[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.2.2006

COM(2006) 28 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o pregledih trga v skladu z regulativnim okvirom EU za utrditev notranjega trga elektronskih komunikacij {SEC(2006) 86}

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

o pregledih trga v skladu z regulativnim okvirom EU za utrditev notranjega trga elektronskih komunikacij

UVOD

Regulativni okvir za elektronske komunikacije, vzpostavljen leta 2002, je bil obsežno spremenjen, kar zadeva regulativni pristop, tako da je na nov način povezal področno ureditev z zakonodajo o konkurenci. Prejšnji bolj mehanistični pristop k ureditvi je bil nadomeščen z ekonomskim pristopom, pri katerem ureditev temelji na načelih zakonodaje o konkurenci . Nacionalni regulativni organi morajo izvajati „tržne preglede“, da bi ugotovili, ali je treba določen trg urediti. Kadar je določen trg dovzeten za ureditev ex ante in regulativni organ ugotovi, da ima eno ali več podjetij pomembno tržno moč ali „PTM“ (enakovredno „prevladujočemu položaju“ v skladu zakonodajo o konkurenci) na tem trgu, mora vzpostaviti ustrezno ureditev. Kadar pa je ugotovljeno, da nobeno podjetje nima PTM, se ureditev ne sme uvesti ali pa se mora obstoječa ureditev odpraviti. Proces pregleda trga nadzira Komisija v skladu z mehanizmom posvetovanja Skupnosti iz člena 7 Okvirne direktive.

Cilj regulativnega okvira, ki temelji na posvetovalnem postopku Skupnosti, je spodbujati konkurenco, naložbe in inovacije ter tako pripomoči k izpolnjevanju ciljev, določenih v Agendi 2010, strategiji Komisije za povečanje rasti in zaposlovanja na področju komunikacij in ponovno zaživeli Lizbonski agendi o rasti in zaposlovanju.

To sporočilo ocenjuje delovanje mehanizma posvetovanja Skupnosti za elektronske komunikacije in do zdaj pridobljene izkušnje pri njegovi uporabi. V prvih dveh letih po uvedbi mehanizma posvetovanja iz člena 7 je Komisija dobila vpogled v razvoj na trgih e-komunikacij po vsej EU. Proces na žalost še vedno ni popoln, vendar se Komisiji kljub temu zdi primerno, da pridobljeno znanje predstavi širši javnosti. Sklepi, navedeni v tem sporočilu, so prva ocena postopkov in ugotovitev o tem novem instrumentu. So podlaga za prihodnji pregled regulativnega okvira v letu 2006, vključno s priporočilom Komisije o upoštevnih trgih.

POSTOPKI IZ ČLENA 7: PREGLED

Mehanizem posvetovanja iz člena 7 ima tri glavne cilje: (i) zagotoviti dosledno ureditev po vsej EU na podlagi načel zakonodaje o konkurenci; (ii) omejiti ureditev na trge z vztrajno tržno nepopolnostjo; in (iii) v regulativni postopek uvesti več preglednosti . Ti postopki so bistveni za utrditev notranjega trga elektronskih komunikacij.

Člen 7 Okvirne direktive[1] zahteva, da nacionalni regulativni organi (NRO) obvestijo Komisijo in druge nacionalne regulativne organe o njihovih ugotovitvah glede opredelitve trga in analize PTM ter regulativnih obveznostih, ki jih nameravajo uvesti (ali odpraviti) (njihovih „predlaganih ukrepih“). Komisija ima nato na voljo en mesec za presojo sporočila predlaganih ukrepov („prva faza“ postopka). Velika večina zadev se obravnava v tem enomesečnem obdobju z dopisom zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu, ki lahko vsebuje pripombe Komisije o tem, kako se lahko zadevni ukrepi še izboljšajo. V primerih, ko Komisija meni, da bi z vidika opredelitve trga ali analize PTM predlagani ukrepi povzročili oviro za enotni trg, ali če resno dvomi o združljivosti ukrepov z zakonodajo Skupnosti (in zlasti cilji skupne politike, ki veljajo za vse NRO)[2], lahko opravi podrobnejšo preiskavo, ki traja nadaljnja dva meseca („druga faza“). Če so po tej poglobljeni preiskavi pomisleki Komisije potrjeni, lahko Komisija zahteva, da NRO umakne osnutke ukrepov (uporaba „veta“) in morebiti pozneje ponovno predloži zadevno analizo trga. Zaradi preglednosti je Komisija do zdaj vseeno sprejela odločbo v vsaki zadevi, tudi kadar ni imela pripomb.

