ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1

Namen predlagane uredbe je uskladitev trgovinskih režimov za predelane kmetijske proizvode, ki niso zajeti v Prilogi I, trenutno določene v Uredbi 1216/2009, in skupnega sistema trgovine za ovalbumin in laktalbumin, trenutno določenega v uredbi Sveta (ES) št. 614/2009, z Lizbonsko pogodbo, ter združitev teh režimov zaradi racionalizacije, uskladitve in poenostavitve. Razlogi za to so naslednji: — opredelitev pooblastil za sprejemanje delegiranih aktov in izvedbenih pooblastil Komisije ter določitev ustreznih postopkov za sprejetje teh aktov; — uskladitev režimov z novo uredbo o enotni SUT [COM(2011) 626 final] v okviru prilagoditve SUT Lizbonski pogodbi in SKP po letu 2013, v zvezi s katero sicer na ravni Sveta in Evropskega parlamenta že nekaj časa potekajo dolge in izčrpne razprave; — posodobitev teh predpisov ter zagotovitev jasnejše in trdnejše pravne podlage za izvedbena pravila; — vzpostavitev trdnega pravnega okvira za upravljanje zmanjšanih uvoznih dajatev in uvoznih kvot, ki jih določajo sporazumi o prosti trgovini, ter upravljanje sistema izvoznih nadomestil in prilagoditev veljavne uredbe sedanjim praksam pri sporazumih o prosti trgovini in izvoznih nadomestilih.
SL Uradni list Evropske unije C 271/151

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja

(COM(2013) 168 final – 2012/0035(COD))

2013/C 271/29

Svet in Evropski parlament sta 8. oziroma 16. aprila 2013 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Spremenjeni predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja

COM(2013) 168 final – 2012/0035 (COD).

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CESE 1573/2012, sprejetem 12. julija 2012 (1), zato je na 490. plenarnem zasedanju 22. in 23. maja 2013 (seja z dne 22. maja) s 161 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 22. maja 2013 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Mnenje EESO o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja, UL C 299 z dne 4.10.2012, str. 81.
2.14

Konkretni cilji te pobude za prenovitev direktive so: — posodobiti in izboljšati veljavne določbe direktive, in sicer s spremembami zastarelih določb, ter povečati pravno varnost in podrobno opisati pravice iz blagovnih znamk glede njihovega obsega in omejitev; — doseči močnejše približevanje nacionalnih zakonskih določb in postopkov v zvezi z blagovnimi znamkami, da se doseže večja usklajenost s sistemom Skupnosti, in sicer z: a) dodajanjem novih določb materialnega prava in b) vključitvijo glavnih postopkovnih pravil v direktivo, v skladu z določbami Uredbe, vključno s primeri, ki z vidika uporabnikov zaradi obstoječih razlik povzročajo velike težave, in kjer je takšna uskladitev neizogibno potrebna za oblikovanje usklajenega in komplementarnega sistema za zaščito blagovnih znamk v Evropi; — olajšanjem sodelovanja med uradi držav članic in UUNT, da se spodbudita približevanje praks in razvoj skupnih orodij, in sicer tako, da se v ta namen uvede ustrezna pravna podlaga.
SL Uradni list Evropske unije C 271/153

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010

(COM(2013) 153 final)

2013/C 271/31

Evropska komisija, Svet in Evropski parlament so 20. marca 2013, 15. aprila 2013 oziroma 16. aprila 2013 sklenili, da v skladu s členom 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosijo za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in nadomestitvi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 617/2010

COM(2013) 153 final.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 490. plenarnem zasedanju 22. in 23. maja 2013 (seja z dne 22. maja) s 161 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
2.5

Te določbe so bile vključene ne le v Rimsko pogodbo (člen 9 Pogodbe EGS), temveč tudi petdeset let kasneje v Lizbonsko pogodbo (člen 28 PDEU). Ker pa je bilo že vse doseženo prej – leta 1968 so bile ukinjene carine na nacionalnih mejah, nato so bili sprejeti različni carinski predpisi in pravila o poreklu, ki so leta 1992 privedli do carinskega zakonika Skupnosti ter leta 1987 do uvedbe skupne carinske tarife – so v Lizbonski pogodbi carinski uniji namenjeni le trije zelo kratki členi (členi 30–32 PDEU) namesto prek 20 podrobnih členov v Rimski pogodbi.
4.6

