OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. PRAVNI OKVIR PREDLOGA

Člen 2 Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Akt o pogojih pristopa) določa, da so od dneva pristopa določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, za Hrvaško zavezujoče pod pogoji, ki jih določajo te pogodbe in akti ter Akt o pogojih pristopa.

Člen 43 Akta o pogojih pristopa določa, da Svet, ki s kvalificirano večino na predlog Komisije določi pogoje, pod katerimi se lahko opusti zahteve za vstopno ali izstopno skupno deklaracijo v zvezi z blagom, ki se prevaža prek neumskega koridorja.

Uredba (ES) št. 648/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2005[1] je spremenila Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992[2] o carinskem zakoniku Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: zakonik), da bi se zagotovila ustrezna pravna podlaga za analizo tveganja.

V skladu s členom 36a(1) zakonika in ob upoštevanju nekaterih izjem ali odstopanj iz člena 181c Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993[3] (v nadaljnjem besedilu: IDCZ) o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti je blago, vneseno v carinsko območje Unije, zajeto s skupno deklaracijo (v nadaljnjem besedilu: vstopna skupna deklaracija).

V skladu s členom 182a(1) zakonika in ob upoštevanju ustreznih izjem ali odstopanj, kot se uporabljajo v skladu s členom 842a(3) in (4) IDCZ, se v primeru blaga, ki začasno zapusti carinsko območje EU, vendar se pri tem ne izvozi, ponovno izvozi ali je v tranzitnem postopku, zahteva izstopna skupna deklaracija.

Člena 36b(2) in 182d(2) zakonika zahtevata za vložitev teh skupnih deklaracij uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov, da se omogoči elektronska izmenjava podatkov med carinskimi organi, in sicer z namenom, da bi carinske kontrole temeljile na analizi tveganja z uporabo avtomatiziranih sistemov, kot zahteva člen 13 zakonika.

2. NEUMSKI KORIDOR

Neumski koridor je del ozemlja Bosne in Hercegovine z dostopom do obale Jadranskega morja, ki deli kopno ozemlje Hrvaške na dva dela, s čimer ločuje okolico mesta Dubrovnik od preostalega ozemlja države. Trenutno je jadranska avtocesta, tj. dvopasovna državna cesta D8, ki poteka skozi neumski koridor, edina kopenska prometna povezava med območjem Dubrovnika in preostalim ozemljem Hrvaške. Odsek te ceste, ki poteka preko ozemlja Bosne in Hercegovine pri Neumu, je dolg 9,25 km. Na ozemlju Hrvaške sta dva mejna prehoda, ki se nahajata na obeh straneh omenjene ceste v neumskem koridorju. To sta Klek – Neum I na zahodnem delu neumskega koridorja in Zaton Doli – Neum II na vzhodnem delu neumskega koridorja. Da vozilo prepotuje razdaljo med tema dvema točkama traja približno 10 do 15 minut.

Lokalno gospodarstvo v okolici mesta Dubrovnik je osredotočeno predvsem na turizem, s katerim se večinoma ukvarjajo mala in srednja podjetja, odvisna od dobave blaga z večinskega ozemlja Hrvaške, katerega vrednost je običajno manjša od 10 000 EUR na pošiljko.

Trenutno je 89 % blaga, ki se prevaža preko neumskega koridorja, blago, ki je pridobilo status blaga v prostem prometu na Hrvaškem. Preko koridorja se prepeljejo z dokumenti v papirni obliki, ki so enakovredni dokumentu T2L iz člena 317(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Carinski organi Hrvaške ugotovijo identiteto vozil in blaga, pri čemer preverijo spremne komercialne dokumente, preden začasno zapustijo carinsko območje Hrvaške. Prav tako je treba carinske preglede in kontrole opraviti, kot je ustrezno, ob ponovnem vstopu blaga po prečkanju neumskega koridorja. Zmogljivost carinskih kontrol je treba v času pristopa Hrvaške k EU okrepiti.

