EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.1.2020 COM(2020) 37 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Delovni program Komisije za leto 2020

















Bolj ambiciozna Unija



1.Bolj ambiciozna Unija Evropejci in Evropejke so na lanskih evropskih volitvah v rekordnem številu izrazili svojo voljo. Evropskim institucijam in voditeljem so dali jasno vedeti, naj bodo drzni in odločni pri reševanju izzivov naše generacije. Od Unije pričakujejo, da bo delala v njihovo dobro tam, kjer je to najbolj pomembno. Evropska komisija se je zavezala, da bo upoštevala ta poziv za izgradnjo bolj ambiciozne Unije. Unija ima v naslednjem letu in v prihodnjem desetletju edinstveno priložnost, da vodi prehod na pravično, podnebno nevtralno in digitalno Evropo. Ta dvojni ekološki in digitalni prehod bo vplival na vse nas: vsako državo, vsako regijo, vsako osebo. Segel bo v vsak košček naše družbe in gospodarstva. Da bi bil uspešen, pa mora biti pravičen in vključujoč za vse. Evropska unija lahko v celoti izkoristi priložnosti, ki jih prinaša dvojni prehod, le če bomo uporabili vse naše prednosti in vso našo raznolikost. Pri tem se moramo vedno še naprej boriti za enakost, podpirati naše vrednote in braniti pravno državo. To je gonilna sila prvega letnega delovnega programa Komisije. V njem so določene najpomembnejše pobude, ki jih namerava Komisija izvesti v prvem letu, vključno z zavezami za prvih 100 dni. Osredotoča se na šest glavnih ciljev, določenih v političnih usmeritvah predsednice von der Leyen. Odraža tudi glavne prednostne naloge Evropskega parlamenta in strateške agende Evropskega sveta za obdobje 2019–2024. Delovni program daje veliko razlogov za optimizem in ponos. Po letih kriznega upravljanja se lahko Evropa ponovno usmeri v prihodnost. V tem delovnem programu je začrtana pot naprej in omogoča nam, da poiščemo rešitve na vprašanja, ki so nas v preteklosti razdeljevala. Delo začenjamo v vse bolj nestabilnih razmerah. Tleče napetosti, gospodarska negotovost, izbruhi konfliktov in geopolitični premiki oblikujejo današnji svetovni red. Negotove razmere niso omejene le na druge dele sveta, ampak zaznamujejo tudi na našo celino. Potreba po močni in združeni Evropski uniji, ki črpa iz vseh svojih diplomatskih, ekonomskih in političnih sredstev, je bolj očitna in pomembna kot kdaj koli prej. To se odraža v delovnem programu te geopolitične Komisije. Vsi načrtovani ukrepi in pobude bodo imeli močan poudarek na zunanjem delovanju. Če želi Evropa izpolniti visoka pričakovanja državljanov in uresničiti cilje, ki smo si jih zadali, bomo potrebovali ustrezna sredstva. Unija potrebuje nov dolgoročni proračun , ki bo prožen in prilagojen našim prednostnim nalogam in izzivom. Predlogi, ki jih je Komisija že predstavila, so dobra podlaga za dosego tega ter jih bomo po potrebi ustrezno prilagodili, da bi lahko uresničili naše cilje. Komisija je pripravljena podpreti Evropski parlament in Svet, da bi bil uravnotežen in ambiciozen dolgoročni proračun nared 1. januarja 2021. To bo omogočilo, da bodo naši naložbeni programi in programi porabe pripravljeni za izvajanje vse od prvega dne. Pojavili se bodo tudi novi izzivi, ki jih doslej še ni bilo. Pogajati se bomo morali o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom, državo, ki bo ostala partnerica, zaveznica in prijateljica zunaj Unije. Pripravljeni smo oblikovati partnerstvo, ki bo presegalo trgovino in bo brez primere po obsegu. Razsežnosti te naloge ne gre podcenjevati. Tako kot pri pogajanjih o sporazumu o izstopu bo Komisija tudi med celotnim postopkom pogajanj drugim institucijam EU, državam članicam in javnosti zagotavljala kar največjo stopnjo preglednosti. Pri uresničevanju ciljev našega ambicioznega načrta nas bo vodila