SL Uradni list Evropske unije C 33/8

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2017/C 33/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„CHAROLAIS DE BOURGOGNE“

EU št.: PGI-FR-02099 – 8.12.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Charolais de Bourgogne“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Charolais de Bourgogne“ je goveje meso živali pasemskega tipa šarole (potomcev očetov in mater pasemskega tipa šarole), ki ustreza naslednjim značilnostim:

KATEGORIJA ter najnižja in najvišja starost Najmanjša masa trupa Mesnatost Stopnja zamaščenosti Govedo od 14 do 24 mesecev 320 kg E, U, R 2-3-4 Telica, stara najmanj 24 mesecev 280 kg E, U, R 2-3-4 Krava, stara največ 10 let 330 kg U, R 2-3-4

„Charolais de Bourgogne“ je meso živo rdeče barve, nežno marmorirano, z malo maščobe, le malo kitasto, mehko in sočno.

Prodaja se sveže ali globoko zamrznjeno. Meso se po odtajanju ne sme prodajati hlajeno.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Reja živali poteka ob upoštevanju tradicionalnih ciklusov menjavanja paše (najmanj šest mesecev na leto) in krmljenja v hlevu ves čas njihove vzreje, kar pomeni en ciklus za govedo od 14 do 24 mesecev in najmanj dva ciklusa za samice.

Travna površina kmetijskega gospodarstva predstavlja najmanj 70 % glavne krmne površine.

Krma vseh živali temelji na travi in voluminozni krmi. Voluminozna krma, razen slame, izvira izključno z geografskega območja. Tako se namreč tradicionalno izkorišča velika razširjenost naravnih travnikov na geografskem območju, za katere sta značilni raznolikost in kakovost rastlinstva.

Popolne ali dopolnilne koncentrirane krmne mešanice so letno omejene na povprečno 2 kg surovine na dan na žival, razen v fazi končnega pitanja.

Sečnina je prepovedna v celotnem obdobju reje.

Faza končnega pitanja živali poteka na pašnikih ali pri koritih.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Skotitev, vzreja in pitanje potekajo na geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Oznake mesa „Charolais de Bourgogne“ vključujejo zlasti:

— ime zaščitene geografske označbe,

— nacionalno identifikacijsko številko živali ali številko serije,

— kategorijo živali, iz katere je pridobljeno meso,

— datum zakola,

— po potrebi: navedbo „najkrajši čas zorenja 7 dni za meso za žar in peko, razen rebrnega in mišičnega dela trebušne prepone in fileja“ ali „najkrajši čas zorenja 7 dni za vakuumsko pakirano meso“.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje ZGO „Charolais de Bourgogne“ vključuje naslednje občine:

v departmaju Ain:

Arbigny, Asnières-sur-Saône, Bagé-le-Châtel, Beaupont, Beny, Bey, Boz, Chavannes-sur-Reyssouze, Chevroux, Coligny, Cormoranche-sur-Saône, Cormoz, Courtes, Crottet, Curciat-Dongalon, Domsure, Feillens, Garnerans, Genouilleux, Gorrevod, Grièges, Guereins, Lescheroux, Mantenay-Montlin, Manziat, Marboz, Mogneneins, Montmerle-sur-Saône, Ozan, Peyzieux-sur-Saône, Pirajoux, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Replonges, Reyssouze, Saint-André-de-Bagé, Saint-Bénigne, Saint-Didier-sur-Chalaronne, Saint-Etienne-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Laurent-sur-Saône, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Sermoyer, Servignat, Thoissey, Valeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Vesines, Villemotier;

v departmaju Cher:

Apremont-sur-Allier, Argenvières, Bannay, Beffes, Belleville-sur-Loire, Boulleret, Bué, La Chapelle-Hugon, La Chapelle-Montlinard, Charentonnay, Le Chautay, Couargues, Cours-les-Barres, Couy, Crézancy-en-Sancerre, Cuffy, Feux, Gardefort, Garigny, Germigny-l’Exempt, Groises, La Guerche-sur-l’Aubois, Herry, Jalognes, Jouet-sur-l’Aubois, Jussy-le-Chaudrier, Lère, Lugny-Champagne, Marseilles-les-Aubigny, Ménetou-Ratel, Ménétréol-sous-Sancerre, Précy, Saint-Bouize, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Saint-Léger-le-Petit, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Satur, Sancergues, Sancerre, Savigny-en-Sancerre, Sens-Beaujeu, Sevry, Sury-près-Lère, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Torteron, Veaugues, Verdigny, Vinon;

v departmaju Côte d’Or:

kantone Arnay-le-Duc, Beaune, Ladoix-Serrigny in Semur-en-Auxois

ter občine:

Agencourt, Agey, Alise-Sainte-Reine, Ancey, Argilly, Athié, Aubigny-en-Plaine, Aubigny-les-Sombernon, Auvillars-sur-Saône, Bagnot, Barbirey-sur-Ouche, Baulme-la-Roche, Benoisey, Bessey-les-Cîteaux, Blaisy-Bas, Blaisy-Haut, Bligny-le-sec, Bonnencontre, Boux-sous-Salmaise, Brazey-en-Plaine, Broin, Buffon, Bure-les-Templiers, Bussy-la-Pesle, Bussy-le-Grand, Chamblanc, Champagny, Champ-d’Oiseau, Chanceaux, Charencey, Charrey-sur-Saône, Chaugey, Chaume-les-Baigneux, Chivres, Comblanchien, Corcelles-lès-Cîteaux, Corgoloin, Corpoyer-la-Chapelle, Courcelles-les-Montbard, Crépand, Darcey, Detain-et-Bruant, Drée, Echalot, Echannay, Epernay-sous-Gevrey, Eringes, Esbarres, Etormay, Fain-les-Montbard, Fain-les-Moutiers, Flavigny-sur-Ozerain, Fresnes, Frôlois, Fussey, Gerland, Gissey-sous-Flavigny, Glanon, Grenant-lès-Sombernon, Grésigny-Sainte-Reine, Grignon, Grosbois-en-Montagne, Hauteroche, Izeure, Jailly-les-Moulins, Jallanges, Jours-les-Baigneux, Labergement-les-Seurre, Labruyère, Lanthes, Lechâtelet, Magny-les-Aubigny, Magny-les-Villers, Mâlain, Marigny-le-Cahoüet, Menesble, Ménetreux-le-Pitois, Mesmont, Minot, Moitron, Montigny-Montfort, Montmain, Montoillot, Montot, Moutiers-Saint-Jean, Mussy-la-Fosse, Nogent-les-Montbard, Pagny-la-Ville, Panges, Pellerey, Poiseul-la-Grange, Poncey-sur-l’Ignon, Pouillenay, Pouilly-sur-Saône, Prâlon, Quincerot, Quincey, Quincy-le-Vicomte, Recey-sur-Ource, Remilly-en-Montagne, La Roche-Vanneau, Saint-Anthot, Saint-Bernard, Saint-Broing-les-Moines, Saint-Germain-les-Senailly, Saint-Jean-de-Bœuf, Saint-Nicolas-les-Cîteaux, Saint-Rémy, Saint-Seine-l’Abbaye, Saint-Victor-sur-Ouche, Salmaise, Savigny-sous-Mâlain, Savouges, Seigny, Senailly, Seurre, Sombernon, Source-Seine, Terrefondrée, Thénissey, Trouhaut, Trugny, Turcey, Vaux-Saules, Venarey-les-Laumes, Verrey-sous-Drée, Verrey-sous-Salmaise, Vieilmoulin, Villaines-les-Prévôtes, Villebichot, La Villeneuve-les-Convers, Villotte-Saint-Seine, Villy-le-Moutier, Viserny;

v departmaju Loire:

Ambierle, Arcinges, Arçon, Belleroche, Belmont-de-la-Loire, La Bénisson-Dieu, Boyer, Briennon, Le Cergne, Chandon, Changy, Charlieu, Le Crozet, Cuinzier, Ecoche, La Gresle, Jarnosse, Mably, Maizilly, Mars, Nandax, Noailly, Les Nöés, La Pacaudière, Pouilly-sous-Charlieu, Renaison, Sail-les-Bains, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d’Apchon, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Germain-la-Montagne, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Martin-d’Estreaux, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Rirand, Saint-Romain-la-Motte, Sevelinges, Urbise, Villers, Vivans;

v departmaju Nièvre:

vse občine, razen občin Annay, Dornecy in Neuvy-sur-Loire;

v departmaju Rhône:

kanton Belleville

in občine:

Aigueperse, Azolette, Monsols, Ouroux, Propières, Saint-Bonnet-des-Bruyères, Saint-Christophe, Saint-Clément-de-Vers, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Igny-de-Vers, Saint-Jacques-des-Arrêts, Saint-Mamert, Trades;

v departmaju Saône-et-Loire:

vse občine, razen občin Beauvernois, Bosjean, Champagnat in Cuiseaux;

v departmaju Yonne:

kanton Avallon

in občine:

Andryes, Angely, Asquins, Bierry-les-Belles-Fontaines, Blacy, Chamoux, Cisery, Coutarnoux, Diges, Dissangis, Domecy-sur-Cure, Dracy, Foissy-les-Vézelay, Fontaines, Fontenay-près-Vézelay, Fontenoy, Givry, Guillon, L’Isle-sur-Serein, Joux-la-Ville, Lalande, Lavau, Leugny, Levis, Marmeaux, Merry-la-Vallée, Mézilles, Montréal, Moulins-sur-Ouanne, Moutiers-en-Puisaye, Parly, Pierre-Perthuis, Pisy, Sainpuits, Saint-André-en-Terre-Plaine, Sainte-Colombe-sur-Loing, Saint-Fargeau, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Martin-sur-Ocre, Saint-Père, Saints-en-Puisaye, Saint-Sauveur-en-Puisaye, Santigny, Sauvigny-le-Beuréal, Savigny-en-Terre-Plaine, Sceaux, Talcy, Tannerre-en-Puisaye, Tharoiseau, Thizy, Toucy, Treigny, Trévilly, Vassy-sous-Pisy, Vézelay, Vignes.

5. Povezava z geografskim območjem

Geografsko območje „Charolais de Bourgogne“ sestavljajo majhne kmetijske regije, ki so med najrodovitnejšimi v Evropi in v katerih se je razvil sistem ekstenzivne živinoreje. Skoraj štiri petine kmetijskih površin so krmne površine. Velika večina krmnih površin na tem območju (povprečno 73 %) so naravni travniki, za katere sta značilni raznolikost in kakovost rastlinstva.

Oceansko podnebje s celinskimi ali južnimi vplivi, odvisno od posameznih predelov območja, zagotavlja dobro razporeditev padavin skozi vse leto. Dviganje temperatur spomladi omogoča hitro segrevanje ter spodbuja enotno rast trave na travnikih, košnjo in na nekaterih predelih pobiranje otave.

Burgundski sistem zaprtih polj je bil vzpostavljen v 19. stoletju s specializacijo regije za govedorejo in zlasti proizvodnjo „Charolais de Bourgogne“. To je geometričen sistem zaprtih polj, katerih žive meje so iz različnega bodičevja (šipek, črni trn itd.), bezga, vrb itd. Žive meje so sestavljene iz ograj, narejenih iz akacijevih količkov in bodeče žice, katerih podnožje je pokrito s ptičjimi iztrebki. Z vzdrževanjem teh živih mej, ki ga izvajajo rejci (z rednim obrezovanjem), se ustvarja povezava z divjo floro in favno (ki ustvarja živo mejo in ki jo uporablja), kar prispeva k dobremu počutju živine (ki se pogosto pase) in značilnostim pokrajine.

Na geografskem območju, na katerem apnenčasta tla pariškega bazena prehajajo v kristalinska tla Centralnega masiva, so znali izkoristiti to raznolikost tal, ki je omogočila razvoj dopolnjevanja v praksah: rejci poskrbijo za skotitev in vzrejo živali na revnih kristalinskih tleh, končno pitanje pa se izvaja na rodovitnih ilovnato-apnenčastih tleh.

Za sistem proizvodnje „Charolais de Bourgogne“ sta značilni obsežna agromelioracija in ekstenzivna vzreja črede ob upoštevanju menjavanja ciklusov paše in prezimovanja. Potencial goveda šarole in potencial travnikov se v regiji izkoriščata po tradicionalnih načelih, ki se uporabljajo že več stoletij.

Rejci izvajajo selekcijo živali. Prizadevajo si za izboljšanje črede, ki prehaja iz generacije v generacijo. Strokovno znanje in izkušnje se prenašajo med rejci (vizualna ocena lastnosti živali, tekmovanja itd.) in med generacijami (plemenska čreda).

Pozimi se čreda hrani s krmo na osnovi sena, ki večinoma izvira s kmetijskega gospodarstva in v celoti z geografskega območja, in slame, dopolnjene z žiti in oljnimi pogačami v omejeni količini, kar omogoča uravnovešen obrok. Glavni cilj rejca je čim bolj skrajšati čas prezimovanja. Živali se v hlev pogosto vrnejo šele, ko je potencial travnikov že skoraj v celoti izkoriščen, pasti pa se začnejo že ob prvih pomladnih poganjkih rastlinja. Krave in njihova teleta se na pašo spustijo že ob prvih poganjkih, da bi se čim dlje krmili s travo.

Rejec skrbno upravlja travnate površine, da bi optimiziral rast trave: obremenitev in razbremenitev travnikov ter oblikovanje krmnih zalog. Te prakse omogočajo, da se ohranja potencial travnikov v smislu kakovosti in količine ter da so zemljišča živalim dostopna čim večji del leta. Čreda, ki jo sestavljajo krave in njihova teleta, dolgo sezono tako preživi na paši, ki se konča z odbiranjem mladih živali.

