Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 284/07)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Cotnari“

PDO-RO-A0135-AM01

Datum vložitve vloge: 1. avgust 2017

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Vključitev novih vrst vina – kakovostno peneče vino in kakovostno aromatično peneče vino

Specifikacija proizvoda je spremenjena za dodajanje novih kategorij proizvodov vinske trte, kot je navedeno v delu II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, tj. kakovostnih penečih vin in kakovostnih aromatičnih penečih vin, ki se v skladu z veljavno zakonodajo pridelujejo izključno na razmejenem območju kontrolirane označbe porekla Cotnari. Skupaj s kategorijo mirnih vin lahko te kategorije uporabljajo ZOP Cotnari.

Spremenjena sta bila poglavje I specifikacije proizvoda in oddelek 1.3 enotnega dokumenta.

Razširitev označbe porekla Cotnari na kakovostno peneče vino in kakovostno aromatično peneče vino se zahteva, da se razvijejo vinogradniške možnosti območja Cotnari, ki se odražajo v lastnostih teh novih kategorij proizvodov.

V skladu z naraščajočim trendom porabe penečih vin v zadnjih nekaj letih, ki kaže zanimanje potrošnikov za peneča vina v vseh oblikah pridelave, zlasti tistih z geografskimi označbami/označbami porekla, so se začeli številni romunski proizvajalci osredotočati na pridelavo penečih vin, zlasti iz nacionalnih sort.

Kakovostna aromatična peneča vina, pridobljena iz romunskih sort tămâioasă românească in busuioacă de bohotin, svoj potencial razvijejo zaradi tal in vremenskih razmer na razmejenem območju, o čemer pričajo posebna intenzivnost arome, sadnost in prefinjenost vin.

2.2. Sprememba donosa vina se odraža v njihovem povečanju

Donosi vina in vinskih trt so se povečali v specifikaciji proizvoda za sorte, ki se uporabljajo pri proizvodnji vin Cotnari.

Spremenjeni so bili poglavji V in VI specifikacije proizvoda ter oddelek 1.5.2 enotnega dokumenta.

Sprememba določa največje možne donose vina in vinske trte ob upoštevanju posebne stopnje polne zrelosti grozdja v času trgatve in dejstva, da so bili v zadnjih desetih letih veliki deli razmejenega območja ponovno zasajeni z avtohtonimi sortami, kot so grasă de cotnari, frâncușă, fetească albă, busuioacă de bohotin, tămâioasă românească in fetească neagră, ki imajo večji biološki potencial donosa, poleg tega pa so bili uporabljeni učinkoviti načini sajenja, ki vključujejo večjo gostoto vinske trte na hektar kot v starih vinogradih.

Sadilni material, uporabljen pri zasaditvi novih vinogradov, vključuje nove klone tradicionalnih sort z vrhunskimi kakovostnimi lastnostmi in visokim pridelovalnim potencialom. Medtem ko so stari vinogradi imeli od 2 200 do 2 500 trsov na hektar, je gostota vinskih trt v novih vinogradih od 3 600 do 4 200 na hektar, odvisno od uporabljenega načrta sajenja.

2.3. Navedba analitskih lastnosti novih vrst vina – kakovostnega penečega vina in kakovostnega aromatičnega penečega vina

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena za dodajanje informacije o analitskih in organoleptičnih lastnostih novih zahtevanih kategorij izdelkov (kakovostna peneča vina in kakovostna aromatična peneča vina).

Posledično sta bila spremenjena poglavje XI(a) specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

Dodajanje značilnosti novih vrst vina v specifikacijo proizvoda je posledica vključitve novih kategorij, ki jih je treba opredeliti in ustrezno opisati z določitvijo njihovih posebnih analitskih parametrov.

2.4. Navedba organoleptičnih lastnosti novih vrst vina – kakovostnega penečega vina in kakovostnega aromatičnega penečega vina

Zaradi dodajanja kakovostnega penečega vina in kakovostnega aromatičnega penečega vina je bilo treba specifikacijo proizvoda spremeniti tako, da bo vključevala informacije o organoleptičnih lastnostih teh novih kategorij, zato so bile za te vrste vina dodane podrobnosti o videzu, vonju in okusu.

Posledično sta bila spremenjena poglavje XI(b) specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

Dodajanje značilnosti novih vrst vina v specifikacijo proizvoda je posledica vključitve novih kategorij, ki jih je treba opredeliti in ustrezno opisati z določitvijo njihovih posebnih analitskih parametrov.