Uporaba carinske zakonodaje EU od datuma pristopa Hrvaške bo zahtevala izvedbo carinskih formalnosti, analize tveganja in kontrol za namene varnosti in zaščite ter elektronsko predložitev in izmenjavo informacij v ta namen. To zahteva znatne naložbe in prizadevanja za zagotovitev ustreznega okvira IT. Glede na posebne okoliščine neumskega koridorja se zdi uporaba teh ukrepov pretirano obremenjujoča in nesorazmerna.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Na podlagi člena 43 Akta o pogojih pristopa je treba sprejeti poseben akt Sveta, da se določijo pogoji za odstopanje od vstopne/izstopne skupne deklaracije za blago, ki se prevaža preko neumskega koridorja.

V skladu s skupnim stališčem Evropske unije o tej zadevi[4] se odstopanja od predložitve vstopne in izstopne skupne deklaracije uporabljajo pod naslednjimi pogoji:

– blago ima skupnostni status,

– blago spremljajo komercialni dokumenti (račun ali prevozni dokumenti), ki bi morali vsebovati vsaj sklop podatkov, ki se zahtevajo v členu 317(2) IDCZ, in skupno vrednost blaga,

– skupna vrednost blaga, ki se prevaža z vozilom, ne presega 10 000 EUR,

– zadevni dokument ob izstopu blaga potrdijo carinski organi Hrvaške z uradnimi oznakami (podpis, žigi ter datum in čas izstopa),

– če se ugotovi, da je to potrebno, se ob izstopu iz Hrvaške na pošiljke ali prevozna sredstva ustrezno namestijo carinske oznake,

– ob ponovnem vstopu na ozemlje Hrvaške carinski organi preverijo dokumente, čas, porabljen za prečkanje koridorja, carinske oznake (če obstajajo) in blago (kjer je to primerno).

Uporaba teh odstopanj ne posega v zahtevo, da se izvedejo analiza tveganja in kontrole za namene varnosti in zaščite, izmenjava informacij o tveganjih v skladu s členom 4g(2) IDCZ in ustrezni ukrepi v primeru nepravilnosti. Hrvaška bi morala Komisiji predložiti zadostna dokazila, da je ureditev, ki jo uporabljajo carinski organi, enakovredna standardom analize tveganja iz carinske zakonodaje EU.

Poleg navedene izmenjave informacij o tveganju Hrvaška redno obvešča Komisijo v skladu z dogovorjenimi postopki skupnega okvira za obvladovanje tveganja za nepravilnosti, ki so bile ugotovljene, in po potrebi ukrepih, ki so bili nato sprejeti.

Pregled, katerega cilj je preverjanje pravilne uporabe tega režima, se izvede dve leti po datumu pristopa.

Kjer je to primerno, Svet na podlagi predloga Komisije spremeni ali prekliče ta režim.

2013/0003 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o opustitvi zahteve za predložitev vstopne in izstopne skupne deklaracije za blago Unije, ki se prevaža preko neumskega koridorja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Hrvaške, zlasti člena 3(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Hrvaške, zlasti člena 43 Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Države članice Unije in Hrvaška so 9. decembra 2011 podpisale Pogodbo o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: pogodba o pristopu). V skladu s členom 3(3) pogodbe o pristopu naj bi začela veljati 1. julija 2013, če so vse listine o ratifikaciji deponirane pred navedenim datumom.

(2) V skladu s členom 2 Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške in prilagoditvah Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Akt o pogojih pristopa) so od dneva pristopa določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, za Hrvaško zavezujoče pod pogoji, ki jih določajo te pogodbe in Akt o pogojih pristopa.

(3) Ozemlje Neuma („neumski koridor“) je območje, kjer se ozemlje Bosne in Hercegovine dotika jadranske obale in tako ločuje območje Dubrovnika od preostalega ozemlja Hrvaške. Turizem je zelo pomemben za lokalno gospodarstvo, poganjajo pa ga mala in srednja podjetja, odvisna od dobav s preostalega ozemlja Hrvaške. Vrednost takih dobav običajno ne presega 10 000 EUR na pošiljko, 89 % tega blaga pa ima status blaga v prostem prometu na ozemlju Hrvaške.

