OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Za reševanje problema brezposelnosti in nenehno visokega odstotka revnih je potrebno ukrepanje na ravni EU in držav članic. Danes je skoraj 23 milijonov brezposelnih in ocenjuje se, da več kot 113 milijonom ljudi grozi revščina ali izključenost. Socialna vprašanja in vprašanja zaposlovanja so glavna skrb evropskih državljanov, prav tako pa sta to področji, na katerih ti od Unije pričakujejo več. Dodatni izzivi, s katerimi se sooča Unija, so povezani z nezadostno ravnijo usposobljenosti, slabo učinkovitostjo aktivne politike trga dela ter izobraževalnih sistemov, socialno izključenostjo obrobnih družbenih skupin ter majhno mobilnostjo delavcev. Obstaja potreba po političnih pobudah in konkretnih podpornih ukrepih.

Na veliko teh izzivov so negativno vplivali finančna in gospodarska kriza, demografski in migracijski trendi ter hitre tehnološke spremembe. Če se ti izzivi ne bodo učinkovito obravnavali, bodo predstavljali precejšnjo grožnjo socialni koheziji in konkurenčnosti. Zato je izredno pomembno, da naložbe v infrastrukturo, regionalno konkurenčnost in razvoj podjetij, ki so usmerjene v spodbujanje rasti, spremljajo ukrepi na področju politike trga dela, izobraževanja, usposabljanja, socialne vključenosti, prilagodljivosti delovne sile, podjetij in podjetnikov ter upravnih zmogljivosti.

Evropski socialni sklad (ESS) podpira politike in prednostne naloge, katerih cilj je napredek pri doseganju polne zaposlenosti, izboljšanje kakovosti in produktivnosti pri delu, povečanje geografske in zaposlitvene mobilnosti delavcev v Uniji, izboljšanje sistemov izobraževanja in usposabljanja ter pospeševanje socialne vključenosti, s čimer prispeva h gospodarski, socialni in teritorialni koheziji.

Ker mora biti ESS polno usklajen s strategijo Evropa 2020 in njenimi glavnimi cilji, mora podpirati politike, ki jih izvajajo države članice na podlagi integriranih smernic, sprejetih v skladu s členom 121 in členom 148(4) Pogodbe ter priporočili o nacionalnih programih reform. Določitev najmanjših deležev in zneskov za ESS kot enega od strukturnih skladov bo zagotavljala, da se bodo prednostne naloge Unije ustrezno odrazile v obsegu naložb, ki so neposredno namenjene evropskim državljanom.

ESS bo tudi znatno prispeval k drugim pomembnim prednostnim nalogam strategije Evropa 2020, kot so krepitev naših naložb v raziskave in inovacije, spodbujanje dostopnosti in uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij, povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij, podpora preusmeritvi h gospodarstvu z nizkimi emisijami ogljika, varstvo okolja ter pospeševanje trajnostne uporabe virov. ESS bo deloval v sinergiji z novim integriranim programom za socialne spremembe in inovacije. Skupaj bosta sestavljala celovito evropsko pobudo za zaposlovanje in socialno vključenost.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

Rezultati javnih posvetovanj za peto poročilo o napredku pri gospodarski, socialni in teritorialni koheziji[1], pregled proračuna EU[2] in predlogi za večletni finančni okvir[3] so bili vsi upoštevani pri tem predlogu.

Javno posvetovanje o sklepih petega poročila o koheziji je bilo med 12. novembrom 2010 in 31. januarjem 2011 in se je sklenilo s kohezijskim forumom. Prejetih je bilo 444 prispevkov. Odgovore na vprašanja so prispevale države članice, regionalni in lokalni organi, socialni partnerji, evropske interesne organizacije, nevladne organizacije, državljani in druge zainteresirane strani. Na posvetovanju so bila zastavljena vprašanja o prihodnosti kohezijske politike. Povzetek izidov je bil objavljen 13. maja 2011[4].

Poleg tega so bile organizirane posebne konference in seminarji s poudarkom na prihodnosti ESS. Konference „ESS in strategija Evropa 2020“ se je junija 2010 udeležilo več kot 450 predstavnikov javnih organov na visoki ravni, socialnih partnerjev in civilne družbe na ravni EU in nacionalni ravni ter predstavnikov tretjih držav. Decembra 2010 je bil tudi seminar z NVO in socialnimi partnerji o prihodnosti ESS.

Evropski parlament je 7. oktobra 2010 sprejel resolucijo o prihodnosti kohezijske politike in ESS[5]. Na prošnjo Evropske komisije sta raziskovalni mnenji oblikovala Evropsko ekonomsko-socialni odbor[6] in Odbor regij[7].

Izvedensko svetovanje je zagotovila ad hoc skupina Odbora ESS o prihodnosti Evropskega socialnega sklada, neformalna skupina izvedencev držav članic in socialnih partnerjev. Ad hoc skupina se je med decembrom 2009 in marcem 2011 sestala sedemkrat. Poleg tega je bila ustanovljena delovna skupina s predstavniki držav članic za razpravo o skupnih kazalnikih. Sestala se je štirikrat in postavila temelje za predlagane kazalnike. Odbor ESS pa je izdal mnenja o prihodnosti ESS na zasedanjih 3. junija 2010 in 10. marca 2011. Odbor za zaposlovanje (EMCO) in Odbor za socialno zaščito (SPC) sta tudi izdala posebni mnenji januarja in marca 2011.

Za izhodišče so služili rezultati naknadnih vrednotenj za programe iz obdobja 2000–2006 in širši sklop študij. Ocena učinka je bila posebej opravljena za uredbo o ESS v okviru svežnja treh ocen učinka, ki zajema tudi uredbi o ESRR in Kohezijskem skladu ter oceno učinka splošne uredbe, ki ureja ESS, ESRR in Kohezijski sklad.

Ocena učinka uredbe o ESS v glavnem obravnava področje uporabe instrumenta in en posebni vidik poenostavitve. V oceni je bila analizirana tudi razčlenitev in dopolnjevanje finančnih instrumentov, ki jih ima na voljo Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključenost Komisije, zlasti ESS, Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, programa PROGRESS, EURES in mikrofinančnega instrumenta PROGRESS.

Vloga ESS je prejela široko podporo. ESS je viden kot sklad, ki zagotavlja znatno evropsko dodano vrednost, saj državam članicam in regijam omogoča obravnavo ključnih evropskih prednostnih nalog z evropskim financiranjem. Velja za bistveni element za obravnavo glavnih izzivov, s katerimi se soočajo evropski državljani, in za napredovanje pri doseganju ciljev, določenih v strategiji Evropa 2020. Meni se, da je osredotočenost na glavne izzive in priporočila Sveta pomemben pogoj za učinkovitost podpore. Zmanjšanje kompleksnosti podpore in s tem povezanega bremena revizije, zlasti za majhne upravičence, prav tako velja za pomembno področje, ki ga je treba obravnavati.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Evropski socialni sklad (ESS) je ustanovljen s členom 162 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Časovni okvir za pregled financiranja EU za pospeševanje kohezije je povezan s predlogom novega večletnega finančnega okvira, kakor ga določa delovni program Komisije.

Ta predlog za uredbo temelji na členu 164 PDEU. Uredba Sveta (EU) št. […] vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru strukturnih skladov in Kohezijskega sklada ter določa zlasti tematske cilje, načela in pravila glede načrtovanja, spremljanja in vrednotenja, upravljanja in nadzora.

V tem splošnem okviru predlog opredeljuje naloge in področje uporabe ESS, skupaj s povezanimi prednostnimi naložbami, za dosego tematskih ciljev. Predlog prav tako določa posebne določbe o operativnih programih, ki jih sofinancira ESS, in o upravičenih odhodkih.

ESS bo deloval v okviru člena 174 PDEU, ki poziva Unijo k ukrepanju za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter spodbujanje uravnoteženega razvoja celotne Evropske unije z zmanjšanjem neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in pospeševanjem razvoja v regijah z najbolj omejenimi možnostmi.

V pregledu proračuna EU je bilo poudarjeno: „Zato bi bilo treba proračun EU uporabljati za financiranje javnih dobrin EU, ukrepov, ki jih države članice in regije ne morejo financirati same, ali kadar se na ta način lahko dosežejo boljši rezultati.“[8]. Ta predlog upošteva načelo subsidiarnosti, saj so naloge ESS določene v Pogodbi in se politika izvaja v skladu z načelom deljenega upravljanja ter ob upoštevanju institucionalnih pristojnosti držav članic in regij.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predlog komisije za večletni finančni okvir vključuje 376 milijard EUR za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020.

Predlagani proračun za obdobje 2014–2020 || V milijardah EUR || Najmanjši delež ESS || Ustrezni najmanjši znesek v korist ESS v milijardah EUR

Manj razvite regije Regije v prehodu Bolj razvite regije Teritorialno sodelovanje Kohezijski sklad Dodatno dodeljena sredstva za najbolj oddaljene in redko poseljene regije || 162,6 38,9 53,1 11,7 68,7 0,926 || 25 % 40 % 52 % - - - || 40,7 15,6 27,6 - - -

Instrument za povezovanje Evrope (za promet, energijo in IKT) || 40 milijard EUR (z dodatnimi 10 milijardami EUR, ki so v tej postavki namenjene natančni uporabi znotraj Kohezijskega sklada) || - ||

* Vsi zneski so izraženi v stalnih cenah iz leta 2011.

Z namenom izboljšanja zmogljivosti skladov za dosego glavnih ciljev strategije Evropa 2020 ta predlog določa najmanjše deleže za ESS za vsako kategorijo regij, opredeljeno v predlogu splošne uredbe. Splošni najmanjši delež za ESS je tako določen v višini 25 % proračuna, dodeljenega za kohezijsko politiko (sredstva za instrument za povezovanje Evrope niso upoštevana), tj. 84 milijard EUR. Navedena najmanjša sredstva ESS vključujejo proračun 2,5 milijarde EUR za prihodnji predlog Komisije glede podpore v hrani za najbolj ogrožene osebe.

5. POVZETEK VSEBINE UREDBE

Kar zadeva področje uporabe, osnutek uredbe o ESS za obdobje 2014–2020 predlaga oblikovanje ESS okrog štirih „tematskih ciljev“ v celotni Evropski uniji: (i) spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delavcev; (ii) naložbe v izobraževanje, usposobljenost in vseživljenjsko učenje; (iii) spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini; (iv) krepitev institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava. Vsak tematski cilj se odraža v kategorijah ukrepov ali „prednostnih naložbah“. Poleg tega mora ESS prispevati tudi k doseganju drugih tematskih ciljev, kot so podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, ki je odporno na podnebne spremembe in gospodarno z viri, pospeševanje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij, spodbujanje raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij ter povečevanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij.

Osredotočiti se je treba na financiranje za dosego zadostnega in dokazljivega učinka. Da bi se to doseglo, se predlaga:

– podporo za upravno zmogljivost omejiti na države članice z manj razvitimi regijami ali regijami, upravičenimi do sredstev Kohezijskega sklada;

– vsaj 20 % sredstev ESS nameniti za „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“;

– v okviru operativnih programov osredotočiti financiranje na omejeno število „prednostnih naložb“.

Poleg tega osnutek uredbe pojasnjuje in krepi prispevek ESS zavezanosti Unije k odpravi neenakosti spolov ter preprečevanju diskriminacije. Države članice morajo združiti odločen pristop vključevanja s posebnimi ukrepi za spodbujanje enakosti spolov in nediskriminacije.

