[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.10.2007

COM(2007) 598 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o pripravi evro-mediteranske konference o zunanjih zadevah v Lizboni( 5. in 6. novembra 2007) Evro-mediteransko partnerstvo: spodbujanje regionalnega sodelovanja za podporo miru, napredka in medkulturnega dialoga [SEC(2007) 1309]

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o pripravi evro-mediteranske konference o zunanjih zadevah v Lizboni( 5. in 6. novembra 2007) Evro-mediteransko partnerstvo: spodbujanje regionalnega sodelovanja za podporo miru, napredka in medkulturnega dialoga

1. Kljub dolgotrajnemu konfliktu na Bližnjem vzhodu se je Evro-mediteransko partnerstvo neprestano razvijalo in je od leta 1995 prineslo pomembne dosežke. Po skoraj dvanajstih letih se je barcelonski proces razvil v obsežno in razsežno regionalno partnerstvo. Skupne institucije in mreže, kot so Fundacija Anna Lindh za medkulturni dialog, Evro-mediteranska parlamentarna skupščina, FEMISE (mreža inštitutov za gospodarske raziskave) in EuroMesco (mreža inštitutov za politične vede) so pomembno sredstvo partnerstva 37 partnerskih držav z več kot 700 milijoni prebivalcev. Vendar na področju političnega in varnostnega dialoga regionalni konflikti ostajajo ovira celovitemu napredku večstranskega sodelovanja.

2. Ob ustanovitvi bo evro-mediteransko območje proste trgovine eno največjih območij proste trgovine na svetu. Evro-mediteransko partnerstvo je eden ključnih elementov zunanjih odnosov Evropske unije s sosednjimi državami. Vsi sredozemski partnerji barcelonski proces štejejo za temeljni kamen njihovih skupnih odnosov z EU. (Priloga II povzema nekatere pomembnejše dosežke barcelonskega procesa od njegovega začetka.)

3. Novembra 2005 so bili na srečanju na vrhu v Barceloni vnovično potrjeni cilji Barcelonske deklaracije iz leta 1995, sprejeta pa sta bila tudi petletni delovni program in kodeks ravnanja glede boja proti terorizmu. Novembra 2006 so se na evro-mediteranski konferenci ministrov za zunanje zadeve v Tampereju evro-mediteranski partnerji dogovorili o dokumentu s skupnimi sklepi ter sprejeli delovni program za leto 2007. Ta je v veliki meri temeljil na predlogih iz Sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2006. Namen tega sporočila je pripraviti naslednji ministrski sestanek pod okriljem portugalskega predsedstva, pregledati napredek, dosežen pri izvajanju delovnega programa, dogovorjenega v Tampereju, ter predstaviti predloge za leto 2008.

4. Komisija pozdravlja nedavne pobude o krepitvi odnosov z našimi sredozemskimi partnerji. Predlogi, ki zadevajo oblikovanje Sredozemske unije imajo zmožnost, da v Evropi in v južnem delu Sredozemlja mobilizirajo politično voljo za močnejše partnerstvo med Evropo in južnim Sredozemljem. Naslednja evro-mediteranska konferenca o zunanjih zadevah bo enkratna priložnost za razpravo, kako bi lahko to pobudo dokončno izoblikovali, da bi delovala v sinergiji z evro-mediteranskim partnerstvom in evropsko sosedsko politiko. Za Komisijo je bistvenega pomena, da so Evropska unija in evropske institucije v celoti vključene v to skupno prizadevanje.

5. Leto 2007 je bilo dejavno leto za evropsko-mediteransko partnerstvo. Delo, opravljeno v prvih treh poglavjih sodelovanja (politični dialog, gospodarsko sodelovanje ter kulturna in človeška razsežnost), je izjemno. Na ministrskem sestanku v Tampereju so se partnerji dogovorili o 21 konkretnih pobudah (glej Prilogo III), od katerih je bila večina že izpeljanih ali bodo izvedene pred koncem leta 2007. Od sprejetja sklepov iz Tampereja dvostranski politični dialog, ki poteka v okviru evropske sosedske politike, neprestano prispeva k napredku regionalnega sodelovanja na številnih področjih. Priloga I povzema dejavnosti partnerstva od zadnje evro-mediteranske ministrske konference, ki je potekala v Tampereju, ter delo, ki je bilo narejeno na glavnih področjih evro-mediteranskega sodelovanja.

PREDLOGI IN CILJI ZA LETO 2008

6. Leto 2008 bo pomembno leto za izvajanje prednostnih nalog, določenih na srečanju na vrhu v Barceloni. Pomemben napredek se pričakuje pri izvajanju številnih pobud, sprejetih v prejšnjih letih, zlasti pri izvajanju pobude „Horizon 2020“ o sanaciji Sredozemlja ter pri nadaljnjih ukrepih v programu, sprejetem na ministrskem sestanku, o vlogi žensk v družbi. Prav tako bodo v letu 2008 evro-mediteranski partnerji začeli pet velikih pobud za krepitev partnerstva in njegovo razširitev na druga področja. Te pobude so:

- evro-mediteranski ministrski sestanek o kulturi;

- prvi evro-mediteranski ministrski sestanek o zaposlovanju in socialnih zadevah;

- prvi evro-mediteranski ministrski sestanek o turizmu;

- evro-mediteranski ministrski sestanek o zdravju;

- začetek partnerstva med Komisijo in upravami sredozemskih držav za spodbujanje začasne napotitve in izmenjave uradnikov ter pripravnikov.

7. Poleg teh pobud bo partnerstvo še naprej delovalo na drugih pomembnih področjih, kot so:

- informacijska družba, z izvedbo druge evro-mediteranske ministrske konference na tem področju,

- izvedba letne konference FEMIP,

- četrta evro-mediteranska ministrska konferenca ECOFIN,

- sestanki ministrov za trgovino, in

- konferenca o industrijskem sodelovanju,

- proti koncu leta 2008 bo potekal sestanek ministrov za zunanje zadeve.

Nove pobude

Krepitev Fundacije Anna Lindh in spodbujanje medkulturnega dialoga

8. Evro-mediteranski ministrski sestanek o kulturi in kulturnem dialogu v letu 2008 bo pomemben dogodek, namenjen oblikovanju političnih smernic partnerjev za prihodnje dejavnosti fundacije. Komisija predlaga, da se temu sestanku zagotovi veliko odmevnost z dogodki v evro-mediteranskih partnerskih državah, namenjenimi pospeševanju medkulturnega dialoga in raznolikosti ter z večjo opaznostjo Fundacije Anna Lindh kot mostu med evro-mediteranskimi kulturami, verami in prepričanji. Evro-mediteranski ministrski sestanek o kulturnem dialogu bo skladen s cilji odločitve Evropskega parlamenta in Evropskega sveta, da se leto 2008 razglasi za Evropsko leto medkulturnega dialoga (Odločba z dne 18. decembra 2006). V sinergiji s tem Komisija predlaga, da ministri v Lizboni razglasijo leto 2008 za evro-mediteransko leto medkulturnega dialoga.

9. Fundacija Anna Lindh za medkulturni dialog je bila uradno ustanovljena aprila 2005 v Aleksandriji. Po začetnem obdobju delovanja, v katerem se je Fundacija izoblikovala v skupno evro-mediteransko institucijo, posvečeno kulturnemu dialogu, bodo partnerji utrdili institucijo s sprejemom novih statutov in imenovanjem novega vodstva, ki bo vzpostavljeno aprila 2008.

10. Avdiovizualni mediji, kino in spodbujanje kulturne dediščine so odlična sredstva za medkulturni dialog med sredozemskimi državami in Evropo. Na podlagi dosežkov avdiovizualnih programov Euromed in s pomočjo evropskih in sredozemskih strokovnjakov bo na evro-mediteranskem ministrskem sestanku o kulturi v letu 2008 predlagana nova strategija za okrepitev sredozemskega avdiovizualnega sektorja. Poleg tega bo začet nov program, usmerjen na prilagoditev kulturne dediščine lokalnemu prebivalstvu ter na dostop do znanja o kulturni dediščini.

Novo partnerstvo o turizmu

11. Turizem je eden največjih gospodarskih sektorjev v Sredozemlju. V letu 2005 je bilo v sredozemskih partnerskih državah zabeleženih več kot 50 milijonov prihodov turistov in v večini držav je bilo 50 % do 80 % prihodov iz držav članic EU. EU in sredozemske partnerske države so se v odgovor na pobudo Maroka, Portugalske in Slovenije sporazumele, da bo ministrski sestanek potekal v Maroku. Komisija to pobudo v celoti podpira.

Razvoj bolj sistematičnega pristopa do sodelovanja na področju zaposlovanja

12. Ustvarjanje zaposlitev in posodobitev trgov dela sta med največjimi izzivi evro-mediteranskih partnerskih držav. Kljub velikim nacionalnim razlikam se morajo vsi partnerji prilagoditi na globalizacijo ter na hitro spreminjajoče se gospodarsko okolje. Evro-mediteranski sestanek ministrov za zunanje zadeve v Tampereju je „pozdravil predlog, da v letu 2007 poteka evro-mediteranska delavnica o politiki zaposlovanja ter o praktičnih ukrepih za okrepitev zaposljivosti iskalcev zaposlitve in o oblikovanju primernih priložnosti za zaposlovanje“. Delavnica bo „pripravila pot za evro-mediteransko ministrsko konferenco o zaposlovanju, ki bo potekala v letu 2008“, in za skupno mizo združila predstavnike vlad, socialne partnerje in mednarodne organizacije.

13. Pripravljalna delavnica za evro-mediteransko ministrsko konferenco o zaposlovanju naj prispeva k: (a) boljšemu razumevanju izzivov za trge dela in politike zaposlovanja v okviru globalizacije in demografskih sprememb, ter (b) izkoriščanju priložnosti, ki jih ponuja izmenjava izkušenj in najboljših praks med 37 partnerskimi državami. Ministrska konferenca o zaposlovanju, ki bo potekala v drugi polovici leta 2008, mora predvideti konkretne pobude in predloge za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest, posodobitev trgov dela in dostojno delo. Vprašanje enakosti spolov pri politikah zaposlovanja mora biti horizontalna prednostna tema ministrske konference in njene pripravljalne delavnice. Cilj bo oblikovanje socialne dimenzije evro-mediteranskega partnerstva z bolj sistematičnim pristopom do sodelovanja v skladu s cilji srečanju na vrhu v Barceloni. Socialni partnerji v evro-mediteranski regiji bi morali biti vključeni v pripravo konference, morebiti skozi seminar o gospodarskem zaposlovanju in gospodarskih spremembah spomladi leta 2008.

Okrepljenemu sodelovanju o zdravstvenih vprašanjih naproti

14. V sklepih evro-mediteranske konference zunanjih ministrov v Tampereju so bili pristojni organi pozvani, da v letu 2007 organizirajo evro-mediteransko delavnico o spremljanju in obvladovanju nalezljivih bolezni. Ta delavnica bo podlaga za sestanek visokih uradnikov, ki bo nadaljnji pripravljalni korak v smeri evro-mediteranske ministrske konference o zdravju.

Krepitev ukrepov za razvoj partnerstva

15. Evro-mediteranski partnerji v dokumentu, ki je namenjen izboljšanju načinov dela evro-mediteranskega partnerstva, proučujejo možnosti, da bi napotene uradnike iz sredozemskih partnerskih držav povabili, naj podprejo delo sekretariata Sveta. Evropska komisija ima dolgoletne izkušnje z izmenjavo uradnikov z državami članicami EU in z drugimi institucijami. Napoteni nacionalni uradniki iz držav članic EU pomenijo pozitiven prispevek k strokovnosti človeških virov Komisije. Kot dopolnilni ukrep za graditev partnerstva Komisija ponuja, da oblikuje partnerstvo med Komisijo in upravami sredozemskih partnerskih držav pri izmenjavi poklicnih izkušenj. Ponudba Komisije bi vključevala napotitev in izmenjavo uradnikov in pripravnikov.

NADALJEVANJE IN UTRDITEV OBSTOJEčIH PODROčIJ DELA

Politični in varnostni dialog

16. Komisija je velika podpornica političnega dialoga na evro-mediteranski regionalni ravni. Evro-mediteransko partnerstvo je edini forum, znotraj katerega vsi sredozemski partnerji izmenjujejo svoja stališča in so vključeni v konstruktivni dialog kljub trajajočemu konfliktu na Bližnjem vzhodu in drugih delih regije. Politični dialog je postala redna točka dnevnega reda na evro-mediteranskih sestankih visokih uradnikov. Komisija pozdravlja predloge, podane v zvezi z izboljšanjem načinov dela, po katerih bi visoki uradniki delovali kot mehanizem za zgodnje odzivanje in bi v odgovor na razvoj dogodkov v regiji lahko predlagali ad hoc konference zunanjih ministrov. Kar zadeva Svet, je ta odločil, da sredozemskim partnerjem (evropske sosedske politike) omogoči, da za vsak primer posebej podprejo deklaracije EU ter stališča o vprašanjih SZVP.

17. Komisija je prepričana, da je Evro-mediteranska parlamentarna skupščina (EMPS) pomembna opora partnerstva. Evro-mediteranska parlamentarna skupščina političnim predstavnikom omogoča, da razpravljajo o svojih stališčih glede regionalnih razmer, o razvoju barcelonskega procesa ter prihodnosti evropske sosedske politike, kar zadeva Sredozemlje. Komisija bo Grčiji, naslednji predsedujoči državi v EMPS, nudila polno podporo za uspešen sklic Skupščine v letu 2008. Komisija bo prav tako podprla delo odborov EMPS pri pripravi dela za sklic Evro-mediteranske parlamentarne skupščine v letu 2008.

18. Komisija je prepričana, da se lahko koristne razprave o vprašanju volitev na evro-mediteranskih sestankih visokih uradnikov v letu 2007 nadaljujejo na ravni strokovnjakov. Izvedba seminarja na ravni strokovnjakov bi morala partnerjem omogočiti, da začnejo bolj tehnično izmenjavo stališč, s katero bi zasnovali praktično sodelovanje zainteresiranih partnerjev na tem področju.

Kodeks ravnanja glede boja proti terorizmu

19. Komisija meni, da je bistvenega pomena, da se še bolj okrepijo praktični ukrepi za izvajanje skupno dogovorjenega kodeksa ravnanja glede boja proti terorizmu. Zato predlaga, da se prizadevanja v letu 2008 usmerijo na tehnična vprašanja, kot so krepitev mednarodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in izboljšanje ukrepov za pomorsko varnost, vključno z enotami za prevoz tovora. Komisija za vsako od teh tem predlaga izvedbo regionalne evro-mediteranske delavnice, v katerih naj sodelujejo ustrezni mednarodni organi, agencije in strokovnjaki.

Evro-mediteranskemu sistemu civilne zaščite naproti

20. Vse večja ranljivost številnih predelov Sredozemlja na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, potrjuje potrebo po vzpostavitvi obsežnejših varnostnih ukrepih v dobro državljanov. Komisija je v preteklih letih financirala pilotni projekt EUROMED (1998–2003) in program EUROMED Bridge za razvoj sistema Euromed za zmanjševanje, preprečevanje in upravljanje naravnih nesreč ter nesreč, ki jih povzroči človek (2005–2008), namenjena krepitvi in izgradnji zmogljivosti agencij za civilno zaščito v sredozemskih partnerskih državah. Komisija bo z novo fazo (2008–2010, Program EUROMED za zmanjševanje, preprečevanje in upravljanje naravnih nesreč ter nesreč, ki jih povzroči človek) še naprej podpirala to zelo ustrezno pobudo, ki ji bo predvidoma koristil tudi zboljšani strateški pristop in priporočila, predstavljena ob vmesnem vrednotenju programa Bridge.

Nadaljevanje dela na področju storitev in trgovine s kmetijskimi proizvodi

21. Pogajanja o storitvah in pravici do ustanavljanja so sprožila zanimanje za to temo in večina partnerjev pri pogajanjih je podala zaveze. Po sestanku ministrov za trgovino v Lizboni 22. oktobra, ko bodo predvidoma zaključene razprave na regionalni ravni, bo Komisija začela dvostranska pogajanja z več zainteresiranimi sredozemskimi partnerji. Ta pogajanja o dvostranskih storitvah in naložbah se bodo začela v začetku leta 2008 in bodo predvidoma zaključena v časovnem okviru, ki bo do leta 2010 omogočil bistveno liberalizacijo storitev in pravice do ustanavljanja.

Pogajanja o liberalizaciji trgovanja s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi in ribiškimi proizvodi med Egiptom, Izraelom in Marokom napredujejo. Tunizija se je zavezala, da bo pogajanja začela pred koncem leta 2007. Pogajanja med Komisijo in Jordanijo so se zaključila v letu 2005 in so privedla do visoke stopnje medsebojne liberalizacije. Razprave potekajo o dvostranskih sporazumih o medsebojnem priznavanju in zaščiti geografskih označb kmetijskih proizvodov.

Ribištvo

22. Sodelovanje med Skupnostjo in sredozemskimi partnerskimi državami za trajnostno upravljanje ribolovnih virov v Sredozemlju se bo okrepilo, zlasti v okviru ustreznih regionalnih organov (Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju in Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku), v skladu z deklaracijo ministrske konference za trajnostni razvoj ribolova v Sredozemlju, ki je potekala novembra 2003 v Benetkah.

Pomorska politika

23. Evropska komisija je 10. oktobra 2007 sprejela sporočilo o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo. V tem sporočilu Komisija zaradi skupne odgovornosti nad morji, ki jo Evropa deli s svojimi najbližjimi sosedi, Sredozemlje opredeljuje kot ključno regijo za sodelovanje pri upravljanju virov in oblikovanju politik. Evropska sosedska politika določa okvir, ki omogoča, da se to sodelovanje učinkovito spodbuja in se zagotavlja usklajenost med notranjimi ukrepi EU in ukrepi naših sosedov. O prednostnih vprašanjih se je treba dogovoriti z našimi sredozemskimi partnerji, Komisija pa bo skušala vzpostaviti ta dialog na ministrski ravni.

Energetika in promet

24. Sklepi ministrske konference v Marakešu in Sporočilo „Smernice za promet v razširjeni Evropi“ potrjujejo, da je oblikovanje integriranega, varnega in učinkovitega prometnega sistema v sredozemskem območju ključnega pomena za stabilnost regije in povečanje medregionalne trgovine. Za napredek pri ustanavljanju takšnega sistema se predlaga sklic konference na visoki ravni (konec leta 2007 ali v začetku leta 2008) o prometu, ki se bo osredotočila na dve glavni točki: predstavitvi akcijskega načrta za regionalni promet in korakom v smeri njegovega izvajanja ter podaljšanju vseevropskega prometnega omrežja v sredozemsko regijo.

25. Strokovna skupina, oblikovana v okviru energetskega foruma Euromed, se bo 16. oktobra 2007 sestala v Bruslju in bo razpravljala o „Prednostnem akcijskem načrtu za evro-mediteransko energetsko sodelovanje“ v prihodnjem obdobju. Ministrski sestanek Euromed o energetiki bo potekal konec leta 2007 ali v začetku leta 2008 in na njem bo sprejet ta prednostni program.

Horizon 2020

26. V programu Horizon 2020, ki se nanaša na sanacijo Sredozemlja, se bodo še naprej izvajali ukrepi, dogovorjeni v časovnem razporedu ukrepov, ki je bil sprejet na tretjem sestanku evro-mediteranskih okoljskih ministrov v Kairu in predstavljen na prvem sestanku upravljalnega odbora junija 2007. Evropska agencija za okolje se bo usklajevala z ustreznimi partnerji pri oblikovanju sistema povezanih indikatorjev ter okvira za redne analize, ki bodo temeljile na indikatorjih, vključno s „preglednico dosežkov“, s pomočjo katere se bo primerjal in meril dosežen napredek. Z ustrezno organizacijo nadaljevanja dela EIB se bodo določili projekti regionalnega pomena, ki jih je mogoče financirati.

27. V času francoskega predsedovanja Evropski uniji v letu 2008 bo predvidoma potekal evro-mediteranski ministrski sestanek na temo vode. Ta konferenca bo potekala skoraj deset let po evro-mediteranski ministrski konferenci o upravljanju lokalnih voda, ki je potekala v Torinu leta 1999, in pet let po začetku sredozemske komponente pobude EU za vodo. Predvidoma bo obravnavala glavna politična vprašanja, povezana z upravljanjem in zaščito vodnih virov ter z vodo povezanimi storitvami.

Industrijsko sodelovanje

28. Naslednji evro-mediteranski ministrski sestanek o industrijskem sodelovanju je predviden za oktober 2008. Na sestanku bo pregledan napredek, dosežen do zdaj, ter določen delovni program o industrijskem sodelovanju za obdobje 2009–2010.

29. Kar zadeva politike, povezane z informacijsko družbo, je predvideno, da bo poudarek namenjen spodbujanju odprtega in konkurenčnega digitalnega gospodarstva s pomočjo zakonodajnega okolja za elektronske komunikacije, ki bo odprto za inovacije, naložbe in konkurenco. Shema sodelovanja bo vključevala razvoj elektronskih storitev za izboljšanje družbene vključenosti, javnih storitev, kot so izobraževanje, zdravstvo in promet, ter za večjo kakovost življenja. Poleg tega bo sodelovanje sredozemskih držav v IKT delu 7. okvirnega programa razširjeno s projekti skupnega interesa. Nedavno sta se začela dva projekta, ki sta usmerjena v ugotavljanje odličnosti IKT v sredozemskih partnerskih državah (MED-IST in MAP-IT). Pričakuje se tudi, da bo EUMEDCONNECT, eden izmed projektov EUMEDIS, podaljšan v bližnji prihodnosti. Program EUROMEDCONNECT je zagotovil povezavo raziskovalnih mrež na območju Sredozemlja ter omogočil njegovo uporabo kot raziskovalne infrastrukture skupnih projektov informacijske družbe držav članic EU in sredozemskih držav. O vseh teh novih pobudah bo potekala razprava med drugo ministrsko konferenco Euromed o informacijski družbi, ki bo v prvi polovici leta 2008 organizirana v Egiptu.

Nadaljevanje dela na področju statističnega sodelovanja

30. Zanesljivi statistični podatki so pomemben dejavnik pri odločanju in tehnična pomoč statističnim službam sredozemskih partnerskih držav se zagotavlja skozi program MEDSTAT II. Usmerjen je na izboljšanje statističnih podatkov pri vrsti ključnih področij: kmetijstvo, energetika, okolje, zunanja trgovina, migracije, nacionalni računi, družba (zlasti zaposlovanje), turizem in promet, pa tudi splošno usposabljanje v statistiki. Program bo potekal do konca leta 2008. V letu 2008 bo treba proučiti razpoložljive mehanizme, ki bodo omogočili nadaljnjo podporo razvoju statističnih zmogljivosti držav po tem datumu, zlasti na področjih, ki do zdaj niso bila obravnavana, na primer storitve in zdravstvo.

Migracije

31. Evro-mediteranski partnerji bodo 19. novembra 2007 prvič na sestanku na ministrski ravni celovito, povezano in uravnoteženo razpravljali o vprašanjih, povezanih z migracijami. Prihajajoči evro-mediteranski ministrski sestanek o migracijah bo dobra priložnost, da se poudari dodana vrednost okvira regionalnega sodelovanja in izpostavi potreba po nadaljnjem napredku vseh partnerjev pri doseganju strateškega cilja optimizacije družbenih in gospodarskih koristi migracij za države izvora, tranzitne države in ciljne države. Nove pobude EU za lažje upravljanje legalnih migracij so lahko zelo pomembne za sredozemske partnerje, na primer poudarek na krožnih migracijah ali konceptu partnerstva za mobilnost.

Evro-mediteranskemu območju visokošolskega izobraževanja in raziskav naproti

32. Da bi se nadgradilo izpolnjevanje ciljev, določenih na ministrski konferenci o visokošolskem izobraževanju in znanstvenih raziskavah v Kairu leta 2007, bo delo Nadzornega odbora za evro-mediteransko sodelovanje pri raziskavah in tehnološkem razvoju dopolnjeno z oblikovanjem strokovne skupine, ki bo obravnavala visokošolsko izobraževanje. Komisija meni, da so najpomembnejša vprašanja za strokovno skupino uvedba in izvajanje strukturnih reform v sredozemskih partnerskih državah, ki so zasnovane okoli treh glavnih področij, določenih na ravni EU, tj. sprememba učnih načrtov, vključno s tistimi, predvidenimi v Bolonjskem procesu, upravljanje in financiranje. Strokovna skupina bo Evro-sredozemskemu odboru poročala najpozneje v drugem polletju leta 2008. Komisija predlaga, da naj bo prvo poročilo usmerjeno zlasti na prispevek splošnemu cilju približevanja evro-mediteranskih sistemov visokošolskega izobraževanja glede na Bolonjski proces in Evropski sistem prenašanja kreditnih točk.

Nadzorni odbor za evro-mediteransko sodelovanje pri raziskavah in tehnološkem razvoju bo vključen v dejavnosti projekta INCO-NET, ki so predvidene za leto 2008 (pri katerih sodelujejo vsi člani Nadzornega odbora). Dejavnosti, kot so tiste, ki se izvajajo v okviru projekta INCO-NET, bodo ključne pri poglabljanju skupnih in regionalnih prednostnih nalog, spodbujanju večje ozaveščenosti, krepitvi zmogljivosti in delovanju Nadzornega odbora za evro-mediteransko sodelovanje pri raziskavah in tehnološkem razvoju.

Akcijski načrt o vlogi žensk v družbi

33. Evro-sredozemski odbor se bo sestal na ad-hoc evro-mediteranskem sestanku na ravni visokih strokovnjakov, da bo pregledal izvajanje ukrepov o vlogi žensk v družbi, dogovorjenih na istanbulskem ministrskem sestanku, na treh določenih področjih dela: politične in državljanske pravice žensk; družbene in gospodarske pravice žensk in trajnostni razvoj; in pravice žensk na kulturnem področju ter vloga komunikacij in množičnih medijev.

Pobuda Euromed in mediji

34. Različne dejavnosti v medijskem sektorju (usposabljanje mladih novinarjev, televizijski in radijski programi v lokalnih jezikih, priloge tiskovin, raziskave in ankete o javnem mnenju itd.) bodo pomagale povečati opaznost Evro-mediteranskega partnerstva v sredozemski regiji, pripomogle pa bodo tudi k medsebojnemu razumevanju ljudi z obeh obal Sredozemlja, zahvaljujoč programu obveščanja in sporočanja.

35. Projektna skupina Euromed in mediji se bo ponovno sestala, da odkrije načine, kako uskladiti glas medijev in vlogo v partnerstvu. Projektna skupina bo svetovala o praktičnih predlogih, kako rešiti raznovrstne težave, ki so se pokazale med različnimi medijskimi konferencami in seminarji. Predvideno je nadaljevanje konference iz Dublina o „Poročanju o terorizmu“, velika regionalna konferenca pa bo organizirana tudi o regionalnem razvoju na področju medijev.