SL    SL 
 
 
 EVROPSKA  
KOMISIJA   
Bruselj, 18.3.2015  
COM(2015) 135 final  
2015/0068 (CNS)  
  
Predlog  
DIREKTIVA SVETA  
o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na 
področju obdavčenja  
{SWD(2015) 60 final}   
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OZADJE  PREDLOGA  
1.1 Splošno ozadje  
Podjetja imajo davčno načrtovanje običajno za nekaj legitimnega, saj uporabljajo zakonite 
postopke za zmanjšanje davčnih obveznosti. V zadnjih letih pa davčno načrtovanje postaja 
vse bolj izpopolnjeno in prestopa državne meje, pri čemer se obdavčljivi dobički prenašajo v 
države z ugodnimi davčnimi režimi. To agresivno davčno načrtovanje se pojavlja v 
najrazličnejših oblikah, pri tem pa se na primer izkoriščajo tehnične podrobnosti davčnega 
sistema ali neskladja med dvema ali več davčnimi sistemi z namenom zmanjšanja davčnih 
obveznosti ali i zogibanja takim obveznostim. Med posledicami takega načrtovanja so dvojni 
odbitki (npr. isti strošek se odbije tako v državi vira kot tudi v državi rezidentstva) in dvojno 
neobdavčenje (npr. dohodek se ne obdavči niti v državi vira niti v državi rezidentst va)1. 
Takim praksam so v številnih primerih v pomoč davčna stališča, ki jih izdajo nacionalni 
organi in družbi potrjujejo, kako bo posamezna transakcija obdavčena v skladu z veljavno 
zakonodajo, in tako zagotavljajo pravno varnost vzpostavljeni strukturi. Čeprav so države 
članice dolžne izdajati davčna stališča v skladu z veljavnim pravom EU in nacionalnim 
pravom, pomanjkanje preglednosti v zvezi s takšnimi davčnimi stališči lahko vpliva na druge 
države, ki so povezane s podjetji, ki uživajo ugodnosti davčn ih stališč.  
Izogibanje davkom, davčne goljufije in davčne utaje imajo pomembno čezmejno razsežnost. 
Globalizacija in vse večja mobilnost davčnih zavezancev lahko državam članicam otežita 
pravilno oceno davčne osnove.  To lahko vpliva na delovanje sistemov  obdavčitve, ima za 
posledico izogibanje davkom in davčne utaje ter tako ogrozi delovanje notranjega trga.  
Države članice lahko ta problem uspešno rešijo le, če se dogovorijo o skupnih ukrepih. Zato je 
izboljšanje upravnega sodelovanja med davčnimi uprava mi držav članic ključni cilj strategije 
Komisije.  
Direktiva Sveta 2011/16/EU je bila sprejeta za nadomestitev prejšnje direktive o medsebojni 
pomoči med državami članicami (Direktive Sveta 77/799/EGS) in v odgovor na potrebe držav 
članic po izboljšanem upr avnem sodelovanju na področju obdavčitve.  
Namen tega predloga je zagotoviti, da bo Direktiva 2011/16/EU zagotavljala celovito in 
učinkovito upravno sodelovanje med davčnimi upravami, in sicer z določitvijo obvezne 
avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšn jih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in 
vnaprejšnjih cenovnih sporazumih (pri teh gre za vnaprejšnja davčna stališča s čezmejnim 
učinkom, ki se uporabljajo na področju transfernih cen). Zaradi struktur, ki izhajajo iz 
davčnega načrtovanja in omogočajo  nizko obdavčitev dohodka v državi članici, ki je izdala 
stališče, lahko v drugih državah članicah ostane le manjša količina obdavčljivega dohodka, s 
čimer se zmanjšajo njihove davčne osnove.  
Predlog od držav članic zahteva, da avtomatično izmenjujejo osn ovne podatke o vnaprejšnjih 
davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih z vsemi drugimi 
državami članicami. Ta zahteva temelji na načelu, da lahko druge države članice bolje 
presodijo morebiten učinek in relevantnost nekega st ališča kot država članica, ki ga je izdala. 
Po potrebi lahko država članica, ki prejme podatke, zahteva nadaljnje, podrobnejše 
informacije.  
Predlog je zasnovan tako, da lahko avtomatična izmenjava podatkov o davčnih stališčih 
temelji na veljavnih pravilih  Direktive 2011/16/EU v zvezi s praktičnimi postopki za 
                                                 
1 Priporočilo Komisije z dne 6.12.2012  o agresivnem davčnem načrtovanju.  
SL 3   SL izmenjavo podatkov, tudi prek standardnih obrazcev. Predlog je tudi v skladu z mednarodnim 
razvojem na ravni OECD in prizadevanji OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in 
preusmeritve dobička.  
Leta 2012 je skupina za kodeks ravnanja za obdavčitev podjetij2 opravila pregled postopkov 
držav članic na področju izdaje davčnih stališč. Skupina je opredelila vrste davčnih stališč s 
čezmejnim učinkom, o katerih bi se podatki morali izmenjevati na lastno  pobudo, in 
priporočila pripravo vzorčnih navodil, na katere bi se države članice lahko opirale pri interni 
uporabi3. V skladu z vzorčnimi navodili bi bilo treba podatke o davčnih stališčih s čezmejnim 
učinkom v skladu s členom  9 Direktive 2011/16/EU pošil jati na lastno pobudo, in sicer s 
standardnimi elektronskimi obrazci in elektronskimi sredstvi, kot določa Direktiva, 
najpozneje en mesec po izdaji davčnega stališča v skladu z rokom iz člena  10 Direktive. Poleg 
tega bi morale države članice zagotoviti ust rezne kanale za komunikacijo o tej temi med 
državami članicami ter kakovostno usposabljanje in smernice za uslužbence, ki izdajajo 
davčna stališča. Navedena navodila vsebujejo tudi smernice glede vsebine podatkov, ki jih je 
treba predložiti na lastno pobud o. Vendar ta vzorčna navodila niso pravno zavezujoča. V 
praksi si države članice izmenjajo le malo podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih ali 
sporazumih o transfernih cenah, tudi kadar ti vplivajo na druge države.  
Zato se zdi, da je v EU potreben bolj sistematičen in zavezujoč pristop k izmenjavi podatkov 
o davčnih stališčih, da lahko prizadete države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, kadar 
ena od držav članic izda vnaprejšnje davčno stališče ali sklene sporazum o transfernih cenah.  
Komisija se je  tako 16. decembra 2014 zavezala, da bo predstavila predlog za avtomatično 
izmenjavo podatkov o davčnih stališčih s čezmejnim učinkom, in to vključila v svoj delovni 
program za leto  20154. 
2. REZULTATI  POSVETOVANJ  Z ZAINTERESIRANIMI  STRANMI  IN OCEN  
UČINKA  
2.1 Posvetovanje v okviru akcijskega načrta proti davčnim goljufijam in davčnim 
utajam ter njegovih priporočil (COM(2012)  722 final) in v okviru drugih 
forumov  
Evropski parlament je 21.  maja  2013 sprejel resolucijo5, v kateri je pozdravil akcijski načrt 
Komisije in njegova priporočila, pozval države članice, naj uresničujejo svoje zaveze in 
akcijski načrt vzamejo za svojega, ter poudaril, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo v 
razpravah na svetovni ravni o boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in davčnim 
oazam, zlasti v zvezi s spodbujanjem izmenjave podatkov.  
Evropski ekonomsko -socialni odbor je 17.  marca  2013 sprejel mnenje6.  V njem je izrazil 
podporo akcijskemu načrtu Komisije in njenim prizadevanjem, da bi našla konkretne rešitve 
za zmanjšanje davčnih goljufij in utaj.  
V zadnjih letih so si države članice v okviru skupine za kodeks ravnanja prizadevale za 
izboljšanje izme njave podatkov v zvezi s čezmejnimi davčnimi stališči na področju 
                                                 