OKREPLJENO SODELOVANJE IN PREGLEDNOST

Komisija in nacionalni regulativni organi

Člen 7 v zvezi z mehanizmom posvetovanja zahteva tesno sodelovanje med Komisijo in NRO ter med samimi NRO.

Preden NRO predložijo uradno obvestilo, se lahko neformalno sestanejo s Komisijo, da predstavijo ključne dele svoje analize. Takšna srečanja pred uradnim obvestilom omogočajo Komisiji in NRO, da na zgodnji stopnji opredelijo in obravnavajo posebno težavna vprašanja. Komisija ob tej priložnosti da navodila NRO v zvezi z informacijami in ravnjo analize, potrebnimi za podporo njihovim ugotovitvam.

Uradna obvestila NRO običajno zajemajo vse dele njihovih predlaganih ukrepov skupaj, čeprav nekatere NRO uradno obveščajo v dveh stopnjah, pri čemer ukrepi sledijo tržnim analizam. Komisija ugotavlja, da slednji pristop po nepotrebnem podaljšuje ureditveni proces.

Ko Komisija prejme uradno obvestilo, lahko od zadevnega NRO pisno zahteva nadaljnje stvarne podatke . NRO imajo pravico, da kadar koli v postopku umaknejo svoje uradno obvestilo .

Vloga drugih zainteresiranih strank

Regulativni okvir predvideva „nacionalno“ posvetovanje , na katerem imajo vse zainteresirane stranke priložnost, da dajo pripombe na analizo in predloge NRO za ureditev. NRO kot glavni sogovornik vseh zainteresiranih obvesti Komisijo o stališčih tretjih strank. Komisija samo občasno, kadar tako zahtevajo okoliščine, prejme predložitve zainteresiranih strank neposredno ali se z njimi sestane (običajno na zahtevo). V preiskavah druge faze je standardna praksa, da Komisija povabi zainteresirane tretje stranke, da dajo svoje pripombe neposredno.

Čeprav mehanizem posvetovanja Skupnosti formalno zadeva samo Komisijo in NRO, pa je njegov namen zagotoviti preglednost za vse zainteresirane stranke . Taka preglednost povečuje kakovost in objektivnost analize NRO. Nezaupne različice vseh uradnih obvestil in končni ukrepi NRO so nekaj dni po prejemu[3] objavljeni na posebni spletni strani Komisije[4]. Komisija objavi tudi nezaupne različice pripomb, informacije o tem, da ni pripomb, in o uporabi veta.

Večina NRO izvede nacionalno posvetovanje pred posvetovanjem Skupnosti . To jim omogoči, da v uradnem obvestilu Skupnosti predstavijo stališča akterjev na trgu in da se izognejo potrebi po drugem uradnem obvestilu Skupnosti, kadar mora zaradi rezultatov nacionalnih posvetovanj NRO spremeniti svoj osnutek ukrepa. Komisija močno podpira ta pristop.

Vloga nacionalnih organov za konkurenco

Opredelitev in analiza trga v skladu z regulativnim okvirom temeljita na načelih zakonodaje o konkurenci. Zato je bistveno posvetovanje med NRO in nacionalnimi organi za konkurenco („NOK“). Področna ureditev in uveljavljanje zakonodaje o konkurenci so dopolnilni instrumenti za spodbujanje razvoja dejansko konkurenčnih trgov elektronskih komunikacij v korist uporabnikov.

