POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o prizadevanjih držav članic v letu 2013, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi



Splošne ugotovitve

Dokazi držav članic kažejo stalen napredek pri prilagajanju ribolovne zmogljivosti ladjevij držav članic v zvezi z razpoložljivimi viri rib. Ukrepi držav članic, ki so bili uporabljeni v preteklosti, skupaj s prizadevanji Unije za izboljšanje stanja virov, so sčasoma prispevali k doseganju ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi v številnih segmentih ladjevja.

Najnovejša analiza poročil držav članic (več kot 2013) o ravnovesju med zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi kaže tudi na tiste segmente ladjevja, kjer so države članice ugotovile strukturno presežno zmogljivost. Države članice morajo za te segmente pripraviti akcijske načrte z ukrepi in časovni okvir, da bi odpravile presežno zmogljivost. Vse države članice, ki so jih zadeva presežna zmogljivost, niso pripravile akcijskih načrtov. To trenutno preučuje Komisija v okviru pogajanj o novih operativnih programih (OP), ki jih države članice pripravljajo za izvajanje Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) za obdobje 2014–2020.

Zadevne države članice so za odpravo presežne zmogljivosti med drugim načrtovale ukrepe za trajno ukinitev v svojih operativnih programih ESPR. Poleg tega nekatere države članice nadaljujejo z uporabo sredstev, ki so na voljo v okviru Evropskega sklada za ribištvo (ESR) za obdobje 2007–2013.

Zgornje meje ladjevja niso omejitveni pogoj v nobeni državi članici, saj (licenčna) zmogljivost nikjer ne dosega 100 %. Kljub temu pa to zaradi režima vstopa/izstopa ne omogoča povečanja zmogljivosti: nova zmogljivost ne more biti uvedena, razen če se enaka zmogljivost ne odstrani iz ladjevja. Neaktivna plovila so del (licenčne) zmogljivost v okviru zgornjih meja ladjevja. Možna je aktivacija te neaktivne zmogljivosti in lahko poveča aktivno ribolovno zmogljivost in s tem ribolovni pritisk, zlasti kadar ribolovne možnosti niso omejene.

Ob upoštevanju dinamične narave tako ribolovnih dejavnosti ladjevij Unije kot tudi virov, ki se izkoriščajo, in ob upoštevanju nizke stopnje uporabe plovil je treba natančno spremljati razvoj zmogljivosti ladjevja glede na ribolovne vire in ukrepe politike, ki so z njimi povezani.

Pravni okvir in obveznosti držav članic

V okviru nove skupne ribiške politike morajo države članice sprejeti ukrepe za postopno prilagoditev ribolovne zmogljivosti svojega ladjevja svojim ribolovnim možnostim s ciljem vzpostavitve stabilnega in trajnega ravnovesja med njimi. Zmogljivost posamezne države članice se ne more povečati zaradi režima vstopa/izstopa in bi morala vedno ostati v okviru določene zgornje meje zmogljivosti.

Države članice morajo pripraviti letno poročilo o ribolovni zmogljivosti . Komisija je določila smernice za pripravo teh poročil, ki jih je upoštevala večina držav članic. Če država članica ugotovi strukturno neravnovesje, mora pripraviti in predložiti akcijski načrt za zadevni segment ter določiti cilje in orodja za prilagoditev ter jasen časovni okvir za njegovo izvajanje. Leta 2014 je Komisija od držav članic prejela šest akcijskih načrtov (Priloga III). Kljub temu razprave še potekajo z nekaterimi drugimi državami članicami, ki niso določile akcijskih načrtov, medtem ko bi rezultati ocene njihovih ladjevij običajno vodili k oblikovanju takšnih načrtov.

Ocena strukturnega neravnovesja je tesno povezana z izvajanjem Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR): podpora trajni prekinitvi dejavnosti v okviru ESPR je mogoča le za segmente ladjevij v neravnovesju, podpora za zamenjavo motorjev plovil pa je mogoča le za segmente ladjevja v ravnovesju.

Stanje zmogljivosti ribiškega ladjevja v Uniji

Na splošno se je zmogljivost ladjevja v zadnjih letih zmanjšala. Kljub temu v nekaterih segmentih ostajajo neravnovesja.

Med 1. julijem 2013 in 1. januarjem 2015 se je ribolovna zmogljivost 28 držav članic EU zmanjšala za 1,1 % v kilovatih (kW) in povečala za 0,3 % v bruto tonaži (BT). To povečanje se lahko pojasni s pristopom Hrvaške leta 2014. Če ne upoštevamo hrvaškega ladjevja, se je ribolovna zmogljivost EU od leta 2012 do začetka leta 2015 zmanjšala za 4 % v bruto tonaži in za 3,3 % v moči motorja (kW), število plovil pa se je zmanjšalo za 3,9 %.

1. januarja 2014 je bilo v registru ribolovnega ladjevja EU registriranih 86 879 plovil s skupno zmogljivostjo 1 658 033 BT in 6 573 806 kW. To dokazuje zmanjšanje števila plovil za 7,8 % (brez plovil, ki so bila registrirana na Hrvaškem in v najbolj oddaljenih regijah), bruto tonaže za 1,6 % in moči motorja v kW za 5,4 % od leta 2012 (Priloga I). Ribolovna zmogljivost ladjevja EU je bila za 16,4 % nižja od zgornjih meja zmogljivosti za tonažo in za 10,5 % nižja od zgornjih meja moči.