2 UL 98/C 2/01.  
3 Dokument 10903/1 2 FISC 77.  
4 http://ec.europa.eu/priorities/work -programme/index_en.htm.   
5 Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21.  maja  2013 o boju proti davčnim goljufijam, davčnim  utajam in 
davčnim oazam (Poročilo poročevalke Kleva)  – 2013/2025 (INI).  
6 Mnenje Evropskega ekonomsko -socialnega odbora z dne 17.  aprila  2013 o sporočilu Komisije Evropskemu 
parlamentu in Svetu – Akcijski načrt za okrepljeni bolj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam 
COM(2012)  722 final (Poročilo poročevalca Dandee) – CESE  101/2013.  
SL 4   SL transfernih cen. Skupina za kodeks ravnanja je s poročili7 redno obveščala Svet o svojih 
ugotovitvah.  
2.2 Države članice  
Ta direktiva temelji na vzorčnih navodilih, o katerih so se države č lanice dogovorile leta 
2014, zato odraža že opravljeno delo delegatov držav članic v več evropskih forumih. Države 
članice že nekaj časa razpravljajo o načelu izmenjave podatkov o davčnih stališčih, vendar to 
zaenkrat ni privedlo do vzpostavitve učinkovite ga okvira v ta namen.  
2.3 Subsidiarnost in sorazmernost  
Ta predlog je v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, kot sta določena v 
členu  5(3) in (4) Pogodbe o Evropski uniji.  
Člen  115 PDEU določa približevanje tistih zakonov in drugih predpisov  držav članic, ki 
neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga ter zaradi katerih je 
potrebno približevanje zakonodaje.  
Cilj predloga je zagotoviti, da imajo vse države članice dovolj podatkov o vnaprejšnjih 
davčnih stališčih s čezmej nim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, česar ni mogoče 
zadovoljivo doseči z neusklajenim ukrepanjem posameznih držav članic. Zato je za izmenjavo 
podatkov o davčnih stališčih, ki lahko potencialno vplivajo na davčne osnove več kot ene 
države član ice, potrebno skupno in obvezno ravnanje. Poleg tega je čezmejna razsežnost 
bistvena sestavina predlaganega ukrepa. Učinkovito obveščanje o vnaprejšnjih davčnih 
stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih se zato lahko doseže le z 
ukrepanjem na ravni Unije.  
Z vzorčnimi navodili se je položaj morda sicer izboljšal, vendar se pravna podlaga šteje za 
bolj učinkovito. Poleg tega ni mogoče zagotoviti popolne preglednosti, če o relevantnosti 
posameznega stališča za druge države članice na po dlagi lastnega pravnega okvira presoja 
država članica, ki je davčno stališče izdala. Davčni zavezanci lahko zaradi neobstoja skupnih 
pravil o izmenjavi podatkov vzpostavijo strukture, s katerimi se dobiček preusmerja v države 
z nizko obdavčitvijo, ki niso nujno države, v katerih se izvaja dobičkonosna gospodarska 
dejavnost in v katerih se ustvarja vrednost. 8 Ker se davčna stališča pogosto izdajo za 
čezmejne strukture, so države članice za pridobitev celovite slike odvisne od drugih držav 
članic. Za zagotov itev učinkovitosti in celovitosti sistema izmenjave podatkov o davčnih 
stališčih je za države članice bolje, da sodelujejo, kot pa da vsaka država članica deluje zase. 
Za zagotovitev davčne preglednosti in sodelovanja med davčnimi upravami v boju proti 
izogibanju davkom bi bil bolj učinkovit usklajen pristop na ravni EU.  
Pomanjkanje preglednosti o davčnih stališčih čezmejnega pomena ima negativne učinke, 
zlasti na pravilno delovanje notranjega trga, in predstavlja specifičen problem, ki zahteva 
politično u krepanje. Politično ukrepanje je omejeno na davčna stališča s čezmejno 
razsežnostjo. Pri tem gre za dvostopenjski pristop, v skladu s katerim bi bilo treba vsem 
državam članicam EU zagotoviti osnovni sklop podatkov, določen v direktivi. Podatki morajo 
biti po eni strani čim bolj jedrnati, po drugi strani pa državi članici prejemnici zagotoviti 
dovolj informacij za presojo, ali naj zaprosi za dodatne podatke. V drugem koraku lahko 
države članice, ki lahko dokažejo, da so podatki zanje predvidoma relevantni, zaprosijo za 
podrobnejše podatke v okviru veljavnih določb direktive. Predlog je tako najbolj sorazmerna 
rešitev za opredeljene težave, ker se omejuje samo na vnaprejšnja davčna stališča in 
vnaprejšnje cenovne sporazume s čezmejno razsežnostjo.  Poleg tega  temelji na avtomatični 
                                                 
7 Javno dostopna poročila skupine za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) so na voljo tukaj . 
8 Kot je bilo ugotovljeno v projektu OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička.  
SL 5   SL izmenjavi osnovnih podatkov, na podlagi katerih lahko vsaka država članica presodi, ali bi 
bilo treba zahtevati dodatne, podrobnejše podatke. Predlagane spremembe ne presegajo 
tistega, kar je potrebno za rešitev perečih vprašanj ter  doseganje cilja Pogodb, tj. pravilnega in 
učinkovitega delovanja notranjega trga.  
2.4 Delovni dokument služb Komisije  
Priloženi delovni dokument služb Komisije vsebuje oceno možnosti politike na podlagi 
naslednjih meril: uspešnost, učinkovitost, skladnos t, družbene posledice in temeljne pravice. 
Analizo možnosti je pripravila Komisija v podporo nazadnje izbrani možnosti.  
3. PRAVNI  ELEMENTI  PREDLOGA  
Cilj tega predloga je zagotoviti avtomatično izmenjavo podatkov o vnaprejšnjih davčnih 
stališčih s čezmejni m učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih med državami članicami, 
kadar so izpolnjeni pogoji iz novega člena  8a.  
V ta namen ta predlog spreminja Direktivo 2011/16/EU, kakor je bila spremenjena z 
Direktivo 2014/107/EU9, in sicer z uvedbo posebne zahtev e v zvezi z avtomatično izmenjavo 
podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih 
sporazumih.   
Tako se s členom  1(3) predlagane direktive v veljavno direktivo vstavi novi člen  8a, ki določa 
področje uporabe in pogoje  za obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o davčnih stališčih 
in sporazumih o transfernih cenah, kakor so opredeljeni v členu  1(1) predloga. Člen  8a(1) 
določa, da pristojni organi države članice z avtomatično izmenjavo pristojnim organom vseh 
drugih držav  članic sporočijo podatke o določenih davčnih stališčih, ki jih izdajo ali 
spremenijo. Ta obveznost velja tudi za davčna stališča, ki so bila izdana v desetih letih pred 
datumom začetka veljavnosti predlagane direktive in so še vedno v veljavi na dan začet ka 
veljavnosti direktive (člen  8a(2)).  
Člen  1(6) predlagane direktive Komisiji omogoča, da vzpostavi varno osrednjo podatkovno 
zbirko za podatke, sporočene v okviru tega predloga. Ta osrednja podatkovna zbirka bi 
olajšala izmenjavo podatkov ter državam čla nicam pomagala pri preučevanju podatkov o 
davčnih stališčih, izmenjanih med državami članicami, in pri odzivanju nanje.  
S predlagano direktivo se tudi posodabljajo pravila v direktivi iz leta 2011 v zvezi z 
zagotavljanjem povratnih informacij, praktičnimi  postopki za izmenjavo podatkov ter oceno 
upravnega sodelovanja, in sicer z razširitvijo uporabe teh pravil na avtomatično izmenjavo 
podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih 
sporazumih.  
Za predmet teh sprememb se uporablja ista pravna podlaga kot za Direktivo 2011/16/EU, to je 
člen 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), katerega cilj je zagotoviti pravilno 
delovanje notranjega trga.  
4. PRORAČUNSKE  POSLEDICE  
Vpliv predloga na proračun EU je prikazan v oce ni finančnih posledic, ki je priložena 
predlogu, in bo krit v okviru razpoložljivih sredstev. Stroški dodatnih informacijskih orodij in 
morebitne osrednje podatkovne zbirke, ki jo Komisija lahko vzpostavi v prihodnosti za 
olajšanje izmenjave podatkov med d ržavami članicami in njihovo hrambo, bi se financirali iz 
                                                 