2.5. Navedba povezave z geografskim območjem za novi vrsti vina – kakovostno peneče vino in kakovostno aromatično peneče vino

Opis povezave z geografskim območjem je bil dopolnjen tako, da so po vključitvi novih vrst vina, tj. kakovostnega penečega vina in kakovostnega aromatičnega penečega vina v specifikacijo proizvoda, ustrezno opisane vse vrste vina ter je ta vzročna povezava podrobno opisana za vsako na novo dodano kategorijo proizvodov.

Spremenjena sta bila poglavje II specifikacije proizvoda in oddelek 1.8 enotnega dokumenta.

Informacije o geografskem območju, značilnostih novih kategorij proizvodov in vzročni zvezi je bilo treba dodati k specifikaciji proizvoda, ker so bili dodani novi proizvodi in za določitev ugodnih pogojev na razmejenem območju, kjer se ti proizvodi pridelujejo.

2.6. Vključitev posebnih proizvodnih metod (tehnik) za kakovostna peneča vina in kakovostna aromatična peneča vina

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena, da bi se vključile posebne proizvodne metode za kakovostna peneča vina in kakovostna aromatična peneča vina. Take informacije je treba navesti zaradi uvedbe teh kategorij.

Poglavje X specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno, pri čemer enotni dokument ni bil spremenjen.

Kakovostno peneče vino z oznako ZOP Cotnari je treba pridobiti z naravnim vrenjem v avtoklavih ali steklenicah, odvisno od uporabljene tehnike, pri čemer se uporabljajo osnovna vina, pridobljena iz sort, navedenih v specifikaciji proizvoda.

Metode pridelave mirnih vin so dopolnjene tako, da omogočajo pridobivanje vin rosé iz rdečih sort ali sort rosé z uporabo tehnik maceracije.

2.7. Vključitev označevanja izrazov, značilnih za proizvodne tehnike za kakovostna peneča vina in kakovostna aromatična peneča vina

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena, da bi se dodale posebne zahteve o označevanju novih kategorij vin glede vključevanja zakonsko določenih izrazov, ki navajajo vsebnost sladkorja (popolnoma suho, izredno suho, zelo suho, suho, polsuho, polsladko).

Posledično sta bila spremenjena poglavje XII specifikacije proizvoda in oddelek 1.9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Cotnari

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

6. Kakovostno aromatično peneče vino

4. Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti mirnih belih vin

Z organoleptičnega vidika so bela vina oljnata, od zelenkasto rumene barve (pri mladih vinih) do slamnato rumenih in medeno rumenih odtenkov (pri staranih vinih); imajo aromo rozin, orehovih jedrc in grenkih mandljev (grasă de cotnari) ter vonj po zrelem grozdju z močnimi cvetličnimi notami in sadnostjo (frâncușă), po senu, akacijevih cvetovih, svežem maslu, zaznati je mogoče obstojen okus kruhove skorje (chardonnay), svežino, okus po tropskem sadju ter vonj po sveže narezani sladki papriki in bezgu (sauvignon).

Posebne aromatične sorte so intenzivnih barv z vonjem po baziliki, pokošeni travi in hruškah ter okusom sladke vrtnice (tămâioasă românească) s pridihom vrtničnega in lipovega cveta; žameten okus, ki spominja na vaniljo in mandlje (traminer roz), raznoliki odtenki od rožnate do tonov posušene čebulne lupine ter vonj po baziliki ali vrtnici (busuioacă de bohotin).

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 350

Analitske in organoleptične lastnosti mirnih vin rosé

Z organoleptičnega vidika so vina rosé oljnata, od zelenkasto rumene barve (pri mladih vinih) do slamnato rumenih in medeno rumenih odtenkov (pri staranih vinih); imajo aromo rozin, orehovih jedrc in grenkih mandljev (grasă de cotnari) ter vonj po zrelem grozdju z močnimi cvetličnimi notami in sadnostjo (frâncușă), po senu, akacijevih cvetovih, svežem maslu, zaznati je mogoče obstojen okus kruhove skorje (chardonnay), svežino, okus po tropskem sadju ter vonj po sveže narezani sladki papriki in bezgu (sauvignon).

Posebne aromatične sorte so intenzivnih barv z vonjem po baziliki, pokošeni travi in hruškah ter okusom sladke vrtnice (tămâioasă românească) s pridihom vrtničnega in lipovega cveta; žameten okus, ki spominja na vaniljo in mandlje (traminer roz), raznoliki odtenki od rožnate do tonov posušene čebulne lupine ter vonj po baziliki ali vrtnici (busuioacă de bohotin).