V večini primerov so se NRO vnaprej posvetovali z NOK, kar je pogosto izboljšalo tržno analizo. Komisija zato spodbuja NRO, da pridobijo stališča NOK pred uradnim obvestilom.

ZNANJE, PRIDOBLJENO NA PODLAGI DO ZDAJ PREJETIH URADNIH OBVESTIL

Opredelitev upoštevnih trgov

NRO morajo opredeliti upoštevne trge na podlagi nacionalnih okoliščin, pri čemer upoštevajo Priporočila o upoštevnih trgih[5] in smernice za PTM[6]. Trgi, za katere bi lahko veljala ureditev, so izbrani na podlagi načel zakonodaje ES o konkurenci. Komisija je v svojem Priporočilu razvila test „treh meril“ za pomoč državam članicam na tem področju[7]. Za trge, zajete v tem priporočilu, se predvideva, da izpolnjujejo te zahteve.

NRO so opredelili večino trgov v skladu s tem priporočilom, vendar so v številnih primerih opredelili trge bolj ozko ali bolj široko . Komisija ni ugovarjala takim različnim opredelitvam trga, če sta bili vsaka posamična opredelitev trga in analiza PTM v skladu z načeli zakonodaje ES o konkurenci. Komisija je tudi preverila, ali vsi trgi, ki so jih analizirali NRO, zajemajo ves obseg ustreznih trgov v Priporočilu.

Skupno so opredelitve trgov, ki jih vsebuje Priporočilo in ki so razložene v Obrazložitvenem memorandumu, omogočile NRO, da izvajajo analize trgov elektronskih komunikacij v skladu z zahtevami pravnega okvira. Postavljena je bila trditev, da lahko nadaljnje izpopolnjevanje trgov povzroči pretirano ureditev in nepotrebno upravno obremenitev. Vendar pa je bilo do zdaj po izkušnjah Komisije tako izpopolnjevanje dejansko v pomoč deregulaciji sektorja, ker je omogočilo zmanjšanje ravni regulativnih posegov na tistih trgih, kjer se je razvila trajnostna konkurenca. Na primer zaradi razvrstitve veleprodajnih zakupljenih vodov po pasovnih širinah je bilo mogoče, da se obstoječa ureditev v zvezi z zelo velikimi pasovnimi širinami odpravi[8].

Analiza pomembne tržne moči

Regulativni okvir EU je uskladil prag za PTM s konceptom „prevladujočega položaja“ iz zakonodaje o konkurenci, pri čemer je nadomestil prejšnji prag za intervencijo, ki je temeljil na fiksnem tržnem deležu (25%). Presoja PTM na podlagi zakonodaje o konkurenci pogosto zajema temeljit pregled pravnih in gospodarskih zadev, kar vključuje vprašanja, kot so navzočnost izravnalne kupne moči in merila za določitev skupnega prevladujočega položaja.

Pri oceni pomembne tržne moči NRO preverijo, ali je določeni trg dejansko konkurenčen ali bo to postal v obdobju pregleda trga. Komisija posebej preveri, ali je ocena NRO v skladu z načeli zakonodaje ES o konkurenci in v celoti upošteva smernice PTM ter je v zadostni meri podprta z dokazi. Čeprav so tržni deleži en kazalnik, pa so drugi dejavniki (vključno s tržno dinamiko, ovirami za vstop na trg in potencialno konkurenco) enako pomembni za skupno analizo.

Uvedba in odprava ukrepov za ureditev trga

Kjer je ugotovljena PTM, morajo NRO uvesti ukrepe za zadevne(-ga) operaterje(-a). Komisija ugotovi, ali so ti ukrepi primerni, tj. ali upoštevajo naravo opredeljene težave, ali so sorazmerni in ali temeljijo na ciljih politike, navedenih v Okvirni direktivi[9]. Komisija nima pravice veta v zvezi z ukrepi, vendar lahko daje pripombe, ki jih morajo NRO kar v največji možni meri upoštevati. Komisijo je treba obvestiti o sprejetih ukrepih; Komisija spremlja, kako so države članice upoštevale pripombe, in ustrezno ukrepa.

