[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.6.2006

COM(2006) 276 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU SVETU

Evropski tehnološki inštitut: nadaljnji koraki v zvezi z njegovo ustanovitvijo

Povzetek

Po prvem sporočilu o Evropskem tehnološkem inštitutu (EIT), sprejetem 22. februarja 2006, je Evropski svet marca 2006 potrdil, da bo Evropski tehnološki inštitut pomemben korak pri zapolnitvi vrzeli med visokošolskim izobraževanjem, raziskovanjem in inovacijami, in pozval Komisijo, naj do sredine junija 2006 predloži predlog o nadaljnjih korakih.

Po zasedanju Evropskega sveta je Komisija nadalje razmislila o tem konceptu in začela obsežno posvetovanje z državami članicami in evropskimi zainteresiranimi stranmi. Pri posvetovanju so različne zainteresirane strani poudarile možno zmedo glede imena bodočega inštituta in imen sedanjih organizacij ter potrebo, da se dokončno poudari inovativen značaj inštituta. Komisija je za zdaj obdržala ime ETI, vendar bo to vprašanje ponovno obravnavala v svojem končnem predlogu. Poleg tega je bil dosežen skupni dogovor o analizi Komisije v zvezi s pomanjkljivostmi in potrebami ter potrebo po usklajenih prizadevanjih za uporabo zmogljivosti Evrope v trikotniku znanja, sestavljenem iz izobraževanja, raziskav in inovacij z namenom izboljšanja njene konkurenčnosti. ETI je treba obravnavati kot del celostne strategije za približevanje izobraževanja, raziskav in inovacij lizbonskim ciljem. V tem smislu naj ETI ne bi bil le novi nosilec dejavnosti na področju izobraževanja, raziskav in inovacij, ampak referenčni model, ki vključuje trikotnik znanja na evropski ravni.

Posvetovanje se je osredotočilo na številna posebna vprašanja, ki so obravnavana v tem sporočilu. Ta se nanašajo na predlagano sestavo in delovanje ETI, naravo in vlogo upravnega odbora, delovanje skupnosti znanja, status osebja ETI in njihovo razmerje do domačih institucij, spodbude partnerjev za sodelovanje v ETI, vlogo poslovnega sveta, diplome, ki jih utegne izdati, njegovo razmerje do sedanjih in bodočih pobud EU.

To sporočilo ne vsebuje dokončnih rešitev. Zagotavlja nadaljnje informacije o vidikih predloga in navaja, kjer je to primerno, predloge za obravnavo teh vidikov. Z razjasnitvijo vprašanj, ki se lahko razjasnijo sedaj, in istočasnim navajanjem tistih vprašanj, ki morajo ostati odprta, sporočilo podpira bolj osredotočeno posvetovanje z državami članicami in zainteresiranimi skupinami v prihodnjih mesecih. Komisija je začela s celotno presojo vpliva, ki bo zaključena jeseni.

Kot evropska organizacija, ki je zmožna spodbujati odličnost, privabiti nadarjene z vsega sveta in zagotoviti evropsko delovno okolje študentom, raziskovalcem in inovacijskim managerjem, bo ETI postal evropski simbol obnovljenih prizadevanj za oblikovanje konkurenčne družbe, ki temelji na znanju.

1. Uvod

Komisija je prvič usmerila pozornost na potrebo po Evropskem tehnološkem inštitutu v svojem spomladanskem poročilu 2005[1]. Evropski svet je bil s tem seznanjen in Komisija je začela postopek razmisleka in posvetovanja, ki mu je sledilo prvo sporočilo o Evropskem tehnološkem inštitutu (ETI)[2], ki ga je Komisija predstavila 22. februarja 2006.

V svojih sklepih z marca 2006 Evropski svet navaja:

„Evropski svet ugotavlja pomen sporočila Komisije o Evropskem tehnološkem inštitutu in bo še naprej proučeval ideje z namenom povečati, skupaj z drugimi ukrepi, povezovanje in sinergijo med odličnimi raziskovalnimi in inovacijskimi skupnostmi v Evropi. Evropski svet ugotavlja, da bo Evropski tehnološki inštitut, ki bo temeljil na vrhunski mreži, dostopni vsem državam članicam, pomemben korak za zapolnitev sedanje vrzeli med visokošolskim izobraževanjem, razvojem in inovacijami, skupaj z drugimi ukrepi, ki povečujejo povezovanje in sinergijo med odličnim raziskovalnimi in inovacijskimi skupnostmi v Evropi. Evropski raziskovalni svet mora imeti pri tem vodilno vlogo. Evropski svet Komisijo poziva, naj do sredine junija 2006 predloži predlog za nadaljnje korake.“[3]

Po zasedanju Evropskega sveta je Komisija nadaljnje razmislila o konceptu in zlasti o vprašanjih, ki so jih sprožile države članice in zainteresirane strani. Organizirala je vrsto posvetovanj[4] in tako dala vsem stranem možnost za obravnavo predloga in njegove utemeljitve ter dobila njihove povratne informacije. Predsednik Barroso se je srečal z delegacijo[5] iz znanstvenega sveta Evropskega raziskovalnega sveta, ki je prav tako predložil dokument o stališču.

V tem postopku posvetovanja je bil dosežen skupni dogovor o analizi Komisije v zvezi s pomanjkljivostmi in potrebami ter potrebo po usklajenih prizadevanjih za uporabo zmogljivosti Evrope v trikotniku znanja, sestavljenem iz izobraževanja, raziskav in inovacij z namenom izboljšanja njene konkurenčnosti. Različne zainteresirane strani so sprožile vprašanje v zvezi z imenom bodočega inštituta in poudarile možno zmedo glede imen sedanjih organizacij ter potrebo, da se dokončno poudari inovativen značaj inštituta. Komisija bo o tem razmislila in to vprašanje obravnavala v svojem končnem predlogu.

ETI je treba obravnavati kot del celostne strategije za približevanje izobraževanja, raziskav in inovacij lizbonskim ciljem. Mehanizmi financiranja, kot sta sedmi okvirni raziskovalni program in okvirni program za konkurenčnost in inovacije, bodo zagotovili podporo za raziskave in inovacije na najvišji ravni odličnosti. Regionalna politika EU zagotavlja znatno podporo za povečanje zmogljivosti raziskav, inovacij in izobraževanja po vsej Uniji ter se bo v naslednjem programskem obdobju (2007–2013) še bolj osredotočila na to področje. Komisija je sprejela sporočilo, ki poziva k posodobitvi univerz in univerzitetnega raziskovanja[6] ter opisuje ideje za obravnavo primanjkljaja v upravljanju in financiranju ter razdrobljenosti visokošolskega izobraževanja . Poleg tega sporočilo o „spodbujanju podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje“[7]poudarja, da je združevanje podjetniškega razmišljanja in usposobljenosti z odličnostjo v tehnoloških študijah ključno, če želijo študentje in raziskovalci bolje tržiti svoja nova odkritja. Te pobude pomagajo osmisliti predlog za ustanovitev ETI. V tem smislu naj ETI ne bi bil le novi nosilec dejavnosti na področju izobraževanja, raziskav in inovacij, ampak referenčni model, ki vključuje trikotnik znanja na evropski ravni.

Posvetovanje se je osredotočilo na številna posebna vprašanja. Prva skupina vprašanj se nanaša na predlagano sestavo ETI: naravo in vlogo upravnega odbora, delovanje skupnosti znanja, status osebja ETI in njihovo razmerje do domačih institucij, spodbude partnerjev za sodelovanje v EIT, vlogo poslovnega sveta itd. Druga skupina vprašanj se nanaša bolj na ustanovitev ETI v sedanjem okviru EU, njegovo pravno podlago in status, diplome, ki jih utegne izdati, njegove vire financiranja in njegovo razmerje do sedanjih in prihodnjih pobud EU.

Ključno je, da se ta pomembna vprašanja obravnavajo sedaj, da bi utrla pot za nadaljnje delo v zvezi z opredelitvijo in ustanovitvijo ETI, ki naj bi bil ustanovljen na podlagi zakonodajnega predloga Komisije pred koncem leta 2006. Komisija bo zato v tem obdobju nadaljevala s postopkom posvetovanja.

