Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 779/2014 /* COM/2014/0670 final - 2014/0311 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Razlogi in cilji Vse uredbe o določitvi ribolovnih možnosti morajo omejiti ulov staležev rib na ravni, ki morajo biti skladne s splošnimi cilji skupne ribiške politike (SRP). V zvezi s tem Uredba Sveta (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba o skupni ribiški politiki) določa cilje za letne predloge omejitev ulova in ribolovnega napora za zagotovitev, da so ribiška območja Unije ekološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. Določanje ribolovnih možnosti pomeni ciklus letnega upravljanja (dvoletnega v primeru globokomorskih staležev). Vendar to ne ovira uvedbe pristopov dolgoročnega upravljanja. Unija na tem področju dobro napreduje in ključni staleži komercialnega interesa se zdaj upravljajo z večletnimi načrti, ki jih je treba upoštevati pri določanju zgornjih mej za letne celotne dovoljene ulove (TAC) in napor. Področje uporabe Ta predlog vsebuje ribolovne možnosti, ki jih Unija določi samostojno. Vendar pa vsebuje tudi ribolovne možnosti na podlagi ukrepov, dogovorjenih v okviru večstranskih ali dvostranskih postopkov ali sporazumov o ribištvu. V teh primerih Unija ukrepa na podlagi mnenja, ki izhaja iz njenih lastnih ciljev politike, ter posvetovanja z znanstveniki. Izid teh pogajanj pomeni privolitev Unije, da do tretjih strani prevzame obveznosti. Unija zato pri vključitvi takšnih odločitev v pravo Unije, tj. s tem predlogom, nima na voljo diskrecije, ki bi znatno presegala notranje dodeljevanje ribolovnih možnosti med države članice. Pri notranjem dodeljevanju se uporablja načelo relativne stabilnosti. Zato ta predlog poleg avtonomnih staležev Unije zajema tudi: · deljene staleže, tj. staleže v Severnem morju in Skagerraku, ki se upravljajo skupaj z Norveško, ali staleže, ki so povezani s sporazumi z obalnimi državami Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC); · ribolovne možnosti na podlagi sporazumov v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO). Številne ribolovne možnosti so v tem predlogu označene kot „pm“ (pro memoria). Vzrok za to je lahko: – da mnenje glede nekaterih staležev ne bo na voljo do takrat, ko naj bi bil predlog sprejet, ali – da nekatere omejitve lova in druga priporočila zadevne RFMO še niso na voljo, ker RFMO še ni imela svojega letnega zasedanja, ali – da za staleže v grenlandskih vodah ter za deljene staleže ali staleže, ki se izmenjujejo z Norveško in drugimi tretjimi državami, številke še niso na voljo in bodo določene ob koncu posvetovanj s temi državami novembra in decembra 2014. Predlagan je nov sveženj ukrepov za zaščito staleža brancina v severovzhodnem Atlantiku. Junija 2014 je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) objavil znanstveno mnenje za ta stalež, ki je bil od leta 2012 v hitrem upadanju. Poleg tega je Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) izdal mnenje, da so se obstoječi nacionalni ukrepi za zaščito brancina na splošno izkazali za neučinkovite. Brancin je vrsta, ki pozno doseže zrelost in ki raste počasi, njegova ribolovna umrljivost pa je trenutno štirikrat večja od ravni največjega trajnostnega donosa. Glede na zaskrbljujoče stanje tega staleža, kar bi ga lahko pripeljalo na rob propada, so ribolovne možnosti predlagane v obliki ribolovnega napora in omejitev ulova, ki bi se morali osredotočiti na glavna vira ribolovne umrljivosti, to pa sta ribolov s pelagično vlečno mrežo in rekreacijski ribolov. To pomeni vključitev nove Priloge IIE k predlagani uredbi, ki jo je treba dopolniti z informacijami, ki se zahtevajo od držav članic. Leta 2014 je STECF ocenil vpliv ukrepov za upravljanje sardona v Biskajskem zalivu. Ugotovljeno je bilo, da bi sprememba obdobja upravljanja, tako da bi to zajemalo običajno koledarsko leto (od januarja do decembra), bistveno ublažila tveganje zmanjšanja staleža pod varnostne ravni biomase, poleg tega pa bi privedla tudi do majhnega povečanja količine in stabilnosti ulova v primerjavi s trenutnim obdobjem upravljanja, ki traja od julija do junija. Po posvetovanju s Španijo, Francijo in Svetovalnim svetom za jugozahodne vode (SWWAC) ter brez poseganja v ukrepe, ki jih je treba sprejeti v okviru prihodnjih načrtov upravljanja, so deležniki poudarili, da se zavzemajo za TAC za sardona za koledarsko leto 2015 na podlagi posebne možnosti določitve TAC, ki jo oceni STECF, po katerem je tveganje propada staleža manjše od 5 %. Po koledarskem letu se bo, tako kot pri večini drugih TAC v Atlantskem oceanu, zmanjšalo tudi upravno breme, povezano z upravljanjem tega staleža. Na podlagi tega je primerno razveljaviti Uredbo Sveta (EU) št. 779/2014[1] in hkrati uvesti nov TAC za stalež sardona v Biskajskem zalivu za leto 2015, ki bo v predlagani uredbi ostal označen kot „pm“, dokler ne bo decembra 2014 izdano potrebno znanstveno mnenje. Pregled staležev Komisija je kot običajno v letnem Sporočilu Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih (COM(2014) 388 final, v nadaljnjem besedilu „Sporočilo“) ponovno proučila položaj, kateremu je treba prilagoditi predloge glede ribolovnih možnosti. Sporočilo omogoča pregled stanja staležev na podlagi ugotovitev iz nasvetov znanstvenikov iz leta 2013. Spodbudno je, da Sporočilo navaja, da je med staleži, za katere je na voljo celovita analiza, število čezmerno izkoriščanih staležev upadlo s 86 % v letu 2009 na 41 % v letu 2014. Vendar nekateri trendi še vedno povzročajo zaskrbljenost. Povečalo se je na primer število staležev, za katere se svetuje zmanjšanje ulova na najnižjo možno raven. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je julija v odgovoru na zahtevo Komisije pripravil letno mnenje v zvezi z večino staležev rib iz tega predloga. ICES je upošteval usmeritve, ki jih je Komisija predstavila v svojem sporočilu. Te nasvete je STECF pregledal v okviru strokovne delovne skupine in na svojem poletnem plenarnem zasedanju. Nasveti, ki so jih podali strokovnjaki navedenih organov, temeljijo predvsem na razpoložljivih podatkih: v celoti je mogoče oceniti samo staleže, za katere obstaja dovolj zanesljivih podatkov, da se lahko pripravijo ocene velikosti staležev ter napoved, kako se bodo ti odzvali na različne scenarije izkoriščanja (to se navaja kot „tabele možnosti ulova“). Kadar je na voljo dovolj podatkov, lahko znanstveni organi pripravijo ocene za prilagoditev na ribolovne možnosti, s čimer se omogoči ribolov staleža z največjim trajnostnim donosom (MSY). V takih primerih se mnenje navaja kot „mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa“. V drugih primerih se znanstvena organa pri pripravi priporočil v zvezi z ravnmi ribolovnih možnosti zanašata na previdnostni pristop. Metodologija, ki jo je v ta namen upošteval ICES, je predstavljena v objavljenem gradivu ICES, ki se nanaša na izvajanje svetovanja v zvezi s staleži, za katere niso na voljo vsi podatki[2]. Največji del predlaganih TAC je vključenih v Prilogo IA. V njej je navedenih 151 TAC za staleže, ulovljene v Skagerraku, Kattegatu, na podobmočjih ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV, v EU vodah CECAF in vodah Francoske Gvajane. Izmed teh TAC jih je 12 določenih v skladu z mnenjem na podlagi največjega trajnostnega donosa. Za ostale pa velja naslednje: · 12 TAC je predlaganih v skladu z dolgoročnimi strategijami upravljanja npr. načrti upravljanja, ki izhajajo iz posebnih uredb v zvezi s skupno ribiško politiko v veljavi, predlogov Komisije za načrte upravljanja, ki še niso bili sprejeti, ali pristopa upravljanja, ki so jih pripravili svetovalni sveti in ki so jih znanstveni svetovalni organi označili za previdnostne. · 47 TAC zadeva staleže, za katere niso na voljo vsi podatki in torej zanje celotna analiza ni na voljo. Od teh se za 26 TAC predlaga nespremenjene vrednosti v primerjavi z letom 2014, po tem ko sta Svet in Komisija izdala skupno izjavo, v skladu s katero naj bi ribolovne možnosti ostale enake, razen če se pojavijo znanstvena mnenja, ki opozarjajo na poslabšanje določenega staleža. Razlog za ta sklep je, da je večina teh staležev prilov pri mešanem ribolovu in spremembe TAC dejansko ne vplivajo na razvoj njihovega statusa, medtem ko bi vedno nova zmanjšanja TAC lahko privedla do zavržkov. · Preostali TAC so na tej stopnji prikazani kot „pm“ (pro memoria) zaradi dejstva, da z njimi povezana znanstvena mnenja še niso na voljo, da so potrebne nadaljnje družbeno-gospodarske informacije ali da bo pozneje v letu treba izvesti mednarodna pogajanja ali skleniti sporazume (npr. zasedanja RFMO). Za te staleže bo predlog treba dopolniti, ko bodo na voljo mnenja in informacije v zvezi s tem. Vse predlagane ribolovne možnosti ustrezajo znanstvenemu mnenju o stanju staležev, ki ga je prejela Komisija in je bilo uporabljeno na način, naveden v Sporočilu. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi (a) Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Komisija se je posvetovala z deležniki, zlasti prek svetovalnih svetov, in državami članicami o predlaganem pristopu k različnim predlogom o določitvi ribolovnih možnosti na podlagi Sporočila o ribolovnih možnostih za leto 2015. Poleg tega je Komisija upoštevala usmeritve, določene v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 final), ki določa načela za t. i. postopek izboljšanja kakovosti odločitev. Poleg tega je Komisija 26. septembra za deležnike organizirala dogodek, na katerem so predstavili rezultate znanstvenega mnenja in njegove ključne vplive ter o njih razpravljali. (b) Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Odziv na zgoraj navedeno Sporočilo Komisije o ribolovnih možnostih odraža stališča deležnikov o ocenjevanju stanja virov, ki ga je izvedla Komisija, ter o tem, kako zagotoviti ustrezen odziv upravljanja. Zlasti Svetovalni svet za pelagični ribolov (v nadaljnjem besedilu: PELAC) se je nadejal napredka pri sprejemanju večletnih načrtov upravljanja; prav tako je poudaril, da bi lahko vključevanje držav izven EU otežilo sam postopek. PELAC je tudi pozval Komisijo, naj preuči načrt, ki ga je razvil za sled v Keltskem morju pri predlaganju ustreznih TAC za leto 2015. Izrazil je zaskrbljenost glede dejstva, da je Sporočilo nejasno glede tega, kako naj bi v nekaterih utemeljenih primerih prišlo do zamude pri izpolnitvi cilja največjega trajnostnega donosa po letu 2015, tj. kdo mora dokazati potrebo po zamudi in kako bo postopek potekal. Kar zadeva obveznost iztovarjanja za pelagični ribolov, ki začne veljati 1. januarja 2015, je PELAC izrazil obžalovanje, da je v Sporočilu Komisije premalo podrobno opisano, kako se bodo izvedle prilagoditve celotnega dovoljenega ulova, da bi se vključili zavržki. Svetovalni svet za jugozahodne vode (SWWAC) je pozdravil jasnost Sporočila in zlasti opis metodologije Komisije za predlog ravni TAC za naslednje leto. Opozoril je, da bi bilo treba v večini primerov spremljanje ravni največjega trajnostnega donosa opravljati ob upoštevanju ribolovne umrljivosti in ne kazalnikov biomase. Morskega lista v Biskajskem zalivu in južnega osliča je opredelil kot potencialna staleža, pri katerih največji trajnostni donos v letu 2015 morda ne bo izvedljiv glede na mnenja, ki jih je ICES izdal za ta dva staleža. SWWAC kljub temu priznava, da ni razvil metodologije za oceno, v katerih primerih se na podlagi družbeno-gospodarskih učinkov dovoli zamuda pri največjem trajnostnem donosu, ki bi segala v obdobje po letu 2015. SWWAC tudi priporoča, da se v predlaganih TAC upošteva obveznost iztovarjanja. Svetovalni svet za severozahodne vode NWWAC podpira, kar zadeva obveznost iztovarjanja, uporabo najboljših razpoložljivih znanstvenih postopkov za določitev kakršnih koli prilagoditev kvot. Vendar te prilagoditve ne morejo posegati v doseganje cilja skupne ribiške politike v zvezi z največjim trajnostnim donosom. Svetovalni svet je poudaril tudi, da je treba pri določanju ribolovnih možnosti obravnavati gospodarske učinke. Poudaril je tudi, da je treba razviti načrte upravljanja, kar obravnava tudi kot usmeritev za načrtovanje svojega dela. NWWAC je pozval tudi k obsežnim postopkom posvetovanja pred sprejetjem odločitev o izvajanju nasvetov v zvezi z mešanim ribolovom. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Kot je že navedeno, se je Komisija glede uporabljene metodologije posvetovala z Mednarodnim svetom za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo (STECF). Mnenje ICES temelji na svetovalnem okviru, ki so ga oblikovale njegove strokovne skupine in organi odločanja, izda pa se v skladu z Memorandumom o soglasju, dogovorjenim s Komisijo. STECF svetuje v skladu s svojimi pooblastili, ki jih prejme od Komisije. Končni cilj je privesti staleže na ravni, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, in jih na teh ravneh tudi obdržati. Ta cilj je bil izrecno vključen v novo osnovno uredbo o skupni ribiški politiki, katere člen 2(2) določa, da se ta cilj „doseže do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa [...] do leta 2020.“ To odraža zavezo Unije v zvezi s sklepi Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 in z njim povezanega načrta za izvajanje. Kot je že bilo navedeno, so za nekatere staleže informacije o ravneh največjega trajnostnega donosa dejansko na voljo. Izmed teh staležev so nekateri zelo pomembni staleži v smislu količine ulova in tržne vrednosti, kot so oslič, trska, morska spaka, morski list, krilati romb, vahnja in škamp. Da bi se dosegel cilj največjega trajnostnega donosa, bi bilo v nekaterih primerih treba zmanjšati stopnjo ribolovne umrljivosti/ali ulov. Ob upoštevanju navedenega je v tem predlogu zajeto mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, kadar je to na razpolago. Če so celotni dovoljeni ulovi predlagani z upoštevanjem mnenja na podlagi največjega trajnostnega donosa, je v skladu s cilji skupne ribiške politike celotni dovoljeni ulov na ravni, ki bo glede na navedeno mnenje zagotovila dosego cilja največjega trajnostnega donosa v letu 2015. Ta pristop sledi načelu, predstavljenemu v sporočilu o ribolovnih možnostih za leto 2015. Za staleže, za katere niso na voljo vsi podatki, znanstveni svetovalni organi izdajo priporočila o tem, ali naj se ulov zmanjša, stabilizira oziroma se dovoli njegovo povečanje. Mnenje ICES je v številnih primerih zagotovilo količinske smernice glede tovrstnih nihanj, ki temeljijo na metodologiji največ +/- 20-odstotne spremembe ulova z enega leta na naslednje, v skladu z načelom previdnosti. Te smernice so se uporabile za določitev predlaganih TAC. Kadar znanstveno mnenje ni na voljo, se je upošteval previdnostni pristop, tj. previdnostno zmanjšanje TAC za 20 %. Za nekaj staležev (predvsem staležev s široko porazdelitvijo, morskih psov in raž) se bo mnenje izdalo jeseni. Ta predlog bo treba po prejetju navedenega mnenja ustrezno posodobiti. Za nekatere staleže se je, kot je navedeno zgoraj, mnenje uporabilo za izvajanje načrtov upravljanja. STECF je mnenje ICES potrdil in ga v nekaterih primerih nadgradil. Sredstva za javno objavo strokovnih mnenj Vsa poročila STECF so na voljo na spletni strani GD MARE. Vsa poročila ICES so na voljo na njegovi spletni strani. Ocena učinka Področje uporabe uredbe o ribolovnih možnostih je omejeno s členom 43(3) Pogodbe. Unija je sprejela več večletnih načrtov za upravljanje staležev, ki so ključnega pomena za gospodarstvo, vključno z osličem, trsko, morskim listom, morsko ploščo, škampom in drugimi. Pred sprejetjem teh načrtov je treba opraviti oceno njihovega učinka. Ko začnejo veljati, določajo stopnje TAC in napora, ki morajo biti določene za dano leto, da se uresničijo njihovi dolgoročni cilji. Komisija mora pripraviti predlog za ribolovne možnosti v skladu s temi načrti, dokler ti ostanejo veljavni in se uporabljajo. Zaradi tega so številne pomembne ribolovne možnosti, ki so vključene v predlog, rezultat posebne ocene učinka, ki je bila opravljena za načrt, na katerem temeljijo. Za preostali del in kljub dejstvu, da morda večletni načrti niso pripravljeni, se predlog skuša izogniti kratkoročnim pristopom v korist dolgoročnim odločitvam v zvezi s trajnostjo, zato so v njem upoštevane pobude deležnikov in svetovalnih svetov, če sta jih proučila ICES in/ali STECF ter o njih dala pozitivno mnenje. Poleg tega je bil predlog Komisije za reformo skupne ribiške politike pripravljen na podlagi ocene učinka (SEC(2011) 891), v okviru katere je bil analiziran cilj največjega trajnostnega donosa. V zaključkih navedene ocene učinka je bil ta cilj opredeljen kot nujen pogoj za dosego okoljske, gospodarske in družbene trajnosti. Sozakonodajalca sta sprejela načelo, na katerem temelji predlog Komisije za reformo, in dosegla politični dogovor junija lani, v skladu s katerim je cilj največjega trajnostnega donosa zdaj izrecen in zavezujoč. Kar zadeva ribolovne možnosti RFMO in staleže, ki so deljeni s tretjimi državami, ta predlog v bistvu pomeni prenos mednarodno dogovorjenih ukrepov. Vsi elementi, ki so pomembni za oceno možnih učinkov ribolovnih možnosti, so obravnavani na stopnji priprave in vodenja mednarodnih posvetovanj, v okviru katerih se Unija s tretjimi stranmi dogovori o ribolovnih možnostih. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Obveznosti Unije za trajnostno izkoriščanje živih morskih virov izhajajo iz obveznosti, določenih v členu 2 osnovne uredbe o skupni ribiški politiki. Povzetek predloga Predlog določa omejitve ulova in ribolovnega napora, ki se uporabljajo za ribištvo Unije, da bi dosegli cilj SRP, in sicer zagotovitev ribolova na ravni, ki je okoljsko, gospodarsko in družbeno trajnostna. Uporaba Določbe na področju, na katerega se nanaša predlog, se uporabljajo do 31. decembra 2015, z izjemo nekaterih določb o omejitvah napora, ki se uporabljajo do 31. januarja 2016, in nekaterih TAC s posebnimi sezonskimi cikli ali ki izhajajo iz določenih posebnih sezonskih značilnosti staležev RFMO. Načelo subsidiarnosti Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) Pogodbe. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: SRP je skupna politika. Svet v skladu s členom 43(3) Pogodbe sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Predlagana uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Ob upoštevanju členov 16 in 17 Uredbe št. 1380/2013 lahko države članice nato regijam ali gospodarskim subjektom dodeljujejo takšne ribolovne možnosti, kot se jim zdi primerno. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba Obveznost iztovarjanja, uvedena z Uredbo (EU) št. 1389/2013 Nova osnovna uredba o SRP (Uredba (EU) št. 1380/2013) je začela veljati leta 2014; obveznost iztovarjanja, ki jo ta uvaja, pa se bo postopoma začela uporabljati med letoma 2015 in 2019. V letu 2019 bi se obveznost iztovarjanja morala uporabljati za vse staleže, za katere velja celotni dovoljeni ulov. Vendar v prehodnem obdobju obveznost iztovarjanja velja samo za ribe, ki so bile ulovljene (bodisi načrtno bodisi kor prilov) v ribolovu določenih vrst na določenih področjih. Toda pojem staležev, za katere velja TAC, se ne ujema s pojmom ribolova. Zato bo za ulove staležev v Atlantiku in Severnem morju po tej uredbi veljala obveznost iztovarjanja samo, če bodo ujeti pri ribolovu za industrijske namene in ribolovu skuše, sleda, šura, sinjega mola, merjaščevke, sardona, velike srebrenke, papaline, sardele, navadnega tuna, mečarice, belega tuna, veleokega tuna ter sinje in bele jadrovnice[3]. Poleg tega z uvedbo obveznosti iztovarjanja in v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 predlagane ribolovne možnosti odražajo razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami. To se izvede na podlagi prejetega znanstvenega mnenja za staleže rib in ribištva iz člena 15(1) nove osnovne uredbe o SRP. Ribolovne možnosti je treba določiti tudi v skladu s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in 16(4) (v zvezi s cilji skupne ribiške politike in pravili iz večletnih načrtov). Obveznost iztovarjanja neposredno vpliva na cilje ohranjanja za nekatere TAC v predlaganih ribolovnih možnostih. To so TAC za morske pse in skate v slabem stanju ohranjenosti, kot so morski psi in raže, ki so bile določene na 0 za številna leta, da bi se preprečilo načrtno lovljenje teh vrst na zadevnih območjih. Poleg TAC, določenih na 0, zapovedujejo tudi posebne določbe, povezane z vnosi TAC, da je zaradi njihove visoke stopnje preživetja te vrste treba nemudoma vrniti v morje. Iztovarjanje teh vrst bi povečalo njihove stopnje umrljivosti. Po posvetovanju s strokovnjaki iz držav članic, ki je potekalo 31. julija 2014, je bila izražena podpora ideji, da bi se te vrste na področjih, ki jih zajemajo TAC, dodale na seznam prepovedanih vrst v uredbi o ribolovnih možnostih. Ta pristop se odraža v predlogu uredbe: obveznost izpustitve in stopnja ohranjenosti, ki jo ta zagotavlja, se obdržita, saj prepovedanih vrst ni dovoljeno iztovarjati. Uredba 1380/2013 v členu 15(4)(a) prepovedane vrste neposredno izvzema iz obveznosti iztovarjanja. Obravnavati je treba tudi povezave med novo osnovno uredbo o skupni ribiški politiki in Uredbo Sveta (ES) št. 847/96. S slednjo so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 za previdnostne oziroma analitične staleže. V skladu s členom 2 Uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden dodatni mehanizem prilagodljivosti. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike, bi bilo treba pojasniti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ne moreta uporabljati v kombinaciji z vsakoletno prilagodljivostjo iz člena 15(9) Uredbe št. 1380/2013. 4. DODATNE INFORMACIJE Poenostavitev S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (na ravni Unije ali nacionalni ravni), zlasti glede zahtev za upravljanje napora. Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti Predlog zadeva letno uredbo za leto 2015, zato ne vključuje klavzule o reviziji. Podrobna obrazložitev predloga Ta predlog je omejen na določitev in dodelitev ribolovnih možnosti ter pogojev, ki so funkcionalno povezani z uporabo teh možnosti. Glede dejanskih trendov razvoja staležev se lahko izpostavi naslednje: Iberske vode Na eni strani biomasa morske spake raste in izkoriščanje tega staleža je na trajnostnih ravneh. Po drugi strani pa se je stalež krilatega romba poslabšal in številne funkcionalne enote škampa ostajajo izčrpane. Kar zadeva južnega osliča, se biomasa še naprej povečuje, navkljub še vedno visokemu ribolovnemu pritisku, ki v skladu z zadevnim načrtom upravljanja povzroča majhno zmanjšanje TAC in ustrezno zmanjšanje ribolovnega napora. Biskajski zaliv Stanje staleža morskega lista se poslabšuje. Znanstveniki so v zadnjih letih večkrat priporočili zmanjšanje TAC. ICES je leta 2013 obravnaval previdnostne dolgoročne ukrepe v zvezi z upravljanjem, ki so jih predlagali deležniki. TAC za leto 2014 je določen na podlagi navedenih ukrepov, katerih namen je ohraniti TAC nespremenjen, obenem pa postopoma zmanjšati ribolovno umrljivost na trajnostne ravni. Ker se je ribolovna umrljivosti v zadnjih letih povečala, bi bilo treba leta 2015 TAC zmanjšati. Keltsko morje in Rokavski preliv Visoke ravni zavržkov so trajna težava na tem področju, tako pri ribolovu belih rib kot tudi bokoplut. Zato znanstveniki pozivajo k znatnemu zmanjšanju TAC, npr. za trsko in vahnjo. Kar zadeva morski list v vzhodnem Rokavskem prelivu, mora biti prednostna naloga izvesti nujne ukrepe, da se ta stalež obnovi: v zadnjih dveh letih je bil prirast staleža nizek, dolgoročna vzdržnost ribolova pa je ogrožena. Vode zahodno od Škotske Kot posledica referenčne vrednosti sveta ICES za vahnjo za leto 2014 se stalež vahnje v vodah zahodno od Škotske (območja ICES Vb in VIa) obravnava kot del biološkega staleža, ocenjenega v območjih ICES III in IV. Zato je za vsa navedena območja dano enotno mnenje. TAC morajo v predlagani uredbi ostati označeni kot „pro memoria“ (pm), medtem ko se določijo ustrezne dodelitve državam članicam. Trska in mol sta še vedno v slabem stanju, njuni zavržki pa še naprej znašajo približno 70 %. Položaj bi se lahko še poslabšal zaradi mnenja v zvezi s škampom, ki bo izdano jeseni, saj zavržki belih rib izvirajo večinoma iz ribolova škampa. Obveznosti, prevzete glede selektivnostnih ukrepov, zaenkrat niso imele opaznega učinka: ICES še ni uspel ugotoviti nobenih sprememb v smrtnosti zaradi teh ukrepov. Irsko morje Trska in mol sta še vedno v slabem stanju, čeprav se zdi, da so selektivnostni ukrepi za stalež škampa prinesli določene rezultate tudi za ti dve vrsti; kljub temu so v mnenju ICES za ti dve vrsti navedeni veliki zavržki. Ulov morskega lista je še vedno prekomeren, poleg tega je ta vrsta na najnižji zabeleženi ravni biomase drstitvenega staleža; izkoriščanje mora ostati na nizki ravni. Nasprotno je morska plošča nezadostno izkoriščana in ima velike zavržke, vendar je stalež stabilen. Kattegat V zvezi s trsko v Kattegatu je mnenje za leto 2015 enako kot za leto 2014, tj. da na podlagi previdnostnih pomislekov na tem območju ne sme biti neposrednega ribolova na to vrsto in da je treba karseda zmanjšati prilov in zavržke. ICES zlasti vztraja pri tem, da je nujno treba izboljšati selektivnostne ukrepe: ocene zavržkov za leto 2013 so namreč bile najvišje zabeležene od leta 1997. Severno morje Staleži trske, vahnje, mola, saja, morske plošče, skuše in sleda v Severnem morju se upravljajo skupaj z Norveško, tako da bodo TAC in dodelitve kvot določeni na podlagi posvetovanj med EU in Norveško, ki bodo potekala novembra in decembra. Izmed teh staležev trska še naprej okreva, čeprav zelo počasi. Staleža mola in saja se zmanjšujeta, pri čemer je biomasa saja zadnja tri leta padala pod previdnostno mejo. Vahnja ostaja stabilna, njena ribolovna umrljivost je pod ravnmi največjega trajnostnega donosa, vendar je bila obnovitev staleža v zadnjih letih šibka. Stalež morske plošče se še vedno povečuje in je zdaj na najvišji ravni doslej. Kar zadeva staleže, ki se ne delijo z Norveško in katerih stopnje TAC so že določene v tem predlogu, se stalež morskega lista počasi povečuje, čeprav je ribolovna umrljivost tik nad ravnmi največjega trajnostnega donosa, zato se v načrtu upravljanja, ki se uporablja, poziva k rahlemu zmanjšanju TAC. Staleži škampa v Severnem morju se na splošno povečujejo. 2014/0311 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 779/2014 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. (2) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta[4] zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, po potrebi vključno s poročili, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). (3) Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. V skladu s členom 16(1) in (4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba ribolovne možnosti državam članicam dodeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribolov in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz člena 2(2) navedene uredbe. (4) Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer ob upoštevanju bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer se zagotovi poštena obravnava med ribiškimi sektorji, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki, zlasti na srečanjih svetovalnih svetov. (5) Obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uvede glede na posamezni ribolov. V regiji, ki jo zajema ta uredba, velja, da kadar je ribolov zajet v obveznost iztovarjanja, je treba iztovoriti vse vrste v tem ribolovu, za katere veljajo omejitve ulova. Od 1. januarja 2015 bi bilo treba obveznost iztovarjanja uporabljati za ribolov malih pelagičnih vrst (tj. ribolov skuše, sleda, šura, sinjega mola, merjaščevke, sardona, srebrenke, sardele in papaline), velikih pelagičnih vrst (tj. ribolov navadnega tuna, mečarice, belega tuna, veleokega tuna ter sinje in bele jadrovnice), ter za ribolov za industrijske namene (npr. ribolov kapelana, peščenke in norveškega moliča). Člen 16(2) navedene uredbe določa, da se morajo ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti določiti tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove. (6) Določeni TAC za staleže morskih psov in skatov (morski psi in raže) so bili za nekaj let določeni na 0, s tem pa je povezana še določba o vzpostavitvi obveznosti takojšnjega izpusta naključnega ulova. Razlog za to posebno obravnavo je v tem, da so ti staleži v slabem stanju ohranjenosti, poleg tega pa zaradi njihove visoke stopnje preživetja zavržki ne bodo povečali stopenj umrljivosti za te vrste; zavržki se obravnavajo kot koristni za ohranitev teh vrst. Vendar bo od 1. januarja 2015 ulove teh vrst pri pelagičnem ribolovu treba iztovoriti, razen če zanje velja katero od odstopanj od obveznosti iztovarjanja, predvidenih v členu 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Člen 15(4)(a) navedene uredbe omogoča taka odstopanja za vrste, katerih ulov je prepovedan in ki so kot take opredeljene v pravnem aktu Unije, sprejetem na področju skupne ribiške politike. Zato je primerno ribolov teh vrst na zadevnih območjih prepovedati. (7) V zadnjih letih se je TAC za sardona v Biskajskem zalivu določal v ločeni uredbi o ribolovnih možnostih z veljavnostjo od 1. julija določenega leta do 30. junija naslednjega leta. Leta 2014 je STECF sklenil, da bi sprememba obdobja upravljanja, tako da bi to zajemalo običajno koledarsko leto (od januarja do decembra), bistveno ublažila tveganje za ohranitev tega staleža. Po posvetovanju s Španijo, Francijo in svetovalnim svetom za jugozahodne vode (SWWAC) je bila sprememba, ki jo je predlagal STECF, pozitivno ocenjena. Na podlagi tega je primerno razveljaviti Uredbo Sveta (EU) št. 779/2014[5] in v tej uredbi uvesti nov TAC za stalež sardona v Biskajskem zalivu za leto 2015 . (8) Poleg tega bi bilo v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 treba TAC za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi bilo TAC za staleže južnega osliča in škampa, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu, morske plošče in morskega lista v Severnem morju, sleda v vodah zahodno od Škotske, trske v Kattegatu, zahodno od Škotske, v Irskem morju, Severnem morju, Skagerraku in vzhodnem Rokavskem prelivu ter staleže modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju treba določiti v skladu s pravili, določenimi v uredbah Sveta (ES) št. 2166/2005[6], (ES) št. 509/2007[7], (ES) št. 676/2007[8], (ES) št. 1300/2008[9], (ES) št. 1342/2008[10] („načrt za trsko“) in (ES) št. 302/2009[11]. (9) Glede staležev severnega osliča (Uredba Sveta (ES) št. 811/2004[12]) in morskega lista v Biskajskem zalivu (Uredba Sveta (ES) št. 388/2006[13]) pa so bili doseženi minimalni cilji zadevnih načrtov obnovitve in upravljanja ter je zato primerno upoštevati dano znanstveno mnenje, da bi se dosegli oziroma ohranili TAC na ravneh največjega trajnostnega donosa. (10) V primeru staležev, za katere ni zadostnih ali zanesljivih podatkov za oceno njihove velikosti, bi morali biti ukrepi upravljanja in stopnje TAC v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kot je opredeljen v členu 4(1)(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ob upoštevanju dejavnikov, značilnih za posamezne staleže, še posebej razpoložljivih informacij o gibanju staležev ter dejavnikih mešanega ribolova. (11) Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96[14] so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 za previdnostne oziroma analitične staleže. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem prilagodljivosti za vse ulove, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se preprečila prekomerna prilagodljivost, kar bi spodkopalo cilje ohranjanja iz skupne ribiške politike, in preprečili negativni vplivi na biološko stanje staležev, se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 lahko uporabljata za TAC le, če države članice ne uporabijo vsakoletne prilagodljivosti, določene v členu 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. (12) Če se TAC za določen stalež dodeli le eni državi članici, je ustrezno to državo članico v skladu s členom 2(1) Pogodbe pooblastiti za določitev stopnje takšnega TAC. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da zadevna država članica pri določanju stopnje TAC v celoti upošteva načela in pravila skupne ribiške politike. (13) Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je junija 2014 objavil znanstveno mnenje o staležu brancina v severovzhodnem Atlantiku in potrdil, da ta stalež od leta 2012 hitro upada. Poleg tega je STECF ocenil zaščito brancina z obstoječimi nacionalnimi ukrepi in jih na splošno ocenil kot neučinkovite. Brancin je počasi rastoča vrsta, ki dozori pozno in katere ribolovna umrljivost je trenutno štirikrat višja od ravni največjega trajnostnega donosa (MSY). Zato je primerno določiti ribolovne možnosti za ta stalež v obliki omejitve ribolovnega napora in ulova, ki bi se morala osredotočiti na glavne vire ribolovne umrljivosti, tj. ribolov s pelagično vlečno mrežo in rekreacijski ribolov. (14) Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2015 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2166/2005, členom 5 Uredbe (ES) št. 509/2007, členom 9 Uredbe (ES) št. 676/2007, členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 1342/2008 ter členoma 5 in 9 Uredbe (EU) št. 302/2009, pri tem pa je treba upoštevati Uredbo Sveta (ES) št. 754/2009[15]. (15) V skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter mednarodnimi obveznostmi v okviru Konvencije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) je treba omejiti ribolovni napor za določene globokomorske vrste. (16) Pri nekaterih vrstah, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi bilo zato treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo ribolova teh vrst. (17) Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo plovilom Unije in so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009[16], zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti oznake, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba. (18) Za nekatere TAC bi bilo treba državam članicam omogočiti, da plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobrijo dodatne dodelitve. Namen preskusov je preveriti sistem lovnih kvot za ribolove, za katere še ne velja obveznost iztovarjanja iz Uredbe (EU) št. 1380/2013, tj. sistem, pri katerem bi se vsi ulovi iztovorili in všteli v kvoto, da bi preprečili zavržke in s tem izgubo povsem uporabnih ribolovnih virov. Nenadzorovani zavržki rib ogrožajo dolgoročno trajnost rib kot javno dobro in s tem cilje skupne ribiške politike. Nasprotno sistemi lovnih kvot ribiče spodbujajo, da pri svojih ribolovnih dejavnostih optimizirajo selektivnost ulova. Da bi dosegli racionalno upravljanje zavržkov, bi moral popolnoma dokumentirani ribolov zajemati vsako dejavnost na morju in ne le iztovarjanje v pristaniščih. Pogoji držav članic za odobritev dodatnih dodelitev bi morali zato vključevati obvezno uporabo sistema televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), povezanega s sistemom senzorjev (skupno poimenovanje v nadaljnjem besedilu: sistem CCTV). To bi moralo omogočiti podrobno evidenco vseh ohranjenih in zavrženih delov ulova. Sistem, ki bi temeljil na opazovalcih na krovu in bi deloval v realnem času, bi bil manj učinkovit, dražji in manj zanesljiv. Zato je uporaba sistemov CCTV trenutno bistvena za uspešnost shem za zmanjšanje zavržkov, kot je npr. popolnoma dokumentiran ribolov. Pri uporabi tovrstnega sistema bi bilo treba izpolnjevati zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta[17]. (19) Za zagotovitev, da se lahko s preskusi s popolnoma dokumentiranim ribolovom učinkovito ocenijo možnosti sistemov lovnih kvot za nadzor nad absolutno ribolovno umrljivostjo zadevnih staležev, je nujno, da se vse ribe, ki se v navedenih preskusih ulovijo, vključno z ribami pod najmanjšo velikostjo za iztovarjanje, upoštevajo pri celotni dodelitvi za sodelujoče plovilo ter da se ribolovne dejavnosti prekinejo, kadar navedeno plovilo v celoti porabi navedeno celotno dodelitev. Ustrezno je tudi dovoliti prenose dodelitev med plovili, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, in plovili, ki pri teh preskusih ne sodelujejo, vendar le, če se lahko dokaže, da se zavržki plovil, ki ne sodelujejo, ne povečajo. (20) Ob upoštevanju mnenja ICES je primerno ohraniti posebni sistem za upravljanje prave peščenke v vodah Unije razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV. Ker naj bi bilo znanstveno mnenje ICES znano šele februarja 2015, je do izdaje tega mnenja primerno TAC in kvote začasno določiti na vrednost nič. (21) Unija je v skladu s postopkom, določenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva z Norveško[18], Ferskimi otoki[19] in Islandijo[20], s temi partnerji opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah. Pogajanja z Norveško in Ferskimi otoki o dogovorih za leto 2015 niso bila zaključena. Da se ribolovne dejavnosti Unije ne bi prekinile in bi se hkrati omogočila potrebna prožnost za sklenitev teh dogovorov v začetku leta 2015, je primerno, da se za staleže, za katere se uporabljajo ti dogovori, določijo začasne ribolovne možnosti. Pogajanj z Islandijo o ribolovnih dogovorih za leto 2015 ni bilo mogoče zaključiti. V skladu s postopkom, določenim v sporazumu in protokolu o odnosih na področju ribištva z Grenlandijo[21], je skupni odbor določil konkretno stopnjo ribolovnih možnosti, ki so v letu 2015 Uniji na voljo v grenlandskih vodah. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novih posvetovanjih spremenijo]. (22) Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) je leta 2013 na letnem zasedanju sprejela enoletno podaljšanje obstoječih TAC in kvot za navadnega tuna ter potrdila sedanjo stopnjo TAC in kvot za severnoatlantsko mečarico, južnoatlantsko mečarico in severnoatlantskega belega tuna za obdobje 2014‑2016. Kvota Unije za te staleže zato ostaja takšna kot v letu 2013. Tudi stopnja TAC južnoatlantskega belega tuna za obdobje 2014–2016 je ostala takšna, kot je zdaj, vendar pa so se kvote pogodbenic, tudi Unije, nekoliko zmanjšale, da bi tako odobrili kvoto drugi pogodbenici. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (23) Pogodbenice Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) so na letnem zasedanju leta 2013 sprejele omejitve ulova za ciljne vrste in vrste prilova. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (24) Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) na svojem letnem zasedanju leta 2014 ni spremenila obstoječih ohranitvenih in upravljalnih ukrepov. (25) Tretje letno zasedanje Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) bo potekalo februarja 2015. Primerno je, da se trenutni ukrepi na območju Konvencije SPRFMO začasno ohranijo do tega letnega zasedanja. Vendar pa se staleža pisanega šura ne lovi, dokler se na omenjenem letnem zasedanju ne določi TAC. (26) Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) se je na 87. letnem zasedanju leta 2014 odločila ohraniti ukrepe za zaščito rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna. Poleg tega se je IATTC odločila ohraniti tudi resolucijo za zaščito oceanskega beloplavutega morskega psa. Te ukrepe bi bilo treba še naprej prenašati v pravo Unije. (27) Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je leta 2013 na letnem zasedanju sprejela priporočilo za nov dvoletni TAC za patagonsko zobato ribo in rdeče rakovice za leti 2014 in 2015, medtem ko ostaja veljaven obstoječi TAC za oranžno sluzoglavko in sluzoglavko, kot je bil dogovorjen za leti 2013 in 2014 na letnem zasedanju leta 2012. Trenutno veljavne ukrepe za dodelitev ribolovnih možnosti, ki jih je sprejela SEAFO, bi bilo treba prenesti v pravo Unije. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (28) Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) je leta 2013 na desetem letnem zasedanju spremenila svoje ukrepe glede ribolovnih možnosti, tako da je določila skupno število dni ribolova na odprtem morju in prilagodila zaprtje ribolovne sezone za plovila z zaporno plavarico (FAD). Za pregled ukrepa glede ribolova z zaporno plavarico se mora Unija kot pogodbenica WCPFC odločiti za eno od dveh razpoložljivih možnosti, in sicer mora bodisi potrditi trenutno obdobje prepovedi tega ribolova ali se odločiti za zmanjšanje števila setov zapornih plavaric. Dokler takšne odločitve ne sprejme, bi bilo treba v pravu Unije še naprej uporabljati trenutno veljavno zaprtje ribolovne sezone, ki ga je sprejela WCFPC. [Uvodna izjava in ustrezne določbe, na katere se ta sklicuje, se po novem letnem zasedanju spremenijo]. (29) Pogodbenice Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju na letnem zasedanju leta 2013 niso spremenile ukrepov glede ribolovnih možnosti. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije. (30) Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na svojem 36. letnem zasedanju leta 2014 sprejela določeno število ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže na podobmočjih 1–4 območja Konvencije NAFO. V tem okviru je NAFO sprejela moratorij za ribolov na kozico v razdelku 3L, povečala TAC za rdečega okuna v razdelku 3M, zato da se zajamejo nekateri prilovi, in ponovno odprla ribolov na sivi jezik v razdelku 3NO. (31) Zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva ob koncu leta sprejmejo nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo in ki začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato bi bilo treba določbe, ki takšne ukrepe prenašajo v pravo Unije, uporabljati retroaktivno. Ker ribolovna sezona območja Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki) traja od 1. decembra do 30. novembra in ker so zato nekatere ribolovne možnosti ali prepovedi na območju Konvencije CCAMLR določene za obdobje, ki se začne s 1. decembrom 2014, je ustrezno, da zadevne določbe te uredbe veljajo od tega datuma. Takšna retroaktivna uporaba ne bo posegala v načelo legitimnih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano loviti brez dovoljenja na območju Konvencije CCAMLR. (32) V skladu z izjavo, ki jo je podala Unija in ki je naslovljena na Bolivarsko republiko Venezuelo o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Bolivarske republike Venezuele v izključni ekonomski coni ob obali Francoske Gvajane[22], je treba določiti ribolovne možnosti za hlastače, ki so na voljo Bolivarski republiki Venezueli v vodah Unije. (33) Zaradi poenotenja pogojev za to, da se posamezni državi članici odobri uporaba sistema, s katerim lahko upravlja lastne dodelitve ribolovnega napora v skladu s sistemom kilovatnih dni, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. (34) Zaradi poenotenja pogojev za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z dodeljevanjem dodatnega števila dni na morju za dokončno prekinitev ribolovnih dejavnosti in večjo prisotnost znanstvenih opazovalcev ter v zvezi z določitvijo oblike tabel za zbiranje in prenos informacij glede prenosa dni na morju med ribiškimi plovili, ki plujejo pod zastavo države članice. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011[23]. (35) Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2015, razen določb o omejitvah ribolovnega napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2015, in nekaterih določb v posebnih regijah, ki bi morale imeti poseben datum začetka uporabe. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati nemudoma po objavi. (36) Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati popolnoma v skladu z veljavnim pravom Unije – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja 1. Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so na voljo v vodah Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib. 2. Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo: (a) omejitve ulova za leto 2015 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2016; (b) omejitve ribolovnega napora za obdobje od 1. februarja 2015 do 31. januarja 2016, razen če so v členih 9, 29 in 31 in Prilogi IIE določena druga obdobja za omejitve napora; (c) ribolovne možnosti za obdobje od 1. decembra 2014 do 30. novembra 2015 za nekatere staleže na območju Konvencije CCAMLR; (d) ribolovne možnosti za nekatere staleže na območju Konvencije IATTC, določene v členu 33 za obdobja v letih 2015 in 2016 iz navedene določbe. Člen 2 Področje uporabe Ta uredba se uporablja za naslednja plovila: (a) plovila Unije; (b) plovila tretjih držav v vodah Unije; (c) plovila za rekreacijski ribolov, samo za namene iz člena 1(b), 3(c) in 12 te uredbe. Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, kot je opredeljeno v točki (5) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) „plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, kot je opredeljeno v točki (4) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano; (c) „plovila za rekreacijski ribolov“ pomeni plovila, ki izvajajo rekreacijski ribolov, kakor je navedeno v členu 4(28) Uredbe (EU) št. 1224/2009; (d) „vode Unije“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi; (e) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države; (f) „stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja; (f) „skupni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni: (i) za ribolove, za katere velja obveznost iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi vsako leto; (ii) za vse druge ribolove, količino, ki se lahko iz posameznega staleža iztovori vsako leto; (g) „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; (h) „analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki je bila v znanstvenem pregledu označena kot dovolj kakovostna za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove; (i) „previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ pomeni pristop, v skladu s katerim odsotnost ustreznih znanstvenih podatkov ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja; (j) „velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kot je določena v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 517/2008[24]; (k) „register ribiškega ladjevja EU“ pomeni evidenco, ki jo je vzpostavila Komisija v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (l) „ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 4 Ribolovna območja V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij: (a) območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009[25]; (b) „Skagerrak“ pomeni geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali; (c) „Kattegat“ pomeni geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøreja do Gnibens Spidsa, od Korshageja do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena; (d) „funkcionalna enota 16 podobmočja ICES VII“ pomeni geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: – 53° 30' S 15° 00' Z, – 53° 30' S 11° 00' Z, – 51° 30' S 11° 00' Z, – 51° 30' S 13° 00' Z, – 51° 00' S 13° 00' Z, – 51° 00' S 15° 00' Z, – 53° 30' S 15° 00' Z; (e) „Cadiški zaliv“ pomeni geografsko območje v razdelku ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7º 23' 48″ Z; (f) območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik) so geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[26]; (g) območja NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[27]; (h) „območje Konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku[28]; (i) „območje Konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku)“ je geografsko območje, opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku[29]; (j) „območje Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki)“ je geografsko območje, opredeljeno v točki (a) člena 2 Uredbe (ES) št. 601/2004[30]; (k) „območje Konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s Konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko (Konvencija iz Antigve)[31]; (l) „območje Konvencije IOTC (Komisija za tune v Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu[32]; (m) „območje Konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ je geografsko območje odprtega morja južno od vzporednika severne zemljepisne širine 10o, severno od območja Konvencije CCAMLR, vzhodno od območja Konvencije SIOFA, kakor je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu[33], ter zahodno od območij, ki so pod ribolovno pristojnostjo južnoameriških držav; (n) „območje Konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana[34]; (o) „odprto morje Beringovega morja“ je geografsko območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja; (p) „območje prekrivanja med IATTC in WCPFC“ pomeni geografsko območje, ki ga opredeljujejo naslednje meje: – zemljepisna dolžina 150° Z, – zemljepisna dolžina 130° Z, – zemljepisna širina 4º J, – zemljepisna širina 50º J. NASLOV II RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA UNIJE Poglavje I Splošne določbe Člen 5 TAC in dodelitve 1. TAC za plovila Unije v vodah Unije ali nekaterih vodah zunaj Unije in razdelitev teh TAC med države članice ter po potrebi pogoji, ki so s tem funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I. 2. Plovila Unije imajo dovoljenje za ulov v okviru TAC iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, in Norveške, ter na ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz člena 19 te uredbe ter Priloge III k njej in pogojev iz Uredbe (ES) št. 1006/2008[35] ter njenih izvedbenih določb. 3. Za namene posebnega pogoja iz Priloge IA za stalež prave peščenke v vodah Unije območij ICES IIa, IIIa in IV se uporabljajo območja upravljanja iz Priloge IID. Člen 6 TAC, ki jih določijo države članice 1. TAC za nekatere staleže rib določi zadevna država članica. Ti staleži so določeni v Prilogi I. 2. TAC, ki jih določi država članica: (a) so skladni z načeli in predpisi skupne ribiške politike, predvsem z načelom trajnostnega izkoriščanja staleža, ter (b) privedejo do: (i) izkoriščanja staleža, ki se, kolikor je mogoče, sklada z največjim trajnostnim donosom od leta 2015 dalje, če so analitične ocene na voljo; (ii) izkoriščanja staleža v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, če analitične ocene niso na voljo ali so nepopolne. 3. Vsaka zadevna država članica do 15. marca 2015 Komisiji predloži naslednje informacije: (a) sprejete TAC; (b) podatke, ki jih zbere in oceni zadevna država članica ter na katerih temeljijo sprejeti TAC; (c) podrobnosti o tem, kako sprejeti TAC izpolnjujejo odstavek 2. Člen 7 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova 1. Za ribe iz staležev, za katere so določeni TAC in ki so bili ulovljeni v ribolovnih območjih iz člena 15(1)(a) Uredbe (EU) št. 1380/2013, velja obveznost iztovarjanja, kot je določeno v navedenem členu. 2. Ribe iz drugih staležev, za katere so določeni TAC, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če: (a) so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto, in ta kvota ni izčrpana ali (b) je ulov sestavljen iz deleža kvote Unije, ki državam članicam ni bil dodeljen s kvotami, in ta kvota Unije ni bila izčrpana. 3. Staleži neciljnih vrst v okviru varnih bioloških meja iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013 so določeni v Prilogi I za odstopanje od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot, določenih v navedenem členu. Člen 8 Omejitve ribolovnega napora Uporabijo se naslednji ukrepi v zvezi z ribolovnim naporom: (a) Priloga IIA za upravljanje določenih staležev trske, morskega lista in morske plošče v Kattegatu, Skagerraku, delu razdelka ICES IIIa, ki ni zajet s Skagerrakom in Kattegatom, podobmočju ICES IV, razdelkih ICES VIa, VIIa in VIId ter vodah Unije razdelkov ICES IIa in Vb; (b) Priloga IIB za obnovitev staležev osliča in škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa, z izjemo Cadiškega zaliva; (c) Priloga IIC za upravljanje staleža morskega lista v razdelku ICES VIIe; (d) Priloga IIE za upravljanje staleža brancina v razdelku ICES VIIe. Člen 9 Omejitve ulova in napora za globokomorski ribolov 1. Člen 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002[36], v skladu s katerim je potrebno dovoljenje za globokomorski ribolov, velja za grenlandsko morsko ploščo. Za ulov, obdržanje na krovu, pretovarjanje in raztovarjanje grenlandske morske plošče veljajo pogoji iz navedenega člena. 2. Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2015 ne presegajo 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k navedeni uredbi. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, na katerih se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke. Člen 10 Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti 1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a) izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c) ponovne dodelitve v skladu s členom 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008; (d) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 in na podlagi člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96; (f) odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (g) prenose in izmenjave kvot v skladu s členom 20 te uredbe; (h) dodatne dodelitve v skladu s členom 14 te uredbe. 2. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitični TAC. Člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se uporabljata za TAC le, če države članice ne uporabijo vsakoletne prilagodljivosti, določene v členu 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Člen 11 Zaprte ribolovne sezone 1. Od 1. maja do 31. maja 2015 je v Plitvini ježevcev prepovedano loviti ali obdržati na krovu naslednje vrste: trsko, krilatega romba, morsko spako, vahnjo, mola, osliča, škampa, morsko ploščo, polaka, saja, raže, morskega lista, morskega menka, modrega lenga, lenga in trneža. V tem odstavku Plitvina ježevcev obsega geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah: Točka || Zemljepisna širina || Zemljepisna dolžina 1 || 52° 27' S || 12° 19' Z 2 || 52° 40' S || 12° 30' Z 3 || 52° 47' S || 12° 39,600' Z 4 || 52° 47' S || 12° 56' Z 5 || 52° 13,5' S || 13° 53,830' Z 6 || 51° 22' S || 14° 24' Z 7 || 51° 22' S || 14° 03' Z 8 || 52° 10' S || 13° 25' Z 9 || 52° 32' S || 13° 07,500' Z 10 || 52° 43' S || 12° 55' Z 11 || 52° 43' S || 12° 43' Z 12 || 52° 38,800' S || 12° 37' Z 13 || 52° 27' S || 12° 23' Z 14 || 52° 27' S || 12° 19' Z Z odstopanjem od prvega odstavka je v skladu s členom 50(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 skozi Plitvino ježevcev dovoljen prehod plovilom, ki imajo na krovu vrste iz navedenega odstavka. 2. Gospodarski ribolov prave peščenke s pridneno vlečno mrežo, potegalko ali podobnim vlečnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa manj kot 16 mm je v razdelkih ICES IIa in IIIa ter na podobmočju ICES IV prepovedan od 1. januarja do 31. marca 2015 in od 1. avgusta do 31. decembra 2015. Prepoved iz prvega pododstavka velja tudi za plovila tretjih držav, ki imajo dovoljenje za ribolov prave peščenke v vodah Unije podobmočja ICES IV. Člen 12 Rekreacijski ribolov brancina Za rekreacijski ribolov v razdelkih ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh se uporablja omejitev za vreče na enega brancina na osebo na dan. Člen 13 Prepovedi 1. Plovilom Unije se prepovejo ribolov, zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst: (a) žarkaste raže (Amblyraja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES IIa, IIIa in VIId ter na podobmočju ICES IV; (b) morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in belega morskega volka (Carcharodon carcharias) v vseh vodah; (c) kompleksa kljunate raže (Dipturus batis) (Dipturus glej flossada in Dipturus glej intermedia) v vodah Unije razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X; (d) pepelastega morskega psa (Galeorhinus galeus) in gladkega svetilca (Etmopterus pusillus) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vseh vodah podobmočij ICES I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV; (e) temnega morskega psa (Dalatias licha), kljunastega morskega psa (Deania calcea), luskastega globokomorskega trneža (Centrophorus squamosus), velikega svetilca (Etmopterus princeps) in portugalskega morskega psa (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vseh vodah podobmočij ICES I in XIV; (f) atlantskega morskega psa (Lamna nasus) v vseh vodah; (g) mante (Manta birostris) v vseh vodah; (h) raže trnjevke (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES IIIa; (i) norveške kljunate raže (Raja (Dipturus) nidarosiensis) v vodah Unije razdelkov ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh in VIIk; (j) valovito progaste raže (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES VI in X ter bele raže (Raja alba) v vodah Unije podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X; (k) goslašev (Rhinobatidae) v vodah Unije podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII; (l) trneža (Squalus acanthias) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočja ICES IV ter v vseh vodah podobmočij ICES I, V, VI, VII, VIII, XII in XIV; (m) sklata (Squatina squatina) v vodah Unije. 2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. Člen 14 Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev, uporabijo oznake staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi. Poglavje II Dodatne dodelitve plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom Člen 15 Dodatne dodelitve 1. Država članica lahko za nekatere staleže plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatno dodelitev. Ti staleži so določeni v Prilogi I. 2. Dodatna dodelitev iz odstavka 1 ne sme presegati skupne omejitve iz Priloge I kot odstotka kvote, dodeljene tej državi članici. Člen 16 Pogoji za dodatne dodelitve 1. Dodatna dodelitev iz člena 15 mora izpolnjevati naslednje pogoje: (a) plovilo uporablja sistem televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev (v nadaljnjem besedilu skupaj: sistem CCTV) za evidentiranje celotnega ribolova in dejavnosti predelave na krovu; (b) dodatna dodelitev, odobrena posameznemu plovilu, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne presega nobene od naslednjih omejitev: (i) 75 % zavržkov staleža, kot jih je ocenila zadevna država članica, ustvarjenih z vrsto plovila, h kateri spada posamezno plovilo, ki mu je bila odobrena dodatna dodelitev; (ii) 30 % dodelitve za posamezno plovilo pred sodelovanjem pri preskusih. (c) pri dodelitvi za posamezno plovilo, ki je rezultat kakršne koli dodatne dodelitve, odobrene na podlagi člena 14, se upoštevajo vsi ulovi, ki jih v okviru staleža, za katerega se odobri dodatna dodelitev, izvede plovilo, vključno z ribami pod najmanjšo velikostjo za iztovarjanje, kakor je opredeljena v Prilogi XII k Uredbi Sveta (ES) št. 850/98[37]. (d) kadar posamezno plovilo v celoti uporabi dodelitev za kateri koli stalež, za katerega se odobri dodatna dodelitev, mora zadevno plovilo ustaviti vse ribolovne dejavnosti na ustreznem območju TAC. (e) v zvezi s staleži, za katere se lahko uporabi ta člen, lahko države članice dovolijo prenose posamezne dodelitve ali katerega koli dela te dodelitve s plovil, ki ne sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, na plovila, ki pri teh preskusih sodelujejo, če je mogoče dokazati, da se zavržki nesodelujočih plovil ne povečujejo. 2. Ne glede na odstavek 1(b)(i) lahko država članica plovilu, ki pluje pod njeno zastavo, izjemoma odobri dodatno dodelitev, ki presega 75 % ocenjenih zavržkov staleža, ustvarjenih z vrsto plovila, h kateri spada posamezno plovilo, ki mu je bila odobrena dodatna dodelitev, če: (a) je stopnja zavržkov staleža, kot je ocenjena za zadevno vrsto plovila, manjša od 10 %; (b) je vključitev te vrste plovila pomembna za oceno zmožnosti sistema CCTV za namene nadzora; (c) ni presežena skupna zgornja meja 75 % ocenjenih zavržkov staleža vseh plovil, ki sodelujejo pri preskusih. 3. Država članica pred odobritvijo dodatnih dodelitev iz člena 14 Komisiji predloži naslednje informacije: (a) seznam plovil, ki plujejo pod njeno zastavo in sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom; (b) specifikacije elektronskega sistema daljinskega spremljanja, ki je nameščen na krovu zadevnih plovil; (c) zmogljivost, vrsto in specifikacijo orodij, ki se uporabljajo na navedenih plovilih; (d) ocenjene zavržke za vsako vrsto plovil, ki sodelujejo pri preskusih; (e) količino ulova staleža, za katerega velja ustrezna omejitev TAC in so ga v letu 2014 ujela plovila, ki sodelujejo pri preskusih. Člen 17 Obdelava osebnih podatkov Če posnetki, pridobljeni v skladu s členom 16(1)(a), zadevajo obdelavo osebnih podatkov v smislu Direktive 95/46/ES, se navedena direktiva uporablja za obdelavo takih podatkov. Člen 18 Umik dodatnih dodelitev Če država članica ugotovi, da plovilo, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne izpolnjuje pogojev iz člena 16, nemudoma umakne dodatno dodelitev, ki je bila odobrena zadevnemu plovilu, in zadevno plovilo za preostanek leta 2015 izključi iz nadaljnjega sodelovanja pri teh preskusih. Člen 19 Znanstveni pregled ocen zavržkov Komisija lahko od vsake države članice, ki uporabi to poglavje, zahteva, da znanstvenemu svetovalnemu organu predloži v pregled svojo oceno zavržkov, ki so jih ustvarile posamezne vrste plovil, in sicer za nadzor izvajanja zahteve iz člena 16(1)(b)(i). V odsotnosti ocene, ki bi potrjevala te izvržke, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti z navedeno zahtevo in o njih obvesti Komisijo. Poglavje III Dovoljenja za ribolov v vodah tretjih držav Člen 20 Dovoljenja za ribolov 1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila Unije, ki lovijo v vodah tretje države, je določeno v Prilogi III. 2. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico („zamenjava“) na ribolovnih območjih iz Priloge III na podlagi člena 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v Prilogi III. Poglavje IV Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij za upravljanje ribištva Člen 21 Prenosi in izmenjave kvot 1. Če so v skladu s pravili regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (v nadaljnjem besedilu: RFMO) med pogodbenicami RFMO dovoljeni prenosi ali izmenjave kvot, lahko država članica (v nadaljnjem besedilu: zadevna država članica) s pogodbenico RFMO preuči možnosti za prenose in izmenjave kvot in, če je to primerno, določi možen osnutek nameravanega prenosa ali izmenjave kvot. 2. Komisija lahko po uradnem obvestilu zadevne države članice odobri osnutek nameravanega prenosa ali izmenjave kvot, o katerem je država članica preučila možnosti z ustrezno pogodbenico RFMO. Nato si brez nepotrebnega odlašanja izmenja soglasje z ustrezno pogodbenico RFMO, s katerim se zavežeta k takšnemu prenosu ali izmenjavi kvot. Komisija o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot uradno obvesti sekretariat RFMO v skladu s pravili navedene organizacije. 3. Komisija obvesti države članice o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot. 4. Ribolovne možnosti, prejete od ustrezne pogodbenice RFMO ali prenesene nanjo v okviru prenosa ali izmenjave kvot, se štejejo za kvote, dodeljene zadevni državi članici ali odštete od dodelitve za zadevno državo članico, od trenutka, ko prenos ali izmenjava kvot začne učinkovati v skladu s pogoji dogovora, doseženega z ustrezno pogodbenico RFMO, ali v skladu s pravili zadevne RFMO, kot je primerno. V skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti takšna dodelitev ne spremeni obstoječega delitvenega ključa za namen dodelitve ribolovnih možnosti med države članice. ODDELEK 1 OBMOČJE KONVENCIJE ICCAT Člen 22 Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti gojenja in pitanja za navadnega tuna 1. Število plovil Unije za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, se omeji v skladu s točko 1 Priloge IV. 2. Število plovil Unije za obalni obrtni ribolov, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 2 Priloge IV. 3. Število plovil Unije, ki aktivno lovijo navadnega tuna v Jadranskem morju zaradi gojenja, za katera je bil odobren ribolov na navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, je omejeno v skladu s točko 3 Priloge IV. 4. Število in skupna zmogljivost v bruto tonaži ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, zadržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omejita v skladu s točko 4 Priloge IV. 5. Število pasti za navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju je omejeno v skladu s točko 5 Priloge IV. 6. Zmogljivosti gojenja in pitanja navadnega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, dodeljeni ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, so omejeni v skladu s točko 6 Priloge IV. Člen 23 Rekreacijski in športni ribolov Države članice iz svojih kvot, dodeljenih v Prilogi ID, dodelijo posebno kvoto navadnega tuna za rekreacijski in športni ribolov. Člen 24 Morski psi 1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova. 2. Prepove se usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias. 3. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa kladvenic družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) v povezavi z ribolovom na območju Konvencije ICCAT je prepovedano. 4. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova. 5. Zadržanje na krovu svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova. ODDELEK 2 OBMOČJE KONVENCIJE CCAMLR Člen 25 Prepovedi in omejitve ulova 1. Neposredni ribolov vrst iz dela A Priloge V je prepovedan na območjih in v obdobjih, določenih v navedeni prilogi. 2. Za raziskovalni ribolov se TAC in omejitve prilova, določene v delu B Priloge V, uporabljajo na podobmočjih iz navedene priloge. Člen 26 Raziskovalni ribolov 1. Samo države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v letu 2015 sodelujejo v raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp. s parangalom na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Če namerava katera od teh držav članic sodelovati pri tem ribolovu, o tem obvesti Sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, vsekakor pa najpozneje do 1. junija 2015. 2. Kar zadeva podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelke 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a, so TAC in omejitve prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote v vsakem izmed njih navedeni v delu B Priloge V. Ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeni TAC, in navedena manjša raziskovalna enota ustavi ribolov do konca sezone. 3. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala, in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar pa je ribolov na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a prepovedan v globini do 550 m. Člen 27 Ribolov krila v ribolovni sezoni 2015/2016 1. Le države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v ribolovni sezoni 2015/2016 na območju Konvencije CCAMLR lovijo kril (Euphausia superba). Če namerava katera od teh držav članic loviti krila na območju Konvencije CCAMLR, o svojem namenu loviti krila najpozneje do 1. junija 2015 uradno obvesti sekretariat CCAMLR v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 in Komisijo, pri čemer uporabi obrazec iz dela C Priloge V te uredbe. 