Znaten delež pripomb Komisije se je do zdaj nanašal na primernost predlaganih ukrepov. Komisija je dala pripombe o ukrepih, ki so rešili le del opredeljenega problema v zvezi s konkurenco[10], ki so se zdeli neustrezni[11], ali pa so bili njihovi dejanski rezultati prepozni[12].

Poleg čim večjega upoštevanja pripomb Komisije bi morali NRO zagotoviti popolno in učinkovito izvrševanje predlaganih ukrepov v najkrajšem možnem časovnem okviru.

Če izvrševanje predlaganega ukrepa zahteva dodatni čas (npr. ker je treba primeren stroškovni model šele razviti), bi morali NRO v priglašenem osnutku ukrepa že predvideti začasne ukrepe za opredeljeno nepopolnost konkurence[13].

Na splošno so NRO uporabili podobne vrste ukrepov za podobno neuspešne trge. Vendar pa so se države članice med seboj zelo razlikovale glede podrobnosti in izvrševanja teh ukrepov . Take razlike so na primer izrazite pri oblikovanju cen (npr. metodologije za stroškovno naravnanost), kar pomembno vpliva na notranji trg. Tako se pojavi vprašanje, ali se lahko in kako se doseže večja doslednost pri uporabi ukrepov. Vprašanje bo obravnavano pri naslednjem pregledu regulativnega okvira.

Zahteve za odpravo ukrepov (uporaba veta)

Komisija je sprejela odločbo, da NRO umaknejo ukrepe, ki so jih predlagali, v štirih zadevah od 229 (podatki z dne 30. septembra 2005)[14]. Takšna uporaba veta zagotavlja, da se na nacionalni ravni ne sprejemajo nobeni ukrepi, ki ne bi bili združljivi z zakonodajo Skupnosti, in zlasti cilji skupne politike, ki si jih vsi NRO prizadevajo doseči. Do zdaj je Komisija uporabila veto za osnutke ukrepov, pri katerih je našla dokaze o tem, da opredelitev trga ali analiza PTM ni zadostna.

V vseh teh zadevah je Komisija uporabila pravico veta, da je zagotovila dosledno uporabo načel zakonodaje o konkurenci po vsej EU.

Horizontalna vprašanja

Mehanizem posvetovanja občasno odkrije pomanjkljivosti pri prenosu regulativnega okvira ES v nacionalno pravo. S tem, ko mehanizem posvetovanja taka izvedbena vprašanja postavi v ospredje, daje dodatno spodbudo za reševanje teh vprašanj kot dopolnilo drugim pooblastilom Komisije , zlasti pooblastilu, da začne postopek za ugotavljanje kršitev.

Zaradi zagotovitve kontinuitete regulativnega okvira, morajo vse obstoječe obveznosti PTM ostati v veljavi, dokler se ne opravi primeren pregled trga . V primerih, ko ni uvedena nobena ureditev, lahko NRO uvedejo novo ureditev le po ustrezno opravljenem pregledu trga. V takih izjemnih primerih, ko je ukrepanje nujno, smejo NRO sprejeti začasne ukrepe[15]. Veljavnost začasnih ukrepov mora biti časovno omejena in s tem povezano analizo trga je treba čim prej priglasiti. Ta horizontalni pristop prispeva k enemu od glavnih ciljev mehanizma posvetovanja, in sicer zagotavljanju dosledne ureditve po vsej EU.

PREGLED TRGOV

V tem delu je kratek pregled glavnih gibanj in ugotovitev, ki se lahko sprejmejo na podlagi postopka pregleda trga, čeprav prvi krog analize trga še ni dokončan. Dopolnjen je z delovnimi dokumenti služb Komisije, priloženimi temu sporočilu, ki zagotavljajo podrobnejši pregled v obliki razpredelnice vseh zadev, obravnavanih do 30. septembra 2005.