agenda Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. V tem duhu bomo cilje trajnostnega razvoja Združenih narodov postavili v središče naših politik. Usmerjali bodo naše delo na vseh področjih, tako pri notranjem kot zunanjem delovanju, poleg tega pa bodo odražali našo zavezanost trajnostnemu razvoju doma in v tujini. V tem okviru bomo preusmerili poudarek evropskega semestra z vključitvijo ciljev trajnostnega razvoja in uveljavili naš pristop k splošnemu upravljanju in izvajanju ciljev. Institucije si bodo skupaj prizadevale za uresničevanje ukrepov iz tega delovnega programa. Kot je določeno v političnih usmeritvah, si bo ta Komisija odločno prizadevala za vzpostavitev posebnega odnosa z Evropskim parlamentom in v tem okviru podpira pravico Parlamenta do pobude. Nazadnje, ta delovni program črpa iz nepogrešljive in vse bolj pomembne uporabe strateškega predvidevanja. To odraža potrebo po boljšem vpogledu v dolgoročne trende in velike premike, ki oblikujejo naša življenja in prihodnost dela, spreminjajo strukturo naših gospodarstev, okolja in družb ter vplivajo na globalne strukture moči in našo strateško avtonomnost. Z boljšim razumevanjem in pričakovanjem tega, kar je na obzorju, lahko oblikujemo in izvajamo politike, ki bodo Evropo uvrstile na čelo razvoja. Na primer, pripraviti se moramo na posledice, ki jih bosta imeli daljša pričakovana življenjska doba in rast svetovnega prebivalstva na razpoložljivost naravnih virov ali na migracijske tokove, pokojnine in zdravstveno varstvo. Hkrati se moramo osredotočiti na upadanje prebivalstva, ki je prisotno v večjem delu EU, vključno z odseljevanjem s podeželja. Obstajajo številni nazorni primeri, ki kažejo, kako pomembno je pridobiti najboljše možno znanje o novih tveganjih in priložnostih ter o dejavnikih in soodvisnostih, ki se skrivajo v ozadju. Strateško predvidevanje nam bo v pomoč pri bolj pragmatičnem in dolgoročnem pristopu k ohranjanju našega vodilnega položaja v svetu in usmerjanju naših politik v prihodnjih letih. Spodaj naštete glavne pobude in priloge k temu delovnemu programu kažejo, kaj želimo doseči. Ne gre za izčrpen ali dokončen seznam, za lažje branje pa so združene v šest glavnih ciljev. Stališče pobude ne spreminja odgovornosti iz poslanic, ki jih je predsednica von der Leyen poslala vsakemu članu in članici kolegija. Tekom leta se bo pojavilo več izzivov in priložnosti, Komisija pa bo pripravljena na hitro ukrepanje. 2.Uresničevanje šestih glavnih ciljev 2.1.Evropski zeleni dogovor Najbolj pereč izziv, odgovornost in priložnost za Evropo je ohraniti zdravje našega planeta in ljudi. To je najpomembnejša naloga našega časa. Povišanje globalne temperature, izčrpavanje naravnih virov in nenehno izgubljanje biotske raznovrstnosti skupaj z vse hujšimi gozdnimi požari, poplavami in drugimi naravnimi nesrečami ogrožajo našo varnost in blaginjo. Odziv na to je evropski zeleni dogovor. Usmerjal nas bo k podnebni nevtralnosti do leta 2050, hkrati pa bo osredotočen na prilagajanje. Pomagal bo zaščititi in ohraniti biotsko raznovrstnost, naravno dediščino in oceane, ki Uniji prinašajo toliko bogastva. To bo dosegel z izboljšanjem inovativnosti našega gospodarstva in industrije ter z zagotavljanjem, da bosta gospodarnejša z viri ter bolj krožna in konkurenčna. Evropski zeleni dogovor je naša nova strategija za rast. Pomagal bo ustvariti nova delovna mesta in izboljšati konkurenčnost Evrope na svetovni ravni. Naša nova industrijska strategija bo imela bistveno vlogo pri uresničevanju tega, saj bo omogočila tako ekološki kot digitalni prehod. Evropski zeleni dogovor zagotavlja časovni načrt s politikami in ukrepi za korenito spremembo, ki jo potrebujemo v vseh sektorjih. Številni se bodo izvedli v prvem letu mandata Komisije in bodo pomemben del tega delovnega programa.

