EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 13.6.2017 COM(2017) 323 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU





Šesto poročilo o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije



Šesto poročilo o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije Uvod V obdobju, zajetem v tem šestem poročilu, se je z izjavo EU in Turčije z dne 18. marca 2016 nadaljevalo zagotavljanje učinkovitega upravljanja migracijskih tokov ob vzhodnosredozemski poti, s čimer se je utrdil trend, opisan v prejšnjih poročilih. Število nezakonitih prehodov je ostalo majhno (v povprečju 52 dnevno od petega poročila). Kljub nedavnim tragičnim incidentom se je precej zmanjšalo tudi število smrtnih žrtev v Egejskem morju. Vendar so še vedno prisotni nekateri izzivi, zlasti ker je število prihodov še vedno večje od števila vrnitev z grških otokov v Turčijo, zaradi česar se povečuje pritisk na žariščne točke na otokih. Hitro povečanje učinkovitosti pritožbenih postopkov za zadeve v zvezi z azilom in zmogljivosti za vračanje z otokov zato ostaja prednostna naloga, tudi zaradi morebitnega povečanja števila prehodov z začetkom poletne sezone. Pri vseh drugih elementih izjave je opazen dodaten napredek, vključno z vse hitrejšim preseljevanjem sirskih beguncev iz Turčije. Tudi instrument za begunce v Turčiji se še naprej stalno izvaja. Iz obsega sredstev v višini 3 milijarde EUR za obdobje 2016–2017 so skupna dodeljena sredstva dosegla znesek 2,9 milijarde EUR (v primerjavi z 2,2 milijarde EUR v času prejšnjega poročila) in podpisane so bile pogodbe za 47 projektov v skupnem znesku 1,572 milijarde EUR (povišanje z 1,495 milijarde EUR), ki so se že začele izvajati. Izplačila so dosegla znesek 811 milijonov EUR (porast s 750 milijonov EUR). Predsednika Juncker in Tusk ter predsednik Erdoğan so na srečanju 25. maja 2017 poudarili bistven pomen izjave EU in Turčije za skupno upravljanje izzivov na področju migracij in njihovo skupno odločnost, da si prizadevajo za njeno nadaljnje uspešno izvajanje. 1.Trenutne razmere Od petega poročila so iz Turčije na grške otoke prispele skupaj 5 303 osebe (v obdobju od 27. februarja do 8. junija 2016), kar v povprečju pomeni 52 oseb na dan. Številke so precej manjše kot v istem obdobju prejšnje leto (približno 40 000 od 27. februarja) in en mesec pred izjavo (ko je prišlo povprečno 1 700 oseb na dan). Kljub temu kaže, da bi se lahko z izboljšanjem vremenskih razmer povečala tihotapska dejavnost, kot je razvidno iz večjega števila prihodov na grške otoke in primerov prestrezanja turških organov na celini. Od začetka izvajanja izjave EU in Turčije je bilo v Egejskem morju zabeleženih 105 smrtnih žrtev in pogrešanih oseb. To je še vedno tragično število, vendar pomeni znatno zmanjšanje glede na približno 1 150 ljudi, ki so umrli ali bili prijavljeni kot pogrešani v letu pred sprejetjem izjave.

Nastanitev treh milijonov beguncev iz Sirije, Iraka in drugih držav je še vedno prednostno vprašanje za turške organe, ki si močno prizadevajo za zagotavljanje ustreznih pogojev za sprejem in življenjskih razmer. Ta prizadevanja so prispevala tudi k zmanjšanju števila Sircev, ki nezakonito prečkajo mejo. Izboljšano usklajevanje in sodelovanje Koordinator EU še naprej tesno sodeluje z vsemi zadevnimi partnerji, da se zagotovi vsakodnevno spremljanje izvajanja izjave EU in Turčije in skupnega akcijskega načrta o njenem izvajanju, ki je bil pripravljen skupaj z grškimi organi. Skupni akcijski načrt je na decembrskem zasedanju potrdil Evropski svet, ki je Grčijo in vse države članice pozval, naj zagotovijo njegovo izvajanje. Od prejšnjega poročila so bila posebna prizadevanja usmerjena v pospeševanje azilnega postopka, zlasti na drugi stopnji, in povečanje predodstranitvenih zmogljivosti in zmogljivosti za pridržanje na otokih. Komisija je hkrati podprla grške organe pri usklajevanju in upravljanju ter zagotavljanju varnosti in zaščite na otokih, da bi nadgradila sprejemne zmogljivosti in izboljšala življenjske razmere na otokih ter pospešila predajo migrantov iz rednega azilnega postopka, vključno z ranljivimi skupinami, v namenske objekte na celini. Prizadevanja za povišanje stopnje vračanja so bila podprta tudi z izvajanjem priporočila Komisije o povečanju učinkovitosti vrnitev pri izvajanju direktive o vračanju. Posebna pozornost je bila namenjena tudi ukrepom za učinkovito zaščito ranljivih skupin, saj je bila ponovno poudarjena potreba po imenovanju uradnih oseb za varstvo otrok v sprejemnih objektih, tudi na vseh žariščnih točkah, kjer so nastanjeni otroci. Nujen in pomemben odziv držav članic na potrebe, ki sta jih opredelila Evropski azilni podporni urad in evropska mejna in obalna straža, je nepogrešljiv, saj agencijam EU omogoča učinkovito podpiranje izvajanja izjave EU in Turčije. To vključuje napotitve za dovolj dolga obdobja in v skladu z določenimi specifikacijami. Vendar se pomanjkanje osebja, ugotovljeno v prejšnjih poročilih, še vedno ni v celoti obravnavalo. Evropski azilni podporni urad je od 9. junija v Grčijo napotil 101 tolmača in 100 strokovnjakov iz držav članic, od katerih jih je bilo 99 napotenih na žariščne točke, 85 od teh pa je bilo uradnikov za obravnavanje primerov. To pomeni, da trenutno primanjkuje 50 strokovnjakov. Evropska mejna in obalna straža ima v okviru skupne operacije Poseidon napotenih 891 uradnikov, vključno z 88 uradniki za podporo pri dejavnostih ponovnega sprejema v okviru izvajanja izjave. Za skupno