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Analitske in organoleptične lastnosti mirnih rdečih vin

Rdeča vina imajo rubinasto rdeč odseve, ko so mlada, in opečnato rdeče odseve, ko so stara; imajo vonj po posušenem rdečem jagodičju, slivah in črnih češnjah ter žameten okus z zaznavno prijetno sadnostjo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Analitske in organoleptične lastnosti kakovostnih penečih vin

Kakovostna peneča vina z ZOP po svojih organoleptičnih lastnostih izstopajo kot fina, sveža in naravna vina z vrelnimi aromami in cvetličnim pridihom. Po videzu so svetlo zelenkasto rumene do bledo rumene barve, z obstojno peno pri belih penečih vinih in bolj ali manj intenzivnimi rožnatimi odtenki za peneča vina rosé.

Penjenje penečih vin Cotnari z ZOP je najprej intenzivno; mehurčki se nato umirijo, vendar so kljub temu dovolj dolgotrajni in rahli, kar kaže na plemenitost in prefinjenost vin Cotnari.

Imajo svež, prefinjen vonj, značilen za sorto, iz katere so pridobljeni, okus pa je cvetličen in lahkoten, z aromo, ki spominja na avtolizirane kvasovke.

Kakovostna peneča vina imajo pri temperaturi 20 °C nadpritisk najmanj 3,5 bara.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 11,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 11 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 185

Analitske in organoleptične lastnosti kakovostnih aromatičnih penečih vin

Kakovostna aromatična peneča vina, pridobljena iz sorte tămâioasă românească, so slamnato rumene barve z zelenkastimi toni ter vsebujejo obilno peno in drobne, obstojne mehurčke. Imajo prefinjeno, intenzivno in bogato aromo kadila z notami bazilike, vrtnic in sveže pokošene trave. Okus je harmoničen, prijeten in živahen zaradi ravnotežja med kislinami in sladkorji.

Kakovostna aromatična peneča vina, pridobljena iz sorte busuioacă de bohotin, so rožnate barve z odtenki vijoličaste, obilno peno in drobnimi, obstojnimi mehurčki. Značilna muškatna aroma je prefinjena in intenzivna, z notami agrumov, bazilike in cvetnih listov vrtnice ter diskretnega pookusa arome svežega rdečega jagodičja. Okus je prijeten in živahen zaradi ravnotežja med vsebnostjo kislin in sladkorja. Vino je uravnoteženo v svojih aromah, okusu in obstojnosti.

Kakovostna aromatična peneča vina imajo pri temperaturi 20 °C nadpritisk najmanj 3 bare.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 10,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 6,00 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 11 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 185

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Način gojenja

Namakanje je dovoljeno le v sušnih letih po priglasitvi ONVPV (državni urad za trto in vino), kadar se vsebnost vode v tleh na globini 0–100 cm zmanjša na 50 % AHI (interval aktivne vlažnosti), in sicer ob upoštevanju primernih standardov za namakanje (400–600 m3/ha).

Zelena trgatev – zmanjšanje števila grozdov v začetku dozorevanja (obarvanja jagod), kadar potencialna proizvodnja presega največje količine, dovoljene po specifikaciji proizvoda.

b. Največji donosi

— Pri polni zrelosti grozdja ob trgatvi za sorte grasă de cotnari, pinot gris, chardonnay, muscat ottonel, traminer roz 11 000 kilogramov grozdja na hektar

— Pri polni zrelosti grozdja ob trgatvi za sorte tămâioasă românească, sauvignon, busuioacă de bohotin 12 500 kilogramov grozdja na hektar

— Pri polni zrelosti grozdja ob trgatvi za sorti fetească albă, fetească neagră 13 000 kilogramov grozdja na hektar

— Pri polni zrelosti grozdja ob trgatvi za sorto frâncușă 14 000 kilogramov grozdja na hektar

— Pri polni zrelosti grozdja ob trgatvi za sorte grasă de cotnari, pinot gris, chardonnay, muscat ottonel, traminer roz 82,50 hektolitra na hektar

— Pri polni zrelosti grozdja ob trgatvi za sorte tămâioasă românească, sauvignon, busuioacă de bohotin 94,00 hektolitra na hektar

— Pri polni zrelosti grozdja ob trgatvi za sorto frâncușă 105,00 hektolitra na hektar

— Pri polni zrelosti grozdja ob trgatvi za sorti fetească albă, fetească neagră 97,50 hektolitra na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Razmejeno območje za proizvodnjo vin kontrolirane označbe porekla Cotnari zajema naslednje kraje v okrožjih Iași in Botoșani:

okrožje Iași

— občina Cotnati: vasi Cotnari, Hodora, Cârjoaia, Bahluiu, Iosupeni, Lupăria,

— občina Ceplenița: vasi Ceplenița, Buhalnița, Zlodica,

— občina Scobinți: vasi Scobinți, Bădeni, Zagavia, Fetești,

— mesto Hârlău: mesto Hârlău:

— občina Deleni: vasi Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia, Poiana,

— občina Cucuteni: vasi Cucuteni, Băiceni, Săcărești,

— občina Todirești: vasi Todirești, Băiceni,

— občina Balș: vasi Balș, Boureni, Coasta Măgurii,

okrožje Botoșani

— občina Frumușica: vasi Frumușica, Rădeni.