9 UL L 359, 16.12.2014.  
SL 6   SL programa Fiscalis  2020 iz Uredbe (EU) št.  1286/2013, ki finančno podpira dejavnosti za 
izboljšanje upravnega sodelovanja med davčnimi organi v EU.  
SL 7   SL 2015/0068 (CNS)  
Predlog  
DIREKTIVA SVETA  
o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na 
področju obdavčenja  
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 115 Pogodbe,  
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,  
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,  
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta10,  
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko -socialnega od bora11,  
ob upoštevanju mnenja Odbora regij12,  
v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,  
ob upoštevanju naslednjega:  
(1) Čezmejno izogibanje davkom, agresivno davčno načrtovanje in škodljiva davčna 
konkurenca predstavljajo vedno večji izziv in veliko teža vo znotraj Unije in na 
svetovni ravni. Erozija davčne osnove znatno zmanjšuje nacionalne davčne prihodke, 
kar države članice ovira pri izvajanju davčnih politik, ki so prijazne rasti. Zaradi 
davčnih stališč, izdanim v podporo strukturam davčnega načrtovanj a, prihaja do nizke 
obdavčitve umetno visokih zneskov dohodka v državi, ki je izdala vnaprejšnje davčno 
stališče, in do umetno nizkih zneskov obdavčljivega dohodka v drugih vpletenih 
državah. Zato je nujno potrebno povečanje preglednosti. V ta namen je tre ba izboljšati 
orodja in mehanizme, vzpostavljene z Direktivo Sveta 2011/16/EU13.  
(2) Evropski svet je v sklepih z dne 18. decembra 2014 poudaril, da se je treba nujno 
prizadevneje boriti proti izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju, 
tako na svetovni ravni kot na ravni Unije. Poudaril je tudi pomen preglednosti in 
navedel, da z zanimanjem pričakuje predlog Komisije o avtomatični izmenjavi 
podatkov o davčnih stališčih v Uniji.  
(3) Direktiva 2011/16/EU določa obvezno izmenjavo podatkov na lastn o pobudo med 
državami članicami v petih specifičnih primerih in v določenih rokih. Izmenjava 
podatkov na lastno pobudo v primerih, ko ima pristojni organ ene države članice 
razloge za domnevo, da gre morda za izgubo davka v drugi državi članici, že zdaj ve lja 
za davčna stališča s čezmejno razsežnostjo, ki jih država članica izda določenemu 
davčnemu zavezancu v zvezi z razlago ali uporabo davčnih predpisov v prihodnosti.  
                                                 
10 UL C , , str. .  
11 UL C , , str. .  
12 UL C , , str. .  
13 Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in 
razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).  
SL 8   SL (4) Vendar učinkovito izmenjavo podatkov na lastno pobudo v zvezi z vnaprejšnjimi 
davčni mi stališči s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi ovira 
več pomembnih praktičnih težav, kot je diskrecijska pravica države članice, ki je tak 
dokument izdala, da odloči o tem, katere druge države članice bi morale biti o tem 
obveščene.    
(5) V določbe o obvezni avtomatični izmenjavi podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih 
s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih se ne bi smela vključiti 
možnost, da se predložitev podatkov zavrne, kadar bi z njo prišlo do razkritja 
poslov nih, industrijskih ali poklicnih skrivnosti ali poslovnega procesa ali če bi bilo 
razkritje teh podatkov v nasprotju z javnim redom; v takem primeru bi se namreč 
zmanjšala učinkovitost teh izmenjav. Omejen obseg podatkov, ki se sporočijo vsem 
državam člani cam, bi moral zagotoviti zadostno zaščito teh poslovnih interesov.  
(6) Da se zagotovijo koristi obvezne avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih 
davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, bi bilo 
treba podatke sporočiti  takoj po izdaji takih dokumentov; v ta namen bi bilo treba 
določiti redne časovne presledke za sporočanje informacij.  
(7) Obvezna avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih s 
čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih bi m orala v vsakem primeru 
vključevati predložitev določenih osnovnih podatkov vsem državam članicam. 
Komisija bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe za standardizacijo sporočanja takih 
podatkov po postopku iz Direktive 2011/16/EU za določitev standardnega obr azca, ki 
se bo uporabljal za izmenjavo podatkov. Navedeni postopek bi bilo treba uporabiti 
tudi za sprejetje vseh potrebnih ukrepov in praktičnih postopkov v zvezi z izmenjavo 
podatkov.  
(8) Države članice bi navedene osnovne podatke morale sporočati tudi Komisiji. To bi 
Komisiji omogočilo redno spremljanje in oceno učinkovitega izvajanja avtomatične 
izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in 
vnaprejšnjih cenovnih sporazumih. Predložitev takih podatkov pa države članice ne 
razreši obveznosti priglasitve kakršne koli državne pomoči Komisiji.  
(9) Povratne informacije, ki jih država članica prejemnica predloži državi članici 
pošiljateljici podatkov, so nujne za delovanje učinkovitega sistema avtomatične 
izmenjave podatkov. Zato je primerno določiti ukrepe, ki omogočajo zagotavljanje 
povratnih informacij v primerih, ko so bili podatki uporabljeni in ni mogoče poslati 
povratnih informacij po drugih določbah Direktive 2011/16/EU.  
(10) Država članica bi morala imeti možnost, da se za  pridobitev dodatnih informacij od 
države članice, ki je izdala vnaprejšnje davčne stališče s čezmejnim učinkom ali 
vnaprejšnji cenovni sporazum, vključno s celotnim besedilom takega stališča ali 
sporazuma, opre na člen  5 Direktive 2011/16/EU o izmenjavi i nformacij na zaprosilo.  
(11) Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za odpravo morebitnih ovir, ki 
bi lahko preprečile učinkovito in kar najširšo obvezno avtomatično izmenjavo 
podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih 
cenovnih sporazumih.  
(12) Za učinkovitejšo rabo virov, lažjo izmenjavo podatkov ter da vsaki državi članici ne bi 
bilo treba razvijati lastnih sistemov za hrambo podatkov, bi bilo treba predvideti 
vzpostavitev osrednje podatkovne zbirke, ki b i bila na voljo vsem državam članicam 
in Komisiji ter v katero bi države članice naložile in shranile podatke, namesto da bi 
jih pošiljale po elektronski pošti. Komisija bi morala določiti praktične postopke za 
SL 9   SL vzpostavitev take podatkovne zbirke v skladu s postopkom iz člena 26(2) Direktive 
2011/16/EU.  
(13) Glede na naravo in obseg sprememb, uvedenih z Direktivo 2014/107/EU in to 
direktivo, bi bilo treba podaljšati rok za predložitev statističnih in drugih podatkov ter 
poročil iz Direktive 2011/16/EU. Tako  podaljšanje bi moralo omogočati, da se pri 
predloženih podatkih upoštevajo izkušnje, ki izhajajo iz navedenih sprememb. 
Podaljšati bi bilo treba rok, do katerega morajo države članice predložiti statistične in 
druge podatke (pred 1. julijem 2016), ter rok , do katerega mora Komisija predložiti 
poročilo in po potrebi predlog (pred 1. julijem 2017).  
(14) V skladu s postopnim pristopom iz Direktive 2011/16/EU je primerno prilagoditi roke 
za veljavno obvezno avtomatično izmenjavo podatkov iz člena  8(1) Direktiv e 
2011/16/EU, da se zagotovi, da bodo razpoložljive informacije o različnih kategorijah 
predložene v devetih mesecih po koncu davčnega leta, na katero se nanašajo.  
(15) Veljavne določbe glede zaupnosti bi bilo treba spremeniti, da se upošteva razširitev 
obvezne avtomatične izmenjave podatkov na vnaprejšnja davčna stališča s čezmejnim 
učinkom in vnaprejšnje cenovne sporazume.   
(16) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina 
Evropske unije o temeljnih pravicah.  Še zlasti si prizadeva za dosledno spoštovanje 
pravice do varstva osebnih podatkov in svobode gospodarske pobude.  
(17) Ker cilja te direktive, to je učinkovitega upravnega sodelovanja med državami 
članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanje m notranjega trga, države 
članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi potrebne enotnosti in 
učinkovitosti ta lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z 
načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom 
sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za 
doseganje navedenega cilja.  
(18) Države članice so se v skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o 
obrazložitvenih dokumentih z dne 28.  septem bra 201114 zavezale, da bodo v 
utemeljenih primerih obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več 
dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in 
ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec men i, da je 
predložitev takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičena.  
(19) Direktivo 2011/16/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – 
SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:  
Člen 1  
Direktiva 2011/16/EU se spremeni:  
(1) Člen 3 se spremeni:  
 (a) točka 9 se nadomesti z naslednjim:  
„9.  ,avtomatična izmenjava‘  
(a) v členu 8(1) in členu 8a pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih 
podatkov drugi državi članici brez predhodnega zaprosila in v vnaprej določenih 
rednih časovnih presledkih. V členu 8(1) se izraz ,podatki, ki so na voljo‘ nanaša na 
                                                 
