Posebno poročilo Podpora EU  
za boj proti mučenju  
in odpravo smrtne kazniSL 2015  št. 09
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Print ISBN 978-92-872-2642-6 ISSN 1831-094X doi:10.2865/329822 QJ-AB-15-009-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-2632-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/960241 QJ-AB-15-009-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-2656-3 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/97416 QJ-AB-15-009-SL-E
 © Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Podpora EU  
za boj proti mučenju  
in odpravo smrtne kazni
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 09
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat III, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Karel Pinxten in je 
specializiran za področje porabe za zunanje ukrepe. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Klaus‑Heiner 
Lehne, pri njej pa so sodelovali ataše kabineta g. Lehneja Thomas Arntz, vodja enote Sabine Hiernaux‑Fritsch, vodja ekipe 
Werner Vlasselaer ter revizorja Kim Hublé in Athanasios Tsamis.
Od leve proti desni: S. Hiernaux‑Fritsch, T. Arntz, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis,  
K. Hublé, W. Vlasselaer.

03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
I–VII  Povzetek
1–10  Uvod
1–4 Razširjenost mučenja in smrtne kazni
5–10  EU je zavezana boju proti mučenju in smrtni kazni
11–12  Obseg revizije in revizijski pristop
13–53  Opažanja
13–30  Komisija kljub ustreznim ocenam potreb ni optimalno usmerila financiranja
14–20  Strategije za človekove pravice za posamezne države pri dodelitvi financiranja niso bile ustrezno 
upoštevane, usklajevanje z drugimi ukrepi EU pa je bilo slabo
21–27  Proces izbire projektov je bil dobro dokumentiran, vendar ni bil dovolj dosleden
28–30  Pristop, ki temelji na povpraševanju, je zagotovil, da so imele organizacije upravičenke dovolj strokovnega 
znanja za ukrepe in občutek lastništva nad njimi, vendar je imel tudi slabosti
31–53  Projekti so se izvajali po načrtu, skupni učinek financiranja iz evropskega instrumenta za 
demokracijo in človekove pravice pa je bil majhen
32–39  Projektne dejavnosti so se v glavnem izvajale po načrtu
40–48 Učinek financiranja iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice je bil majhen zaradi 
skromnega finančnega prispevka evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, ki je bil 
dodeljen v premajhnih zneskih, in v nekaterih primerih zaradi neugodnih političnih razmer
49–53  Dosežki projektov so trajnostni, vendar organizacije civilne družbe zaradi nepovratnih sredstev niso 
postale bolj samozadostne
04 Kazalo
54–56  Sklepi in priporočila
 Priloga I – Smrtna kazen v Afriki
 Priloga II – Smrtna kazen v Aziji
 Priloga III – Smrtna kazen v Latinski Ameriki
 Priloga IV – Smrtna kazen v Združenih državah Amerike
 Priloga V – Svetovni razpisi za zbiranje predlogov 2007–2013
 Priloga VI  –  Projekti, pri katerih so revizorji Sodišča pregledali oceno vsebinskih zasnov 
in popolnih predlogov, ki jo je pripravila Komisija
 Priloga VII  – Preučena nepovratna sredstva
 Odgovori Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje
05
 Kratice
COHOM : Delovna skupina Sveta za človekove pravice
EIDHR : Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice
ESZD : Evropska služba za zunanje delovanje
MOPPM : Opcijski protokol h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali 
ravnanju
ZN: Združeni narodi
06
 Povzetek
I
Mednarodna skupnost si zelo prizadeva za izkoreninje ‑
nje mučenja in drugega grdega ravnanja. Kljub temu 
se mučenje v številnih državah nadaljuje, mučitelji 
pa ostajajo nekaznovani. V 58 državah smrtna kazen 
še vedno obstaja. Vsako leto se izvrši več kot 5 000 
usmrtitev.
II
EU se odločno zavzema za preprečevanje in izkoreni ‑
njenje vseh oblik mučenja in drugega grdega ravnanja 
ter za odpravo smrtne kazni po vsem svetu. Za uresni ‑
čitev teh ciljev uporablja vrsto diplomatskih pobud, ki 
vključujejo dvostranske sporazume, politični dialog in 
sodelovanje v večstranskih forumih. Poleg tega meni, 
da je napredek pri spoštovanju človekovih pravic 
eden ključnih pogojev za razvojno sodelovanje, zato 
financira projekte, namenjene reševanju teh vprašanj. 
Glavni instrument, ki se pri tem uporablja, je evrop ‑
ski instrument za demokracijo in človekove pravice 
(EIDHR), ki organizacijam civilne družbe zagotavlja 
nepovratna sredstva za izvajanje projektov. V obdobju 
2007–2013 je Komisija iz evropskega instrumenta za 
demokracijo in človekove pravice dodelila 183 pogodb 
o nepovratnih sredstvih v skupni višini 100,9  mili ‑
jona EUR za projekte, povezane z bojem proti mučenju 
in smrtni kazni.
III
Sodišče je ocenilo uspešnost spodbujanja prepre ‑
čevanja mučenja in rehabilitacije žrtev mučenja ter 
odprave smrtne kazni v okviru evropskega instru ‑
menta za demokracijo in človekove pravice. Sodišče se 
je osredotočilo na to, kako so bila sredstva dodeljena 
in ali so bili doseženi trajnostni rezultati. Revizijsko 
delo je zajemalo analitični pregled, razgovore z usluž ‑
benci Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje 
(ESZD) in organizacij upravičenk ter podrobno preu ‑
čitev vzorca 31 projektov, kar je vključevalo službena 
potovanja v London, Demokratično republiko Kongo, 
Gruzijo in Južno Afriko ter dokumentacijski pregled 
projektov v zvezi s Kitajsko in Združenimi državami 
Amerike.
Povzetek 07
IV
Sodišče je prišlo do zaključka, da je bila podpora iz 
EIDHR, namenjena boju proti mučenju, rehabilita ‑
ciji žrtev mučenja in odpravi smrtne kazni, le delno 
uspešna.
V
Komisija ustrezno določa prioritete na področju 
človekovih pravic za vsako državo partnerico posebej. 
Sredstva so bila sicer na splošno dobro dodeljena, ven ‑
dar Komisija teh prioritet ne upošteva dovolj. Poleg 
tega financirani projekti pogosto niso dobro usklajeni 
z drugimi ukrepi EU, kot sta tradicionalna razvojna 
podpora in dialog z državo partnerico. Pristop k finan ‑
ciranju projektov, ki temelji na povpraševanju, je 
zagotovil, da so projekte v glavnem izvajale motivi ‑
rane organizacije civilne družbe z dobrim strokovnim 
znanjem. Izbira projektov je bila dobro dokumenti ‑
rana, vendar ni bila dovolj dosledna. Kadar so bile 
pri izbranih projektih ugotovljene slabosti, zasnova 
projektov ni bila ustrezno izboljšana.
VI
Projektne dejavnosti so bile izvedene po načrtu in 
so večinoma stroškovno učinkovite. Rezultati, dose ‑
ženi z nepovratnimi sredstvi, so trajnostni. Vendar so 
sistemi za merjenje učinkov šibki, saj nimajo jasnih 
logičnih okvirov za projekte, natančno opredeljenih 
referenčnih vrednosti in ciljev ter doslednega pristopa 
k vrednotenju projektov. Kadar projekti zagotavljajo 
neposredno pomoč žrtvam, je učinek otipljiv, četudi 
omejen na razmeroma majhne ciljne skupine. Učinek 
drugih projektov, katerih cilj so zakonodajne reforme 
ali reforme politik, je majhen, saj je napredek odvi ‑
sen tudi od številnih drugih dejavnikov in političnih 
razmer, ki niso bili vedno ugodni. Možnosti, da bodo 
doseženi rezultati trajnostni, so velike. Po drugi strani 
pa organizacije civilne družbe, ki so prejele podporo, 
še vedno ostajajo zelo odvisne od finančne podpore.VII
Sodišče izreka Komisiji več priporočil za izboljšanje 
podpore boju proti mučenju in smrtni kazni. Pripo ‑
ročila se nanašajo na ciljno usmerjanje finančnih 
virov, usklajevanje z drugimi prizadevanji EU, izbiro 
in izboljšanje projektnih predlogov, okvir za mer ‑
jenje smotrnosti poslovanja in trajnost organizacij 
upravičenk.
08
 Uvod
Razširjenost mučenja  
in smrtne kazni
01 
V skladu s Splošno deklaracijo človeko ‑
vih pravic1 nihče ne sme biti podvržen 
mučenju ali okrutnemu, nečloveškemu 
ali ponižujočemu ravnanju ali kazno ‑
vanju2. Konvencija ZN proti mučenju in 
drugim krutim, nečloveškim ali po ‑
niževalnim kaznim ali ravnanju3, ki je 
bila podpisana leta 1984, opredeljuje 
pojem mučenja (glej okvir 1 ) in določa 
pravila, ki naj jih države uporabljajo za 
uspešnejši boj proti mučenju. Do kon ‑
ca leta 2014 je Konvencijo podpisalo in 
ratificiralo 156 držav, samo podpisalo, 
ne pa tudi ratificiralo, pa 10.02 
Namen Opcijskega protokola h Kon ‑
venciji proti mučenju in drugim krutim, 
nečloveškim ali poniževalnim kaznim 
ali ravnanju4 (MOPPM) je vzpostaviti 
sistem rednih obiskov neodvisnih 
mednarodnih in nacionalnih organov 
v prostorih za pridržanje, da bi se pre ‑
prečilo mučenje. Do konca leta 2014 
je MOPPM podpisalo in ratificiralo 
76 držav, samo podpisalo in ne tudi 
ratificiralo pa 19. Povečanje števila rati ‑
ficiranih MOPPM je še vedno velik izziv.
03 
Kljub prizadevanjem mednarodne 
skupnosti se mučenje v številnih dr ‑
žavah nadaljuje, mučitelji pa ostajajo 
nekaznovani. Nedavna poročila med ‑
narodnih organizacij civilne družbe5 
kažejo, da sta mučenje in grdo ravna ‑
nje še vedno razširjena v 131 državah 
po svetu, zato so izzivi v zvezi s prepre ‑
čevanjem mučenja in rehabilitacijo 
žrtev še vedno pomembni.1 Generalna skupščina 
Združenih narodov (ZN) jo je 
sprejela 10. decembra 1948.
2 Člen 5 Deklaracije.
3 Sprejeta in na voljo za podpis, 
ratifikacijo in pridružitev je bila 
z resolucijo Generalne 
skupščine št. 39/46 z dne 
10. decembra 1984 z začetkom 
veljavnosti 26. junija 1987.
4 Generalna skupščina 
Združenih narodov ga je 
sprejela 18. decembra 2002, 
veljati pa je začel 
22. junija 2006.
5 Poročilo organizacije Amnesty 
International 2014/2015 
o stanju na področju 
človekovih pravic po svetu 
z naslovom The State of the 
World’s Human Rights  in 
svetovno poročilo organizacije 
Human Rights Watch iz 
leta 2015 z naslovom World 
Report 2015 (Events of 2014) .
Opredelitev mučenja
Mučenje je vsako dejanje, ki osebi namenoma prizadene hudo bolečino ali trpljenje, bodisi telesno ali du ‑
ševno, da bi se od nje ali koga drugega dobila obvestila ali priznanja ali da bi se kaznovala za dejanje, ki ga je 
storila sama ali kdo drug ali je zanj osumljena sama ali kdo drug, da bi se ustrahovala ali nanjo izvajal pritisk ali 
da bi se ustrahoval kdo drug ali nanj izvajal pritisk, ali iz kateregakoli drugega razloga, ki temelji na katerikoli 
obliki diskriminacije, če to bolečino ali trpljenje prizadeva uradna oseba ali kdo drug, ki nastopa kot oseba 
z uradnim statusom ali na njeno pobudo ali z njeno izrecno privolitvijo ali privolitvijo molče.6
6 Dikcija, ki se uporablja v zvezi z dopuščanjem ali vednostjo uradne osebe, razširja obveznosti države na zasebno področje in bi jo bilo treba 
razlagati tako, da vključuje primere, v katerih država ne zagotovi zaščite oseb v njeni pristojnosti pred mučenjem in grdim ravnanjem, ki ju 
zagrešijo posamezniki.Okvir 1
09 Uvod
7 Zakonsko ali v praksi. Sedem 
od teh držav je odpravilo 
smrtno kazen samo za 
„navadna“, ne pa tudi za 
„izjemna“ kazniva dejanja, kot 
so kazniva dejanja v okviru 
vojaškega prava ali kazniva 
dejanja, storjena v izjemnih 
okoliščinah.
8 Vir: Amnesty International. Ti 
podatki so ocene, saj številne 
države uradnih podatkov ne 
objavljajo.
9 Zaradi lažje berljivosti se 
v nadaljnjem besedilu za 
pojem mučenja in drugega 
grdega ravnanja uporablja 
izraz mučenje.
10 Členi 2, 3, 6 in 21 Pogodbe EU 
ter člen 205 Pogodbe 
o delovanju EU.
11 Svet ju je sprejel 
25. junija 2012.
12 Za afriške, karibske in pacifiške 
države Sporazum iz Cotonouja 
določa medsebojne 
obveznosti, vključno 
s spoštovanjem človekovih 
pravic, ki se spremljajo 
v okviru stalnega dialoga in 
vrednotenja. Za medsebojne 
obveznosti velja klavzula 
o reševanju sporov iz člena 96, 
na podlagi katere se lahko za 
dano državo sprejmejo 
posvetovanja in ustrezni 
ukrepi, vključno z prekinitvijo 
sporazuma.
13 Kot so Tretji odbor Generalne 
skupščine ZN, Svet ZN za 
človekove pravice, 
Organizacija za varnost in 
sodelovanje v Evropi in Svet 
Evrope.04 
Čeprav je 140 držav odpravilo smrtno 
kazen,7 ta v 58 državah še vedno obsta ‑
ja (glej Priloge od I do IV ). V obdobju 
2007–2014 je bilo v 37 državah skupaj 
izvršenih povprečno več kot 5 000 
usmrtitev na leto.8 Več kot 83 % usmrti ‑
tev je bilo izvršenih na Kitajskem, več 
kot 13 % v Iranu, Iraku, Severni Koreji in 
Savdski Arabiji ter približno 3 % v dru ‑
gih državah. Konec leta 2014 je bilo po 
svetu več kot 19 000 na smrt obsojenih 
oseb.
EU je zavezana boju proti 
mučenju in smrtni kazni
05 
Izkoreninjene vseh oblik mučenja in 
drugega grdega ravnanja9 ter odprava 
smrtne kazni sta prioriteti politike EU 
na področju človekovih pravic. Močna 
zavezanost EU na tem področju temelji 
na pogodbah EU10 ter se odraža v stra ‑
teškem okviru in akcijskem načrtu za 
človekove pravice in demokracijo11 ter 
smernicah EU (glej okvir 2 ).06 
EU uresničuje cilje politike na podro ‑
čju človekovih pravic v okviru vrste 
diplomatskih dejavnosti. Sporazumi 
o partnerstvu in sodelovanju z drža ‑
vami, ki niso članice EU, vključujejo 
klavzulo o človekovih pravicah, ki naj 
bi spodbujala države k izpolnjevanju 
standardov na področju človekovih 
pravic. Za neizpolnjevanje teh standar ‑
dov so določeni različni ukrepi, kot je 
zmanjšanje ali odložitev sodelovanja.12 
EU vključuje vprašanja človekovih 
pravic tudi v politične dialoge z dr ‑
žavami partnericami ali regionalnimi 
organizacijami. Poleg tega sodeluje 
v posebnih dialogih in posvetovanjih 
o človekovih pravicah, ki trenutno 
potekajo z 41 državami nečlanicami EU 
ter spodbuja človekove pravice v okvi ‑
ru sodelovanja na večstranskih foru ‑
mih13. Tudi diplomatske demarše (ki so 
zaupne narave) in izjave (ki so javne), ki 
se nanašajo na organe držav nečlanic 
EU so pomembno sredstvo za izvajanje 
diplomatskega pritiska.
Smernice EU
Smernice EU o človekovih pravicah zagotavljajo institucijam EU in državam članicam praktična navodila za 
izvajanje politike EU na področju človekovih pravic. Skupaj obsegajo 11 smernic EU, ki zajemajo širok nabor 
vprašanj. Pripravi jih delovna skupina Sveta za človekove pravice (COHOM), potrdi Odbor stalnih predstavni ‑
kov, sprejme pa Svet. Smernice EU niso pravno zavezujoče, ampak so močno politično sporočilo Uniji o priori ‑
tetah na področju človekovih pravic.Okvir 2
10 Uvod
14 Odločitev za razvoj pristopa, ki 
temelji na človekovih pravicah, 
je bila s sprejeta s sprejetjem 
strateškega okvira in 
akcijskega načrta EU za 
človekove pravice in 
demokracijo (glej odstavek 5).
15 Uredba (ES) št. 1889/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 20. decembra 
2006 o uvedbi instrumenta 
financiranja za spodbujanje 
demokracije in človekovih 
pravic po svetu (UL L 386, 
29.12.2006, str. 1), ki jo je 
nadomestila Uredba (EU) 
št. 235/2014 (UL L 77, 15.3.2014, 
str. 85). EIDHR nadgrajuje in 
nadomešča evropsko pobudo 
za demokracijo in človekove 
pravice, ki je bila uvedena 
leta 1994.
16 Financiranje projektov v višini 
do 100 % je mogoče, vendar le 
v ustrezno utemeljenih 
primerih.
17 Pojem „boj proti mučenju“ se 
nanaša na preprečevanje 
mučenja in tudi na 
rehabilitacijo žrtev mučenja.07 
Po sprejetju strateškega okvira in akcij ‑
skega načrta EU za človekove pravice 
in demokracijo je Svet 25. julija 2012 
imenoval posebnega predstavnika EU, 
pristojnega za zagotavljanje skla ‑
dnosti, uspešnosti in prepoznavnosti 
politike EU na področju človekovih 
pravic. Ta mora tudi v EU prispevati 
k izvajanju strateškega okvira in akcij ‑
skega načrta za človekove pravice ter 
drugih instrumentov, kot so smernice 
EU o človekovih pravicah. Poleg tega 
krepi dialog o človekovih pravicah 
z vladami držav, ki niso članice EU, 
mednarodnimi in regionalnimi organi ‑
zacijami ter civilno družbo.
08 
Poleg teh dejavnosti si EU prizadeva 
za spodbujanje človekovih pravic tudi 
z upoštevanjem napredka na področju 
človekovih pravic, dobrega upravljanja 
in demokracije kot enega ključnih po ‑
gojev za njeno razvojno sodelovanje. 
Svet je leta 2012 sklenil, da bo razvil 
pristop k razvojnemu sodelovanju, ki 
bo temeljil na človekovih pravicah, 
kar bi zagotovilo, da bo EU okrepila 
svoja prizadevanja za pomoč državam 
partnericam pri izpolnjevanju njihovih 
mednarodnih obveznosti na podro ‑
čju človekovih pravic.14 To bo dosegla 
z vključitvijo načel v zvezi s človekovi ‑
mi pravicami v vse operativne razvojne 
dejavnosti EU.09 
Poleg tega EU financira projekte, ki 
so v celoti namenjeni spodbujanju 
človekovih pravic. Glavni instrument za 
spodbujanje preprečevanja mučenja, 
rehabilitacije žrtev mučenja in odprave 
smrtne kazni je evropski instrument 
za demokracijo in človekove pravice 
(EIDHR), ki dopolnjuje geografske 
instrumente. Uveden je bil leta 2006 
zaradi podpore spodbujanju demokra ‑
cije in človekovih pravic v državah, ki 
niso članice EU.15
10 
Skupni proračun, dodeljen EIDHR, je 
znašal 1,1  milijarde  EUR in je zajemal 
vse cilje EU na področju človekovih 
pravic za obdobje 2007–2013. Veči ‑
na sredstev iz EIDHR se izplača kot 
nepovratna sredstva, ki se dodelijo 
organizacijam civilne družbe za izva ‑
janje projektov. Nepovratna sredstva 
načeloma zahtevajo sofinanciranje, saj 
se z njimi financira samo 80 % odhod ‑
kov projekta.16 EIDHR zajema ves svet, 
vključno s številnimi industrializiranimi 
državami, ter omogoča financiranje 
brez dvostranskega soglasja, saj odo ‑
britev vlade države, v kateri se projekt 
izvaja, ni potrebna. Odhodki EIDHR za 
boj proti mučenju17 in smrtni kazni za 
obdobje 2007–2013 znašajo 100 mi ‑
lijonov EUR (glej tabelo 1 ). Število 
pogodb, sklenjenih v tem obdobju, je 
prikazano v  tabeli 2 . Večina projektov 
se nanaša na kampanje ozaveščanja, 
dejavnosti lobiranja, prakse spremlja ‑
nja, ukrepe preprečevanja, pravno 
podporo žrtvam mučenja in obsojenim 
na smrtno kazen ali zdravljenje in reha ‑
bilitacijo žrtev.