Namen osnutka uredbe je poleg tega krepitev socialnih inovacij in nadnacionalnega sodelovanja v okviru ESS prek pobude v obliki višje stopnje sofinanciranja za prednostne osi, posvečene tem področjem, posebnih ureditev na področju načrtovanja in spremljanja ter močnejše vloge Komisije pri izmenjavi in razširjanju dobrih praks, skupnih ukrepov in rezultatov v celotni Uniji.

Kar zadeva sisteme spremljanja in vrednotenja, predlaga osnutek uredbe najmanjše standarde kakovosti in niz obveznih skupnih kazalnikov. S tem naj bi se zagotovili trdni in zanesljivi podatki spremljanja, ki se lahko zlahka zberejo na ravni EU, in da bo vrednotenje usmerjeno k ocenjevanju uspešnosti in učinka podpore ESS.

Osnutek uredbe pripisuje velik pomen vključevanju socialnih partnerjev in nevladnih organizacij v načrtovanje in izvajanje prednostnih nalog in operacij ESS. V ta namen osnutek uredbe v zvezi z manj razvitimi regijami in državami poziva k temu, da se ustrezen znesek sredstev iz ESS dodeli ukrepom krepitve zmogljivosti v korist socialnih partnerjev in nevladnih organizacij. Podprte bodo tudi skupne dejavnosti socialnih partnerjev, ob upoštevanju njihove ključne vloge na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnega vključevanja.

Osnutek uredbe v istem duhu predlaga omejeno število posebnih pravil o upravičenosti za olajšanje dostopa do sredstev ESS za manjše upravičence in dejavnosti ter za upoštevanje raznolike narave operacij ESS in različnih kategorij upravičencev ESS v primerjavi z drugimi skladi. Osnutek uredbe za zagotavljanje, da bi poenostavitev dosegla upravičence, predlaga razširitev uporabe poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov, vključno s tem, da njihova uporaba postane obvezna za manjše operacije. Te določbe bodo zmanjšale upravno breme za upravičence in organe upravljanja, okrepile usmeritev ESS k doseganju rezultatov in prispevale z zmanjšanju stopnje napak.

Končno, uvedene so posebne določbe za finančne instrumente za spodbujanje držav članic in regij k uporabi ESS, s čimer bi se povečala njegova zmogljivost za financiranje ukrepov v podporo zaposlovanju, izobraževanju in socialnemu vključevanju.

2011/0268 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o Socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 164 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[9],

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[10],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[11],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba (EU) št. […] vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ter Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter zlasti določa tematske cilje, načela in pravila načrtovanja, spremljanja in vrednotenja, upravljanja in nadzora. Zato je treba določiti naloge in področje uporabe Evropskega socialnega sklada, skupaj s povezanimi prednostnimi naložbami za dosego tematskih ciljev, in posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki se lahko financirajo iz ESS.

(2) ESS bi moral izboljšati zaposlitvene možnosti, pospeševati izobraževanje in vseživljenjsko učenje ter oblikovati ukrepe dejavnega vključevanja v skladu z nalogami, ki so bile ESS zaupane na podlagi člena 162 Pogodbe, s čimer bi v skladu s členom 174 Pogodbe prispeval k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji. ESS bi moral v skladu s členom 9 Pogodbe upoštevati zahteve, povezane z visoko stopnjo zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.

(3) Evropski svet je 17. junija 2010 zahteval, da vse skupne politike, vključno s kohezijsko politiko, podprejo strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[12]. Za dosego polne uskladitve ESS s cilji te strategije, zlasti glede zaposlovanja, izobraževanja in boja proti socialni izključenosti, bi moral ESS države članice podpreti pri izvajanju priporočil Sveta glede širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije ter sklepov Sveta o smernicah za zaposlitvene politike držav članic, sprejetih v skladu s členom 121 in členom 148(4) Pogodbe. Prav tako bi moral prispevati k izvajanju vodilnih pobud, ob posebnem upoštevanju „Programa za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“[13], pobude „Mladi in mobilnost“[14] in „Evropske platforme proti revščini in socialni izključenosti“[15]. Podprl bo tudi dejavnosti v pobudi „Evropska digitalna agenda[16]“ in „Unija inovacij“[17].

(4) Evropska unija se spopada s strukturnimi izzivi, ki izhajajo iz globalizacije gospodarstva, tehnoloških sprememb in vedno starejše delovne sile ter pomanjkanja usposobljenosti in delovne sile v nekaterih sektorjih in regijah. Te izzive je še povečala nedavna gospodarska in finančna kriza, ki je povečala stopnje brezposelnosti, pri čemer je prizadela zlasti mlade in druge ranljive skupine, kot so migranti. Cilj ESS naj bi bil spodbujanje zaposlovanja in podpora mobilnosti delavcev, naložbe v izobraževanje, usposobljenost in vseživljenjsko učenje, spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini. S pospeševanjem boljšega delovanja trgov dela s krepitvijo nadnacionalne geografske mobilnosti delavcev bi moral ESS zlasti podpirati evropske zavode za zaposlovanje (dejavnosti EURES) v zvezi z zaposlovanjem in povezanimi službami informiranja, svetovanja in usmerjanja na nacionalni in čezmejni ravni.

(5) Ob teh prednostnih nalogah, v manj razvitih regijah in državah članicah, in z namenom povečanja gospodarske rasti in zaposlitvenih možnosti bi bilo treba izboljšati učinkovitost javne uprave in institucionalnih zmogljivosti zainteresiranih strani, ki izvajajo politike na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnih zadev.