operacijo Poseidon in za shemo ponovnega sprejema v okviru izjave EU in Turčije primanjkuje 13 strokovnjakov za obdobje do konca junija in 43 strokovnjakov za obdobje od julija do sredine avgusta. Skupina gostujočih uradnikov za zagotavljanje podpore, kjer je potrebna, ki so jih napotile države članice, usposablja pa jih Europol, se je pred kratkim povečala na 278. Napotujejo se na pet grških žariščnih točk na podlagi tromesečne rotacije za opravljanje sekundarnih varnostnih pregledov. Število gostujočih uradnikov se lahko razlikuje iz tedna v teden; na žariščne točke je trenutno napotenih 15 gostujočih uradnikov. Poleg tega sta dva uradnika zaradi usklajevanja napotena v regionalno skupino Evropske unije za posredovanje v Pireju. Evropska mejna in obalna straža še naprej sodeluje z zvezo NATO pri dejavnostih zgodnjega opozarjanja in nadzora ter izmenjavi operativnih informacij, tudi z grško in turško obalno stražo. Turška obalna straža na svoji strani še vedno dejavno patruljira in preprečuje odhode iz Turčije. Poleg tega je Turčija 29. aprila 2017 v svoj zakon o tujcih in mednarodni zaščiti vključila ukrepe v zvezi z zaplembo vozil, ki se uporabljajo za tihotapljenje ljudi. Obstajajo dokazi, da morajo zaradi tega tihotapci ljudi zdaj poskusiti večkrat, preden jim uspe migrante prepeljati čez Egejsko morje. Dejavnosti obveščanja Sredi maja 2017 je začel uspešno delovati večjezični spletni informacijski portal „InfoMigrants.net“, katerega namen je doseči potencialne migrante ter jih obveščati o nevarnostih in dejstvih, povezanih z migracijami. Informacijske točke na Hiosu in Lezbosu migrantom in prosilcem za azil še naprej zagotavljajo informacije o njihovih pravicah, obveznostih in možnostih, ki jih imajo na voljo, vključno v zvezi z azilom ali vrnitvijo. Komisija je grško službo za sprejem in identifikacijo opozorila na potrebo po vzpostavitvi takih informacijskih točk na vseh žariščnih točkah. Služba za sprejem in identifikacijo trenutno vzpostavlja informacijsko točko na otoku Kos. Osebje, ki je prisotno na teh točkah, in vsi, ki na otokih zagotavljajo informacije, sledijo istemu postopku. Komisija je v sodelovanju z grškimi organi, Evropskim azilnim podpornim uradom, Mednarodno organizacijo za migracije in visokim komisarjem Združenih narodov za begunce pred kratkim dokončala dokumentacijo, namenjeno informiranju oseb, ki nedovoljeno prihajajo na grške otoke. Zadevno informacijsko gradivo je bilo posredovano službi za sprejem in identifikacijo za uporabo na žariščnih točkah.

Ključni izzivi in prihodnji ukrepi ·Države članice nemudoma dajo na voljo osebje, ki ga potrebujeta Evropski azilni podporni urad ter evropska mejna in obalna straža. ·Skupna prizadevanja za izvajanje skupnega akcijskega načrta o izvajanju izjave EU in Turčije bi bilo treba nadaljevati. 2.Vračanje vseh novih migrantov brez urejenega statusa iz Grčije v Turčijo V izjavi je določeno, da je treba vrniti vse nove migrante brez urejenega statusa in prosilce za azil, ki so iz Turčije prispeli na grške otoke po 20. marcu 2016 in katerih prošnja za azil je bila razglašena za nedopustno ali neutemeljeno. Ti ukrepi se izvajajo dosledno v skladu z zahtevami prava EU in mednarodnega prava ter ob popolnem spoštovanju načela nevračanja. Trenutno stanje Od prejšnjega poročila do 9. junija je bilo 311 oseb, ki so v Grčijo prišle iz Turčije, vrnjenih v skladu z izjavo EU in Turčije, vključno z 42 Sirci. Med državljani drugih držav so bili Pakistanci (163), Alžirci (37), Bangladeševci (35), Maročani (8), Nepalci (7), Ganci (5), Nigerijci (3), Kamerunci (3), Iračan (1), Afganistanec (1), Egipčan (1), Kongovec (1), državljan Slonokoščene obale (1), Haitijec (1) Senegalec (1) in Palestinec (1). Skupno število migrantov, vrnjenih v Turčijo od izjave EU in Turčije, je 1 798. Število oseb, ki se z grških otokov vračajo v Turčijo, je precej manjše od števila prihodov, zaradi česar žariščne točke na otokih ostajajo pod stalnim pritiskom. To je zlasti posledica nakopičenih zaostankov na grških otokih pri obravnavi prošenj za azil na drugi stopnji, nezadostne zmogljivosti za obravnavo pred vračanjem in za pridržanje ter pravnih vprašanj, opisanih v nadaljevanju. Vendar se je hitrost vračanja izboljšala v primerjavi s prejšnjim obdobjem, v prihodnjih mesecih pa bi se morala povečati še bolj zaradi izboljšane zmogljivosti azilnega sistema (verjetno se bo zdaj sprejelo več drugostopenjskih odločitev), več ponovnih prijetij in povečanja predodstranitvenih zmogljivosti. Za izboljšanje postopkov vračanja je 5. maja v Atenah potekalo drugo tristransko srečanje med Komisijo, Grčijo in Turčijo. Na srečanju so se med drugim obravnavali poenostavitev ponovnega sprejema za doseganje največje učinkovitosti, izmenjava informacij o migrantih, ki trdijo, da so mladoletniki brez spremstva, in o predlaganih ali zavrnjenih povratnikih, načini za obravnavanje povečanega števila postopkov vračanja in vzpostavitev učinkovitih komunikacijskih poti za izmenjavo informacij o kandidatih za vrnitev, ki so bili zavrnjeni zaradi javne varnosti in reda. Naslednje srečanje naj bi bilo v začetku julija 2017. Potrebna so nadaljnja prizadevanja, da se migrantom zagotovi možnost učinkovite vrnitve v Turčijo ali njihovo izvorno državo. Od prejšnjega poročila se je s podporo programa za pomoč pri prostovoljnem vračanju in ponovni vključitvi z grških otokov v svojo izvorno državo prostovoljno vrnilo 579 migrantov (s celine pa še 1 147 migrantov). To pomeni, da