11 Uvod Tabela 1Odhodki EIDHR, ki se nanašajo na mučenje in smrtno kazen, po celinah, 2007–2013
(v EUR)
Mučenje 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 SKUPAJ
Afrika 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
Amerika 0 2 226 820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Azija 36 465 10 281 020 613 754 2 366 367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Evropa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
Več celin 0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
SKUPAJ 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Smrtna kazen 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 SKUPAJ
Afrika 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
Amerika 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Azija 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Evropa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
Več celin 0 0 4 067 552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
SKUPAJ 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Vir: Evropska komisija.Tabela 2Število pogodb EIDHR, ki se nanašajo na mučenje in smrtno kazen, po celinah, 
2007–2013
(v EUR)
Mučenje 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 SKUPAJ
Afrika 0 7 4 5 4 3 6 29
Amerika 0 7 3 3 6 0 4 23
Azija 1 19 5 5 4 0 18 52
Evropa 0 7 2 4 6 1 3 23
Več celin 0 6 0 10 1 0 6 23
SKUPAJ 1 46 14 27 21 4 37 150
Smrtna kazen 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 SKUPAJ
Afrika 0 0 1 1 1 0 0 3
Amerika 0 0 4 2 0 2 0 8
Azija 0 0 2 2 2 3 0 9
Evropa 0 0 0 0 0 1 0 1
Več celin 0 0 7 1 0 4 0 12
SKUPAJ 0 0 14 6 3 10 0 33
Vir: Evropska komisija.
12
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
11 
Sodišče je ocenilo uspešnost EIDHR 
pri spodbujanju preprečevanja mu ‑
čenja, rehabilitacije žrtev mučenja ter 
odprave smrtne kazni. Revizija je bila 
osredotočena na naslednji vprašanji:
(a) Ali so bila sredstva dobro 
dodeljena?
(b) Ali so nepovratna sredstva dosegla 
trajnostne rezultate?
12 
Revizija je bila osredotočena na ob ‑
dobje 2007–2013 in je bila izvedena 
med julijem 2014 in januarjem 2015. 
Sestavljena je bila iz več delov. Prvič, 
Sodišče je preučilo dodeljevanje 
sredstev v okviru petih svetovnih 
razpisov za obravnavano obdobje 
(glej Prilogo V ). Preučitev je vključe ‑
vala razgovore z uslužbenci Evropske 
službe za zunanje delovanje (ESZD) in 
Generalnega direktorata za razvoj in 
sodelovanje (GD za razvoj in sodelo ‑
vanje) ter pregled ocene vsebinskih 
zasnov in popolnih predlogov 45 pro ‑
jektov, ki jo je pripravila Komisija (glej 
Prilogo VI ). Drugič, Sodišče je preučilo 
sedem pogodb o nepovratnih sred ‑
stvih iz EIDHR trem organizacijam 
civilne družbe v Londonu, ki so bile 
obiskane med revizijo. Tretjič, Sodišče 
je preučilo 13 projektov EIDHR, ki se 
nanašajo na Demokratično republiko 
Kongo, Gruzijo in Južno Afriko. Zara ‑
di razgovorov z uslužbenci zadevnih 
delegacij EU in predstavniki organiza ‑
cij, ki so prejele nepovratna sredstva 
iz EIDHR, je opravilo revizijske obiske 
v teh državah. Nazadnje, Sodišče je op ‑
ravilo tudi dokumentacijske preglede 
11 projektov EIDHR, ki se nanašajo na 
Kitajsko in Združene države Amerike 
(glej Prilogo VII ). Revizijski vzorec zaje ‑
ma 24 % odhodkov.
13
 Opažanja
Komisija kljub ustreznim 
ocenam potreb ni 
optimalno usmerila 
financiranja
13 
Sodišče je preučilo, ali so razpisi za 
zbiranje predlogov temeljili na ustrezni 
oceni potreb ter bili dobro osredotoče ‑
ni in usklajeni z drugimi ukrepi EU, kot 
sta tradicionalna razvojna podpora in 
dialog. Pri reviziji je bila ocenjena tudi 
izbira projektov, in sicer je bilo preu ‑
čeno, ali je bil izbirni postopek pregle ‑
den, dobro dokumentiran in dosleden 
ter ali je bil uporabljen pristop, ki 
temelji na povpraševanju.
Strategije za človekove 
pravice za posamezne države 
pri dodelitvi financiranja 
niso bile ustrezno 
upoštevane, usklajevanje 
z drugimi ukrepi EU pa je bilo 
slabo
14 
Ker so finančna sredstva, dodeljena za 
boj proti mučenju in smrtni kazni, gle ‑
de na izzive majhna (glej odstavek 10), 
morajo biti osredotočena na države 
in vprašanja, pri katerih so potrebe in 
tudi možnosti za izboljšanje stanja pre ‑
cejšnje. Komisija ustrezne informacije o razmerah na področju človekovih 
pravic v državah partnericah pridobi 
tako, da v okviru svojih stikov z organi ‑
zacijami civilne družbe preuči informa ‑
cije, ki so na voljo javnosti, in dejavno 
preuči razmere na terenu. Delegacije 
EU redno pripravljajo sporočila o vpra ‑
šanjih človekovih pravic ter ustrezne 
pripombe in analize vključujejo v svoja 
poročila o upravljanju18.
15 
Komisija informacije, ki so na voljo, 
uporablja za to, da ustrezno oceni 
potrebe in določi prioritete, kot je 
razvidno iz različnih dokumentov. 
V večletnih strateških dokumentih 
EIDHR19 je opis pričakovanih rezulta ‑
tov EIDHR, pa tudi njihove dodelitve 
sredstev. Poleg tega se pripravijo letni 
akcijski programi, ki vsebujejo opise 
vseh ključnih elementov20 ukrepov, ki 
se bodo financirali. Na državni ravni 
se prioritete opredelijo v strategijah 
za človekove pravice za posamezne 
države (glej okvir 3 ). Te so zaupne na ‑
rave, vključno z delom dokumenta, ki 
določa prioritete, kar omejuje njihovo 
dodano vrednost.18 Poročila o upravljanju zunanje 
pomoči.
19 V obravnavanem obdobju so 
tovrstni strateški dokumenti 
obstajali za obdobji 2007–2010 
in 2011–2013.
20 Dodeljeni znesek, prioritete in 
pristop k dodelitvi sredstev.
Strategije za človekove pravice za posamezne države
Od druge polovice leta 2011 so EU in njene države članice pripravile več kot 150 strategij za človekove pra ‑
vice za posamezne države. Vsaka strategija vsebuje temeljito analizo razmer v državi in določa več skupnih 
prioritet za EU in države članice. Predvideno je, da se strategije posodobijo vsaki dve leti ali kadar pride do 
večjih sprememb. Boj proti mučenju spada med prioritete 57 strategij, boj proti smrtni kazni pa med prioritete 
72 strategij.Okvir 3
14 Opažanja
16 
Nepovratna sredstva se dodelijo na 
podlagi razpisov za zbiranje predlogov 
(pristop, ki temelji na povpraševanju). 
V obdobju 2007–2013 so bili med sve ‑
tovnimi razpisi za zbiranje predlogov 
trije namenjeni boju proti mučenju in 
dva boju proti smrtni kazni. Te razpise 
za zbiranje predlogov za ves svet so 
upravljali na sedežu GD za razvoj in 
sodelovanje, v njihovem okviru pa je 
bilo dodeljenih 80 oziroma 24 pogodb 
o nepovratnih sredstvih. Projekti so 
bili izbrani med skupno 789 predlogi. 
Nepovratna sredstva so bila dodeljena 
tudi v okviru shem podpore za posa ‑
mezne države. Te razpise za zbiranje 
predlogov upravljajo delegacije EU 
in so prirejeni za posamezne države. 
Na njihov podlagi je bilo sklenjenih 
70 pogodb o nepovratnih sredstvih 
za boj proti mučenju in 9 za boj proti 
smrtni kazni. Cilji razpisov za zbiranje 
predlogov so usklajeni s cilji, navede ‑
nimi v strateških dokumentih EIDHR in 
smernicah EU.
17 
Svetovni razpisi za zbiranje predlogov 
niso bili osredotočeni na države, v ka ‑
terih po mnenju EU boj proti mučenju 
in proti smrtni kazni spadata med 
prioritete (glej okvir 3 ). Splošni cilji 
preučenih projektov, ki se nanašajo na 
Kitajsko in Združene države Amerike, 
so jasno navedeni kot prioritete v stra ‑
tegijah EU za človekove pravice za ti 
državi, projekti v Demokratični repu ‑
bliki Kongo, Gruziji in Južni Afriki pa se 
nanašajo na boj proti mučenju, čeprav 
v strategijah za človekove pravice za 
te države boj proti mučenju ni jasno 
naveden kot prioriteta. Zaradi tega so 
bila sredstva iz EIDHR dodeljena drža ‑
vam, ki boja proti mučenju ali smrtni 
kazni niso določile kot prioriteto.18 
Cilji večine razpisov za zbiranje predlo ‑
gov so bili opisani na splošno. V raz ‑
pisu za zbiranje predlogov v podporo 
ukrepom za preprečevanje mučenja 
iz leta 2007 sta bila preprečevanje 
(sklop 1) in rehabilitacija (sklop 2) 
ločena, v razpisih, objavljenih v le ‑
tih 2009 in 2012, pa tega razlikovanja 
ni bilo več. V teh razpisih se je namreč 
spodbujal celovit in celosten pristop, 
ki vključuje tri prioritete, tj. prepreče ‑
vanje, odgovornost in rehabilitacijo, 
ki štejejo kot naloge, ki so med seboj 
povezane in se medsebojno krepijo. 
Razpisi za zbiranje predlogov v zvezi 
s smrtno kaznijo so tudi spodbujali 
celostni pristop. Niso imeli posebnih 
poudarkov ali ciljev.
19 
V Gruziji projekte EIDHR dobro dopol ‑
njujejo drugi ukrepi EU, kot so tradicio ‑ 
nalna razvojna podpora, pogajanja 
o pridružitvenem sporazumu med EU 
in Gruzijo ter dialog. Dialog o člove ‑
kovih pravicah z Gruzijo je še posebej 
pomemben. Usklajuje namreč projekte 
EIDHR, saj obravnava vprašanja, na 
katera se ti osredotočajo. V drugih 
preučenih državah projekti EIDHR 
niso del skladnega, strateškega in 
usklajenega pristopa k obravnavanju 
vprašanj, povezanih z mučenjem in 
smrtno kaznijo. Projekti se med seboj 
ne dopolnjujejo dobro in niso poveza ‑
ni s tradicionalno razvojno podporo, 
ki jo zagotavlja Komisija. Poleg tega 
dialog Komisije projektov EIDHR ne 
dopolnjuje tako učinkovito, kot bi jih 
lahko. Vprašanja, povezana z muče ‑
njem, niso bila obravnavana v dialogih 
o človekovih pravicah z Demokratič ‑
no republiko Kongo in Južno Afriko, 
čeprav so projekti EIDHR osredotočeni 
na preprečevanje mučenja in rehabi ‑
litacijo žrtev mučenja. Smrtna kazen 
je bila vključena v dialog o človekovih 
15 Opažanja
pravicah s Kitajsko in posvetovanje 
o človekovih pravicah med EU in Zdru ‑
ženimi državami Amerike, vendar so 
se v njih načeta vprašanja razlikovala 
od tistih, na katera so osredotočeni 
projekti EIDHR.
20 
Izvajanje pristopa k razvojnemu 
sodelovanju, ki temelji na človekovih 
pravicah (glej odstavek 8), je v zao ‑
stanku. Komisija je maja 201421 Svetu 
predstavila zbirko orodij, ki določa, 
kako si bo Komisija prizadevala za 
pristop k razvojnemu sodelovanju, ki 
temelji na človekovih pravicah. Zbirka 
vsebuje praktične kontrolne sezname 
in napoveduje razvoj svežnja podpore. 
Pristop, ki temelji na človekovih pravi ‑
cah, se še ni začel uporabljati, čeprav 
bi morala biti prva ocena pripravljena 
že v letu 2016.Proces izbire projektov je bil 
dobro dokumentiran, vendar 
ni bil dovolj dosleden
21 
Postopek izbire projektov je pregle ‑
den in dobro dokumentiran. Ocene 
projektov (glej okvir 4 ) so utemeljene 
s podrobnim točkovanjem vsakega 
ocenjevalca ter z opisno oceno. Poleg 
tega se o splošnih ugotovitvah od ‑
borov za vrednotenje poroča dovolj 
natančno, vključno s končnimi razvrsti ‑
tvami projektov, določitvijo pragov za 
izbor, obrazložitvijo, zakaj se projekti 
štejejo za neupravičene, in utemeljitvi ‑
jo ponovnega ocenjevanja.21 Čeprav je v akcijskem načrtu 
strateškega okvira in akcijskem 
načrtu za človekove pravice in 
demokracijo (glej odstavek 5) 
določeno, da bi moral biti 
dokončan v letu 2013.
Ocenjevanje projektnih predlogov
Skladno s priročnikom za sklepanje pogodb v okviru zunanjega delovanja Evropske unije morajo organizacije 
civilne družbe, ki želijo pridobiti nepovratna sredstva, najprej predložiti vsebinsko zasnovo z opisom glav ‑
nih značilnosti projekta, ki ga predlagajo. Ko jo odbor za vrednotenje sprejme, lahko organizacije predložijo 
popoln projektni predlog. Vsebinsko zasnovo kot tudi popolni predlog ocenita dve osebi: v večini primerov 
neodvisni zunanji ocenjevalec in predstavnik delegacije EU v državi, za katero je ukrep načrtovan22. Ocene 
se opravijo na podlagi sistema točkovanja in standardiziranih razpredelnic vrednotenja z merili, ki zajemajo 
zasnovo, ustreznost, zmogljivost, izvedljivost, uspešnost, trajnost in stroškovno učinkovitost. Nepovratna 
sredstva se dodelijo projektom z največjim številom točk.
22 Kadar projekt vključuje ukrepe v več kot eni državi, ga oceni predstavnik regionalnega direktorata GD za razvoj in sodelovanje.Okvir 4
16 Opažanja
22 
Standardizirane razpredelnice vred ‑
notenja, ki jih uporablja Komisija (glej 
okvir 4 ), imajo več pomanjkljivosti, 
ki ovirajo kakovostno in objektivno 
ocenjevanje:
(a) navodila za točkovanje pri različnih 
merilih so omejena, v opisu števil ‑
nih meril pa je najti besede, kot so 
„zadostno“, „ustrezno“, „zadovo ‑
ljivo“ in „strateško izbrano“, ne da 
bi bilo natančno pojasnjeno, kaj se 
pričakuje;
(b) od leta 2011 se ustreznost projekta 
ocenjuje samo na podlagi vse ‑
binske zasnove in ne na podlagi 
celotnega predloga;
(c) več meril je združenih v eno točko. 
Ni jasno, kako bi bilo treba točko ‑ 
vati, kadar se ocene po posame ‑
znih merilih razlikujejo;
(d) kadar bi bilo pričakovati, da obsta ‑
jajo minimalne zahteve za bistvene 
vidike, kot sta izvedljivost in učinek 
projekta, takih zahtev ni bilo.
23 
Komisija za vsak razpis za zbiranje  
predlogov izda smernice za ocenjeval ‑
ce, ki naj bi pojasnjevale, kako naj oce ‑
njujejo, da se zagotovita skladnost in 
doslednost vseh ocen. Vendar pa smer ‑
nice za ocenjevalce niso dovolj velika 
protiutež za pomanjkljivosti standardi ‑
ziranih razpredelnic vrednotenja (glej 
odstavek 22) in ne vsebujejo dovolj 
jasnih pojasnil, kako naj bi se ocenjeva ‑
le posamezne zahteve razpisov za zbi ‑
ranje predlogov. V zvezi z mučenjem 
na primer je v razpisih za zbiranje pre ‑
dlogov navedeno, da imajo prednost 
celosten in celovit pristop ter ukrepi, 
v katerih se raziskujejo povezave med spodbujanjem ekonomskih, socialnih 
in kulturnih pravic ter izkoreninjenjem 
mučenja. Za smrtno kazen bi morali 
projekti vsebovati ukrepe, ki zajemajo 
celosten pristop k boju proti smrtni 
kazni. Vendar pa ta merila niso izrecno 
ocenjena ali točkovana.
24 
Ocene projektov, ki jih je preučilo 
Sodišče (glej odstavek 12), niso bile 
vedno dovolj dosledno izvedene:
(a) pri 25 od 45 preučenih ocen pro ‑
jektov vsaj ena opisna ocena ne 
vsebuje analize po posameznih 
merilih, čeprav je to zahtevano. 
Utemeljitve teh ocen so zato 
slabše;
(b) pri štirih od 45 preučenih ocen 
projektov ni bila navedena jasna 
obrazložitev, zakaj je bilo nekate ‑
rim merilom dodeljeno malo točk;
(c) pri 11 od 45 preučenih ocen pro ‑
jektov so revizorji Sodišča ugo ‑
tovili neskladja med dodeljenimi 
točkami in opisno oceno. V večini 
primerov je šlo za razmeroma 
visoko število točk za merila kljub 
negativni opisni oceni.
17 Opažanja
25 
Pogosto dajo ocenjevalci za isti projekt 
različna mnenja. Pri 45 preučenih pro ‑
jektih so pri točkah obeh ocenjevalcev 
obstajale pomembne razlike za 20 % 
vseh meril.23 Odbor za vrednotenje 
se lahko odloči, da ne sprejme točk, 
ki jih dodelita ocenjevalca, in izvede 
ponovno oceno vseh meril. Vendar 
pa pristop k ponovni oceni ni bil 
dosleden. Pri treh od petih preučenih 
razpisih za zbiranje predlogov je odbor 
za vrednotenje oceno ponovno izvedel 
takrat, kadar se je razlika v skupnem 
številu točk obeh ocenjevalcev štela 
kot bistvena. Poleg tega se je sčasoma 
spremenila tudi opredelitev bistvene 
razlike. Zaradi tega številni projektni 
predlogi z veliko razliko v številu točk 
niso bili ponovno ocenjeni. Pri enem 
razpisu za zbiranje predlogov24 po‑
novne ocene niso bile izvedene kljub 
bistveni razliki25 med skupnim številom 
točk obeh ocenjevalcev za štiri od 
desetih projektov. Pri nekem drugem 
razpisu za zbiranje predlogov26 so bile 
ponovne ocene sicer narejene, vendar 
ni bilo natančno navedeno, za katere 
projekte bi bilo treba to narediti, in 
trije od osmih predlogov niso bili po ‑
novno ocenjeni, čeprav je med skup ‑
nim številom točk obeh ocenjevalcev 
obstajala bistvena razlika.26 
Pri nepovratnih sredstvih, za katera 
zaprosijo organizacije civilne družbe, 
je treba upoštevati nekatere omejitve. 