Za zagotavljanje dostopnosti, zanesljivosti in učinkovitosti integriranih logističnih storitev dostave je po mnenju EESO pomembno tudi, da se: — v okviru programa Obzorje 2020 močna prednost nameni tehnološkim raziskavam na področju integrirane logistike, da se zagotovijo sledljivost, hitro usmerjanje, vmesniki za sodelovanje med proizvajalci, izvajalci storitev dostave in potrošniki, da se skrajša dejanski čas dostave ter znižajo stroški; — pospeši operativna namestitev konstelacije satelitov Galileo z mrežami zemeljskih postaj v skladu z mnenji, ki jih je Odbor v zvezi s tem že sprejel (12); — zagotovi polna interoperabilnost zlasti sistemov spremljanja in poenostavljenih računalniških sistemov mrež proizvodov in povračil, z uporabo izkušenj s programi Skupnosti IDA, IDABC in ISA (13) – interoperabilnost javnih administracij; — uvedejo platforme za povezovanje omrežja za izmenjavo informacij in usklajevanje med prevozniki, tudi za to, da se omeji vpliv na okolje zlasti na zadnjem delu poti, in sicer na podlagi predstavitvenih projektov v okviru programov Obzorje 2020 in Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta 2020; — aktivira pomoč EIB za MSP na področju integrirane logistike, in sicer kot ukrep finančne pomoči MSP, ki so inovativna in ustvarjajo delovna mesta, v okviru pobude za spodbujanje rasti in zaposlovanja (14); — zagotovi preglednost enotne postavke stroškov za nadzor strukture stroškov in cen ter ustrezna raven dostopnosti storitev, pri čemer se okrepi nadzor trga za večjo raznolikost ponudbe.
4.11

Krepitev raziskav in razvoja namesto prehitre obsežne uvedbe na trg. Meje med raziskavami, razvojem in predstavitvijo na eni strani ter obsežno uvajanje na trg in podporo na drugi ne smemo zabrisati, saj bi to lahko celo povzročilo razmere na trgu, ki bi ovirale inovacije. Pretirano subvencioniranje energije iz fotonapetostnih celic (npr. v Nemčiji, Frondel et al., Economic impacts from the promotion of renewable energy technologies (Gospodarski učinki spodbujanja tehnologij za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov)) ni prispevalo k razvoju konkurenčnih sistemov v EU (Hardo Bruhns in Martin Keilhacker, Energiewende – wohin führt der Weg (Energetski prehod – kam nas vodi pot), Politik und Zeitgeschichte, 2011). K cenejšim sončnim panelom je prispevala Kitajska, ne Evropa! Zato se moramo osredotočiti na razvoj vseh obetavnih možnosti oskrbe z energijo z nizkimi emisijami ogljika, zlasti tistih, ki lahko krijejo osnovno obremenitev in so usmerjene v povpraševanje, kot sta npr. geotermalna energija in jedrska fuzija. Energetska problematika do leta 2050 ne bo dokončno rešena niti v Evropi niti v svetu!
4.24

Kot je razvidno iz točk 4.2 do 4.8, se zdi, da se poročilo izogiba obravnavi problema, saj na splošno omenja le proces „prestrukturiranja“, ne da bi navajalo vzroke. Ta del dokumenta dejansko ne obravnava več „dolgoletnega strukturnega problema presežne zmogljivosti“, omenjenega na strani 6, ki je vzrok za to, da so nekateri proizvajalci napovedali zaprtje proizvodnih obratov. EESO meni, da bi bilo treba proučiti, v kolikšni meri so presežne zmogljivosti začasno neravnovesje med proizvodnimi zmogljivostmi, ki je odvisno od zgodovinskega ozadja geografske razporeditve, in povpraševanjem v Evropi, ter je odvisno od dejavnikov, kot so kupna moč potrošnikov, politika v zvezi z izdelkom, politika proračunskih omejitev in druge javne politike.
2.2