2. Obvestilo iz odstavka 1 tega člena vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, ki mu država članica dovoli ribolov krila. 3. Država članica, ki namerava na območju Konvencije CCAMLR loviti krila, o tem uradno obvesti CCAMLR samo v primeru plovil z dovoljenji, ki v času obveščanja plujejo pod njeno zastavo ali ki plujejo pod zastavo druge članice CCAMLR in se od njih v času ribolova pričakuje, da bodo plula pod zastavo navedene države članice. 4. Države članice lahko dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, prijavljena Sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena, če plovilo z dovoljenjem ne more sodelovati zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica nemudoma obvesti Sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede: (a) vse podatke o nameravanih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004; (b) podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in vsa ustrezna dokazila ali sklicevanja. 5. Države članice plovilom, navedenim na katerem koli seznamu plovil CCAMLR, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: plovila IUU), ne dovolijo sodelovati pri ribolovu krila. ODDELEK 3 OBMOČJE KONVENCIJE IOTC Člen 28 Omejitev ribolovne zmogljivosti plovil, ki lovijo na območju Konvencije IOTC 1. Največje število plovil Unije, ki lovijo tropskega tuna na območju konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 1 Priloge VI. 2. Največje število plovil Unije, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 2 Priloge VI. 3. Države članice lahko plovila, določena za eno od vrst ribolova iz odstavkov 1 in 2, prerazporedijo na drug ribolov, če lahko Komisiji dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib. 4. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki se bodo prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih organizacij za ribolov tuna. Poleg tega ne sme biti preneseno nobeno plovilo, ki je na seznamu plovil, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (plovila IUU), katere koli RFMO. 5. Zaradi upoštevanja izvajanja razvojnih načrtov, predloženih IOTC, lahko države članice povečajo svoje ribolovne zmogljivosti prek zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2 le v okviru omejitev, določenih v navedenih načrtih. Člen 29 Morski psi 1. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano. 2. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano, razen za plovila, krajša od 24 metrov skupne dolžine, ki opravljajo izključno ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni (IEC) države članice, pod katere zastavo plujejo, in pod pogojem, da je njihov ulov namenjen izključno za lokalno porabo. 3. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavkov 1 in 2 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. ODDELEK 4 OBMOČJE KONVENCIJE SPRFMO Člen 30 Pelagični ribolov – omejitev zmogljivosti Države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju Konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, omejijo skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in leta 2015 lovijo pelagične staleže, na skupno raven Unije v višini 78 600 bruto tonaže na navedenem območju. Člen 31 Pelagični ribolov – TAC 1. Le države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju Konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, kakor je določeno v členu 30, lahko lovijo pelagične staleže na tem območju v skladu s TAC, določenim v Prilogi IJ. 2. Ribolovne možnosti iz Priloge IJ se lahko lovijo samo pod pogojem, da države članice Komisiji z namenom obveščanja sekretariata SPRFMO najpozneje do petega dne v naslednjem mesecu pošljejo seznam plovil, ki dejavno lovijo ali so udeležena pri pretovarjanju na območju Konvencije SPRFMO, zapise sistemov za spremljanje plovil (VMS), mesečna poročila o ulovu in, kjer so na voljo, poročila o postankih v pristanišču. Člen 32 Pridneni ribolov Države članice, ki imajo zabeležen ulov ali ribolovni napor pri pridnenem ribolovu na območju Konvencije SPRFMO od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006, omejijo svoj ulov ali napor pri pridnenem ribolovu v letu 2015 na območju Konvencije na tiste dele območja Konvencije, kjer je v navedenem obdobju potekal pridneni ribolov, in na raven, ki ne presega povprečnih letnih ravni ulova ali napora v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006. ODDELEK 5 OBMOČJE KONVENCIJE IATTC Člen 33 Ribolov z zaporno plavarico 1. Ribolov rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan: (a) od 29. julija do 28. septembra 2015 ali od 18. novembra 2015 do 18. januarja 2016 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: – tihooceanska obala Amerik, – zemljepisna dolžina 150° Z, – zemljepisna širina 40º S, – zemljepisna širina 40° J; (b) od 29. septembra do 29. oktobra 2015 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje: – zemljepisna dolžina 96° Z, – zemljepisna dolžina 110° Z, – zemljepisna širina 4º S, – zemljepisna širina 3º J. 2. Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2015 obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz odstavka 1. Vsa plovila zadevnih držav članic, opremljena z zaporno plavarico, na območjih, opredeljenih v odstavku 1, v izbranem obdobju spoštujejo prepoved ribolova z zaporno plavarico. 3. Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna na območju Konvencije IATTC, obdržijo na krovu in nato iztovorijo ali pretovorijo celotni ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna. 4. Odstavek 3 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a) kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (b) med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev tuna, ujetega na tem delu potovanja. Člen 34 Prepoved ribolova oceanskih beloplavutih morskih psov 1. Na območju Konvencije IATTC je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo, prodajati ali iztovarjati kateri koli del ali celotni trup oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus). 2. Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 1 ne poškoduje. Osebke upravljavci plovil nemudoma izpustijo in: (a) zabeležijo število izpustov z navedbo stanja (mrtev ali živ osebek); (b) informacije iz odstavka (a) sporočijo državi članici, katere državljani so. Države članice pošljejo Komisiji podatke, zbrane v preteklem letu, do 31. januarja leta, v katerem začne veljati ta uredba. ODDELEK 6 OBMOČJE KONVENCIJE SEAFO Člen 35 Prepoved ribolova globokomorskih morskih psov Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO: – raže (Rajidae), – trneža (Squalus acanthias), – bigelowovega svetilca (Etmopterus bigelowi), – kratkorepega svetilca (Etmopterus brachyurus), – velikega svetilca (Etmopterus princeps), – gladkega svetilca (Etmopterus pusillus), – fantomske morske mačke (Apristurus manis), – žametastega trneža (Scymnodon squamulosus), – globokomorskih morskih psov nadvrste Selachimorpha. ODDELEK 7 OBMOČJE KONVENCIJE WCPFC Člen 36 Pogoji za ribolov veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna 1. Države članice zagotovijo, da število ribolovnih dni, dodeljenih plovilom z zaporno plavarico, ki lovijo veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) na delu območja Konvencije WCPFC na odprtem morju, ki leži med 20° S in 20° J, ne presega 403 dni. 2. Plovila Unije ne lovijo južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga) na območju konvencije WCPFC, južno od 20° J. Člen 37 Zaprto območje za ribolov FAD 1. Na delu območja Konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, se med polnočjo (00:00) 1. julija 2015 in polnočjo (24:00) 31. oktobra 2015 prepovejo ribolovne dejavnosti plovil z zaporno plavarico, ki uporabljajo naprave za zbiranje rib (FAD). V tem času lahko plovila z zaporno plavarico na tem delu območja Konvencije WCPFC izvajajo ribolovne dejavnosti le, če je na krovu opazovalec, ki nadzoruje, da plovilo v nobenem trenutku: (a) ne uporablja FAD ali podobnih elektronskih naprav oziroma si z njimi pomaga; (b) v povezavi s FAD ne lovi jat. 2. Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo na delu območja Konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu in iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov veleokega, rumenoplavutega in črtastega tuna. 3. Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih: (a) med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib; (b) kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali (c) v primeru resne okvare zamrzovalne opreme. Člen 38 Območje prekrivanja med IATTC in WCPFC 1. Plovila, navedena izključno v registru WCPFC, uporabijo ukrepe iz členov od 34 do 38, ko lovijo na območju prekrivanja med IATTC in WCPFC, kot je določeno v členu 4(p). 2. Plovila, navedena tako v registru WCPFC kot v registru IATTC, ter plovila, navedena izključno v registru IATTC, uporabijo ukrepe iz člena 33(1)(a) in od (2) do (4) ter člena 34, ko lovijo na območju prekrivanja med IATTC in WCPFC, kot je določeno v členu 4(p). Člen 39 Omejitve števila plovil Unije z dovoljenjem za ribolov mečarice Največje število plovil Unije, za katera je bil odobren ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi VII. Člen 40 Svilnati morski psi in oceanski beloplavuti morski psi 1. Prepovedano je zadržanje na krovu, pretovarjanje, skladiščenje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa naslednjih vrst na območju Konvencije WCPFC: (a) svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis), (b) oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) 2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se takoj izpustijo. ODDELEK 8 BERINGOVO MORJE Člen 41 Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja Ribolov aljaškega polaka (Theragra chalcogramma) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan. NASLOV III RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH UNIJE Člen 42 TAC Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah Unije v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi ter ob upoštevanju pogojev iz te uredbe in poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008. Člen 43 Dovoljenja za ribolov Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije, je določeno v Prilogi VIII. Člen 44 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova Pogoji iz člena 7 se uporabljajo za ulov in prilov plovil tretje države, ki lovijo ribe v okviru dovoljenj iz člena 43. Člen 45 Prepovedi 1. Za plovila tretjih držav je prepovedan ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst: (a) žarkaste raže (Amblyraja radiata) v vodah Unije razdelkov ICES IIa, IIIa in VIId ter na podobmočju ICES IV; (b) morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in belega morskega volka (Carcharodon carcharias) v vodah Unije; (c) kompleksa kljunate raže (Dipturus batis) (Dipturus glej flossada in Dipturus glej intermedia) v vodah Unije razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X; (d) pepelastega morskega psa (Galeorhinus galeus), temnega morskega psa (Dalatias licha), kljunastega morskega psa (Deania calcea), luskastega globokomorskega trneža (Centrophorus squamosus), velikega svetilca (Etmopterus princeps), gladkega svetilca (Etmopterus pusillus) in portugalskega morskega psa (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII in XIV; (e) temnega morskega psa (Dalatias licha), kljunastega morskega psa (Deania calcea), luskastega globokomorskega trneža (Centrophorus squamosus), velikega svetilca (Etmopterus princeps) in portugalskega morskega psa (Centroscymnus coelolepis) v vodah Unije razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES I, IV in XIV; (f) atlantskega morskega psa (Lamna nasus) v vodah Unije; (g) mante (Manta birostris) v vodah Unije; (h) raže trnjevke (Raja clavata) v vodah Unije razdelka ICES IIIa; (i) norveške kljunate raže (Raja (Dipturus) nidarosiensis) v vodah Unije razdelkov ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh in VIIk; (j) valovito progaste raže (Raja undulata) v vodah Unije podobmočij ICES VI, IX in X ter bele raže (Raja alba) v vodah Unije podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X; (k) goslašev (Rhinobatidae) v vodah Unije podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII; (l) trneža (Squalus acanthias) v vodah Unije razdelka ICES IIa in podobmočij ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII in XIV; (m) sklata (Squatina squatina) v vodah Unije. 2. Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 1 ne poškoduje. Osebki se takoj izpustijo. NASLOV IV KONČNE DOLOČBE Člen 46 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1380/2013. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 47 Razveljavitev Uredba Sveta (EU) št. 779/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015. Člen 48 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2015. Člen 8 pa se uporablja od 1. februarja 2015. Določbe o ribolovnih možnostih iz členov 24, 25 in 26 ter iz Prilog IE in V za območje Konvencije CCAMLR se uporabljajo od datumov, ki so tam določeni. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 212, 18.7.2014, str. 1–3. [2] Glej zlasti dokument „General Context of ICES Advice“ (Splošno ozadje nasvetov ICES) na naslednji povezavi: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/2014/1.2_Advice_basis_2014.pdf [3] Člen 15(1)(a) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22). [4] Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22). [5] Uredba Sveta (EU) št. 779/2014 z dne 17. julija 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za sardona v Biskajskem zalivu za ribolovno sezono 2014/2015 (UL L 212, 18.7.2014, str. 1). [6] Uredba Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka ter o spremembi Uredbe (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 345, 28.12.2005, str. 5). [7] Uredba Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (UL L 122, 11.5.2007, str. 7). [8] Uredba Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju (UL L 157, 19.6.2007, str.1). [9] Uredba Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (UL L 344, 20.12.2008, str. 6). [10] Uredba Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 423/2004 (UL L 348, 24.12.2008, str. 20). [11] Uredba Sveta (ES) št. 302/2009 z dne 6. aprila 2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, spremembah Uredbe (ES) št. 43/2009 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1559/2007 (UL L 96, 15.4.2009, str. 1). [12] Uredba Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča (UL L 150, 30.4.2004, str. 1). [13] Uredba Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu (UL L 65, 7.3.2006, str. 1). [14] Uredba Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (UL L 115, 9.5.1996, str. 3). [15] Uredba Sveta (ES) št. 754/2009 z dne 27. julija 2009 o izključitvi določenih skupin plovil iz ureditve ribolovnega napora, določenega v poglavju III Uredbe (ES) št. 1342/2008 (UL L 214, 19.8.2009, str. 16). [16] Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). [17] Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31). [18] Sporazum o ribištvu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (UL L 226, 29.8.1980, str. 48). [19] Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (UL L 226, 29.8.1980, str. 12). [20] Sporazum o ribištvu in morskem okolju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (UL L 161, 2.7.1993, str. 2). [21] Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (UL L 172, 30.6.2007, str. 4) ter Protokol o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, predvidenih v navedenem sporazumu (UL L 293, 23.10.2012, str. 5). [22] UL L 6, 10.1.2012, str. 9. [23] Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13). [24] Uredba Komisije (ES) št. 517/2008 z dne 10. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 v zvezi z določanjem velikosti mrežnega očesa in ocenjevanjem debeline vrvice ribiških mrež (UL L 151, 11.6.2008, str. 5). [25] Uredba (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70). [26] Uredba (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika (UL L 87, 31.3.2009, str. 1). [27] Uredba (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o ulovu in aktivnosti s strani držav članic, ki izvajajo ribolov v severozahodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 42). [28] Sklenjena s Sklepom Sveta 2002/738/ES (UL L 234, 31.8.2002, str. 39). [29] Unija je pristopila s Sklepom Sveta 86/238/EGS (UL L 162, 18.6.1986, str. 33). [30] Uredba Sveta (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki ter o razveljavitvi uredb (EGS) št. 3943/90, (ES) št. 66/98 in (ES) št. 1721/1999 (UL L 97, 1.4.2004, str. 16). [31] Sklenjena s Sklepom Sveta 2006/539/ES (UL L 224, 16.8.2006, str. 22). [32] Unija je pristopila s Sklepom Sveta 95/399/ES (UL L 236, 5.10.1995, str. 24). [33] Sklenjen s Sklepom Sveta 2008/780/ES (UL L 268, 9.10.2008, str. 27). [34] Unija je pristopila s Sklepom Sveta 2005/75/ES (UL L 32, 4.2.2005, str. 1). [35] Uredba Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2009 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti ter o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93 in (ES) št. 1627/94 in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 3317/94 (UL L 286, 29.10.2008, str. 33). [36] Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (UL L 351, 28.12.2002, str. 6). [37] Uredba Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov (UL L 125, 27.4.1998, str. 1). PRILOGA k Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in, za plovila Unije, v nekaterih vodah zunaj Unije ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 779/2014 SEZNAM PRILOG PRILOGA I: || TAC, ki veljajo za plovila Unije na območjih, kjer obstajajo TAC po vrstah in območjih PRILOGA IA: || Skagerrak, Kattegat, podobmočja ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV, vode Unije CECAF, vode Francoske Gvajane PRILOGA IB: || Severovzhodni Atlantik in Grenlandija, podobmočja ICES I, II, V, XII in XIV ter grenlandske vode območja NAFO 1 PRILOGA IC: || Severozahodni Atlantik – območje Konvencije NAFO PRILOGA ID: || Izrazito selivske vrste rib – vsa območja PRILOGA IE: || Antarktika – območje Konvencije CCAMLR PRILOGA IF: || Jugovzhodni Atlantik – območje Konvencije SEAFO PRILOGA IG: || Južni navadni tun – vsa območja PRILOGA IH: || Območje Konvencije WCPFC PRILOGA IJ: || Območje Konvencije SPRFMO PRILOGA IIA: || Ribolovni napor za plovila v zvezi z upravljanjem nekaterih staležev trske, morske plošče in morskega lista v razdelkih ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId, podobmočju ICES IV ter vodah Unije razdelkov ICES IIa in Vb PRILOGA IIB: || Ribolovni napor za plovila v okviru obnovitve nekaterih staležev južnega osliča in škampa v razdelkih ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva PRILOGA IIC: || Ribolovni napor za plovila v okviru upravljanja staležev morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu v razdelku ICES VIIe PRILOGA IID: || Območja upravljanja za pravo peščenko v razdelkih ICES IIa, IIIa in na podobmočju ICES IV PRILOGA IIE: || Ribolovni napor za plovila v okviru upravljanja brancina v razdelku ICES VIIe PRILOGA III: || Največje število dovoljenj za ribolov za plovila Unije v vodah tretjih držav PRILOGA IV: || Območje Konvencije ICCAT PRILOGA V: || Območje Konvencije CCAMLR PRILOGA VI: || Območje Konvencije IOTC PRILOGA VII: || Območje Konvencije WCPFC PRILOGA VIII: || Količinske omejitve dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah Unije PRILOGA I TAC, KI SE UPORABLJAJO ZA PLOVILA UNIJE NA OBMOČJIH, KJER OBSTAJAJO TAC, PO VRSTAH IN OBMOČJIH V razpredelnicah v prilogah IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG in IJ so določeni celotni dovoljeni ulovi in kvote (v tonah žive teže, razen kadar je drugače določeno) po staležih ter po potrebi pogoji, ki so funkcionalno povezani z njimi. Za vse ribolovne možnosti iz te priloge veljajo pravila iz Uredbe (ES) št. 1224/2009, zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe. Če ni drugače določeno, so sklici na ribolovna območja sklici na območja ICES. Za vsako območje so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrste. Samo latinska imena opredeljujejo vrste za regulativne namene; domača imena so navedena za lažje sklicevanje. Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska preglednica latinskih in domačih imen: Znanstveno ime || Koda Alpha-3 || Splošno ime Amblyraja radiata || RJR || žarkasta raža Ammodytes spp. || SAN || prave peščenke Argentina silus || ARU || velika srebrenka Beryx spp. || ALF || sluzoglavke Brosme brosme || USK || morski menek Caproidae || BOR || merjaščevka Centrophorus squamosus || GUQ || luskasti globokomorski trnež Centroscymnus coelolepis || CYO || portugalski morski pes Chaceon spp. || GER || globokomorska rdeča rakovica Chaenocephalus aceratus || SSI || črnoplavutna ledna krokodilka Champsocephalus gunnari || ANI || antarktična ledna krokodilka Channichthys rhinoceratus || LIC || enoroga ledna krokodilka Chionoecetes spp. || PCR || snežni morski pajek Clupea harengus || HER || sled Coryphaenoides rupestris || RNG || okroglonosi repak Dalatias licha || SCK || temni morski pes Deania calcea || DCA || kljunati morski pes Dipturus batis (Dipturus glej flossada in Dipturus glej intermedia) || RJB || kompleks kljunate raže Dissostichus eleginoides || TOP || patagonska zobata riba Dissostichus mawsoni || TOA || antarktična zobata riba Dissostichus spp. || TOT || zobate ribe Engraulis encrasicolus || ANE || sardon Etmopterus princeps || ETR || veliki svetilec Etmopterus pusillus || ETP || gladki svetilec Euphausia superba || KRI || kril Gadus morhua || COD || trska Galeorhinus galeus || GAG || pepelasti morski pes Glyptocephalus cynoglossus || WIT || sivi jezik Gobionotothen gibberifrons || NOG || topoglava nototenija Hippoglossoides platessoides || PLA || ameriška morska plošča Hippoglossus hippoglossus || HAL || navadni jezik Hoplostethus atlanticus || ORY || oranžna sluzoglavka Illex illecebrosus || SQI || severni kratkoplavuti ligenj Lamna nasus || POR ||