V osrčju evropskega zelenega dogovora je prvi evropski podnebni zakon z zavezujočim ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050. Na podlagi celovite ocene učinka in naše analize nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov bo Komisija predlagala nov cilj EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Ker Evropska unija sama določa svoje ambiciozne cilje, bo še naprej vodila mednarodna pogajanja za bolj ambiciozne ciljev največjih onesnaževalcev pred konferenco Združenih narodov o podnebnih spremembah leta 2020 v Glasgowu. Evropski zeleni dogovor predlaga ukrepe v vseh delih našega gospodarstva. V tem duhu bo Komisija predstavila strategijo za pametno povezovanje sektorjev in val obnove. V okviru prizadevanj za spodbujanje trajnostnega modrega gospodarstva bo Komisija predlagala tudi nov pristop k izkoriščanju evropskega potenciala energije iz obnovljivih virov na morju. Ta bo državljanom pomagal do cenovno dostopne čiste energije in prispeval k zanesljivi oskrbi z energijo. Komisija bo predlagala tudi krovno strategijo za trajnostno in pametno mobilnost za posodobljen in okolju prijaznejši prometni sektor. Prehod bo vključeval tudi spremembo načina, kako uporabljamo, proizvajamo in porabljamo dobrine. Nov akcijski načrt za krožno gospodarstvo bo pomagal preoblikovati naš sistem proizvodnje in porabe, da bi zmanjšali njegov okoljski in ogljični odtis. Evropski zeleni dogovor obravnava tudi zaskrbljujočo izgubo biotske raznovrstnosti in zdravih ekosistemov, ki ogroža odpornost naše narave, dobro počutje in gospodarstvo. V ta namen bo Komisija predstavila novo strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, s katero bo zagotovila, da bomo lahko ohranili in zaščitili naravno okolje, ki nam je vsem drago. Strategija „od vil do vilic“ za celotno prehransko verigo bo podprla naše kmete, da bodo lahko Evropejce in Evropejke oskrbovali z visokokakovostno, hranljivo, cenovno dostopno in varno hrano na bolj trajnosten način. Visoke cilje, ki si jih je zadala Evropa, in njeno globoko preobrazbo je treba ustrezno financirati. Naslednji dolgoročni proračun EU bo imel ključno vlogo pri naložbah na področjih, na katerih so te najbolj potrebne, ter bo pomagal privabiti zasebne in javne naložbe, ki jih Evropa potrebuje. Na začetku letošnjega leta je Komisija predlagala naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor, da bi sprostila vsaj bilijon evrov trajnostnih naložb v naslednjem desetletju. Jamstvo InvestEU bo to podprlo z zmanjšanjem tveganja, povezanega z zasebnimi sredstvi. Za zagotovitev vključitve trajnostnih naložb v vse dele našega finančnega sistema bo cilj prenovljene strategije za trajnostno financiranje preusmeritev tokov zasebnega kapitala v zelene naložbe. Vključevanje kulture trajnostnega upravljanja podjetij v zasebni sektor bo enako pomembno. Evropa bo postala podnebno nevtralna celina le, če bomo ta prehod izvedli tako, da bo pravičen in pošten za vse. Nikogar ne smemo pozabiti. Nekateri deli Evrope in njenega gospodarstva se bodo morali spremeniti bolj kot večina. Evropska unija mora podpreti države članice s ciljno usmerjenimi naložbami, ki jih potrebujejo za izvedbo prehoda. Mehanizem za pravični prehod in spremljajoč Sklad za pravični prehod, predlagana v začetku leta 2020, bosta podprla najbolj prizadete regije in sektorje. Pomagala jim bosta pri posodobitvi in diverzifikaciji gospodarstev ter zmanjšanju socialnih in ekonomskih stroškov prehoda. Ohranjanje našega podnebja in okolja je skupna odgovornost. Dolžnost nas vseh je, da ukrepamo. Evropejci in Evropejke so pokazali močno voljo, da sodelujejo pri tej spremembi. Evropski podnebni pakt bo združeval vsa ta prizadevanja in bo vključeval regije, lokalne skupnosti, civilno družbo, šole, industrijo in posameznike. 