(f)nov ukrep dodatkov za zdravnike in zdravstvene delavce, ki sodelujejo pri reševanju krize zaradi COVID-19, kot nagrada za njihov trud v razmerah povečanega tveganja in obsega dela. Ti dodatki, ki znašajo od 20 % do 100 % mesečne plače, presegajo najvišje dovoljene dodatke za javne uslužbence.

(e)obstoječi odhodki v zvezi z zdravjem za osebno zaščitno opremo in drugo medicinsko opremo za zagotavljanje zdravja in varnosti zaposlenih v javnem sektorju, zlasti zdravstvenih delavcev;

(d)obstoječa nadomestila za čas bolezni, povezana s COVID-19, so podaljšana za obdobje od 16. novembra 2020 do 30. junija 2021. Vlada v celoti plačuje nadomestilo za bolniški dopust tistim, ki so morali izostati z dela zaradi potrebe po samoizolaciji ali samokaranteni, čeprav običajno del nadomestila za bolniški dopust krije delodajalec;

(c)nov ukrep nadomestil za čas bolezni za starše in skrbnike zagotavlja podporo za zaposlene, ki ne morejo delati na daljavo in morajo skrbeti za otroke, mlajše od 10 let, ali za invalide, kadar so šole ali vrtci zaprti zaradi okužbe s COVID-19. Nadomestilo znaša 60 % povprečne plače upravičenca v zadnjih 12 mesecih. Delodajalec upravičenca mora potrditi, da slednji ne more delati na daljavo, šola ali občina pa, da je šola zaprta ali da storitve dnevnega varstva niso na voljo;

(b)podpora iz obstoječe sheme za subvencije plač je podaljšana za vsa prizadeta podjetja za obdobje od 9. novembra 2020 do 30. junija 2021. Podpora je na voljo za delodajalce, ki se soočajo z zmanjšanjem prihodkov od kakršne koli gospodarske dejavnosti za vsaj 20 %. Iz sheme se zagotavlja do 50 % mesečne bruto plače, vendar ne več kot 500 EUR na koledarski mesec. Delodajalci, ki prejemajo podporo, morajo ohraniti delovno mesto zadevnih delavcev in prispevati k subvenciji plače v znesku do polne redne plače;

(a)obstoječa shema nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce in dodatek za delavce z otroki sta podaljšana za obdobje od 9. novembra 2020 do 30. junija 2021. V okviru sheme se izplačujejo nadomestila za zaposlene na čakanju ali samozaposlene osebe v višini 50 % ali 70 % njihove plače ali dohodka, odvisno od davčne ureditve, ki velja za njih. Najnižja raven podpore je določena na 500 EUR, najvišja pa na 1 000 EUR na zaposlenega na koledarski mesec. Shema se uporablja za podjetja, samozaposlene osebe in plačnike licenčnin, katerih dohodek od opravljanja gospodarske dejavnosti se je zmanjšal za vsaj 20 % v primerjavi s povprečjem za obdobje avgust-oktober 2020. Dodatek za delavce z otroki zagotavlja dodatno podporo zaposlenim na čakanju, ki imajo vzdrževane otroke. Dodatek znaša 50 EUR na otroka na mesec;

Komisija se je v skladu s členom 6(2) uredbe o instrumentu SURE posvetovala z latvijskimi organi, da bi preverila nenadno in močno povečanje dejanskih in načrtovanih odhodkov, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, neposredno povezano z ukrepi na področju trga dela in zdravja. Povečani odhodki, v zvezi s katerimi je zaprošena dodatna finančna pomoč, se natančneje nanašajo na kombinacijo novih ukrepov in obstoječih ukrepov iz Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2020/1351:

Svet je 25. septembra 2020 odobril finančno pomoč Latviji, da bi lahko ta dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

Uredba Sveta (EU) 2020/672 (v nadaljnjem besedilu: uredba o instrumentu SURE) določa pravni okvir za zagotavljanje finančne pomoči Unije državam članicam, ki se zaradi izbruha COVID-19 soočajo z resnimi gospodarskimi motnjami ali jih takšne motnje resno ogrožajo. Podpora v okviru instrumenta SURE je v prvi vrsti namenjena financiranju shem skrajšanega delovnega časa ali podobnih ukrepov za zaščito zaposlenih in samozaposlenih, da se tako zmanjša obseg brezposelnosti in izgube dohodka, poleg tega pa tudi financiranju nekaterih ukrepov, povezanih z zdravjem, zlasti na delovnem mestu.