14 UL C  369, 17.12.2011, str. 14.  
SL 10   SL podatke, ki so v davčnih dosjejih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v 
skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici;  
(b) v členu 8(3a) pomeni sistematično sporočan je vnaprej opredeljenih podatkov o 
rezidentih v drugih državah članicah zadevni državi članici rezidentstva brez 
predhodnega zaprosila v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih. V členu 8(3a), 
členu 8(7a), členu 21(2) in členu 25(2) in (3) ima vsak iz raz z veliko začetnico tak 
pomen, kot ga ima v ustrezni opredelitvi iz Priloge I;  
(c) v vseh drugih določbah, razen člena  8(1), člena 8(3a) in člena  8a, pomeni 
sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov, zagotovljenih v skladu s 
točkama (a) in (b) tega odstavka.“;  
(b) dodajo se točke 14, 15 in 16:  
„14. ,vnaprejšnje davčno stališče s čezmejnim učinkom‘ pomeni vsak dogovor, 
sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se 
izda v okviru davčnega nadzora, in:  
(a) g a kateri koli osebi izda vlada ali davčni organ države članice ali se ta izda v 
njenem/njegovem imenu ali ga izda ozemeljska ali upravna podenota države članice;  
(b) zadeva razlago ali uporabo zakona ali drugega predpisa, ki se nanaša na uporabo 
ali izvrš evanje nacionalne zakonodaje v zvezi z davki države članice ali njenih 
ozemeljskih ali upravnih podenot;  
(c) se nanaša na čezmejno transakcijo ali na vprašanje, ali gre pri dejavnostih, ki jih 
pravna oseba opravlja v drugi državi članici, za stalno poslovn o enoto, ter  
(d) se izda pred izvedbo transakcij ali dejavnosti v drugi državi članici, pri katerih bi 
lahko šlo za stalno poslovno enoto, ali pred vložitvijo davčne napovedi za obdobje, v 
katerem je bila izvedena transakcija ali niz transakcij ali dejavn osti.  
Čezmejna transakcija lahko med drugim vključuje naložbe, dobavo blaga ali storitev, 
financiranje ali uporabo opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, pri čemer ni 
nujno, da je vanjo neposredno vključena oseba, ki ji je bilo izdano vnaprejšnje davčn o 
stališče;  
15. ,vnaprejšnji cenovni sporazum‘ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug 
instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru 
davčnega nadzora, ki ga kateri koli osebi izda vlada ali davčni organ ene ali več držav 
članic ali se ta izda v njenem/njegovem imenu ali ga izda ozemeljska ali upravna 
podenota države članice, v katerem se še pred izvedbo čezmejnih transakcij med 
povezanimi podjetji določi ustrezen sklop meril za določanje transfernih cen za 
navedene transakci je ali določi pripis dobička stalni poslovni enoti.  
Podjetji sta povezani podjetji, kadar je eno od njiju neposredno ali posredno udeleženo 
pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu drugega podjetja ali kadar so iste osebe 
neposredno ali posredno udeležene p ri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu podjetij.  
Transferne cene so cene, po katerih podjetje prenese fizično blago in neopredmeteno 
premoženje na povezana podjetja ali zanje opravlja storitve; skladno s tem je treba 
razlagati tudi izraz ,določanje transf ernih cen‘;  
16. V točki 14 ,čezmejna transakcija‘ pomeni transakcijo ali niz transakcij, pri katerih:  
SL 11   SL (a) vse udeležene strani v transakciji ali nizu transakcij niso rezidenti za davčne 
namene v državi članici, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče s č ezmejnim 
učinkom, ali  
(b) je katera koli od udeleženih strani v transakciji ali nizu transakcij hkrati rezident za 
davčne namene v več kot eni državi članici ali  
(c) ena od udeleženih strani v transakciji ali nizu transakcij izvaja posle v drugi državi 
članici prek stalne poslovne enote ter transakcija ali niz transakcij predstavlja celotno 
poslovanje stalne poslovne enote ali njegov del. Čezmejna transakcija ali niz 
transakcij vključuje tudi ureditve posamezne pravne osebe v zvezi s poslovnimi 
dejavnostmi  v drugi državi članici, ki jih navedena oseba opravlja prek stalne poslovne 
enote.   
V točki 15 ,čezmejna transakcija‘ pomeni transakcijo ali niz transakcij, ki vključujejo 
povezana podjetja, ki vsa niso rezidenti za davčne namene na ozemlju posamezne 
države članice.“.  
(2) Člen 8 se spremeni:   
 (a) odstavka 4 in 5 se črtata;  
(b) odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:  
„6. Sporočanje podatkov poteka na naslednji način:  
(a) za kategorije iz odstavka 1: vsaj enkrat letno, in sicer v devetih mesecih po koncu 
davčnega leta države članice, na katero se podatki nanašajo;   
(b) za podatke iz odstavka 3a: vsako leto, in sicer v devetih mesecih po koncu 
koledarskega leta ali drug ega ustreznega poročevalnega obdobja, na katero se nanašajo 
podatki.“.  
 (3) Vstavita se naslednja člena  8a in 8b:  
„Člen 8a  
Področje uporabe in pogoji obvezne avtomatične izmenjave podatkov o 
vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnji h cenovnih 
sporazumih  
1. Pristojni organ države članice, ki izda ali spremeni vnaprejšnje davčno stališče s 
čezmejnim učinkom ali vnaprejšnji cenovni sporazum po začetku veljavnosti te 
direktive, z avtomatično izmenjavo sporoči podatke o takem dokumentu pr istojnim 
organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji.  
2. Pristojni organ države članice pristojnim organom vseh drugih držav članic in 
Evropski komisiji sporoči tudi podatke o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim 
učinkom in vnaprejšnjih ce novnih sporazumih, ki so bili izdani v obdobju desetih let 
pred začetkom veljavnosti te direktive in so ob začetku veljavnosti direktive še vedno 
v veljavi.  
3. Odstavek 1 se ne uporablja v primeru, ko vnaprejšnje davčno stališče s čezmejnim 
učinkom zadeva  in vključuje izključno davčne zadeve ene ali več fizičnih oseb.  
4. Izmenjava podatkov poteka na naslednji način:  
(a) za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 1: v enem mesecu po koncu 
četrtletja, v katerem je bilo izdano ali spremenjeno vnaprejšn je davčno stališče s 
čezmejnim učinkom ali vnaprejšnji cenovni sporazum;  
SL 12   SL (b) za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 2: pred 31. decembrom 2016.  
5. Podatki, ki jih sporočijo države članice v skladu s tem členom, zajemajo vsaj 
naslednje:  
(a) ident ifikacijo davčnega zavezanca in, kadar je to primerno, skupino podjetij, kateri 
pripada;  
(b) vsebino vnaprejšnjega davčnega stališča s čezmejnim učinkom ali vnaprejšnjega 
cenovnega sporazuma, vključno z opisom ustreznih poslovnih dejavnosti ali transakcij 
ali niza transakcij;  
(c) opis meril, ki se uporabljajo za določanje transfernih cen, ali transferno ceno v 
primeru vnaprejšnjega cenovnega sporazuma;  
(d) navedbo drugih držav članic, ki bi jih lahko neposredno ali posredno zadevalo 
vnaprejšnje davčno sta lišče s čezmejnim učinkom ali vnaprejšnji cenovni sporazum;  
(e) navedbo vseh oseb, ki niso fizične osebe, v drugih državah članicah, na katere bi 
lahko neposredno ali posredno vplivalo vnaprejšnje davčno stališče s čezmejnim 
učinkom ali vnaprejšnji cenovn i sporazum (z navedbo države članice, s katero so 
povezane te osebe).  
6. Za olajšanje izmenjave Komisija v okviru postopka za določitev standardnega 
obrazca iz člena  20(5) sprejme vse potrebne ukrepe in praktične postopke za izvajanje 
tega člena, vključno z ukrepi za standardizacijo sporočanja podatkov iz odstavka 5 
tega člena.  
7. Pristojni organ, ki so mu bili podatki sporočeni v skladu z odstavkom  1, pristojnemu 
organu, ki je podatke poslal, potrdi prejem teh podatkov takoj oziroma najpozneje v 
sedmih de lovnih dneh po njihovem prejemu, po možnosti po elektronski poti.  
8. Države članice lahko v skladu s členom  5 od države članice, ki je izdala vnaprejšnje 
davčno stališče s čezmejnim učinkom ali vnaprejšnji cenovni sporazum, zahtevajo 
dodatne podatke, vklj učno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma.  
9. Člen  17(4) se ne uporablja za podatke, ki se izmenjajo v skladu z odstavkoma 1 in 2 
tega člena.  
Člen 8b  
Statistični podatki o avtomatičnih izmenjavah  
1. Države članice pred 1. oktobrom 2017 Komisiji za vsako leto pošljejo statistične 
podatke o obsegu avtomatičnih izmenjav v skladu s členom 8 in členom 8a ter po 
možnosti podatke o upravnih in drugih zadevnih stroških in koristih, povezanih z 
opravljenimi  izmenjavami ter morebitnimi spremembami, za davčne uprave in za 
tretje strani.  
2. Komisija pred 1. oktobrom 2018 predloži poročilo s pregledom in oceno statističnih 
in drugih podatkov, prejetih v skladu z odstavkom 1 tega člena, v zvezi z zadevami, 
kot so  upravni in drugi zadevni stroški ter koristi avtomatične izmenjave podatkov, in 
s tem povezanimi praktičnimi vidiki. Komisija po potrebi Svetu predloži predlog glede 
kategorij prihodkov in kapitala in/ali pogojev iz člena 8(1), vključno s pogojem, da 
mora jo biti na voljo podatki o rezidentih v drugih državah članicah.“  
(4) V členu  14 se doda naslednji odstavek  3: 
„3. Kadar država članica uporabi kakršne koli podatke, ki jih sporoči druga država 
članica v skladu s členom  8a, o tem pošlje povratne informacij e pristojnemu organu, ki 
SL 13   SL je te podatke predložil, čim prej in najpozneje tri mesece po znanih rezultatih uporabe 
zaprošenih podatkov, razen če so bile povratne informacije že poslane v skladu z 
odstavkom 1 tega člena. Komisija določi praktične postopke v s kladu s postopkom iz 
člena 26(2).“  
(5) V členu  20 se doda naslednji odstavek  5: 
„5. Avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim 
učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih v skladu s členom 8a se izvede z 
uporabo standardneg a obrazca, takoj ko ga sprejme Komisija v skladu s postopkom iz 
člena 26(2).“  
(6) V členu  21 se doda naslednji odstavek  5: 
„5. Komisija razvije varno osrednjo podatkovno zbirko, v kateri se za izpolnitev 
obveznosti glede avtomatične izmenjave podatkov iz o dstavkov 1 in 2 člena 8a lahko 
beležijo podatki, ki jih je treba sporočiti v okviru člena 8a te direktive. Komisija ima 
dostop do podatkov, shranjenih v tej podatkovni zbirki. Komisija potrebne praktične 
postopke sprejme v skladu s postopkom iz člena  26(2) .“ 
(7) Člen 23 se spremeni:  
(a) odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:  
„3. Države članice Komisiji sporočijo letno oceno učinkovitosti avtomatične 
izmenjave podatkov iz člena 8 in člena 8a ter dosežene praktične rezultate. Komisija 
določi obliko in pogoje s poročanja te letne ocene v skladu s postopkom iz člena 
26(2).“  
(b) odstavka 5 in 6 se črtata.  
(8) Vstavi se naslednji člen 23a:  
„Člen 23a  
Zaupnost podatkov  
1. Komisija podatke, ki so ji sporočeni v skladu s to direktivo, obravnava kot zaupne v 
skladu z dol očbami, ki se uporabljajo za organe Unije.  
2. Podatki, ki jih država članica sporoči Komisiji v skladu s členom  23, in kakršno koli 
poročilo ali dokument, ki ga pripravi Komisija s pomočjo teh podatkov, se lahko 
pošljejo drugim državam članicam. Za te posl ane podatke velja obveznost varovanja 
uradne tajnosti in morajo biti varovani, kot so varovani podobni podatki v 
nacionalnem pravu države članice, ki je podatke prejela.  
Države članice lahko poročila in dokumente iz prvega pododstavka, ki jih pripravi 
Komi sija, uporabijo le v analitične namene, ne smejo pa se objaviti ali dati na voljo 
kateri koli drugi osebi ali organu brez izrecne privolitve Komisije.“  
(9) V členu  25 se vstavi odstavek  1a: 
„1a. Uredba (ES) št.  45/2001 se uporablja za kakršno koli obdelavo  osebnih podatkov 
v okviru te direktive s strani institucij in organov Unije. Vendar se za namene pravilne 
uporabe te direktive obseg obveznosti in pravic iz člena 11, člena 12(1) ter členov 13 
do 17 Uredbe (ES) št.  45/2001 omeji na obseg, ki je potreben z aradi zaščite interesov, 
navedenih v členu 20(1)(b) navedene uredbe.“  
SL 14   SL Člen 2  
1. Države članice najpozneje do 31.  decembra 2015 sprejmejo in objavijo zakone in 
druge predpise, potrebne za uskladitev s  to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila 
navedeni h predpisov.  
Navedeni predpisi se začnejo uporabljati od 1.  januarja 2016.  
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo 
navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.  
2. Države članice  sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalnega prava, 
sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.  
Člen 3  
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Člen 4  
Ta direktiva je naslovljena na države članice.  
V Bruslju,  
 Za Svet  
 Predsednik  
SL 15   SL OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA  
1. OKVIR  PREDLOGA/POBUDE   
 1.1. Naslov predloga/pobude  
 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB  
 1.3. Vrsta predloga/pobude  
 1.4. Cilji  
 1.5. Utemeljitev predloga/pobude  
 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic  
 1.7. Načrtovani načini upravljanja  
2. UKREPI  UPRAVLJANJA   
 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju  
 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem  
 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij i n nepravilnosti  
3. OCENA  FINANČNIH  POSLEDIC  PREDLOGA/POBUDE   
 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske 
vrstice  
 3.2. Ocenjene posledice za odhodke   
 3.2.1.  Povzetek ocenjenih posledic za odhodke  
 3.2.2.  Ocenjene posle dice za odobritve za poslovanje  
 3.2.3.  Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve  
 3.2.4.  Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom  
 3.2.5.  Udeležba tretjih oseb pri financiranju  
 3.3. Ocenjene posledice za prihodke
SL 16   SL OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA  
1. OKVIR  PREDLOGA/POBUDE   
1.1. Naslov predloga/pobude  
Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive  2011/16/EU   
glede izmenjave podatkov na področju obdavčevanja  
1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB15  
14 
14.03  
1.3. Vrsta predloga/pobude  
 Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep .  
 Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / 
pripravljalnega ukrepa16.  
 Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa .  
 Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep .  
1.4. Cilji  
1.4.1.  Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo  
Delovni program Komisije za leto 2015 kot eno od prednostnih nalog navaja 
pravičnejši pr istop k obdavčevanju, vključno z zagotavljanjem „avtomatične 
izmenjave podatkov o davčnih stališčih“, kar popolnoma ustreza namenu tega 
predloga.  
1.4.2.  Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB  
Posamezni cilj  
Posamezni cilj programa Fisc alis je podpora boju proti davčnim goljufijam, utaji 
davkov in agresivnemu davčnemu načrtovanju ter izvajanju prava Unije s področja 
obdavčitve z zagotavljanjem izmenjave podatkov, s spodbujanjem upravnega 
sodelovanja ter, kadar je to potrebno in primerno,  s krepitvijo upravne zmogljivosti 
sodelujočih držav, z namenom prispevanja k zmanjševanju upravnega bremena 
davčnih organov in stroškov ravnanja v skladu z zakonodajo za davčne zavezance.  
Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB  
ABB 3  
                                                 