2.2.Evropa, pripravljena na digitalno dobo Digitalni prehod že pomembno vpliva na vsak vidik naših življenj in poklicnih poti. Odpira nove možnosti za povezovanje, komunikacijo, reševanje družbenih vprašanj in sklepanje poslov. Evropska unija ima vsa sredstva, da bi čim bolje izkoristila to preobrazbo in postala vodilna digitalna sila na vseh področjih. Najprej mora preiti na prihodnje tehnologije z največjim potencialom, pri čemer je treba poskrbeti, da je evropski pristop human, etičen in temelji na vrednotah. Nova evropska podatkovna strategija nam bo omogočila, da kar najbolj izkoristimo ogromno vrednost neosebnih podatkov kot sredstva digitalnega gospodarstva, katerega vrednost nenehno raste in ga je mogoče ponovno uporabiti. Komisija bo predstavila tudi belo knjigo o umetni inteligenci, da bi podprla njen razvoj in uvajanje ter zagotovila polno spoštovanje evropskih vrednot in temeljnih pravic. Kar najboljše izkoriščanje umetne inteligence nam bo pomagalo najti nove rešitve za stare težave in skrajšati čas, potreben za opravljanje številnih nalog. Vendar moramo vzpostaviti ekosistem zaupanja za zagotovitev, da razvoj poteka znotraj jasno opredeljenih etičnih meja. Novi akt o digitalnih storitvah bo okrepil enotni trg za digitalne storitve in pomagal manjšim podjetjem zagotoviti pravno jasnost in enake konkurenčne pogoje, ki jih potrebujejo. Varovanje državljanov in njihovih pravic, tudi svobode izražanja, bodo v središču naših prizadevanj. Digitalizacija in kibernetska varnost sta dve plati iste medalje. Komisija bo za nadaljnjo krepitev splošne kibernetske varnosti v Uniji pregledala direktivo o varnosti omrežij in informacijskih sistemov. Pripravili bomo tudi pobude za izboljšanje odpornosti digitalnih finančnih storitev na kibernetske napade, vključno s predlogom o kriptosredstvih. Evropa bo za izboljšanje svojega vodilnega položaja in strateške avtonomnosti na področju digitalnih tehnologij morala okrepiti svoje industrijske in inovacijske zmogljivosti. V podporo temu bo Komisija predlagala obsežno novo industrijsko strategijo za Evropo, ki bo podpirala ekološki in digitalni prehod ter spodbujala pošteno konkurenco. Ta strategija bo podprta s posebno strategijo za MSP, ki bo malim in srednjim podjetjem olajšala poslovanje, rast in širjenje. Posebna pozornost bo namenjena medijem in avdiovizualnim sektorjem. Boljše delovanje trgov v korist potrošnikov, podjetij in družbe bo bistvenega pomena za pripravljenost Evrope na digitalno dobo. Sadove našega edinstvenega enotnega trga lahko žanjemo le, če se pravila spoštujejo v praksi. Komisija bo zato poročala o ovirah za enotni trg in predlagala akcijski načrt za uveljavljanje enotnega trga, da bi zagotovila boljše izvajanje in izvrševanje. Prav tako moramo zagotoviti pošteno konkurenco in enake konkurenčne pogoje na svetovnem trgu. V beli knjigi o instrumentu za tuje subvencije se bodo preučila morebitna nova orodja za obravnavanje učinkov izkrivljanja, ki jih imajo tuje subvencije na enotnem trgu. To bo pripomoglo k pripravi podlage za predložitev zakonodajnega predloga v letu 2021. Storitve, ki se zagotavljajo prek spletnih platform, so odprle nove možnosti za delo, kot je prožen delovni čas. Vendar pa je prisotnih vse več negotovosti glede številnih vprašanj v zvezi s platformnim delom. Ta vključujejo zaposlitveni status, delovne pogoje, dostop do socialne zaščite ter dostop do zastopanja in kolektivnih pogajanj. Zato bomo naslednje leto predlagali načine za izboljšanje delovnih pogojev za platformne delavce. Naložbe v digitalna znanja in spretnosti bodo bistvene za odpravo vse večjih vrzeli v znanjih in spretnostih ter obravnavo spreminjajočih se vzorcev dela, pa tudi za to, da bi Evropa ponovno sama razvijala ključne tehnologije in imela lastništvo nad njimi. Skupaj z izboljšanjem digitalne pismenosti bo to gonilo posodobljenega akcijskega načrta za digitalno izobraževanje. V sporočilu o prihodnosti raziskav in inovacij ter evropskem raziskovalnem prostoru se bo preučilo, kako lahko bolje združujemo vire, pa tudi poglobimo naše zmogljivosti za raziskave, inovacije in znanje. 