Cilji mednarodnega sodelovanja so: a) izboljšanje odličnosti in privlačnosti Unije pri raziskavah in inovacijah kot tudi njene gospodarske in industrijske konkurenčnosti z omogočanjem dostopa do zunanjih virov znanja, privabljanjem talentov in naložb v Unijo, olajševanjem dostopa do novih trgov in trgov v vzponu ter sprejemanjem skupnih praks za izvajanje raziskav in izkoriščanje rezultatov; b) reševanje svetovnih družbenih izzivov s hitrejšim razvojem in uvajanjem učinkovitih rešitev ter optimizacijo uporabe raziskovalne infrastrukture; c) podpiranje zunanje politike Unije s tesnim usklajevanjem s politiko širitve, sosedsko politiko, trgovinsko politiko, skupno zunanjo in varnostno politiko, politiko človekoljubne pomoči in razvoja ter z vključitvijo raziskav in inovacij v obsežen sveženj zunanjih ukrepov.
3.4.3

Trenutno se lahko nekatere vrste, kot sta npr. krilati romb ali škamp, uspešno lovijo samo z vlečnimi mrežami. Če se to prepove na hitro in brez posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, bo lahko prišlo do gospodarske izgube in izgube delovnih mest v tem sektorju. Po mnenju EESO bi lahko z boljšim poznavanjem in nadzorovanim ribolovom teh vrst skupaj z drugimi tehničnimi in podpornimi ukrepi dosegli trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov tako z okoljskega kot družbenega in gospodarskega vidika. Zato bi bilo treba podpreti razširjanje novih načinov ribolova, ki omogočajo tehnične rešitve za zamenjavo sedanjih vlečnih mrež z drugimi načini globokomorskega ribolova.
„Dejstvo, da do nezgod v jedrskih elektrarnah prihaja tudi v državah članicah z dobro varnostno bilanco, potrjuje potrebo po temeljitih in rednih pregledih varnosti in ocenjevanju izkušenj z obratovanjem ter kaže na potrebo po tesnem sodelovanju in deljenjem informacij med upravljavci, prodajalci, regulatorji in evropskimi institucijami, kot je na primer Evropsko središče za izkušnje z obratovanjem (European Clearinghouse of Operating Experience), ki deluje pod okriljem Skupnega raziskovalnega središča Komisije (JRC).“ Informacije se naj ne bi delile zgolj med „upravljavci, prodajalci, regulatorji in evropskimi institucijami“ (COM(2012) 571 final). V ta proces je treba vključiti tudi prebivalstvo EU: to je namreč eden izmed stebrov (obveščanje, posvetovanje/sodelovanje in dostop do pravnega varstva) Aarhuške konvencije.

V Franciji so na primer za pomoč državljanom na voljo trije organi: odbor na visoki ravni za preglednost in obveščanje v zvezi z jedrsko varnostjo, lokalni odbori za obveščanje in nacionalno združenje lokalnih odborov za obveščanje (zakon iz junija 2006). Ti organi so sodelovali v francoskem postopku „dodatnega ocenjevanja varnosti“. Odbor na visoki ravni je sodeloval pri izdelavi specifikacij in delovno skupino zadolžil, da je s posvetovanjem na terenu natančno določila delovne pogoje osebja. Lokalni odbori za obveščanje in njihovo nacionalno združenje so poskrbeli za analizo poročil upravljavcev jedrskih objektov, ki je bila uporabljena za pripravo poročila francoskih nacionalnih regulatorjev.

