ČASOVNI NAČRT ZA DOGOVOR O DOLGOROČNEM PRORAČUNU UNIJE ZA OBDOBJE 2021–2027

1.Prehod v zadnjo fazo pogajanj med državami članicami

Evropski voditelji so 9. maja 2019 v romunskem mestu Sibiu sklenili: „Poskrbeli bomo za sredstva, ki bodo ustrezala našim ambicijam. Uniji bomo zagotovili sredstva, ki so potrebna za dosego njenih ciljev in izvedbo njenih politik.“ To je zdaj izziv, ko Unija vstopa v končno fazo pogajanj o prihodnjem dolgoročnem proračunu, tj. o večletnem finančnem okviru.

Komisija je maja in junija 2018 predstavila predloge za nov in sodoben dolgoročni proračun, ki so tesno povezani s prednostnimi nalogami Unije. V Evropskem parlamentu in Svetu je nato potekalo intenzivno tehnično delo. Poudarek, ki ga je Komisija namenila povečanju financiranja za nove prednostne naloge, posodobitvi obstoječih programov, poenostavitvi in racionalizaciji proračuna ter zagotovitvi prožnejšega proračuna Uniji, je bil deležen močne podpore tako v Evropskem parlamentu kot v Svetu, razprave pa se nadaljujejo, zlasti o ustreznih deležih, ki bodo namenjeni posameznim politikam Unije v okviru proračuna EU.

Evropski svet je decembra 2018 pozval prihodnje romunsko predsedstvo Sveta, naj „pripravi usmeritev za naslednjo fazo pogajanj, da bo mogoče doseči dogovor na zasedanju Evropskega sveta jeseni 2019“. Od takrat je delo pod vodstvom romunskega predsedstva prispevalo k opredelitvi ključnih vprašanj, o katerih se bodo morali voditelji odločiti do jeseni.

Dogovor je na dosegu roke, vendar je treba opraviti še veliko dela. Ambiciozen in uravnotežen dogovor o prihodnjem okviru bo mogoč le z močnim političnim vodstvom Evropskega sveta. Končni del poti bo zahteval kompromis in pripravljenost za napredovanje v evropskem interesu. To bo nujno, da bi se izognili dragim zamudam pri uvajanju novih programov in koristih, ki jih bodo prinesli.

Zasedanje Evropskega sveta 20. in 21. junija bo ključni mejnik v tem procesu in priložnost za pripravo smernic o ključnih političnih vprašanjih, ki bodo oblikovala prihodnji dolgoročni proračun in Uniji omogočila učinkovito uresničevanje prednostnih nalog iz izjave iz Sibiua. Izvedba končne faze dela bo nato naloga finskega predsedstva.

Evropska unija mora v času velike negotovosti ostati temelj stabilnosti. Ambiciozen dogovor o prihodnjem dolgoročnem proračunu, dosežen jeseni med državami članicami, bo pokazal, da je Unija osredotočena in odločena, da izpolni svojo pozitivno agendo za vse Evropejce, ter zagotovil podlago za pravočasen dogovor z Evropskim parlamentom. Poleg tega bo nato dovolj časa za dokončanje dela v zvezi s 37 tematskimi programi in praktičnimi ureditvami, ki so bile sprejete za njihovo uspešno uvedbo 1. januarja 2021.

Komisija Evropski svet poziva, naj pripravi časovni načrt za dosego dogovora o dolgoročnem proračunu EU jeseni in Svet pozove, naj prednost nameni delu na tem področju.

2.Nadaljevanje na podlagi doseženega napredka

Dosežen je bil že znaten napredek. Uravnotežen sveženj, ki ga je lani predstavila Komisija, je bil široko priznan kot dobra podlaga za pogajanja. Splošno priznano je, da bo Unija prihodnosti potrebovala sodoben, prožen in poenostavljen proračun, ki bo nudil raven ambicioznosti, sorazmerno z izzivi, s katerimi se sooča Evropa.

Zaporedna predsedstva Sveta so določila hiter tempo. Bolgarsko predsedstvo je hitro začelo delo in avstrijsko predsedstvo je končalo prvo tehnično obravnavo predlogov Komisije. To je omogočilo, da se v osnutku pogajalskega okvira opredelijo ključna politična vprašanja za oblikovanje naslednjega večletnega finančnega okvira. Romunsko predsedstvo je od takrat izvedlo vrsto tematskih razprav, ki so pripomogle k reševanju tehničnih vprašanj in zožile odprta vprašanja, pri katerih bo potrebno neposredno sodelovanje voditeljev.

Evropski parlament je prav tako pokazal močno zavezanost pravočasnemu in ambicioznemu dogovoru o prihodnjem dolgoročnem proračunu. Vmesno poročilo o večletnem finančnem okviru z dne 7. novembra 2018 poudarja, da je treba v naslednjih sedmih letih zagotoviti bolj ambiciozen in verodostojen proračun EU v korist državljanov.

Parlament in Svet sta konstruktivno in učinkovito sodelovala tudi v pogajanjih o sektorskih programih. Institucije so vsaj delno dokončale pogajalske mandate za večino sektorskih zakonodajnih predlogov, na katerih temelji prihodnji dolgoročni proračun. Sozakonodajalca sta že dosegla skupna razumevanja o glavnih značilnostih številnih ključnih programov, ki zajemajo strateško pomembna vprašanja, kot so raziskave, obramba, naložbe in digitalna preobrazba. Dokončno oblikovanje teh ključnih in ostalih programov je zdaj močno odvisno od hitrega dogovora o večletnem finančnem okviru.

PRORAČUN EU ZA PRIHODNOST

* 37 programov temelji na 45 zakonodajnih predlogih. 12 delnih dogovorov ustreza skupnemu razumevanju, ki sta ga Evropski parlament in Svet oziroma samo Svet za akte Sveta dosegla glede teh predlogov za 10 programov.



Čeprav je še treba rešiti več pomembnih vprašanj, zlasti o finančnih vidikih, so dosedanje razprave v Evropskem parlamentu in Svetu pokazale široko podporo številnim bistvenim posodobitvam, ki jih je predlagala Komisija za naslednji večletni finančni okvir:

·velik poudarek na evropski dodani vrednosti in potreba po zagotavljanju ustrezne podpore novim in nujnim prednostnim nalogam, kot so raziskave in inovacije, digitalno gospodarstvo, mladi, migracije in upravljanje meja, varnost, obramba in zunanje delovanje, ter večji poudarek na trajnosti, vključno z ambicioznejšim ciljem za vključevanje podnebnih ukrepov;

·racionalizirana in preglednejša struktura prihodnjega proračuna;