1.Uvod

V skladu z Uredbo (EU) št. 517/2014 je treba zmanjšati količine fluoriranih ogljikovodikov (HFC), ki jih družbe smejo dati na trg v EU, tj. prek uvoza ali proizvodnje. Z omejitvijo prodaje teh toplogrednih plinov, ki pogosto močno vplivajo na segrevanje ozračja, se bodo njihove emisije sčasoma pomembno zmanjšale.

S postopnim zmanjševanjem količine fluoriranih ogljikovodikov, ki se je začelo leta 2015, se bo omejila njihova dovoljena dobava: do leta 2030 bo dobava fluoriranih ogljikovodikov v primerjavi z obdobjem 2009–2012 manjša za 79 %. Že samo leta 2030 bo količina preprečenih emisij zahvaljujoč postopnemu zmanjševanju ustrezala 70 milijonom ton ekvivalenta CO2. V primerjavi z običajnim scenarijem gre za dvotretjinsko zmanjšanje. Tako bo omejitev teh plinov precej prispevala k doseganju podnebnih ciljev Unije.

Ko bo dobava fluoriranih ogljikovodikov zmanjšana, morajo proizvajalci opreme in izdelkov, ki danes uporabljajo fluorirane ogljikovodike, preiti na podnebju prijazna alternativna hladilna sredstva. V zadnjih letih je bil dosežen velik tehnološki napredek, zato je prehod na ustrezna in energijsko učinkovita alternativna hladilna sredstva z majhnim potencialom globalnega segrevanja postal izvedljiv v številnih vrstah opreme in izdelkov.

Vendar imajo številna alternativna hladilna sredstva lastnosti, s katerimi so osebje za servisiranje opreme in končni uporabniki morda slabše seznanjeni, npr. vnetljivost ali visok tlak. Da bi omogočili varno namestitev in delovanje opreme, pri kateri se uporabljajo alternativna hladilna sredstva, mora biti na voljo ustrezno usposabljanje, ki se ga mora v obdobju postopnega zmanjševanja fluoriranih ogljikovodikov v velikem obsegu udeležiti osebje za servisiranje v celotni EU. V nasprotnem primeru bi bil lahko prehod na alternativna hladilna sredstva ogrožen, stroški pa bi bili višji od potrebnih.

To poročilo je v tem okviru odziv na člen 21(6) Uredbe (EU) št. 517/2014, v katerem se od Komisije zahteva, da „najpozneje 1. januarja 2017 objavi poročilo o preučitvi zakonodaje Unije v zvezi z usposabljanjem fizičnih oseb za varno ravnanje z alternativnimi hladilnimi sredstvi, ki naj bi nadomestila ali zmanjšala uporabo fluoriranih toplogrednih plinov, ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog za spremembo ustrezne zakonodaje Unije“. Poročilo vključuje analizo ustrezne zakonodaje Unije. V njem so proučeni tudi usposabljanje, ki je zdaj na voljo v vseh državah članicah, vključevanje osebja za servisiranje v zadevno usposabljanje in druge trenutne pobude za usposabljanje, ki jih je mogoče uporabiti kot podlago za širše spodbujanje usposabljanja za alternativna hladilna sredstva.

To poročilo je bilo pripravljeno ob pomoči zunanjega tehničnega dela, ki ga je izvedla Komisija, vključno z vprašalnikom, namenjenim pridobivanju mnenj organov držav članic, in obsežnimi posvetovanji z zainteresiranimi stranmi, skupaj z razpravami v okviru posvetovalnega foruma, ustanovljenega v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. 517/2014.

2.Zakonodaja EU in standardi za izdelke, povezani z usposabljanjem

2.1Uredba (EU) št. 517/2014 (uredba o fluoriranih plinih)

V Uredbi (EU) št. 517/2014 in povezanih izvedbenih uredbah Komisije so bile določene zelo specifične zahteve na ravni EU za usposabljanje in izdajanje spričeval za tehnike, ki ravnajo s fluoriranimi toplogrednimi plini za hladilna sredstva. Veliko teh zahtev temelji na že veljavnih ukrepih iz predhodne Uredbe (ES) št. 842/2006 in njenih izvedbenih uredb od leta 2008. Te zahteve veljajo za glavni namen, tj. zagotavljanje čim manjših emisij toplogrednih plinov iz opreme.