2.3.Gospodarstvo za ljudi Evropsko gospodarstvo že sedmo leto zapored raste, kar naj bi se nadaljevalo letos in prihodnje leto. Zaposlenost je rekordno visoka, brezposelnost pa najnižja od preloma stoletja. Vendar ostaja v nekaterih državah članicah stopnja brezposelnosti in revščine previsoka. Neenakosti so še vedno prisotne, razlike med regijami v državah pa so se povečale. Temni oblaki na obzorju, ki pomenijo upočasnitev gospodarske rasti, prinašajo tudi precejšnje izzive. Evropa ima edinstveno socialno tržno gospodarstvo, ki nam omogoča združevanje socialne pravičnosti, trajnostnosti in gospodarske rasti. To pomaga poganjati našo trajnostno konkurenčno. Pri dvojnem prehodu bo upoštevanje socialnega vidika pri razvoju trga pomembnejše kot kdajkoli prej. Komisija je v svojem sporočilu o močni socialni Evropi za pravičen prehod začela dialog in posvetovanje, da bi pripravila podlago za akcijski načrt za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Hkrati bo Komisija ob posvetovanju s socialnimi partnerji in vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi predstavila pravni instrument o pravičnih minimalnih plačah za delavce v EU. Pri tem bo upoštevala nacionalne tradicije in kolektivna pogajanja. Predlog za evropski sistem pozavarovanja za primer brezposelnosti bo namenjen pomoči tistim, ki so zaposleni, in zaščiti tistih, ki so izgubili zaposlitev zaradi zunanjih pretresov, zlasti s podpiranjem njihovega preusposabljanja.

Naslednje leto bo predstavljeno novo evropsko jamstvo za otroke, ki bo pomembno orodje v boju proti revščini in za zagotavljanje, da imajo otroci dostop do osnovnih storitev. Da bi mladim pomagala do potrebne izobrazbe, usposabljanja in priložnosti za zaposlitev, bo Komisija okrepila jamstvo za mlade. Od nedavne finančne krize smo dosegli opazen napredek pri krepitvi območja enotne valute ter okrepili evropsko ekonomsko in monetarno unijo. Vendar je še vedno treba sprejeti pomembne ukrepe. Komisija bo pregledala okvir ekonomskega upravljanja in pripravila pregled izvajanja fiskalnih pravil v zadnjih letih. Pregled bo sprožil obsežno posvetovanje z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi, da bi raziskali možnosti za izboljšanje okvira EU za ekonomsko upravljanje. Komisija bo še naprej spremljala izvajanje političnih zavez Bolgarije in Hrvaške, sprejetih za pridružitev mehanizmu deviznih tečajev, kar je ključni korak na poti k sprejetju evra. Akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov si bo prizadeval za boljše povezovanje nacionalnih kapitalskih trgov in zagotavljanje enakega dostopa do naložb in možnosti financiranja za državljane in podjetja po vsej EU, vključeval pa bo tudi pobudo za boljšo zaščito naložb znotraj EU. To delo, skupaj z dokončanjem bančne unije, bo po izstopu Združenega kraljestva še toliko pomembnejše in bo bistveno orodje za krepitev mednarodne vloge evra. Za zagotovitev celovitosti evropskega finančnega sistema in zmanjšanje tveganj nestabilnosti bo nov akcijski načrt za preprečevanje pranja denarja skušal izboljšati nadzorni sistem in izvrševanje pravil. Tehnološke spremembe in globalizacija so omogočili nove poslovne modele. To ustvarja priložnosti, vendar pa pomeni tudi, da mora mednarodni okvir za davek od dohodkov pravnih oseb slediti razvoju. Komisija bo predstavila sporočilo o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje, v katerem se bo osredotočila na davčne vidike, pomembne na enotnem trgu. Sporočilo bo dopolnjeno z akcijskim načrtom za boj proti davčnim goljufijam ter bo predstavilo preprosto in enostavno obdavčevanje. Komisija bo sprejela akcijski načrt za carinsko unijo, ki bo osredotočen na tri stebre: zagotavljanje varovanja meja, spodbujanje spoštovanja pravil in izboljšanje upravljanja carinske unije. Komisija bo sprejela tudi zakonodajni predlog o enotnem okencu za carinske storitve, da bi okrepila varovanje meja in poenostavila upravne postopke za podjetja. 