Bruselj, 14.03.2005

KOM(2005) 86 končno

2005/0014 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu in o spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98

(PREDLOžENA S STRANI KOMISIJE)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta št. 88/98 obsega sedanje tehnične ukrepe za ohranitev ribolovnih virov v vodah Skupnosti Baltskega morja, Beltov in Sounda. Tehnični ukrepi določajo velikosti mrežnega očesa in druge vidike sestave ribolovnega orodja, roke in zemljepisna območja, znotraj katerih so določeni tipi ribolova prepovedani ali omejeni, ter najmanjše količine iztovarjanja živih vodnih virov.

Skupnost je pogodbena stranka Mednarodne komisije za ribištvo v Baltskem morju (IBSFC), organizacije, ki določa pravila o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v Baltskem morju. IBSFC vsako leto priporoča najvišji nivo ulova in tudi nekatere tehnične ukrepe za zagotavljanje ohranjanja in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov v Baltskem morju. Skupnost je zavezana izvajanju ukrepov, ki jih je priporočil IBSFC, če jim ne ugovarja. V zvezi s tehničnimi ukrepi je bilo to storjeno z Uredbo Sveta 88/98. Vendar se je število nedavnih priporočil IBSFC o tehničnih ukrepih izvajalo bolj v okviru letnega celotnega dovoljenega ulova (TAC) in predpisov kvot kot sprememb Uredbe Sveta 88/98. Zato bi bilo primerno združiti vsa določila o tehničnih ukrepih v zvezi s tem območjem v eni uredbi, ki bi upoštevala razvoj pravil v zadnjih letih.

Poleg tega Akt o pristopu iz leta 2003 določa, da se poseben režim omejitve napora za Riški zaliv uvede s spremembo Uredbe Sveta 88/98 pred datumom pristopa.

V celoviti obliki je treba združiti vse revidirane tehnične ukrepe.

Izkušnja pri uporabi Uredbe Sveta 88/98 je pokazala nekatere pomanjkljivosti, ki se kažejo v težavah pri uporabi in izvrševanju. Zato Komisija v tem predlogu predlaga številne pogoje za izboljšanje teh pomanjkljivosti, zlasti z določanjem ciljnih vrst in zahtevanih odstotkov ulova, ki veljajo za različne razpone velikosti mrežnih očesočesa mrež, ter zemljepisna območja ob ribolovu z nekaterimi orodji. Pri oblikovanju dodatnih pogojev si je Komisija kar najbolj prizadevala, da bi ohranila usklajenost z ustreznimi pogoji, določenimi v zakonodaji Skupnosti, ki velja za tehnične ukrepe zunaj Baltskega morja.

Po širitvi Skupnosti 1. maja 2004 obstajajo razumne možnosti, da se IBSFC razpusti in nadomesti z dvostranskim sodelovanjem z Rusko federacijo, ki ostaja edina obalna država zunaj Skupnosti v regiji Baltskega morja. S tem ozadjem Skupnost v prihodnosti ne bo več zavezana z odločitvami IBSFC pri razvoju tehničnih ukrepov za Baltsko morje. Glede na to, da so številne sedanje določbe preveč podrobne in/ali niso upravičene za ohranjanje virov, je Komisija v tem predlogu poskušala kar najbolj poenostaviti pravila, ne da bi se nujno ozirala na sedanja pravila IBSFC.

Vsi drugi pomembni pogoji, določeni v Uredbi Sveta 88/98, so ohranjeni.

Nazadnje Uredba Sveta 1434/98 določa pravila o iztovarjanju sleda za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne uporabe za človeško prehrano. Ob prizadevanju za poenostavitev zakonodaje Komisija predlaga, da se nadomesti določbe, pomembne za Baltsko morje v Uredbi Sveta 1434/98, s splošnimi določbami o nesortiranem iztovarjanju v tem predlogu.

Ob sprejetju tega predloga se Uredba Sveta 88/98 razveljavi, medtem ko se določbe, pomembne za Baltsko morje v Uredbi Sveta 1434/98, črtajo.

2005/0014 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Soundu in o spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členoma 2 in 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[3] bo Svet ob upoštevanju znanstvenih, tehničnih in gospodarskih nasvetov, ki so na voljo, uvedel ukrepe Skupnosti, potrebne za zagotavljanje živih vodnih virov, ki zagotavljajo trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje. Zato lahko Svet sprejme tehnične ukrepe za omejitev ribolovne umrljivosti in okoljskega vpliva ribolovnih aktivnosti.

Pristop Skupnosti h Konvenciji o ribolovu in ohranjanju živih virov v Baltskem morju in Beltih, kakor je bila spremenjena s protokolom h Konferenci predstavnikov držav pogodbenic konvencije (v nadaljevanju „Gdanska konvencija“), je bil odobren s Sklepom Sveta 83/414/EGS[4].

Odkar je Gdanska konvencija ustanovila Mednarodno komisijo za ribištvo v Baltskem morju, je ta sprejela ukrepe za ohranjevanje in upravljanje ribolovnih virov v Baltskem morju. Obvestila je pogodbenice o nekaterih priporočilih za spremembe tehničnih ukrepov.

Za Skupnost je primerno, da uveljavi takšna priporočila. Ker Mednarodno komisijo za ribištvo v Baltskem morju lahko nadomesti dvostransko sodelovanje z Rusko federacijo, se pravila Skupnosti ne smejo dosledno držati teh priporočil, ampak naj raje poskušajo uveljaviti celovit in skladen sistem tehničnih ukrepov za vode Skupnosti, ki temelji na sedanjih pravilih. Obstaja možnost za poenostavitev v nekaterih primerih, kjer so sedanja pravila preveč podrobna in/ali niso upravičena za ohranjanje virov.

Uredba Sveta (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 je določila nekatere tehnične ukrepe za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Sounda[5].

Uporaba Uredbe (ES) št. 88/98 je osvetlila nekatere pomanjkljivosti te Uredbe, ki so pripeljale do težav pri uporabi in izvrševanju ter bi jih morali popraviti, predvsem z določanjem ciljnih vrst in zahtevanih odstotkov ulova, ki veljajo za različne razpone velikosti mrežnih očes, ter zemljepisnih območij ob ribolovu z nekaterimi orodji.

Določiti je treba način, po katerem se izračunajo odstotki ciljnih in drugih vrst.

Najmanjša velikost vrste mora biti v skladu s selektivnostjo velikosti mrežnega očesa ribolovnega orodja, ki se uporablja za te vrste.

Riški zaliv je edinstven in precej občutljiv morski ekosistem, ki zahteva posebne ukrepe za zagotavljanje trajnostnega izkoriščanja virov in za zmanjšanje vpliva ribolovnih aktivnosti. Člen 21 Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in o prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija[6], zato zagotavlja, da bo Svet spremenil Uredbo (ES) št. 88/98 pred datumom pristopa, da bi tako sprejel potrebne ohranitvene ukrepe v Riškem zalivu.

Za nadzor ribolovnih aktivnosti veljajo za dostop do Riškega zaliva posebna ribolovna dovoljenja, kot je omenjeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994, ki določa splošne določbe o posebnih ribolovnih dovoljenjih[7].

Znanstveni podatki navajajo, da so za trsko vlečna orodja brez izhodnega okna manj selektivna kot tista z izhodnimi okni „BACOMA“. Zato je primerno, da se uporaba vlečnih orodij brez izhodnega okna „BACOMA“ ne dovoli v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti, kadar je trska ciljna vrsta.

Uredba Sveta (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 je opredelila pogoje, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe[8].

Za poenostavitev zapletenih pravil Uredbe (ES) št. 1434/98 se določbe te Uredbe, ki veljajo za Baltsko morje, nadomestijo s splošnimi določbami o nesortiranem iztovarjanju in se prenesejo v to Uredbo. Uredba (ES) št. 1434/98 mora biti ustrezno spremenjena.

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[9].

Spremembe Priloge k tej uredbi je treba sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES.

Zaradi števila in obsega sprememb pravil se Uredbo (EGS) št. 88/98 razveljavi in nadomesti z novim besedilom,

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1 Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa tehnične ohranitvene ukrepe v zvezi z ulovom in iztovarjanjem ribolovnih virov v morskih vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic in na zemljepisnem območju, določenem v Prilogi I.

Člen 2 Opredelitve

V namene te uredbe:

(a) „aktivno orodje“ je vsako ribolovno orodje, ki v ribolovni aktivnosti zahteva aktivno gibanje orodja, vključno in zlasti z vlečnim in obkroževalnim orodjem;

(b) „vlečna mreža“ je orodje, ki se aktivno vleče z glavnim motorjem plovila in je sestavljeno iz stožčastega ali piramidnega dela (vlečno telo), zaključenega na zadnji strani z vrečo, ki se lahko pri odprtini podaljša s krili ali pa se lahko pritrdi na trden okvir. Vodoravna odprtina se naredi z orodjem ali opremi z gredjo ali okvirjem spremenljivih oblik in velikosti. Takšne mreže se lahko vleče po dnu (pridnena vlečna mreža) ali na srednji globini (pelagična vlečna mreža);

(c) „Danska potegalka“ je obkroževalno in vlečno orodje, ki se ga upravlja s plovila z dvema dolgima vrvema (potegalne vrvi) in usmeri ribe proti odprtini potegalke. Orodje, ki je podobno pridneni vlečni mreži po obliki in velikosti, vsebuje dve dolgi krili, telo in vrečo.

(d) „strgača“ je mreža ali kovinska košara, pritrjena na okvir spremenljivih oblik in velikosti, njen spodnji del ima strgalno rezilo, ki je včasih zobato;

(e) „zaporna plavarica“ je obkroževalno orodje, katerega dno se potegne skupaj z zaporno vrvjo na dnu mreže, ki gre skozi vrsto obročev ob spodnji vrvi in omogoča da se mreža stisne in zapre;

(f) „vlečna mreža z gredjo“ je orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z jekleno ali leseno cevjo, in mrežni material s spodnjimi verigami, plašilnimi verigami ali prepletenimi plašilnimi verigami, ki jih motor plovila vleče po dnu;

(g) „ojačevalna vreča“ je valjasti kos mrežnega materiala, ki povsem obdaja vrečo in podaljšek vreče. Lahko je iz istega ali težjega materiala kot vreča ali podaljšek vreče.

(h) „zaklopnica“ je kos mrežnega materiala, ki je pritrjen na notranji del vlečne mreže tako, da omogoča prehod ulova iz sprednjega dela v zadnji del vlečne mreže, vendar preprečuje, da bi se vračal;

(i) „mirujoče orodje“ je vsako ribolovno orodje, ki v ribolovni aktivnosti ne zahteva aktivnega gibanja orodja in vključuje zabodne mreže, zapletne mreže, trislojne mreže, zasidrane stoječe mreže, viseče mreže, pridnene zabodne mreže, parangale, zasidrane stoječe parangale in viseče parangale. Mreže so lahko sestavljene iz ene ali več ločenih mrež, ki so opremljene z vrhom, dnom in povezovalnimi vrvmi, lahko so opremljene tudi z zasidrano stoječo in navigacijsko opremo;

(j) „zabodna mreža“ in „zapletna mreža“ je mreža iz enega samega kosa mreže in je v vodi postavljena navpično s pomočjo plovcev in uteži. Lovi žive vodne vire z zapletanjem ali omreženjem. Glede na obtežitev in plovnost se lahko te mreže uporabijo za ribolov tudi v vodnem stolpcu navzgor proti morski površini (zasidrane stoječe mreže in viseče mreže) ali blizu dna (pridnene zabodne mreže);

(k) „trislojna mreža“ je mreža iz dveh ali več kosov mreže, ki visita skupaj vzporedno na eni glavni vrvi in sta pritrjeni oziroma se jih lahko pritrdi s čimer koli na dno morja;

(l) „zasidrana stoječa mreža“ je mreža, ki je pritrjena ali jo je mogoče pritrditi s čimer koli na dno morja in plava v vodnem stolpcu navzgor proti vodni površini;

(m) „viseča mreža“ je zabodna ali zapletna mreža na morski površini ali na določeni globini s plavajočimi pripomočki, ki prosto plava s tokom ločeno ali pogosteje s plovilom, na katerega je pritrjena. Lahko je opremljena s plovnim sidrom ali z drugimi plavajočimi pripomočki, ki držijo mrežo in/ali omejujejo njeno plavanje.

(n) „pridnena zabodna mreža“ je zabodna mreža, ki je pritrjena ali jo je mogoče pritrditi s čimer koli na dno morja in drži orodje blizu dna;

(o) „parangali“ so številne med seboj povezane ribiške vrvice, nameščene na dnu ali plavajoče, vsaka ima veliko število trnkov z vabami;

(p) „čas ribolova“ je obdobje, ko se mreže prvič vrže do celotnega dviga mrež na krov ribiškega plovila;

(q) „mrežni material s kvadratastimi mrežnimi očesi“ je sestava mrežnega materiala, pritrjenega tako, da je od dveh nizov vzporednih parangalov, ki jih tvori stranica mrežnega očesa, eden vzporeden in drugi pravokoten na daljšo os mreže;

(r) „vreča“ je najbolj zadnji del vlečne mreže, ki je valjaste oblike – obseg je vsepovsod enak – ali pa zožene oblike;

(s) „ojačevalna vreča“ je valjasti kos mrežnega materiala, ki povsem obdaja vrečo vlečne mreže in se lahko pritrdi nanjo v presledkih. Ima vsaj takšne mere (dolžina in širina), kot jih ima tisti del vreče, na katero je pritrjena;

(t) „zadnje streme“ je najbolj zadnje streme, pritrjeno na vrečo manj kot 2 metra od očes zaporne vrvi vreče, merjeno, ko so mrežna očesa raztegnjena po dolžini;

(u) „dvižno streme“ je kos vrvi, ki obkroža obod vreče ali ojačevalne vreče, če obstajajo, in ki je nanjo pritrjeno z zankami ali obroči;

(v) „boja vreče“ je plavajoča enota, ki je namenjena dvigovanju ali označevanju položaja mreže ali obojemu;

(w) „vrv boje“ je vrv, ki povezuje bojo vreče z delom ribolovnega orodja, podprtega ali označenega.

POGLAVJE IIMREŽE IN POGOJI ZA NJIHOVO UPORABO

ODDELEK IAKTIVNO ORODJE

ČLEN 3 CILJNE VRSTE IN NAJMANJšA VELIKOST MREžNIH OčES

1. Za vsak podrazdelek, naveden v Prilogi I, so sprejemljivi razponi velikosti mrežnega očesa za vsako ciljno vrsto določeni tako, kot v Prilogi II.

V Prilogi II je določen tudi najmanjši odstotek ciljnih vrst med živimi vodnimi viri, ki se jih obdrži na krovu, za vsak zemljepisni podrazdelek in za vsak razpon velikosti mrežnega očesa.

2. Strgače so izvzete iz določb odstavkov 1 in 2. Vendar je med vsakim ribolovnim potovanjem, če so strgače na krovu, prepovedano zadržati na krovu in iztovoriti kakršno koli količino živih vodnih virov, razen če so najmanj 95 % žive teže teh virov mehkužci.

Člen 4Izračun odstotkov ciljih vrst

1. Odstotki ciljnih vrst iz Priloge II se izračunajo kot delež z živo težo vseh vrst, navedenih v Prilogi II, ki se:

(a) obdržijo na krovu po sortiranju, ali

(b) iztovorijo.

2. Odstotek ciljnih vrst in drugih vrst se dobi z seštevanjem vseh količin ciljnih vrst in drugih vrst, navedenih v Prilogi II, ki se zadržijo na krovu.

3. Pri izračunu odstotkov ciljnih vrst za ribiško plovilo se upoštevajo količine vrst, navedenih v Prilogi II, ki so bile pretovorjene.

4. Odstotek ciljnih vrst se lahko izračuna na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev.

5. Kadar se ulov iztovori nesortirano, države članice zagotovijo, da se količine iztovorjene glede na vrsto ocenijo na podlagi reprezentativnih vzorcev.

Člen 5Sestava ribolovnih orodij

1. Ne sme se uporabljati nobena naprava, ki zamaši ali kako drugače zmanjša velikost mrežnih očes v katerem koli delu ribiške mreže.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 je dovoljeno, da se na zunanjo spodnjo polovico vreče katerega koli aktivnega orodja pritrdi kakršen koli platnen, mrežni material ali drugi material, ki prepreči ali zmanjša obrabo. Takšen material se pritrdi le ob sprednjih in stranskih robovih vreče.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 je ob ribolovu z vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z velikostjo mrežnih očes manj od 90 mm dovoljeno pritrditi na zunanji del vreče in njen podaljšek ojačevalno vrečo. Velikost mrežnega očesa ojačevalne vreče je vsaj dvakrat večja od očesa vreče in v nobenem primeru ne sme biti manjša od 80 mm.

Ojačevalna vreča se lahko pritrdi na naslednjih mestih:

(a) na njenem sprednjem robu;

(b) na njenem zadnjem robu.

Ojačevalna vreča se lahko prišije

(a) na rob vreče in njenega podaljška naokrog po enem nizu mrežnih očes;

(b) vzdolžno ob posameznem nizu mrežnih očes.

4. Z odstopanjem od odstavka 1 je pri aktivnem orodju dovoljena uporaba nepovratne mreže ali zaklopnice, katere velikost mrežnih očes mora biti vsaj enaka tistim na vreči. Zaklopnica je lahko pritrjena v vreči ali pred vrečo. Razdalja od mesta, kjer je zaklopnica pritrjena spredaj do zadnjega dela vreče, je vsaj trikrat daljša od dolžine zaklopnice.

Člen 6Posebne prepovedane sestave

Prepovedano je uporabljati:

(a) vsako vrečo, katere število enako velikih mrežnih očes okoli vsakega oboda vreče narašča od sprednjega proti zadnjemu delu;

(b) vsak podaljšek, kjer je število mrežnih očes, razen tistih na robu, na vsem obodu podaljška manjše od števila mrežnih očes, razen tistih na robu, z oboda najbolj sprednjega dela vreče, na katerega je pritrjen podaljšek;

(c) vsako mrežo z velikostjo mrežnih očes enako ali večjo od 32 mm, ki nima štirikotnih mrežnih očes;

(d) vsak mrežni material, ki vključuje katero koli posamezno štirikotno mrežno oko z razliko v dolžini njegovih robov več od 10 odstotkov in najmanj 2 mm;

(e) katero koli pridneno mrežo, na katero je pritrjena vreča na kakršen koli način, razen s šivanjem, na tisti del mreže, ki je pred vrečo;

(f) katero koli kombinacijo vreče in podaljška, katerih skupna raztegnjena dolžina presega 36 metrov pri mrežah z velikostjo mrežnega očesa več od 89 mm;

(g) katero koli vrečo, podaljšek ali ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi, pri čemer nobeden od njih ni narejen izključno iz samo ene vrste mrežnega materiala;

(h) katero koli vrečo in/ali podaljšek, narejen iz več kot enega sloja mrežnega materiala, pri čemer dolžinske dimenzije zgornje polovice vreče in/ali podaljška niso enake dolžinskim dimenzijam spodnje polovice ali spodnjega sloja;

Člen 7Prepovedana območja

Prek celega leta je prepovedano loviti s katerim koli aktivnim orodjem v zemljepisnem območju, omejenem z naslednjimi koordinatami:

54˚ 23´ severne zemljepisne širine (SZŠ), 14˚ 35´ vzhodne zemljepisne dolžine (VZD)

54˚ 21´ SZŠ, 14˚ 40´ VZD

54˚ 17´ SZŠ, 14˚ 33´ VZD

54˚ 07´ SZŠ, 14˚ 25´ VZD

54˚ 10´ SZŠ, 14˚ 21´ VZD

54˚ 14´ SZŠ, 14˚ 25´ VZD

54˚ 17´ SZŠ, 14˚ 17´ VZD

54˚ 24´ SZŠ, 14˚ 11´ VZD

54˚ 27´ SZŠ, 14˚ 25´ VZD

54˚ 23´ SZŠ, 14˚ 35´ VZD

ODDELEK IIMIRUJOČE ORODJE

Člen 8 Ciljne vrste in najmanjša velikost mrežnih očes

1. Za vsak podrazdelek, naveden v Prilogi I, so sprejemljivi razponi velikosti mrežnega očesa za vsako ciljno vrsto navedeni tako kot v Prilogi III.

V Prilogi III je določen tudi najmanjši odstotek ciljnih vrst med živimi vodnimi viri, ki se jih obdrži na krovu, za vsak zemljepisni podrazdelek in za vsak razpon velikosti mrežnega očesa.

2. Znotraj podrazdelka je uporaba ali zadrževanje na krovu katere koli zabodne, zapletne ali trislojne mreže z velikostjo mrežnih očes, manjšo od tistih iz Priloge III, prepovedana.

Vendar v primeru trislojnih mrež velikost mrežnega očesa v delu mreže, ki ima največja mrežna očesa, ustreza tisti iz kategorij, določenih v Prilogi III. Velikost mrežnega očesa v delu mreže z najmanjšimi mrežnimi očesi je manj od 16 mm.

3. Za vsako ribolovno potovanje je iztovarjanje prepovedano, kadar ulov iz podrazdelkov, navedenih v Prilogi I, in zadržan na krovu, ni v skladu z ustreznimi pogoji, določenimi v Prilogi III.

Člen 9Izračun odstotkov ciljih vrst

1. Odstotki ciljnih vrst iz Priloge III se izračunajo kot delež z živo težo vseh vrst navedenih v Prilogi III, ki se:

(a) obdržijo na krovu po sortiranju, ali

(b) iztovorijo.

2. Odstotek ciljnih vrst in drugih živih vodnih virov se dobi z seštevanjem vseh količin ciljnih vrst in vseh količin drugih vrst, navedenih v Prilogi III, ki se zadržijo na krovu.

3. Pri izračunu odstotkov ciljnih vrst za ribiško plovilo se upoštevajo količine vrst, navedenih v Prilogi III, ki so bile pretovorjene.

4. Odstotki ciljnih vrst se lahko izračunajo na podlagi enega ali več reprezentativnih vzorcev.

5. Kadar se ulov iztovori nesortirano, države članice zagotovijo, da se količine iztovorjene glede na vrsto ocenijo na podlagi reprezentativnih vzorcev.

Člen 10Mere in čas ribolova

1. Kjer se ribolov izvaja z uporabo zasidranih stoječih mrež in visečih mrež, je prepovedano kadar koli uporabiti več kot 600 mrež na plovilo, dolžina vsake mreže ne sme presegati 35 metrov, izmerjene z glavno vrvjo orodja. Poleg števila mrež, ki je dovoljeno za ribolov, je lahko na krovu največ 100 rezervnih mrež.

2. Kjer se ribolov izvaja z uporabo pridnenih zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež, je prepovedana uporaba več kot 12 km mrež za plovila s celotno dolžino do vključno 12 m in 24 km mrež za plovila s celotno dolžino več kot 12 m.

3. Čas ribolova z mrežami iz odstavka 3 ne presega 48 ur.

Člen 11Razpoznavne oznake

Prepovedana je uporaba zasidranega ali visečega orodja brez oznak z bojami ali drugimi razpoznavnimi oznakami.

Člen 12Omejitve za viseče mreže

1. Od 1. januarja 2008 je prepovedano hraniti na krovu ali uporabljati za ribolov viseče mreže.

2. V letu 2006 in 2007 sme plovilo hraniti na krovu ali uporabljati za ribolov viseče mreže, če je to odobril pristojni organ države članice zastave.

3. Največje število plovil, ki jim država članica odobri hraniti na krovu ali uporabljati za ribolov viseče mreže, v letu 2006 in 2007 ne sme presegati 40 % oziroma 20 % ribiških plovil, ki so uporabljala viseče mreže v obdobju 2001–2003.

4. Vsako leto do 30. aprila države članice pošljejo Komisiji seznam plovil, ki so jim odobrene ribolovne aktivnosti z visečimi mrežami.

Člen 13Pogoji za viseče mreže

1. Pri uporabi visečih mrež morajo biti na vsak konec mrežnega materiala pritrjene plavajoče boje z radarskimi odsevniki, tako da je mogoče kadar koli ugotoviti njen položaj. Boje so neizbrisno označene z registracijsko črko (črkami) in številko plovila, ki mu pripadajo.

2. Kapitan ribiškega plovila, ki uporablja viseče mreže, vodi ladijski dnevnik, v katerega mora vsak dan zapisati naslednje informacije:

(a) skupno dolžino mrež na krovu;

(b) skupno dolžino mrež, uporabljenih v vsaki ribolovni operaciji;

(c) količino prilova kitov;

(d) datum in kraj takih ulovov.

3. Vsa ribiška plovila, ki uporabljajo viseče mreže, hranijo na krovu dovoljenje iz člena 12(2).

ODDELEK III SPLOŠNE DOLOČBE O MREŽAH IN O NJIHOVI UPORABI

ČLEN 14 DOLOčITEV VELIKOSTI MREžNIH OčES IN DEBELINE VRVICE

Tehnična pravila za določitev velikosti mrežnih očes in debeline vrvice ribiških mrež je določena v skladu s postopki iz Uredbe Komisije (ES) št. 129/2003[10].

Člen 15Doseganje zahtevanih odstotkov ulova

1. Ujete količine živih vodnih virov, ki presegajo dovoljene odstotke, določene v Prilogah II in III, se ne sme iztovoriti ampak vrniti v morje pred iztovarjanjem.

2. Ne glede na odstavek 1, kadar plovilo med ribolovnim potovanjem zapusti kateri koli podrazdelek iz Priloge I, se najmanjši odstotek ulova ciljnih vrst iz tega zemljepisnega območja in zadržan na krovu, kot je določeno v Prilogah II in III, določi v dveh urah.

Člen 16Pogoji za uporabo orodij

1. Orodje, ki se ne sme uporabljati znotraj nekega zemljepisnega območja ali v nekem obdobju, se shrani na krovu tako, da ni pripravljeno za uporabo na prepovedanem območju ali v prepovedanem obdobju. Rezervno orodje se shrani posebej in tako, da ni pripravljeno za uporabo.

2. Ribolovno orodje se šteje za nepripravljeno za uporabo, če:

(a) v primeru aktivnega orodja:

(i) so širilke pritrjene na notranjo ali zunanjo stran branika ali vislic,

(ii) so uzde vlečne mreže ali vlečne vrvi ločene od širilk ali obtežilnikov;

(b) v primeru mirujočega orodja, za katero je losos ciljna vrsta:

(i) mreže spravljene pod pritrjenim pokrovom,

(ii) ribiške vrvice in trnki shranjeni v zaprtih zabojih;

(c) v primeru zapornih plavaric, če je glavna ali spodnja vrv ločena od mreže.

3. Z odstopanjem od odstavka 1, ko je uporabljeno orodje za ribolov na trsko (Gadus morhua) , kot ciljno vrsto v skladu s Prilogama II in III, na krovu ne sme biti nobenih drugih vrst orodij.

POGLAVJE IIINAJMANJŠA DOVOLJENA VELIKOST ULOVLJENIH RIB

Člen 17Merjenje rib

1. Riba se šteje za podmerno, če je manjša od najmanjše velikosti iz Priloge IV za ustrezne vrste in ustrezno zemljepisno območje.

2. Velikost ribe se meri od konice zaprtega gobca do skrajnega konca repne plavuti.

Člen 18Zadrževanje podmernihh rib na krovu

1. Podmernih rib se ne zadrži na krovu ali pretovarja, iztovarja, prevaža, skladišči, proda, razstavlja ali ponudi v prodajo, temveč se jih nemudoma vrne v morje.

2. Za ribe, razen tiste, ki so v Prilogi II opredeljene kot ciljne vrste za kategorije velikosti mrežnih očes „manjše od 16 milimetrov“ ali „od 16 do 31 milimetrov“, ujete z aktivnim orodjem z velikostjo mrežnega očesa manj kot 32 milimetrov, odstavek 1 ne velja, če te ribe niso uskladiščene in prodane, razstavljene ali ponujene v prodajo za prehrano ljudi.

POGLAVJE IVOMEJITVE, KI SE NANAŠAJO NA NEKATERA OBMOČJA ALI ŽIVE VODNE VIRE

Člen 19Zaprtje globine Bornholm

Od 15. maja do 31. avgusta je prepovedan ribolov v globini Bornholm Deep, na morskem območju, opredeljenem s črtami, ki povezujejo naslednje koordinate:

– SZŠ 55° 30', VZD 15° 30'.

– SZŠ 55° 30', VZD 16° 30'.

– SZŠ 55° 00', VZD 16° 30'.

– SZŠ 55° 00', VZD 16° 00'.

– SZŠ 55° 15', VZD 16° 00'.

– SZŠ 55° 15', VZD 15° 30'.

– SZŠ 55° 30', VZD 15° 30'.

Člen 20Omejitve ribolova trske

Od 15. junija do 15. avgusta je prepovedano zadrževanje trske na krovu.

Člen 21Omejitve ribolova bokoplute

1. Zadrževanje na krovu naslednjih vrst rib, ki so ulovljene na zemljepisnih območjih in v obdobjih, navedenih spodaj, je prepovedano:

Vrste | Zemljepisno območje | Obdobje |

iverka (Platichthys flesus) | podrazdelki od 22 do 32 | od 1. februarja do 15. maja |

navadna plošča (Pleuronectes platessa) | podrazdelki od 22 do 32 | od 1. februarja do 15. maja |

romb (Psetta maxima) | podrazdelki od 22 do 32 | od 1. junija do 31. julija |

gladki romb (Scophthalmus rhombus) | podrazdelki od 22 do 32 | od 1. junija do 31. julija |

2. Z odstopanjem od odstavka 1, ko se ribolovno orodje uporabi za trsko, opredeljeno kot ciljna vrsta v skladu s Prilogami II ali III, se lahko prilovi iverke, navadne plošče, romba in gladkega romba zadržijo na krovu v skladu z mejo 10 % žive teže celotnega ulova trske, zadržane na krovu v obdobjih prepovedi, navedenih v tem odstavku.

Člen 22Omejitve ribolova lososa in morske postrvi

1. Zadrževanje lososa (Salmo salar) ali morske postrvi (Salmo trutta) na krovu je prepovedano:

(a) od 1. junija do 15. septembra v vodah podrazdelkov od 22 do 31,

(b) od 15. junija do 30. septembra v vodah podrazdelka 32.

2. Območje prepovedi v nelovni dobi presega štiri navtične milje od temeljnih črt.

Člen 23Omejitve ribolova jegulje

Zadrževanje jegulje na krovu, ujete s kakršnim koli aktivnim orodjem, je prepovedano prek celega leta.

POGLAVJE VPOSEBNI UKREPI ZA RIŠKI ZALIV

Člen 24Razmejitev voda

V namene te uredbe je Riški zaliv omejen:

(a) na zahodu s črto, ki poteka od SZŠ 57° 34,1234', VZD 21° 42,9574' do SZŠ 57° 57,4760', VZD 21° 58,2789', nato južno do najbolj južne točke polotoka Sõrve in nato v severovzhodni smeri vzdolž vzhodne obale otoka Saaremaa; in

(b) na severu s črto, ki poteka od SZŠ 58° 30,0', VZD 23° 13,2' do SZŠ 58° 30,0', VZD 23° 41,1'.

Člen 25 Posebno ribolovno dovoljenje

1. Za ribolov v Riškem zalivu imajo ribiška plovila posebno ribolovno dovoljenje, izdano v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94.

2. Države članice zagotovijo, da so ribiška plovila, za katere je bilo izdano posebno ribolovno dovoljenje, navedeno v odstavku 1, vključena v seznam, ki vsebuje njihovo ime in interno registrsko številko, katerega vsaka država članica predloži Komisiji.

3. Ribiška plovila, vključena v seznam, izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) skupna moč motorja (kW) ribiških plovil s seznama ne sme presegati tiste, ki je od leta 2000 do leta 2001 v Riškem zalivu veljala za vsako državo članico;

(b) moč motorja ribiškega plovila ne sme v nobenem primeru presegati 221 kilovatov (kW).

Člen 26Zamenjava plovil ali motorjev

1. Vsako posamezno plovilo s seznama iz člena 25(2) se lahko zamenja z drugim plovilom ali plovili, če

(a) takšna zamenjava ne bo povečala skupne moči motorja, kot je prikazano v členu 25(3) v zadevni državi članici, in

(b) moč motorja katerega koli nadomestnega plovila v nobenem primeru ne presega 221 kilovatov (kW).

2. Motor vsakršnega posameznega plovila s seznama iz člena 25(2) se lahko zamenja, če

(a) zamenjava motorja v nobenem primeru ne privede do moči motorja plovila, večje od 221 kW, in

(b) moč zamenjanega motorja ni tolikšna, da bi zamenjava povečala skupno moč motorja, kot je prikazano v členu 25(3) za zadevno državo članico.

POGLAVJE VISPLOŠNE DOLOČBE

Člen 27Prepovedana ribolovna orodja in prakse

1. Ribolov živih vodnih virov z uporabo vlečnih mrež z gredjo je prepovedan.

2. Ribolov živih vodnih virov z metodami, ki vključujejo uporabo eksplozivov, strupenih snovi ali snovi za omamljanje ali električnega toka, je prepovedano.

3. Prodaja, razstava ali ponudba v prodajo živih vodnih virov, ulovljenih z metodami, navedenimi v odstavku 2, in metodami, ki vključujejo uporabo kakršnih koli projektilov, je prepovedana.

Člen 28Znanstvena raziskava

1. Ta uredba ne velja za ribolovne aktivnosti, ki se izvajajo zgolj v namene znanstvenih raziskav v skladu z naslednjimi pogoji:

(a) ribolovne aktivnosti se morajo izvajati z dovoljenjem in pooblastilom države članice ali zadevnih držav članic,

(b) Komisijo in državo članico ali države članice, v katerih vodah se izvaja raziskava, je treba o ribolovnih aktivnostih obvestiti vnaprej,

(c) plovilo, ki izvaja ribolovne aktivnosti, mora imeti na krovu pooblastilo države članice, pod katere zastavo pluje.

2. Ne glede na odstavek 1 se živi vodni viri, ulovljeni v namene, določene v odstavku 1, ne smejo prodati, uskladiščiti, razstaviti ali ponuditi v prodajo, razen če:

(a) izpolnjujejo najmanjše dovoljene velikosti, naštete v Prilogi IV; ali

(b) se prodajo neposredno za namene, ki ne vključujejo človeške uporabe.

Člen 29Umetno obnavljanje staležev in premeščanje

Ta uredba se ne izvaja za ribolov, ki se izvaja samo za namene umetnega obnavljanja staležev in premeščanje živih vodnih virov, ki se izvajajo z dovoljenjem in pooblastilom zadevne države članice ali držav članic. Če se umetno obnavljanje staležev ali premeščanje izvaja v vodah druge države članice ali drugih držav članic je treba Komisijo in vse zadevne države članice obvestiti vnaprej.

Člen 30Ukrepi držav članic, ki veljajo samo za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo

1. Države članice lahko za ohranjanje in upravljanje staležev sprejmejo tehnične ukrepe, oblikovane za omejevanje ulova, ki:

(a) dopolnjujejo ukrepe, določene v zakonodaji Skupnosti za ribolovna območja; ali

(b) presegajo minimalne zahteve, določene v omenjeni zakonodaji.

Ti ukrepi veljajo samo za ribiče zadevne države članice in so združljivi z zakonodajo Skupnosti.

2. Zadevna država članica nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo o sprejetih ukrepih.

3. Države članice na zahtevo Komisiji zagotovijo vse podatke, ki so potrebni za oceno, ali ukrepi izpolnjujejo pogoje, določene v odstavku 1.

4. Če Komisija ugotovi, da ukrepi ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1, sprejme odločbo, ki določa, da država članica ukrep ukine ali ga spremeni in dopolni.

POGLAVJE VIIKONČNE DOLOČBE

Člen 31Pravila za izvajanje

Podrobna pravila za izvajanje te uredbe se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 32Spremembe prilog

Spremembe prilog se sprejme v skladu s postopkom, določenim v členu 30(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 33Spremembe Uredbe (ES) št. 1434/98

Uredba (ES) št. 1434/98 se spremeni:

1) črta se odstavek 2 člena 1;

2) v členu 2 se črtata odstavka 3 in 3;

3) v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1. ulovi atlantskega sleda, ujetega:

– v regijah 1 in 2 z vlečnimi mrežami, katerih najmanjša velikost mrežnih očes je enaka ali večja od 32 mm ali,

– v regiji 3 z vlečnimi mrežami, katerih najmanjša velikost mrežnih očes je enaka ali večja od 40 mm ali,

– v regijah 1, 2 ali 3 s kakršnim koli ribolovnim orodjem, razen z vlečno mrežo,

se ne iztovarja za namene, ki ne vključujejo neposredne človeške uporabe, razen če se najprej ponudijo v prodajo za neposredno človeško uporabo, kupca pa ni.“;

4) prva alinea člena 3 (2) se črta.

Člen 34Razveljavitev

Uredba (ES) št. 88/98 se razveljavi.

Sklicevanje na razveljavljeno Uredbo se razume kot sklicevanje na to uredbo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

Člen 35Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

PODRAZDELKI ZEMLJEPISNEGA OBMOČJA IZ ČLENA 1

Podrazdelek 22

Vode, omejene s črto, ki poteka od rta Hasenǿre (SZŠ 56° 09', VZD 10° 44') na vzhodni obali Jyllanda do točke Gniben (SZŠ 56° 01', VZD 11° 18') na zahodni obali Syællanda; nato vzdolž zahodne obale in južne obale Syællanda do točke na zemljepisni dolžini VZD 12° 00'; od tam proti jugu do otoka Falster; potem vzdolž vzhodne obale otoka Falster do Gedser Odde (SZŠ 54° 34', VZD 11° 58'); potem proti vzhodu do VZD 12° 00'; potem proti jugu do obale Nemčije; potem v jugozahodni smeri vzdolž obale Nemčije in vzhodne obale Jyllanda do izhodiščne točke.

Podrazdelek 23

Vode, omejene s črto, ki poteka od rta Gilbjerg (SZŠ 56° 08', VZD 12° 18') na severni obali Syællanda do Kullna (SZŠ 56° 18', VZD 12° 28') na obali Švedske; potem v južni smeri vzdolž obale Švedske do svetilnika Falsterbo (SZŠ 55° 23', VZD 12° 50'); nato skozi južni vhod v Ǿresund do svetilnika Stevns (SZŠ 55° 19', VZD 12° 28') na obali Syællanda; potem v severni smeri vzdolž vzhodne obale Syællanda do izhodiščne točke.

Podrazdelek 24

Vode, omejene s črto, ki poteka od svetilnika Stevns (SZŠ 55° 19', VZD 12° 28') na vzhodni obali Syællanda skozi južni vhod v Ǿresund do svetilnika Falsterbo (SZŠ 55° 23', VZD 12° 50') na obali Švedske; potem vzdolž južne obale Švedske do svetilnika Sandhammaren (SZŠ 55° 24', VZD 14° 12'); od tam do svetilnika Hammerodde (SZŠ 55° 18', VZD 14° 47') na severni obali Bornholma; potem vzdolž zahodne in južne obale Bornholma do točke na VZD 15° 00'; od tam proti jugu do obale Poljske; potem v zahodni smeri vzdolž obal Poljske in Nemčije do točke na VZD 12° 00'; nato proti severu do točke na SZŠ 54° 34' in VZD 12° 00'; nato proti zahodu do Gedser Odde (SZŠ 54° 34', VZD 11° 58'); od tam vzdolž vzhodne in severne obale otoka Falster do točke na VZD 12° 00'; od tam proti severu do južne obale Syællanda; potem v zahodni in severni smeri vzdolž zahodne obale Syællanda do izhodiščne točke.

Podrazdelek 25

Vode, omejene s črto, ki se začenja v točki na vzhodni obali Švedske na SZŠ 56° 30' in se nadaljuje proti vzhodu do zahodne obale otoka Öland; potem ko obide jug otoka Öland, do točke na vzhodni obali na SZŠ 56° 30', proti vzhodu do VZD 18° 00'; potem proti jugu do obale Poljske; potem v zahodni smeri vzdolž obale Poljske do točke na VZD 15° 00'; potem proti severu do otoka Bornholm; potem vzdolž južne in zahodne obale Bornholma do svetilnika Hammerodde (SZŠ 55° 18', VZD 14° 47'); potem do svetilnika Sandhammaren (SZŠ 55° 24', VZD 14° 12') na južni obali Švedske; potem v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske do izhodiščne točke.

Podrazdelek 26

Vode, omejene s črto, ki se začenja v točki na SZŠ 56° 30' in VZD 18° 00' in nadaljuje proti vzhodu do zahodne obale Latvije; potem v južni smeri vzdolž obal Latvije, Litve, Rusije in Poljske do točke na VZD 18° 00' na obali Poljske; potem proti severu do izhodiščne točke.

Podrazdelek 27

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali celinske Švedske na SZŠ 59° 41' in VZD 19°00' in se nadaljuje proti jugu do severne obale otoka Gotland; nato v južni smeri vzdolž zahodne obale Gotlanda do točke na SZŠ 57° 00'; nato proti zahodu do VZD 18° 00'; nato proti jugu do SZŠ 56° 30'; nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Öland; potem ko obide jug otoka Öland, do točke na njegovi zahodni obali na SZŠ 56° 30'; nato proti zahodu do obale Švedske; nato v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske do izhodiščne točke.

Podrazdelek 28

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na SZŠ 58° 30' in VZD 19° 00' in se nadaljuje proti vzhodu do zahodne obale otoka Saaremaa; potem, ko obide sever otoka Saaremaa, do točke na njegovi vzhodni obali na SZŠ 58° 30'; nato proti vzhodu do obale Estonije; nato v južni smeri vzdolž zahodne obale Estonije ter severne in zahodne obale Latvije do točke na SZŠ 56° 30'; nato proti zahodu do VZD 18° 00'; nato proti severu do SZŠ 57° 00'; nato proti vzhodu do zahodne obale otoka Gotland; nato v severni smeri do točke na severno obali Gotlanda na VZD 19° 00'; potem proti severu do izhodiščne točke.

Podrazdelek 29

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali celinske Švedske na SZŠ 60° 30' in se nadaljuje proti vzhodu do obale celinske Finske; nato v južni smeri vzdolž zahodne in južne obale Finske do točke na VZD 23° 00' na jugu celinske obale; nato proti jugu do SZŠ 59° 00'; nato proti vzhodu do obale celinske Estonije; nato v južni smeri vzdolž zahodne obale Estonije do točke na SZŠ 58° 30'; nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Saaremaa; potem, ko obide sever otoka Saaremaa, do točke na njegovi zahodni obali na SZŠ 58° 30'; nato proti zahodu do VZD 19° 00'; nato proti severu do točke na vzhodni celinski obali Švedske na SZŠ 59° 41'; nato v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske do izhodiščne točke.

Podrazdelek 30

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali Švedske na SZŠ 63° 30' in se nadaljuje proti vzhodu do obale celinske Finske; nato v južni smeri vzdolž obale Finske do točke na SZŠ 60° 30'; nato proti zahodu do obale celinske Švedske; nato v severni smeri vzdolž vzhodne obale Švedske do izhodiščne točke.

Podrazdelek 31

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na vzhodni obali Švedske na SZŠ 63° 30' in se potem, ko obide sever Botnijskega zaliva, nadaljuje do točke na zahodni obali celinske Finske na SZŠ 63° 30'; nato proti zahodu do izhodiščne točke.

Podrazdelek 32

Vode, omejene s črto, ki poteka od točke na južni obali Finske na VZD 23° 30' in se potem, ko obide vzhod Finskega zaliva, nadaljuje do točke na zahodni obali Estonije na SZŠ 59° 00'; nato proti zahodu do VZD 23° 00'; potem proti severu do izhodiščne točke.

PRILOGA II

AKTIVNO ORODJE: razponi velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in zahtevani veljavni odstotki ulova

Ciljne vrste | Razpon velikost mrežnih očes (milimetri) |

trska (Gadus morhua) | podrazdelki od 22 do 32 | 38 cm |

iverka (Platichthys flesus) | podrazdelki od 22 do 32 | 21 cm |

navadna plošča (Pleuronectes platessa) | podrazdelki od 22 do 32 | 25 cm |

romb (Psetta maxima) | Pododdelki od 22 do 32 | 30 cm |

gladki romb (Scophthalmus rhombus) | podrazdelki od 22 do 32 | 30 cm |

jegulja (Anguilla anguilla) | podrazdelki od 22 do 32 | 35 cm |

losos (Salmo salar) | podrazdelki od 22 do 32 | 60 cm |

PRILOGA V

KORELACIJSKA TABELA

Uredba Sveta (ES) št. 88/98 | Ta uredba |

Člen 1 Člen 2 Člen 3(1) in (2) Člen 3(3) Člen 3(4) Člen 3(5) Člen 4 Člen 5(1) Člen 5(2) in (3) Člen 6 Člen 7 Člen 8(1) Člen 8(2) Člen 8(3) Člen 8(4) Člen 9(1) Člen 9(2) Člen 10(1) Člen 10(2) Člen 10(3) Člen 10(4) Člen 11 Člen 12 Člen 13 Člen 14 Člen 15 Člen 16 Priloga I Priloga II Priloga III Priloga IV Priloga V Priloga VI | Člen 1 Člen 21 Člen 17 Člen 18(1) – – – Člen 3 Člen 8 Člen 14 Člen 5 Člen 16(1) Člen 16(2) Člen 7 Člen 16(3) Člen 22 Člen 10(1) – Člen 27(2) Člen 11 – Člen 28 Člen 29 Člen 30 Člen 31 Člen 34 Člen 35 Priloga I – Priloga IV Prilogi II in III Dodatek k Prilogi II Priloga V |

[1] UL C , , str. .

[2] UL C , , str. .

[3] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[4] UL L 237, 26.8.1983, str. 4.

[5] UL L 9, 15.1.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1520/98 z dne 13. julija 1998 (UL L 201, 17.7.1998, str. 1).

[6] UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

[7] UL L 171, 6.7.1994, str. 7.

[8] UL L 191, 7.7.1998, str. 10.

[9] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[10] UL L 22, 25.1.2003, str. 5.