Odvisno od želja proizvajalcev se lahko kontrolirani označbi porekla „Cotnari“ doda ena od naslednjih posameznih označb vinograda: Dealul Castel, Dealul Episcopului, Dealul Paraclis, Dealul Mândrului, Zlodica, Țiglăi, Dealul Cătălina, Cârjoaia, Lupăria, Ceplenița, Dealul lui Vodă, Buhalnița, Scobinți, Dealul Furcilor, Dealul Stânca, Hodora, Zagavia, Dealul Naslău, Hârlău, Deleni, Cucuteni, Boureni, Balș, Coasta Măgurii.

7. Glavne sorte vinske trte

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Frâncuşă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova in poamă creaţă

Grasă de cotnari B – dicktraube, grasă in köver szölö

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Sauvignon B – green sauvignon

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

8. Opis povezav

Povezava z geografskim območjem – podrobnosti o geografskem območju

Večina vinogradov v regiji Cotnari leži na kvartarnih usedlinah, zlasti na diluvialno-koluvialnih usedlinah v Coasta Cotnarilor, in ne toliko, če sploh, na aluvialnih naplavinah na travnikih (zaradi podnebnih omejitev). Vinske trte so le na majhnih območjih ukoreninjene v matičnih sarmatskih kamninah ali njihovih šibko razvitih tleh (Cotea idr., 2006).

Diluvialne in koluvialne usedline so na pobočjih pogoste zaradi plazenja in deževnice. V najvzhodnejšem delu vinorodnega območja so tudi slana in bazična tla, ki so nastala na slanih usedlinah. Tla, nastala na tem matičnem materialu, so praviloma ugodna za vinogradništvo (Cotea idr., 2006).

Podnebje vinorodne regije je bilo razdeljeno na šest mikroklim; prevladujočo mikroklimo, ki zajema 45 % celotnega območja, najdemo na pobočjih, izpostavljenih jugu, jugovzhodu in zahodu, z naklonom 5–20 °, z obilo sonca ter dobro zaščito pred mrzlimi severnimi in severovzhodnimi vetrovi. Na teh pobočjih so temperature najvišje v vinorodnem okolišu, zaradi česar so idealne za gojenje vinske trte.

Povezava z geografskim območjem – podroben opis proizvoda

Mirna vina so vina polnega telesa s posebnimi cvetnimi ali sadnimi aromami, ki so značilne za to sorto zaradi dolge in suhe jesenske sezone ter vpliva plemenite plesni, značilne za to območje. Imajo arome agrumov, medu, akacijevega cvetja in bezgovega cvetja ter pridih vanilje in mandljev, če so starana za kratek čas.

Kakovostno peneče vino ima najprej zadržano noto, nato pa se razvije pridih agrumov in sena ter diskretne note avtoliziranih kvasovk. Cvetica izhaja iz posebnega okusa zelenega orehovega jedrca, bazilike in hrušk, medu in rozin ter spominja na plemenito plesen dolge sušne jeseni regije Cotnari.

Kakovostno aromatično peneče vino ima intenzivne in obilne arome s pridihom bazilike, vrtnic in sveže pokošene trave; ima obilno peno in drobne, obstojne mehurčke; okus je prijeten, živahen in harmoničen.

Povezava z geografskim območjem – vzročna zveza

Mirna vina, pridobljena v regiji ZOP Cotnari, se med seboj razlikujejo zaradi različnih značilnosti sort, iz katerih so pridelana in na katere nato vpliva vinorodni prostor.

Dolge in sušne jeseni, značilne za območje Cotnari, prispevajo k nastanku plemenite plesni, zaradi katere imajo vina polna telesa in raznovrstne arome; vina z ostankom sladkorja, pridobljena iz grozdja, ki je bil potrgano ob botritizaciji grozdnih jagod, se razvijejo v naravno sladka vina. Ta vina so primerna za staranje, saj je njihov delež alkohola pogosto več kot 12 vol. %.