15 ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.  
16 Po členu 54(2)(a) oz. (b) finančne uredbe.  
SL 17   SL 1.4.3.  Pričakovani re zultati in posledice  
Navedite, kakšne posledice naj bi imel( -a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine.  
Prvič, avtomatična izmenjava podatkov o davčnih stališčih med državami članicami 
bo pomenila, da bo lahko vsaka država članica ustrezno ocenila, ali davčna stališča 
druge države članice vplivajo nanjo (čeprav nenamerno), in se temu primerno 
odzvala.  
Drugi č, večja preglednost davčnih stališč bi morala bolj spodbujati pravičnejšo 
davčno konkurenco. Prav tako lahko avtomatična izmenjava podatkov o davčnih 
stališčih odvrne družbe od agresivnega davčnega načrtovanja na podlagi davčnih 
stališč, saj bodo drugim d ržavam članicam na voljo podatki, potrebni za odkrivanje 
umetnih ureditev in preusmerjanja dobička ter odzivanje nanje.   
1.4.4.  Kazalniki rezultatov in posledic  
Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude.  
Predlog urejajo za hteve iz direktive, ki jo spreminja (tj. Direktive 2011/16/EU), za i) 
statistične podatke o izmenjavi podatkov, ki jih države članice posredujejo za vsako 
leto, ii) poročilo, ki ga predloži Komisija na podlagi teh statističnih podatkov, in iii) 
oceno učink ovitosti avtomatične izmenjave podatkov, ki jo države članice 
posredujejo za vsako leto.  
1.5. Utemeljitev predloga/pobude  
1.5.1.  Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno  
Čeprav mora država članica, ki izda davčno stališče, v sklad u z Direktivo o 
upravnem sodelovanju (2011/16/EU) razkriti podatke katerim koli drugim zadevnim 
državam članicam, se lahko država članica, ki izda stališče, sama odloči, za katere 
druge države članice so lahko ti podatki relevantni. Vendar država članica, ki izda 
stališče, ne ve vedno, na katere druge države članice vplivajo ti podatki. Poleg tega 
ima zahteva po razkritju nekaj izjem. S tem predlogom se zahteva, da država članica, 
ki izda stališče, podatke avtomatično posreduje vsem drugim državam članicam,  kar 
pomeni, da se o relevantnosti odloči država članica, ki je podatke prejela, in ne 
država članica, ki je podatke izdala, ter da se odpravijo trenutne izjeme iz zahteve po 
razkritju.  
1.5.2.  Dodana vrednost ukrepanja EU  
Države članice, ki delujejo posame zno, morebiti ne bi mogle pridobiti vseh podatkov 
glede stališč, ki jih izdajo druge države članice, četudi ta stališča zadevajo njihove 
davčne osnove. Zavezujoč pristop na ravni EU je edini način, da se zagotovita 
popolna preglednost in sodelovanje na tem  področju.  
1.5.3.  Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti  
Trenutni pristop k izmenjavi podatkov o stališčih, ki ni avtomatična, zaenkrat še ni 
privedel do preglednosti na tem področju. Trenutno nekateri davčni zavezanci 
izrabljajo pomanjkanje pregledn osti za vzpostavitev struktur, ki dobiček 
preusmerjajo v države z nizkimi davki, ki niso nujno države, v katerih se opravlja 
dobičkonosna gospodarska dejavnost in v katerih se ustvarja vrednost. Z avtomatično 
izmenjavo podatkov med davčnimi upravami, ki se  uporablja na drugih davčnih 
področjih, kot je dohodek od prihrankov, so bili doseženi dobri rezultati. 
SL 18   SL Avtomatična izmenjava se na svetovni ravni šteje kot najboljše sredstvo, ki je 
davčnim upravam na voljo za preprečevanje izogibanja davkom in davčne uta je. 
1.5.4.  Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti  
Ker predlog spreminja direktivo o upravnem sodelovanju (2011/16/EU), bodo za 
namene tega predloga na voljo postopki in orodja informacijske tehnologije, ki so že 
uveljavljeni ali v pripravi v skladu z navedeno direktivo.  
SL 19   SL 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic  
 Časovno omejen( -a) predlog/pobuda:   
–  trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL,  
–  finančne posledice med letoma LLLL in LLLL.  
 Časovno neomejen( -a) predlog/pobuda:  
– izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL,  
– predlog bo začel veljati 1. januarja 2016,  
– ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti.  
1.7. Načrtovani načini upravljanja17  
 Neposredno upravljanje  – Komisija  
–  z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije;   
  program Fiscalis 2020 se upravlja neposredno,  
–  prek izvajalskih agencij.  
 Deljeno upravljanje  z državami članicami.  
 Posredno upravljanje  s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna:  
–  tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo,  
–  mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite),  
–  EIB in Evropskemu investicijskemu skladu,  
–  organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe,  
–  subjektom javnega prava,  
–  subjektom zasebnega p rava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti 
zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,  
–  subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje 
javno -zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,  
–  osebam, po oblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z 
naslovom  V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu.  
– Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“.  
Opombe  
Ta predlog ne spreminja nobene d oločbe glede upravljanja. V skladu s členom  21 Direktive 
2011/16/EU Komisija v postopku v odboru in v sodelovanju z državami članicami razvije 
standardizirane obrazce in oblike za izmenjavo podatkov. Glede omrežja CCN, ki je potrebno, 
da se omogoči izmenja va podatkov med državami članicami, je Komisija odgovorna za 
kakršen koli nadaljnji razvoj omrežja CCN, ki je potreben, da se omogoči izmenjava 
navedenih podatkov, države članice pa so odgovorne za kakršen koli nadaljnji razvoj svojih 
sistemov, ki je potre ben za izmenjavo zadevnih podatkov z uporabo omrežja CCN.  
                                                 