je ta program, odkar se je leta 2016 začel izvajati, izkoristilo približno 8 700 migrantov. Grčija se spodbuja, naj v celoti uporablja in sodeluje v skupnih programih na področju vračanja, ki jih financira EU (zlasti v evropskem okviru za ponovno vključevanje), in sicer s tesnim in proaktivnim sodelovanjem z glavnimi izvajalskimi agencijami ter z uporabo razpoložljive finančne in tehnične podpore v največjem možnem obsegu. Migranti, ki niso iz Sirije, se vračajo z grških otokov v Turčijo z ladjo in so premeščeni v center za tujce v Kayseriju, kjer so poučeni o svojih pravicah, vključno z možnostjo prošnje za zaščito v Turčiji. Doslej je pri turških organih prošnje za mednarodno zaščito vložilo 56 oseb: dvema je bil dodeljen status begunca, 38 prošenj je še v obravnavi, devet prošenj pa je bilo zavrnjenih. V izvorno državo je bilo vrnjenih 707 oseb. Na nedavnem obisku so organi EU lahko preverili, ali razmere v centru izpolnjujejo zahtevane standarde. Sirci se vračajo z grških otokov z letalom in so nameščeni v begunskem taborišču v centru za začasno namestitev İslahiye 2, ki je blizu meje s Sirijo. Organi EU so pred kratkim obiskali center in ugotovili, da izpolnjuje zahtevane standarde. Sirci so upravičeni do prošnje za začasno zaščito, po hitri začetni registraciji za začasno zaščito pa so odpuščeni iz centra in se lahko, če tako želijo, naselijo v kateri koli provinci ali ostanejo v centru. Doslej je bila izvedena začetna registracija vseh vrnjenih Sircev razen 16 oseb, ki so se odločile za prostovoljno vrnitev v Sirijo; osem Sircev se je odločilo, da bodo ostali v nastanitvenih objektih, ki so jih zagotovili turški organi, 168 pa se jih je odločilo, da bodo živeli drugje. Pravni ukrepi

Trenutno o pritožbah zoper prvostopenjske odločitve grške azilne službe odloča dvanajst pritožbenih odborov. Poleg tega en pritožbeni odbor nadomešča druge odbore, kadar ti ne morejo delovati (tj. če je iz nekega razloga odsotna večina članov). Glede zadev na grških otokih je bilo zoper 4 418 zavrnilnih prvostopenjskih odločitev azilne službe o dopustnosti in o vsebini do zdaj skupaj 3 554 pritožb. Od teh 3 554 pritožbenih postopkov je bilo do zdaj sprejetih 2 088 drugostopenjskih odločitev (tj. v 59 % zadev). Od 477 odločitev v pritožbenih postopkih o dopustnosti je do zdaj 57 drugostopenjskih odločitev v pritožbenih postopkih potrdilo prvostopenjske odločitve o nedopustnosti, 420 drugostopenjskih odločitev v pritožbenih postopkih pa je prvostopenjske odločitve o nedopustnosti razveljavilo. Kar zadeva 1 416 odločitev v pritožbenih postopkih o vsebini, je 1 399 drugostopenjskih odločitev potrdilo zavrnilne prvostopenjske odločitve, 17 odločitev pa je takšne zavrnilne odločitve razveljavilo. V obdobju poročanja je bilo 195 pritožbenih postopkov zaključenih iz drugih razlogov, kot je odločitev o vsebini pritožbe, tj. zaradi neizpodbijanih implicitnih in izrecnih umikov. Grški parlament je 15. marca 2017 sprejel pravne določbe, ki pritožbenim odborom omogočajo uporabo poročevalcev, Evropskemu azilnemu podpornemu uradu pa napotitev takih poročevalcev. Poročevalci članom pritožbenega odbora brez poseganja v njihovo neodvisnost pomagajo pri odločanju, tako da zberejo dejstva primera, trditve pritožnika in informacije o njegovi izvorni državi. Pritožbenim odborom že pomaga skupno 22 poročevalcev. Namen izvajanja teh določb je izboljšanje dela pritožbenih odborov in skrajšanje čakanja pritožnikov na otokih na drugostopenjsko odločitev, pri čemer imajo organi možnost, da odobrijo mednarodno zaščito tistim, ki jo potrebujejo, migrante brez urejenega statusa pa usmerijo v postopek vračanja. Vendar novi pritožbeni odbori kljub povečanju števila in zastopanosti poročevalcev še vedno odločajo počasi (od prejšnjega poročila sprejmejo v povprečju približno 47 odločitev tedensko). Doslej so izdali 1 447 odločitev v skladu z izjavo EU in Turčije, in sicer 54 o dopustnosti in 1 393 o vsebini. Grški organi priznavajo pomen in nujnost zadeve. Grški pritožbeni organ poleg zagotavljanja, da je ustrezno opremljen (tj. pisarniški material in oprema) in da se pritožbe, vložene na otokih, obravnavajo prednostno, še naprej izboljšuje potek dela, na primer z uvedbo začasnega informacijskega orodja za načrtovanje terminov za obravnavo in proučevanjem možnosti, da se poročevalci in odbori specializirajo za referenčne datoteke po izvornih državah. Pričakuje se, da bodo taki ukrepi pripomogli k povečanju števila odločitev in posledično k hitrejšemu učinkovitemu vračanju z grških otokov v Turčijo. Na plenarnem zasedanju grškega državnega sveta so se 10. marca 2017 obravnavale zadeve v zvezi z ustavnostjo sestave pritožbenih odborov in vprašanje, ali se lahko Turčija šteje za varno tretjo državo za vrnitev dveh sirskih prosilcev za azil, ki sta se pritožila zoper drugostopenjsko odločitev, s katero je bila potrjena prvostopenjska odločitev o dopustnosti njunih zadev. V odločitvi z dne 8. maja 2017, ki se je nanašala na dva od štirih zadevnih primerov, je bilo na plenarnem zasedanju potrjeno, da je sedanja sestava pritožbenih odborov v skladu z ustavo. Odločitev na plenarnem zasedanju državnega sveta v preostalih dveh primerih v zvezi s tem, ali je Turčija varna tretja država, je še v obravnavi, za njeno sprejetje pa še ni bil določen noben datum. Operativni ukrepi Po mnenju grških organov je trenutno na otokih 13 968 migrantov, medtem ko je na voljo le 7 450 mest v uradnih sprejemnih objektih in dodatnih 1 223 mest v okviru programa subvencij za najem visokega komisarja Združenih narodov za begunce. Težko breme, ki ga nosijo grški organi, otežuje tudi upravljanje razmer na žariščnih točkah. Grški organi, ki jih je podprla Komisija, so si še naprej prizadevali za izboljšanje razmer na žariščnih točkah in otokih, in sicer z nadgradnjo objektov in zagotavljanjem učinkovitejših postopkov, v skladu s skupnim akcijskim načrtom o izvajanju izjave EU in Turčije. Da bi se okrepilo vračanje, se je na Kosu 30. marca 2017 odprl nov predodstranitveni center z 224 mesti, ki bo do julija 2017, ko bo deloval s polno zmogljivostjo, razpolagal s 500 mesti. Tudi dela v zvezi z območji za pridržanje pred odstranitvijo na žariščnih točkah na Lezbosu in Samosu naj bi se zaključila junija, skupno pa bo do konca julija na voljo 996 mest. Na Hiosu je bila sprejeta odločitev, naj se nadaljuje razvoj predodstranitvenega centra na lokaciji zunaj mesta. Pod okriljem regionalne skupine EU za posredovanje je bila ustanovljena stalna delovna skupina za varnost, ki združuje strokovnjake Komisije in agencij EU za varnost, ki bodo grškim organom svetovali o ključnih področjih tveganj. Izzivi, ki so skupni na vseh otokih, vključujejo zamude pri uradni objavi načrtov evakuacij za območja, ki so jih grški organi končali, in evakuacijske vaje za osebje. Stalni grški koordinatorji, ki so februarja prevzeli svoje dolžnosti na vseh žariščnih točkah, so še vedno odgovorni za splošno upravljanje žariščnih točk ter zlasti obravnavajo vprašanja glede varnosti in javnega reda.

Da bi se olajšalo vračanje, je grška vlada določila rok za prijavo v program za pomoč pri prostovoljnem vračanju in ponovni vključitvi zaradi izogibanja morebitni zlorabi programa, zlasti tik pred vračanjem. Da bi se omogočilo njegovo učinkovito izvajanje in bi se vsi zavrnjeni prosilci za azil seznanili z rokom za prijavo, Mednarodna organizacija za migracije, ki še naprej zagotavlja stalno prisotnost na petih žariščnih otokih, kjer promovira program in zagotavlja individualno svetovanje, zadevnim migrantom razdeljuje namensko informacijsko brošuro. Kljub sprejetim ukrepom je treba storiti več za obravnavanje razmer na otokih. Kot se je že poročalo in je bilo že navedeno, bi se moral čas med pripravo in vložitvijo prošnje skrajšati v skladu s členom 6(2) direktive o azilnih postopkih, ki določa, da mora imeti oseba, ki pripravi prošnjo za azil, dejansko možnost, da jo vloži v najkrajšem možnem času. Evropska mejna in obalna straža sicer sofinancira napotitev 280 grških policistov na žariščne točke, vendar je treba njihovo usklajeno in učinkovito uporabo dodatno razviti, da se bi se še naprej zagotavljala zaščita za območje. Finančna pomoč EU Grčiji Grčija je dosegla napredek glede začetka uporabe svojih nacionalnih programov v okviru sklada za azil, migracije in vključevanje ter sklada za notranjo varnost. Komisija še naprej podpira grške organe, da bi dodatno pospešili izvajanje, da se lahko sredstva, ki so na voljo v okviru teh programov (509 milijonov EUR za obdobje 2014–2020), v celoti izkoristijo za obravnavanje potreb v zvezi z upravljanjem migracij v Grčiji. Zato bi morali grški organi sprejeti vse ustrezne zakonodajne, upravne in operativne ukrepe ter izboljšati usklajevanje med zadevnimi deležniki, okrepiti operativne zmogljivosti in izboljšati mehanizme izvajanja, vključno s poenostavitvijo postopkov naročil. Poleg sredstev, ki so na voljo v okviru nacionalnih programov, se je od začetka migracijske krize leta 2015 zagotovila precejšnja nujna pomoč iz sklada za azil, migracije in vključevanje ter sklada za notranjo varnost v višini približno 356,8 milijona EUR, da bi se Grčiji pomagalo povečati njene sprejemne objekte ter okrepiti njene zmogljivosti za migracije, azil in upravljanje meja. Grški organi so februarja 2017 uvedli finančno načrtovanje za vzpostavitev in delovanje sprejemnih objektov v letu 2017. Namenjeno je zagotavljanju usklajenega pristopa pri pravočasnem, učinkovitem in uspešnem reševanju najnujnejših sprejemnih potreb v Grčiji z uporabo vseh možnih sinergij iz vseh razpoložljivih virov (vključno z nacionalnimi programi, ki jih financira EU, nujno pomočjo v okviru sklada za azil, migracije in vključevanje ter sklada za notranjo varnost, nujno pomočjo v okviru instrumenta za nujno pomoč v EU in državnim proračunom). Do 6. junija 2017 so bile za nujno pomoč v EU za odziv na humanitarne potrebe beguncev in migrantov v Grčiji s 14 humanitarnimi partnerji podpisane pogodbe v vrednosti 249 milijonov EUR. Doslej je bila ta podpora osredotočena na zavetišča, zagotavljanje gotovine za hrano in ostale potrebščine ter pomoč mladoletnikom brez spremstva in njihovo izobraževanje, ključne dejavnosti pa so se podprle tudi na področju zdravja. Za nadaljnjo podporo odzivanju na begunsko krizo v skladu z veljavnimi merili je na voljo še 196 milijonov EUR. Kar zadeva zavetišča, se poudarek s taborišč vse bolj preusmerja na najete nastanitvene zmogljivosti za skupno največ 30 000 upravičencev. Kar zadeva gotovino, program večnamenske denarne pomoči na celini od 1. maja 2017 krije hrano in ostale potrebščine, da bi se zagotovile dostojne življenjske razmere ljudem v stiski. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi ·Nujno je treba pospešiti obravnavo prošenj za azil in povečati število odločitev posameznega pritožbenega odbora, prednostno obravnavati pritožbe, vložene na otokih, in pospešiti vračanja v Turčijo v skladu z izjavo EU in Turčije; ·zagotoviti je treba potrebne sprejemne in predodstranitvene zmogljivosti na otokih in ·nujno je treba vzpostaviti vse potrebne ukrepe, ki bodo zagotovili pravočasno, učinkovito in uspešno uporabo sredstev EU, ki so na voljo v okviru nacionalnih programov Grčije. 3.Program 1:1 za preselitev iz Turčije v EU Trenutno stanje Na dan 9. junija je bilo iz Turčije v EU v okviru programa 1:1 preseljenih skupno 6 254 državljanov Sirije. V obdobju poročanja je bilo 2 689 Sircev preseljenih v deset držav članic (v Avstrijo, Belgijo, na Finsko, v Francijo, Nemčijo, Italijo, Romunijo, Španijo, na Švedsko in Nizozemsko). Skupno število upravičenih oseb, ki čakajo na preselitev, je trenutno 1 458. Preseljevanje se še naprej izvaja precej hitreje kot vrnitve z grških otokov. To stalno hitrost izvajanja preselitev je treba ohraniti.

Države članice še naprej dobro napredujejo pri pripravi dodatnih operacij preseljevanja, vključno z misijami v Turčijo, da bi se opravili razgovori s kandidati za preselitev. Turški organi si prizadevajo za zagotovitev seznamov predloženih zadev. Od začetka leta so visokemu komisarju Združenih narodov za begunce predložili nove sezname predloženih zadev z več kot 20 000 osebami. Nadaljnje zagotavljanje teh predloženih zadev je pomembno za zagotavljanje hitrega izvajanja preselitev. Hkrati države članice EU visokemu komisarju Združenih narodov za begunce sporočajo svoje zaveze za preseljevanje za to leto, in sicer so za leto 2017 predložile skoraj 25 000 zavez. Operativni ukrepi Da bi delegacija EU podprla preselitve v skladu z izjavo EU in Turčije ter primerjala statistične podatke in razpravljala o operativnih posodobitvah, je v Ankari nadaljevala tedenska srečanja z zadevnimi turškimi organi, državami članicami, visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in Mednarodno organizacijo za migracije. Delegacija EU je pripravila osnutek vprašalnika za preselitve ter ga posredovala državam članicam in visokemu komisarju Združenih narodov za begunce. Namen vprašalnika je sirskim kandidatom za preselitev zagotoviti celovite informacije o posamezni državi članici prejemnici. To naj bi pripomoglo k zmanjšanju števila oseb, ki zapustijo postopek preselitve. Vprašalnik so pozdravili večina držav članic in visoki komisar Združenih narodov za begunce, ki naj bi ga kmalu začel uporabljati med razgovori s sirskimi kandidati. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi ·Ohranitev stalne hitrosti izvajanja preselitev. 4.Preprečevanje novih pomorskih in kopenskih poti za nedovoljene migracije Ni dokazov, da bi prizadevanja za nadzor tokov na vzhodnosredozemski poti povzročila kakršne koli večje spremembe poti iz Turčije. Čeprav je Turčija nadaljevala operacije „Aegean Hope“ in „Safe Med“, je od petega poročila iz Turčije v Italijo prišlo 20 ladij s skupno 1 389 migranti, dve ladji pa sta prišli na Ciper s skupno 116 migranti, ki so bili vsi sirski državljani. Zdi se, da je število odkritih primerov nezakonitih prehodov iz Turčije na kopenskih mejah z Bolgarijo in Grčijo v zadnjih šestih mesecih ostalo majhno: povprečno je bilo dnevno registriranih približno pet primerov nezakonitih prehodov meje v Grčijo in dva v Bolgarijo. Trenutno je na bolgarsko–turško mejo napotenih 105 uradnikov evropske mejne in obalne straže. 5.Prostovoljni program humanitarnega sprejema

Komisija si še naprej prizadeva, da bi omogočila čimprejšnje dokončanje standardnih operativnih postopkov za prostovoljni program humanitarnega sprejema s sodelujočimi državami in Turčijo. Izjava EU in Turčije določa, da bo program aktiviran, ko se bodo nezakoniti prehodi meje med Turčijo in EU prenehali ali pa vsaj bistveno in trajno zmanjšali. Na podlagi nove različice osnutka standardnih operativnih postopkov, ki je bila Turčiji posredovana konec maja, so 8. junija v Ankari potekale konstruktivne razprave med Komisijo in Turčijo, dosežen pa je bil precejšen napredek za dogovor o osnutku. Hiter dogovor o standardnih operativnih postopkih in odločitev o njegovi aktivaciji bi pospešila izvajanje izjave ter Sircem zagotovila varno in zakonito alternativo za nedovoljene migracije v EU. 6.Liberalizacija vizumskega režima Glede izvajanja načrta za liberalizacijo vizumskega režima še vedno ostaja sedem meril, ki jih je treba izpolniti, kot je poudarjeno v prejšnjih poročilih: ·izdaja biometričnih potnih listin, popolnoma skladnih s standardi EU; ·sprejetje ukrepa za preprečevanje korupcije iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima; ·sklenitev sporazuma o operativnem sodelovanju z Europolom; ·revizija zakonodaje in praks na področju terorizma v skladu z evropskimi standardi; ·uskladitev zakonodaje o varstvu osebnih podatkov s standardi EU; ·zagotavljanje učinkovitega pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah z vsemi državami članicami EU; ·izvajanje vseh določb sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu. Kot je bilo že poročano, Komisija Turčijo še naprej poziva, naj čim prej izpolni vsa preostala merila v zvezi z načrtom za liberalizacijo vizumskega režima. Komisija in Turčija nadaljujeta dejaven dialog, da bi našli rešitve, vključno z zakonodajnimi in postopkovnimi spremembami, potrebnimi za vsa neizpolnjena merila. Spremenjena Uredba (ES) št. 539/2001, ki krepi obstoječi mehanizem zadržanja režima potovanj brez vizumov za državljane vseh držav, za katere velja liberalizacija vizumskega režima, je začela veljati 28. marca 2017.