5.1 Fiksna omrežja in storitve

V vseh državah članicah je prvotni operater ohranil prevladujoči položaj na trgu za maloprodajni „dostop“, tj. priključitev na fiksno telefonsko omrežje, ki omogoča opravljanje in sprejem klicev in podobnih storitev. Postopno pa se uveljavlja konkurenca na domačih in mednarodnih trgih klicev. Ta proces je olajšala uporaba ustreznih ukrepov (zlasti izbira/predizbira operaterja[16] in medoperaterski najem vodov[17]) in uvedba konkurenčnih tehnologij, zlasti VOIP[18],[19].

Veleprodajni trgi pa so nasprotno pokazali malo znakov trajnostne konkurenčnosti razen v nekaterih omejenih primerih na trgu za tranzitne storitve[20]. Zagotavljanje vzpostavljanja klicev, ki ga potrebujejo alternativni operaterji, da bi lahko zagotovili lastno maloprodajno telefonsko omrežje in klicne spletne storitve, še vedno povzroča zastoj konkurence. Kadar pa se na tej ravni uporabijo učinkoviti ukrepi, slednji omogočijo razvoj trajnostne konkurence na maloprodajnih trgih (klicev) in tako tudi postopno odpravo regulativnih ukrepov v maloprodaji. Glede veleprodajnega trga zaključevanja klicev (storitve, ki jih operaterji kupijo drug od drugega, da bi svojim strankam omogočili opravljanje klicev v različna omrežja), je bilo za vse operaterje ne glede na njihovo velikost ugotovljeno, da imajo prevladujoči položaj, ker v skladu s Priporočilom vsako operaterjevo omrežje predstavlja ločen trg, na katerem ima slednji monopol za zaključevanje klicev. Regulativni organi so lahko razlike v velikosti operaterjev upoštevali tako, da so uvedli lažje ukrepe za manjše operaterje (tj. z uporabo „asimetričnih“ ukrepov).

Komisija je ta pristop podprla, kjer je bil utemeljen.

Komisija je tudi želela zagotoviti, da so ukrepi na tem trgu učinkoviti: na primer, ločeno računovodstvo omogoča vidnost notranjih prenosov in dopolnjevanje drugih obveznosti, cenovni nadzor pa lahko zagotavlja potrebno preglednost in pravno varnost za tržne akterje ter pomaga zniževati cene zaključevanja klicev.

Končno, kar zadeva „zadnji kilometer“ telefonskega omrežja pri povezavi s končnim uporabnikom (sicer imenovanim „krajevna zanka“), je prvotni operater vedno zadržal svoj 100-odstotni delež trga. Učinkovit dostop (z „razvezavo krajevne zanke“) in uravnavanje cen na veleprodajni ravni sta bili ključni sredstvi za spodbujanje razvoja konkurence na prodajnih trgih, kadar so alternativni operaterji pri zagotavljanju svojih storitev odvisni od dostopa do krajevne zanke.

5.2 Mobilna omrežja in storitve

Za razliko od fiksnih trgov so se trgi za mobilna omrežja in storitve na splošno izkazali za bolj konkurenčne in regulativni ukrepi so tako veliko bolj omejeni. Na maloprodajni ravni ni regulativnih ukrepov, na veleprodajnem trgu pa so regulativni ukrepi na splošno omejeni na veleprodajno zaključevanje cen.

V skladu s Priporočilom so bili opredeljeni trije veleprodajni mobilni trgi: (1) trg ta dostop in vzpostavljanje klicev[21] (2) trg za zaključevanje klicev in (3) trg za mednarodno gostovanje. Mobilno vzpostavljanje klicev omogoča, da operaterji ali ponudniki storitev (znani tudi kot „virtualni“ operaterji omrežij ali „MVNO“) nudijo klice za maloprodajni ravni tako, da uporabijo omrežje drugega mobilnega operaterja. Zaključevanje klicev je na mobilnem omrežju enakovredno zaključevanju fiksnih klicev, zato se uporabljajo podobna načela (glede analize trga in ukrepov). Mednarodno gostovanje zagotavlja strankam, da opravijo in sprejmejo klice med potovanjem v tujini.