Podpora bo pomagala prizadetemu prebivalstvu in pripomogla k blažitvi neposrednih družbenih in gospodarskih posledic krize COVID-19.

Predlog je odziv na prošnjo države članice in odraža evropsko solidarnost z zagotavljanjem finančne pomoči Unije v obliki začasnih posojil državi članici, ki jo je prizadel izbruh COVID-19. Takšna finančna pomoč kot druga raven zaščite začasno podpira povečane javnofinančne odhodke držav članic za sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe ter jim pomaga ščititi delovna mesta in s tem zaposlene in samozaposlene pred tveganjem brezposelnosti in izgube dohodka.

Predlog je del sklopa ukrepov, pripravljenih v odziv na trenutno pandemijo COVID-19, kot je „naložbena pobuda v odziv na koronavirus“, in dopolnjuje druge instrumente, ki podpirajo zaposlovanje, kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)/InvestEU. Z uporabo izposojanja in posojanja za podporo državam članicam v tem konkretnem primeru izbruha COVID-19 bi ta predlog zagotavljal drugo raven zaščite za financiranje shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov, s čimer bi pomagal ohranjati delovna mesta ter s tem zaščititi zaposlene in samozaposlene pred tveganjem brezposelnosti.

Predlog dopolnjuje drug instrument prava Unije za zagotavljanje podpore državam članicam v izrednih razmerah, in sicer Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (Uredba (ES) št. 2012/2002). Uredba (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta, ki spreminja navedeni instrument, da bi se razširilo njegovo področje uporabe na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju in opredelile posebne dejavnosti, upravičene do financiranja, je bila sprejeta 30. marca.

·oblikovanje posojilnega portfelja, ki omejuje tveganje koncentracije, letno izpostavljenost in čezmerno izpostavljenost do posameznih držav članic, hkrati pa zagotavlja, da se državam članicam, ki najbolj potrebujejo pomoč, lahko zagotovijo zadostna sredstva, ter

·možnosti obnovitve dolga.

2021/0088 (NLE)

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1351 o odobritvi začasne podpore Republiki Latviji na podlagi Uredbe (EU) 2020/672 za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Po prošnji Latvije z dne 7. avgusta 2020 je Svet 25. septembra 2020 odobril finančno pomoč Latviji v obliki posojila v višini največ 192 700 000 EUR z največjo povprečno zapadlostjo 15 let, da bi lahko slednja dopolnila svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene.

(2)Posojilo je bilo namenjeno financiranju shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov ter ukrepov, povezanih z zdravjem, ki jih je sprejela Latvija, kot so navedeni v Izvedbenem sklepu Sveta (EU) 2020/1351.

(3)Zaradi izbruha COVID-19 je še naprej imobiliziran znaten del delovne sile v Latviji. To je ponovno privedlo do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov Latvije v zvezi z novimi ukrepi, tj. nadomestili za čas bolezni za starše in skrbnike ter dodatki za zdravnike in zdravstvene delavce, ki sodelujejo pri reševanju krize zaradi COVID-19, in ukrepi iz člena 3(a), (c), (d), (f) in (g) Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1351.

(4)Izbruh COVID-19 in izredni ukrepi, ki jih je Latvija v letih 2020 in 2021 uvedla za zajezitev izbruha ter njegovih socialno-ekonomskih učinkov in učinkov, povezanih z zdravjem, so imeli in imajo še vedno zelo močan vpliv na javne finance. Glede na napoved Komisije iz jeseni 2020 naj bi primanjkljaj in dolg sektorja država Latvije do konca leta 2020 znašala 7,4 % oziroma 47,5 % bruto domačega proizvoda (BDP). V letu 2021 naj bi se po napovedih primanjkljaj in dolg sektorja država Latvije zmanjšala na 3,5 % oziroma 45,9 % BDP. Glede na vmesno napoved Komisije iz zime 2021 naj bi se realni BDP Latvije v letu 2021 povečal za 3,5 %.