Sedanje sporočilo je odziv na vprašanja, sprožena v postopku posvetovanja. Zagotavlja nadaljnje informacije o vidikih predloga in navaja, kjer je to primerno, predloge za obravnavo teh vidikov. Z razjasnitvijo vprašanj, ki se lahko razjasnijo sedaj, in z navajanjem tistih vprašanj, ki morajo ostati odprta, sporočilo podpira bolj osredotočeno posvetovanje z državami članicami in zainteresiranimi skupinami v prihodnjih mesecih z namenom utrditi vizijo ETI in njegovo utemeljitev. To sporočilo ne vsebuje dokončnih rešitev. Eden ključnih elementov predloga je zagotoviti, da bo ETI samostojna ustanova, ki bo lahko v skladu s svojim splošnim ciljem, in sicer biti sila za odlično izobraževanje, raziskave in inovacije, prosto določila svoj način delovanja. Zato bi moral pravni instrument, s katerim bo ETI ustanovljen, zagotoviti širok okvir ciljev in operativnih predpisov, znotraj katerega bi moral biti upravni odbor ETI prost, da določi podrobno organizacijo in delovanje.

2. Sestava in upravljanje

ETI je institucija, ki določa strateške znanstvene izzive z možnim gospodarskim interesom na interdisciplinarnih področjih ter izbira in financira skupnosti znanja, ki se soočajo s temi izzivi. Njegove skupnosti znanja so celostna partnerstva, sestavljena iz skupin, ki jih sestavijo univerze, raziskovalne organizacije in industrijski sektor za raziskave, izobraževanje in inovacije na teh področjih z namenom doseči cilje, ki jih določi ETI.

Njegov osrednji del, zasnovan kot lahek, učinkovit in operativen subjekt, mora imeti značaj pravne osebe. Imeti mora upravni odbor z omejenim podpornim osebjem. Naloge – raziskave, inovacije, poučevanje podiplomskih študentov – bodo izvajale skupnosti znanja. Skupnost znanja bi tako bila veliko več kot le mreža: skupnost znanja bi bila celostno partnerstvo, ki se sporazume, da bo doseglo strateške cilje, ki jih določi upravni odbor ETI.

ETI bi zato bil samostojen organ z inovativnim strukturnim in polno delujočim modelom ter močno evropsko identiteto. Bil bi nosilec dejavnosti, in sicer bi bil dejaven na področjih izobraževanja, raziskav in inovacij na podlagi človeških in materialnih virov, ki bi jih v glavnem zagotovile partnerske organizacije. Te bi morale biti organizirane znotraj okvira skupnosti znanja pod strateškim vodstvom upravnega odbora. Možni pristopi k ustanovitvi skupnosti znanja in upravnega organa so navedeni v naslednjih poglavjih.

2.1. Skupnosti znanja

Skupnosti znanja predstavljajo osrčje delovanja ETI. Skupnosti so predvidene kot partnerstva med odličnimi skupinami, univerzitetnimi oddelki ter poslovnim in raziskovalnim sektorjem, ki bodo imela srednjeročni/dolgoročni (10–15 let) izobraževalni, raziskovalni in inovacijski načrt na širokem strateškem interdisciplinarnem področju. Zagotavljati morajo kritično maso, ki je potrebna za dosego vpliva na svetovni ravni in za združitev odličnosti, ki je razpršena po Evropi. Kot je predstavljeno v sporočilu z 22. februarja 2006, bodo prve skupnosti znanja določene do leta 2009.

Skupnosti znanja morajo biti izbrane v postopku, ki poteka tako od zgoraj navzdol kot od spodaj navzgor. Od spodaj navzgor pomeni, da se bodo skupine in oddelki iz akademskih, raziskovalnih in poslovnih sektorjev sami združili in vzpostavili partnerstva na izbranih področjih. Upravni odbor bi določil merila za izbor, vključno z elementi, kot so odlični raziskovalni, izobraževalni in inovacijski načrt na izbranem področju, kombinacija vrhunskih materialnih in človeških virov, mehanizmi za zagotovitev visokokakovostnega izobraževanja ter dejanske ugodnosti za sodelujoče regije in poslovne partnerje (zlasti mala in srednja podjetja), vključno s prenosom znanja na trg.

Postopek mora potekati tudi od zgoraj navzdol , kar pomeni, da upravni odbor določi strateška interdisciplinarna področja delovanja, na katerih se morajo vzpostaviti skupnosti znanja. Ta področja morajo dolgoročno predstavljati ključne tehnološke izzive , kjer so možnosti za ustvarjanje inovativnih rešitev in poslovnih ugodnosti, ki bodo imele velik vpliv na konkurenčnost Evrope. Biti morajo „poslovno pomembna“ področja in imeti načrt, ki združuje temeljne raziskave in nadaljnje uporabne raziskave, zlasti na novih področjih povpraševanja, ki zahtevajo multidisciplinaren pristop[8].

Upravni odbor mora prav tako določiti merila in postopke za izbor in izbor organizirati kot konkurenčni postopek. Nekaj napotkov za določena merila za izbor skupnosti znanja je lahko vključenih v pravnem instrumentu. Ti lahko vključujejo zahteve v zvezi s skladnostjo s splošnimi cilji in strategijo ETI in odličnostjo (ali možnostmi za odličnost), prikazano v predlogu, ter merila za verjetno kakovost in učinkovitost predloga.

Po izboru bo vsaka skupnost znanja vzpostavila svojo operativno strukturo v okviru splošnega okvira, ki ga določi upravni odbor. Raven samostojnosti in odgovornosti skupnosti znanja mora določiti upravni odbor, vendar morajo skupnosti znanja imeti znatno samostojnost in kar največjo fleksibilnost v zvezi s svojo notranjo organizacijo in upravljanjem svojih virov (finančnih, človeških in materialnih). Njihovi kratkoročni in srednjeročni cilji bi bili določeni v splošnem okviru, ki ga določi upravni odbor, tako da bi ETI kot celota obdržal primerno raven notranje usklajenosti.

Namen je postaviti inovacije v osrčje trikotnika znanja namesto tradicionalnega prenosa tehnologije na koncu procesa. Da bi to dosegli, mora biti poslovno znanje vključeno v vse vidike raziskav in izobraževanja. Poslovna dejavnost lahko neposredno prispeva k raziskavam in izobraževanju z odličnimi raziskovalci in metodami managementa. Učni programi lahko vsebujejo module inovacijskega managementa in tečaje podjetništva. To bi pomagalo diplomantom in raziskovalcem razviti podjetniško razmišljanje in spretnosti, potrebne za prenos znanja in začetne dejavnosti , tako da bi lahko v celoti izkoristili inovacijske možnosti njihovega raziskovanja. Poleg tega lahko podjetja prav tako prispevajo k poučevanju in ponudijo opravljanje pripravništva.

2.2. Upravni odbor

ETI mora upravljati upravni odbor, ki ima svoje podporne administrativne službe, ki so strogo omejene na potrebne elemente (tajništvo, pravne in finančne službe itd.). Upravni odbor mora določiti splošno politiko in strateški načrt ETI, glavna tematska področja, znotraj katerih bo deloval, ter izbrati, ustanoviti, nadzorovati in ocenjevati skupnosti znanja. Določiti mora splošna pravila ETI in zagotoviti koordinacijo med različnimi skupnostmi znanja. Določiti mora splošen proračun ETI in ga dodeliti skupnostim znanja na podlagi napredka, ugotovljenega pri nadzoru in ocenjevanju.

Upravni odbor mora biti sestavljen tako, da zagotavlja:

- odličnost in neodvisnost ETI,

- odgovornost svojim financerjem in družbi kot celoti,

- ustrezno znanstveno sposobnost in sposobnost vodenja podjetij,

- primerne mehanizme dialoga in povratnih informacij z različnimi sodelujočimi zainteresiranimi skupinami.

Upravni odbor mora biti številčno omejen, med znanstvenimi in poslovnimi izkušnjami njegovih članov pa mora obstajati enakomerno ravnovesje. Člani bi bili imenovani „ad personam“ brez kakršne koli reprezentativne vloge. Odboru lahko pomagajo zunanji svetovalni odbori, ki podpirajo njegov proces odločanja.

Prav tako je pomembno, da bo upravni odbor vodil strukturiran dialog s partnerskimi organizacijami skupnosti znanja; le-te so tudi „delničarji“ pri dejavnostih in zagotoviti bo treba, da se bo njihovo mnenje upoštevalo pri velikih strateških odločitvah.

Postopek izbire članov upravnega odbora mora biti transparenten in temeljiti samo na merilih odličnosti na področju znanosti in inovacij. Ustrezen zgled bi bil lahko postopek pri imenovanju znanstvenega sveta Evropskega raziskovalnega sveta (tj. odbora za določitev, ki ga vodi na splošno sprejeta oseba).