Na trgu za dostop in vzpostavljanje klicev so se regulativni posegi v glavnem izkazali za nepotrebne glede na splošno opaženo raven konkurence. Omejeno število NRO pa je vseeno menilo, da so regulativni ukrepi potrebni, kadar je bilo ugotovljeno, da ima samo en operater prevladujoči položaj ali dva ali več skupaj „skupni prevladujoči položaj“.

Podobno kot za zaključevanje fiksnih klicev je bilo tudi za operaterje mobilnih omrežij ugotovljeno, da imajo PTM na trgu zaključevanja mobilnih klicev v skladu z načelom „eno omrežje, en trg“. Kadar imajo MVNO zmožnost, da določajo lastne cene zaključevanja neodvisno od „gostiteljskega“ omrežja, se lahko tudi ugotovi, da imajo prevladujoči položaj[22]. Uvedeni regulativni ukrepi so povzročili postopno zniževanje cen zaključevanja mobilnih klicev, čeprav to zniževanje ni bilo enako veliko v vseh državah članicah.

Še noben NRO ni do 30. septembra 2005 priglasil veleprodajni trg mednarodnega gostovanja. Analiza trga zahteva čezmejno zbiranje podatkov, na podlagi katerih NRO sodelujejo v okviru Skupine evropskih regulatorjev. Medtem pa je Komisija oblikovala spletno stran, na kateri je prikazala vzorec že objavljenih tarif gostovanj mobilnih operaterjev po vsej EU, da bi prispevala k preglednosti cen gostovanja[23].

5.3 Širokopasovnost in radiodifuzija

Medoperaterski trg širokopasovnega dostopa ali dostopa do „bitnega toka“ omogoča, da alternativni operaterji zagotavljajo širokopasovne storitve končnim uporabnikom tako, da kombinirajo lastno hrbtenično omrežje z deli prvotnega omrežja. Dostop do bitnega toka se v glavnem šteje za pomemben korak novih ponudnikov k naložbam za popolno uvedbo njihovega omrežja na podlagi razvezave krajevne zanke (najprej prek „sodostopa“ in nato prek „popolnega“ razvezanega dostopa). Do 30. septembra 2005 so v vseh primerih NRO zahtevale, da prvotni operaterji zagotovijo dostop do bitnega toka. Zaradi tega je konkurenca lahko uspevala, med drugim tudi pri zagotavljanju maloprodajnih širokopasovnih storitev. Do zdaj je veleprodajni trg za širokopasovni dostop zajemal le storitve, ki so temeljile na tradicionalnem telefonskem omrežju (ali „PSTN“), tj. ADSL. Komisija je zaradi vključitve konkurenčnih tehnologij (kabelske ali satelitske) na ta trg vztrajala na dokazilih, da veleprodajni proizvod dejansko temelji na kabelski ali drugi tehnologiji in da med veleprodajnim proizvodom in ADSL obstaja trajnost.

Na veleprodajnem trgu za radiodifuzijske oddajne storitve so se NRO najbolj oddaljili od Priporočila. Zaradi pomanjkanja nadomeščanja med različnimi platformami (kabelsko, satelitsko ali prizemno) na veleprodajni ravni so NRO porazdelili trg glede na uporabljeno plaftormo. Čeprav se zdi, da so dejanske razmere na trgu po vsej EU zelo različne, pa se v večini držav članic glavni zastoji za konkurenco pojavljajo v nacionalnih analognih in digitalnih prizemnih prenosnih sistemih. Zato je bila do zdaj opravljena analiza trga in uvedeni ukrepi PTM samo za prizemni prenos.

UGOTOVITVE IN OBETI ZA PRIHODNOST

Komisija meni, da je proces pregleda trga, vključno z mehanizmom posvetovanja iz člena 7, vzpostavljen po Okvirni direktivi, pripeljal do bolj dosledne ureditve in zato predstavlja pomemben korak k oblikovanju notranjega trga elektronskih komunikacij .