(6) Obenem je bistveno podpirati razvoj in konkurenčnost evropskih malih in srednjih podjetij ter zagotavljati, da se ljudje lahko prilagodijo s pridobivanjem ustrezne usposobljenosti in prek možnosti vseživljenjskega učenja, novih izzivom, kot so prehod na gospodarstvo, ki temelji na znanju, digitalna agenda ter prehod na nizkoogljično in energetsko učinkovito gospodarstvo. Z izvajanjem prednostnih tematskih ciljev bi moral EES prispevati k obravnavi teh izzivov. V zvezi s tem bi moral ESS podpreti preusmeritev delovne sile k „zelenim“ spretnostim in delovnim mestom, zlasti v sektorjih energetske učinkovitosti, obnovljive energije in trajnostnega prometa, ob upoštevanju namere Unije, da bi povečala delež proračuna EU, ki je namenjen vključevanju podnebnih ukrepov, na vsaj 20 %, s prispevki iz različnih področij politik.

(7) ESS bi moral prispevati k strategiji Evropa 2020 z zagotavljanjem večje osredotočenosti podpore na prednostne naloge Evropske unije. ESS bi moral zlasti povečati podporo za boj proti socialni izključenosti in revščini z najmanjšimi, temu namenjenimi viri. Glede na stopnjo razvoja podprtih regij bi bilo treba omejiti tudi izbor in število prednostnih naložb za podporo ESS.

(8) Za zagotavljanje natančnejšega spremljanja in izboljšanega ocenjevanja doseženih rezultatov na evropski ravni z ukrepi, ki jih podpira ESS, bi bilo treba določiti skupen sklop kazalnikov učinkov in rezultatov.

(9) Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESS, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi zadevnimi teritorialnimi in družbeno-gospodarskimi akterji, zlasti socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami. Zato morajo države članice spodbujati sodelovanje socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri izvajanju ESS.

(10) Države članice in Komisija bi morale zagotoviti, da izvajanje prednostnih nalog, ki jih financira ESS, prispeva k spodbujanju enakosti spolov v skladu s členom 8 Pogodbe. Vrednotenja so pokazala, da je pomembno upoštevati vidik spola v vseh razsežnostih programov, ob zagotavljanju, da se sprejmejo ukrepi za spodbujanje enakosti spolov.

(11) V skladu s členom 10 Pogodbe bi moralo izvajanje prednostnih nalog, financiranih iz ESS, prispevati k boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. ESS bi moral podpreti izpolnjevanje obveznosti na podlagi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, zlasti kar zadeva izobraževanje, delo in zaposlovanje ter dostopnost. ESS bi moral prav tako spodbujati prehod od institucionalne zdravstvene oskrbe k zdravstveni oskrbi v bližini doma.

(12) Podpora za socialne inovacije je bistvena za doseganje boljše odzivnosti politik na socialne spremembe ter za spodbujanje in podpiranje inovativnih socialnih podjetij. Preskušanje in vrednotenje inovativnih rešitev pred njihovim razširjanjem je pomembno za izboljšanje učinkovitosti politik, s čimer se upraviči posebna podpora iz ESS.

(13) Nadnacionalno sodelovanje ima znatno dodano vrednost in treba je okrepiti vlogo Komisije pri olajševanju izmenjav izkušenj in usklajevanju izvajanja zadevnih pobud.

(14) Za izvajanje strategije Evropa 2020 in njenih glavnih ciljev je potrebna vključitev regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani. Teritorialni dogovori, lokalne pobude za zaposlovanje in socialno vključevanje, strategije lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti, in strategije trajnostnega razvoja mest se lahko uporabijo in podprejo za dejavnejšo vključitev regionalnih in lokalnih organov, mest, socialnih partnerjev in nevladnih organizacij v izvajanje programov.

(15) Uredba (EU) št. […] določa, da se pravila o upravičenosti odhodkov določijo na nacionalni ravni, razen nekaterih izjem, za katere je treba določiti posebne določbe, kar zadeva ESS.

(16) S ciljem poenostavitve uporabe ESS in zmanjšanja tveganja napak ter z upoštevanjem posebnosti operacij, ki jih podpira ESS, je primerno določiti določbe, ki dopolnjujejo člena 57 in 58 Uredbe (EU) št. […].

(17) Države članice in regije bi bilo treba spodbuditi k uporabi ESS prek finančnih instrumentov, da bi se na primer podprli študenti, ustvarjanje delovnih mest, mobilnost delavcev, socialno vključevanje in socialno podjetništvo.

(18) Pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba podeliti Komisiji v zvezi z opredelitvijo standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov v skladu z različnimi vrstami operacij in opredelitvijo posebnih pravil in pogojev jamstev na osnovi politike. Predvsem je pomembno, da Komisija izvede ustrezna posvetovanja med pripravami, vključno s posvetovanji na ravni izvedencev. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno predložitev zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

(19) Ta uredba nadomešča Uredbo (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999[18]. Navedeno uredbo je zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I Splošne določbe

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa naloge Evropskega socialnega sklada (ESS), področje uporabe njegove pomoči, posebne določbe in vrste odhodkov, upravičenih do pomoči.

Člen 2 Naloge

1. ESS spodbuja visoke stopnje zaposlenosti in kakovost delovnih mest, podpira geografsko in poklicno mobilnost delavcev, olajšuje njihovo prilagajanje spremembam, spodbuja visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja, spodbuja enakost spolov, enake možnosti in nediskriminacijo, krepi socialno vključenost in boj proti revščini, s čimer prispeva k uresničevanju prednostnih nalog Evropske unije v zvezi s krepitvijo gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.

2. ESS uresničuje svoje naloge s podpiranjem držav članic pri izvrševanju prednostnih nalog in doseganju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. ESS podpira oblikovanje in izvajanje politik in ukrepov ob upoštevanju celostnih smernic za ekonomske politike in politike za zaposlovanje držav članic[19] ter priporočil Sveta o nacionalnih programih reform.