Tehnikom s spričevalom je treba poleg tehničnega znanja in praktičnega usposabljanja o fluoriranih toplogrednih plinih od 1. januarja 2015 zagotoviti tudi „informiranje o ustreznih tehnologijah za nadomeščanje ali zmanjševanje uporabe fluoriranih toplogrednih plinov in varno ravnanje z njimi“. Namen tega je tehnikom, ki se usposabljajo za uporabo fluoriranih toplogrednih plinov, zagotoviti splošne informacije o lastnostih alternativnih hladilnih sredstev (tj. o CO2, amoniaku, ogljikovodikih in hidrofluoroolefinih) in značilnostih opreme, namenjene njihovi uporabi. Natančnejše zahteve za usposabljanje o alternativnih hladilnih sredstvih (ki niso fluorirani toplogredni plini) niso vključene v uredbo, saj jih področje uporabe uredbe ne zajema.

2.2Druga ustrezna zakonodaja EU

Cilj druge zakonodaje EU je na drugi strani zagotoviti, da varno ravnanje z opremo zajema obveznosti glede usposabljanja, povezanega z alternativnimi hladilnimi sredstvi (glej preglednico 1). Poleg specifične zakonodaje, ki se nanaša na tveganja, kot sta vnetljivost in tlak, sta v tem okviru pomembna tudi širša varnost proizvoda in zakonodaja s področja zdravja in varnosti.

Preglednica 1: Druga zakonodaja EU, ki se nanaša na varno ravnanje z alternativnimi hladilnimi sredstvi fluoriranim toplogrednim plinom

Kategorija Zakonodaja EU Tlak Direktiva 97/23/ES o tlačni opremi (in prenovljena Direktiva 2014/68/EU) Vnetljivost/eksplozivne atmosfere ATEX 95 – Direktiva 2014/34/EU o eksplozivnih atmosferah (ki razveljavlja Direktivo 94/9/ES) ATEX 137 – Direktiva 1999/92/ES o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in varstva zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja Zdravje in varnost Direktiva 89/391/EGS – okvirna direktiva o varnosti in zdravju pri delu Varnost izdelkov Direktiva 2006/95/ES (in prenovljena Direktiva 2014/35/EU) – direktiva o nizki napetosti Direktiva 2004/108/ES (in prenovljena Direktiva 2014/30/EU) – direktiva o elektromagnetni združljivosti Direktiva 2006/42/ES – direktiva o strojih

Na ravni EU se z Direktivo 89/391/EGS o okviru varnosti in zdravja pri delu spodbujajo ukrepi za izboljšanje varnosti in zdravja delavcev pri delu. V njej so navedene splošne zahteve za usposabljanje uslužbencev, vključno z začasnim osebjem/izvajalci, ki delajo na isti lokaciji. Delavcem mora biti usposabljanje zagotovljeno ob zaposlitvi (pred začetkom dela), v primeru premestitve ali spremembe delovnega mesta, ob prvi uvedbi ali spremembi delovne opreme in ob uvedbi nove tehnologije. Čeprav gre za splošne zahteve, se jasno nanašajo na vidike, povezane z alternativnimi hladilnimi sredstvi, kadar bi lahko ravnanje z njimi in njihova uporaba pomenila tveganje za delavce. V zvezi s tem je zlasti pomembna točka uvedbe novih tehnologij. Posebna poklicna tveganja in varnostna vprašanja so obravnavana tudi v drugih posamičnih direktivah, kot sta direktivi, ki se nanašata na tlačno opremo in eksplozivne atmosfere.

Direktiva 2014/68/EU o tlačni opremi, ki obravnava opremo, pri kateri se uporablja npr. CO2, se nanaša na usposabljanje, ki ga zahtevajo priglašeni organi, organizacije tretjih strani in inšpektorati uporabnikov. Direktiva 2014/34/EU o eksplozivnih atmosferah in Direktiva 1999/92/ES o varnosti in varstvu zdravja delavcev pomenita ključno evropsko zakonodajo, ki obravnava zahteve za varnost v zvezi z eksplozivnimi atmosferami ter za izboljšanje varnosti in varstva zdravja delavcev, ki bi jih lahko ogrožale eksplozivne atmosfere. Te zahteve se nanašajo na vnetljiva alternativna hladilna sredstva, kot so ogljikovodiki ali hidrofluoroolefini. Posebne zahteve za usposabljanje se nanašajo na osebje, odgovorno za inšpekcijske preglede glede skladnosti. V Direktivi 1999/92/ES je določeno še, da morajo delodajalci zagotoviti ustrezno usposabljanje za delo v zvezi s tveganji zaradi eksplozivnih atmosfer, pri čemer alternativna hladilna sredstva niso izrecno navedena, vendar so zajeti ustrezni vidiki, kot so obveščanje o nevarnostih eksplozije, sprejeti zaščitni ukrepi, način nastanka nevarnosti, pravilen način dela z opremo, osebna zaščitna oprema, ki jo je treba nositi, in razpoložljivost navodil za uporabo. Usposabljanje je treba zagotoviti tudi zunanjim izvajalcem.