(5)Latvija je 11. marca 2021 zaprosila za dodatno finančno pomoč Unije v višini 112 500 000 EUR, da bi še naprej dopolnjevala svoja nacionalna prizadevanja za obravnavanje učinka izbruha COVID-19 in za odziv na socialno-ekonomske posledice izbruha za delavce in samozaposlene v letih 2020 in 2021. Prošnja se zlasti nanaša na ukrepe iz uvodnih izjav 6 do 8.

(6)Uredba kabineta ministrov št. 709 (sprejeta 24. novembra 2020 in spremenjena 12. januarja 2021) „Predpisi glede nadomestil za obdobje nedejavnosti za davkoplačevalce za nadaljevanje njihove dejavnosti v razmerah krize COVID-19“ je podaljšala in spremenila shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce, kot je navedena v členu 3(a) Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1351. Shema se uporablja za podjetja, samozaposlene osebe in plačnike licenčnin, katerih dohodek od opravljanja gospodarske dejavnosti se je zmanjšal za vsaj 20 % v primerjavi s povprečjem za obdobje avgust-oktober 2020. V okviru sheme se izplačujejo nadomestila za zaposlene na čakanju ali samozaposlene osebe v višini 50 % ali 70 % njihove plače ali dohodka, odvisno od davčne ureditve, ki velja za njih. Najnižja raven podpore je določena na 500 EUR, najvišja pa na 1 000 EUR na zaposlenega na koledarski mesec.

S shemo nadomestil za obdobje nedejavnosti za delavce je povezan dodatek za delavce z otroki, kot je naveden v členu 3(c) Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1351. Dodatek v višini 50 EUR na mesec na otroka zagotavlja dodatno podporo v obdobju nedejavnosti delavcev, ki so upravičeni do davčne olajšave pri dohodnini za vzdrževane družinske člane. Ukrep podpore določata Odlok kabineta ministrov št. 706 „o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna ‚Sredstva za izredne razmere na nacionalni ravni‘“ in Odlok kabineta ministrov št. 15 „o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna ‚Sredstva za nepredvidljive dogodke‘“. Ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj zagotavlja dohodkovno podporo zaposlenim in samozaposlenim, kar bo pomagalo kriti stroške za nego in varstvo otrok med zaprtjem šol in s tem pomagalo staršem nadaljevati delo in preprečiti, da bi bila ogrožena delovna razmerja.

(7)Shema za subvencije plač zagotavlja podporo delodajalcem, ki se soočajo z zmanjšanjem prihodkov od kakršne koli gospodarske dejavnosti za vsaj 20 %. Iz sheme se zagotavlja do 50 % mesečne bruto plače, vendar ne več kot 500 EUR na koledarski mesec. Delodajalci, ki prejemajo podporo, morajo ohraniti delovno mesto zadevnih delavcev in prispevati k subvenciji plače v znesku do polne redne plače; Shemo določata Uredba kabineta ministrov št. 675 „Predpisi glede zagotavljanja pomoči davkoplačevalcem za nadaljevanje njihove dejavnosti v razmerah krize COVID-19“ in Odlok kabineta ministrov št. 128 „o dodelitvi finančnih sredstev iz programa državnega proračuna ‚Sredstva za nepredvidene dogodke‘“. Z ukrepom je shema subvencioniranja plač za turistično in izvozno industrijo, kot je navedena v členu 3(d) Izvedbenega sklepa (EU) 2020/1351, podaljšana in razširjena na vse upravičene delodajalce.

(8)Nadomestila za čas bolezni za starše in skrbnike zagotavljajo podporo za zaposlene, ki ne morejo delati na daljavo in morajo skrbeti za otroke, mlajše od 10 let, ali za invalide, kadar so šole ali vrtci zaprti zaradi okužbe s COVID-19. Ta ukrep se lahko šteje za ukrep, podoben shemam skrajšanega delovnega časa iz Uredbe (EU) 2020/672, saj staršem in skrbnikom zagotavlja dohodkovno podporo in pomaga ohranjati zaposlitev s tem, da zaradi nje staršem in skrbnikom, ki skrbijo za svoje otroke ali invalide v času, ko so šole in vrtci zaprti, ni treba prekiniti delovnega razmerja. Ukrep nadomestil za čas bolezni določa sprememba „Zakona o porodniškem dopustu in zdravstvenem zavarovanju“ z dne 27. novembra 2020.