[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.6.2007

SEC(2007) 853

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (EC) št. 1907/2006 Povzetek ocene učinka [COM(2007) 355 konč.][SEC(2007) 854]

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

POVZETEK OCENE UČINKA V ZVEZI Z IZVAJANJEM GHS V ZAKONODAJI SKUPNOSTI

Cilj Globalno usklajenega sistema za razvrščanje in označevanje snovi in zmesi (GHS), ki ga je julija 2003 uradno sprejel Ekonomsko-socialni odbor ZN (ECOSOC), je globalno poenotenje meril za razvrščanje kemikalij in enotno obveščanje o njihovih nevarnostih prek enotnega označevanja, da bi se tako izboljšalo ustrezno ravnanje z njimi. To bi olajšalo svetovno trgovanje s kemikalijami in hkrati izboljšalo varovanje zdravja ljudi in okolja.

Ta ocena učinka se nanaša na predlog uredbe za izvajanje GHS v EU in posledične spremembe povezane zakonodaje Skupnosti o kemikalijah („podrejene zakonodaje“). Osnova zanjo so študije ocene učinka, ki so jih opravila RPA in London Economics, ugotovitve služb Komisije, npr. glede učinkov na podrejeno zakonodajo o kemikalijah, ter odzivi pri posvetovanju po internetu.

Analiza je pokazala, da se bo izvajanje GHS na dolgi rok pokazalo kot smiselno, saj bo (trajna) korist zaradi prihrankov pri trgovanju nazadnje pokrila enkratne stroške uveljavljanja. Prihranki bodo v povprečju na gospodarsko družbo znašali po več delovnih dni na leto, saj se bodo zaradi zmanjšanja razlik pri pravilih za razvrščanje in označevanje znatno zmanjšale upravne ovire za trgovanje. To bo spodbudilo trgovanje s kemikalijami s tretjimi državami in tako povečalo konkurenčnost industrije EU na svetovnem trgu, kar bo spodbudilo rast gospodarstva in povečanje števila delovnih mest.

Stroški uveljavitve vendarle ne smejo narasti preko vseh meja, da bi bilo od uvedbe GHS že dovolj kmalu mogoče pričakovati neto dobiček in bi se bilo mogoče izogniti nepotrebnim upravnim bremenom za mala in srednje velika podjetja. Za uresničitev tega cilja je potreben predvsem nemoten prehod s sedanjega sistema na GHS, ki ohranja sedanjo raven varovanja zdravja ljudi in okolja in zmanjšuje bremena podjetij. Prehodno obdobje bo sestavljeno iz dveh zaporednih stopenj, eno za snovi, drugo za zmesi, in bo urejeno tako, da se bo mogoče izogniti večjim težavam pri izvajanju, izkoristiti sinergijo med pregledi razvrstitev in postopnim uvajanjem sistema registracij v skladu z REACH in da bo izvajanje GHS usklajeno z drugimi deli sveta, da se ta del koristi, ki ga prinaša uvajanje tega sistema, ne bi spet izgubil.

Glede na oceno učinka je primerno določiti, da prehodno obdobje za snovi sovpade z rokom za popis razvrstitev in označitev v skladu z REACH. Krajše prehodno obdobje je težko izvedljivo, potrebno pa bi bilo tudi ponovno označevanje obsežnih zalog. Daljše prehodno obdobje bi po drugi strani povzročilo težave proizvajalcem, ki bi že prej želeli začeti uporabljati GHS.

Glede na oceno učinka bi bila primerna dolžina naslednje stopnje prehodnega obdobja za zmesi 4 leta in pol. Zmerno podaljšanje tega prehodnega obdobja za zmesi bi navidez olajšalo delo dobaviteljem, ki opravljajo dejavnost z dolgimi dobavnimi verigami, med katerimi je veliko malih in srednje velikih podjetjih, saj bi jim omogočilo, da se lažje prilagodijo novim zahtevam in ustrezno razporedijo stroške, toda po drugi strani bi to povečalo obremenitev zaradi hkratnega upravljanja dveh sistemov razvrščanja. Krajše obdobje bi na drugi strani pomenilo, da bi manj dobaviteljev imelo korist od tega, da v dobavni verigi prevzemajo snovi in zmesi, razvrščene po sistemu GHS. Na javnem posvetovanju interesnih skupin je večina podprla zmerno dolga prehodna obdobja, zato se tudi glede na te odzive zdi obdobje štirih let in pol najbolj primerno.