17 Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: 
http://ww w.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html  
SL 20   SL 2. UKREPI  UPRAVLJANJA   
2.1. Pravila o spremljanju in poročanju  
Navedite pogostost in pogoje.  
V okviru programa Fiscalis se spremljanje in poročanje obravnavata na naslednji  
način...  
S prispevki udeležencev in vodij ukrepov se redno spremljajo pripravljalne 
dejavnosti, ki so potrebne za to pobudo, ter drugi skupni ukrepi in skupna 
usposabljanja. Prispevki se zbirajo prek standardiziranih obrazcev in kazalnikov, 
določenih v ok viru za merjenje uspešnosti programa Fiscalis 2020. Drugi odhodki, 
povezani z izmenjavo podatkov, se spremljajo v skladu z mehanizmom iz oddelka 
1.4.4, prav tako pa so konsolidirani v okviru za merjenje uspešnosti.  
2.2. Upravljavski in kontrolni sistem  
2.2.1. Ugotovljena tveganja  
Morebitna tveganja pri izvajanju pobude s podporo programa Fiscalis 2020 so 
povezana z izvajanjem:  
– sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanega s konzorcijem držav 
članic in držav kandidatk,  
– pogodb javnih naročil, sklenjenih v okviru programa.  
2.2.2.  Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole  
Vzpostavljen sistem notranje kontrole je identičen programu Fiscalis 2020, ki bo 
zajemal vse operativne odhodke pobude.  
Glavni elementi uporabljene kontrolne strategij e so: 
Za pogodbe javnih naročil:  
Uporabljajo se kontrolni postopki za javna naročila iz finančne uredbe. Vsako javno 
naročilo se podeli po uveljavljenem postopku preverjanja s strani služb Komisije za 
plačilo, pri čemer se upoštevajo pogodbene obveznosti ter trdno finančno in splošno 
poslovodenje.  
 Ukrepi proti goljufijam (kontrole, poročila itd.) so predvideni v vseh pogodbah, 
sklenjenih med Komisijo in upravičenci. Pripravijo se natančni razpisni pogoji, ki 
tvorijo podlago za vsako posamezno pogodbo. Pr i postopku sprejemanja se strogo 
upošteva metodologija TAXUD TEMPO: produkti se pregledajo, po potrebi 
spremenijo in dokončno sprejmejo (ali zavrnejo). Računa ni mogoče plačati brez 
„pisma o sprejemu“.  
Tehnično potrjevanje za javna naročila  
GD TAXUD izvaj a kontrole nad produkti ter nadzira dejavnosti in storitve, ki jih 
opravljajo izvajalci. Prav tako redno izvaja presoje kakovosti in varnosti izvajalcev. 
Presoje kakovosti preverjajo skladnost dejanskih procesov izvajalca s pravili in 
postopki, ki so opred eljeni v njihovem načrtu kakovosti. Presoje varnosti se 
osredotočajo na specifične procese, postopke in ureditve.  
Poleg navedenih kontrol GD TAXUD izvaja tradicionalne finančne kontrole:  
Predhodno preverjanje prevzetih obveznosti:  
SL 21   SL Vse prevzete obveznost i v GD TAXUD preveri in potrdi vodja enote za človeške 
vire in finance. Zato se vsa odobrena proračunska sredstva predhodno preverijo. Ta 
postopek zagotavlja visoko stopnjo jamstva glede zakonitosti in pravilnosti 
transakcij.  
Predhodno preverjanje plačil:  
Vsa plačila se predhodno preverijo. Poleg tega se vsaj eno plačilo (iz vseh kategorij 
odhodkov) na teden naključno izbere za dodatno predhodno preverjanje, ki ga opravi 
vodja enote za človeške vire in finance. Določen ni noben cilj glede obsega 
preverjanj a, saj je njegov namen „naključno“ preverjanje plačil, da bi se ugotovilo, 
ali so bila vsa plačila pripravljena v skladu z zahtevami. Preostala plačila se 
vsakodnevno obdelujejo po veljavnih pravilih.  
Izjave AOSD:  
Vsi odredbodajalci na podlagi nadaljnjega  prenosa (AOSD) podpišejo izjave, ki 
podpirajo letno poročilo o dejavnostih za zadevno leto. Te izjave pokrivajo 
dejavnosti v okviru programa. AOSD izjavijo, da so bile dejavnosti, povezane z 
izvajanjem proračuna, opravljene v skladu z načeli dobrega finan čnega poslovodenja, 
da so uporabljeni sistemi upravljanja in nadzora zagotovili ustrezno jamstvo 
zakonitosti in pravilnosti transakcij ter da so bila tveganja, povezana s temi 
dejavnostmi, ustrezno ugotovljena, se je o njih poročalo ter so bili izvedeni bl ažilni 
ukrepi.  
2.2.3.  Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak  
Vzpostavljene kontrole zagotavljajo GD TAXUD zadostno jamstvo o kakovosti in 
pravilnosti odhodkov ter zmanjšujejo tveganje neskladnosti. Zgornji ukrepi k ontrolne 
strategije zmanjšujejo potencialna tveganja pod 2 -odstotnim ciljem ter zajemajo vse 
upravičence. Dodatni ukrepi za nadaljnje zmanjšanje tveganja bi povzročili 
nesorazmerno visoke stroške in zato se ne načrtujejo.  
Skupni stroški, povezani z izvaja njem zgornje kontrolne strategije za vse odhodke v 
okviru programa Fiscalis 2020, so omejeni na 1,6  % vseh opravljenih plačil. 
Pričakuje se, da bodo za to pobudo ostali na enaki ravni.  
Kontrolna strategija programa se šteje za učinkovito pri omejevanju tve ganja 
neskladnosti na skoraj nično raven in je sorazmerna s povezanimi tveganji.  
2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti  
Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.  
Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, vključno s 
pregledi na kraju samem in inšpekcijami v skladu z določbami in postopki iz Uredbe 
(ES) št.  1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter Uredbe Sveta (Euratom, 
ES) št.  2185/96 (2), da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije , korupcije ali katerega 
koli drugega protipravnega ravnanja, ki vpliva na finančne interese Unije, v povezavi 
s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, ki se 
financira v skladu s to uredbo.  
SL 22   SL 3. OCENA  FINANČNIH  POSLEDIC  PREDLOGA/POBUDE   
3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske 
vrstice  
 Obstoječe proračunske vrstice – v celoti zajete s programom Fiscalis 2020  
Po vrstnem redu  razdelkov večletnega finančnega okvira in prora čunskih vrstic.  
Razdelek 
večletnega 
finančnega 
okvira  Proračunska vrstica  Vrsta  
odhodkov  Prispevek  
številka   
1A Konkurenčnost za rast in delovna 
mesta  dif./nedif.18 držav 
Efte19 
 držav 
kandidatk20 
 tretjih 
držav  po členu 21(2)(b) 
finančne uredbe  
 14.0301 (Izboljševanje delovanja 
sistemov obdavčitve)  dif. NE NE NE NE 
 Zahtevane nove proračunske vrstice  
Po vrstnem redu  razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic.  
Razdelek 
večletnega 
finančnega 
okvira  Proračunska vrstica  Vrsta  
odhodkov  Prispevek  
številka   
[poimenovanje………………………………
………...……….]  dif./nedif.  držav 
Efte držav 
kandidatk  tretjih 
držav  po členu 21(2)(b) 
finančne uredbe  
 [XX YY YY YY]  
  DA/NE  DA/NE  DA/NE  DA/NE  
                                                 