2.4.Močnejša Evropa v svetu Večstranski sistem, ki temelji na pravilih, je imel bistveno vlogo pri ohranjanju miru in stabilnosti po koncu druge svetovne vojne. Kljub temu, da se je ta sistem v zadnjih letih soočil s popolnoma novimi izzivi, si bo Evropa vedno prizadevala za ohranitev, posodobitev in nadgradnjo svetovnega reda, ki temelji na pravilih, da bi zagotovila, da ustreza današnjemu svetu. Hkrati mora biti Evropa v svojem razmišljanju in delovanju bolj geopolitična, enotnejša in učinkovitejša. Vlagati mora v zavezništva in koalicije, da bi prek odprte in pravične trgovine širila naše vrednote ter promovirala in ščitila svoje interese, poleg tega pa mora okrepiti povezavo med našo notranjo in zunanjo politiko. Evropska diplomacija bo imela še naprej pomembno vlogo na vseh celinah, saj nam bo pomagala pri sodelovanju z našimi partnerji tako na dvostranski ravni kot v večstranskih okvirih. Komisija bo v okviru svojih pristojnosti in mandatov pri tem odigrala polno vlogo, vključno s pogajanji o sporazumih. Močnejša Evropa v svetu pomeni tesno sodelovanje s sosednjimi državami in partnerji. V tem duhu bosta Komisija in visoki predstavnik razvila novo celostno strategijo z Afriko, da bi spodbudila gospodarske odnose, ustvarila delovna mesta na obeh celinah in poglobila naše partnerstvo na vseh področjih. Komisija si bo hkrati prizadevala za zaključek pogajanj o novem partnerskem sporazumu med EU ter afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami, ki bo nadomestil sporazum iz Cotonouja, ki preneha veljati konec februarja 2020. Evropska unija se je zavezala, da bo poglobila svoje partnerstvo z Zahodnim Balkanom, regijo, s katero ima mnogo skupnega. Verodostojna pristopna perspektiva regije je izjemnega strateškega pomena tako za Unijo kot za samo regijo. To bo ponovno potrjeno v prispevku Komisije k vrhu EU-Zahodni Balkan v Zagrebu maja 2020. Komisija si bo še naprej prizadevala za začetek pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo. Hkrati si bo prizadevala za ohranitev zagona, tako da bo predlagala načine za izboljšanje pristopnega procesa, vključno z metodologijo širitve in okrepljenim naložbenim okvirom. Evropa je vzpostavila tesno partnerstvo z vzhodnimi sosedami ter tako oblikovala skupno območje demokracije, blaginje, stabilnosti in boljšega sodelovanja. Da bi ohranili in dodatno okrepili dinamiko tega pomembnega odnosa, bomo pripravili nov okvir vzhodnega partnerstva za obdobje po letu 2020, v katerem bomo začrtali nov sklop dolgoročnih ciljev politike. Evropska unija meni, da lahko prosta, pravična in odprta trgovina deluje le s podporo močne in učinkovite Svetovne trgovinske organizacije (STO). Komisija namerava voditi mednarodna prizadevanja in s partnerji sodelovati pri reformi STO. Še bolj odločno si bomo prizadevali za pravila, ki so poštena, učinkovita in jih je mogoče izvrševati ter ki ustvarjajo enake konkurenčne pogoje za vse trgovinske partnerje. Zato namerava Komisija po naslednji ministrski konferenci STO junija 2020 začeti široko pobudo za reformo STO, da bi dosegli celosten dogovor. Svetovni red, ki temelji na pravilih, bomo podprli tudi s sporočilom o krepitvi ekonomske in finančne suverenosti Evrope. To bo temeljilo na močnejši mednarodni vlogi evra. Prav tako bomo pripravili podlago za okrepljen mehanizem sankcij v prihodnjem letu, da bo Evropa odpornejša na ekstrateritorialne sankcije tretjih držav ter da se bodo sankcije, ki jih nalaga EU, ustrezno izvrševale. Komisijo bo tesno sodelovala s Svetom pri pripravi akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo, ki se bo osredotočal na vodilno vlogo EU pri določanju standardov na področju človekovih pravic in ohranjanju mednarodnega humanitarnega prava. Komisija bo predstavila tudi akcijski načrt za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjih odnosih. 