(4) Člen 43 Akta o pogojih pristopa določa, da Svet, ki s kvalificirano večino na predlog Komisije določi pogoje, pod katerimi se lahko opusti zahteva za vstopno ali izstopno skupno deklaracijo v zvezi z blagom Unije, ki se prevaža prek neumskega koridorja.

(5) V skladu s členoma 36a(1) in 182a(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti[5] (v nadaljnjem besedilu: carinski zakonik Skupnosti) mora biti za blago, ki vstopa na carinsko ozemlje Unije ali ga zapušča, vnaprej predložena skupna deklaracija v elektronski obliki, ki vsebuje podatke, potrebne za izvedbo analize tveganja.

(6) Glede na posebne lastnosti lokalnega gospodarstva je primerno, da se predvidijo izjeme od obveznosti predložitve vstopne in izstopne skupne deklaracije za blago Unije, ki se prevaža preko neumskega koridorja.

(7) Carinski organi bi morali na podlagi podatkov na računu in prevoznih dokumentih, ki spremljajo blago, izvajati učinkovito analizo tveganja in varnostne carinske kontrole.

(8) Sedanja ureditev odstopa od načela elektronske predhodne predložitve podatkov o varnosti in zaščiti, vzpostavljenega v skladu s carinskim zakonikom Skupnosti. Da se zagotovijo učinkovita in uspešna analiza tveganja ter kontrole za namene varnosti in zaščite, bi morala Hrvaška zagotoviti, da so na mejnih prehodih neumskega koridorja na voljo potrebni človeški viri, oprema in kontrola.

(9) Kadar se ugotovi, da pošiljka ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, se za zadevno pošiljko ne bi smelo dovoliti, da ponovno vstopi na ozemlje Hrvaške, razen če je bila opravljena ocena s tem povezanega tveganja ter so bili na podlagi analize tveganja sprejeti učinkoviti in ciljno usmerjeni ukrepi.

(10) Poleg izmenjave informacij za namene varnosti in zaščite, kot je določeno v členu 4g(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93, bi morala Hrvaška redno obveščati Komisijo v skladu s postopki skupnega okvira za obvladovanje tveganja za kakršne koli ugotovljene nepravilnosti in po potrebi o ukrepih, ki jih je nato sprejela v zvezi s prevozom blaga preko neumskega koridorja.

(11) Oceno za namene preverjanja pravilne uporabe te uredbe bi bilo treba izvesti dve leti po datumu pristopa –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa pravila, v skladu s katerimi:

(a) se zahteva za izstopno skupno deklaracijo opusti za blago Unije, ki zapusti ozemlje Hrvaške zaradi prevoza preko neumskega koridorja;

(b) se zahteva za vstopno skupno deklaracijo opusti za blago Unije, ki ponovno vstopi na ozemlje Hrvaške po prevozu preko neumskega koridorja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „blago Unije“ pomeni blago, opredeljeno v členu 4(7) carinskega zakonika Skupnosti;

(2) „območje Dubrovnika“ pomeni upravno regijo Dubrovnik, kot je določena v skladu z nacionalno zakonodajo Hrvaške;

(3) „večinsko ozemlje Hrvaške“ pomeni ozemlje Hrvaške, razen območja Dubrovnika;

(4) „neumski koridor“ pomeni območje, ki je del ozemlja Bosne in Hercegovine in ločuje območje Dubrovnika od večinskega ozemlja Hrvaške;

(5) „carinski organi“ pomenijo carinske organe Hrvaške na mejnih prehodih za izstop in ponoven vstop pri neumskem koridorju;

(6) „izstop“ pomeni izstop blaga, in sicer z območja Dubrovnika na večinsko ozemlje Hrvaške preko neumskega koridorja ali z večinskega ozemlja Hrvaške na območje Dubrovnika preko neumskega koridorja;

(7) „ponovni vstop“ pomeni vstop blaga na območje Dubrovnika z večinskega ozemlja Hrvaške preko neumskega koridorja ali na večinsko ozemlje Hrvaške z območja Dubrovnika preko neumskega koridorja.

Člen 3

Opustitev zahteve za predložitev izstopne ali vstopne skupne deklaracije

1. Izstopna skupna deklaracija se za blago Unije ob izstopu ne zahteva.

2. Vstopna skupna deklaracija se za blago Unije ob ponovnem vstopu ne zahteva.

Člen 4

Pogoji za uporabo opustitve

Člen 3 se uporablja, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) skupna vrednost posamezne pošiljke blaga Unije, ki se prevaža preko neumskega koridorja, ne presega 10 000 EUR ali enakovredne vrednosti v lokalni valuti;

(b) blago iz točke (a) tega člena spremljajo računi ali prevozni dokumenti, ki:

i) vsebujejo vsaj podrobnosti iz prvega pododstavka člena 317(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93[6] in skupno vrednost blaga;

ii) so jih carinski organi ob izstopu potrdili z uradnimi oznakami;

iii) se ob ponovnem vstopu predložijo v preverjanje carinskim organom.

Člen 5

Carinske kontrole

1. Analizo tveganja, povezano s carinskimi kontrolami, ki se izvajajo za blago Unije, ki se prevaža preko neumskega koridorja, lahko carinski organi izvajajo na druge načine kot s tehnikami avtomatske obdelave podatkov.

2. Hrvaška zagotovi, da so na mejnih prehodih pri izstopu blaga, ki se prevaža preko neumskega koridorja, z njenega ozemlja in njegovem ponovnem vstopu nanj, na voljo vsa potrebna sredstva, oprema, objekti za kontrole in zmogljivosti za zagotovitev uporabe te uredbe na dan njenega pristopa.

3. Pri izstopu carinski organi:

(a) določijo časovno omejitev za prevoz blaga Unije čez neumski koridor;

(b) navedeno časovno omejitev navedejo skupaj z datumom potrditve računa ali prevoznega dokumenta iz člena 4(b)(ii);

(c) če menijo, da je to potrebno, na prostor, v katerem je blago, ali na vsak posamezen paket blaga, ki se bo prevažalo preko neumskega koridorja, namestijo carinske oznake.

4. Pri ponovnem vstopu carinski organi:

(a) izvedejo analizo tveganja za namen varnosti in zaščite;

(b) preverijo račune ali prevozne dokumente, ki spremljajo blago;

(c) preverijo spoštovanje časovne omejitve iz člena 5(3)(a);

(d) preverijo neoporečnost carinskih oznak, če so bile nameščene v skladu s členom 5(3)(c);

(e) po potrebi opravijo fizični pregled blaga;

(f) odstranijo carinske oznake, če je ustrezno.

5. Če carinski organi ugotovijo, da zahteva iz te uredbe ni bila izpolnjena, ponovni vstop takšne pošiljke dovolijo, če:

(a) je bila opravljena učinkovita analiza tveganja;

(b) so na podlagi analize iz točke (a) carinski organi sprejeli učinkovite ukrepe, ki so posebej usmerjeni v preprečevanje tveganj, povezanih z varnostjo in zaščito.

Člen 6

Informacije

Hrvaška obvesti Komisijo o kakršnih koli nepravilnostih, ugotovljenih v zvezi z uporabo te uredbe, in o konkretnih ukrepih, ki so bili sprejeti za odpravo teh nepravilnosti, vsaj dva meseca po začetku veljavnosti te uredbe in najpozneje 1. marca 2014.

Člen 7

Poročilo

Komisija Svetu predloži poročilo z oceno uporabe pravil iz te uredbe najpozneje dve leti po pristopu Hrvaške.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 1. julija 2013, če začne veljati Pogodba o pristopu.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 117, 4.5.2005, str. 13.

[2] UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

[3] UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

[4] Dokument Sveta 12133/11 z dne 28. junija 2011.

[5] UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

[6] UL L 253, 11.10.1993, str. 1.