Ti organi imajo v primeru nesreč dostop do dopisov v zvezi z odzivom na inšpekcijske preglede in lahko pridobijo odgovore upravljavcev. Glede na možnosti, ki so na voljo v Franciji, je razvidno, da lahko sodelovanje javnosti pri analizah nesreč prispeva k bolj konstruktivnemu dialogu s prebivalstvom.
4.7.3

Na trajnost potencialnih delovnih mest v zelenem gospodarstvu močno vpliva tudi struktura kvalifikacij. Študija o strukturah kvalifikacij (18) v devetih državah članicah kaže, da je pričakovati rast zaposlovanja na tem področju predvsem pri dejavnostih, ki zahtevajo visoke kvalifikacije. Hkrati je ponudba po izobraževanju na tem področju še precej razdrobljena. Za optimizacijo struktur usposabljanja za zeleno zaposlovanje je potrebno redno usklajevanje med socialnimi partnerji in ponudniki usposabljanja. Okoljski cilji so zelo pomembni tudi za izobraževanje za zeleno gospodarstvo, saj usmerjajo povpraševanje po kvalifikacijah. Primanjkuje raziskav in razvoja, ki bi združili znanje in tvegani kapital; Evropa doslej še vedno ni ustvarila lastne "silicijeve doline". Delovna mesta v industriji pa so odvisna od razvoja proizvodov. Sporočilo Komisije na splošno ne obravnava vprašanja raziskav in razvoja kot gonila napredka. Eno od področij, kjer obstajajo resnične možnosti za predelovalno industrijo ter za zasebne storitve in storitve splošnega pomena, je področje aktivnega staranja v najširšem pomenu – uporaba IKT pomaga ljudem, da ostanejo aktivni, so obveščeni, mobilni in vključeni v družbo, da ohranjajo zdravje in dobijo pomoč (v naši družbi bo delež teh oseb kmalu dosegel 30 %) (19). Treba bi bilo upoštevati primer Azije (Kitajska, Japonska). S hitrim priznanjem pravic uporabnikov in varstvom teh pravic bi prihranili čas in povečali stopnjo zaposlenosti.
4.1

Vendar pa EESO meni, da bi bila Komisija lahko bolj učinkovita pri doseganju končnih ciljev teh prizadevanj, in sicer: — z uvedbo in uveljavljanjem zakonodajnih mehanizmov, tako da se učinkovito odpravi davčna diskriminacija pri dedovanju med državljani EU, ne da bi to pomenilo ogrožanje nacionalne davčne suverenosti, ampak bi bilo le v skladu s temeljnim načelom pravic evropskega državljanstva do premoženja, ki sega prek nacionalnih meja; — s predlogi za praktične mehanizme in njihovim izvajanjem, s čimer bi v primernem času zagotovili učinkovito medsebojno delovanje nacionalnih davčnih sistemov; pristop, s katerim se zgolj dajejo priporočila za izvajanje v posameznih državah članicah, bi lahko imeli za ne dovolj učinkovitega v praksi; priznava se, da je tudi zaželeno, kot predlaga Komisija, da se posamezne države članice spodbuja, naj hitro preidejo na učinkovitejšo in bolj prilagodljivo uporabo mehanizmov za oprostitev večkratnega obdavčenja, medtem ko bi Komisija spremljala razvoj v naslednjih treh letih z namenom, da z direktivo sprejme trdnejše stališče, če bo to potrebno; — da se dolgoročneje in v širšem pogledu, ki presega čezmejno obdavčitev, razširi obseg ukrepov v zvezi z obdavčitvijo dediščine, tako da se vanj vključijo morebitni učinki izkrivljanja zaradi razlik pri načinu izračuna osnove za davek na dediščino v različnih nacionalnih davčnih sistemih, pri čemer je treba spoštovati nacionalno davčno suverenost, zlasti v zvezi z določanjem davčne stopnje, vendar pa bi bilo to podvrženo skupnim načelom glede načina obravnave osnove za davek na dediščino v vseh državah članicah EU; ta način bi v idealnem primeru temeljil na pravičnih načelih ocene neto premoženja in bi zagotavljal neprekinjeno delovanje poslovne enote; — s preučitvijo obsega in posledic primerov večkratnega neobdavčenja z uporabo izpopolnjenih finančnih instrumentov, v zvezi s čimer EESO izraža pričakovanja glede nadaljnjih posvetovanj in pobud Komisije; — z aktivnim razširjanjem uspešnejših, učinkovitejših in državljanom prijaznih sistemov obdavčitve, ki se odzivajo v primernem času in na primeren način, zlasti v okviru pogosto dolgih in zapletenih postopkov, s katerimi je povezano obdavčenje dediščine, in s čim manjšimi bremeni za davkoplačevalce; — s preučitvijo vprašanja, v kakšnem obsegu državljane EU negativno prizadenejo vprašanja obdavčenja čezmejne dediščine na svetovni ravni, posledic tega in morebitnih rešitev; — s preučitvijo možnosti uvedbe enostavnejšega načina obdavčitve dediščine, pri čemer bi se davek uveljavljal le enkrat na eni sami lokaciji, ki bi se določila glede na lokacijo premoženja.
2.2