3. ESS koristi ljudem, vključno s prikrajšanimi skupinami, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, etnične manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje, ki jim grozi socialna izključenost. ESS zagotavlja podporo tudi podjetjem, sistemom in strukturam s ciljem olajšanja njihovega prilagajanja novim izzivom ter pospeševanja dobrega upravljanja in izvajanja reform, zlasti na področju politike zaposlovanja, izobraževanja in socialne politike.

Člen 3 Področje uporabe pomoči

1. V okviru spodaj navedenih tematskih ciljev in v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. […] ESS podpira naslednje prednostne naložbe:

(a) spodbujanje zaposlovanja in podpora mobilnosti delavcev z:

(i) dostopom do zaposlitve za iskalce zaposlitve in neaktivne ljudi, vključno z lokalnimi zaposlitvenimi pobudami in podporo za mobilnost delavcev;

(ii) trajnostnim vključevanjem mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela;

(iii) samozaposlovanjem, podjetništvom in ustanavljanjem podjetij;

(iv) enakostjo spolov ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja;

(v) prilagajanjem delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe;

(vi) aktivnim in zdravim staranjem;

(vii) posodabljanjem in krepitvijo institucij trga dela, vključno z ukrepi za povečanje nadnacionalne mobilnosti delavcev;

(b) vlaganje v izobraževanje, usposobljenost in vseživljenjsko učenje z:

(i) zmanjševanjem osipa in spodbujanjem enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter primarnega in sekundarnega izobraževanja;

(ii) izboljšanjem kakovosti, učinkovitosti in odprtosti terciarnega in enakovrednega izobraževanja za dosego višjih stopenj udeležbe in uspešnega zaključka izobraževanja;

(iii) krepitvijo dostopnosti vseživljenjskega učenja, izpopolnjevanjem spretnosti in kompetenc delovne sile ter povečevanjem odzivnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela;

(c) spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini z:

(i) dejavnim vključevanjem;

(ii) vključevanjem marginaliziranih skupnosti, kot so Romi;

(iii) bojem proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

(iv) spodbujanjem razpoložljivosti dostopnih, trajnostnih in visoko kakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega interesa;

(v) pospeševanjem socialnega gospodarstva in socialnih podjetij;

(vi) strategijami lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti;

(d) spodbujanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava z:

(i) naložbami v institucionalne zmogljivosti ter v učinkovitost javne uprave in javnih storitev za zagotovitev reform, boljše zakonodaje in dobrega upravljanja; Ta prednostna naložba velja samo za ozemlja držav članic, ki imajo vsaj eno regijo po ravni NUTS 2 v skladu s členom 82(2)(a) Uredbe (EU) št. […], ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada.

(ii) krepitvijo zmogljivosti za zainteresirane strani, ki izvajajo politike na področju zaposlovanja, izobraževanja in socialnih zadev, ter sektorske in teritorialne dogovore za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

2. ESS s prednostnimi naložbami iz odstavka 1 prispeva tudi k drugim tematskim ciljem iz člena 9 Uredbe (EU) št. […], zlasti s:

(a) podpiranjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, ki je odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko trajnostno, na podlagi reform sistemov izobraževanja in usposabljanja, prilagajanjem usposobljenosti in kvalifikacij, strokovnim izpopolnjevanjem zaposlenih in ustvarjanjem novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem in energijo;

(b) krepitvijo dostopnosti, uporabe in kakovosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij na podlagi razvoja digitalne pismenosti ter naložb v e-vključevanje, digitalno pismenost in povezana podjetniška znanja;

(c) spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij na podlagi razvoja podiplomskega študija, usposabljanja raziskovalcev, mreženja in partnerstev med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji;

(d) povečevanjem konkurenčnosti malih in srednjih podjetij s spodbujanjem prilagodljivosti podjetij in delavcev ter večjimi naložbami v človeški kapital.

Člen 4 Usklajenost in tematska osredotočenost

1. Države članice zagotovijo, da so strategija in ukrepi iz operativnih programov usklajeni in osredotočeni na obravnavanje izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform in ustreznih priporočil Sveta po členu 148(4) Pogodbe, s čimer prispevajo k uresničevanju glavnih ciljev strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine.

2. Vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici se dodeli tematskemu cilju „spodbujanje socialne vključenosti in boj proti revščini“ iz člena 9(9) Uredbe (EU) št. […].

3. Države članice si prizadevajo za tematsko osredotočenost na naslednje načine:

(a) pri razvitejših regijah države članice osredotočijo 80 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1);

(b) pri regijah v prehodu države članice osredotočijo 70 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1);

(c) pri manj razvitih regijah države članice osredotočijo 60 % sredstev, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do štiri prednostne naložbe iz člena 3(1).

Člen 5 Kazalniki

1. Skupni kazalniki iz Priloge k tej uredbi in kazalniki za posamezne programe se uporabljajo v skladu s členom 24(3) in členom 87(2)(b)(ii) Uredbe (EU) št. […]. Vsi kazalniki se izrazijo v absolutnih številih. Skupni kazalniki učinka in kazalniki učinka za posamezne programe se nanašajo na delno ali v celoti izvedene operacije Če narava podprtih operacij to zahteva, se skupne količinsko opredeljene ciljne vrednosti določijo za leto 2022. Izhodiščni kazalniki se določijo na nič. Skupni kazalniki rezultatov in kazalniki rezultatov za posamezne programe se nanašajo na prednostne osi ali prednostne podnaloge, določene v okviru prednostne osi. Izhodiščni kazalniki temeljijo na najnovejših razpoložljivih podatkih. Skupne količinsko opredeljene ciljne vrednosti se določijo za leto 2022.

