ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Direktivo 2008/105/ES o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike

1. UVOD

Direktiva 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/39/EU, določa okoljske standarde kakovosti za prednostne snovi, za katere je na podlagi okvirne direktive o vodah (2000/60/ES) ugotovljeno, da predstavljajo znatno tveganje za vodne ekosisteme ali prek vodnih ekosistemov po vsej EU. Direktiva 2008/105/ES je hčerinska direktiva okvirne direktive o vodah, katere namen je zavarovati, obnoviti in izboljšati stanje vodnih ekosistemov.

Direktiva 2008/105/ES (kakor je bila spremenjena) pooblašča Komisijo, da sprejme delegirane akte zaradi prilagoditve znanstvenemu ali tehničnemu razvoju specifikacij iz točke 3 dela B Priloge I k Direktivi, tj. specifikacij v zvezi s frakcijo, za katero so določeni okoljski standardi kakovosti za vodo, in specifikacij v zvezi z oceno skladnosti z okoljskimi standardi kakovosti za kovine.

2. PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva na podlagi člena 9a(2) Direktive 2008/105/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/39/EU. V skladu z navedeno določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(8) prenese na Komisijo za šest let od 13. septembra 2013 in Komisija mora pripraviti poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem šestletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju v skladu s členom 9a.

3. IZVAJANJE POOBLASTILA

Podobno pooblastilo je bilo vključeno v prvotno različico Direktive 2008/105/ES, vendar se ni uporabilo pred spremembo Direktive z rednim zakonodajnim postopkom leta 2013. S spremembo leta 2013 je bilo besedilo v točki 3 dela B Priloge I nekoliko spremenjeno zaradi upoštevanja tehničnega napredka v zvezi z oceno skladnosti z okoljskimi standardi kakovosti za kovine, zlasti uvedbe letnih povprečnih okoljskih standardov kakovosti v zvezi z biološko razpoložljivostjo za dve kovini v sladkih vodah ter doseženega napredka pri uporabi modelov biološke razpoložljivosti.

Od takrat znanstveni in tehnični razvoj še ni zahteval dodatne prilagoditve točke 3 dela B Priloge I, zato Komisija v obdobju poročanja ni uporabila prenesenega pooblastila. Kljub temu bo preneseno pooblastilo morda treba uporabiti v prihodnje, zlasti ker potreba po upoštevanju ustreznega znanstvenega ali tehničnega razvoja morda ne bo sovpadala s časom drugih možnih prihodnjih sprememb Direktive.





4. ZAKLJUČEK

Komisija ni uporabila prenesenega pooblastila na podlagi Direktive 2008/105/ES, vendar bo to morda morala storiti v prihodnje. Evropski parlament in Svet poziva, naj se seznanita s tem poročilom.
Evropski razvojni sklad (ERS): napovedi obveznosti, plačil in prispevkov držav članic za leta 2018, 2019 in 2020 ter nezavezujoča napoved za leti 2021 in 2022

1.Predgovor

V skladu s členom 7(1) Notranjega sporazuma za 11. ERS in členom 21(2) Uredbe Sveta (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS), Komisija v tem dokumentu predstavlja ocene obveznosti, plačil in prispevkov za obdobje od leta 2018 do 2020, pri čemer upošteva napovedi Evropske investicijske banke (EIB).

V tem dokumentu so prikazane napovedi za finančno izvrševanje ERS (od 8. do 11. ERS) za obdobje od leta 2018 do 2020. Poleg tega je v tem dokumentu predstavljena nezavezujoča ocena prispevkov držav članic v ERS za leti 2021 in 2022.

Za instrumente, ki jih Evropska investicijska banka (EIB) upravlja v okviru 9., 10. in 11. ERS (Sklad za spodbujanje naložb in subvencionirane obrestne mere), države članice prispevke plačujejo neposredno Evropski investicijski banki (EIB).