Predlog Komisije za direktivo o izvrševanju direktive o napotitvi delavcev vključuje naslednje: — v poglavju I je določen okvir za preprečevanje zlorab in izogibanja. Predlogi vsebujejo določbe za ugotavljanje, ali podjetja dejansko opravljajo večji del svojih dejavnosti, ne le notranjih upravljavskih in/ali administrativnih dejavnosti. Podani so tudi okvirni opis sestavnih elementov pojma napotitev za opravljanje storitev ter merila o tem, kaj je dejanski sedež izvajalca storitve v državi članici. S tem naj bi preprečili navidezne napotitve in t. i. slamnata podjetja; — v poglavju II so določena pravila za dostop do informacij, torej potrebe zaposlenih in družb po informacijah v zvezi z njihovimi pravicami in obveznostmi. Člen 5 vsebuje podrobnejše ukrepe za zagotavljanje splošne dostopnosti informacij o pravilih na trgu dela, vključno s primeri, kjer so pogoji določeni v kolektivnih pogodbah; — v poglavju III so določbe o sodelovanju med nacionalnimi organi, pristojnimi za napotitve. Splošna načela, pravila in postopki, potrebni za učinkovito upravno sodelovanje in pomoč, so določeni v členu 6, obveznosti države članice, iz katere se delavci napotijo, pa so obravnavane v členu 7; — poglavje IV se nanaša na spremljanje napotitev in zajema nacionalne nadzorne ukrepe, v skladu s katerimi lahko države članice uvedejo samo določene upravne zahteve in nadzorne ukrepe; — poglavje V ureja mehanizme za izvrševanje in zagotavljanje uporabe v praksi, vlaganje pritožb in pravico do začetka sodnih ali upravnih postopkov. Določbe v členu 12 se nanašajo na zaščito pravic delavcev na podlagi (1) solidarne odgovornosti za plačilo napotenim delavcem v gradbeništvu in (2) učinkovitejšega obravnavanja pritožb. Določbe so omejene na gradbeništvo, kot je opredeljeno v seznamu dejavnosti v prilogi k Direktivi 96/71/ES. Zajeta je tudi napotitev agencije za posredovanje dela, če se delo opravlja v gradbeništvu. Vendar lahko države članice te določbe uporabljajo tudi za druge sektorje, če to želijo; — v poglavju VI so določena pravila za čezmejno izvrševanje ter upravne globe in kazni, medtem ko poglavje VII vsebuje kazni in določbe v zvezi z uporabo informacijskega sistema za notranji trg.
4.10