Najnižji in najvišji možni zneski za 
nepovratna sredstva so se v obrav ‑
navanem obdobju povečali. Za pro ‑
jekte v zvezi s smrtno kaznijo se je 
povprečni pogodbeni znesek povečal 
s 550 000 EUR, kolikor je znašal za 
razpis za zbiranje predlogov leta 2008, 
na 735 000 EUR za razpis leta 2011. 
Za projekte v zvezi z mučenjem se je 
povprečni pogodbeni znesek pove ‑
čal s 715 000 EUR, kolikor je znašal za 
razpis za zbiranje predlogov leta 2007, 
na 903 000 EUR za razpis leta 2009. 
Ti zneski so se povečali zato, da bi se 
zmanjšalo število pogodb in s tem 
delovna obremenitev Komisije.
27 
Pri zaprošanju za nepovratna sredstva 
so manjše lokalne organizacije civilne 
družbe v primerjavi z drugimi v razme ‑
roma slabšem položaju zaradi zaple ‑
tenih postopkov za predložitev vlog 
in zahtev glede jezika27, pri nekaterih 
razpisih za zbiranje predlogov pa tudi 
zaradi zahteve, da so dejavne v več 
kot eni državi. Povečanje najnižje ‑
ga možnega zneska za nepovratna 
sredstva jim je zaprošanje za nepovrat ‑
na sredstva še bolj otežilo, tudi kadar 
so sposobne za izvajanje ustreznih in 
uspešnih projektov. Da bi se to izbolj ‑
šalo, Komisija organizira seminarje in 
usposabljanja za lokalne organizacije 
civilne družbe, spodbuja partnerstva 
in dovoljuje posredovanje nepovratnih 
sredstev podizvajalcem projektov.23 Razlika vsaj dveh od petih točk 
za posamezno merilo. Ker 
vsaka ocena vsebuje 17 meril, 
je Sodišče skupno pregledalo 
765 meril.
24 Razpis za zbiranje predlogov 
126‑224.
25 Več kot 10 od 50 točk.
26 Razpis za zbiranje predlogov 
131‑085.
27 Vloge je treba poslati 
v angleškem, francoskem ali 
španskem jeziku.
18 Opažanja
Pristop, ki temelji na 
povpraševanju, je zagotovil, 
da so imele organizacije 
upravičenke dovolj 
strokovnega znanja za 
ukrepe in občutek lastništva 
nad njimi, vendar je imel tudi 
slabosti
28 
Pristop, ki temelji na povpraševanju, 
omogoča obravnavanje občutljivih 
vprašanj brez vladnega soglasja. Pred ‑ 
lagatelji preučenih projektov imajo do ‑
volj strokovno usposobljenega oseb ‑ 
ja in so v večini primerov že izvajali 
projekte podobnega obsega in narave, 
vendar je v več kot četrtini primerov 
projekt bistveno presegal obseg katere 
koli dejavnosti, ki jo je organizacija 
upravičenka v preteklosti izvajala, kar 
bi lahko pomenilo tveganje za ustrez ‑ 
no izvajanje projekta. Le v enem od 
teh primerov se je pokazalo, da je 
omejena zmogljivost organizacije velik 
problem.
29 
Pristop, ki temelji na povpraševanju, 
ima več negativnih posledic:
(a) geografsko področje izvajanja 
projektov se morda ne ujema 
z območjem, na katerem je 
mogoče z EIDHR doseči največji 
učinek. V večini primerov projekti 
večinoma zajemajo tista območja, 
na katerih so bile organizacije že 
dejavne. V nekaterih primerih so 
se zaradi tega podpirale dejavno ‑
sti z zelo omejenim potencialnim 
učinkom, saj so bili projekti usmer ‑
jeni v države, v katerih iz političnih 
razlogov ni pričakovati napredka;(b) organizacije civilne družbe lahko 
v okviru prizadevanj za pridobitev 
nepovratnih sredstev predložijo 
projekte s previsoko zastavljenimi 
cilji. Sodišče je med 31 preučenimi 
projekti odkrilo 13 projektov z očit ‑ 
no previsoko zastavljenimi cilji. 
Običajno se nanašajo na spremem ‑
be, za katere bi morala biti vlada 
ciljne države zavezana izvedbi 
projekta, vendar ni dokazov, da 
taka zavezanost obstaja, ampak je 
ravno nasprotno;
(c) ni nujno, da se organizacije upra ‑
vičenke jasno zavežejo, da bodo 
dejavnosti, ki jih bodo izvajale, 
merljive. Zaradi tega Komisija 
v poznejši fazi zelo težko objek ‑
tivno oceni, ali so bile projektne 
dejavnosti zadovoljivo izvedene. 
Kazalniki za merjenje projektnih 
dejavnosti so bili opredeljeni in 
čeprav so tovrstni kazalniki načelo ‑
ma merljivi, izhodišča in količinsko 
opredeljivi cilji običajno niso bili 
določeni, kljub temu da bi bilo to 
v večini primerov mogoče.
30 
Negativne posledice pristopa, ki teme ‑
lji na povpraševanju, niso bile ustrezno 
obravnavane. Kadar ocenjevalci pro ‑
jektnih predlogov ugotovijo slabosti, 
to ne vodi k izboljšanju zasnov projek ‑
tov,28 kar pomeni zamujeno priložnost.28 Člen 204(5) Delegirane uredbe 
Komisije (EU) št. 1268/2012 
z dne 29. oktobra 2012 
o pravilih uporabe Uredbe (EU, 
Euratom) št. 966/2012 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije (UL L 362, 
31.12.2012, str. 1) določa, da se 
predlog ne sme znatno 
spremeniti.
19 Opažanja
29 Povprečno 97,8 ‑odstotno.
30 Čeprav je bilo to težko 
preveriti pri desetih primerih, 
pri katerih niti glavne 
projektne dejavnosti niso bile 
količinsko opredeljene (glej 
odstavek 29).Projekti so se izvajali  
po načrtu, skupni učinek 
financiranja iz evropskega 
instrumenta za 
demokracijo in človekove 
pravice pa je bil majhen
31 
Sodišče je preučilo, ali so bili projekti 
izvedeni po načrtu glede dejavnosti, 
proračuna in časovnega okvira. Poleg 
tega je ocenilo, ali je bila stroškovna 
učinkovitost projektov ustrezno upo ‑
števana. Preučilo je tudi, ali so projekti 
imeli pričakovani učinek in ali so bili 
dosežki trajnostni.
Projektne dejavnosti so se 
v glavnem izvajale po načrtu
32 
Organizacije civilne družbe, ki izvajajo 
projekte, so o svojih dejavnostih poro ‑
čale v obdobju izvajanja projektov in 
po njem. Poročanje o projektu je bilo 
večinoma osredotočeno na dejavnosti 
namesto na dosego ciljev, kar ovira 
upravljanje odhodkov, usmerjeno 
v rezultate.33 
Ta problem je povezan z dejstvom, da 
so logični okviri (glej okvir 5 ), ki jih 
predstavijo organizacije civilne družbe, 
na splošno slabo pripravljeni. Pogosto 
predstavljajo specifične cilje, pričako ‑
vane rezultate in dejavnosti, ki niso 
povsem skladni. V resnici predloga, ki 
jo je treba izpolniti za logični okvir, ni 
preveč primerna za tovrstne projekte 
in je za mnoge organizacije civilne 
družbe preveč zapletena.
34 
Proračuni preučenih projektov so bili 
vedno upoštevani in skoraj v celoti po ‑
rabljeni29. Glavne projektne dejavnosti 
so bile večinoma izvedene po načrtu.30 
Vendar pa pri osmih od 16 preučenih 
projektov, katerih izvajanje je bilo že 
končano, nekatere od načrtovanih 
dejavnosti niso bile izvedene. To je po ‑
gosto povezano s previsoko zastavlje ‑
nimi projektnimi cilji (glej odstavek 29).
Logični okviri
Organizacije civilne družbe, ki zaprosijo za nepovratna sredstva, morajo predložiti logični okvir projekta, ki 
ga želijo izvajati. Logični okvir je dokument v obliki standardizirane razpredelnice, v kateri so določeni splošni 
cilji, specifični cilji, pričakovani rezultati in načrtovane dejavnosti projekta.Okvir 5
20 Opažanja
35 
V štirih primerih so izvajanje projektov 
po načrtu ovirali nepričakovani dogod ‑
ki, na primer partnerji niso zagotovili 
pričakovanih prispevkov ali je prišlo do 
velikih sprememb političnih razmer. 
V teh primerih so organizacije civilne 
družbe v posvetovanju s Komisijo 
ta vprašanja ustrezno rešile, in sicer 
z zamenjavo enega ali več projektnih 
partnerjev ali s spremembo geograf ‑
skega področja projekta.
36 
Obdobje izvajanja je bilo za 11 projek ‑
tov podaljšano za dva do 13 mesecev. 
V utemeljitvah za podaljšanje obdobja 
izvajanja ni bilo prepričljivo obrazlože ‑
no, zakaj nepovratna sredstva niso bila 
v celoti porabljena do konca prvotne ‑
ga obdobja izvajanja, ali navedeno, 
da je bilo podaljšanje potrebno in 
zadostno za dosego projektnih ciljev. 
Obstaja tveganje, da so bila obdobja 
izvajanja projektov podaljšana pred ‑
vsem zato, da so lahko organizacije 
upravičenke v celoti porabile proračun, 
ne pa zaradi doseganja projektnih 
ciljev.37 
Ker se pogodbe o nepovratnih sred ‑
stvih dodeljujejo na podlagi razpisov 
za zbiranje predlogov in ne s postop ‑
kom javnega naročanja, Komisija težko 
v celoti zagotovi stroškovno učinko ‑
vitost odhodkov. Poleg tega Komisija 
ni opredelila referenčnih vrednosti za 
oceno stroškovne učinkovitosti. Kljub 
temu pa ne kaže, da skupni stroški 
večine preučenih projektov za priča ‑
kovane rezultate ne bi bili razumni. 
V številnih primerih so plače posame ‑
znikov celo razmeroma nizke, kar kaže 
na predanost osebja organizacij civilne 
družbe, ki izvajajo projekte. Vendar pa 
v treh od 31 preučenih primerov stro ‑
škovna učinkovitost ni bila optimalna. 
V teh primerih se bili skupni stroški 
glede na pričakovane rezultate visoki.
38 
Sodišče je primerjalo 14 od 31 preuče ‑
nih projektov, katerih namen je bil za ‑
gotoviti pomoč neposredno končnim 
upravičencem31. Za te projekte obstaja ‑
jo dokazi, da so projekti, ki jih izvajajo 
organizacije s sedežem v državah 
upravičenkah, stroškovno učinkovitejši 
od tistih s sedežem v drugih državah. 
Prvi dosežejo več končnih upravičen ‑
cev, povprečni stroški na upravičenca, 
ki prejme pomoč, pa so nižji.31 Od 183 pogodb o dodelitvi 
nepovratnih sredstev, 
sklenjenih v obdobju 
2007–2013, se jih je 76 
nanašalo na projekte, katerih 
glavna dejavnost je bilo 
zagotavljanje pomoči 
končnim upravičencem, npr. 
žrtvam mučenja.
21 Opažanja
39 
Večina proračunov preučenih projek ‑
tov vključuje 7 ‑odstotno povišanje ne ‑
posrednih stroškov za kritje posrednih 
stroškov. Organizacije upravičenke 
si različne razlagajo, kaj ta pavšalni 
znesek zajema. Zato se najemnine za 
pisarniške prostore, plače zaposlenih 
za finančno/upravno/splošno upravlja ‑
nje in drugi stroški obravnavajo različ ‑
no. Primeri se med seboj razlikujejo, 
tako da proračun nepovratnih sredstev 
poleg pavšalnega zneska za posredne 
stroške lahko zajema tudi vse, nekatere 
ali nobene od teh stroškov.
Učinek financiranja iz 
evropskega instrumenta za 
demokracijo in človekove 
pravice je bil majhen zaradi 
skromnega finančnega 
prispevka evropskega 
instrumenta za demokracijo 
in človekove pravice, ki je 
bil dodeljen v premajhnih 
zneskih, in v nekaterih 
primerih zaradi neugodnih 
političnih razmer
40 
Financiranje iz EIDHR za boj proti 
mučenju in smrtni kazni odraža močno 
skupno zavezanost EU boju proti 
mučenju in odpravi smrtne kazni. 
Zaradi tega je njegov cilj povečati 
moralni vpliv EU pri vprašanjih člove ‑
kovih pravic. Vendar pa so dodeljena 
sredstva glede na svetovne izzive (glej 
odstavke 1 do 4) razmeroma majhna 
(glej odstavek 10). Sredstva, ki so bila 
na voljo za obdobje 2007–2013, so bila 
v majhnih zneskih porazdeljeno na 
183 projektov, ki so se izvajali v več 
kot 120 državah po vsem svetu, kar je 
zmanjšalo njihov učinek.41 
Učinke projektov je bilo na splošno 
težko meriti, saj je želeni vpliv pogos ‑
to neotipljiv, za kazalnike uspešnosti 
niso bili določeni nobeni cilji (glej 
odstavek 29), poročanje organiza ‑
cij civilne družbe Komisiji pa je bilo 
osredotočeno na dejavnosti (glej 
odstavek 32). Poleg tega napredek ni 
odvisen le od dosežkov projekta, tem ‑
več tudi od številnih zunanjih dejavni ‑
kov. Zaradi tega je težko in v nekaterih 
primerih nemogoče oceniti, koliko so 
dejavnosti prispevale k napredku.
42 
Za oceno učinkov projektov se izvede ‑
jo vrednotenja, ki pa ne dajejo celotne 
slike, ker pristop ni usklajen. Dejansko 
se lahko organizacije upravičenke, 
ki zaprosijo za nepovratna sredstva, 
same odločijo, ali želijo, da se vredno ‑
tenje projekta načrtuje ali ne.32
43 
Glavna dejavnost 14 od 31 preučenih 
projektov je bila zagotavljanje pomoči 
končnim upravičencem. 10 jih je bilo 
uspešnih pri doseganju tega cilja. To se 
kaže v številu ljudi, ki so prejeli pomoč, 
ugledu organizacij civilne družbe, ki so 
izvajale projekte, in pohvalah končnih 
upravičencev, ki se kažejo v statistič ‑
nih podatkih in med razgovori, ki jih 
je opravilo Sodišče. Vendar pa imajo 
preučeni projekti – razen tistih, ki so se 
izvajali v Gruziji – na splošno majhen 
učinek, saj so bili osredotočeni na 
majhne ciljne skupine.32 Za samo 18 od 31 preučenih 
projektov je bilo določeno, naj 
se na koncu projekta izvede 
vrednotenje. Glej tudi 
odstavek 26 Posebnega 
poročila Evropskega 
računskega sodišča št. 18/2014 
o sistemu vrednotenja in 
sistemu v rezultate 
usmerjenega spremljanja, ki ju 
uporablja EuropeAid  
(http://eca.europa.eu ).
22 Opažanja
44 
Pri ostalih štirih projektih, ki v glavnem 
zagotavljajo pomoč končnim upra ‑
vičencem, ni dokazov o bistvenem 
učinku. Dva projekta sta zagotavljala 
pravno podporo posameznikom, ki 
jim grozi smrtna kazen v Združenih 
državah Amerike, vendar je bilo le 
malo primerov, v katerih je bilo mogo ‑
če preprečiti smrtno kazen. V okviru 
dveh drugih projektov so bili v mnogih 
državah primeri v zvezi z mučenjem 
predloženi sodiščem, vendar je znanih 
le malo razsodb v prid tožnika.
45 
Pri 17 od 31 preučenih projektov glavni 
cilji niso zajemali pomoči končnim 
upravičencem. Izvajanje je bilo konča ‑
no v devetih primerih; v šestih od teh 
je učinek slabši od pričakovanj:
(a) projekt, ki se je osredotočal na 
preprečevanje mučenja v devetih 
državah nekdanje Sovjetske zveze, 
je bil delno uspešen pri vzpostav ‑ 
ljanju sistemov za spremljanje in 
spodbujanje modelov najboljših 
praks za rehabilitacijo. Ni dokazov, 
da je bil projekt uspešen pri pove ‑
čevanju sodelovanja na področju 
mučenja med vladami in civilno 
družbo, pri krepitvi zmogljivosti ci ‑
vilne družbe ter izboljšanju dosto ‑
pa do storitev za podporo najbolj 
ranljivih skupin zapornikov;
(b) projekt, ki je obravnaval smrtno 
kazen v 17 državah, je bil uspešen 
pri krepitvi ozaveščenosti javno ‑
sti, spodbujanju preglednosti, 
krepitvi omrežij in koalicij ter 
povečanju zmogljivosti civilne 
družbe. Vendar pa ni bil uspešen 
pri bistvenejših ciljih projekta, kot 
je odprava smrtne kazni ali vzpo ‑
stavitev moratorija na usmrtitve. 
V zvezi z razvojem na področju 
kazenskopravne politike in prav ‑
no reformo je bil delen napredek 
dosežen samo v štirih od 17 držav, 
v katerih so se izvajali projekti, 
pri povečanju števila ratifikacij mednarodnih konvencij pa skoraj 
ni bilo napredka;
(c) projekt, osredotočen na razmere 
v vojaških zaporih v Gruziji, ni imel 
dokazanega učinka. Vojaški zapori, 
ki so bili v slabem stanju, so bili po 
koncu projekta zaprti, vendar ni 
dokazov, da je k temu prispevalo 
izvajanje projekta;
(d) projekt, s katerim se je skušalo 
okrepiti organizacije, ki se borijo 
proti smrtni kazni v dveh državah 
Združenih držav Amerike, je imel 
nekaj učinka, vendar daleč od 
pričakovanega;
23 Opažanja
(e) projekt, katerega cilj je bil dose ‑
či, da Kitajska razmisli o podpisu 
MOPPM, in prispevati k prepre ‑
čevanju mučenja in drugih oblik 
grdega ravnanja na Kitajskem, ni 
dosegel večine podrobno opisa ‑
nih projektnih rezultatov. V zvezi 
z nadzorom centrov za pridržanje 
v predkazenskem postopku je 
bil sicer dosežen delni napredek, 
kazensko pravo pa je bilo spreme ‑
njeno zaradi uskladitve z medna ‑
rodnimi standardi, vendar ni bilo 
večjega napredka pri razmisleku 
o podpisu MOPPM, izvajale se niso 
nobene nove izvedbene smernice 
v zvezi z nezakonito pridobljenimi 
dokazi, pilotna shema za spremlja ‑
nje se je izvajala le v enem centru 
za pridržanje in ni bil uveden 
izboljšan mehanizem za pritožbe;
(f) namen enega projekta je bil 
zmanjšati uporabo smrtne kazni na 
Kitajskem s spodbujanjem sodne 
diskrecije z usposabljanjem sodni ‑
kov na lokalnih sodiščih in razvo ‑
jem strogih smernic za izrekanje 
kazni in dokaze v sodnih postop ‑
kih. Med izvajanjem projekta je 
prišlo do več pozitivnih spre ‑
memb. Spremenjenih je bilo več 
zakonodajnih aktov in več politik, 
povezanih s smrtno kaznijo, npr. 
standard izrekanja smrtne kazni je 
bil poenoten, smrtna kazen je bila 
izrečena samo storilcem izredno 
hudih kaznivih dejanj in za 13 ne ‑
nasilnih kaznivih dejanj se smrtna 
kazen ne sme več izrekati. Vendar 
pa ni mogoče ugotoviti neposre ‑
dne povezave med projektom in 
temi spremembami.46 
Za osem projektov, ki se še izvajajo, je 
še prezgodaj za zaključke o njihovem 
učinku. Vendar pa obstajajo znaki, da 
bosta vsaj dva projekta imela manjši 
učinek od pričakovanega:
(a) projekt, ki podpira večje upošte ‑
vanje zahtev, norm in postopkov 
mednarodne zakonodaje na 
področju mučenja v šestih afriških 
državah. Čeprav so bile delavnice 
uspešne, kar dokazuje vse večje 
število udeležencev, ni dokazov, da 
je imel projekt bistven učinek;
(b) projekt, ki je vključeval raziskave 
za razvoj sklopov smernic za boljšo 
razlago kazenske politike kitajskih 
sodišč. Smernice so bile predlože ‑
ne vrhovnemu ljudskemu sodišču, 
vendar doslej ni bilo še nobenega 
odziva. Dosedanja prizadevanja ne 
bodo imela učinka, če pravosodni 
organi smernic ne želijo uporablja ‑
ti. Pozitivnega rezultata verjet ‑ 
no ne bo, saj so državni uradniki 
postali bolj zadržani do podpore 
za pobude, ki spodbujajo odpravo 
smrtne kazni.