2. Hkrati z letnimi poročili o izvajanju organi upravljanja predložijo elektronsko strukturirane podatke za vsako posamezno naložbeno prednostno področje. Podatki zajemajo kategorizacijo ter kazalnike učinka in rezultatov.

Poglavje II Posebne določbe za načrtovanje in izvajanje

Člen 6 Sodelovanje partnerjev

1. Sodelovanje socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani, zlasti nevladnih organizacij, pri izvajanju operativnih programov iz člena 5 Uredbe (EU) št. […] lahko poteka v obliki globalnih nepovratnih sredstev iz člena 112(7) Uredbe (EU) št. […]. V takem primeru se v operativnem programu opredeli del programa, na katerega se globalna nepovratna sredstva nanašajo, vključno z okvirnimi dodeljenimi finančnimi sredstvi iz vsake posamezne prednostne osi za zadevni del.

2. Za spodbuditev zadostnega sodelovanja socialnih partnerjev pri ukrepih, ki jih podpira ESS, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. […] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev iz ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti, v obliki usposabljanja, mreženja in pospeševanja socialnega dialoga, ter dejavnostim, ki jih socialni partnerji izvajajo skupno.

3. Za spodbuditev ustrezne udeležbe nevladnih organizacij pri ukrepih, ki jih podpira ESS, predvsem na področju socialnega vključevanja, enakosti spolov in enakih možnosti, ter njihovega dostopa do teh ukrepov, organi upravljanja operativnega programa v regiji iz člena 82(2)(a) Uredbe (EU) št. […] ali v državah članicah, ki so upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek sredstev ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti nevladnih organizacij.

Člen 7 Spodbujanje enakosti spolov

Države članice in Komisija spodbujajo enakost spolov z integracijo iz člena 7 Uredbe (EU) št. […] in posebnimi usmerjenimi ukrepi iz člena 3(1)(a)(iv), zlasti za povečanje trajne udeležbe in napredka žensk v zaposlovanju, zmanjšanje segregacije na podlagi spola na trgu dela, boj proti spolnim stereotipom v izobraževanju in usposabljanju ter spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja za moške in ženske.

Člen 8 Spodbujanje enakih možnosti in nediskriminacije

Države članice in Komisija spodbujajo enake možnosti za vse, vključno z dostopnostjo za invalide z integracijo načela nediskriminacije iz člena 7 Uredbe (EU) št. […], ter s posebnimi ukrepi v okviru prednostnih naložb, kakor so opredeljene v členu 3 in zlasti členu 3(1)(c)(iii). Taki ukrepi so namenjeni ljudem, izpostavljenim tveganju diskriminacije, in invalidom, da se poveča njihova udeležba na trgu dela, okrepi njihova socialna vključenost, zmanjšajo neenakosti v smislu uspešnega zaključka izobraževanja in zdravstvenega stanja ter pospeši prehod z institucionalne zdravstvene oskrbe k zdravstveni oskrbi v bližini doma.

Člen 9 Socialne inovacije

1. ESS spodbuja socialne inovacije na vseh področjih, ki spadajo v pristojnost tega sklada, v skladu s členom 3 te uredbe, zlasti za preskušanje in razširjanje inovativnih rešitev za obravnavo socialnih potreb.

2. Države članice v operativnih programih opredelijo teme socialnih inovacij, ki ustrezajo posebnim potrebam v njihovih operativnih programih.

3. Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem dobrih praks in metodologij.

Člen 10 Nadnacionalno sodelovanje

1. Države članice podpirajo nadnacionalno sodelovanje, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se povečuje učinkovitost politik, ki jih podpira ESS. Nadnacionalno sodelovanje vključuje partnerje iz vsaj dveh držav članic.

2. Države članice lahko izberejo teme nadnacionalnega sodelovanja s seznama, ki ga predlaga Komisija in potrdi Odbor ESS.

3. Komisija olajšuje nadnacionalno sodelovanje o temah iz odstavka 2 z vzajemnim učenjem in usklajenimi ali skupnimi ukrepi. Komisija upravlja zlasti platformo na ravni EU za lažjo izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in mreženje ter razširjanje pomembnih rezultatov. Komisija poleg tega razvije usklajen okvir za izvajanje, vključno s skupnimi merili za upravičenost, vrstami in časovnim razporedom ukrepov ter skupnimi metodološkimi pristopi za spremljanje in vrednotenje, da se olajša nadnacionalno sodelovanje.

Člen 11 Za sklad specifične določbe za operativne programe

1. Z odstopanjem od člena 87(1) Uredbe (EU) št. […] se lahko v operativnih programih določijo prednostne osi za izvajanje socialnih inovacij in nadnacionalnega sodelovanja iz členov 9 in 10.

2. Z odstopanjem od člena 109(3) Uredbe (EU) št. […] se najvišja stopnja sofinanciranja za prednostno os poviša za deset odstotnih točk, vendar ne več kot 100 %, kadar je celotna prednostna os namenjena socialnim inovacijam ali nadnacionalnemu sodelovanju ali kombinaciji obojega.

3. Poleg določb iz člena 87(3) Uredbe (EU) št. […] se v operativnih programih določi tudi prispevek načrtovanih ukrepov, ki jih podpira ESS:

(a) za tematske cilje iz člena 9(1) do (7) Uredbe (EU) št. […] po prednostni osi, kakor je ustrezno;

(b) za socialne inovacije in nadnacionalno sodelovanje iz členov 9 in 10, kadar ti področji nista zajeti v posebni prednostni osi.

Člen 12 Posebne določbe o obravnavi posebnih teritorialnih značilnosti

1. ESS lahko podpre strategije lokalnega razvoja, ki jih vodijo skupnosti, v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. […], teritorialne dogovore in lokalne pobude za zaposlovanje, izobraževanje in socialno vključevanje ter integrirane teritorialne naložbe iz člena 99 Uredbe (EU) št. […].