18 Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva.  
19 Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.  
20 Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana.  
 
SL 23   SL 3.2. Ocenjene posledice za odhodke  
[This section should be filled in using the spreadsheet on budget data of an administrative nature  (second document in annex to this 
financial st atement) and uploaded to CISNET for interservice consultation purposes.]  
3.2.1.  Povzetek ocenjenih posledic za odhodke  
Spodaj navedeni zahtevki so vključeni v finančni okvir programa Fiscalis 2020. Potrebne ne bodo nobene dodatne odobritve.  
v mio. EUR (na  tri decimalna mesta natančno)  
Razdelek večletnega finančnega  
okvira  Številka  1A Konkurenčnost za rast in delovna mesta  
 
GD TAXUD    Leto 
201621 Leto 
2017  Leto 
2018  Leto 
2019  2020  SKUPAJ  
 Odobritve za poslovanje          
Številka proračunske vrstice 14.0301  obveznosti  (1) 0,300  1,000  0,400  0,200  0,200    2 100  
plačila  (2) 0,000  0,300  1,000  0,400  0,200  0,200   2 100 
Številka proračunske vrstice  obveznosti  (1a) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
plačila  (2 a) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih 
programov22  
 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Številka proračunske vrstice   (3) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Odobritve za  
GD TAXUD  SKUPAJ  obveznosti  =1+1a 
+3 0,300  1,000  0,400  0,200  0,200    2 100  
plačila  =2+2a  
+3 0,000  0,300  1,000  0,400  0,200  0,200   2 100  
                                                 
21 Leto 2 016 je leto začetka izvajanja predloga/pobude.  
22 Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne razisk ave, neposredne raziskave.  
 