24 Opažanja
47 
Za majhen učinek projektov obstaja 
več vzrokov:
(a) nekateri cilji projektov so bili pre ‑
visoko zastavljeni, zato jih ni bilo 
mogoče doseči (glej odstavek 29);
(b) napredek na področju mučenja in 
smrtne kazni je na splošno poča ‑
sen; običajno je zanj potrebno več 
časa, kot trajajo projekti;
(c) politične razmere v ciljnih državah 
niso bile vedno naklonjene bistve ‑
nemu napredku. Pripravljenost 
vlad je pomembna zlasti za cilje 
projektov, ki niso namenjeni ne ‑
posredno končnim upravičencem.48 
Čeprav napredek ni odvisen le od do ‑
sežkov projekta, temveč tudi od zuna ‑
njih dejavnikov (glej odstavek 41), kaže, 
da je šest od preučenih projektov, ki 
so prispevali k odpravi smrtne kazni 
v Združenih državah Amerike, imelo 
skupni pozitiven učinek. Njihov prispe ‑
vek je bil različnih oblik. Štirje projekti 
so bili osredotočeni na povečanje oza ‑
veščenosti, na primer s spodbujanjem 
družin usmrčenih, da spregovorijo, 
delovanjem nacionalnega predstav ‑
niškega urada ali izvajanjem medijske 
kampanje na državni ravni. V okviru 
dveh projektov so se izvajale raziskave: 
ena o tem, kako vplivati na oblikovalce 
politik, druga pa o ocenjevanju stanja 
na področju smrtne kazni v štirih dr ‑
žavah. Ti projekti so prispevali k po ‑
zitivnim spremembam (glej okvir 6 ), 
čeprav natančnega obsega njihovega 
prispevka ni mogoče oceniti. Kot kaže, 
so imeli projekti za krepitev ozavešče ‑
nosti večji učinek kot projekta, ki sta 
vključevala raziskave.
Spremembe na področju smrtne kazni v Združenih državah Amerike
Spremembe na področju smrtne kazni v Združenih državah Amerike so bile v obravnavanem obdobju veči ‑
noma pozitivne. Smrtna kazen je bila odpravljena v Novi Mehiki (leta 2009), Illinoisu (leta 2011), Connecticutu 
(leta 2012) in Marylandu (leta 2013), število smrtnih obsodb se je znižalo s 118 v letu 2009 na 83 v letu 2013, 
število usmrtitev pa z 52 v letu 2009 na 39 v letu 2013.33
33 Vir: Death Penalty Information Center. Leta 2015 je bila smrtna kazen odpravljena tudi v Nebraski.Okvir 6
25 Opažanja
34 Sodišče je ugotovilo samo eno 
izjemo.Dosežki projektov 
so trajnostni, vendar 
organizacije civilne 
družbe zaradi nepovratnih 
sredstev niso postale bolj 
samozadostne
49 
Preučeni projektni predlogi obravna ‑
vajo finančno vzdržnost ter institucio ‑
nalno in politično trajnosti. Poleg tega 
trajnost rezultatov zajemajo poročila, 
ki so jih predložile organizacije ci ‑
vilne družbe ob zaključku izvajanja 
projektov.34 Čeprav učinki projektov 
pogosto ne dosegajo pričakovanj (glej 
odstavke 43 do 48), so projekti prispe ‑
vali k spremembam, ki bodo verjetno 
trajne.
50 
Poleg tega so dodeljena nepovrat ‑
na sredstva organizaciji upravičenki 
večkrat omogočila razširitev njenega 
geografskega področja delovanja, 
kar je bilo zanjo dobro. V nekaterih 
primerih so nepovratna sredstva iz 
EIDHR povečala celo tematsko podro ‑
čje organizacije upravičenke.
51 
Vendar pa večina organizacij civilne 
družbe ni samozadostna. Nekatere 
organizacije civilne družbe lahko svoje 
finančne potrebe delno krijejo z dejav ‑
nostmi, ki ustvarjajo prihodek, ali z do ‑
nacijami splošne javnosti, vendar je to 
na splošno še vedno zelo omejeno. Za 
financiranje svojih dejavnosti so moč ‑
no odvisne od nepovratnih sredstev 
redkih donatorjev, ki zagotavljajo  
financiranje za boj proti mučenju in 
smrtni kazni.52 
Ker organizacije civilne družbe niso 
samozadostne, je ogrožena kontinui ‑
teta njihovih dejavnosti. Prekinitev ali 
ukinitev financiranja iz EIDHR pogosto 
pomeni, da organizacije upravičenke 
opustijo svoje dejavnosti in odpustijo 
osebje, zaradi česar izgubijo strokovno 
znanje. V nekaterih primerih pomanj ‑
kanje samozadostnosti ogroža celo 
kontinuiteto samih organizacij civilne 
družbe.
53 
Samo pet od 31 preučenih projektov 
je vključevalo dejavnosti za krepitev 
samozadostnosti organizacij civilne 
družbe. Ta cilj ni bil dosežen v treh 
primerih, pri katerih načrtovane de ‑
javnosti, ki ustvarjajo prihodek, niso 
bile vzpostavljene ali pa ni bilo dose ‑
ženo, da bi skupnost čutila lastništvo 
nad storitvami. V drugih dveh prime ‑
rih je bila samozadostnost uspešno 
vzpostavljena:
(a) v Demokratični republiki Kongo je 
bil projekt, ki je financiral lokalne 
centre za zagotavljanje psihološke 
in pravne podpore žrtvam spolne ‑
ga nasilja, uspešen pri zagotovitvi 
samozadostnosti centrov. To je bilo 
doseženo z vzpostavitvijo različnih 
dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, 
kot so kmetijstvo, peka, tesarstvo 
in pletenje, ali z zagotavljanjem 
mikroposojil za lokalno skupnost;
(b) projekt v Združenih državah 
Amerike je lokalnim organizacijam 
civilne družbe v dveh državah 
omogočil razvoj načrta za zbiranje 
sredstev za zagotovitev njihove 
finančne vzdržnosti. Obe lokalni 
organizaciji sta postali finančno 
vzdržni brez sredstev usklajevalne 
organizacije na nacionalni ravni.
26
 Sklepi in priporočila
54 
Podpora iz EIDHR, namenjena boju 
proti mučenju, rehabilitaciji žrtev 
mučenja in odpravi smrtne kazni, je 
bila le delno učinkovita, ker skromno 
financiranje ni bilo optimalno ciljno 
usmerjeno in ker so napredek ovirale 
neugodne politične razmere.
Priporočilo 1
Skromne vire je treba bolje ciljno 
usmeriti
Komisija bi morala financiranje iz 
EIDHR osredotočiti na najpomembnej ‑
ša vprašanja in države, pri katerih so 
potrebe in pričakovani učinki največji, 
v skladu s prioritetami, določenimi 
v strategijah za človekove pravice za 
posamezne države.
55 
Komisija pridobiva ustrezne informaci ‑
je o razmerah na področju človekovih 
pravic v državah partnericah in določa 
ustrezne prioritete za vsako državo 
partnerico. Financiranje je bilo sicer 
na splošno dobro dodeljeno, vendar 
Komisija teh prioritet ne upošteva 
dovolj. Poleg tega v številnih državah 
projekte, financirane z nepovratnimi 
sredstvi iz EIDHR, premalo dopolnjuje ‑
jo drugi ukrepi EU, kot so tradicionalna 
razvojna podpora in dialog z državo 
partnerico, ali pa so ti projekti prema ‑
lo usklajeni z drugimi ukrepi. Pristop 
k financiranju projektov, ki temelji na 
povpraševanju, je zagotovil, da so pro ‑
jekte na splošno izvajale motivirane 
organizacije civilne družbe z dobrim 
upravljanjem in strokovnim znanjem. 
Čeprav je bil postopek izbire projek ‑
tov dobro dokumentiran, ni bil dovolj 
dosleden, nekatere pomanjkljivosti 
pristopa, ki temelji na povpraševanju, pa so se niso dovolj odpravljale. 
Kadar so imeli izbrani projekti previ ‑
soko zastavljene cilje ali ni bilo dovolj 
jasno, kaj natančno je treba doseči, se 
zasnove projektov niso izboljšale (glej 
odstavke 14 do 30).
Priporočilo 2
Izboljšati je treba usklajevanje  
z drugimi ukrepi EU
Kadar je mogoče, bi morala Komisija 
izrecno navesti prioritete EU, kakor so 
določene v strategijah za človekove 
pravice za posamezne države, ter iz ‑
biro projektov, tradicionalno razvojno 
podporo, ki jo zagotavlja, in politični 
dialog usklajeno osredotočati na te 
prioritete. Zagotoviti bi morala tudi 
hitro uporabo pristopa, ki temelji na 
človekovih pravicah.
Priporočilo 3
Izboljšati je treba izbiro projektov
Komisija bi morala še izboljšati stan ‑
dardizirane razpredelnice vrednotenja 
in smernice za ocenjevalce ter tako za ‑
gotoviti, da bodo vse ocene skladne in 
dosledne. Ocenjevalcem bi moralo biti 
povsem jasno, katera merila naj oce ‑
njujejo in kako naj točkujejo. Ocenje ‑
vanje bi moralo biti doslednejše in bi 
moralo zagotoviti jasno razlago za vsa 
ocenjena merila. Pristop k ponovnemu 
ocenjevanju bi moral biti jasen in bi ga 
bilo treba dosledno uporabljati.
27 Sklepi in priporočila
Priporočilo 4
Bolje je treba izkoristiti možnosti  
za izboljšanje projektnih predlogov, 
pri katerih so ocenjevalci ugotovili 
slabosti v zasnovi
Komisija bi morala predlagatelje bolj 
sistematično spodbujati k prilagoditvi 
njihovih projektnih predlogov, s či ‑
mer bi zagotovila boljše upoštevanje 
slabosti, ki so jih ugotovili ocenjevalci, 
obenem pa paziti, da prilagoditve niso 
prevelike, tako da bo poštena in ena ‑
kopravna obravnava zagotovljena tudi 
v prihodnje.
56 
Na splošno so bile projektne dejavno ‑
sti izvedene po načrtu in so stroškovno 
učinkovite, zlasti dejavnosti projektov, 
ki so jih izvajale organizacije civilne 
družbe v državah partnericah. Rezulta ‑
ti, doseženi z nepovratnimi sredstvi, so 
trajnostni. Vendar so sistemi za merje ‑
nje učinkov dokaj šibki in nimajo jasnih 
logičnih okvirov za projekte, dobro 
opredeljenih referenčnih vrednosti in 
ciljev ter doslednega pristopa k vred ‑
notenju projektov. Kadar projekti 
zagotavljajo pomoč žrtvam, je učinek 
otipljiv, čeprav omejen na razmero ‑
ma majhne ciljne skupine. Prispevek 
projektov, ki spodbujajo zakonodajne 
reforme ali reforme politik, je težko 
oceniti, saj je za napredek značilno, 
da je odvisen tudi od mnogih drugih 
dejavnikov. Večkrat so učinke projekta 
ovirale neugodne politične razmere. 
Doseženi rezultati so trajnostni. Vendar 
pa so organizacije civilne družbe, ki so 
prejele podporo, večinoma zelo odvi ‑
sne od finančne podpore, intenzivnost 
njihovih dejavnosti pa pogosto upade, 
ko ni več financiranja iz EIDHR (glej 
odstavke 32 do 53).Priporočilo 5
Okvir za merjenje smotrnosti poslo -
vanja je treba še razvijati
Komisija bi morala poenostaviti 
predlogo za logični okvir projektov 
EIDHR, tako da bi bile povezave med 
cilji, dejavnostmi in učinki jasnejše. 
Kazalnike učinka in merljive cilje bi bilo 
treba opredeliti na podlagi izhodišč 
in načrtovanih projektnih dejavnosti. 
Pristop k vrednotenju projektov bi bilo 
treba uskladiti.
Priporočilo 6
Bolj se je treba osredotočiti na izbolj -
šanje trajnosti organizacij upravičenk
Komisija bi morala v svojih razpisih 
za zbiranje predlogov spodbujati 
ukrepe za večjo samozadostnosti 
organizacij civilne družbe, npr. z uskla ‑
jevanjem donatorjev, in razmisliti 
o načinih za zagotovitev nepretrgane 
podpore uspešnim organizacijam 
upravičenkam.
28 Sklepi in priporočila
To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 30. junija 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

29
 Priloge
Smrtna kazen v AfrikiPriloga I
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
Upravne meje: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat.0 250 500 750 1000  kmVir: Amnesty International 2013.odpravljena
dejansko odpravljena
ohranjena
Vir: Eurostat.
30 Priloge
Smrtna kazen v AzijiPriloga II
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
SingaporeBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
Maldives
Upravne meje: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat.0250 500 750 1000  kmodpravljena
dejansko odpravljena
odpravljena le za običajna kazniva dejanja
ohranjena
Vir: Amnesty International 2013.
To poimenovanje ne pomeni priznanja države Palestine in ne posega v stališča posameznih držav članic o tem vprašanju.
Vir: Eurostat.
31 Priloge
Smrtna kazen v Latinski AmerikiPriloga III
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
Upravne meje: © EuroGeographics © UN-FAO.0 250 500 750 1000  kmVir: Amnesty International 2013.odpravljena
dejansko odpravljena
odpravljena le za običajna kazniva dejanja
ohranjena VenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Vir: Eurostat.
32 Priloge
Smrtna kazen v Združenih državah AmerikePriloga IV
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of Columbia
Upravne meje: © UN-FAO.0 250 500 750 1000  kmAlaska
Hawaii
0 500 1000  km 0 200 400 kmCanadaRussiaCanada
Vir: Amnesty International 2013.odpravljena
ohranjena
Vir: Eurostat.