3. Urejanje kadrovske strukture med ETI in skupnostmi znanja

Človeški viri so eden od glavnih izzivov za ETI. V skupnosti znanja mora biti sposoben privabiti najboljše ljudi in jih organizirati v učinkovito skupino, če naj izpolni svoje cilje odličnosti.

Komisija je v februarskem sporočilu predlagala, naj se zaposleni v skupnostih znanja – raziskovalci, predavatelji ter tisti, ki delajo na področju inovacij in prenosa tehnologij – premestijo v ETI, ki jih zaposli. To je povzročilo zaskrbljenost, da bo ETI povečal razdrobljenost evropskega visokega šolstva in celo „speljal“ odličnost od tam, kjer trenutno je. To se ne bi smelo zgoditi, zato je potrebna pojasnitev.

V praksi danes univerze in mednarodne znanstvene organizacije (in tudi družbe) uporabljajo več načinov, kako zadržati in nagraditi tiste, ki za njih delajo. Le-ti morajo biti dostopni tudi ETI znotraj ustreznega splošnega okvira. Načini so različni, od neposredne zaposlitve, prek premestitve (srednjeročni dogovor, po katerem posameznik za določeno obdobje dela na drugi ustanovi, z različnimi možnimi dogovori glede zaposlitve in „pravicami do vrnitve“), prek prožnejših povezav, kot so dvojna pripadnost (ko posameznik obdrži svojo „domačo“ zaposlitev, hkrati pa je tehnično povezan tudi z organizacijo, ki se ji je pridružil) ali začasne premestitve (npr. študijski dopust). Komisija predlaga, naj bodo vse te možnosti dostopne ETI in skupnostim znanja . Vendar mora biti pri izbiri zagotovljena zadostna zavezanost osebja, dejavnega v skupnostih znanja, ETI, njegovi identiteti in njegovemu trajnemu uspehu; pomemben bo obstoj skupnega okvira zaposlovanja (ki bo zajemal vprašanja, kot so plače, delovni pogoji, pravice intelektualne lastnine, itd.) Znotraj navedenega okvira morajo imeti skupnosti znanja pravico organizirati svoje človeške vire, kakor je najbolj ustrezno.

4. Diplome

ETI mora imeti zmožnost podeljevanja nazivov in diplom. Le-ti bi zagotovili vidnost znamke ETI in bi bili pobuda za privabitev študentov in raziskovalcev, ki bi sodelovali v njegovih programih. ETI mora delovati kot magnet za najbolj nadarjene iz vsega sveta. Podeljevanje visokokakovostnih diplom bi okrepilo njegovo identiteto in pripomoglo k njegovemu širšemu priznavanju, s tem pa bi postal zgled za spodbujanje sprememb na področju evropskega visokega šolstva.

Pravni instrument mora zagotoviti podeljevanje diplom in od upravnega odbora zahtevati, da uvede postopke, ki bi zagotovili kakovost njegovih diplomskih tečajev. To bi lahko temeljilo na zgledih, ki so jih države članice uporabile v okviru bolonjskega procesa. Na tej podlagi bi morale države članice priznati te diplome. Priznanje diplom ETI s strani držav članic bo znamenje, da so omejitve v zvezi z diplomami, ki so trenutno še vedno velika ovira za mobilnost in oblikovanje Evrope znanja, zastarele. Prav tako bo okrepilo status, vidnost in privlačnost ETI znotraj in zunaj EU in bo olajšalo mobilnost študentov.

5. Ugodnosti sodelovanja

Druga pomembna zadeva v okviru posvetovanja je bilo vprašanje ugodnosti in prednosti sodelovanja v skupnosti znanja – zakaj naj bi univerza, raziskovalni center ali podjetje želelo deliti svoje intelektualne (in dejansko človeške) vire v skupnosti znanja? Kaj bi spodbudilo na primer regijo, da bi prispevala k delu ETI, na primer tako, da bi dala na voljo univerzitetno zemljišče ali raziskovalno infrastrukturo?

Ugodnosti bodo različne glede na okoliščine. Naslednji primeri kažejo, kakšne ugodnosti bi lahko obstajale:

- za splošno univerzo, usmerjeno v raziskovanje, bi bila največja ugodnost dodatna možnost za hitrejše delo, za katerega se je že odločila, da je zanjo strateškega pomena. ETI bi dal skupnostim znanja na voljo finančne vire, sodelujoče univerze in raziskovalni centri bi lahko tako naredili več in hitreje kot brez teh dodatnih virov. Nadalje bi tesno partnerstvo znotraj skupnosti znanja in vključitev podjetij omogočila bolj učinkovito izmenjavo znanja in njegovo uporabo prek inovacij. Oba navedena elementa skupaj bi omogočila dodano vrednost prizadevanjem celo najboljših univerz in družb ter zagotovila, da bi bili ugodnosti deležni vsi partnerji.

- Za univerze, ki so bolj ozko usmerjene, na primer regionalno ali inovacijsko, bi prav tako veljale zgornje ugodnosti. ETI bi lahko dal na voljo dodatne finančne vire, kot je pomoč pri gradnji infrastrukture. Poleg tega bi izobraževalne dejavnosti ETI pripomogle k večji privlačnosti univerze gostiteljice.

- Za družbe in specializirane raziskovalne centre so morda najbolj privlačna področja višjega tveganja in negotovosti. Na tej točki se srečata javni interes, ki ga predstavlja ETI, in komercialni interes družb. Družbe bi moral spodbuditi, da bi vlagale in bile neposredno prisotne na zgodnejši stopnji raziskav, kot bi bile morda drugače, ali da bi vlagale v bolj spekulativna, dolgoročna področja. Hkrati bi izobraževalne dejavnosti skupnosti znanja omogočile družbam, da prispevajo k izobraževanju študentov in večji ustreznosti njihovega znanja na začetku njihove poklicne poti ali njihovega lastnega podjetja. Tesno sodelovanje podjetij pri določanju agende skupnosti znanja bi zagotovilo, da bi bili rezultati raziskovanj za njih ustrezni, ter podporo razvoju novih komercialnih možnosti.

- Mala in srednja podjetja v regijah, kjer delujejo skupnosti znanja, bodo pridobila zaradi dostopnosti večjega obsega človeškega kapitala, zmožnosti uporabe tehničnih storitev, ki jih zagotavlja ETI, možnosti za ustanovitev podjetja in izločitev z ustanovitvijo neodvisnega podjetja, povezovanja dejavnosti ter lažjega dostopa do tveganega kapitala.

- Na splošno bi bila povezovanje z ETI in dostopnost (pravočasna) kritične mase pravic intelektualne lastnine, ki jih upravlja ETI, privlačna za morebitne udeležence na zadevnih področjih.

6. Druga vprašanja

Naslednja vprašanja bodo podrobno obravnavana v prihodnjih mesecih med pripravo zakonodajnega predloga.

6.1. Pravice intelektualne lastnine

Če naj ETI sčasoma ustvari kritično maso znanja, ki bo v njegovi lasti in se bo izmenjevalo, ter spodbuja njegovo uporabo, bo potreben okvir ustreznih predpisov v zvezi s pravicami intelektualne lastnine. Upravni odbor bi moral določiti splošen okvir, znotraj katerega bi lahko skupnosti znanja vprašanje obravnavale. Ta okvir bi lahko (na primer) vseboval vprašanja, kot je zahteva, da si ETI lahko pridrži določene pravice ali jih razdeli med partnerske organizacije in delavce na področju znanja ali določi, kdo bi moral razpravljati o takih pravicah v imenu skupnosti znanja in ETI, itd. Ustrezne okvirne določbe bodo morale biti vključene v pravni instrument.

6.2. Pravna podlaga

Pogodba EU določa številne možnosti v zvezi s pravno podlago, na kateri je ETI lahko ustanovljen, prek njenih določb o izobraževanju, raziskavah in konkurenčnosti. Komisija trenutno proučuje, katera pravna podlaga bi bila najbolj ustrezna.

6.3. Finance

V okviru presoje vpliva naslednjo jesen bo izvedena poglobljena finančna analiza. V tej analizi bodo pojasnitve v zvezi z načini poročanja, finančnim upravljanjem in vprašanji nadzora, ki so povezana z odgovornostjo upravnega odbora ETI. Tukaj je treba poudariti nekatere dodatne elemente:

- ETI, ki naj bi bil vodilen na področju odličnosti izobraževanja, raziskav in inovacij, bi potreboval znatno javno financiranje za svojo ustanovitev in zagon, nato pa bi v teku svojega razvoja pridobil več zasebnega financiranja. Tesno dolgoročno sodelovanje s podjetji pri vseh njegovih dejavnostih bi moralo spodbuditi prispevke zasebnega sektorja, vendar bo javno financiranje verjetno ostalo bistveno za dolgoročni razvoj koncentracije intelektualnega kapitala.

- Komisija predvideva, da se bo ETI postopoma večal. To pomeni, da bi se zahteve za financiranje pojavile predvsem na koncu obdobja 2007–2013 in naprej ter bi se prav tako postopoma večale.

- V zasnovi ETI je zasebno financiranje osrednjega pomena. Zato bi bilo treba ETI spodbuditi, da vzpostavi kanale, kot je fundacija, prek katerih bi privabil dotacije.

- Vedno večji del prihodka ETI bi sčasoma moral priti iz njegovih zaslužkov v okviru pogodb za dejavnosti na področju raziskav in izobraževanja.

7. Splošna privlačnost

Eden od ciljev ETI je privlačnost za študente in raziskovalce po svetu. Samo z razvojem širšega slovesa bo privabil študente in raziskovalce iz vse Evrope in bil vodilni na področju sprememb. Izkušnje prav tako kažejo, da ustanove s širšim slovesom lahko privabijo znaten del študentov in raziskovalcev izven EU. To bi bilo tako merilo uspeha kot priložnost za EU, da izkoristi spretnosti in znanja, ki jih s seboj prinesejo nedržavljani EU – podobno, kot to delajo ZDA. Vendar bi se ETI moral zavedati, da se je treba izogniti sprožitvi bega možganov iz manj razvitih držav, in bi moral namesto tega prek ustreznih povezav spodbujati raziskovanje in inovacije v tretjih državah.

Dve glavni značilnosti bi predstavljali gonilno silo za splošno privlačnost ETI za študente in raziskovalce, ki ne prihajajo iz EU, na vseh stopnjah njihovih poklicnih poti. Prva je akademska verodostojnost tečajev, diplom in raziskovalnih programov. Mednarodno priznanje njegovih diplom, kakovost raziskav, rezultatov in razvite inovacije bi bili glavni elementi, ki bi privabili tuje študente in raziskovalce. Druga je enostaven in lahek način za tuje kandidate za magisterij ali doktorat in raziskovalce, da se pridružijo ETI, ter enostaven in lahek način za ETI pri zaposlovanju državljanov tretjih držav v skupnostih znanja. Hiter in enostaven vstop v državo ter postopek za vizum za študente in raziskovalce, ki ne prihajajo iz EU, sta bila dogovorjena[9] in bosta hitro prenesena. Morda bodo potrebni tudi posebni dogovori za vizume. Zagotavljanje finančne pomoči za študente in raziskovalce, ki ne prihajajo iz EU, bi okrepilo splošno privlačnost ETI. Upravni odbor ETI bi moral razmisliti o vprašanju štipendij in raziskovalnih študijskih pomoči za izjemne študente in raziskovalce iz tujine. Tako kot vedno, bi moralo biti merilo ETI odličnost rezultatov.

8. Ustanova, ki podpira druge ustanove in ukrepe: odnos do drugih izobraževalnih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti EU

Kot je že navedeno v prejšnjem sporočilu, je ETI oblikovan kot del skupnih prizadevanj za krepitev zmogljivosti raziskovalnega, izobraževalnega in inovacijskega sektorja za dosego lizbonskih ciljev. Zato dopolnjuje druge ukrepe za vzpostavitev ugodnega okolja za raziskave, izobraževanje in inovacije. ETI bi moral postati glavni instrument v tem okolju, naklonjenem inovacijam.

V nasprotju z drugimi pobudami Skupnosti je ETI zasnovan kot stalni organ, nosilec znanja in ne mehanizem za zbiranje sredstev. Vseboval bo tri elemente trikotnika znanja in bo s praktičnim pristopom dosegel sinergijo med njimi. Podprl bo zlasti strateške raziskave, usmerjene k reševanju problemov, in usposabljanje diplomantov na področjih, ki so pomembna za poslovni in industrijski sektor.

Na politični ravni bi moral upravni odbor voditi strukturirani dialog z Evropskim raziskovalnim svetom. Vodil bi ga lahko tudi z drugimi pobudami EU, kot so evropske tehnološke platforme, skupne tehnološke pobude ali mreže odličnosti, da bi tako oblikoval svojo lastno politiko, ki bi bila skladna in sinergijska.

Na operativni ravni bi bilo treba partnerstva spodbujati na vseh ravneh (od priprave njihove vloge, da bi postala skupnost znanja, ter določitve njihovih ciljev do njihove uveljavitve potem, ko so izbrana) za razvoj sodelovanja z obstoječimi projekti in uporabo njihovih rezultatov in najboljših praks.

9. Nadaljnji koraki

Ta dokument odgovarja na zahteve, ki jih je Evropski svet izrazil na spomladanskem zasedanju. Pri njegovi pripravi je Komisija upoštevala nadaljnje nasvete zainteresiranih strani in držav članic.

Naslednji koraki vključujejo zaključek presoje vpliva, ki pravkar poteka, in pripravo osnutka pravnega instrumenta za ustanovitev ETI, ki bi moral biti sprejet jeseni to leto. Medtem bo Komisija skušala pojasniti vprašanja, ki se tukaj pojavljajo, ter opredeliti, kako podrobne naj bi bile določitve v pravnem instrumentu in kaj naj bi kasneje določil upravni odbor. Komisija bo zato v prihodnjih mesecih še naprej izvajala obsežna posvetovanja z državami članicami in zainteresiranimi stranmi.

10. Sklepne ugotovitve

Analiza Komisije poudarja tri glavne pomanjkljivosti. Prvič, razdrobljenost sektorjev znanja v EU v primerjavi z razmerami v ZDA in pri drugih uveljavljajočih se svetovnih tekmecih; drugič, potreba po zagotavljanju novih referenčnih modelov, ki temeljijo na odličnosti in ki bi spodbudili in vodili trajne spremembe v obstoječih organizacijah; in tretjič, potreba po vključitvi poslovne in inovacijske razsežnosti v raziskave in izobraževanje ter potreba po obravnavi pomanjkanja inovacij.

Cilj je, da ETI prispeva k reševanju teh treh vprašanj. ETI se pridružuje drugim pobudam EU, ki se osredotočajo na odpravljanje pomanjkanja inovacij, kot so: sedmi okvirni program in zlasti ERC (Evropski raziskovalni svet), evropske tehnološke platforme in skupne tehnološke pobude, program o vseživljenjskem učenju, program za konkurenčnost in inovativnost, načrt posodabljanja za univerze ter spodbujanje podjetniškega razmišljanja. ETI ne bo le neposredno dejaven kot akter odličnosti na področju izobraževanja, raziskav in inovacij, ampak bo deloval tudi kot referenčni model in konkurenčna organizacijska oblika, ki bo s svojim zgledom drugačnega načina dela spodbudila spremembe.

Kot evropska organizacija, ki je zmožna spodbujati odličnost, privabiti nadarjene iz vsega sveta in zagotoviti evropsko delovno okolje študentom, raziskovalcem in inovacijskim managerjem, bo ETI postal evropski simbol obnovljenih prizadevanj za oblikovanje konkurenčne družbe, ki temelji na znanju.

[1] COM(2005) 24, „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta: Nov začetek za Lizbonsko strategijo“, odst. 3.3.2.

[2] COM(2006) 77, „Izvajanje prenovljenega partnerstva za rast in delovna mesta: Razvoj vodilnega nosilca znanja: Evropski tehnološki inštitut.“

[3] Sklepi predsedstva, odst. 25.

[4] Dve posvetovanji s predstavniki držav članic 24. aprila in 17. maja 2006; dve posvetovanji s približno 40 evropskimi združenji in organizacijami, ki so predstavljali različne zainteresirane strani (univerze, študente, raziskovanje, gospodarstvo, regije) 25. aprila in 18. maja.

[5] Dne 3. maja 2006.

[6] COM(2006)208, „Uresničevanje agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije.“

[7] COM(2006) 33, „Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti: spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje.“

[8] Za ponazoritev, področja, kot so nanotehnologija ali zelena energija.

[9] Direktiva o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (Direktiva 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005) in dve priporočili o vizumih za kratkoročno bivanje in o dovolitvi vstopa raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (priporočili 2005/761/ES in 2005/762/ES), so bili objavljeni v UL L 289 z dne 3. novembra 2005.