Sistem pregledov trga je zagotovil, da ureditev temelji na temeljiti gospodarski analizi in je strogo omejena na trge, na katerih je vztrajna tržna nepopolnost. To je pomenilo izboljšanje ureditve. V zvezi z razvojem skupne evropske ureditvene kulture je treba poudariti, da vsi NRO upoštevajo skupni metodološki pristop, ki temelji na načelih zakonodaje EU o konkurenci. K temu razvoju nadalje prispeva pregleden mehanizem posvetovanja.

Doslednost je v glavnem zagotovljena glede tega, kje je ureditev ustrezna (trgi in tržni položaj akterjev, ki delujejo na teh trgih), in v manjši meri glede tega, katera ureditev (ukrepi) je primerna. Komisija si zdaj skupaj z NRO prizadeva, da slednji pri ukrepih dosledno uporabljajo svojo presojo. |

Čeprav so za nekatere trge še vedno značilni zastoji, je več trgov že postalo dejansko konkurenčnih v več državah članicah, kar je omočilo zmanjšanje ravni obstoječih regulativnih posegov.Učinkovita konkurenca je bila na primer ugotovljena na maloprodajnih trgih klicev, trgih za mobilni dostop in vzpostavljanje klicev ter trgih za magistralne segmente zakupljenih vodov[24]. |

Mehanizem posvetovanja je pripomogel k večji preglednosti ureditvenega procesa. To, da se NRO redno posvetujejo s tržnimi akterji, da Komisija sprejme stališče v vsaki zadevi in da se vsi končni dokumenti objavijo, je samo nekaj primerov te preglednosti.

Sistem pregledov trgov, uveden z regulativnim okvirom, se je navsezadnje izkazal za uspešnega. Čeprav so morali NRO in Komisija prispevati začetno naložbo in analitske ter organizacijske zmogljivosti, pa je sistem povzročil približevanje regulativnih pristopov in tako pomagal oblikovati pot do notranjega trga elektronskih komunikacij. Zagotovil je tudi, da vsi regulativni organi pri svojih odločitvah upoštevajo zdrave ekonomske razloge in da regulativni ukrepi za trge elektronskih komunikacij ostanejo na najmanjši možni ravni.

Čeprav za večje število nacionalnih trgov še vedno veljajo regulativni ukrepi, so znaki trajnostne konkurence na drugih trgih. To zlasti velja za maloprodajne trge, a je pogojeno z učinkovitim izvajanjem regulativnih ukrepov na veleprodajni ravni ali obstojem alternativne infrastrukture. Uvajanje novih tehnologij lahko povzroči dodatni pritisk konkurence, kar ima lahko za posledico manjšo potrebo po regulativnih ukrepih.

Komisija bo iskala načine, kako v okviru pregleda zmanjšati upravno obremenitev podjetij in NRO ter nadalje racionalizirati postopke. Komisija je sprožila predložitev prispevkov za pregled regulativnega okvira, kar tudi zajema postopke pregleda trga.

[1] Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva), UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

[2] Ti cilji so navedeni v členu 8 Okvirne direktive in zajemajo spodbujanje konkurence, razvoj notranjega trga in krepitev interesov državljanov EU.

[3] Komisija zdaj načrtuje razširitev javnega dostopa do prevodov.

[4] http://forum.europa.eu.int/Public/irc/infso/ecctf/home.

[5] Priporočilo Komisije 2003/311/ES z dne 11. februarja 2003 za ustrezne trge proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z okvirno direktivo, UL L 114, 8.5.2003, str. 45 („Priporočilo“).

[6] Navodila Komisije o tržni analizi in oceni pomembne tržne moči v skladu z regulativnim okvirjem Skupnosti za omrežja elektronskih komunikacij in storitve (UL C 165, 11.7.2002, str. 6).