33 Priloge
Svetovni razpisi za zbiranje predlogov 2007–2013
Razpis  
za 
zbiranje 
predlogovVrsta in opis Področje TemaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
na projekt  
(v EUR)Trajanje Prvotno 
dodeljeni 
znesek  
(v EUR)Končno 
dodeljeni 
znesek  
(v EUR)
126-224svetovni razpis  
„omejeni razpis 
za zbiranje  
predlogov   
2007“mučenjepodpora ukrepom na področju človekovih pravic 
in demokracije, namenjenim boju proti mučenju 
in drugim oblikam grdega ravnanja  
sklop  1: preprečevanje mučenja (30 % zneska)  
sklop  2: rehabilitacija žrtev mučenja (70 % 
zneska)najmanj:
200 000
največ:
1 500 000 najmanj:
12 mesecev
največ:
36 mesecev22 000  000 22 171 837
127-238svetovni razpis  
„javni razpis  
za zbiranje  
predlogov   
2008“smrtna 
kazenukrepi v podporo vprašanjem človekovih pravic 
in demokracije, ki jih zajemajo smernice EU 
o smrtni kazninajmanj:
150 000
največ:
1 000  000 najmanj:
12 mesecev
največ:
36 mesecev4 000  000 8 244 166
128-815svetovni razpis  
„omejeni razpis 
za zbiranje  
predlogov   
2009“mučenjepodpora ukrepom na področju človekovih pravic 
in demokracije, namenjenim boju proti mučenju 
in drugim oblikam grdega ravnanjanajmanj:
200 000
največ:
1 500 000 najmanj:
18 mesecev
največ:
36 mesecev20 000  000 25 266 659
131-085svetovni razpis  
„omejeni razpis 
za zbiranje 
predlogov   
2011“mučenje 
/ smrtna 
kazensklop  1: krepitev vloge mrež civilne družbe pri 
spodbujanju reform na področju človekovih 
pravic in demokracije  
= > ni posebej povezano z mučenjem; samo en 
projekt iz sklopa 1 je bil zajet v obseg revizije  
sklop  2: ukrepi za podporo smernic EU o odpra -
vi smrtne kazninajmanj:
200 000
največ:  
1 500 000 najmanj:
18 mesecev
največ:
36 mesecevsklop 1:  
14 600  000
sklop  2: 
7 000  000sklop 1: 
855 324 
(samo za 
projekt, ki 
je bil zajet 
v revizijo ) 
sklop 2: 
6 618 135
132-762svetovni razpis  
„omejeni razpis 
za zbiranje  
predlogov   
2012“mučenjeboj proti nekaznovanju  
sklop  1: ukrepi civilnih družb proti mučenju in 
drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževal -
nemu ravnanju ali kaznim  
sklop  2: ukrepi civilne družbe za spodbujanje 
uspešnega delovanja Mednarodnega kazenske -
ga sodišča in sistema Rimskega statuta  
= > sklop 2 ni bil zajet v obseg revizijenajmanj:
500 000
največ:
1 500 000 najmanj:
24 mesecev
največ:
36 mesecevsklop 1:  
16 215 000
sklop 2:  
6 000  00021 219  618
Vir: Evropska komisija.Priloga V
34 Priloge
Projekti, pri katerih so revizorji Sodišča pregledali oceno vsebinskih zasnov  
in popolnih predlogov, ki jo je pripravila Komisija
DržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis  
za zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)Razlog  
za izbor
Gruzija2008/148-044 2007/126-224 mučenjeAssociation 
Justice And 
LibertyPrevention of torture in the military 
guardhouses  
(preprečevanje mučenja v  vojaških 
zaporih)204 961,00 revidiran
2008/148-184 2007/126-224 mučenjeEmpathy 
AssociationStrengthening the System of Rehabili -
tation for Torture Victims in Georgia  
(krepitev sistema za rehabilitacijo žrtev 
mučenja v  Gruziji)679 937, 0 0 revidiran
Kitajska 2008/148-024 2007/126-224 mučenjeThe Great 
Britain China 
CentrePrevention of Torture in the PRC  
(preprečevanje mučenja v Ljudski 
republiki Kitajski)787 966,00 revidiran
Demokratična 
republika 
Kongo2008/148-156 2007/126-224 mučenjeSolidarité Pour 
La Promotion 
Sociale Et La 
Paix AsblAssistance et réhabilitation des victi -
mes de la torture en RDC  
(pomoč žrtvam mučenja in njihova 
rehabilitacija v Demokratični republiki 
Kongo)421 836,00 revidiran
Argentina, 
Brazilija, 
Madagaskar, 
Maroko, Tajska 
in Turčija2008/148-045 2007/126-224 mučenjeAssociation for 
the prevention 
of torturePreventing torture through the 
promotion of the Optional Protocol to 
the convention against Torture in five 
target countries  
(preprečevanje mučenja s spodbuja -
njem uporabe Opcijskega protokola 
h Konvenciji proti mučenju in drugim 
krutim, nečloveškim ali poniževalnim 
kaznim ali ravnanju v petih državah 
(MOPPM))986 306,00bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
Moldavija 2008/148-070 2007/126-224 mučenjeProgram Zdru -
ženih narodov 
za razvojSupport for the strengthening the 
national preventive mechanism as per 
OPCAT provisions  
(podpora za krepitev nacionalnega 
mehanizma za preprečevanje mučenja 
skladno z določbami MOPPM)640  000,00bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
Izrael 2009/148-034 2007/126-224 mučenjeAdalah -The 
legal Center for 
Arab minority 
rights in IsraelCombating and preventing torture and 
ill-treatment of Palestinian prisoners 
held in Israeli prisons and Palestinian 
civilians in the Occupied Palestinian 
Territory  
(boj proti mučenju palestinskih 
zapornikov v izraelskih zaporih in 
palestinskih civilistov na zasedenem 
palestinskem ozemlju in grdemu ravna -
nju z njimi ter njuno preprečevanje)638 651,00 skoraj izbran
ArgentinaPogodba ni 
bila sklenjena.2007/126-224 mučenjeComité para la 
defensa de la 
salud, la ética 
profesional 
y los derechos 
humanos 
asocian civilPrograma de asistencia y rehabilitación 
a víctimas de la represión y la tortura 
en contextos de acciones judiciales por 
crímenes de las humanidad  
(program za pomoč in rehabilitacijo 
žrtev nasilja in mučenja v okviru sodnih 
postopkov za zločine proti človečnosti)683 708,00 skoraj izbranPriloga VI
35 Priloge
DržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis  
za zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)Razlog  
za izbor
IndijaPogodba ni 
bila sklenjena.2007/126-224 mučenjeStichting 
Interkerkelijke 
Organisatie 
voor Ontwikke -
lingswerkingReducing the impact of conflict among 
disadvantaged groups in Nepal  
(zmanjšanje učinka konflikta med 
prikrajšanimi skupinami v Nepalu)530 243,00naslov projekta 
ni povezan 
s ciljem svetov -
nega razpisa
Kenija 2008/148-075 2007/126-224 mučenjeIndependent 
Medico -Legal 
UnitInitiative of holistic rehabilitation and 
prevention of torture -project  
(projekt pobude za celostno rehabilita -
cijo in preprečevanje mučenja)1 058 322,00bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
Gruzija 2013/318-878 2013/132-762 mučenjeEmpathy 
AssociationCaucasian Anti – Torture Network: 
Multi Rehabilitation Services for Torture 
Victims and Fight Impunity  
(kavkaška mreža za boj proti 
mučenju  –multiple rehabilitacijske 
storitve za žrtve mučenja in boj proti 
nekaznovanju)980 000,00 revidiran
Kitajska 2013/318-802 2013/132-762 mučenjeThe Rights 
Practice LbgFighting torture in China: strengthe -
ning the role of civil society  
(boj proti mučenju na Kitajskem: 
krepitev vloge civilne družbe)662 500,00 revidiran
Južna Afrika 2013/318-879 2013/132-762 mučenjeStichting Young 
In Prison (YIP)Ending impunity in torture and cruel, 
inhuman and degrading treatment of 
children in prison in South Africa and 
Malawi  
(odprava nekaznovanja za mučenje 
in kruto, nečloveško in ponižujoče 
ravnanje z otroki v zaporih v Južni Afriki 
in Malaviju)8 8 2 817, 0 0 revidiran
London, 
Združeno 
kraljestvo2013/318-874 2013/132-762 mučenjeThe Redress 
Trust Limited 
LBGReparation for Torture: Global Sharing 
of Expertise Target countries: Kenya, 
Peru, Libya and Nepal (with some 
activities involving up to 15 countries in 
Africa, Asia, Latin America, the Middle 
East and Europe)  
(odškodnine za mučenje: mednarodna 
izmenjava strokovnega znanja – ciljne 
države: Kenija, Peru, Libija in Nepal (z 
nekaj dejavnostmi, ki so vključevale do 
15 držav v Afriki, Aziji, Latinski Ameriki, 
na Srednjem vzhodu in v Evropi))1 194 521,00 revidiran
Demokratična 
republika 
Kongo2013/318-8862013/318-
886mučenjeCentre 
International 
Pour La Justice 
Transitionnelle 
International 
Center For 
Transitional 
Justice AsblComplementarity in practice: strengthe -
ning the national judicial response to 
international crimes in Democratic Re -
public of Congo (DRC) and Cote d'Ivoire  
(komplementarnost v praksi: krepitev 
nacionalnega pravosodnega odziva na 
mednarodna kazniva dejanja v Demo -
kratični republiki Kongo in Slonokoščeni 
obali)959 965,00 revidiranPriloga VI
36 Priloge Priloga VIDržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis  
za zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)Razlog  
za izbor
Kolumbija 2013/318-801 2013/132-762 mučenjeCorporación 
centro de aten -
ción psicosocialPrevención y Atención Integral a per -
sonas y familias víctimas de tortura en 
Colombia y Ecuador  
(preprečevanje in celostna podpora 
posameznikom, ki so žrtve mučenja, 
in njihovim družinam v  Kolumbiji in 
Ekvadorju)738 410,00 skoraj izbran
Države AKP 2013/318-847 2013/132-762 mučenjeOmega Resear -
ch Foundation 
LimitedTowards stronger controls on the 
supply and use of torture technologies  
(za strožje kontrole dobave in uporabe 
tehnologij za mučenje)1 059  387 ,00bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
Uganda 2013/318-799 2013/132-762 mučenjeAfrican Centre 
For Treatment 
And Reha -
bilitation Of 
Torture Victims 
(nevladna 
organizacija)Strengthening and enhancing torture 
prevention, rehabilitation and accoun -
tability in East Africa  
(krepitev in spodbujanje preprečevanja 
mučenja, rehabilitacije in odgovornosti 
v vzhodni Afriki)1 200  000,00bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
Združene  
države 
Amerike2009/167-748 2008/127-238smrtna 
kazenMurder Victim's 
Families For 
Human Rights 
(neprofitna 
družba)Voices of Victims Against the Death 
Penalty  
(glas žrtev proti smrtni kazni)485 615,65 revidiran
2009/167-820 2008/127-238smrtna 
kazenThe National 
Coalition To 
Abolish The 
Death Penalty National Coalition to Abolish the Death 
Penalty Intensive Assistance Program  
(intenzivni program pomoči nacionalne 
koalicije za odpravo smrtne kazni)305 060,86 revidiran
2009/167-888 2008/127-238smrtna 
kazenWitness To 
Innocence 
CorporationAmerican DREAM Campaign  
(kampanja Ameriške sanje)374 944,62 revidiran
2009/211-244 2008/127-238smrtna 
kazenAmerican Bar 
Association 
FundThe Death Penalty Assessments Project: 
Toward a Nationwide Moratorium on 
Executions  
(projekt za oceno smrtnih kazni: za 
nacionalni moratorij na usmrtitve)708 162,00 revidiran
Kitajska 2009/167-381 2008/127-238Smrtna 
kazen The Great 
Britain China 
CentrePromoting Judicial Discretion in the 
Restriction and Reduction of Death 
Penalty Use  
(spodbujanje sodne diskrecije pri 
omejevanju in zmanjšanju uporabe 
smrtne kazni)576 723,00 revidiran
37 Priloge Priloga VIDržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis  
za zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)Razlog  
za izbor
London, 
Združeno 
kraljestvo2009/167-880 2008/127-238smrtna 
kazenPenal Reform 
International 
UKProgressive Abolition of the Death 
Penalty and Alternatives that Respect 
International Human Rights Standards  
(postopna odprava smrtne kazni 
in alternativne možnosti, skladne 
z mednarodnimi standardi na področju 
človekovih pravic)926 924,00 revidiran
2009/214-466 2008/127-238smrtna 
kazenReprieve LbgEngaging Europe in the fight for US 
abolition  
(sodelovanje Evrope v boju za odpravo 
smrtne kazni v ZDA)504 454,00 revidiran
Združene  
države 
Amerike2009/167-889 2008/127-238smrtna 
kazenDeath Penalty 
Information 
CenterChanging the Course of the Death 
Penalty Debate:  
A Proposal for Public Opinion Research, 
Message Development, and Commu -
nications on Capital Punishment in 
the U.S  
(preusmeritev razprave o smrtni kazni: 
predlog za javnomnenjsko raziskavo, 
razvoj sporočila in sporočila o smrtni 
kazni v ZDA)193 443,00 revidiran
Vse države 2009/167-901 2008/127-238smrtna 
kazenInternational 
Harm Reducti -
on AssociationRestricting the Death Penalty for Drug 
Offences through Human Rights Impact 
Assessment (HRIA) of Multi -lateral 
Drug Enforcement Assistance for Death 
Penalty States  
(omejitev smrtne kazni na kazniva 
dejanja, povezana z drogami, v okviru 
HRIA in večstranske pomoči za boj proti 
drogam v državah, ki še izrekajo smrtno 
kazen)292 565,00bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
Benin, Burkina 
Faso, Burundi, 
Kongo,  
Brazzaville, 
Lesoto, Libe -
rija, Malavi, 
Mali, Niger, 
Srednjeafriška 
republika, 
Togo, republi  
ke Srednje 
Azije, Karibi: 
25 držav2009/167-753 2008/127-238smrtna 
kazenComunita Di 
S Egido Acapas -
sociazone Cul -
tura Assistenza 
PopolareDu moratoire à l'abolition de la 
peine capitale. Promotion du rôle de la 
société civile au plan international et 
synergies politico -institutionnelles  
(od moratorija na smrtno kazen do 
njene odprave: spodbujanje vloge 
civilne družbe na mednarodni ravni in 
politično -institucionalnih sinergij)725 000,00 skoraj izbran
BelorusijaPogodba ni 
bila sklenjena.2008/127-238smrtna 
kazenAssociazione 
Terra del FuocoRunning for rights  
(kampanja za pravice)203 000,00naslov projekta 
ni povezan 
s ciljem svetov -
nega razpisa
38 Priloge
DržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis  
za zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)Razlog  
za izbor
Združene drža -
ve Amerike2012/297-0762011/131-
085/2smrtna 
kazenWitness To 
Innocence 
CorporationEyes Wide Open Project  
(projekt Široko odprte oči)850 032,14 revidiran
2012/297-0782011/131-
085/2smrtna 
kazenEqual 
Justice USA Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging New Voices 
to Abolish the Death Penalty in the 
United States  
(odprava ovir: vključitev novih glasov za 
odpravo smrtne kazni v ZDA)495 014,31 revidiran
Kitajska 2012/297-0722011/131-
085/2smrtna 
kazenBeijing Normal 
University„Use less“ – judicial restraints on the 
use of the death penalty in China  
(pravosodne omejitve pri uporabi 
smrtne kazni na Kitajskem)938 783,76 revidiran
London, 
Združeno 
kraljestvo2012/297-0792011/131-
085/2smrtna 
kazenPenal Reform 
International 
UK LGBProgressive abolition of the death pe -
nalty and implementation of humane 
alternative sanctions after a morato -
rium or abolition  
(postopna odprava smrtne kazni in 
izvajanje humanih alternativnih kazni 
po moratoriju ali odpravi)864  038,00 revidiran
2012/297-0802011/131-
085/2smrtna 
kazenReprieve LGBEngaging Europe in the Fight for 
Abolition in the USA, MENA, and South 
East Asia  
(sodelovanje Evrope v boju za odpravo 
smrtne kazni v ZDA, na Bližnjem vzhodu 
in v severni Afriki ter v jugovzhodni 
Aziji)715 47 7, 0 0 revidiran
JordanijaPogodba ni 
bila sklenjena .2011/131-
085/2smrtna 
kazenWomen for 
Cultural 
DevelopmentMa' Alhaya (All for Life)  
(vse za življenje)479 666,80bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
Združene  
države 
AmerikePogodba ni 
bila sklenjena.2011/131-
085/2smrtna 
kazenNevada Coaliti -
on against the 
Death PenaltyCoordinated Nevada  
(usklajena Nevada)358 153,00 skoraj izbran
LibanonPogodba ni 
bila sklenjena.2011/131-
085/2smrtna 
kazenAssociation 
Justice et 
MiséricordeLutte pour l'abolition de la peine de 
mort au Liban  
(boj za odpravo smrtne kazni 
v Libanonu)1 200  000,00bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
Gruzija 2010/222-921 2010/128-815 mučenjeGeorgian 
Centre For 
Psycho -Social 
And Medical 
Rehabilitation 
For Torture 
VictimsEnsuring access to rehabilitation 
services for people affected by torture 
and contribution to the prevention of 
torture in Georgia  
(zagotovitev dostopa do rehabilita -
cijskih storitev za žrtve mučenja in 
prispevanje k preprečevanju mučenja 
v Gruziji)766 000,00 revidiranPriloga VI
39 Priloge
DržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis  
za zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)Razlog  
za izbor
Južna Afrika 2010/222-102 2010/128-815 mučenjeUniverza v Cape 
TownuHarnessing African institutions for the 
prevention and combating of torture 
and other ill -treatment in six African 
states - the development and imple -
mentation of operational standards  
(izkoriščanje afriških institucij za 
preprečevanje mučenja in drugega 
grdega ravnanja ter za boj proti njima 
v šestih afriških državah – razvoj in 
izvajanje operativnih standardov)1 194 359,00 revidiran
Demokratična 
republika 
Kongo2010/222-810 2010/128-815 mučenjeCoopi - 
Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et 
réhabilitation des victimes de VS et de 
leurs communautés et au renforcement 
des capacités communautaires et 
étatiques à l'Est de la RDC  
(projekt, namenjen preprečevanju, 
zaščiti in rehabilitaciji žrtev mučenja in 
njihovih skupnosti ter krepitvi zmoglji -
vosti skupnosti in državnih zmogljivosti 
na vzhodu DR Kongo) 1 395  000,00 revidiran
London, 
Združeno 
kraljestvo2010/222-086 2010/128-815 mučenjePenal Reform 
InternationalStrengthening institutions and building 
civil society capacity to combat torture 
in 9 CIS countries  
(krepitev institucij in zmogljivosti 
civilne družbe za boj proti mučenju 
v devetih državah Skupnosti neodvisnih 
držav (CIS)) 1 130 583,00 revidiran
2010/222-733 2010/128-815 mučenjeThe Redress 
Trust Limited 
LbgReparation for torture: Global Sharing 
of Expertise  
(odškodnina za mučenje: mednarodna 
izmenjava strokovnega znanja)1 033 805,00 revidiran
Benin 2010/223-216 2010/128-815 mučenjeCare France 
AssociationETODE: Pour la justice et les droits des 
femmes et des filles  
(za pravico ter pravice žensk in deklet)1 159 409,00 skoraj izbran
NigerijaPogodba ni 
bila sklenjena.2010/128-815 mučenjeConcern 
UniversalPreventing Women's Ill -treatment/
Rehabilitating widows in CRS and 
Eboyni State  
(preprečevanje grdega ravnanja 
z ženskami/rehabilitacija vdov v drža -
vah Cross River in Ebonyi)313 060,00bistvene 
razlike v  toč-
kovanju obeh 
ocenjevalcev
TurčijaPogodba ni 
bila sklenjena.2010/128-815 mučenjeRoh Sagliginda 
Insan Haklari 
Girisimi (Hu -
man Rights in 
Mental Health 
Initiative)Project for creating a civic monitoring 
system in the mental health field  
(projekt za vzpostavitev sistema za 
civilno spremljanje na področju dušev -
nega zdravja)380 000,00naslov projekta 
ni povezan 
s ciljem svetov -
nega razpisa
Vir: Evropska komisija.Priloga VI
40 Priloge Priloga VIIPreučena nepovratna sredstva
DržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis za 
zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)
London, 
Združeno 
kraljestvo2013/318-874 2013/132-762 mučenjeThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for Torture: Global Sharing of Expertise 
Target countries: Kenya, Peru, Libya and Nepal 
(with some activities involving up to 15 countries 
in Africa, Asia, Latin America, the Middle East and 
Europe) (odškodnine za mučenje: mednarodna 
izmenjava strokovnega znanja – ciljne države: 
Kenija, Peru, Libija in Nepal (z nekaj dejavnostmi, 
ki so vključevale do 15 držav v Afriki, Aziji, Latinski 
Ameriki, na Srednjem vzhodu in v Evropi))1 194 520,70
2009/167-880 2008/127-238smrtna 
kazenPenal Reform Interna -
tional UK LGBProgressive Abolition of the Death Penalty and 
Alternatives that Respect International Human 
Rights Standards (postopna odprava smrtne kazni 
in alternativne možnosti, skladne z mednarodnimi 
standardi na področju človekovih pravic)926 924,40
2009/214-466 2008/127-238smrtna 
kazenReprieve LBGEngaging Europe in the fight for US abolition  
(sodelovanje Evrope v boju za odpravo smrtne kazni 
v ZDA)504 454,40
2012/297-079 2011/131-085/2smrtna 
kazenPenal Reform Interna -
tional UK LBGProgressive abolition of the death penalty and 
implementation of humane alternative sanctions 
after a moratorium or abolition  
(postopna odprava smrtne kazni in izvajanje huma -
nih alternativnih kazni po moratoriju ali odpravi) 8 6 4  037, 6 0
2012/297-080 2011/131-085/2smrtna 
kazenReprieve LBGEngaging Europe in the Fight for Abolition in the 
USA, MENA, and South East Asia  
(sodelovanje Evrope v boju za odpravo smrtne kazni 
v ZDA, na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki ter 
v jugovzhodni Aziji)715 476,94
2010/222-086 2010/128-815 mučenjePenal Reform Interna -
tional UK LGBStrengthening institutions and building civil society 
capacity to combat torture in 9 CIS countries  
(krepitev institucij in zmogljivosti civilne družbe 
za boj proti mučenju v devetih državah Skupnosti 
neodvisnih držav (CIS)) 1 130 583,00
2010/222-733 2010/128-815 mučenjeThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for Torture: Global Sharing of Expertise  
(odškodnina za mučenje: mednarodna izmenjava 
strokovnega znanja)1 033 805,00
Kitajska2008/148-024 2007/126-224 mučenjeThe Great Britain 
China CentrePrevention of Torture in the PRC  
(preprečevanje mučenja v Ljudski republiki Kitajski)787 966,00
2013/318-802 2013/132-762 mučenjeThe Rights Practice 
LBGFighting torture in China: strengthening the role 
of civil society (boj proti mučenju na Kitajskem: 
krepitev vloge civilne družbe)662 500,00
2009/167-381 2008/127-238smrtna 
kazenThe Great Britain 
China CentrePromoting Judicial Discretion in the Restriction and 
Reduction of Death Penalty Use  
(spodbujanje sodne diskrecije pri omejevanju in 
zmanjšanju uporabe smrtne kazni)576 723,00
2012/297-072 2011/131-085/2smrtna 
kazenInternational Death 
Penalty Research 
Centre, Beijing Normal 
University„Use less“ – judicial restraints on the use of the 
death penalty in China  
(pravosodne omejitve pri uporabi smrtne kazni na 
Kitajskem)938 783,76
41 Priloge Priloga VIIDržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis za 
zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)
Demokratična 
republika 
Kongo2008/148-156 2007/126-224 mučenjeSolidarité Pour La 
Promotion Sociale Et 
La Paix AsblAssistance et réhabilitation des victimes de la tor -
ture en RDC (pomoč in rehabilitacija žrtev mučenja 
v Demokratični republiki Kongo)421 836,00
2013/318-886 2013/132-762 mučenjeCentre International 
Pour La Justice Transi -
tionnelle International 
Center For Transitional 
Justice AsblComplementarity in practice: strengthening the 
national judicial response to international crimes 
in the Democratic Republic of Congo (DRC) and 
Cote d'Ivoire (komplementarnost v praksi: krepitev 
nacionalnega pravosodnega odziva na mednarodna 
kazniva dejanja v Demokratični republiki Kongo in 
Slonokoščeni obali)959 965,00
2010/222-810 2010/128-815 mučenjeCoopi - Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et réhabilitation 
des victimes de VS et de leurs communautés et 
au renforcement des capacités communautaires 
et étatiques à l'Est de la RDC (projekt, namenjen 
preprečevanju, zaščiti in rehabilitaciji žrtev mučenja 
in njihovih skupnosti ter krepitvi zmogljivosti skup -
nosti in državnih zmogljivosti na vzhodu DR Kongo)1 395  000,00
2012/307-100 132-685 mučenjeSolidarité Pour La 
Promotion Sociale Et 
La Paix AsblAssistance aux survivants de la torture et actions de 
prévention (Monitoring, plaidoyers et sensibilisati -
on) contre la torture en RD Congo  
(pomoč preživelim žrtvam mučenja in ukrepi za 
preprečevanje (spremljanje, obramba, ozaveščanje) 
mučenja v DR Kongo)131 500,00
2013/308-415 132-685 mučenjeLigue De La Zone 
Afrique Pour La 
Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants 
Et Eleves AsblMonitoring et suivi d'instructions des dossiers 
judiciaires des femmes et enfants victimes des 
violences sexuelles et basées sur le genre  
(spremljanje sodnih postopkov žensk in otrok, ki so 
bili žrtve spolnega ali podobnega nasilja)103 300,00
2009/224-243 128-135 mučenjeLigue De La Zone 
Afrique Pour La 
Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants 
Et Eleves AsblRenforcement d'un kiosque juridique et de soutien 
psychologique concernant les violences faites aux 
femmes (okrepitev pravno -psihološke svetovalnice 
za ženske, ki so bile žrtve nasilja)61 463,00
Gruzija2008/148-044 2007/126-224 mučenjeAssociation Justice 
And LibertyPrevention of torture in the military guardhouses  
(preprečevanje mučenja v  vojaških zaporih)204 961,00
2008/148-184 2007/126-224 mučenje Empathy AssociationStrengthening the System of Rehabilitation for 
Torture Victims in Georgia (krepitev sistema za 
rehabilitacijo žrtev mučenja v Gruziji)679 937, 0 0
2013/318-878 2013/132-762 mučenje Empathy AssociationCaucasian Anti – Torture Network: Multi Rehabilita -
tion Services for Torture Victims and Fight Impunity  
(kavkaška mreža za boj proti mučenju  – multiple 
rehabilitacijske storitve za žrtve mučenja in boj 
proti nekaznovanju)980 000,00
2010/222-921 2010/128-815 mučenjeGeorgian Centre For 
Psycho -Social And 
Medical Rehabilitation 
For Torture VictimsEnsuring access to rehabilitation services for people 
affected by torture and contribution to the pre -
vention of torture in Georgia (zagotovitev dostopa 
do rehabilitacijskih storitev za žrtve mučenja in 
prispevanje k preprečevanju mučenja v Gruziji)766 000,00
42 Priloge
DržavaŠtevilka 
pogodbeRazpis za 
zbiranje 
predlogovPodročje Upravičenec Naslov projektaZnesek 
nepovratnih 
sredstev  
(v EUR)
Južna Afrika2013/318-879 2013/132-762 mučenjeStichting Young In 
Prison (YIP)Ending impunity in torture and cruel, inhuman 
and degrading treatment of children in prison in 
South Africa and Malawi  (odprava nekaznovanja za 
mučenje in kruto, nečloveško in ponižujoče ravnanje 
z otroki v zaporih v Južni Afriki in Malaviju)8 8 2 817, 0 0
2010/222-102 2010/128-815 mučenjeUniverza v Cape 
TownuHarnessing African institutions for the prevention 
and combating of torture and other ill -treatment in 
six African states - the development and implemen -
tation of operational standards  
(izkoriščanje afriških institucij za preprečevanje 
mučenja in drugega grdega ravnanja ter za boj proti 
njima v šestih afriških državah – razvoj in izvajanje 
operativnih standardov)1 194 359,00
2012/302-948 131-543 mučenjeThe Greater Nelspruit 
Rape Intervention 
Project GroupSexual Assault and Domestic Violence Rights Pro -
gramme (program za pravice žrtev spolnega nasilja 
in nasilja v družini)173 317,00
Združene  
države 
Amerike2009/167-748 2008/127-238smrtna 
kazenMurder Victim's 
Families For Human 
RightsVoices of Victims Against the Death Penalty  
(glas žrtev proti smrtni kazni)485 615,65
2009/167-820 2008/127-238smrtna 
kazenThe National Coalition 
To Abolish The Death 
PenaltyNational Coalition to Abolish the Death Penalty 
Intensive Assistance Program  
(intenzivni program pomoči nacionalne koalicije za 
odpravo smrtne kazni)305 060,86
2009/167-888 2008/127-238smrtna 
kazenWitness To InnocenceAmerican DREAM Campaign  
(kampanja Ameriške sanje)374 944,62
2009/211-244 2008/127-238smrtna 
kazenAmerican Bar 
AssociationThe Death Penalty Assessments Project: Toward 
a Nationwide Moratorium on Executions  
(projekt za oceno smrtnih kazni: za nacionalni 
moratorij na usmrtitve)708 162,00
2009/167-889 2008/127-238smrtna 
kazenDeath Penalty Infor -
mation CenterChanging the Course of the Death Penalty Debate:  
A Proposal for Public Opinion Research, Message 
Development, and Communications on Capital 
Punishment in the U.S   
(preusmeritev razprave o smrtni kazni: predlog 
za jamnomnenjsko raziskavo, razvoj sporočila in 
sporočila o smrtni kazni v ZDA)193 443,00
2012/297-076 2011/131-085/2smrtna 
kazenWitness To InnocenceEyes Wide Open Project  
(projekt Široko odprte oči)850 032,14
2012/297-078 2011/131-085/2smrtna 
kazenEqual Justice USA Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging New Voices to Abolish 
the Death Penalty in the United States  
(odprava ovir: vključitev novih glasov za odpravo 
smrtne kazni v ZDA)495 014,31
Vir: Evropska komisija.Priloga VII
43
Medtem ko se priznava potreba po večji skladnosti 
in sinergijah z drugimi prizadevanji EU, da se doseže 
večji vpliv človekovih pravic, naše službe že delajo 
v tej smeri, pri čemer upoštevajo občutljivo ravno ‑
vesje med prednostnimi nalogami EU na področju 
človekovih pravic, ustreznostjo projektov ter zmo ‑
gljivostjo in odgovornostjo partnerskih organizacij 
civilne družbe. Vendar je cilj Komisije izbrati najboljše 
projekte. Boj proti mučenju in smrtni kazni spada 
med svetovne prednostne naloge EU. To je potrjeno 
tudi v sporočilu Akcijski načrt za človekove pravice 
in demokracijo za obdobje 2015–2019. Dejstvo, da 
v določeni državi mučenje ni izrecno navedeno med 
prednostnimi nalogami, zato ne izključuje izvajanja 
projektov proti mučenju v tej državi.