V tej regiji sta se sistem zaprtih polj, ki je ugoden za proizvodnjo krme, in pašna reja razvila skupaj. Pasma šarole se je temu še posebno dobro prilagodila. Na tem območju ohranjanje sistema živinoreje, za katerega so značilna obsežna agromelioracija in ekstenzivna vzreja črede, omogoča upravljanje velikih površin in vzdrževanje prostranih prostorov.

Za „Charolais de Bourgogne“ je značilen trup, ki je ohranil čvrstost svojega skeleta in razvil veliko kakovost mesa.

Donos mesa pri trupu „Charolais de Bourgogne“ je odličen, saj je večji od 70 %, pri čemer ima velik delež mišic in majhen delež podkožne maščobe. Nedvoumno presega donos mesa pri primerljivih živalih in zagotavlja približno 50 % mesa, primernega za žar. Pri razvrščanju na podlagi mesnatosti je med najboljšimi v svoji kategoriji, pri čemer je skoraj 95 % živali razvrščenih od dobrih (R) do odličnih (E).

Meso „Charolais de Bourgogne“ je živo rdeče in sijoče barve. Maščoba, fina in rahla, je porazdeljena v mesu kot tanka mrežica, od koder oznaka marmorirano meso, ki je znak okusa. Meso je znano po svoji hranilni vrednosti, saj vsebuje velik delež beljakovin, železa in vitaminov, ki so visokokakovostne hranilne snovi. Posebnost mesa pri kuhanju je, da dobro zadržuje vodo in tako izgubi malo soka. Z organoleptičnega vidika je glavna značilnost tega mesa, da je mehko in srednje mastno, obenem pa ohranja okus in sočnost.

Meso „Charolais de Bourgogne“ je rezultat strokovnega znanja in izkušenj rejcev. Živinorejske prakse, ki se prenašajo skozi čas, so prispevale k oblikovanju burgundskega sistema zaprtih polj, v katerem se govedo razvija do zrelosti na zemljiščih, zaradi katerih meso pridobi svoje značilne lastnosti.

Proizvodnja „Charolais de Bourgogne“ se je tako razvila zaradi kakovosti tal, izobilja travnikov, ugodnega podnebja in hidrografskega sistema ter pedogeološke raznolikosti.

Dojenje pri materi prispeva k proizvodnji zdravih mladih živali. Zaradi zgodnjega začetka paše in maksimalnega trajanja paše v povezavi s sušnimi obdobji je razpoložljivost krme za živali v nekaterih obdobjih manjša. Zato živali črpajo iz svojih maščobnih rezerv. Tako se pridobiva „marmorirano“ meso, katerega okus poudarja porazdelitev maščobe v kosih mesa.

Zaradi narave krmljenja (zlasti pomena paše) in selitve po travnikih je meso fino in mehko. Velik delež trave v krmi daje mesu rdečo barvo in mu zagotavlja naravne antioksidante (vitamin E), ki ohranjajo to barvo do trženja. S končnim pitanjem se medmišična maščoba (marmoriranost) dopolni s slojem maščobe na trupu, ki spodbuja zorenje ter s tem razvoj okusa in mehkosti.

Povezava z geografskim območjem mesa „Charolais de Bourgogne“ temelji na njegovem slovesu.

Meso „Charolais de Bourgogne“ ima že dolgo pomembno mesto v lokalni gastronomiji in na lokalnih praznovanjih. V vseh turističnih vodnikih se omenja kot „značilnost“ Burgundije. Ta sloves je potrjen tudi v gastronomiji z recepti in komentarji velikih kuharskih mojstrov. Med njimi Thierry in Damien Broin kot specialiteto ponujata „Bœuf Charolais de Bourgogne“, pridobljen iz kratke proizvodne verige. Kuharski mojster Yannick Vaillant je v svoji restavraciji, ki jo priporočajo številni vodniki in je omenjena v več revijah, priznal, da „goveje meso Charolais de Bourgogne slovi po svojem dobrem okusu“.

Kakovostne jedi, pripravljene z mesom „Charolais de Bourgogne“, strežejo na slavnostnih večerjah, kot dokazuje prisotnost „Carpaccio de Charolais de Bourgogne“ na jedilnem listu slavnostne večerje z degustacijo, ki so jo 8. julija 1997 v gradu Château de Savigny-les-Beaune organizirale francoske kmetijske zbornice.

Na uradnih tekmovanjih pasme šarole „Charolais de Bourgogne“ vedno prejme priznanja. Tako je bilo na nacionalnem tekmovanju svetovnega kongresa pasme šarole avgusta 2014 med 750 prisotnimi živalmi več kot 50 % nagrajenih živali iz Burgundije.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/4-CDCCharolaisdeBourgogne-Novembre2016-Propre.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.