2.Uvod

Komisija in EIB sta za vsako od držav AKP in ČDO posodobili svoje napovedi obveznosti in plačil za leta 2018, 2019 in 2020. Zlasti napovedi plačil so bile pripravljene zato, da bi lahko države članice čim natančneje ocenile zneske, ki jih morajo rezervirati v svojih nacionalnih proračunih, hkrati pa bi se zagotovila zadostna razpoložljiva finančna sredstva za ERS, da bi se izognili likvidnostnim težavam.

V skladu s členom 7 Notranjega sporazuma za 11. ERS in členom 21(2) finančne uredbe za 11. ERS so bile ocene obveznosti in plačil posodobljene na podlagi najnovejših napovedi.

Naslednji diagram ponazarja splošno gibanje bruto obveznosti in plačil od leta 1999 do leta 2017 ter napovedi za obdobje 2018–2020 (skupni zneski za Komisijo in EIB).





Bruto obveznosti in plačila: gibanje v obdobju 1999–2020 (v milijonih EUR)

Opomba: podatki o izvrševanju evropskih razvojnih skladov do 31. decembra 2017 (obveznosti in plačila) ter napovedi za obdobje 2018–2020.

3.Finančne napovedi za obdobje 2018–2020 (v milijonih EUR)

V naslednji preglednici so prikazani posodobljeni podatki o obveznostih, plačilih in prispevkih na podlagi najnovejših napovedi Komisije.

Napovedi za obdobje 2018–2020 (*) 2018 2019 2020 (v milijonih EUR) (v milijonih EUR) (v milijonih EUR) Obveznosti Komisija 4 537 4 057 3 823 EIB 880 930 930 Skupaj 5 417 4 987 4 753 Plačila Komisija 4 200 4 400 4 600 EIB 555 580 605 Skupaj 4 755 4 980 5 205 Prispevki Komisija 4 250 4 400 4 600 EIB 250** 300 300 Skupaj 4 500 4 700 4 900

* Bruto zneski, tj. pred odbitkom zneskov, ki izhajajo iz sprostitev obveznosti, ali izterjav/vrnjenih sredstev. To je v skladu s pristopom, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

** Pojasnjevalna opomba EIB za informacije z dne 17. 11. 2015, MD št.: 151/15 ADD 1 ACP.

4.Nezavezujoča ocena prispevkov za obdobje 2021–2022 (v milijonih EUR)
1.Uvod

Program Pericles 2020 (v nadaljnjem besedilu: program) se ustanovi v skladu z Uredbo (EU) št. 331/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 . Program Pericles 2020 je program izmenjave, pomoči in usposabljanja ter je namenjen spodbujanju ukrepov za zaščito evra pred ponarejanjem. Proračun za tekoče izvajanje programa je približno 1 milijon EUR na leto.

Program Pericles 2020 nadomešča program Pericles. Prvi program je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2001/923/ES z dne 17. decembra 2001 za obdobje štirih let (od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2005) in bil podaljšan s Sklepom Sveta 2006/849/ES z dne 20. novembra 2006 do 31. decembra 2013.

Splošni cilj sedanjega programa je preprečevanje ponarejanja in povezanih goljufij in boj proti njim ter s tem povečanje konkurenčnosti gospodarstva Unije in zagotavljanje vzdržnosti javnih financ . Natančneje, program varuje evrobankovce in evrokovance pred ponarejanjem in povezanimi goljufijami s podpiranjem in dopolnjevanjem dejavnosti držav članic in pomaga pristojnim nacionalnim organom in evropskim organom, da oblikujejo med seboj in s Komisijo tesno in redno sodelovanje ter izmenjavo najboljših praks, po potrebi vključno s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami .

V skladu s členom 13(4) Uredbe Komisija predloži neodvisno vmesno oceno (v nadaljnjem besedilu: ocena) programa Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2017. Oceno je opravil zunanji izvajalec in pri tem uporabil obstoječo okvirno pogodbo Komisije. Medresorska usklajevalna skupina, ki jo je ustanovil GD ECFIN, je pomagala ocenjevalcu zagotoviti nadzor kakovosti.

To sporočilo spremlja delovni dokument služb Komisije in poročilo izvajalca o oceni.

