[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.10.2007

SEC(2007) 1267

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Spremni dokument k SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Partnerstvo za komuniciranje o Evropi POVZETEK OCENE UČINKA

{COM(2007) 568 konč.}{COM(2007) 569 konč.}{SEC(2007) 1265}

Povzetek

Komisija predlaga evropsko komunikacijsko politiko, da bi utrdila reforme notranjih komunikacijskih struktur Komisije, ki jih je začela izvajati v okviru akcijskega načrta[1], zagotovila kontinuiteto dialoga z državljani, zastavljenega v načrtu D[2] in uresničila pričakovanja, izražena med posvetovalnim postopkom o Beli knjigi[3].

Sporočilo „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“ na podlagi rezultatov zgoraj omenjenih pobud usklajuje trenutne dejavnosti in oblikuje sklop konkretnih predlogov, ki naj bi bili osnova za okrepljeno evropsko komunikacijsko politiko. Določa cilje in glavna področja dejavnosti za integrirano in v prihodnost usmerjeno komunikacijsko politiko EU, ki se s pripravljenostjo, prisluhniti ljudem, in javnim posvetovanjem usmerja k državljanom in temelji na krepitvi partnerskega pristopa z drugimi institucijami in organi EU in državami članicami ter njihovem vključevanju v postopek komuniciranja o evropskih zadevah.

Komisija zato predlaga ukrepanje na tri med seboj povezane načine:

- s krepitvijo svojih komunikacijskih dejavnosti z zagotavljanjem jasnih informacij, prilagojenih nacionalnim, regionalnim in lokalnim razmeram, in spodbujanjem aktivnega evropskega državljanstva;

- z razvojem evropskega javnega prostora z okrepitvijo čezmejnega komuniciranja o evropski politiki in spodbujanjem struktur, ki lahko okrepijo evropsko politično debato in njeno medijsko pokritost;

- z okrepitvijo partnerstev in usklajevanja med institucijami in organi EU ter državami članicami.

Nenazadnje Sporočilo vsebuje predhodne predloge o institucionalnem okviru, ki bi na usklajen način pospešil to politiko z oblikovanjem medinstitucionalnega sporazuma.

ODDELEK 1

Postopkovna vprašanja in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

V obdobju od objave Bele knjige do januarja 2007 (oz. do 30. septembra za spletno posvetovanje) so lahko posamezniki in institucije izrazili svoja stališča in razpravljali o glavnih zamislih iz petih poglavij Bele knjige. Na splošno so na podlagi prispevkov tako spletnih posvetovanj kot konferenc zainteresiranih strani nastala praktična priporočila, ki jih bo Komisija vključila v svojo komunikacijsko strategijo, ki jo pripravlja. Poleg tega je Bela knjiga predvidela vrsto javnomnenjskih raziskav, da bi se dopolnila mnenja, izražena na javnih posvetovanjih in ki bi se jih dalo primerjati z rezultati raziskav.

1.1. Institucionalni postopek

Ustanovljena je bila medsektorska skupina in večkrat se je obsežno razpravljalo o osnutku sporočila s prilogami. Poleg tega se je odvilo več krogov posvetovanj z zadevnimi službami na dvostranskih srečanjih, pa tudi znotraj mreže Komisije za zunanje komuniciranje.

1.2. Mnenje odbora za oceno učinka

Osnutek ocene učinka je bil predložen odboru za oceno učinka 17. aprila 2007. Upoštevane so bile vse pripombe, ki jih je GD za komuniciranje prejel od odbora za oceno učinka, in 15. maja 2007 je odbor za oceno učinka predstavil svoje končno mnenje.

1.3. Uporabljeni podatki

Podatki, uporabljeni v oceni učinka, so iz dveh raziskav Flash Eurobarometra iz novembra 2006, spletnih javnih posvetovanj in štirih konferenc zainteresiranih strani.

ODDELEK 2

Opredelitev problema

Glavni problem je pomanjkljivo poznavanje Evropske unije, za katero je pogosto krivo omejeno prizadevanje institucij EU in držav članic. To dejstvo ostaja nespremenjeno, kar je v očitnem nasprotju z naraščajočimi potrebami državljanov po informacijah, ki dobijo premalo kakovostne in nezadostne informacije.

Zato je dejavna udeležba državljanov v evropskih zadevah nizka, podpora Evropski uniji pa se je v zadnjih letih zmanjšala. Dejanska volilna udeležba na evropskih parlamentarnih volitvah leta 2004 je na primer ostala 45,6-odstotna. Bistvo problema glede udeležbe na ravni EU, poleg dejstva, da obstaja zgolj zmerno zanimanje za kakršno koli politično udeležbo, je očitno v logistiki. Evropski državljani niso prepričani v strukturo EU in so negotovi glede tega, na koga se lahko obrnejo, če imajo vprašanje ali pripombo. Ne vedo, kdo sprejema odločitve. Dve tretjini Evropejcev nista čisto prepričani, kdo ju zastopa v Evropskem parlamentu. Kljub temu več kot osem od desetih Evropejcev meni, da je pomembno biti obveščen o evropskih zadevah. V 25 državah članicah večina državljanov meni, da je njihova nacionalna vlada odgovorna za obveščanje o tem, kaj počne EU in kako to vpliva na njihov vsakdan. Tri četrtine državljanov EU menijo, da bi morala njihova vlada zagotoviti številnejše in boljše informacije o zadevah EU.

Enako velja za medije. Skoraj dve tretjini Evropejcev menita, da informacije v zvezi z EU, ki jih posredujejo nacionalni mediji, ne zadoščajo. Samo približno četrtina evropskih državljanov meni, da dobi ravno dovolj informacij. Majhen delež prebivalstva EU trdi, da dobi preveč informacij o EU.

ODDELEK 3

Cilji

Glavni cilj je državljanom omogočiti, da bodo bolje obveščeni o Evropski uniji in bodo tako lahko izrazili svoja mnenja o evropskih zadevah. V ta namen bo Komisija okrepila svoje komunikacijske dejavnosti, in sicer tako, da bo zagotovila informacije, prilagojene nacionalnim, regionalnim in lokalnim razmeram, s čimer bo spodbujala evropsko državljanstvo in prispevala k razvoju evropskega javnega prostora.

V vseh svojih službah želi Komisija zagotoviti učinkovito in integrirano ukrepanje in stremi k popolni mobilizaciji razpoložljivih sredstev na skladen način, da bi dosegla najboljši možni učinek.

Pri delovanju navzven Komisija namerava ob strogem upoštevanju svojih institucionalnih pooblastil delovati v tesnem partnerstvu z drugimi institucijami EU, državami članicami in vsemi zainteresiranimi stanmi na podlagi izbranih letnih prednostnih nalog komuniciranja.

ODDELEK 4

Politični ukrepi

Trenutno komunikacijske dejavnosti Komisije temeljijo na institucionalnih pooblastilih Komisije, ki tvorijo pravno podlago za izvajanje proračuna. Bela knjiga je predlagala dva ukrepa za usmerjanje informacijskih in komunikacijskih dejavnosti o evropskih zadevah ter dosego skupne zaveze vseh akterjev: listino ali kodeks ravnanja za komuniciranje. Države članice, Evropski parlament in civilna družba so pozvali k vključitvi prihodnjih komunikacijskih ukrepov v bolj strukturiran okvir. Rezultati konference „Komunicirajmo o Evropi skupaj“ v Berlinu so ponudili naslednje možnosti:

- nespremenjeno nadaljevati z delom na podlagi pooblastil Komisije,

- oblikovati medinstitucionalni sporazum (temelječ na obstoječih pooblastilih),

- oblikovati program Skupnosti na pravni podlagi.

ODDELEK 5

5.1. Izbran ukrep: oblikovanje medinstitucionalnega sporazuma

Da bi izboljšali trenutno stanje, v katerem so komunikacijske dejavnosti različnih akterjev glede zadev EU neusklajene, je bilo sklenjeno, da bi lahko ob upoštevanju avtonomnosti institucij in organov EU ter držav članic medinstitucionalni sporazum zagotovil ustrezen institucionalni okvir za boljše sodelovanje v komunikacijskem postopku EU. Medinstitucionalni sporazum naj bi postavil temelje za politično zavezanost institucij in organov EU ter držav članic, da prevzamejo odgovornost za informiranje in komuniciranje o zadevah EU z državljani. Takšen politični sporazum bi poudaril glavna načela in pravice, ki jih je treba spoštovati pri komuniciranju o Evropi, zagotovil sinergije in določil oblike sodelovanja med udeleženimi partnerji, pri čemer bi zagotovil ustrezno spremljanje in politično odgovornost.

Ta ukrep ima popolno podporo Evropskega parlamenta (poročilo Herrero) in služb Komisije ter je bil razvit v tesnem sodelovanju z Generalnim sekretariatom, pravno službo in GD za proračun.

5.2. Dodana vrednost medinstitucionalnega sporazuma

Dodana vrednost medinstitucionalnega sporazuma bo razvidna iz:

– oblikovanja strukturiranega dialoga med Komisijo, Parlamentom in državami članicami o komunikacijskih dejavnostih in prednostnih nalogah,

– usmerjanja komunikacijskega postopka na večletni osnovi,

– krepitve zavezanosti vseh zainteresiranih držav članic in institucij,

– izboljšanja prepoznavnosti komunikacijskih dejavnosti vseh akterjev.

5.3. Vključevanje državljanov

Javnost si želi več odprte debate, v kateri državljani lahko izrazijo svoja mnenja in so upoštevani. Na drugi strani mora Evropska unija razviti ustrezne strukture, sredstva in kompetence za izpolnitev svoje obveznosti zagotoviti razpoložljivost ustreznih informacij.

Izkušnja izvedbe akcijskega načrta in načrta D je dokazala, da je ukrepanje na lokalni ravni bistveno za zagotavljanje ustreznih informacij in vključevanje državljanov v evropsko debato. Pilotni projekt, ki je enajst predstavništev Komisije v državah članicah in štiri njihove regionalne antene okrepil z dodatnim osebjem, je omogočil postopne spremembe v številu in kakovosti njihovih dejavnosti ter tako spodbudil debato, razprave in zavzetost za evropske zadeve v okviru nacionalnih političnih kultur. Tako bo tudi z evropskimi javnimi prostori, oblikovanimi v skupnih prostorih Komisije in Evropskega parlamenta.

Na podlagi sklepov iz Berlina bo Sporočilo obravnavalo tudi vprašanje mrež. Tesnejše usklajevanje med mrežami bo podprlo sposobnost Komisije za komuniciranje, saj lahko ta vrsta horizontalnega komuniciranja – izmenjava stališč in izkušenj med družbenimi skupinami, poklicnimi področji, sektorji, regionalnimi ali lokalnimi akterji – smiselno dopolni vertikalni (od vrha navzdol) informacijski tok.

5.3.1. Spodbujanje evropskega državljanstva

Sposobnost razumevanja in prispevanja k političnim odločitvam na evropski ravni se razlikuje od sposobnosti vključevanja v lokalno in nacionalno politiko. Povezovanje državljanov in javnih institucij tako, da postane EU bolj odzivna, odprta in dostopna, je bistveno za obravnavanje tega problema, kar se je potrdilo na javnih posvetovanjih in zlasti na konferenci zainteresiranih strani s civilno družbo v Bergamu.

Izobraževanje in usposabljanje za aktivno državljanstvo je odgovornost držav članic. V 10 državah članicah so pravice in dolžnosti evropskih državljanov del šolskega učnega načrta, v 20 državah članicah pa je zgodovina evropske integracije že vključena v učne načrte. Vendar pa Komisija že podpira vzgojo za aktivno evropsko državljanstvo prek programov „Evropa za državljane“ in „Temeljne pravice in državljanstvo“, ki spodbujata aktivno evropsko državljanstvo in večjo udeležbo v demokratičnem življenju EU.

5.4. Razvijanje evropskega javnega prostora

Komuniciranje in debata morata preseči nacionalne meje. To je bilo potrjeno v Laekenski deklaraciji, s katero so evropski voditelji držav začeli ustavni postopek in ki je poudarila potrebo po „razvoju evropskega javnega prostora“ za zagotovitev demokracije, transparentnosti in učinkovitosti Unije.

Vendar pa razvoj takšnega evropskega javnega prostora omejujejo kulturne, jezikovne, zgodovinske in druge ovire. Zato so potrebni čezmejni komunikacijski kanali, ki bi spodbujali debato in dialog glede zadev skupnega interesa v skladu z evropsko agendo, ki upošteva delo Komisije, Parlamenta in Sveta.

Komisija lahko prispeva k razvoju teh kanalov s predlogi za razvoj delovanja evropskih političnih strank in vključevanju nacionalnih parlamentov v evropske zadeve, in sicer prek različnih medijev in z izboljšanjem svoje sposobnosti prisluhniti čezmejnemu javnemu mnenju in se odzvati nanj.

5.5. Krepitev partnerskega pristopa

Nacionalne vlade imajo osrednjo vlogo pri obveščanju državljanov o svojih politikah. Rezultati javnomnenjskih raziskav kažejo, da državljani pričakujejo, da je predvsem njihova nacionalna vlada tista, ki je odgovorna, da jih obvešča o tem, kaj počne EU in kako to vpliva na njihov vsakdan. Za vlade se tudi meni, da so prve, ki bi morale upoštevati mnenja državljanov o EU. Vendar pa Komisija lahko zagotovi dragoceno podporo in bi jo tudi morala.

Med posvetovanji o Beli knjigi je bila izražena jasna podpora za širša partnerstva med institucijami EU in državami članicami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Komisija bo na tej osnovi poskušala okrepiti svoje partnerstvo z akterji na vseh ravneh. „Upravljalno partnerstvo“ bo postalo glavno orodje za skupne pobude med EU in državami članicami. Ta pristop bo na prostovoljni osnovi okrepil usklajevanje komunikacijskih dejavnosti v zvezi z zadevami EU, ustvaril sinergije s skupno uporabo človeških in finančnih virov ter preprečil dvojno delo. Pomagal bo tudi pri prilagajanju komuniciranja lokalnim razmeram in njegovem povezovanju z nacionalnimi političnimi agendami.

ODDELEK 6

Analiza vplivov

Novi pristop predlaga kakovostno spremembo v smeri decentralizacije komunikacijskih dejavnosti EU, okrepljenega dialoga s ključnimi zainteresiranimi stranmi in komuniciranja, usmerjenega k državljanom, da bi se okrepilo sodelovanje javnosti na evropski ravni. Posledično bi morali ukrepi vplivati na veliko število državljanov EU.

V tem smislu bo pobuda močno vplivala na poglobitev ozaveščenosti in izboljšanje poznavanja Evropske unije, pa tudi na sodelovanje državljanov v zadevah EU. Spodbujalo se bo vključevanje zainteresiranih strani v politična posvetovanja, da bi se spodbudil postopek oblikovanja politik. Partnerstva in usklajevanje med ključnimi akterji na vseh ravneh, tj. v institucijah in organih EU, državah članicah, organizacijah civilne družbe, medijih in mrežah, bodo okrepljena. Različnost in avtonomnost vseh akterjev in zainteresiranih strani se bosta ustrezno spoštovali.

Izvajanje predlaganih ukrepov bo pozitivno vplivalo na javne institucije in uprave. S tem se bodo okrepile pravice posameznikov in odnosi z javno upravo. Tudi pristop „na lokalni ravni“ bo okrepil odnose javnosti z institucijami EU na regionalni in lokalni ravni, zlasti s tem, ko bo izboljšal sposobnost Komisije, da zagotovi jezikovno različnost v kontekstu EU. Tako bo javnost bolje obveščena o zadevah EU in njen dostop do informacij bo olajšan.

6.1. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva

Ukrepi so načrtovani za obdobje 2007–2013. V tem obdobju finančni vpliv ne bo zahteval pregleda načrtovanja proračuna za naslov 16 (razdelek 3b finančne perspektive), kakor je predvideno v predhodnem predlogu proračuna za leto 2008.

6.2. Povzetek sredstev

Sredstva ostajajo v okviru večletnega finančnega načrta, kakor je določen v dokumentih SEC(2007) 500 in SEC(2007) 530.

ODDELEK 7

Spremljanje in ocenjevanje

Notranji operativni sistem poročanja za obstoječe dejavnosti bo zajel tudi nove ukrepe. Predvidijo se lahko poročila kolegiju in debate v Parlamentu ter medinstitucionalna skupina za informiranje. Medinstitucionalni sporazum se bo spremljal v skladu s postopkom iz samega sporazuma.

[1] Glej Prilogo I.

[2] Glej Prilogo II.

[3] Glej Prilogo III.