Nazadnje je treba v postopku dodelitve upoštevati 
zahteve po preglednosti ter pravičnem in enakem 
obravnavanju prosilcev za nepovratna sredstva, zlasti 
zaradi zelo velikega števila prosilcev.
VI
Projekti, ki se financirajo v okviru programa EIDHR, 
zagotavljajo trajnostne rezultate in so stroškovno 
učinkoviti. Vsebina teh projektov je pogosto poli ‑
tično zelo občutljiva, zato zanje niso na voljo zlahka 
merljivi kazalniki, kot so na primer pri projektih grad ‑
nje cest. Poleg tega so pobude za človekove pravice 
po naravi odvisne od političnih in pravnih razmer, za 
katere noben donator ne more pričakovati, da bi jih 
lahko nadzoroval. To, da se najbolj potrebni ukrepi 
izvajajo v najtežjih razmerah, je pogosto naravno 
protislovje na področju človekovih pravic.
EU je ena zelo redkih donatoric, ki finančno pod ‑
pirajo boj proti mučenju in odpravo smrtne kazni. 
Pogosto je edina donatorica. Partnerske organizacije 
so zato zelo odvisne od njene podpore. Komisija si 
v sodelovanju z nekaterimi drugimi donatorji na tem 
področju (na primer s Prostovoljnim skladom OZN za 
pomoč žrtvam mučenja in projektno skupino držav 
članic EU o mučenju) prizadeva ublažiti posledice 
takšne odvisnosti, da bi zagotovila čim boljše sodelo ‑
vanje in skladnost.
Glej tudi odgovor na odstavek 33.Povzetek
IV
Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (v 
nadaljnjem besedilu: ESZD) sta popolnoma prepri ‑
čani o uspešnosti evropskega instrumenta za demo ‑
kracijo in človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: 
EIDHR) kot enega od več instrumentov v boju proti 
mučenju in smrtni kazni, s tem prepričanjem pa 
se strinja tudi širša skupnost za človekove pravice. 
Dokaz za to je na primer javno priznanje ameriške 
odvetniške zbornice ( American Bar Association ) 
o vlogi nepovratnih sredstev, dodeljenih iz EIDHR, 
pri odpravi smrtne kazni v ameriški zvezni državi 
Pensilvaniji.
V
EIDHR je popolnoma skladen s prednostnimi nalo ‑
gami EU na področju človekovih pravic tako na 
svetovni ravni kot za posamezne države. EIDHR 
zaradi svoje narave in ciljev organizacijam za člo ‑
vekove pravice omogoča, da prevzamejo vodilno 
vlogo, zagotavlja pa jim tudi učinkovito in praktično 
orodje za doseganje lastnih političnih ciljev ter jim 
hkrati pomaga pri doseganju političnih ciljev EU, kar 
pomeni obojestransko korist. Postopki za dodelitev 
nepovratnih sredstev, na katerih temelji EIDHR, se 
izvajajo strogo in pregledno, kar je izjemen dosežek 
glede na zelo veliko število prosilcev z vsega sveta, 
ki se prijavijo na vsak razpis, in glede na povezane 
težave pri ocenjevanju vlog na področju varstva 
človekovih pravic, za katerega je težko pripraviti 
količinsko opredeljeno oceno. EIDHR zajema ukrepe 
v zelo zapletenih političnih razmerah in pogosto 
težavnem stanju v državah, pri čemer je treba 
upoštevati, da ciljev na področju človekovih pravic 
ni lahko uresničiti niti v najugodnejših okoliščinah. 
Izredno majhno število pritožb ali sodnih postopkov 
v zvezi z EIDHR in stalno visoko število prijav na vsak 
razpis za zbiranje predlogov (skupaj okoli 1 200 vlog 
za vsebinsko zasnovo v okviru razpisov za zbiranje 
predlogov, ki jih prouči Sodišče) kažeta, da se s tem 
stališčem strinja tudi širša skupnost za človekove 
pravice. Komisija zato namerava v celoti nadaljevati 
EIDHR kot postopek, ki temelji na povpraševanju in 
spodbuja organizacije civilne družbe, da projekte 
pripravijo v skladu s svojimi upravnimi, operativnimi 
in geografskimi zmogljivostmi ter lastno strategijo.Odgovori Komisije in ESZD
44 Odgovori Komisije in ESZD
Ta dva načina izvajanja se dopolnjujeta in v skladu 
z mandatom EIDHR omogočata pokritost po vsem 
svetu.
15
Glede na lokalne okoliščine (splošne politične raz ‑
mere, možnost za razprave o zagovarjanju človekovih 
pravic) in v dogovoru z vodji misij EU se lahko objavijo 
glavne prednostne naloge lokalne strategije za člove ‑
kove pravice za posamezno državo. Javnemu objav ‑ 
ljanju teh prednostnih nalog pa se je treba izogibati, 
če se oceni, da bi to škodilo izvajanju strategije.
Poleg tega je pomembno, da so pristojni za izvajanje 
EIDHR seznanjeni s prednostnimi nalogami v okviru 
strategij za človekove pravice za posamezne države.
16
EIDHR poleg razpisov za zbiranje predlogov omo ‑
goča tudi druge načine izvajanja, na primer ciljno 
usmerjene ukrepe.
Glej odgovor na odstavek 14.
17
EIDHR zaradi svoje narave in ciljev organizacijam za 
človekove pravice omogoča, da prevzamejo vodilno 
vlogo, zagotavlja pa jim tudi učinkovito in praktično 
orodje za doseganje lastnih političnih ciljev ter jim 
hkrati pomaga pri doseganju političnih ciljev EU, kar 
pomeni obojestransko korist. Komplementarnost in 
skladnost prednostnih nalog financiranja in politike 
sta seveda bistveni, pri čemer je treba upoštevati 
občutljivo ravnotežje med dejavniki, kot so prednostne 
naloge EU na področju človekovih pravic, ustreznost 
projektov ter zmogljivost in odgovornost partner ‑
skih organizacij civilne družbe. Poleg tega je namen 
postopnega uvajanja razvojnega pristopa na podlagi 
človekovih pravic okrepiti skladnost naše podpore.
V okviru svetovnih razpisov za zbiranje predlogov 
Komisija v svojih postopkih daje prednost pristopu 
od spodaj navzgor in določa svoje prednostne naloge 
v tesnem posvetovanju z organizacijami civilne 
družbe. EIDHR zato zagovarja nepredpisujoč pristop 
in spodbuja organizacije civilne družbe, da projekte 
pripravijo v skladu s svojimi upravnimi, operativnimi 
in geografskimi zmogljivostmi ter lastno strategijo.VII
Komisija sprejema eno in delno sprejema tri od šestih 
priporočil, ki jih je izreklo Sodišče, preostalih dveh pa 
ne sprejema.
Uvod
05
Močna zaveza EU za izkoreninjenje mučenja in 
grdega ravnanja ter odpravo smrtne kazni je 
bila še okrepljena v novosprejetem akcijskem 
načrtu za človekove pravice in demokracijo za 
obdobje 2015–2019.
Opažanja
14
Za odzivanje na potrebe in v skladu s svojim sve ‑
tovnim mandatom EIDHR deluje prek strateške 
kombinacije ciljno usmerjenih projektov, razpisov 
za zbiranje predlogov in sredstev za nujne primere, 
ki jih upravljajo sedež in delegacije, pri čemer se 
uporabljajo postopki, ki veljajo v skladu s sedanjim 
pravnim okvirom za dodelitev nepovratnih sredstev.
Glavni način izvajanja instrumenta je razpis za 
zbiranje predlogov. Temelji na partnerstvu z orga ‑
nizacijami civilne družbe in daje prednost pristopu 
od spodaj navzgor, ki spodbuja organizacije civilne 
družbe, da projekte pripravijo v skladu s svojimi 
upravnimi, operativnimi in geografskimi zmoglji ‑
vostmi ter lastno strategijo.
Drugi način izvajanja EIDHR omogoča uporabo ciljno 
usmerjenih projektov, ki so zasnovani za zapolnitev 
vrzeli, nastalih pri postopku razpisa za zbiranje pred ‑ 
logov, v skladu s političnimi prednostnimi nalogami 
v državah z najtežjimi razmerami. Ta prožnost je bila 
okrepljena v letnem akcijskem programu za leto 2015 
in je „namenjena podpori ukrepom na prožen in 
odziven način prek neposrednih dodelitev sredstev 
v dokazanih razmerah kratko ‑, srednje ‑ in dolgo ‑
ročnih kriz človekovih pravic, kjer objava razpisa za 
zbiranje predlogov ne bi bila primerna ali mogoča in/
ali kjer se je izkazalo, da je financiranje organizacij na 
področju človekovih pravic in njihovih zagovornikov 
resno ovirano“.
45 Odgovori Komisije in ESZD
19
Medtem ko se priznava potreba po skladnosti in 
sinergijah z drugimi prizadevanji EU, da se doseže 
večji vpliv človekovih pravic, službe Komisije že delajo 
v tej smeri, pri čemer upoštevajo občutljivo ravnotežje 
med prednostnimi nalogami EU na področju človeko ‑
vih pravic, ustreznostjo projektov ter zmogljivostjo in 
odgovornostjo partnerskih organizacij civilne družbe. 
Cilj Komisije pa je izbrati najboljše projekte.
EIDHR ima mandat za delovanje po vsem svetu. Da bi 
ga izpolnil, uporablja pristop, ki združuje skladna in 
dopolnjujoča se orodja: svetovne razpise za zbiranje 
predlogov (tematsko usmerjene), lokalne razpise 
za zbiranje predlogov (tematsko in geografsko 
usmerjene), ciljno usmerjene projekte (za najtežje 
primere) ter sklad za nujne primere.  Glej tudi odgo ‑
vor na odstavek 17. ESZD in Komisija v zvezi z dialogi 
o človekovih pravicah upoštevata pripombo Sodišča 
in želita poudariti nekatere točke: o dnevnem redu 
dialoga o človekovih pravicah se dogovorita država 
in ESZD v posvetovanju z delegacijo, GD DEVCO in 
drugimi službami Komisije. Cilj je obravnavati pred ‑
nostne naloge, ki so bile opredeljene v strategijah za 
človekove pravice za posamezne države in/ali v naci ‑
onalnih strategijah za človekove pravice. Glede na 
politični značaj dialoga se dnevni red lahko razlikuje, 
da se zagotovi osredotočena razprava o nekaterih 
ključnih prednostnih nalogah, namesto da bile vsakič 
zajete vse prednostne naloge. To ne pomeni, da cilji 
projektov EIDHR niso izraženi v splošnem dialogu 
med državo in EU.
Projekti EIDHR o smrtni kazni skoraj v celoti sledijo 
elementom politike, ki so določeni v smernicah EU 
o človekovih pravicah v zvezi s smrtno kaznijo, in sicer 
temeljijo na treh stebrih (popolna odprava, moratorij, 
upoštevanje minimalnih standardov). Vendar dejstvo, 
da se vprašanja, izpostavljena v dialogih o človeko ‑
vih pravicah s tretjimi državami, ne ujemajo v celoti 
s projekti, ni posledica nedoslednosti. Takšen primer 
so Združene države Amerike. EU med dvostranskimi 
posvetovanji obvesti ameriško stran o svojih splošnih 
pobudah glede smrtne kazni in o posebnih ukrepih 
v ZDA. Vendar so slednji zgolj informativne narave za 
uradno upravo ZDA, saj se v tej državi ukrepi glede 
smrtne kazni obravnavajo na ravni zvezne države, 
v kateri je na smrt obsojeni zaprt, in sicer z zadevnimi 
guvernerji ter odbori za pogojni izpust.
V Demokratični republiki Kongo se je projekt Soprop Svetovni razpisi so po naravi usmerjeni na občutlji ‑
vejše ukrepe, ki jih je težko izvajati na nacionalni 
ravni ali obravnavati v sklopu lokalnih razpisov za 
zbiranje predlogov.
V okviru lokalnih razpisov Komisija pri merilih za 
dodelitev in izbor upošteva zadevna tveganja in 
občutljivosti ter skladnost s strategijo EU za člove ‑
kove pravice.
Čeprav boj proti mučenju ali smrtni kazni ni izrecno 
naveden v strategiji za človekove pravice za posame ‑
zno državo, to ni razlog, da se v državi ne bi financiral 
projekt v zvezi s tem. Svetovna narava teme pomeni, 
da obstaja potreba po krepitvi svetovne ozavešče ‑
nosti in zagovarjanja za večji vpliv na večstranskih 
forumih.
Postopek strategij za človekove pravice za posame ‑
zne države je razmeroma nov.
V zvezi z Gruzijo sta bila dva od treh vrednotenih 
projektov pripravljena, preden je Svet 10. maja 2011 
odobril strategijo za človekove pravice za to državo. 
Poleg tega so imele politične razmere pomembno 
vlogo pri prizadevanjih za odziv in podporo v boju 
proti mučenju v Gruziji.
V Južni Afriki boj proti mučenju ni bil vključen med 
pet prednostnih nalog strategije za človekove pra ‑
vice za to državo. Vendar je bil v Južni Afriki boj proti 
mučenju kot prednostna naloga uveden v lokalnem 
razpisu za zbiranje predlogov leta 2014. Delegacija 
EU v Pretorii je zato zavzela stališče, da je tema pod ‑
pore postala prednostna naloga na področju člove ‑
kovih pravic.
18
Izbrani pristop zagotavlja celosten pristop, o katerem 
se je razpravljalo z organizacijami civilne družbe, da 
bi se ustrezno obravnavali različni izzivi, s katerimi se 
srečujejo organizacije, ki obravnavajo ta vprašanja, 
in zagotovili najboljši rezultati. Kljub temu Komisija 
priznava, da bi lahko pri postopku izbire v okviru 
svetovnih razpisov za zbiranje predlogov še bolje 
opredelili, izboljšali ciljno usmerjenost in določili  
predlagane dejavnosti. Komisija si zato prizadeva za 
še bolj ciljno usmerjene razpise za zbiranje predlo ‑
gov, zlasti pri svetovnem razpisu EIDHR za leto 2015, 
ki bo objavljen julija 2015.