7.Instrument za pomoč beguncem v Turčiji Od prejšnjega poročila Komisija nadaljuje s prizadevanji za obravnavo najbolj kritičnih potreb beguncev in gostiteljskih skupnosti v Turčiji. Iz obsega sredstev v višini 3 milijarde EUR za obdobje 2016–2017 so skupna dodeljena sredstva z objavo humanitarnega izvedbenega načrta za leto 2017 dosegla znesek 2,9 milijarde EUR (v primerjavi z 2,2 milijarde EUR v času prejšnjega poročila). Od tega zneska v višini 2,9 milijarde EUR so bile podpisane pogodbe za 47 projektov v višini 1,572 milijarde EUR (povišanje z 1,495 milijarde EUR), ki so se že začele izvajati. Skupni izplačani znesek se je povišal na 811 milijonov EUR (povišanje z 750 milijonov EUR) za humanitarno in nehumanitarno pomoč . Usmerjevalni odbor je na zadnji seji 31. marca 2017 potrdil, da ima financiranje, ki ga usklajuje Instrument za begunce v Turčiji (v nadaljnjem besedilu: instrument), še naprej pomemben neposreden učinek na terenu. Komisija tesno sodeluje s turškimi organi in drugimi partnerji za nadaljnje pospeševanje sklepanja pogodb, izvajanja in izplačevanja. Instrument za begunce v Turčiji pri izvajanju podpira pravice otrok in človekove pravice beguncev na splošno, vključno z enakostjo spolov. Okvir za rezultate instrumenta je bil dokončan marca 2017 in začelo se je spremljanje projektov v okviru instrumenta. Humanitarna pomoč Komisija nadaljuje izvajanje svoje humanitarne strategije v okviru instrumenta . Vrednost pogodb, ki zajemajo odzive v zvezi z osnovnimi potrebami, zaščito, izobraževanjem, zdravstvom, hrano in zatočišči, je povišala na 593 milijonov EUR v okviru 35 humanitarnih projektov z 19 partnerji. Od 593 milijonov EUR, za kolikor so bile podpisane pogodbe, je bilo doslej izplačanih 463 milijonov EUR. Pospešuje se tudi izvajanje vodilnega humanitarnega programa, mreže socialne varnosti v sili. Njegov začetni proračun znaša 348 milijonov EUR, pogodba zanj je bila sklenjena s Svetovnim programom za prehrano, podpira pa najbolj ranljive begunce z zagotavljanjem neposrednih nakazil sredstev družinam prek debetne kartice. Mreža socialne varnosti v sili je do konca maja 2017 podprla več kot 600 000 beguncev v Turčiji. V tem obdobju poročanja se je Komisija dogovorila za novo vrednost prenosa in ciljna merila, kar pomeni, da bodo upravičene družine zdaj mesečno prejele 120 turških lir na osebo ter dodatek vsake tri mesece. To bo več upravičencem omogočilo hitrejši dostop do pomoči. Komisija namerava s temi spremembami, ki naj bi začele veljati junija 2017, svoj sedanji cilj glede pomoči povečati na 1,3 milijona beguncev. Maja 2017 so se izvedla prva plačila begunskim družinam v okviru pogojnega nakazila sredstev za izobraževanje. Ta program nadgrajuje mrežo socialne varnosti v sili z zagotavljanjem nakazil sredstev ranljivim družinam za spodbujanje vpisa begunskih otrok v šolo in njihovo redno prisotnost. Pogojno nakazilo sredstev za izobraževanje se izvaja prek pogodbe v vrednosti 34 milijonov EUR, ki je bila sklenjena s Skladom Združenih narodov za otroke in je največji izobraževalni ukrep Komisije v okviru programov za izredne razmere. Komisija pričakuje, da bo imelo v prvem letu izvajanja programa neposredno korist od pogojnega nakazila sredstev za izobraževanje 230 000 otrok. Komisija nadaljuje sklepanje pogodb s partnerji na področju zaščite in zdravja. Pogodbe, povezane z zaščito, vključujejo podporo za najranljivejše begunce, vključno z begunci invalidi, povezovanje beguncev s službami za zaščito in pomoč beguncem pri vključevanju v Turčiji. Kar zadeva zdravje, je namen projektov beguncem, prizadetim zaradi konfliktov, povečati dostop do specializiranih služb ter ranljivim beguncem, vključno z žrtvami nasilja na podlagi spola, zagotavljati življenjsko pomembno zdravstveno varstvo, fizično rehabilitacijo, duševno zdravljenje ter podporo in zaščito. Najnovejša pogodba, ki je bila s Svetovno zdravstveno organizacijo podpisana 3. maja 2017, podpira usposabljanje sirskega zdravstvenega osebja, da bi se vključilo v turški zdravstveni sistem. Komisija je 3. maja 2017 objavila načrt izvajanja humanitarne pomoči za Turčijo za leto 2017. Načrt določa prednostne naloge za izvajanje humanitarne pomoči v vrednosti 714 milijonov EUR. Komisija bo v okviru tega humanitarnega izvedbenega načrta nadalje zagotavljala pomoč nekaterim od najranljivejših beguncev v Turčiji in jih povezala z vladnimi službami, pri čemer bo za izvajanje uporabljala predvsem mrežo socialne varnosti v sili, zlasti za osnovne potrebe, zdravje, izobraževanje in zaščito. Poudarek bo še naprej na beguncih zunaj taborišč, ki predstavljajo večino beguncev v Turčiji in so najbolj ranljivi.

Nehumanitarna pomoč V okviru nehumanitarnega sklopa instrumenta so bila doslej dodeljena sredstva v višini 1,577 milijarde EUR. Obseg sklenjenih pogodb se je povečal na 979 milijonov EUR, plačila, izplačana izvajalskim partnerjem, pa so dosegla znesek 348 milijonov EUR. Dne 31. marca 2017 je bila podpisana dodatna pogodba v okviru regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji (v nadaljnjem besedilu: regionalni skrbniški sklad EU) v vrednosti 33 milijonov EUR. Ta projekt, ki ga izvajata danski Rdeči križ in turška organizacija Rdečega polmeseca, omogoča delovanje desetim občinskim centrom v več mestih, od katerih ima korist več kot 200 000 sirskih otrok beguncev. Poleg tega bi morali biti 13. junija 2017 operativnemu odboru regionalnega skrbniškega sklada EU v sprejetje predloženi trije dokumenti o ukrepih (tj. predlogi za financiranje v okviru regionalnega skrbniškega sklada EU) v vrednosti več kot 120 milijonov EUR. Cilj teh predlogov je izboljšati dostop sirskim beguncem ter okrepiti odpornost sirskih beguncev in gostiteljskih skupnosti ter življenjska znanja in spretnosti beguncev, ki niso državljani Sirije. Dejavnosti, financirane v okviru posebnega ukrepa v vrednosti 1,4 milijarde EUR, ki je bil sprejet julija 2016, imajo prav tako pomemben učinek na terenu. Dne 23. maja 2017 je v Kilisu začela uradno delovati prva zdravstvena klinika, ki bo pomagala pri obvladovanju dodatnega pritiska na lokalni zdravstveni sistem, druga pa naj bi po načrtih začela delovati junija v Ankari; skupno bo vzpostavljenih 220 zdravstvenih centrov za migrante. Kar zadeva izobraževanje, je bilo v 23 provincah skupno zaposlenih približno 5 500 učiteljev turškega jezika, da bi beguncem pomagali pri učenju jezika in vključevanju. Ugotovljeno je bilo, da skoraj 44 000 dijakov potrebuje učne ure, s katerimi bi nadoknadili umanjkano izobraževanje, več kot 33 000 dijakov je bilo izbranih za vpis v šole, dijakom pa pomaga skoraj 500 šolskih vodnikov in učiteljev svetovalcev. Instrument podpira tudi prizadevanja turške vlade za izboljšanje kakovosti izobraževanja: približno 20 000 sirskih učiteljev prostovoljcev se je udeležilo usposabljanja za izboljšanje metod poučevanja, od tega pa jih je 18 000 opravilo pisni izpit in prejelo uradne certifikate. Ker imajo sirski otroci posebne potrebe, se več kot 7 500 deklicam in dečkom zagotavlja psihosocialna podpora, skoraj 5 000 mladostnikom in mladim v 20 provincah pa so mladinski voditelji pomagali z vrstniško podporo. V okviru instrumenta se je pomagalo tudi pri vključitvi več kot 310 000 sirskih otrok v šole, podprlo se je 280 univerzitetnih študentov, 120 študentom v starosti za univerzitetni študij se je omogočilo učenje angleščine, 70 študentom pa svetovanje o možnostih za nadaljnje in visokošolsko izobraževanje. Kot se je razpravljalo na zadnji seji usmerjevalnega odbora, je ta posebni ukrep iz julija 2016 v postopku spremembe, njegov skupni proračun pa se je povečal za 10 milijonov EUR. To se izvaja v tesnem sodelovanju s turškimi organi in temelji na oceni potreb, ki se je izvedla junija 2016 in v kateri je bilo ugotovljeno, da obstaja potreba po hitri, učinkoviti in uspešni mobilizaciji instrumenta. Zaradi števila povratnikov, ki je manjše od pričakovanega, je v postopku spremembe tudi posebni ukrep za vračanje, da bi se izboljšala zmogljivost turškega generalnega direktorata za upravljanje migracij na področju upravljanja, sprejemanja in nastanitve migrantov in povratnikov, zlasti kar zadeva človeške vire in infrastrukturo. Do začetka nastajanja tega dokumenta je projekt pokril stroške, ki so nastali zaradi vrnitve Sircev in oseb, ki niso državljani Sirije, stroške logistične opreme, ki jo je nabavil generalni direktorat za upravljanje migracij, in stroške gradbenih del za izgradnjo centra za tujce za 750 oseb. Komisija v tesnem sodelovanju s turškimi organi pripravlja tudi dodatne ukrepe na področju socialno-ekonomske podpore in občinske infrastrukture, ki bi morali biti podpisani pred poletnimi počitnicami, izvedle pa naj bi jih mednarodne finančne institucije. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi ·Nadalje pospešiti sklenitve pogodb za vse preostale načrtovane ukrepe v okviru posebnih ukrepov in zagotavljanje njihovega učinkovitega izvajanja v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja; ·hitra sklenitev pogodb v okviru načrta izvajanja humanitarne pomoči za leto 2017; ·sprejetje spremenjenih posebnih ukrepov na področju izobraževanja, zdravja, občinske infrastrukture in socialno-ekonomske podpore ter vračanja pred poletnimi počitnicami. 8.Nadgradnja carinske unije Svet je od prejšnjega poročila nadalje dejavno obravnaval predlog Komisije o začetku pogajanj s Turčijo o poglobljenem dvostranskem trgovinskem okviru . Komisija Svet poziva, naj čim prej konča to delo, da se bodo lahko začela pogajanja o pomembnem sporazumu, s katerim bi se, če bi se uporabljal za vse države članice, sprostil neizkoriščen potencial v trgovinskih in ekonomskih odnosih med EU in Turčijo. 9.Pristopni proces

V okviru pristopnih pogajanj je bilo doslej odprtih 16 poglavij, eno od teh pa je bilo začasno zaključeno. Kot se je že poročalo, so bili spomladi brez poseganja v stališča držav članic v skladu z veljavnimi pravili Svetu predloženi pripravljalni dokumenti o energiji (poglavje 15), izobraževanju in kulturi (poglavje 26) ter zunanji, varnostni in obrambni politiki (poglavje 31). Nadaljuje se tehnično delo na ključnih področjih pravosodja in temeljnih pravic ter pravice, svobode in varnosti (poglavji 23 in 24). EU od Turčije pričakuje, da bo na področju demokracije, pravne države in spoštovanja temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, ravnala v skladu z najvišjimi standardi. 10.Humanitarne razmere v Siriji Humanitarne razmere v Siriji so še vedno zelo skrb zbujajoče, saj je 6,3 milijona ljudi notranje razseljenih, številni večkrat, 13,5 milijona ljudi pa potrebuje nujno pomoč. Združeni narodi so leta 2017 pozvali k pomoči v Siriji v višini približno 3 milijarde EUR, doslej pa se je zbralo 20 % potrebnih sredstev. Na konferenci v Bruslju je mednarodna skupnost zgolj za leto 2017 mobilizirala nepredstavljive 5,6 milijarde EUR v humanitarni in nehumanitarni pomoči za odziv na potrebe Sircev v Siriji ter sosednjih državah gostiteljicah, za obdobje 2018–2020 pa še dodatne 3,5 milijarde EUR. Dostop je še vedno ključni izziv pri zagotavljanju pomoči, ovirajo pa ga nenehni boji in druge omejitve vseh strani v konfliktu v Siriji. Zaradi tega je stalno ovirano zagotavljanje humanitarne pomoči ljudem na težko dostopnih lokacijah, ki jih je po ocenah 3,9 milijona, in skoraj 625 000 ljudem na obleganih območjih. Lokalni organi pomoč prepozno odobrijo tudi na območjih v severovzhodni Siriji, ki je pod nadzorom Kurdov, po poročanjih pa imajo večje težave z dostopom do severnozahodne Sirije za humanitarno pomoč tudi čezmejni partnerji, ki delujejo iz Turčije. Nedržavne oborožene opozicijske skupine in skupine, ki jih Varnostni svet Združenih narodov šteje za teroristične, vse bolj pritiskajo na nevladne organizacije, tako da so nekatere morale zmanjšati obseg operacij ali jih začasno prekiniti. Konvoji Združenih narodov so maja in aprila 2017 na obleganih območjih lahko dosegli le 10 % ljudi, ki potrebujejo pomoč. Glede na navedeno je čezmejna pomoč vse pomembnejša. Večina čezmejnih dostav pomoči se izvaja iz Turčije in Jordanije, ki še naprej konstruktivno olajšujeta dostop po vseh možnih poteh. EU podpira življenjsko pomembne čezmejne operacije iz Turčije, da bi se prek humanitarnih partnerskih organizacij dosegli ljudje v severni Siriji ter da bi se prebivalstvu, ki najbolj potrebuje pomoč, zagotovili hrana, voda, zavetišča, zdravstvo in zaščita. EU zaradi nenehnega nasilja in ogromnih humanitarnih potreb vztrajno poziva vse strani, naj spoštujejo obveznosti na podlagi mednarodnega humanitarnega prava in zagotovijo, da je zaščita civilistov iz vseh možnih vstopnih točk, tudi iz Turčije in Jordanije, prva prednostna naloga. To velja tudi za koncept območij za umiritev razmer v vsej Siriji, glede katerih so se dogovorile Turčija, Iran in Rusija, ki jamčijo za premirje, dogovorjeno 30. decembra 2016, da bi se vzpostavila območja brez spopadov in zagotovila zaščita civilistov. EU pozdravlja vsa prizadevanja v zvezi s tem, če se spoštuje mednarodno humanitarno pravo. 11.Sklepna ugotovitev Izjava EU in Turčije še naprej zagotavlja konkretne rezultate. Utrdil se je trend močnega zmanjšanja števila nezakonitih in nevarnih prehodov ter precejšnjega zmanjšanja števila smrtnih žrtev v Egejskem morju, skupaj s praktičnim učinkom projektov za podporo sirskim beguncem in gostiteljskim skupnostim v Turčiji v okviru instrumenta za begunce v Turčiji. Čeprav se je število prehodov ustalilo pri majhnem številu, so spodbujevalni dejavniki za migracijo v Evropo še vedno prisotni. Izjava EU in Turčije ima še vedno ključno vlogo pri zagotavljanju, da EU in Turčija učinkovito in skupaj obravnavata izzive na področju migracij v vzhodnem Sredozemlju, kot so predsednika Juncker in Tusk ter predsednik Erdoğan poudarili na srečanju, ki je potekalo 25. maja.