2.5.Spodbujanje evropskega načina življenja Evropski način življenja temelji na naših vrednotah solidarnosti, enakosti in pravičnosti. Gre za občutek varnosti in miru, za podporo najranljivejšim v naši družbi in spodbujanje vključevanja. Gre za iskanje skupnih rešitev na skupne izzive in za opremljanje ljudi z znanji in spretnostmi, ki jih potrebujejo, ter za vlaganje v njihovo zdravje in dobro počutje. Gre za izgradnjo močnejših, bolj povezanih in odpornejših evropskih družb. Evropska unija ima pomembno vlogo pri pomoči Evropejcem in Evropejkam, da skrbijo za svoje zdravje. Želimo, da je Evropa na čelu boja proti raku. Komisija bo predstavila evropski načrt za boj proti raku za pomoč državam članicam pri njihovih prizadevanjih za izboljšanje preprečevanja in zdravljenja raka. Komisija bo prav tako pripravila farmacevtsko strategijo za Evropo, da bi še naprej zagotavljala kakovost in varnost zdravil ter utrdila svetovno konkurenčnost sektorja. Evropa bi morala tudi poskrbeti, da lahko inovacije koristijo vsem pacientom, hkrati pa se upreti pritisku vse višjih stroškov za zdravila. Del evropskega načina življenja je spodbujanje znanj in spretnosti ter izobraževanja in vključevanja. To ljudem zagotavlja orodja in znanje za uspeh in polno sodelovanje pri dvojnem prehodu. Komisija se v celoti zavzema za vzpostavitev evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025. Za to je potreben vseživljenjski pristop, od otroštva do odraslosti. Predstavili bomo nov program znanj in spretnosti za Evropo, da bi pomagali odkrivati in odpravljati vrzeli v znanju in spretnostih ter spodbujali prekvalifikacijo. Predstavili bomo tudi nov akcijski načrt za integracijo in vključevanje za zagotovitev, da bodo naše družbe zaščitile najranljivejše.

Občutek varnosti in miru sta med najosnovnejšimi in najpomembnejšimi prioritetami Evropejcev in Evropejk. Nič ne more biti pomembnejše za naš način življenja kot zaščita naših otrok. V tem duhu bo Komisija pripravila strategijo EU za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok. V zadnjih letih so se pojavile nove, vse bolj zapletene čezmejne in medsektorske varnostne grožnje, kar kaže na potrebo po tesnejšem sodelovanju na področju varnosti na vseh ravneh. Komisija bo pripravila novo strategijo EU za varnostno unijo, da bi določila področja, na katerih lahko Unija prispeva dodano vrednost in državam članicam pomaga pri zagotavljanju varnosti – od boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, preprečevanja in odkrivanja hibridnih groženj do kibernetske varnosti in krepitve odpornosti naše kritične infrastrukture. Komisija bo tudi okrepila pooblastila Europola za izboljšanje operativnega policijskega sodelovanja. EU je od sprejetja evropske agende o migracijah iz leta 2015 dosegla velik napredek pri delu na področju migracij in meja. Komisija bo pripravila nov pakt o migracijah in azilu, da bi zagotovila potrebna zagon in nov začetek. To bo pristop, ki bo zajemal celotno pot, upoštevajoč, da so notranji in zunanji vidiki migracij neločljivo prepleteni. Reforma skupne evropske azilne politike bo še naprej bistven del tega celovitega pristopa. Komisija bo zagotovila odpornejši, bolj človeški in učinkovitejši migracijski in azilni sistem, ki bo podpiral tudi zaupanje v schengensko območje prostega gibanja. 2.6.Nova spodbuda za evropsko demokracijo Ohranitev močne in živahne demokracije v Evropi je vprašanje legitimnosti in zaupanja. Demokracija je temeljna vrednota naše Unije, skupaj s temeljnimi pravicami in pravno državo. Vendar se evropska demokracija sooča s številnimi izzivi, tako zunanjimi kot notranjimi. Komisija bo v odgovor na to predstavila akcijski načrt za evropsko demokracijo, da bi pomagala izboljšati odpornost naših demokracij in obravnavati nevarnosti zunanjega vmešavanja v evropske volitve. Načrt bo namenjen boju proti dezinformacijam in prilagajanju razvijajočim se grožnjam in manipulacijam ter bo podpiral svobodne in neodvisne medije. Za nadaljnjo krepitev naše demokracije bodo državljani, institucije EU ter nacionalni, regionalni in lokalni politiki združili moči v razpravi na konferenci o prihodnosti Evrope. Komisija je svoje zamisli za konferenco predstavila januarja, da bi se z Evropskim parlamentom in Svetom hitro dogovorila o njenem obsegu, obliki in ciljih. Del moči naše demokracije leži v