46
 – Konec julija 2014 je bilo objavljeno predhodno 
obvestilo za pripravo splošnega paketa usposa ‑
bljanja in zagotavljanje tehnične pomoči dele ‑
gacijam. Zdaj je v pripravi obvestilo o pogodbi 
za storitev s podrobnimi informacijami o naravi 
in obsegu zahtevane storitve.
22
Standardizirane razpredelnice za vrednotenje in 
druge smernice omogočajo strogo in dosledno 
oceno vlog o nepovratnih sredstvih bodisi v fazi 
vsebinske zasnove bodisi v fazi predložitve popolne 
vloge, zlasti ob upoštevanju zelo velikega števila vlog 
v okviru razpisov za zbiranje predlogov EIDHR.
22 (a)
Ocenjevalec posebno pozornost nameni obsežnemu 
odstavku dokumenta „Smernice za ocenjevalce“, 
ki se od leta 2013 uporablja kot sestavni del prilog 
„Praktičnega priročnika za izvajanje postopkov javnih 
naročil, ki se v okviru zunanjih dejavnosti financirajo 
iz skupnega proračuna Evropskih skupnosti“ (PRAG). 
V tem dokumentu so ocenjevalci posebej opozorjeni, 
da je nadvse pomembno odboru za vrednotenje 
zagotoviti popolnoma ustrezne in dobro utemeljene 
pripombe za vsak pododdelek razpredelnice za 
vrednotenje in da morajo biti te pripombe skladne 
z ustreznimi dodeljenimi točkami. Poleg tega je pred 
začetkom postopka vrednotenja organiziran informa ‑
tivni sestanek z vsemi ocenjevalci, da se razrešijo vsa 
morebitna vprašanja v zvezi z merili iz razpredelnice 
za vrednotenje. Med celotnim postopkom je zago ‑ 
tovljena komunikacija med Evropsko komisijo in 
vodjo ekipe.
22 (b)
Za projekt, ki med obema fazama ostane enak (vse ‑
binska zasnova in popolna vloga), nova ocena ustre ‑
znosti ni potrebna. Nova različica priročnika PRAG, ki 
bo izdana julija 2015, bo ocenjevalcem omogočala, 
da občasno ponovno ocenijo ustreznost na podlagi 
popolnih predlogov.(projekt za socialno promocijo in mir) izvajal sočasno 
s političnim dialogom med EU in DR Kongo in pro ‑
jektom Aprodepep za odpravo smrtne kazni (2007–
2009). Tudi če parlament ni sprejel zakona o odpravi 
smrtne kazni, so bile razprave v zvezi z zakonom 
priložnost za spodbuditev javnih razprav.
20
Za uresničevanje pristopa, ki temelji na pravicah in 
vključuje vse človekove pravice na področju razvojne 
pomoči EU, so že bili sprejeti nekateri konkretni 
ukrepi:
 – Vključevanje pristopa, ki temelji na pravicah, 
v postopke in predloge: obrazec za načine po ‑
moči, sistem Komisije za spremljanje projektov 
(v rezultate usmerjeno spremljanje) za ugotav ‑
ljanje rezultatov in izidov projektov in progra ‑
mov, razpredelnico meril Komisije za vredno ‑
tenje projektov. Poleg tega so bili v pripravo 
načrtov za sodelovanje z organizacijami civilne 
družbe vključeni ključni elementi pristopa, ki 
temelji na pravicah.
 – Pristop, ki temelji na pravicah, je bil kot načelo 
že vključen v načrtovanje programov EU za 
sektor pravosodja v Nigru in Zimbabveju ter 
v načrtovanje pomoči EU v Peruju.
 – Usposabljanje je bilo organizirano za (a) vodje 
sodelovanja, (b) organizacije za človekove pra ‑
vice, (c) enakost spolov, (d) organizacije civilne 
družbe, (e) lokalne organe, (f) kontaktne točke 
pravosodnih sektorjev v delegacijah ter osebje 
sedeža DEVCO.Odgovori Komisije in ESZD
47
24
Število primerov, za katere so bile podane pripombe, 
je treba obravnavati v okviru skupnega števila vse ‑
binskih zasnov (1 193) in popolnih predlogov (316), ki 
so se v okviru teh razpisov upravljali in ocenjevali.
Postopek se je vmes dodano poostril s sprejetjem 
„Smernic za ocenjevalce“ leta 2013 – za dodatne 
podrobnosti glej odgovor na odstavek 22.
24 (a)
Glej odgovor na odstavek 24.
25
V zvezi s primeri, ki bi bili lahko ponovno ocenjeni, 
je treba upoštevati, da v skladu z oddelkom 6.4.8.6 
priročnika PRAG „odbor za vrednotenje lahko odobri 
točkovanje, ki ga na podlagi poročila ocenjevalca 
opravi tajnik. Če odbor ne odobri točk, ki so jih za 
predloge dodelili ocenjevalci, denimo v primerih, ko 
se točke, ki so jih dodelili ocenjevalci, zelo razliku ‑
jejo, mora v poročilu o vrednotenju svojo odločitev 
utemeljiti.“
Ponovno ocenjevanje je ena od možnosti, kar poja ‑
snjuje, zakaj neskladnosti med ocenami niso absolu ‑
tno merilo, zlasti glede na veliko število vlog v okviru 
razpisov za zbiranje predlogov EIDHR.22 (c)
Razpredelnice za vrednotenje morajo biti dovolj 
podrobne, da omogočajo celostno vrednotenje vlog. 
Poleg tega morajo omogočati, da jih ocenjevalci 
prilagodijo in izpolnijo v razumnem času. Z ločeva ‑
njem vsakega posameznega vidika vsakega merila bi 
se povečalo tveganje za prekrivanje, kar pomeni, da 
bi se ista podrobnost vrednotila na podlagi več meril. 
Komisija v tej fazi zato ne namerava spreminjati tre ‑
nutnih predlog razpredelnic.
22 (d)
Pristop z minimalnimi zahtevami velja za javne raz ‑
pise, kjer naročnik natančno opiše storitev, delo ali 
oskrbo, ki jo želi kupiti, in določa minimalne zahteve, 
ki jih mora izpolnjevati ponudnik. Takšnega pristopa 
ni mogoče uporabiti za nepovratna sredstva, kjer 
prosilec določi svoj ukrep. Realno ni mogoče pričako ‑
vati, da bi lahko Komisija oblikovala posebne zahteve 
glede izvedljivosti ali učinka ukrepov, ki se lahko med 
seboj znatno razlikujejo, njihova vsebina pa Komisiji 
ni vnaprej znana.
23
Od leta 2013 so smernice za ocenjevalce vključene 
v priročnik PRAG (Priloga E4b) in v oddelku 3.2 
tega dokumenta je določeno, da je za vsako merilo 
obvezna vključitev pojasnil. Najnovejša praksa od 
leta 2012 vključuje izvedbo enodnevnega usposab ‑ 
ljanja za zunanje ocenjevalce, kjer se obravnavajo vsi 
vidiki njihovega dela.
Glej tudi odgovor na odstavek 22(a).
Komisija želi poleg tega razjasniti, da v razpredelnico 
za vrednotenje ni bila vključena ocena celostnega 
pristopa (ki predvideva partnerstvo med organiza ‑
cijami). Ta odločitev je bila sprejeta namerno, da se 
lahko za financiranje izberejo zelo dobri projekti, ki 
so ciljno usmerjeni v samo enega ali dva od dejavni ‑
kov, pomembnih za boj proti mučenju. Smernice zelo 
priporočajo partnerstvo med organizacijami, ga ne 
določajo kot obveznost. To je bilo pojasnjeno v smer ‑
nicah za ocenjevalce in med enodnevnim sestankom 
z zunanjimi ocenjevalci.Odgovori Komisije in ESZD
48
28
Komisija skrbno oceni stanje za vsak primer pose ‑
bej, da se prepriča, da imajo organizacije upravi ‑
čenke zmogljivost in strokovno usposobljenost za 
izvajanje določenega projekta. Kljub temu pa je 
finančna zmogljivost prosilcev samo eno od meril, 
ki se upoštevajo pri vrednotenju predloga. Včasih je 
podprta nevladna organizacija edina, ki lahko ukrepa 
v zelo občutljivem okolju. Vloga Komisije je tudi 
pomagati manjšim organizacijam in jih spremljati pri 
izvrševanju nepovratnih sredstev in krepitvi njihovih 
vodstvenih zmogljivosti.
29
EIDHR je zasnovan za podporo organizacijam civilne 
družbe, da postanejo učinkovita sila za politično 
reformo in varstvo človekovih pravic. EIDHR daje 
torej prednost pristopu, ki temelji na povpraševanju 
in spodbuja organizacije civilne družbe, da projekte 
pripravijo v skladu s svojimi upravnimi, operativnimi 
in geografskimi zmogljivostmi ter lastno strategijo.
29 (a)
Komisija uporablja številne načine izvajanja, ki omo ‑
gočajo geografsko in tematsko pokritost v skladu 
z mandatom EIDHR.
Glej odgovor na odstavek 14.
Komisija želi poleg tega spomniti, da sta boj proti 
mučenju in odprava smrtne kazni dolgoročna pro ‑
cesa. V večini primerov je vpliv in rezultate projektov 
težko količinsko opredeliti, saj se nanašajo na kako ‑
vostne, ne pa količinske informacije. Glede na naravo 
projektov v zvezi s človekovimi pravicami pa je to 
pogost dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri ocenje ‑
vanju projektov na področju človekovih pravic.
Ne nazadnje pa obstajajo države, kjer je malo mož ‑
nosti, da bi se človekove pravice lahko kratkoročno 
izboljšale. Vendar Komisija trdno verjame, da EIDHR 
to ne sme preprečiti podpiranja organizacij civilne 
družbe in nadaljnjega delovanja v teh državah, zlasti 
ker je instrument edini preostali vir financiranja na 
tako zelo občutljivem področju. Učinkovit pristop 
vključuje spodbujanje razprave, večanje ozavešče ‑
nosti in zagovarjanje človekovih pravic.26
Višina nepovratnih sredstev ni povezana s pričako ‑
vanim vplivom, zlasti na področju, kot so človekove 
pravice, na katerem točna količinska opredelitev 
ni mogoča. EIDHR obravnava občutljiva vprašanja 
v pogosto težavnih političnih razmerah, za njegovo 
izvajanje pa je potrebno temeljito in zamudno 
upravljanje. Zmogljivost upravičencev do nepovrat ‑ 
nih sredstev je zato ključnega pomena za doseganje 
ciljev programa. Z večanjem delovnih obremenitev 
skupaj z načelom dobrega upravnega vodenja je tudi 
višanje povprečne vrednosti pogodbe o nepovratnih 
sredstvih povsem neizogibno. To je glavni razlog za 
povišanje minimalnih zneskov nepovratnih sredstev 
in za povečano prožnost posredovanja nepovratnih 
sredstev (finančna podpora tretjim stranem).
27
Manjše organizacije se na svetovne razpise za zbi ‑
ranje predlogov običajno prijavljajo v partnerstvu 
z bolj uveljavljenimi parterji. Pri številnih razpisih za 
zbiranje predlogov je partnerstvo zelo priporočeno, 
zlasti kar zadeva ukrepe s svetovno ali regionalno 
nadnacionalno vsebino. To na primer manjšim orga ‑
nizacijam omogoča, da povečajo svoje zmogljivosti 
in dostopajo do sredstev EU.
Pretekla štiri leta je Komisija pred objavo svetovnih 
razpisov za zbiranje predlogov organizirala semi ‑
nar za organizacije civilne družbe, da bi se lokalne 
organizacije (vendar ne izključno te) lahko sezna ‑
nile z instrumentom EIDHR in njegovimi postopki. 
Leta 2014 se je na forumu EIDHR zbralo več kot 
500 udeležencev, vključno z lokalnimi (sponzorira ‑
nimi) organizacijami.
Delegacije EU poleg tega za lokalne organizacije 
organizirajo lokalna usposabljanja o postopkih EU 
(upravljanje projektnih ciklov itd.).Odgovori Komisije in ESZD
49
33
Organizacije, ki obravnavajo tako občutljiva vpraša ‑
nja, so pogosto izpostavljene nevarnim razmeram, 
imajo omejene zmogljivosti in včasih težave pri 
upoštevanju postopkov EU. Komisija želi tudi pou ‑
dariti, da delegacije in sedež EU redno organizirajo 
informativne sestanke in usposabljanja o postopkih 
EU, vključno z upravljanjem projektnih ciklov, da bi se 
čim bolje spopadli s pomanjkanjem ozaveščenosti in 
strokovnega znanja v organizacijah civilne družbe.
34
Treba je poudariti, da se skupni znesek za neizvedene 
dejavnosti vedno odšteje od končnega plačila.
36
To opažanje se nanaša na enega od številnih možnih 
tveganj, ki jih mora upoštevati odredbodajalec.
37
Komisija se ne strinja z opažanjem Evropskega 
računskega sodišča. Dejstvo, da stroškovna učinkovi ‑
tost izdatkov ni optimalna, je postranskega pomena 
v primerjavi s skupnim številom pogodb v okviru teh 
razpisov EIDHR.
Poleg tega se kljub temu, da za razpise za zbiranje 
predlogov in javne razpise veljajo ista načela pre ‑
glednosti, pravičnosti in enakosti obravnavanja, 
narava in zahteve postopkov javnega naročanja ter 
pogodb o nepovratnih sredstvih bistveno razlikujejo. 
Nepovratna sredstva običajno izključujejo možnost 
zaslužka in pomenijo, da je projekt popolnoma v lasti 
upravičenca, medtem ko javni razpisi omogočajo 
zaslužek in vključujejo popoln prenos rezultatov na 
Komisijo, vključno z lastniškimi pravicami. V vsakem 
primeru stroškovna učinkovitost izdatkov ni nujno 
povezana z vrsto izbranega postopka.
Ne nazadnje so v členu 101 finančne uredbe postopki 
javnega naročanja opredeljeni kot „proti plačilu 
pisno sklenjene pogodbe med enim ali več gospo ‑
darskimi subjekti ter enim ali več naročniki“. Ni jasno, 
kako bi bilo to na splošno lahko uporabno na podro ‑
čju človekovih pravic, na katerem je dejavnih malo 
gospodarskih subjektov.29 (b)
Komisija želi poudariti naslednje:
(1) Organizacije, ki obravnavajo tako občutljiva vpra ‑
šanja, so pogosto izpostavljene nevarnim razme ‑
ram. Po naravi so dejavnosti na področju človeko ‑
vih pravic usmerjene v izpolnjevanje ambicioznih 
ciljev, ki se morda zdijo idealistični ali preveč 
ambiciozno zastavljeni. Poleg tega je treba upo ‑
števati, da so nekateri cilji na tem področju po 
naravi absolutni (npr. absolutna prepoved muče ‑
nja, suženjstva ali rasne diskriminacije), vendar so 
v okviru teh ciljev ključnega pomena specifične, 
realistične dejavnosti in rezultati, ki so v skladu 
z glavnimi potrebami ciljne skupine, in doseganje 
trajnostnega in trajnega vpliva.
(2) Za izboljšanje razmer v zvezi s človekovimi pravi ‑
cami in zlasti za izvajanje projektov, ki so poveza ‑
ni s preprečevanjem mučenja in smrtne kazni, je 
v vsaki posamezni državi odgovorna nacionalna 
vlada. Na politično voljo vlade ali njenih ministr ‑
stev je težko vplivati, razvoj političnih razmer pa 
lahko na izvajanje projektov vpliva pozitivno ali 
negativno. Če vlada želi odpraviti smrtno kazen 
ali mučenje, je financiranje ukrepa z istim ciljem 
lahko nepotrebno.
29 (c)
Glej odgovor na odstavek 33.
30
Pravni okvir, ki velja za razpise za zbiranje predlogov, 
izključuje vsakršno spremembo predloga, razen vidi ‑
kov, ki ne zadevajo vsebine (glej člen 204 o pravilih 
uporabe finančne uredbe), ali pogajanja z domnev ‑
nimi upravičenci. Prosilce se sme zaprositi samo za 
obrazložitev predloženih dokumentov ali posredova ‑
nje manjkajočih informacij. Zahteve po preglednosti 
ter pravičnem in enakem obravnavanju prosilcev za 
nepovratna sredstva torej izključujejo vsakršna ob ‑ 
sežna ponovna pogajanja v zvezi s projekti prosilcev 
za nepovratna sredstva med postopkom za dodeli ‑
tev, zlasti glede na zelo veliko število prosilcev. Glej 
tudi odgovore Komisije na opažanja glede zadevne 
vloge ocenjevalcev in odbora za vrednotenje 
v odstavkih 22, 23 in 24 zgoraj.Odgovori Komisije in ESZD
50
43
Na področju človekovih pravic glede na njegovo 
naravo rezultatov ni mogoče točno količinsko meriti. 
Glej odgovor na odstavek 41.
Če so cilji dobro opredeljeni, tudi če so skromni, in če 
jih projekt uspešno izpolnjuje, vpliv ni nujno ome ‑
jen. Zlasti lahko razvoj metodologije za določen cilj 
znatno vpliva na prihodnje projekte in posledično na 
dolgoročni cilj projekta.
V okviru projektov, ki jih je preučilo Sodišče, je 
mogoče našteti mnogo primerov. En projekt v Demo ‑
kratični republiki Kongo je bil osredotočen na ženske 
in otroke, ki so žrtve družinskega in spolnega nasilja. 
Nevladna organizacija je predlagala metodologijo, 
ki je predvidevala oblikovanje modela za trajnostno 
vzdrževanje prostorov za oskrbo, da se zagotovi 
pomoč preživelim žrtvam posilstva kot vrste grdega 
ravnanja  – v skladu z mednarodnim pravom se grdo 
ravnanje enači z mučenjem. Če se projekt (ki se še 
vedno izvaja) izkaže za uspešnega, bo ta metodo ‑
logija nato uporabljena na drugih področjih, njen 
učinek pa bi se lahko pomnožil.
Ne nazadnje Sodišče izpostavlja primer projekta 
v Gruziji, ki je bil osredotočen na zelo majhno 
skupino: pripornike v vojski. Ta projekt kaže, da ima 
preprečevanje izredno pozitiven vpliv, tudi če to 
navzven ni takoj vidno. Glede dolgoročnih rezulta ‑
tov je projekt prvič omogočil, da je civilna družba 
spremljala vojaške zapore in posredno podprla 
informirano odločitev gruzijske vlade, da se v okviru 
Urada državnega pravobranilca vzpostavi nacionalno 
preventivno spremljanje.
44
Izid pravne podpore je vedno negotov. Kljub temu 
je imelo majhno število zadev, kjer je bilo mogoče 
doseči pozitiven izid s podporo EIDHR, vpliv velik in 
so pomenile precedens. Poleg tega vpliv ne bi smel 
biti omejen na izid posameznih zadev ali odločitev 
Sodišča, ampak bi moral vključevati vse vmesne 
korake, ki so lahko strateškega pomena pri drugih 
zadevah in jih je treba vrednotiti z dolgoročnega 
vidika.
Glej odgovore na odstavke 43 in 45.38
Zgodovinsko gledano imajo organizacije z najbolj 
specifičnim strokovnim znanjem na področju boja 
proti mučenju, grdemu ravnanju in smrtni kazni 
sedež v Evropi (npr. v Londonu, Københavnu, Ženevi) 
in ZDA. Delujejo na svetovni ravni in imajo ključno 
vlogo pri zavzemanju za človekove pravice pri med ‑
narodnih organih. Pri premislekih o stroškovni učin ‑
kovitosti je treba upoštevati tudi dodano vrednost in 
edinstveno strokovno znanje teh organizacij.
Glede na vrsto projektov, ki jih običajno finan ‑
cira EIDHR (krepitev zmogljivosti, izobraževanja, 
zavzemanje itd.), se znaten del sredstev celotnega 
proračuna pogosto nameni človeškim virom. Plače 
v Evropi ali v ZDA so dejansko veliko višje od plač 
v večini tretjih držav.