Zaradi podnebja na tem območju je nabor vin raznolik, z značilnimi cvetnimi notami tropskega sadja ter dobrim ravnotežjem med sladkorji, alkoholom in kislinami.

Skoraj popolno ravnotežje med padavinami, soncem in evapotranspiracije podtalnice v zavetju Coasta Dealul Mare – Hârlău v dolgih, suhih in zelo sončnih jesenih omogoča optimalno zorenje sort, kot je grasă de cotnari, ki daje vinom vonj satja, medu ter rozin in intenzivne barve (z jantarnimi toni v staranih vinih).

Kakovostna peneča vina so uravnotežena vina z lepo povezano vsebnostjo kislin, kar je tudi posledica vin, pridobljenih v najsevernejših vinogradih Moldavije. Srednja rastna doba za gojene sorte, ki lahko prenesejo zmerno zmrzal in sušo ter imajo optimalno osončenost in toploto, omogoča počasno kopičenje tipičnih arom sort, zaradi česar nastanejo vina s posebnimi značilnostmi.

Počasno kopičenje značilnih arom sort v kakovostnih aromatičnih penečih vinih je posledica toplega in zelo sončnega poletja, pa tudi povprečnih temperaturnih vrednosti v septembru, ki omogočajo pridelavo vin z bogato cvetico in značilno noto.

Kakovostna peneča vina in kakovostna aromatična peneča vina so pridobljena zlasti iz ročno potrganega grozdja domačih sort z aromatičnim potencialom, kot so tămâioasă românească, fetească albă, francușă in busuioacă de bohotin, pa tudi mednarodne sorte, ki so se prilagodile lokalnem vinorodnemu prostoru Cotnari, ki izraža svojo pristnost in se opira na tradicionalne načine pridelave vina na tem območju, ki vključujejo dejavnike, značilne za Moldavijo.

Tradicionalni način dopolnjujejo sodobne tehnike pridelave vina, ki se osredotočajo na čim bolj popolno poudarjanje in izražanje sadnosti ter svežine kakovostnih penečih vin in kakovostnih aromatičnih penečih vin, ki jih dajejo zlasti sorte z večjim aromatičnim potencialom.

Ta vina so svetla vina z obilno peno in drobnimi mehurčki ter posebnimi cvetličnimi ali sadnimi aromami.

Pri penečih vinih se kaže dobro ravnotežje med vsebnostjo kislin in sladkorja, kar predstavlja poseben značaj in plemenitost vinogradov na območju Cotnari. Območje ZOP Cotnari je romunsko vinorodno območje s posebnim značajem, na katerem se ohranja tradicija gojenja romunskih sort. Tu najdemo največji delež starih romunskih sort, kot so grasă de cotnari, tămâioasă românească, fetească albă, francușă, busuioacă de bohotin in fetească neagră.

Vina nosijo odtis aromatičnih sort (ki spominjajo na suhe marelice, čebelji vosek, sveže pokošeno travo, baziliko in hruške), vendar je to večinoma odvisno tudi od tega, kako in kako dolgo potekajo postopki maceracije in vrenja, da se arome iztisnejo iz lupine grozdja.

Stare sorte, kot sta frâncușă in busuioacă de bohotin, pridejo do izraza v obliki dragocenih penin, slamnato rumene ali bledo/svetlo rožnate barve, z dolgim in konstantnim penjenjem, s cvetličnimi notami bezgovega ali akacijevega cvetja ali sadnimi notami bazilike, hrušk, zelenih marelic, grenivke, limonine lupine in zelenega jabolka ter s srednje mineralnim telesom, v katerem prevladujejo sadne note.

V preteklosti so bile te sorte zelo cenjene na vladarskih dvorih in so se pogosto pojavljale na razkošnih mizah bojarske aristokracije. Na vinih je bil logotip z gradom Vlădoianu, ki ga je leta 1901 zgradil bojevnik Vlădoianu, ki je bil guverner romunske narodne banke, poleg tega pa tudi ugleden vinogradnik. Sčasoma je logotip navdihnil pisno zgodbo o vinih Cotnari.

9. Bistveni dodatni pogoji

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Oznake vin v kategorijah kakovostnih penečih vin in kakovostnih aromatičnih penečih vin vključujejo tudi izraze, ki jih zahteva veljavna zakonodaja za označevanje vsebnosti sladkorja (popolnoma suho, izredno suho, zelo suho, suho, polsuho, polsladko).

Povezava do specifikacije proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_cotnari_modif_cf_notific_797_21.04.2020_no_track_changes.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.