naši odločenosti, da ohranimo spoštovanje pravic in pravne države. Prizadevanj za njihovo varstvo ni nikoli konec. V okviru novega mehanizma pravne države bo Komisija objavila prvo letno poročilo o stanju pravne države, ki bo zajemalo vse države članice in prispevalo h krepitvi evropske kulture pravne države v EU. Predstavila bo tudi novo strategijo za izvajanje Listine o temeljnih pravicah s poudarkom na ozaveščanju na nacionalni ravni. Enakost je osrednja vrednota Evropske unije in gonilo gospodarske rasti in socialne blaginje. Komisija bo predstavila strategijo za enakost spolov, da bi obravnavala ključne izzive, s katerimi se danes soočajo ženske, vključno z nasiljem na podlagi spola, ekonomsko neodvisnostjo in dostopom do trga dela. Prav tako bo predstavila predloge za preglednost plač. Komisija bo sprejela tudi ukrepe za spodbujanje enakosti in boljšega vključevanja Romov. Posebna strategija bo pomagala zagotavljati enakost oseb LGBTI po vsej EU. Posebno pozornost pa je vedno treba namenjati zaščiti najranljivejših. V ta namen bo Komisija predstavila strategijo EU za pravice žrtev. V okviru naših prizadevanj za boljše razumevanje teh sprememb in odzivanje nanje bo Komisija predstavila poročilo o učinkih demografskih sprememb. V njem bo preučila, kako nove demografske razmere vplivajo na vsa področja, od socialne in regionalne politike, zdravstva, financ, digitalne povezljivosti ter znanj in spretnosti do vključevanja. Komisija bo predlagala tudi dolgoročno vizijo za podeželska območja in zeleno knjigo o staranju. Nova agenda za potrošnike, ki jo pripravlja Komisija, bo varstvo potrošnikov uskladila z današnjimi razmerami, zlasti čezmejnimi in spletnimi transakcijami. Potrošnikom bo omogočila, da se ozaveščeno odločajo in imajo dejavno vlogo pri ekološkem in digitalnem prehodu. 3.Pregled pobud, predlaganih v okviru prejšnjih mandatov, o katerih se Evropski parlament in Svet še nista dogovorila Za zagotovitev, da bodo naša prizadevanja usmerjena v uresničevanje glavnih prednostnih nalog tega mandata, je Komisija skrbno preučila vse predloge, ki so še v obravnavi v Evropskem parlamentu in Svetu, da bi ocenila, ali bi jih bilo treba ohraniti, spremeniti ali umakniti. Komisija je v svoji oceni preverila, ali so predlogi v obravnavi v skladu z našimi glavnimi cilji, ali so še vedno primerni za obravnavo trenutnih izzivov in ali se lahko uspešno izvedejo ter ali imajo razumne možnosti, da bodo v bližnji prihodnosti sprejeti. Prav tako smo skrbno preučili stališča Parlamenta in Sveta. Komisija je po tej poglobljeni analizi zakonodajnih predlogov, ki trenutno še čakajo na sprejetje Parlamenta in Sveta, sklenila, da bi bilo treba 32 teh predlogov umakniti. Komisija ostaja v celoti zavezana uresničevanju glavnih ciljev več predlogov, ki so predlagani za umik. Vendar pa je za napredek pri obravnavi teh predlogov potreben korak nazaj, da bi preučili, kako zastavljene cilje doseči na najučinkovitejši način. Vsi predlogi, ki jih Komisija namerava umakniti, so navedeni v Prilogi IV, vključno z obrazložitvijo razlogov za umik. Komisija se bo pred umikom predlogov z Evropskim parlamentom in Svetom posvetovala o predlaganem seznamu. Med preostalimi pobudami v obravnavi je Komisija opredelila tiste zakonodajne pobude, ki bi jim bilo treba v zakonodajnem postopku leta 2020 nameniti prednost; te so naštete v Prilogi III. 4.Boljše pravno urejanje, oblikovanje politik ter izvajanje in izvrševanje prava EU Komisija je v partnerstvu z drugimi institucijami EU, državami članicami, regijami in akterji civilne družbe pripravila ambiciozen načrt za naložbe v naše ljudi, planet in gospodarstvo. Boljše pravno urejanje bo še naprej v središču našega oblikovanja politik. Ta Komisija se je zavezala, da bo oblikovala in izvajala politike, ki bodo prinesle oprijemljive rezultate v praksi in olajšale življenje za ljudi ter poslovanje za podjetja. Kot del zaveze, sprejete v okviru evropskega zelenega dogovora, bodo vse pobude spoštovale zeleno prisego „ne škoduj“.