39
Posredni stroški, izračunani kot odstotek 
neposrednih upravičenih stroškov, so v predlogah 
pogodb v priročniku PRAG že dolgo ustaljena praksa. 
Določeni so v členu 14 splošnih pogojev pogodbe 
o nepovratnih sredstvih in ustrezajo stroškom, ki jih 
ni mogoče neposredno pripisati ukrepu. Ta oprede ‑
litev je pogosto dopolnjena s podrobnejšo razčlenit ‑
vijo stroškov v Prilogi III (proračun) pogodbe o nepo ‑
vratnih sredstvih.
40
EIDHR deluje v občutljivih in zapletenih razmerah, 
v katerih je težko količinsko opredeliti vpliv, napre ‑
dek pa je včasih počasen, zlasti v najtežjih primerih.
41
Te težave so resnične in so značilne za vsako dejav ‑
nost na področju človekovih pravic v tretjih državah. 
Glej tudi odgovore na odstavke 29, 32 in 43.Odgovori Komisije in ESZD
51
45 (a)
Čeprav ruska, beloruska in tadžikistanska vlada 
niso pokazale nobenega namena, da bi ratificirale 
neobvezni protokol h konvenciji proti mučenju, to še 
ne pomeni, da se v teh državah ne bi smele izvajati 
dejavnosti, namenjene ratifikaciji v prihodnosti. 
V Tadžikistanu so na primer projektne dejavnosti 
prispevale k temu, da je varuh človekovih pravic prvič 
obiskal zapor in konec leta 2013 ustanovil delovno 
skupino za spremljanje centrov za pridržanje, ki 
vključuje predstavnike civilne družbe in zaporniško 
osebje. V Belorusiji so bile s projektom podprte 
nevladne organizacije za boj proti mučenju, ki so 
začele spremljati centre za pridržanje pred sojenjem. 
V Rusiji je projekt ruskim nevladnim organizacijam 
zagotovil novo orodje, da se lahko zavzemajo za 
človekove pravice pri organih.
45 (b)
Boj proti mučenju in odprava smrtne kazni sta dol ‑
goročna procesa. Napredek in izboljšave so pogosto 
počasni in ne sovpadajo nujno z omejenim trajanjem 
pogodb. Pri ugotavljanju doseženih rezultatov, kot 
je na primer ratifikacija konvencije proti mučenju 
ali moratorij na smrtno kazen, imajo pomembno 
vlogo tudi politične razmere. Pri tem opažanju se 
Evropsko računsko sodišče sklicuje na projekt, ki se 
izvaja v zelo zahtevnih in občutljivih razmerah (Bližnji 
vzhod in severna Afrika, vzhodna Afrika, Rusija, sred ‑ 
nja Azija, Belorusija), v katerih je napredek dejansko 
zelo počasen.
45 (c)
Projekt je bil prvi primer posredovanja, ko so nevlad ‑ 
ne organizacije dobile dovoljenje za spremljanje 
vojaških zaporov. Glej odgovor na odstavek 43 
o vplivu projekta v Gruziji.
45 (d)
Glede na končno poročilo so bile vse dejavnosti 
uspešno zaključene, vendar vpliv morda res ni dose ‑
gel ravni, ki jo je organizacija pred tem pričakovala, 
kar na tem področju ni redko.45
Projekti, ki se financirajo v okviru programa EIDHR, 
zagotavljajo trajnostne rezultate in so stroškovno 
učinkoviti. Vsebina teh projektov je pogosto poli ‑
tično zelo občutljiva, zato zanje niso na voljo kazal ‑
niki, ki jih je mogoče preprosto meriti, kot so na pri ‑
mer pri projektih gradnje cest. Poleg tega so pobude 
na področju človekovih pravic po naravi odvisne od 
političnih in pravnih razmer, za katere noben donator 
ne more pričakovati, da bi jih lahko nadzoroval. To, 
da se najnujnejši ukrepi izvajajo v najtežjih razmerah, 
je pogosto naravno protislovje na področju človeko ‑
vih pravic. Boj proti smrtni kazni in mučenju je poleg 
tega dolgotrajen postopek. Zaradi narave takih 
projektov in občutljivih razmer, v katerih instrument 
deluje, Komisija priznava, da je vpliv težko količinsko 
opredeliti. Pomembno je, da se v takih razmerah 
ohrani delovanje v skladu s cilji in svetovnim obse ‑
gom EIDHR.
Področja človekovih pravic glede na njegovo naravo 
poleg tega ni mogoče točno količinsko meriti.
V skladu s pristopom od spodaj navzgor morebitni 
upravičenci opredelijo cilje, geografski obseg dejav ‑
nosti in končne upravičence predlaganih projektov 
v skladu s svojo (upravno, operativno in geografsko) 
zmogljivostjo in strategijo. Zato so lahko dejavnosti, 
ki jih predlagajo prosilci, dejansko preveč ambiciozno 
zastavljene in morda nimajo želenega vpliva.Odgovori Komisije in ESZD
52
47(a)
Glej odgovor na odstavek 29(a).
Okvir 6
Komisija podpira opažanje Evropskega računskega 
sodišča glede pozitivnih rezultatov boja proti smrtni 
kazni v ZDA v okviru EIDHR.
Primer pozitivnega vpliva EIDHR je moratorij na smrt ‑ 
no kazen, ki ga je nedavno uvedel guverner zvezne 
države Pensilvanije in je privedel do takojšnje dode ‑
litve začasnega odloga usmrtitve zapornika Terrenca 
Williamsa in 186 drugih posameznikov, ki čakajo na 
izvršitev smrtne kazni v Pensilvaniji.
Glej povezavo do memoranduma guvernerja Toma 
Wolfa, ki poudarja pomembno vlogo poročila ameri ‑
ške odvetniške zbornice (financirano prek EIDHR).  
http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov‑tom‑wolf‑issues‑death‑penalty‑moratorium
Eden odločilnih argumentov, ki jih je guverner 
izpostavil v svoji odločitvi, je ocena smrtne kazni 
v Pensilvaniji, ki jo je opravila ameriška odvetniška 
zbornica.
51
Evropska unija je med zelo redkimi donatorji, ki 
finančno podpirajo boj proti mučenju in odpravo 
smrtne kazni. Pogosto je edini donator. Partner ‑
ske organizacije so zato zelo odvisne od podpore 
EIDHR. Evropska komisija skuša to ublažiti tako, da 
jim v okviru projektov EIDHR omogoča, da naja ‑
mejo osebje za pridobivanje sredstev, Komisija pa 
sodeluje tudi z nekaterimi drugimi donatorji na tem 
področju (na primer s Prostovoljnim skladom OZN za 
pomoč žrtvam mučenja in projektno skupino držav 
članic EU), da bi zagotovila čim boljše sodelovanje in 
skladnost.
Poleg tega je neizogibno protislovje, da finančne 
neodvisnosti nevladnih organizacij, ki delujejo na 
področju človekovih pravic, po definiciji ni mogoče 
zagotoviti z nenehnim ali povečanim financiranjem 
s strani Komisije. Tega zapletenega vprašanja ni 
mogoče rešiti s povečanim financiranjem EU.45(e)
Glede na naravo projektov EIDHR in občutljivost 
razmer, v katerih se izvajajo, je vpliv pogosto težko 
količinsko opredeliti, napredek pa je včasih počasen, 
zlasti v najtežjih primerih, kot je Kitajska. Pomembno 
je, da se v takih razmerah dejavnosti še naprej izva ‑
jajo v skladu s cilji in svetovnim obsegom EIDHR.
45(f)
Glej odgovor na odstavek 45(e).
46
Glej odgovor na odstavek 45.
46(a)
V Afriki je treba vpliv projekta meriti srednje ‑ do 
dolgoročno. Ocenjen bo s spremljanjem ravni skla ‑
dnosti (poročanje, nadaljnja prilagoditev na domače 
razmere) in učinkovitosti izvajanja (razvoj sodne 
prakse, dostop do centrov za pridržanje, odškodnine 
in zmanjšanje primerov mučenja) ratificiranih med ‑
narodnih instrumentov in nacionalne zakonodaje 
za preprečevanje mučenja in boj proti njemu v vsaki 
ciljni državi.
46(b)
Zaradi pomanjkanja ustrezno obdelanih informacij 
upravičenca do nepovratnih sredstev je vpliv pro ‑
jekta na Kitajskem težko meriti. Delegacija je prejela 
konkretne elemente, ki kažejo, da bo projekt akterja, 
ki dobro in dolgo sodeluje pri reformi politike na 
Kitajskem, verjetno uspel. Hkrati projekt vodi vpliven 
profesor, ki je s svojim strokovnim znanjem prispeval 
k spremembam kazenskega prava, ki se trenutno 
pregleduje; te spremembe naj bi nadalje zmanjšale 
število zločinov, ki se kaznujejo s smrtno kaznijo.
Glej tudi odgovor na odstavek 29(a).Odgovori Komisije in ESZD
53
55
Bistveno je, da projekti na področju človekovih 
pravic ter zlasti v zvezi z mučenjem in smrtno kaznijo 
ustrezno odražajo prednostne naloge in načine, ki 
jih določajo tisti, ki bolje poznajo razmere na terenu. 
V dialogih se pogosto razpravlja o financiranju pro ‑
jektov in njihovih ciljih. Vendar morajo biti dnevni 
redi vsakič osredotočeni na nekaj prednostnih 
nalog. Te prednostne naloge se določijo v posve ‑
tovanju med ESZD in službami Komisije, delegacijo 
in državo partnerico. Poleg tega veliko financiranih 
ukrepov izpodbija ukoreninjene državne prakse in 
so zato države partnerice do njih kritične ali pa so ti 
ukrepi svetovne, nadnacionalne narave, zaradi česar 
tradicionalna podpora razvoju ali dialog z državami 
partnericami nista mogoča.
Zaradi velikega števila prosilcev v okviru svetovnih 
razpisov EIDHR in glede na to, da trenutni pravni 
okvir za nepovratna sredstva ne predvideva te mož ‑
nosti, ter ob upoštevanju splošnih načel pravičnega 
in enakega obravnavanja ter načela preglednosti 
se Komisija s prosilci ne namerava pogajati o vse ‑
bini vlog o nepovratnih sredstvih pred podpisom 
pogodbe.
Priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo.
Odvisno od lokalnih okoliščin (splošne politične 
razmere, možnost razprav o zavzemanju za člove ‑
kove pravice) in v dogovoru z vodji misij EU se lahko 
glavne prednostne naloge lokalne strategije za člo ‑
vekove pravice za posamezne države javno objavijo. 
Sporočanju pa se je treba izogibati, če se oceni, da 
bi to škodilo izvajanju strategije. To ne preprečuje 
skladnosti prednostnih nalog z razvojno pomočjo.
Komisija je začela izvajati pristop, ki temelji na člove ‑
kovih pravicah, in ga bo nadaljevala. Za podrobnejše 
informacije o izvajanju pristopa, ki temelji na člove ‑
kovih pravicah, glej odgovor na odstavek 20.52
Glej odgovor na odstavek 51.
53 (a)
Glej odgovor na odstavek 51.
Zaključki in priporočila
54
Ukrepe v zvezi s človekovimi pravicami je zaradi 
njihove narave težko oceniti in so posebno občutljivi 
na politične spremembe v ciljnih državah. Ukrepi 
proti mučenju in smrtni kazni so po naravi še obču ‑
tljivejši od drugih projektov na področju človekovih 
pravic. V tem okviru so bila sredstva EIDHR dobro 
uporabljena, pri čemer se je znatno prizadevalo, da 
se doseže občutljivo ravnotežje med širokim dose ‑
gom (svetovni razpisi EIDHR so zelo uspešni v smislu 
privabljanja veliko prosilcev z vsega sveta) in strogim 
upravljanjem sredstev. Komisija namerava nadaljevati 
prizadevanja za krepitev vloge EIDHR kot ključnega 
instrumenta politik EU na področju človekovih pravic 
v tujini.
Priporočilo 1  – Skromne vire je treba 
bolje ciljno usmeriti
Komisija delno sprejema to priporočilo. Komisija se 
strinja, da je treba financiranje iz EIDHR osredotočiti 
na najpomembnejša vprašanja, saj so svetovni razpisi 
za zbiranje predlogov, kot je na primer svetovni raz ‑
pis EIDHR za leto 2015, v okviru tega instrumenta vse 
ožje usmerjeni.
V skladu s pristopom od spodaj navzgor bo Komisija 
še naprej zagotavljala občutljivo ravnotežje med 
prednostnimi nalogami EU na področju človekovih 
pravic, ustreznostjo projektov ter zmogljivostjo 
in odgovornostjo partnerskih organizacij civilne 
družbe.
Zaradi narave dejavnosti EIDHR, ki se pogosto izva ‑
jajo v zelo težkih razmerah, Komisija zavrača priporo ‑
čilo za ožjo geografsko usmerjenost in bo še naprej 
uporabljala nepredpisujoč pristop, ki ni osredotočen 
na vpliv in specifičen seznam držav.Odgovori Komisije in ESZD
54
56
Kot je v celoti navedeno v odgovorih na odstavka 29 
in 45, je merjenje vpliva na področju človekovih 
pravic za razliko od nekaterih drugih področij 
razvojne pomoči še posebej težko opraviti. Napredek 
na področju človekovih pravic je dinamičen proces, 
pri katerem lahko tudi projekt navidezno omejene 
narave odločilno prispeva k odpravi smrtne kazni 
v Pensilvaniji, kot je razvidno iz odgovora na okvir 6 
tega poročila. Težavnost merjenja neposrednega 
vpliva posameznega projekta na področju človeko ‑
vih pravic se verjetno ne bo bistveno spremenila, 
tudi če se uvedejo novi sistemi za merjenje vpliva.
Vprašanja finančne neodvisnosti, ki je za organizacije 
na področju človekovih pravic, zlasti za tiste zunaj EU, 
bistvenega pomena, ni mogoče rešiti z večjo odvis ‑ 
nostjo od dolgoročnega financiranja s strani Komi ‑
sije. Zato je Komisija v nekaterih primerih sprejela, da 
se v proračune projektov vključijo prizadevanja za 
zbiranje sredstev.
Priporočilo 5
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Ob upoštevanju težavnih političnih razmer, v kate ‑
rih se izvajajo projekti EIDHR, bi bil poenostavljeni 
logični okvir za organizacije civilne družbe koristen.
V skladu s pristopom od spodaj navzgor, ki se upo ‑
rablja za EIDHR, bi morali cilje in izhodišča opredeliti 
prosilci sami. Upoštevati je treba tudi različne zmo ‑
gljivosti organizacij civilne družbe. Vendar je treba 
pri vsakršnem merjenju vpliva projektov na področju 
človekovih pravic nujno upoštevati zelo specifične 
razmere, v katerih se izvajajo projekti EIDHR, poleg 
tega pa so ukrepi v zvezi z mučenjem in smrtno 
kaznijo najbolj potrebni v državah in regijah, kjer ni 
mogoče pričakovati neposrednega napredka v zvezi 
s temi vprašanji. Upoštevati je treba tudi, da je vpra ‑
šanja na področju človekovih pravic težko količinsko 
opredeliti. Komisija zato posebnih ciljev in izhodišč 
ne obravnava kot orodij, ki bi se lahko uporabila v teh 
specifičnih razmerah.
Komisija si poleg tega že prizadeva izboljšati oceno 
vpliva pri projektih na področju človekovih pravic.Priporočilo 3
Komisija delno sprejema to priporočilo. Standardi ‑
zirane razpredelnice in smernice za ocenjevalce so 
bile spremenjene leta 2013, zato jih Komisija v bližnji 
prihodnosti ne namerava spreminjati. Vendar Komi ‑
sija stalno ocenjuje svoje postopke, da bi se izboljšali, 
zlasti v zvezi z razpisi za zbiranje predlogov.
Komisija ima kljub zelo velikemu številu prejetih vlog 
stroge standarde glede razpisov EIDHR za zbiranje 
predlogov (v to revizijo je bilo vključenih skupno 
1 193 vlog za razpise za zbiranje predlogov v okviru 
EIDHR). Skladnost in doslednost postopka vredno ‑
tenja sta že zagotovljeni prek javnih in podrobnih 
pooblastil ter smernic za ocenjevalce vlog za nepo ‑
vratna sredstva. Merila za dodelitev so jasna in dosle ‑
dno jih ocenjujejo zunanji strokovnjaki, smernice pa 
jasno določajo, kdaj se vloge ponovno ocenijo. Glej 
tudi odgovor na odstavek 23.
Priporočilo 4
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Trenutna pravila omogočajo, da se pred podpisom 
pogodbe opravijo samo nebistvene spremembe vlog 
o dodelitvi nepovratnih sredstev. Zaradi tega so se 
lahko v nekaterih primerih iz začetnega proračuna 
črtali neupravičeni ali pretirani izdatki.
Vendar Komisija ne more začeti ponovnega poga ‑
janja s prosilci o zasnovi projekta pred podpisom 
pogodbe zaradi velikega števila prosilcev v okviru 
svetovnih razpisov EIDHR, glede na to, da sedanji 
pravni okvir za nepovratna sredstva ne predvideva 
te možnosti, ter ob upoštevanju splošnih načel 
pravičnega in enakega obravnavanja ter načela 
preglednosti.
V skladu s členom 204(5) pravil uporabe lahko odbor 
za vrednotenje oblikuje nekatera priporočila, ki jih 
bo nato odredbodajalec upošteval pri sklepanju 
pogodbe.Odgovori Komisije in ESZD
55
Priporočilo 6
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Za Komisijo je finančna neodvisnost organizacij 
civilne družbe, ki delujejo na področju človekovih 
pravic, pomembna, zato je sprejela, da v upraviče ‑
nih primerih financira osebje nevladnih organizacij, 
ki obravnava vprašanja glede zbiranja sredstev. 
Finančna neodvisnost se zagotavlja tudi z zahtevo 
po sofinanciranju, vendar bi nadaljnja krepitev te 
zahteve zaradi pomanjkanja drugih virov financiranja 
lahko ogrozila veliko ukrepov. Finančna neodvisnost 
pomeni tudi, da se upravičenci do nepovratnih 
sredstev ne bi smeli zanašati na Komisijo kot edini 
vir financiranja niti na to, da jim bodo redno dode ‑
ljene pogodbe o nepovratnih sredstvih ne glede 
na vsebino njihovih projektov. To še zlasti drži, ker 
dodeljevanje nepovratnih sredstev praviloma temelji 
na zelo konkurenčnem postopku razpisov za zbiranje 
predlogov. Upravičenci, ki so uspešni pri izvajanju 
svojih projektov, so običajno uspešni tudi v postopku 
dodeljevanja nepovratnih sredstev.
Sodelovanje z donatorji je dejansko pomembno 
v fazi načrtovanja, ne pa tudi v fazi javnih razpisov 
za zbiranje predlogov in Komisija ne razume, kako bi 
lahko sedanji pravni okvir v tej fazi omogočal posre ‑
dovanje tretjih strani.Odgovori Komisije in ESZD

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EU se odločno zavzema za preprečevanje in 
izkoreninjenje vseh oblik mučenja in drugega grdega 
ravnanja ter za odpravo smrtne kazni po vsem svetu. 
Sodišče je ocenilo uspešnost evropskega instrumenta 
za demokracijo in človekove pravice, ki organizacijam 
civilne družbe zagotavlja nepovratna sredstva za 
izvajanje projektov, v okviru katerih se ti cilji 
uresničujejo.
Sodišče je prišlo do zaključka, da je bila zagotovljena 
podpora le delno uspešna. Komisija je sicer ustrezno 
ocenila potrebe, vendar financiranja ni optimalno 
usmerila. Zaradi tega in zaradi neugodnih političnih 
razmer skupni učinek financiranih projektov ni bil 
optimalen. Sodišče izreka Komisiji več priporočil, ki se 
nanašajo na izbiro projektnih projektov, usklajevanje 
z drugimi prizadevanji EU, okvir za merjenje smotrnosti 
poslovanja ter trajnost organizacij upravičenk.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE