OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Zagotavljanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva državljanom in podjetjem \ter lajšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami sta med glavnimi cilji območja svobode, varnosti in pravice v EU, zapisanimi v Pogodbi o delovanju Evropske unije.

Unija si je v zadnjem desetletju močno prizadevala za koordinacijo in harmonizacijo čezmejnih sodnih postopkov z namenom tesnejšega pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah. Sprejetih je bilo veliko aktov Unije za lažjo koordinacijo nacionalnih pravil o (i) mednarodni pristojnosti, (ii) priznavanju in izvrševanju sodnih aktov in sodnih odločb, (iii) čezmejnem vročanju sodnih pisanj in (iv) pridobivanju dokazov. Sprejetih je bilo tudi veliko aktov Unije za vzpostavitev sodnih postopkov na ravni Unije, kot so evropski plačilni nalog, evropski postopek v sporih majhne vrednosti, evropski nalog za zamrznitev bančnih računov itd. Učinkovito izvajanje teh ukrepov je prednostna naloga Unije. V tem okviru je razvoj na področju e-pravosodja ključnega pomena za uspeh čezmejnih sodnih postopkov, cilj pa je izboljšati delovanje pravosodnih sistemov držav članic ter prispevati k racionalizaciji postopkov, zmanjšanju stroškov in povečanju dostopnosti.

Orodja informacijske tehnologije so ključnega pomena za zagotovitev uspešnih sredstev komuniciranja med strankami in sodišči ter med organi v različnih državah članicah. Komisija si zato nenehno prizadeva za izboljšanje spletnega dostopa do postopkovnih informacij in spodbuja uporabo dinamičnih obrazcev, ki so na voljo na evropskem portalu e-pravosodje.

Sistem E-CODEX (obveščanje v okviru e-pravosodja prek spletne izmenjave podatkov) se je začel izvajati v okviru večletnega akcijskega načrta za e-pravosodje za obdobje 2009–2013, zlasti z namenom spodbujanja digitalizacije čezmejnih sodnih postopkov in zaradi lažje komunikacije med pravosodnimi organi držav članic.

Sistem e-CODEX omogoča varno komunikacijo v civilnih in kazenskih postopkih prek prilagojene rešitve za čezmejno izmenjavo elektronskih sporočil na področju pravosodnega sodelovanja. Sestavljen je iz paketa programske opreme, ki se lahko uporabi za vzpostavitev dostopovne točke za varno komunikacijo. Dostopovne točke, ki uporabljajo e-CODEX, lahko komunicirajo z drugimi dostopovnimi točkami prek interneta s pomočjo niza skupnih protokolov in brez osrednjega sistema. Vsaka dostopovna točka se lahko na primer poveže z nacionalnim sistemom vodenja zadev, da se omogoči varna izmenjava dokumentov z drugimi podobnimi sistemi. Kar zadeva izmenjavo dokumentov v posebnih postopkih, so v sistemu e-CODEX na voljo standardizirani digitalni obrazci (ti niso povezani z vsebino, ki jo je treba prenesti, temveč zgolj omogočajo komunikacijo), ki omogočajo izmenjavo informacij med nacionalnimi sistemi.

E-CODEX je med letoma 2010 in 2016 razvilo 21 držav članic s sodelovanjem drugih tretjih držav/ozemelj in organizacij. Skupni stroški razvoja sistema so znašali približno 24 milijonov EUR, od tega jih je 50 % financirala EU v obliki nepovratnih sredstev, 50 % pa sodelujoče države članice.

Sistem e-CODEX trenutno upravlja konzorcij držav članic in drugih organizacij, financira pa se z nepovratnimi sredstvi EU. Med koncem sedanjega konzorcija in prevzemom sistema s strani agencije EU bo moral trajnostnost sistema zagotoviti drug subjekt.

E-CODEX trenutno omogoča lažjo elektronsko komunikacijo med državljani in sodišči ter med upravami držav članic v nekaterih čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih. Doslej je v pilotnih projektih za uporabo sistema e-CODEX v različnih pravnih postopkih sodelovalo 10 držav članic.

Na evropskem portalu e-pravosodje bo uporaba sistema e-CODEX državljanom omogočila, da pristojnim sodiščem v državah članicah elektronsko pošljejo elektronsko podpisane zahtevke za evropske plačilne naloge in zahtevke v sporih majhne vrednosti. Poleg tega je Komisija leta 2018 predlagala zakonodajo za zagotovitev obveznega digitalnega kanala, ki bi se lahko uporabljal za vročanje pisanj in pridobivanje dokazov prek decentraliziranega informacijskega sistema, ki bi lahko temeljil na interoperabilni rešitvi, kot je e-CODEX, kot sredstvu za digitalni prenos. Ti uredbi sta bili sprejeti 25. novembra 2020.

E-CODEX lahko na podlagi podpore držav članic in njihovih izkušenj z uporabo sistema v različnih civilnih in kazenskih postopkih postane glavna digitalna rešitev za varen prenos elektronskih podatkov v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih v Uniji. Komisija je v oceni nepovratnih sredstev za projekt e-CODEX ugotovila, da je pilotni projekt v okviru e-pravosodja zagotovil ključne gradnike za doseganje varnih in zanesljivih izmenjav na področju pravosodnega sodelovanja. Poleg tega Komisija v sporočilu „Digitalizacija pravosodja v Evropski uniji – zbirka orodij za izkoriščanje priložnosti“, sprejetem skupaj s tem predlogom, meni, da je e-CODEX glavno orodje in zlati standard za vzpostavitev interoperabilnega, varnega in decentraliziranega komunikacijskega omrežja med nacionalnimi informacijskimi sistemi v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih.

Za Unijo so prednostne naloge dolgoročna trajnostnost, večja uporaba in operativno upravljanje sistema e-CODEX. E-CODEX bi se lahko uporabljal za omogočanje učinkovitejšega pravosodnega sodelovanja med pravosodnimi organi v kazenskih zadevah, kar bi okrepilo boj proti čezmejnemu kriminalu, terorizmu in kibernetski kriminaliteti. To zajema postopke za vzajemno priznavanje v okviru različnih instrumentov in druge postopke za pravosodno sodelovanje, kot so postopki iz Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, sklenjene med državami članicami Evropske unije, katere ustrezne določbe so bile nadomeščene z evropskim preiskovalnim nalogom.

Začasno financiranje za upravljanje sistema e-CODEX bi lahko našli v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (IPE), programa za pravosodje ali njunih naslednikov v naslednjem večletnem finančnem okviru. Vendar konzorcij držav članic in drugih organizacij, ki trenutno zagotavlja razvoj in vzdrževanje informacijske in programske opreme za e-CODEX, ne bo zagotovil dolgoročnega operativnega upravljanja sistema. Uporaba nepovratnih sredstev za začasne ukrepe za upravljanje sistema ni trajnostna rešitev niti ni rešitev, ki bi sistemu e-CODEX lahko omogočila, da v prihodnosti postane privzeti sistem za čezmejne civilne in kazenske postopke. Svet je nazadnje 13. oktobra 2020 Komisijo pozval, naj predstavi zakonodajni predlog, ki bo zagotovil trajnostnost projekta e-CODEX z ustrezno strukturo vodenja in upravljanja, ki bo združljiva z agencijo eu-LISA ter bo spoštovala neodvisnost sodstva in ustavne zahteve držav članic, hkrati pa zagotavljala ustrezno zastopanost pravosodnih organov EU in držav članic ter ključnih zainteresiranih strani. Da bi zagotovili trajnostno in dolgoročno operativno upravljanje sistema e-CODEX, je namen tega predloga vzpostaviti stabilno rešitev upravljanja sistema s preglednim postopkom odločanja, ki bo zagotavljal sodelovanje držav članic in drugih ustreznih zainteresiranih strani.

Poleg tega je treba sistem e-CODEX upravljati tako, da ni vprašljiva neodvisnost nacionalnih sodnih organov. To je mogoče doseči z modelom upravljanja, ki zagotavlja, da so sodišča držav članic ustrezno zastopana in da se subjektu, ki upravlja sistem, dodeli ločen proračun.

Ocena učinka je pokazala, da je najboljša rešitev za zagotovitev stabilne prihodnosti sistema e-CODEX prenos na Agencijo Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, imenovano eu-LISA, in pooblastitev agencije eu-LISA za operativno upravljanje sistema. Stabilno upravljanje sistema e-CODEX bo omogočilo, da ta postane privzeti sistem za izmenjavo elektronskih sporočil za pravosodno sodelovanje na ravni EU.

Agencija eu-LISA ne bi prevzela sistema e-CODEX pred julijem 2023. Predaje ni mogoče izvesti prej zaradi obstoječih pomembnih nalog, zaupanih agenciji eu-LISA, in sicer razvoja in prihodnjega upravljanja številnih obsežnih centraliziranih informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij, tj. sistema vstopa/izstopa (SVI), evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) in evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN). Poleg tega je agencija eu-LISA odgovorna tudi za posodobitev schengenskega informacijskega sistema (SIS) in vizumskega informacijskega sistema (VIS). Ob tem je bila agencija eu-LISA v skladu z uredbama (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU zadolžena za zagotavljanje tehnične interoperabilnosti teh sistemov.

Časovni okvir za prevzem sistema e-CODEX s strani agencije eu-LISA je osrednji element tega predloga, da se zgotovi učinkovito stalno upravljanje sistema e-CODEX. Agencija sistema ne more prevzeti pred julijem 2023.