[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.2.2009

COM(2009) 73 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Letna strategija politik za leto 2010

KAZALO

1. Uvod 3

2. Del I – Prednostne naloge politik za leto 2010 4

2.1. Gospodarska in družbena oživitev 4

2.2. Podnebne spremembe in trajnostna Evropa 5

2.3. Državljani na prvem mestu 6

2.4. Evropa kot svetovni partner 7

2.5 Boljša pravna ureditev in preglednost 9

3. Del II – Splošni okvir za človeške vire in finančna sredstva za leto 2010 9

3.1. Človeški viri 9

3.2. Spremembe pri dodelitvi finančnih sredstev 9

3.2.1. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje (Razdelek 1a) 9

3.2.2. Kohezija za rast in zaposlovanje (Razdelek 1b) 11

3.2.3. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov (Razdelek 2) 11

3.2.4. Svoboda, varnost in pravica (Razdelek 3a) 11

3.2.5. Državljanstvo (Razdelek 3b) 11

3.2.6. EU kot svetovni partner (Razdelek 4) 12

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Letna strategija politik za leto 2010

1. Uvod

Ta letna strategija politik je podlaga za pripravo programa politik za leto 2010 in začenja medinstitucionalni dialog o prednostnih nalogah za naslednje leto. Medtem ko je za zagotavljanje nepretrganega delovanja sistema strateškega načrtovanja in priprave programa institucije odgovorna sedanja Komisija, mora prav tako upoštevati dejstvo, da bo leta 2010 delo prevzela nova Komisija. Naslednja Komisija bo v luči svojih strateških ciljev pregledala prednostne naloge politik in jih pretvorila v operativni program, ko bo pripravila svoj delovni program za leto 2010.

Odvisno od zaključka nacionalnih postopkov ratifikacije bo mogoče Lizbonska pogodba že leta 2010 uvedla večje spremembe institucionalnega okvira EU. Začetek veljavnosti Pogodbe bi zahteval od Komisije predložitev številnih predlogov, da bi imele določbe Pogodbe poln učinek.

Trenutno se Evropa sooča z gospodarsko krizo, ki vpliva na državljane in podjetja po vsej celini. Vpliv krize bo verjetno pomemben tudi v letih 2009 in 2010. EU mora zato še naprej ukrepati hitro, odločno in usklajeno ter v celoti izpolnjevati svojo nalogo pri oblikovanju mednarodnih rešitev. Evropski načrt za oživitev gospodarstva zagotavlja trdno podlago za ustvarjanje pogojev za oživitev – njegovo izvajanje do konca leta 2009 in leta 2010 bo pomembna prednostna naloga. Da bi zagotovili, da bo EU iz krize izšla močnejša in sposobnejša za izkoriščanje rasti, moramo nadaljevati strukturne reforme v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta v duhu partnerstva med evropskimi institucijami in državami članicami.

Predstavitev pregleda proračuna v letu 2009 bo sprožila pomembno razpravo med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom o prihodnosti financ EU. Komisija bo med letom 2010 poskušala zgraditi soglasje o glavnih obrisih naslednjega večletnega finančnega okvira, da bi pripravila podlago za zakonodajne predloge. Del teh priprav med letom 2010 bo vključeval vmesni pregled tekočih programov porabe EU. Varstvo finančnih interesov Skupnosti bo še naprej pomembna prednostna naloga Komisije kot bistveni del premišljenega in strogega finančnega upravljanja politik EU.

V letu, zaznamovanem z več institucionalnimi spremembami, bo komunikacija glede vprašanj, povezanih z EU, ključnega pomena. Komisija, Svet in Evropski parlament bodo določili medinstitucionalna prednostna področja sporočanja v skladu s politično izjavo o partnerstvu za komuniciranje o Evropi. Vprašanja, neposredno zanimiva za državljane, kot so gospodarska oživitev, okolje, podnebje in energetika, bodo predstavljena skupaj z izboljšanim upravljanjem notranje in zunanje varnosti v Evropi, ki ga bo uvedla nova Pogodba.

2. Del I – Prednostne naloge politik za leto 2010

2.1. Gospodarska in družbena oživitev

Na podlagi ukrepa iz leta 2009 bo ena od glavnih nalog Komisije zagotoviti učinkovito nadaljnje izvajanje Evropskega načrta za oživitev gospodarstva ter spremljanje njegovega vpliva na ravni držav članic in Skupnosti. Komisija bo zagotovila, da bodo države članice izpolnile svojo obveznost, da v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter Pakta stabilnosti in rasti nadaljujejo in usklajujejo svoja nacionalna prizadevanja. Ker se zaključuje druga faza lizbonske strategije, se bo treba odločiti o tem, kako okrepiti strategijo po letu 2010.

Z razvojem krize je postalo še posebej pomembno, da EU uporabi vse razpoložljive vzvode, da bi državam članicam pomagala pri spopadanju z brezposelnostjo in ohranjanju socialne kohezije. Razsežnost EU pri politikah zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja je treba uporabiti ustvarjalno, da bi državam članicam pomagali razviti strategije za oblikovanje novih veščin, stopnjevanje kakovosti delovnih mest in pomoč tistim, ki so izgubili zaposlitev, vključno z večjo uporabo evropskega socialnega sklada in evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Leta 2010 bodo vidni rezultati prilagoditev kohezijskih razvojnih programov in programov za razvoj podeželja (2007–2013) ter njihovega pospešenega izvajanja, kar bo pripomoglo k polni oživitvi po krizi. To bo sprožilo okrepljeno sodelovanje z nacionalnimi in regionalnimi organi javne uprave glede priprave projektov za spodbujanje vlaganj v energetsko učinkovitost, tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov ter infrastrukturnih projektov in ukrepov za boj s podnebnimi spremembami.

Leto 2010 bo tudi ključno leto dovršitve in izvajanja tekočega dela za natančen pregled ureditve in nadzora finančnih trgov. Kriza je razkrila pomanjkljivosti in slabosti veljavnega okvira. Komisija se je zavezala, da bo zagotovila primerno ureditev vseh sistemsko pomembnih institucij. V kratkem bo predstavila predloge reform finančnih storitev, pripravljene na podlagi dela De Larosièrove skupine in vzporedno s trenutnim mednarodnim razvojem, še posebej v G20. Primeren in pravočasen sprejem ter izvedba reformnih ukrepov bosta ostala glavna prednostna naloga v letih 2009 in 2010.

Dobro delujoč in odprt enotni trg je eno od najdragocenejših orodij EU pri ohranjanju rasti in krepitvi blaginje. Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami, da bi omogočila delovanje enotnega trga v neposredno korist državljanov in podjetij EU. Nadaljevala bo reforme, uvedene v okviru pregleda enotnega trga, da bi izboljšala priložnosti poslovnega okolja ter okrepila zaupanje in povpraševanje potrošnikov. Polno izvajanje Zakona o malih podjetjih iz leta 2008 in izboljšanje dostopa do trga za MSP v tretjih državah bosta leta 2010 del dejavnosti oživljanja in bosta pomagala MSP delovati v času krize.

Komisija bo zagotovila ohranitev odprtosti enotnega trga za zasebna podjetja v pomoč trgom, da bodo v letih po 2010 ponovno konkurenčni. Izvajanje in učinkovanje direktive o storitvah mora zagotoviti trdno ozadje za to prizadevanje. Izvedla se bo tudi sklepna faza direktive o poštnih storitvah, v kateri se bodo poštni trgi odprli za popolno konkurenco. Možen je razvoj novega okvira standardizacije v Evropi, da bi obstoječi sistem napravili učinkovitejši.

Ena od prednostnih nalog leta 2010 bo obvladovanje vpliva s krizo povezanih sprememb v evropskem gospodarstvu, in sicer z državnimi pomočmi in nadzorovanjem združitev. Tudi okrepitev boja proti kartelom in izvrševanja pravil konkurence v mrežnih gospodarskih panogah (energetika, IKT, promet, poštne in finančne storitve) bo pripomogla k oživitvi gospodarstva. Izvedene bodo nadaljnje sektorske preiskave o konkurenci, novi poglobljeni ukrepi spremljanja trga pa bodo pomagali določiti neučinkovite trge in sektorje, kjer lahko prilagoditve prinesejo izboljšanje na področju rasti, ustvarjanja novih delovnih mest in blaginje potrošnikov. Hkrati je treba na evropski ravni zagotoviti skladnost pri reševanju in prestrukturiranju podjetij, ki jih je kriza hudo prizadela.

Izvajanje zakonodaje glede mrežnih gospodarskih panog, ki bo predvidoma sprejeta leta 2009, bo trge telekomunikacij, električne energije in plina napravilo bolj konkurenčne. Leta 2010 bo čas za uvedbo enotnega političnega pristopa h gospodarstvu digitalnih storitev in za preoblikovanje veljavnega političnega okvira IKT (i2010). Zlasti se bodo nadaljevala prizadevanja glede prispevanja IKT k energetski učinkovitosti. Posebno pozornost bo zahtevala varnost omrežij in podatkov. Leta 2010 bodo uvedeni tudi nadaljnji ukrepi glede prenovljene strategije o širokopasovnem dostopu (vključno z možnostjo razširitve širokopasovnega dostopa na podeželje), ki jo bo Komisija predstavila leta 2009.

V trenutnih gospodarskih razmerah je za boj s ponarejanjem in piratstvom potrebna dodatna energija, kar vključuje carinske ukrepe in mednarodno sodelovanje. Nadaljevala se bodo prizadevanja za oblikovanje patenta Skupnosti in sistema Skupnosti za reševanje patentnih sporov. Podobno je treba prenoviti sistema avtorskih pravic in blagovnih znamk, da se bosta odzivala na potrebe podjetij in potrošnikov.

Za zmanjšanje razdrobljenosti evropskih prizadevanj na področju raziskav bo Komisija še naprej sodelovala z državami članicami, da bi vzpostavila prosti pretok znanja v evropskem raziskovalnem prostoru. 7. okvirni program za raziskave bo ostal temelj evropskega raziskovalnega prostora. Učinkovito izvajanje široko zasnovane inovacijske strategije bo pomagalo pretvoriti raziskave v tržni uspeh.

Komisija bo še naprej pomagala pri razvoju Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT). Njegove možnosti za spodbujanje inovacij bo sprostil začetek prvih skupnosti znanja in inovacij.

V prometnem sektorju se bo leta 2010 zaključilo posvetovanje o prihodnosti prometne politike EU. To bo Komisiji omogočilo pregled njene prometne politike ob upoštevanju zahtev za gospodarstvo nizkih emisij ogljika in pred kratkim razvitih mehanizmov financiranja. Tudi smernice za vseevropska prometna omrežja (TEN-T) bodo posodobljene v luči znanstvenega in tehnološkega napredka. Poleg tega bo Komisija pripravila predloge glede prihodnjega upravljanja programa Galileo (po letu 2013).

2.2. Podnebne spremembe in trajnostna Evropa

Če bo EU v Københavnu leta 2009 dosegla sklenitev novega mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah, se bo novi sporazum prenesel v zakonodaje v EU in se izvajal v okviru EU ter v drugih delih sveta, tudi v najbolj ranljivih državah, ki so jih prizadele podnebne spremembe. Poleg tega je EU prevzela ambiciozne enostranske zaveze za zmanjšanje lastnih emisij toplogrednih plinov, razvijanje obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti. Izvajanje pred kratkim sprejetega podnebnega in energetskega paketa, vključno s prenovljeno shemo EU za trgovanje z emisijami, bo prednostna naloga za leto 2010. Vlaganja v okviru strukturnih skladov – 13 milijard EUR leta 2010 – bodo prispevala k izboljšanju okolja in pomagala v boju s podnebnimi spremembami. Operativne storitve globalnega nadzorovanja okolja in varnosti (GMES) se bodo naprej razvijale za spremljanje vplivov podnebnih sprememb.

Na podlagi predlogov Komisije naj bi Evropski svet leta 2010 na spomladanskem zasedanju sprejel energetski akcijski načrt za obdobje 2010–2014. Energetska učinkovitost bo ostala pomembna tematika, zlasti s posodobitvijo akcijskega načrta za energetsko učinkovitost. Da bi ustvarili učinkovit instrument za energetsko varnost, je treba predelati tudi smernice vseevropskih energetskih omrežij (TEN-E). Prizadevanja bo treba vložiti tudi v izvajanje nove zakonodaje o obnovljivih virih energije ter enotnem trgu električne energije in plina.

Med letom 2010 bo Komisija še naprej ščitila biotsko raznovrstnost EU z izvajanjem veljavne naravovarstvene zakonodaje EU, izpopolnitvijo omrežja Natura 2000 in izvršitvijo akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost iz leta 2006. Leto 2010 bo prvo leto, ko se bo pregled stanja skupne kmetijske politike v celoti izvajal. Komisija bo tudi nadaljevala pobude, načrtovane v njenem delovnem programu za leto 2009, glede razmejitve območij z omejenimi možnostmi in kakovosti kmetijskih proizvodov.

Komisija bo med letom 2010 še naprej spodbujala in izvajala svojo enotno pomorsko politiko, vključno z njenimi dolgoročnimi projekti glede nadzora morja, pomorskega prostorskega načrtovanja ter evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (EMODNET). Leto 2010 bo pomembno leto za skupno ribiško politiko, saj bo Komisija po javni razpravi predvidoma predstavila reformne predloge. Leta 2010 bo začela veljati tudi reforma nadzora in uveljavljanja skupne ribiške politike, ko bo sprejet predlog, o katerem se trenutno razpravlja.

Komisija bo zagotovila operativno podporo za izvajanje strategije za regijo Baltskega morja in z njo povezanega akcijskega načrta na področjih, kot so energetika, okolje, promet, IKT, raziskave, inovacije in okrepljeno sodelovanje s tretjimi državami.

2.3. Državljani na prvem mestu

Leto 2010 bo prvo leto izvajanja stockholmskega programa za območje svobode, varnosti in pravice. Na podlagi pobud, predstavljenih leta 2009, se bo za izboljšanje varnosti državljanov nadaljeval boj proti terorističnim grožnjam in organiziranemu kriminalu. Naslednje delovno področje bo razvoj evropskega območja pravice, predvsem s pomočjo portala e-pravosodje, izboljšanja vzajemnega priznavanja v kazenskih in civilnih zadevah ter priznavanja nadaljnjih procesnih pravic.

Zaščita temeljnih pravic bo ostala temelj dejavnosti EU, zlasti glede ranljivih skupin, kot so otroci. Nadaljevala se bodo prizadevanja za spodbujanje državljanstva in lajšanje življenja državljanov pri potovanju v države zunaj EU. Morda bodo potrebne nove pobude za soočanje z izzivom zasebnosti v globaliziranem svetu.

Evropski pakt o priseljevanju in azilu zagotavlja okvir politik priseljevanja in azila EU v prihodnjih letih. Na podlagi poročila Komisije bo Evropski svet junija 2010 opravil svojo prvo letno razpravo o izvajanju pakta. Glede povezovanja bo treba izvesti pobude, potrjene na ministrski konferenci v Vichyju leta 2008.

Na področju meja bo treba začeti uporabljati novi schengenski ocenjevalni mehanizem. Na začetku leta 2010 lahko Komisija predstavi predloge za uvedbo vstopnega/izstopnega sistema, program evidentiranja potnikov in spremembe mandata agencije Frontex. Leta 2010 bi moral biti viden tudi napredek glede vzpostavitve evropskega sistema nadzorovanja meja (Eurosur). Skupna evropska vizumska politika bo okrepljena, in sicer z uporabo načela vzajemnosti odprave vizumov.

Politike zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja bodo v središču prizadevanj za odpravo posledic krize. Naslednja Komisija bo kot nadaljnji ukrep po dokončanju prenovljenega socialnega programa še naprej delovala na področju zaposlovanja, socialnih zadev, enakosti spolov in mladine, da bi pomagala odgovarjati na ključne politične izzive, kot so globalizacija, tehnološki razvoj in demografske spremembe. Komisija bi morala predstaviti tudi strategijo nadaljnjega ukrepanja v zvezi z načrtom enakosti spolov, ki se bo zaključil leta 2010, in nadaljevati uresničevanje enakih možnosti za invalide. Evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) bo pomagalo poudariti politično zavezanost EU za izkoreninjenje revščine in boj s socialno izključenostjo. Komisija bo skupaj z državami članicami, zainteresiranimi stranmi in drugimi institucijami EU pripravila vse potrebno za evropsko leto prostovoljstva (2011).

Nadaljnji ukrepi bodo izvedeni za izboljšanje javnega zdravja in zagotavljanje varstva potrošnikov. To bo pomenilo izvajanje zdravstvene strategije EU, delovanje drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja, zaključevanje postopkov soodločanja o pacientovih pravicah pri čezmejni zdravstveni oskrbi, darovanju organov in presaditvah ter posodabljanje dela v zvezi s pandemično gripo in grožnjami javnemu zdravju. Sprejetje farmacevtskega paketa iz leta 2008 bo pomagalo zagotoviti varna zdravila za paciente hkrati z varovanjem konkurenčnosti sektorja. Zdravje in dobro počutje živali je lahko naslednje področje, na katerem bi lahko Komisija v skladu s strategijo za zdravstveno varstvo živali in akcijskim načrtom za dobro počutje živali predstavila nove predloge.

Komisija bo z organi Združenih držav in Kitajske še naprej izvajala skupni ukrep glede varnosti proizvodov in ga razširila na druge države. Skorajšnji začetek veljavnosti direktive o varnosti igrač bo ta prizadevanja še okrepil. Komisija bo v interesu potrošnikov še naprej spremljala trge in izdelke, na podlagi sporočila, predloženega leta 2009, pa se bo nadaljevala tudi presoja o tem, kako bolje uveljaviti pravni red Skupnosti o varstvu potrošnikov. Komisija bo glede skupinskih tožb spremljala dogajanje v zvezi z zeleno knjigo o pravnem varstvu potrošnikov iz leta 2008.

2.4. Evropa kot svetovni partner

Odločna drža EU na svetovni ravni je bistvena za soočanje z raznolikimi izzivi globalizacije, od energetske varnosti, podnebnih sprememb, varnosti hrane in priseljevanja do pomoči najrevnejšim državam sveta okrevati po krizi. Če bo Lizbonska pogodba začela veljati, bo leto 2010 zaznamovala nova faza zunanje politike EU. Eden od zgodnjih in vidnih rezultatov takšnih institucionalnih sprememb bi bila vzpostavitev evropske službe za zunanje ukrepe.

Leta 2010 mora priti do oživitve gospodarstva skupaj s prenovljeno mednarodno finančno strukturo. Komisija bo aktivno sodelovala na različnih mednarodnih forumih, ki bodo oblikovali novo strukturo na svetovni ravni. Uresničene bodo tudi pomembnejše pobude za izboljšanje finančnega nadzora, krepitev makrofinančnega nadzora in krizno upravljanje.

Pristopna pogajanja s Hrvaško in Turčijo se bodo nadaljevala. Komisija bo izvedla ukrepe za izvedbo zahteve Evropskega sveta glede pospešitve stabilizacijsko-pridružitvenega procesa na Zahodnem Balkanu. Komisija bo pripravila tudi ukrepe v podporo političnemu in družbeno-gospodarskemu razvoju Kosova ter mu kot delu regije pomagala napredovati proti EU.

EU bo še naprej podpirala proces ponovne združitve Cipra.

V okviru evropske sosedske politike bo posebej poudarjena poglobitev dvostranskih odnosov, zlasti z Izraelom, Republiko Moldavijo, Marokom in Ukrajino. Evropska sosedska politika se bo še naprej krepila, na primer z vzhodnim partnerstvom, začetkom prvih vodilnih projektov v okviru Mediteranske unije in izboljšanim sodelovanjem v okviru sinergije Črnega morja. Pogajanja o novem sporazumu z Rusijo se bodo nadaljevala tudi leta 2010. Izvajanje strategije za Srednjo Azijo se bo okrepilo. Komisija bo sodelovala z vsemi navedenimi partnerji, poseben poudarek pa bo dala razvijanju medsebojne energetske varnosti.

Da bi razvila čezatlantsko partnerstvo, bo Komisija tesno sodelovala z novo administracijo Združenih držav. Iskati je treba priložnosti za spodbujanje skupnih interesov in konkretnega skupnega programa na svetovni ravni.

Komisija bo še naprej sodelovala z državami ASEAN, Kitajsko in Indijo. Vrh EU in Latinske Amerike maja 2010 bo še naprej razvijal strateško partnerstvo EU z Latinsko Ameriko. Na podlagi odločitve Sveta iz junija 2008 o ponovni vzpostaviti političnega dialoga s Kubo se sodelovanje zopet začenja in se bo leta 2010 okrepilo.

Komisija se bo leta 2010 verjetno dejavno ukvarjala s sklenitvijo in/ali dejanskim izvajanjem kroga pogajanj o razvoju iz Dohe ter s tekočimi dvostranskimi trgovinskimi pogajanji. Z našimi najpomembnejšimi gospodarskimi partnerji se bo nadaljeval zakonodajni dialog, da bi evropski industriji omogočili boljši dostop do trgov tretjih držav. Komisija se bo zlasti posvečala tudi preprečevanju in obravnavanju nepoštenih dejanj, ki izkrivljajo trgovino, in protekcionizma v tretjih državah.

Prispevek EU k mednarodni varnosti in stabilnosti bo še naprej potreben, zlasti na Kosovu, Bližnjem Vzhodu, v Afganistanu in Gruziji. EU bo morala biti dejavno vključena v mirovni proces na Bližnjem Vzhodu, kjer bo napredek odvisen od notranjepolitične situacije v Izraelu in na zasedenih palestinskih ozemljih, nadaljnjega dela nove administracije Združenih držav in prizadevanj četverice ter nadaljnjega razvoja dogodkov na terenu.

Izvajanje instrumenta za hrano se bo nadaljevalo. Komisija bo leta 2010 tako kot v prejšnjih letih skušala biti dejavna na področju kriznega upravljanja ter se učinkovito in hitro odzivati na humanitarne krize v skladu z akcijskim načrtom za izvajanje evropskega soglasja o humanitarni pomoči, sprejetim leta 2008.

Vrh Združenih narodov septembra 2010 bo pregledal napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev novega tisočletja. Pri izpolnjevanju ambicioznih zavez EU glede obsega pomoči je leto 2010 določeno kot vmesni cilj na poti do doseganja 0,7 % do leta 2015. Leta 2010 bodo znani tudi zaključki drugega pregleda Sporazuma iz Cotonouja z državami AKP in vmesnega pregleda 10. evropskega razvojnega sklada. Na tretjem vrhu Afrike in EU bo pregledana skupna strategija Afrike in EU, sprejeta decembra 2007, odločalo pa se bo tudi o novem akcijskem načrtu za obdobje 2011–2013.

Če bo v Københavnu sklenjen sporazum o podnebnih spremembah, si bo Komisija v sodelovanju z razvitimi državami in državami v razvoju prizadevala, da bi se sporazum čim hitreje uveljavil.

Po vmesnem pregledu finančnih instrumentov zunanjih odnosov leta 2009 bodo vse potrjene spremembe začele veljati leta 2010.

2.5 Boljša pravna ureditev in preglednost

Boljša pravna ureditev bo ostala znak kakovosti dela Komisije. Za veljavno zakonodajo bo po enotnem pristopu poenostavljanja proučena vsesplošna učinkovitost zakonodajnega okvira glede na posamezno politično področje. Obenem bo Komisija obravnavala tista področja, določena v paketu boljše pravne ureditve iz leta 2009, ki jih je mogoče poenostaviti. Komisija si bo prav tako še naprej odločno prizadevala za zmanjšanje upravnih bremen, da bi do leta 2012 dosegla dogovorjeni cilj 25-odstotnega zmanjšanja. Da bi zagotovila najvišjo možno kakovost nove zakonodaje, bo še naprej uporabljala pred kratkim uveljavljeni sistem ocene učinka in izboljševala uporabo rezultatov ocenjevanja.

Nadaljevalo se bo delo v okviru pobude za preglednost v Evropi. Na podlagi pregleda registra zastopnikov interesov („registra lobistov“) leta 2009, bi lahko v dogovoru z Evropskim parlamentom uvedli register „vse na enem mestu“. Komisija bo tudi še naprej izboljševala preglednost glede končnih upravičencev sredstev EU.

3. Del II – Splošni okvir za človeške vire in finančna sredstva za leto 2010

3.1. Človeški viri

Komisija se je pri „pregledu“ človeških virov[1] na začetku leta 2007 zavezala, da bo do leta 2013, in sicer po zapolnitvi delovnih mest zaradi širitve na Bolgarijo in Romunijo, reševala vse potrebe po osebju s prerazporeditvijo obstoječih virov. V pomoč pri izpolnitvi prednostnih nalog politik za leto 2010 je Komisija svojim oddelkom naročila, naj določijo, kako se je povečala učinkovitost, zlasti glede funkcij podpore in usklajevanja. Pričakuje se, da bodo ta prizadevanja vodila do prerazporeditve več kot 600 delovnih mest, večine v okviru posameznih generalnih direktoratov za okrepitev operativnih dejavnosti, in sicer oblikovanja politik in zakonodaje ter spremljanja in uveljavljanja politik Skupnosti. To bo vključevalo dejavnosti, katerih namen bo spopadanje s posledicami sedanje finančne in gospodarske krize, konsolidiranje raziskovalnih programov na področju prometa in energetike, krepitev politične in trgovinske funkcije delegacij EU v tretjih državah, okrepitev predstavništev v državah članicah ter razvoj orodij sporočanja znotraj institucij.

3.2. Spremembe pri dodelitvi finančnih sredstev

V pomoč pri pripravi predhodnega predloga proračuna za leto 2010, ki ga bo Komisija predstavila konec aprila, letna strategija politik določa predlog sprememb finančnega načrtovanja v vsakem razdelku večletnega finančnega okvira 2007–2013. Vse predlagane spremembe so združljive z zgornjimi mejami porabe večletnega finančnega okvira 2007–2013 in z referenčnimi zneski, določenimi v različnih finančnih programih.

3.2.1. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje (Razdelek 1a)

Za Razdelek 1a („Konkurenčnost za rast in zaposlovanje“) je v skladu s finančnim načrtovanjem Komisije predvideno povečanje odobrenih proračunskih sredstev v višini 9 % v primerjavi s proračunom za leto 2009. To vključuje povečanje obsega dodeljenih finančnih sredstev ključnim pobudam, ki prispevajo k evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva v okviru Razdelka 1a ter lizbonske strategije, in sicer:

- 7. okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (ES in Euratom): +803 milijonov EUR,

- Program Vseživljenjsko učenje: +39 milijonov EUR,

- Program za konkurenčnost in inovativnost (PKI): +25 milijonov EUR,

- Vseevropska omrežja (TEN): +128 milijonov EUR,

- Galileo: +66 milijonov EUR,

- Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT): +24 milijonov EUR za prvo leto delovanja.

Pomemben del evropskega načrta za oživitev gospodarstva je evropski energetski načrt oživitve, novi finančni instrument, ki ga je decembra 2008 potrdil Evropski svet[2]. Ta je načrtovan za razvijanje projektov na področju energetike v Skupnosti. Uporabljal se bo dve leti (2009 in 2010) in ima proračun 3 500 milijonov EUR, ki so razdeljeni na naslednji način:

- projekti medsebojnih plinskih in električnih povezav: 1 750 milijonov EUR,

- projekti vetrne energije na morju: 500 milijonov EUR,

- projekti za zajetje in skladiščenje ogljika: 1 250 milijonov EUR.

Komisija je predlagala revidiranje večletnega finančnega okvira za obdobje 2007-2013, da bi omogočila razpoložljivost dodatnih sredstev v okviru Razdelka 1a ob ohranitvi skupnih zneskov, dogovorjenih v Medinstitucionalnem sporazumu o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju z dne 17. maja 2006[3]. Komisija v luči razprav s proračunskim organom predlaga prerazporeditev sredstev, ki v okviru Razdelka 2 leta 2008 niso potrebna, na Razdelek 1a za financiranje načrtovanih energetskih projektov v višini 3 500 milijonov EUR (1 500 milijonov leta 2009 in 2 000 milijonov EUR leta 2010).

Komisija bo v sodelovanju z Evropsko agencijo za kemikalije skušala rešiti pričakovani nezadostni denarni tok agencije leta 2010 zaradi plačila pristojbin pozneje istega leta. Predvideti bo treba subvencijo iz proračuna EU.

Predlagani program Skupnosti v podporo posebnim dejavnostim na področju finančnih storitev, finančnega poročanja in revidiranja[4] bo Skupnosti omogočil financirati organe[5], ki so dejavni na področju konvergence in sodelovanja pri nadzoru, finančnega poročanja in revidiranja. Predlagana finančna sredstva znašajo 36,2 milijona EUR v obdobju 2010–2013, kar že zagotavlja posodobljeni finančni načrt iz januarja 2009.

3.2.2. Kohezija za rast in zaposlovanje (Razdelek 1b)

V skladu z obstoječimi programi strukturnih skladov in kohezijskega sklada se bodo finančna sredstva, dodeljena za kohezijo za rast in zaposlovanje povišala za 980 milijonov EUR ali 2 % v primerjavi z letom 2009. Na podlagi vzpostavitve pogojev za učinkovito upravljanje in nadzor ter sprejetje ukrepov za poenotenje izvajanja, predlaganih konec leta 2008, se bo Komisija osredotočila na povečanje učinka teh ukrepov glede kohezije, rasti in učinkovitosti za boj z gospodarsko in finančno krizo.

3.2.3. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov (Razdelek 2)

Pregled stanja skupne kmetijske politike bo vključeval prerazporeditev 479 milijonov EUR z neposrednih pomoči na pomoč za razvoj podeželja. To bo prispevalo k prerazporeditvi, povezani s prostovoljno modulacijo za Portugalsko in reformo vinskega sektorja, kar bo leta 2010 v primerjavi z letom 2009 vodilo k 4,3-odstotni rasti proračunskih sredstev za razvoj podeželja.

Primerjava ne upošteva posebnih ukrepov, načrtovanih za leto 2009 v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva. Za Razdelek 2 Komisija predlaga – že za leto 2009 – ukrepe za novi izziv (500 milijonov EUR), ki ga predvideva pregled stanja, in boljšo širokopasovno infrastrukturo v podeželskih skupnostih (1 000 milijonov EUR). Ti ukrepi evropskega načrta za oživitev gospodarstva so dodani ukrepom, zagotovljenim v okviru Razdelka 1a.

Sredstva, dodeljena programu LIFE+ se bodo leta 2010 zvišala za 6,9 %, kot je predvideno v finančnem načrtu.

3.2.4. Svoboda, varnost in pravica (Razdelek 3a)

Odhodki v okviru tega razdelka se bodo leta 2010 v primerjavi z letom 2009 zvišali za približno 14 % in tako nazorno prikazali pomen ukrepanja Skupnosti na tem področju.

Komisija bo pripravila predloge, načrtovane za izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z vzpostavitvijo podporne agencije, kot določa Evropski pakt o priseljevanju in azilu, ki ga je Evropski svet sprejel 15. in 16. oktobra 2008. Ta agencija bo ključna sestavina skupne evropske politike o priseljevanju in azilu.

Komisija je za leto 2010 predlagala tudi ohranitev iste trajne stopnje financiranja za FRONTEX (78 milijonov EUR) kot leta 2009, kar je 8 milijonov EUR več, kot je bilo prvotno načrtovano v finančnem načrtu.

Zaradi odsotnosti pravnega instrumenta se predlaga znižanje za 30 milijonov EUR, kar pa bi še vedno omogočalo razvoj na področju mejnega nadzora, kot je razvoj sistema vstopa/izstopa ali sistema registracije potnikov, ki naj bi po prvotnem načrtu začela delovati leta 2010.

3.2.5. Državljanstvo (Razdelek 3b)

Glede na pavšalno naravo tega razdelka odhodkov predlagani skupni znesek za leto 2010 v primerjavi z letom 2009 pomeni rahlo zvišanje v višini 0,6 %, omogoča pa isto raven financiranja ključnih ukrepov, ki se tičejo državljanov EU, kot so javno zdravje, varstvo potrošnikov, civilna zaščita, kulturni programi in komunikacije.

3.2.6. EU kot svetovni partner (Razdelek 4)

Ključna prednostna naloga EU je uspešno zaključiti konferenco Združenih narodov o podnebnih spremembah v Københavnu decembra 2009. Nadaljnje dejavnosti po tej konferenci bodo vplivale na notranjo in zunanjo politiko EU. Izvajanje novega mednarodnega režima podnebnih sprememb, ki ga je treba sprejeti v Københavnu, bo verjetno vsebovalo tudi ukrepe za prilagajanje na podnebne spremembe, ublažitev njihovih posledic, financiranje in prenos tehnologij, tudi preko svetovne zveze za podnebne spremembe, v pomoč najbolj ranljivim državam, da pripravijo svoje programe prilagajanja.

Komisija namerava v obdobju 2010–2013 dodeliti 600 milijonov EUR za postopno izvajanje vzhodnega partnerstva. 250 milijonov EUR izhaja iz ponovnega načrtovanja sredstev ENPI. Preostalih 350 milijonov EUR bo prišlo iz nerazporejenega presežka v okviru Razdelka 4, in sicer kot sledi: 2010: 25 milijonov EUR; 2011: 53 milijonov EUR; 2012: 113 milijonov EUR; 2013: 159 milijonov EUR.

Kar zadeva palestinska ozemlja, bo potrebna nadaljnja dostava pomoči Gazi in Zahodnemu bregu, da bi ublažili posledice podaljšane krize.

Komisija bo še naprej izpolnjevala svojo zavezo, da se bo odzivala na potrebe, ki izhajajo iz krize v Gruziji leta 2008. Pomoč notranje razseljenim osebam bo dopolnjevala in krepila podporo političnim prednostnim nalogam, določenim v indikativnem programu ENPI za Gruzijo 2007–2010: podpora razvoju demokracije, pravni državi in upravljanju države, pomoč za gospodarski razvoj, zmanjševanje revščine in izvajanje socialnih reform ter pomoč za mirno reševanje notranjih sporov v Gruziji.

Komisija bo še naprej krepila tudi stabilizacijsko-pridružitveni proces s Kosovom. Komisija bo leta 2010 kot del študije, ki jo namerava predstaviti jeseni 2009, izvedla ukrepe za spodbujanje političnega in družbeno-gospodarskega razvoja Kosova ter njegovega približevanja EU.

Pogoji za bližnjevzhodni mirovni proces, Kubo, Gruzijo, Kosovo, podporo ponovni združitvi Cipra in podnebne spremembe bodo odvisni od dogajanja v prihodnjih mesecih. Komisija bo svoje predloge dopolnila v proračunskem postopku.

[1] „Načrtovanje in čim boljši izkoristek človeških virov Komisije v prid prednostnim nalogam EU“ – SEC(2007) 530, z dne 24. aprila 2007.

[2] Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju 11. in 12. decembra 2008, 17271/08, točka 9.

[3] COM(2008) 859, z dne 10. decembra 2008.

[4] COM(2009) 14, z dne 23. januarja 2009.

[5] Fundacija odbora za mednarodne računovodske standarde; evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje; odbor za zaščito javnega interesa; odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje; odbor evropskih bančnih nadzornikov ter odbor evropskih zavarovalnih in pokojninskih nadzornikov.