[7] In sicer: (i) prisotnost visokih in stalnih vstopnih ovir, (ii) odsotnost dinamičnih tržnih pogojev, ki omogočajo učinkovito konkurenčnost in (iii) nezadostnost same zakonodaje o konkurenci, da ustrezno obravnava vse s tem povezane neuspehe trga. Glej nadaljnje uvodne izjave 9 do 16 Priporočila.

[8] Glej zadeve UK/2003/0035 – 0039 v zvezi z dostopovnimi deli zakupljenih vodov.

[9] V skladu s členom 8(4) Direktive o dostopu.

[10] Kot v primeru, ko so bile cene zaključevanja klicev v mobilnih telefonskih omrežjih urejene samo za klice, ki izvirajo iz mobilnih omrežij ali tujine, ne pa za klice, ki izvirajo iz fiksnih omrežij.

[11] Kot v primerih, ko uravnavanje cen ni temeljilo na najprimernejšem stroškovnem modelu ali ko je bila izbira stroškovnega modela in pravil stroškovnega računovodstva prepuščena zadevnim podjetjem.

[12] Kot v primeru, ko so bile stroškovno naravnane cene zaključevanja klicev v mobilnih telefonskih omrežjih, ki so temeljile na stroškovnem modelu LRIC, prepuščene zasebnim pogajanjem najprej med operaterji, preden je posredoval regulativni organ v okviru reševanja sporov.

[13] To bi lahko bila na primer obveznost cenovnega nadzora na podlagi merila uspešnosti ali metode „maloprodajne cene minus“ do sprejetja popolnega stroškovnega modela za stroškovno naravnanost.

[14] Glej odločbe Komisije: C(2004) 527 v zadevah FI/2003/0024 in FI/2003/0027, C(2004) 3682 v zadevi FI/2004/0082, C(2004) 4070 v zadevi AT/2004/0090, in C(2005) 1442 v zadevi DE/2005/0144.

[15] V skladu s členom 7(6) Okvirne direktive.

[16] Naprave, ki omogočajo, da stranke opravljajo klice prek operaterja, ki ni ponudnik dostopa, bodisi za posamične klice (izbira operaterja) bodisi sistematično (predizbira operaterja). V skladu z Direktivo o univerzalnih storitvah morajo NRO v primerih, ko se ugotovi, da ima operater PTM „za ponudbo priključkov in uporabo javnega telefonskega omrežja na fiksni lokaciji”, zahtevati, da zadevni operater omogoči izbiro in predizbiro operaterja.

[17] To omogoča, da alternativni operaterji končnim uporabnikom ponudijo maloprodajne storitve dostopa skupaj s klicnimi storitvami. V nasprotju z izbiro in predizbiro operaterja, ki se mora uvesti za operaterje s PTM na upoštevnem trgu, se obveznost medoperaterskega najema vodov uvede (kjer je to primerno) po presoji regulativnega organa.

[18] Prenos govora prek spletnega protokola: prenos govornega prometa z uporabo tehnologije spletnega protokola. Promet VoIP se lahko prenaša po zasebnem omrežju („telefonija IP“) ali javnem spletu („spletna telefonija“).

[19] Komisija je leta 2003 prispevala k uveljavitvi tehnologije VOIP s finančnim instrumentom „Večletni program“ (MAP), ki ga upravlja Evropski investicijski sklad.

[20] Prenos in/ali preklapljanje ali usmerjanje klicev.

[21] Za primerjavo se pri fiksni telefoniji dostop in vzpostavljanje klicev opredelita posebej.

[22] Zgornja opomba v zvezi s fiksnim omrežjem in storitvami o učinkovitosti ukrepov se enako uporablja za zaključevanje mobilnih klicev.

[23] IP/05/1217, 4. oktober 2005.

[24] Ta razvoj bo upoštevan v Priporočilu pri pregledu trenutnega seznama 18 trgov. Glej Prilogo I za nadaljnje podrobnosti konkurenčnih trgov, na katerih se ne uporablja noben regulativni ukrep PTM.