SL 24   SL  
 
 
 Odobritve za poslovanje SKUPAJ  obveznosti  (4) 0,300  1,000  0,400  0,200  0,200    2 100  
plačila  (5) 0,000  0,300  1,000  0,400  0,200  0,200   2 100  
 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev 
določenih programov, SKUPAJ  (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Odobritve iz  
RAZDELKA 1A 
večletnega finančnega okvira SKUPAJ  obveznosti  =4+ 6  0,300  1,000  0,400  0,200  0,200    2 100  
plačila  =5+ 6  0,000  0,300  1,000  0,400  0,200  0,200   2 100  
Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov:  
 Odobritve za poslovanje SKUPAJ  obveznosti  (4) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
plačila  (5) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev 
določenih programov, SKUPAJ  (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
Odobritve iz  
RAZDELKOV od 1 do 4   
večletnega finančnega okvira SKUPAJ  
(referenčni znesek)  obveznosti  =4+ 6  p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
plačila  =5+ 6  p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.  
 
  
 
SL 25   SL Razdelek večletnega finančnega  
okvira  5 „Upravni odhodki“  
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)  
   Leto 
2016  Leto 
2017  Leto 
2018  Leto 
2019  Leto 2020  SKUPAJ  
GD TAXUD  
 Človeški viri  0,528  0,528  0,528  0,528  0,528     
 Drugi upravni odhodki  0,030  0,030  0,030  0,030  0,030     
GD TAXUD  SKUPAJ  odobritve  0,558  0,558  0,558  0,558  0,558     
 
Odobritve iz  
RAZDELKA 5   
večletnega finančnega okvira SKUPAJ  (obveznosti skupaj = 
plačila skupaj)  0,558  0,558  0,558  0,558  0,558     
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)  
   Leto 
201623 Leto 
2017  Leto 
2018  Leto 
2019  Leto 2020  SKUPAJ  
Odobritve iz  
RAZDELKOV od 1 do 5   
večletnega finančnega okvira SKUPAJ  obveznosti  0,858  1,558  0,958  0,758  0,758     
plačila  0,558  0,858  1,558  0,958  0,758     
                                                 
23 Leto 2016 je leto začetka izvajanja predloga/pobude.  
 
SL 26   SL 3.2.2.  Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje  
–  Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje.  
–  Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:  
odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)  
Cilji in 
realizacije  
 
   Leto 
2016  Leto 
2017  Leto 
2018  Leto 
2019  2020  SKUPAJ  
REALIZACIJE  
vrsta24 
 povpr
ečni 
stroški  
število  
stroški  
število  
stroški  
število  
stroški  
število  
stroški  
število  
strošk
i 
število  
stroški  
število  
stroški  število 
realiza
cij 
skupaj  stroški 
realizacij 
skupaj  
POSAMEZNI CILJ št. 125...                 
– realizacija                    
– realizacija                    
– realizacija                    
Seštevek za posamezni cilj št. 1                  
POSAMEZNI CILJ št. 2                  
– realizacija                    
Seštevek za posamezni cilj št. 2                  
STROŠKI SKUPAJ                  
                                                 
24 Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest…).  
25 Kakor je opisan v točki 1.4.2 „Posamezni cilji…“.  
 
SL 27   SL OPOMBA  
Pričakovane pozitivne realizacije tega predloga so: i) države članice bodo prejele podatke o davčnih stališčih 
iz drugih držav, tako da bodo pri morebitni uvedbi protiukrepov bolj obveščene; ii) širša javnost lahko ukrep 
vidi kot korak v pravo smer, da se zagotovi pravično plačilo davkov vseh davčnih zavezancev;  iii) zaradi 
medsebojnega pritiska lahko države članice spremenijo svoje prakse izdajanja davčnih stališč; iv) družbe 
lahko omejijo svoje strukture agresivnega davčn ega načrtovanja. Čeprav bodo imele države članice pri 
izdajanju davčnih stališč večje upravno breme in stroške ravnanja v skladu z zakonodajo, ki se neposredno 
navezujejo na zagotavljanje podatkov o davčnih stališčih, bodo ti stroški omejeni, saj so omejen i tudi 
podatki, ki se zagotavljajo. Poleg tega bi morali biti ti podatki že predloženi, saj ta predlog v veliki meri le 
pojasnjuje in potrjuje obstoječe obveznosti glede izmenjave podatkov.  
3.2.3.  Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve  
3.2.3.1.  Povzetek  
–  Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.  
–  Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno 
v nadaljevanju:  
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)  
 Leto 
201626 Leto 
2017  Leto 
2018  Leto 
2019  2020  SKUPAJ  
 
RAZDELEK 5  
večletnega finančnega 
okvira          
Človeški viri  0,528  0,528  0,528  0,528  0,528     
Drugi upravni odhodki  0,030  0,030  0,030  0,030  0,030     
Seštevek za RAZDELEK 
5 
večletnega finančnega 
okvira  0,558  0,558  0,558  0,558  0,558     
 
Odobritve zunaj 
RAZDELKA 527 
večletnega finančnega 
okvira  
         
Človeški viri          
Drugi  
upravni odhodki          
Seštevek  
za odobritve zunaj 
RAZDELKA 5  
večletnega finančnega 
okvira          
 
                                                 
26 Leto 2016 je leto začetka izvajanja predloga/pobude.  
27 Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej 
vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.  
 
SL 28   SL SKUPAJ  0,558  0,558  0,558  0,558  0,558     
Potrebne odobritve za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje 
ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v 
okviru postopka le tne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.  
 
SL 29   SL 3.2.3.2.  Ocenjene potrebe po človeških virih  
–  Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.  
–  Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:  
ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa  
 
Leto 
2016  Leto 
2017  Leto 2018  Let
o 
201
9 2020  
 Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci)    
XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije)  4 4 4 4 4   
XX 01 01 02 (delegacije)  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
. . . 
XX 01 05 01 (posredne raziskave)  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
. . . 
10 01 05 01 (neposredne raziskave)  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
. .  
 Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)28 
 
XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev)  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
.   
XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na 
delegacijah)  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
. .  
XX 01 04 yy 29 
 – na sedežu  
 p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
. p
.
m
. p
.
m
. 
– na delegacijah  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
. .  
XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave)  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m m
. 
                                                 
28 PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZU = 
začasni uslužbenec; MSD = mladi strokovnjak na delegaciji.  
29 Dodatna zgornja meja za zunanje sodelavce v okviru odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).  
 
SL 30   SL . 
10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave)  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
.   
Druge proračunske vrstice (navedite)  p.m. p.m. p.m. p.
m. p
.
m
.   
SKUPAJ  4 4 4 4 4   
XX je zadevno področje ali naslov.  
Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo 
prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru 
postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.  
Opis nalog:  
Uradniki in začasni uslužbenci  Priprava srečanj in korespondence z državami članicami;  (odvisno od razprav z 
državami članicami) priprava obrazcev, formatov IT in osrednje podatkovne zbirke; 
naročanje zunanjih izvajalcev za delo na sistemu IT.  
Zunanji sodelavci  Ni relevantno  
 
SL 31   SL 3.2.4.  Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okviro m  
–  Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom.  
–  Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega 
finančnega okvira.  
Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske.  
 
–  Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali 
sprememba večletnega finančnega okvira.  
Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske.  
 
3.2.5.  Udeležba tretjih oseb pri financiranju  
– V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.  
– V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:  
odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)  
 
Leto 
N Leto 
N+1 Leto 
N+2 Leto 
N+3 Vstavite ustrezno števil o let 
glede na trajanje posledic (gl. 
točko 1.6)  Skupaj  
Navedite organ, ki bo 
sofinanciral 
predlog/pobudo           
Sofinancirane odobritve 
SKUPAJ          
 
 
 
SL 32   SL 3.3. Ocenjene posledice za prihodke  
–  Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.  
–  Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:  
–  za lastna sredstva,  
–  za razne prihodke.  
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)  
Proračunska vrstica 
prihodkov  Odobritve na 
voljo za 
tekoče 
proračunsko 
leto Posledice predloga/pobude30 
Leto 
N Leto 
N+1 Leto 
N+2 Leto 
N+3 Vstavite ustrezno število let glede na 
trajanje posledic (gl. točko 1.6)  
Člen ………….          
Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov.  
 
Navedite metodo za izračun posledic za prihodke.  
 
                                                 
30 Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bru to 
zneski po odbitku 25  % stroškov pobiranja.