2. Kot dopolnilo k ukrepom ESRR iz člena 7 Uredbe (EU) št. [ESRR] lahko ESS podpre trajnostni razvoj mest s strategijami integriranih ukrepov za reševanje gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivov na urbanih območjih mest, ki so navedena v partnerski pogodbi.

Poglavje III Posebne določbe za finančno poslovodenje

Člen 13 Upravičenost izdatkov

1. ESS zagotovi podporo za upravičene izdatke, ki lahko ne glede na člen 109(2)(b) Uredbe (EU) št. […] zajemajo kakršna koli finančna sredstva, ki jih skupaj zberejo delodajalci in delavci.

2. Z odstopanjem od člena 60(2) Uredbe (EU) št. […] lahko ESS podpre izdatke, ki so nastali za operacije, ki se izvajajo zunaj programskega področja, vendar v Uniji, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

(a) operacija koristi programskemu področju;

(b) obveznosti organov za program glede upravljanja, nadzora in revizije v zvezi z operacijo izpolnijo organi, ki so pristojni za program, v okviru katerega se navedena operacija podpira, ali pa sklenejo dogovore z organi v državi članici, v kateri se operacija izvaja, če so pogoji iz odstavka 2(a) in obveznosti glede upravljanja, nadzora in revizije v zvezi z operacijo izpolnjeni.

3. Poleg izdatkov iz člena 59(3) Uredbe (EU) št. […] nakup infrastrukture, zemljišč in nepremičnin ni upravičen do prispevka iz ESS.

4. Prispevki v naravi v obliki nadomestil ali plač, ki jih tretja oseba plača udeležencem operacije, so lahko upravičeni do prispevka iz ESS, če njihova vrednost ne presega stroškov, ki jih krije tretja oseba, in če so nastali v skladu z nacionalnimi predpisi, vključno z računovodskimi pravili.

Člen 14 Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov

1. Poleg metod iz člena 57 Uredbe (EU) št. […] lahko Komisija povrne izdatke, ki so jih plačale države članice, na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija. Zneski, izračunani na tej podlagi, se štejejo za javno podporo, izplačano upravičencem, in za upravičene odhodke za namene uporabe Uredbe (EU) št. […].

V ta namen ima Komisija pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 v zvezi z vrsto zajetih operacij, opredelitvami standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov, ki se lahko prilagodijo v skladu s skupno dogovorjenimi metodami.

Izključni cilj finančne revizije je preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za povračila s strani Komisije na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov.

Kadar se uporabljajo te oblike financiranja, lahko država članica uporabi svoje računovodske prakse v podporo operacijam. Za namene te uredbe in Uredbe (EU) št. […] te računovodske prakse in iz njih izhajajoči zneski niso predmet revizije revizijskega organa ali Komisije.

2. V skladu s členom 57(1)(d) in (4)(d) Uredbe (EU) št. […] se lahko pavšalni znesek v višini do 40 % upravičenih neposrednih stroškov zaposlenih uporabi za preostale upravičene stroške operacije.

3. Nepovratna sredstva, ki so povrnjena na podlagi upravičenih stroškov operacij, določenih na način pavšalnega financiranja, standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov iz člena 57(1) Uredbe (EU) št. […], se lahko izračunajo za vsak primer posebej s sklicevanjem na predlog proračuna, ki ga je predhodno odobril organ upravljanja, kadar javna podpora ne presega 100 000 EUR.

4. Nepovratna sredstva, za katera javna podpora ne presega 50 000 EUR, so v obliki pavšalnih zneskov ali standardnih stroškov na enoto, razen za operacije, ki dobivajo pomoč v okviru sheme državne pomoči.

Člen 15 Finančni instrumenti

1. V skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. […] lahko ESS podpira ukrepe in politike, ki spadajo v njegovo področje uporabe, s finančnimi instrumenti, kot so sistemi delitve tveganja, dolžniški in kapitalski instrumenti, jamstveni skladi, holdinški skladi in posojilni skladi.

2. ESS se lahko uporabi za izboljšanje dostopa do kapitalskih trgov za javne in zasebne organe na nacionalni in regionalni ravni, ki izvajajo ukrepe in politike s področja uporabe ESS, in operativne programe prek „jamstev na osnovi politike ESS“, ki so predmet odobritve s strani Komisije.

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 za opredelitev posebnih pravil in pogojev za vloge držav članic, vključno z zgornjimi mejami, za jamstva na osnovi politike, pri čemer posebej zagotavlja, da njihova uporaba ne privede do čezmernih ravni dolga javnih organov.

Komisija oceni vsako vlogo in odobri vsako „jamstvo na osnovi politike ESS“, če spada pod operativni program iz člena 87 Uredbe (EU) št. […] in če je v skladu z vzpostavljenimi posebnimi pravili in pogoji.

Poglavje IV Pooblastila in končne določbe

Člen 16 Izvajanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena.

2. Pooblastilo iz členov 14(1) in 15(2) je podeljeno za nedoločen čas od 1. januarja 2014.

3. Pooblastilo iz prvega pododstavka člena 14(1) in drugega pododstavka člena 15(2) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha. Veljati začne dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet na podlagi prvega pododstavka člena 14(1) in drugega pododstavka člena 15(2), začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne ugovarjata v obdobju dveh mesecev od uradnega obvestila o zadevnem aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če sta Evropski parlament in Svet pred iztekom zadevnega obdobja Komisijo obvestila, da ne bosta ugovarjala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeno obdobje podaljša za dva meseca.

