, čeprav je še premalo poznana in so informacije, ki zadevajo lokalne in regionalne podatke na njej, preveč razdrobljene. Na splošno je treba povečati ozaveščenost o ukrepih in orodjih EU za prilagajanje podnebnim spremembam na lokalni ravni. Zato poziva Evropsko komisijo, naj poveča podporo platformi, da bi izpopolnili zbiranje podatkov in razširili rezultate, pri čemer bi se več pozornosti namenilo regionalnim in lokalnim ravnem, ki v primeru krize nudijo prvi odgovor;
14.

poudarja, da so inovacije v javnem sektorju ena od letošnjih tem skupne platforme za izmenjavo znanja OR in GD RTD. Dejavnosti platforme naj bi privedle do razglasitve zainteresiranih mest in regij za pionirje inovativne prenove javne uprave in inovativnega javnega naročanja, da bi tako dosegli učinkovito razširjanje primerov najboljše prakse. S pionirskimi mesti in regijami naj bi v sodelovanju s Komisijo poskrbeli za učinkovito zagotavljanje storitev in ustvarili ekonomijo obsega po vsej EU;
7.

poziva, da se inovacije in raziskave znova uvrstijo med glavna prednostna področja v okviru razprave o prihodnosti Evrope in prednostne naloge, določene v rimski izjavi (1), za horizontalno evropsko upravljanje glede vprašanj s področja raziskav, inovacij in izobraževanja ter povečajo celotna proračunska sredstva, ki jih Evropska unija posveča raziskavam in inovacijam prek teh politik, v sedanjem in prihodnjem večletnem finančnem okviru. V tem skupnem okviru ter v skladu z osnutkom poročila Evropskega parlamenta (2) in poročilom neodvisne skupine strokovnjakov na visoki ravni v zvezi s povečanjem vpliva programov EU za raziskave in inovacije (Lamyjevo poročilo) (3), bi bilo treba proračun za okvirni program bistveno povečati, da se vsaj ohrani dinamika rasti sedanjega okvirnega programa (4). Potrebne spodbude za raziskave in inovacije pa nikakor ne smejo zmanjšati pomena kohezijske politike, ki je še vedno glavni instrument financiranja EU za uresničevanje ekonomske in socialne kohezije ter konvergence med njenimi območji. Za spodbujanje regionalnega razvoja bo treba izkoristiti in povezati celotni potencial ukrepov kohezijske politike ter politike raziskav in razvoja;
50.

opozarja, da so opuščena pristaniška območja in industrijska območja ob vodi običajno močno kontaminirana in je potrebna sanacija okolja, za katero je treba zagotoviti posebna sredstva v okviru programov in projektov za okolje na različnih ravneh, tudi programov za varstvo okolja ter morskih in rečnih obrežij. To velja zlasti za terminale za pretovarjanje in obrate za predelavo surove nafte, naftnih proizvodov in zemeljskega plina, ki pomenijo precejšnje okoljsko tveganje;
49.

poziva Komisijo, naj spodbuja poenostavitev zakonodaje v korist obrtnikov in mikropodjetij, saj trenutno preveč zapleten sistem ogroža njihovo delovanje in pomembno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in gospodarskem razvoju regij in lokalnih skupnosti, pa tudi pri varovanju kulturne in lokalne dediščine;
44.

za zagotovitev pravne varnosti za lokalne in regionalne oblasti poziva k uvedbi roka zastaranja za pritožbe, in sicer pet let od začetka izplačevanja nadomestil ali naložbe. Sedanji rok za vračilo pomoči, v katerem lahko Komisija sproži postopek, ki lahko privede do sklepa o vračilu in ki znaša deset let od datuma, ko je bila nezakonita pomoč odobrena prejemniku, in ki je dejansko tudi rok zastaranja za pritožbe v zvezi z državno pomočjo, je predolg. Lokalne in regionalne oblasti ter podjetja, ki prejemajo podporo, potrebujejo več pravne varnosti. Rok zastaranja, ki traja deset let in mu je treba prišteti še čas trajanja postopkov – kar pomeni, da je treba vrniti pomoč, dodeljeno pred 20 ali 25 leti – je nesorazmeren in omejuje temeljne potrebe lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovih podjetij, ki si pogosto ne morejo privoščiti pravnega svetovanja. Poleg tega se s tem izniči cilj vračanja državne pomoči, tj. ponovna vzpostavitev prejšnjega konkurenčnega položaja;
29.

pozdravlja obstoječe finančne instrumente EU v podporo podnebnih ukrepov na lokalni in regionalni ravni (npr. evropski strukturni in investicijski skladi, pa tudi Obzorje 2020, LIFE, Solidarnostni sklad EU, finančni mehanizem za naravni kapital), vendar poudarja, da je še vedno največji izziv za mesta in regije prav dostop do teh sredstev. Zato poziva Komisijo, naj evropskim lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi 1) lahko dostopne in razumljive informacije o razpoložljivih sredstvih in finančnih instrumentih za pripravo in izvajanje akcijskih načrtov ter 2) dodatna navodila in pomoč pri dostopu do obstoječih instrumentov in njihovi uporabi ter morebitnem kombiniranju teh instrumentov (npr. prilagojeno usposabljanje);