EESO priporoča, da se člen 3(2) dopolni in spremeni tako: (3) podpora organizacijam, ki so v splošnem evropskem interesu ali imajo izrecno evropsko razsežnost, (4) grajenje skupnosti in razprave o državljanskih vprašanjih, ob vključevanju ciljne javnosti prek uporabe interneta, IKT in/ali družbenih medijev ter s krepitvijo evropske razsežnosti prek drugih kanalov in načinov komuniciranja, (5) dogodki na ravni Unije v posebnih in upravičenih primerih, - Utemeljitev: dogodki, organizirani na ravni Unije, nimajo vedno dodane vrednosti, saj pogosto vključujejo državljane, ki so že informirani in angažirani, ko gre za evropska vprašanja, rezultati pa ne upravičujejo visokih stroškov, potrebnih za organizacijo. (7) refleksija/razprave o skupnih vrednotah, pa tudi o prihodnosti državljanstva Unije in možnosti udejstvovanja v zvezi s tem, (8) pobude za večjo ozaveščenost o institucijah EU in njihovem delovanju, državljanskih pravicah in predvsem demokratičnih pravicah ter o postopku oblikovanja politik, zlasti politik EU, na nacionalni ravni. Pri teh pobudah se je treba osredotočiti na udejstvovanje državljanov pri oblikovanju politik in odločanju na različnih ravneh ali v različnih fazah, (11) podpora informacijskim/svetovalnim in upravnim strukturam programa v državah članicah, (12) nova alineja: donacije v regijah ali državah članicah upravičenkah, v katerih je dostop do virov za dejavnosti, ki so povezane s cilji programa, omejen ali pa je stopnja udejstvovanja državljanov pod povprečjem.
2.6

Glede na to, da so prevozi pogosto čezmejni, mora prevoznik v nekaterih primerih upoštevati postopke prijavljanja in pridobivanja dovoljenj v vseh zadevnih državah članicah. Poleg tega države članice izvajajo te postopke v različnih sistemih in s tem povečujejo zapletenost prevoza in postopkov pridobivanja dovoljenj.
2.3

Zaporedne reforme SKP, ki so se začele leta 1992, so povzročile znatno zmanjšanje intervencijskih zalog. Zaloge so bile najprej strukturne, nato pa so postopno dobile konjunkturni značaj. V zadnjih letih so se obstoječe zaloge zmanjšale do take mere, da ni več mogoče zadovoljiti povpraševanja po pomoči v hrani.
2.1

Sedanji predlog v Uredbo (ES) št. 1698/2005 uvaja posebne določbe, ki omogočajo povečanje deleža prispevkov EKSRP, ki se uporablja za programe razvoja podeželja teh držav članic, in sicer na največ upravičenih javnih odhodkov v regijah, upravičenih po konvergenčnem cilju, v najbolj oddaljenih regijah in na manjših Egejskih otokih ter na največ upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah. Te določbe, ki bodo veljale le, dokler zadevne države članice prejemajo pomoč iz omenjenih mehanizmov, jim bodo zagotovile dodatna finančna sredstva in s tem olajšale nadaljnje izvajanje programov na njihovem ozemlju. S tem bi se zmanjšalo njihovo sofinanciranje na nacionalni ravni, kar bi jim v času, ko so njihovi nacionalni proračuni pod velikim pritiskom, močno pomagalo pri oživljanju njihovih gospodarstev, ki so v težavah.
4.1.7

Zaupanje v vodenje in upravljanje programov GNSS je bistveno za podporo znotraj EU in na trgu. Sedanje strukture vodenja in upravljanja bi bilo treba pregledati in oceniti, ali bi bilo treba uvesti kakšne spremembe.
2.3

Posebni kmetijski ukrepi v najbolj oddaljenih regijah so bili prvič uvedeni leta 1991, in sicer v francoskih čezmorskih departmajih (POSEIDOM), ter leta 1992 na Kanarskih otokih (POSEICAN), Azorih in Madeiri (POSEIMA). Uredbe POSEI so bile leta 2001 prenovljene, in sicer tako, da so se spremenili posebni režimi preskrbe ter zlasti način izračuna pomoči v okviru posebnih režimov preskrbe. Prav tako so bili uvedeni novi ukrepi in dopolnjeni stari za podporo lokalni proizvodnji.
SL Uradni list Evropske unije C 54/31

467. PLENARNO ZASEDANJE 8. IN 9. DECEMBRA 2010

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirana različica)

(COM(2010) 507 konč. - 2010/0260 (COD))

(2011/C 54/06)

Svet in Evropski parlament sta 7. oziroma 15. oktobra 2010 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote

COM(2010) 507 konč. - 2010/0260 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 467. plenarnem zasedanju 8. in 9. decembra 2010 (seja z dne 8. decembra) s 85 glasovi za, brez glasov proti in 1 vzdržanim glasom o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.