Člen 17 Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1081/2006 se razveljavi z učinkom od 1. januarjem 2014.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 18 Klavzula o pregledu

Evropski parlament in Svet to uredbo pregledata do 31. decembra 2020 v skladu s členom 164 Pogodbe.

Člen 19 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA Skupni kazalniki učinka in rezultatov za naložbe ESS

(1) Skupni kazalniki učinka o udeležencih

Izraz udeleženci[20] pomeni osebe, ki so neposredno upravičene do naložbe ESS in ki so lahko identificirane, od katerih se lahko zahteva njihove značilnosti in za katere se namenijo posebni odhodki. Drugi upravičenci se ne smejo šteti kot udeleženci.

· brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi*

· dolgotrajno brezposelni**

· neaktivni*

· neaktivni, ki se ne izobražujejo in ne usposabljajo*

· zaposleni, vključno s samozaposlenimi*

· mlajši od 25 let*

· starejši od 54 let*

· s primarno (ISCED 1) ali nižjo sekundarno izobrazbo (ISCED 2)*

· z višjo sekundarno (ISCED 3) ali postsekundarno izobrazbo (ISCED 4)*

· s terciarno izobrazbo (ISCED 5 do 8)*

· migranti, ljudje tujega rodu, manjšine (vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi)**

· invalidi**

· druge prikrajšane osebe**

Skupno število udeležencev je samodejno izračunano na podlagi kazalnikov učinka.

Ti podatki o udeležencih, ki se udeležijo operacije, ki jo podpira ESS, se predložijo v letnih poročilih o izvajanju, kakor so določena v členu 44(1) in (2) ter členu 101(1) Uredbe (EU) št. […]. Vse podatke je treba razčleniti po spolu.

(2) Skupni kazalniki učinka za subjekte

· število projektov, ki jih v celoti ali delno izvedejo socialni partnerji ali nevladne organizacije

· število projektov, namenjenih javnim upravam ali javnim službam

· število podprtih mikro, malih in srednjih podjetij

Ti podatki se predložijo v letnih poročilih o izvajanju, kakor so določena v členu 44(1) in (2) ter členu 101(1) Uredbe (EU) št. […].

(3) Skupni kazalniki takojšnjega učinka o udeležencih

· neaktivni udeleženci, ki so se lotili iskanja zaposlitve po zaključku sodelovanja

· udeleženci izobraževanja/usposabljanja po zaključku sodelovanja

· udeleženci, ki pridobili kvalifikacijo po zaključku sodelovanja

· udeleženci, ki imajo zaposlitev po zaključku sodelovanja

Ti podatki se predložijo v letnih poročilih o izvajanju, kakor so določena v členu 44(1) in (2) ter členu 101(1) Uredbe (EU) št. […]. Vse podatke je treba razčleniti po spolu.

(4) Skupni kazalniki dolgotrajnejših rezultatov o udeležencih

· udeleženci, ki so zaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja

· udeleženci, ki so samozaposleni šest mesecev po zaključku sodelovanja

· udeleženci z izboljšanim položajem na trgu dela šest mesecev po zaključku sodelovanja

Ti podatki se predložijo v letnih poročilih o izvajanju, kakor so določena v členu 44(4) Uredbe (EU) št. […]. Zberejo se na podlagi reprezentativnega vzorca udeležencev v okviru vsake prednostne osi ali prednostne podnaloge. Treba je zagotoviti notranjo veljavnost vzorca tako, da se podatki lahko posplošijo na ravni prednostne osi ali prednostne naloge. Vse podatke je treba razčleniti po spolu.

[1] Peto poročilo o gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji, november 2010.

[2] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in nacionalnim parlamentom: Pregled proračuna EU, COM(2010) 700, 19.10.2010.

[3] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Proračun za strategijo Evropa 2020, COM(2011) 500, 29.6.2011.

[4] Delovni dokument služb komisije: Izidi javnega posvetovanja o sklepih petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, SEC(2011) 590 konč., 13.5.2011.

[5] Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2010 o prihodnosti Evropskega socialnega sklada, P7_TA(2010)0357. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013, P7_TA(2010)0356.

[6] UL C 132/8, 3.5.2011.

[7] UL C 166/8, 7.6.2011.

[8] COM(2010) 700, 19.10.2010.

[9] UL C, , str. .

[10] UL C, , str. .

[11] UL C, , str. .

[12] COM(2010) 2020 konč., 3.3.2010.

[13] COM(2010) 682 konč., 23.11.2010.

[14] COM(2010) 477 konč., 15.9.2010.

[15] COM(2010) 758 konč., 16.12.2010.

[16] COM(2010) 245 konč., 26.8.2010.

[17] COM(2010) 546 konč., 6.10.2010.

[18] UL L 210, 31.7.2006, str. 12.

[19] Priporočilo Sveta z dne 13. julija 2010 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (UL L 191, 23.7.2010, str. 28–34) in Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 308, 24.11.2010, str. 46–51).

[20] Ureditve glede obdelave podatkov, ki so jih sprejele države členice, morajo biti v skladu z določbami Direktive 95/46 z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in prostem pretoku takih podatkov, zlasti členoma 7 in 8 Direktive. Podatki, predloženi v okviru kazalnikov, označenih z *, so osebni podatki v skladu s členom 7 navedene direktive. Njihova obdelava je potrebna za skladnost z zakonsko obveznostjo, ki velja za upravljavca (člen 7(c). Za opredelitev upravljavca glej člen 2 Direktive. Podatki, predloženi v okviru kazalnikov, označenih z **, so posebna vrsta podatkov v skladu s členom 8 navedene direktive. Ob upoštevanju določb o primernih zaščitnih ukrepih lahko države članice iz razlogov javnega interesa bistvenega pomena določijo dodatna izvzetja poleg tistih, ki so določena v členu 8(2), bodisi z nacionalno zakonodajo ali odločitvijo nadzornega organa (člen 8(4).