Ocena zajema različne vrste dejavnosti, ki so se izvajale v okviru programa leta 2014, 2015 in v prvi polovici leta 2016.

V skladu s členom 13(4) Uredbe je ocena med drugim obravnavala doseganje ciljev vseh ukrepov, ustreznost, učinkovitost, uspešnost, vzdržnost, dodano vrednost ter skladnost, pri čemer so bili upoštevani vsi elementi, potrebni za utemeljitev odločitve, ali se ukrepi in dejavnosti, ki se financirajo v okviru programa, podaljšajo, spremenijo ali začasno prekličejo. Glede na oceno se vse ugotovitve približujejo nedvoumnemu pozitivnemu splošnemu izidu. Ocena zlasti kaže, da je program zelo uspešen v zvezi z vsemi zgoraj navedenimi merili ocene, pri čemer so bile upoštevane nekatere možnosti za izboljšave.

2.Ocena o morebitnem podaljšanju, spremembi ali opustitvi programa
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN

SVETU



o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Direktivo 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene



1. UVOD

Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, ureja oskrbo in uporabo živali v znanstvene namene. Določa pravila o zamenjavi in zmanjšanju uporabe živali v postopkih ter o izboljšanju vzreje, nastanitve, oskrbe in uporabe živali, ki se jih uporablja v postopkih, o izvoru, vzreji, označevanju, oskrbi, nastanitvi in usmrtitvi živali, o delovanju in dovoljenju rejcev, dobaviteljev in uporabnikov ter o vrednotenju in odobritvi projektov, ki zajemajo uporabo živih živali v postopkih.

Ta direktiva Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih aktov za prilagoditev Priloge I in prilog od III do VIII (z izjemo določb iz oddelkov I in II Priloge VIII) znanstvenemu in tehničnemu napredku:

·PRILOGA I: Seznam živali iz člena 10 [obveznost posebne vzreje za uporabo v postopkih]

·PRILOGA III: Zahteve za ustanove ter oskrbo in nastanitev živali

·PRILOGA IV: Metode usmrtitve živali

·PRILOGA V: Seznam elementov iz člena 23(3) [podlaga, ki jo države članice uporabijo za določitev najmanjših zahtev za izobrazbo in usposobljenost osebja]

·PRILOGA VI: Seznam elementov iz člena 37(1)(c) [obvezne informacije, ki jih je treba vključiti v projektno vlogo]

·PRILOGA VII: Dolžnosti in naloge referenčnega laboratorija Unije [ustanovljen za usklajevanje validacije alternativnih metod na ravni Unije]

·PRILOGA VIII: Razvrstitev postopkov po težavnosti [primeri različnih vrst postopkov, ki se dodelijo vsaki od težavnostnih kategorij]

2. PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva v skladu s členom 51(1) Direktive 2010/63/EU. V skladu s to določbo je bilo pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov preneseno na Komisijo za obdobje osmih let z začetkom 9. novembra 2010, Komisija pa mora pripraviti poročilo o prenosu pooblastila najpozneje dvanajst mesecev pred koncem osemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 52.

3. IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA
Evropska agenda o migracijah, sprejeta maja 2015, je v okviru takojšnjih ukrepov za pomoč državam članicam, ki se spopadajo z velikim migracijskim pritiskom na zunanjih mejah EU, določila nov pristop žariščnih točk. Pristop žariščnih točk se trenutno izvaja v dveh državah članicah, in sicer v Grčiji in Italiji.

V skladu s tem pristopom vse ustrezne agencije EU in strokovnjaki iz držav članic na terenu sodelujejo z nacionalnimi in lokalnimi organi, da bi zadevnim državam članicam pomagali izpolniti njihove obveznosti po zakonodaji EU. Opredeljenih je bilo pet ključnih področij: vzpostavitev delujočih žariščnih točk, izvajanje sklepov o premestitvi, uspešno vračanje migrantov, ki niso upravičeni do mednarodne zaščite, izboljšanje upravljanja meja ter ustvarjanje zadostnih in ustreznih sprejemnih zmogljivosti.

Septembra 2015 je Komisija naredila še korak naprej in začrtala prednostne ukrepe EU za reševanje begunske krize. Ti so vključevali celovito uvedbo programa za premestitev in podpornih skupin za upravljanje migracij za delo na žariščnih točkah. Komisija je oktobra predložila poročilo o stanju izvajanja teh ukrepov. Poročilo je vključevalo podrobne informacije o naslednjih korakih na ključnih področjih, vključno s konkretnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti v Grčiji.

Komisija je decembra 2015 objavila podrobno poročilo o izvajanju pristopa žariščnih točk v Grčiji na petih področjih, navedenih zgoraj, 10. februarja pa je poročala o splošnem izvajanju prednostnih ukrepov in priložila poročilo o stanju izvajanja ukrepov v Grčiji.

Da bi Grčijo podprla pri izvajanju prednostnih ukrepov, ji je EU odločno izkazala solidarnost in ji namenila znatno finančno podporo, zlasti v zadnjih mesecih. Poleg skupnih sredstev, dodeljenih Grčiji za nacionalne programe v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Sklada za notranjo varnost (ISF), ki za obdobje 2014–2020 znašajo 509 milijonov EUR, je bila prejšnje leto v okviru obeh skladov Grčiji zagotovljena tudi znatna nujna pomoč v višini približno 150 milijonov EUR. Plačila predhodnega financiranja za nacionalne programe Grčije v skupni višini približno 70 milijonov EUR (33 milijonov EUR za obdobje 2014–2015 in 37 milijonov EUR za leto 2016) so bila izvedena, na voljo pa so ji bila dana tudi plačila predhodnega financiranja za nujno pomoč v višini približno 70,3 milijonov EUR.

Grčija je prva upravičenka financiranja EU na področju notranjih zadev, pri čemer skupni znesek dodelitev v njeno korist za nacionalne programe in nujno pomoč znaša približno 660 milijonov EUR. Grčija bi morala vse razpoložljive vire v okviru nacionalnih programov kar najbolje uporabiti in v celoti izkoristiti možnosti, ki jih nudijo drugi mehanizmi financiranja EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI).

V prilogi k temu poročilu so posodobljeni podatki iz poročila z dne 10. februarja, namenjeni pregledu izvajanja prednostnih ukrepov na petih področjih, navedenih zgoraj, opredeljeni pa so tudi ukrepi, ki jih je treba še sprejeti.
SPOROČILO KOMISIJE

Ocena obveznosti, plačil in prispevkov držav članic v Evropski razvojni sklad za leta 2012, 2013 in 2014

1. Uvod

V skladu s členom 7(1) in (5) notranjega sporazuma[1] Komisija v tem dokumentu predstavlja oceno obveznosti, plačil in prispevkov za obdobje 2012–2014[2] ter pri tem upošteva napovedi Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB). Za instrumente, ki jih Evropska investicijska banka upravlja za 9. in 10. ERS (Sklad za spodbujanje naložb in subvencionirane obrestne mere), države članice prispevke plačujejo neposredno Evropski investicijski banki. To sporočilo torej jasno razlikuje med zneski, ki jih upravlja EIB za 9. in 10. ERS, ter zneski, ki jih upravlja Komisija.

Spodnji diagram ponazarja splošni trend bruto obveznosti in plačil od leta 1999, vključno s pričakovanim razvojem v obdobju 2013-2014 (Komisija in EIB skupaj). Jasno se kaže trend zviševanja obveznosti in plačil od leta 1999 naprej, kar gre pripisati pospešenemu izvajanju pomoči.

.

2. Finančne napovedi za obdobje 2012–2014[3]

V spodnji preglednici so navedeni posodobljeni podatki o obveznostih, plačilih in prispevkih na podlagi najnovejših napovedi Komisije.

3. Napovedi za finančno izvrševanje za obdobje 2011–2013

Komisija in EIB sta za vsako od držav AKP[4] in ČDO[5] posodobili napovedi obveznosti in plačil za leti 2012 in 2013. Rezultati in zneski prispevkov, ki so potrebni za financiranje ERS za obdobje 2012–2013, so navedeni v prilogah 1 do 3, pri čemer so primerjani s podatki, predstavljenimi v sporočilu iz junija 2012[6].

Prispevki za leti 2012 in 2013 po obrokih in po državah članicah so navedeni v prilogah 4 in 5.

[1] Notranji sporazum med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP–ES o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja četrti del Pogodbe ES (UL L 247, 9.9.2006, str. 32).

[2] Ker o finančnem okviru za obdobje po letu 2013 še ni sklenjen dogovor in bo predvidoma bistveno vplival na zneske v zvezi z izvrševanjem, Komisija ne želi dati napovedi glede obveznosti, plačil in prispevkov za obdobje 2014–2016 (Komisija in EIB).

[3] Podatki za leto 2014 bodo posodobljeni po sprejetju finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

[4] Afriške, karibske in pacifiške države.

[5] Čezmorske države in ozemlja.

[6] COM(2012) 386 final z dne 10. julija 2012.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.4.2008

COM(2008) 203 konč.

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 4 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2008

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

(predložila Komisija)

PREDHODNI PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 4 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2008

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 272 Pogodbe,

- Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 177 Pogodbe,

- Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006[2], in zlasti člena 37 Uredbe,

predloži Evropska komisija proračunskemu organu predhodni predlog spremembe proračuna št. 4 k proračunu za leto 2008.

SPREMEMBE SPLOŠNEGA IZKAZA PRIHODKOV

Spremembe splošnega izkaza prihodkov se pošljejo ločeno po sistemu SEI-BUD. Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb splošnega izkaza prihodkov v proračunskem formatu.

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Namen tega predhodnega predloga spremembe proračuna št. 4/2008 je, da se v proračun vključi presežek, ki izhaja iz izvrševanja v proračunskem letu 2007. Kakor je določeno v členu 15(3) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[3], je to edini predmet tega PPSP, ki ga je treba predložiti v 15 dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa, kar je bilo 31. marca 2008.

1. Pri izvrševanju proračuna v proračunskem letu 2007 je nastal presežek v višini 1 528 833 290 EUR (brez neto salda Efte–EGP), ki se zato vknjiži v proračun za leto 2008 kot prihodek.

Vknjižba presežka se lahko prikaže na naslednji način:

2007 | Efta-EGP | Evropski skupnosti | Skupaj |

Prihodki za zadevno proračunsko leto | 136 671 660,00 | 117 426 308 469,91 | 117 562 980 129,91 |

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | –122 335 221,52 | –112 905 636 590,67 | –113 027 971 812,19 |

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | 0,00 | –3 114 011 336,73 | –3 114 011 336,73 |

Odobritve Efte, prenesene iz leta N–1 | –2 103 751,46 | 0,00 | –2 103 751,46 |

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 | 579 671,59 | 245 683 538,88 | 246 263 210,47 |

Tečajne razlike za zadevno leto | 0,00 | –123 510 791,35 | –123 510 791,35 |

Realizacija proračuna 2007 | 12 812 358,61 | 1 528 833 290,04 | 1 541 645 648,65 |

2. Zaradi vključitve tega presežka v proračun se bo ustrezno zmanjšal skupni prispevek držav članic k financiranju proračuna EU. Na to skupno zmanjšanje prispevka po državah članicah bodo vplivale tudi posodobljene napovedi za lastna sredstva (TLS, DDV in BND), vključno s posodobljenim zneskom za popravek za Združeno kraljestvo. Komisija bo na začetku junija v ločenem predhodnem predlogu spremembe proračuna predložila posodobljene napovedi, za katere se pričakuje, da bodo nadalje spremenile zneske prispevkov po državah.

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 390, 30.12.2006, str. 1.

[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, glede sklepa o določitvi seznama posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni biti člani arbitražnega razsodišča v okviru Sporazuma

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Komisija predlaga, naj Svet določi stališče, ki naj se v imenu Unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o trgovini in sodelovanju), glede sklepa Partnerskega sveta o določitvi seznama posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni biti člani arbitražnega razsodišča v okviru Sporazuma.

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum o trgovini in sodelovanju

Sporazum o trgovini in sodelovanju, ki sta ga sklenila EU in Združeno kraljestvo, določa preferenčne režime na področjih, kot so trgovina z blagom in storitvami, digitalna trgovina, intelektualna lastnina, javno naročanje, letalski in cestni promet, energetika, ribištvo, koordinacija sistemov socialne varnosti, kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, tematsko sodelovanje in sodelovanje v programih Unije. Temelji na določbah, ki zagotavljajo enake konkurenčne pogoje in spoštovanje temeljnih pravic.

2.2.Partnerski svet

Partnerski svet, ustanovljen na podlagi člena 7(1) Sporazuma o trgovini in sodelovanju, sestavljajo predstavniki Unije in Združenega kraljestva. Sopredsedujeta mu Unija in Združeno kraljestvo. V Prilogi 1 k Sporazumu o trgovini in sodelovanju je določen poslovnik Partnerskega sveta. Naloge Partnerskega sveta so določene v členu 7 Sporazuma o trgovini in sodelovanju in zajemajo predvsem:

·nadzor nad doseganjem ciljev Sporazuma in morebitnih dopolnilnih sporazumov ter

·sprejemanje sklepov in priporočil, tudi sprememb Sporazuma, v primerih, ki jih ta določa.

2.3.Predvideni akt Partnerskega sveta

V skladu s členom 752(1) Sporazuma o trgovini in sodelovanju Partnerski svet najpozneje 180 dni po začetku veljavnosti Sporazuma o trgovini in sodelovanju pripravi seznam vsaj 15 posameznikov s strokovnim znanjem iz posebnih področij, zajetih v Sporazum ali njegove dopolnilne sporazume, ki so pripravljeni in sposobni biti člani arbitražnega razsodišča. Seznam je sestavljen iz treh podseznamov:

(a)enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Unije;

(b)enega podseznama posameznikov, sestavljenega na podlagi predlogov Združenega kraljestva, ter

(c)enega podseznama posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic, za opravljanje funkcije predsednika arbitražnega razsodišča.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Krog trgovinskih pogajanj iz Dohe (imenovan tudi razvojna agenda iz Dohe) v okviru Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) se je začel leta 2001 in je zajemal širok sklop vprašanj, vključno s subvencijami za ribištvo, kmetijstvom, industrijskim blagom, storitvami, industrijskimi subvencijami in razvojnimi vprašanji. Namen pogajanj STO o subvencijah za ribištvo je bila uresničitev cilja Združenih narodov glede trajnostnega razvoja 14.6.

Cilj ZN glede trajnostnega razvoja 14.6 vsebuje namero o prepovedi nekaterih oblik subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu, in odpravi subvencij, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ter o opustitvi uvedbe takšnih novih subvencij, pri čemer priznava, da bi morala biti ustrezna in učinkovita posebna in diferencirana obravnava držav v razvoju in najmanj razvitih držav sestavni del pogajanj o subvencijah za ribištvo v okviru STO.

Na 12. ministrski konferenci STO, ki je potekala od 12. do 17. junija 2022 v Ženevi, je bilo doseženo soglasje o Sporazumu o subvencijah za ribištvo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Na 12. ministrski konferenci STO je bil sprejet tudi Protokol o spremembi Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije z vključitvijo Sporazuma o subvencijah za ribištvo iz Priloge k navedenemu protokolu v Marakeški sporazum za Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

Sporazum je ključni korak za zagotovitev, da je glavni cilj subvencij za ribištvo trajnostnost ter da se prepreči škoda, povzročena oceanom in staležem rib, ki so nepogrešljivi za preživljanje obalnih skupnosti po vsem svetu. Vse članice STO so se, kot še nikoli doslej, strinjale z znatnimi omejitvami subvencioniranja netrajnostnega ribolova, zlasti: