SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 23.12.2005 
KOM(2005) 700 kon č. 
  
POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU 
o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na 
krovu plovil. 
 
SL 2   SL KAZALO 
Uvod. .......................................................................................................................... ................ 3 
1. Ozadje: Glavne dolo čbe, ki jih uvaja Uredba št. 1185/2003........................................ 3 
2. Zadevna obdobja in skladnost z nacionalnimi zahtevami za poro čanje ...................... 4 
3. Splošno stanje v zvezi s tem, ali države članice izkoriš čajo možnost dodeljevanja 
posebnih ribolovnih dovoljenj za ods tranjevanje plavuti na krovu ............................. 4 
4. Informacije o dodeljevanju posebnih ribolovn ih dovoljenj za odstranjevanje plavuti 
morskih psov na krovu in s tem povezani pogoji......................................................... 5 
4.1. Število posebnih ribolovnih dovoljenj in utemeljitev .................................................. 5 4.2. Razmerje med maso plavuti in maso teles morskih psov ............................................ 6 4.3. Dokumentacija, ki jo države članice štejejo za veljavno za namen spremljanja 
ločenega iztovarjanja plavuti in tele s – iztovarjanja zunaj pristaniš č Skupnosti. ........ 7 
5. Nadzor in spremljanje skladnosti plovil,  ki imajo posebna dovoljenja za ribolov. ..... 7 
6. Dogajanje na mednarodni ravni na podro čju prepovedi rezanja plavuti morskim 
psom ........................................................................................................................... .. 8 
7. Sklepi...................................................................................................................... ...... 9 
Priloga Prejem nacionalnih poro čil.......................................................................................... 10 
 
SL 3   SL POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU 
o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1185/2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na 
krovu plovil. 
Uvod 
Dejavniki, kot so mo čan mednarodni trg plavuti mors kih psov, vendar pogosto razmeroma 
nizka vrednost mesa morskih psov in prakti čne ovire za njihovo shra njevanje na krovu, so 
privedli do prakse, pri kateri vsakemu morske mu psu, ki ga je ulovilo ribiško plovilo, 
odstranijo plavuti, ostane k pa odvržejo v morje. 
Praksa, poznana pod izrazom „rezanje plavuti morskim psom“, vzbuja vedno ve č pomislekov 
na mednarodni ravni in na ravni S kupnosti zaradi ubijanja velikih koli čin morskih psov, 
katerega u činek na populacije morskih psov je poguben in v nasprotju z na čelom trajnosti. 
Svet je na podlagi predloga Komisije1
 sprejel Uredbo (ES) št. 1185/20032, s katero 
prepoveduje prakso rezanja plavuti morskim psom znotraj vseh voda Skupnosti in za vsa 
plovila Skupnosti po svetu, pri čemer dopuš ča možnost zakonitega lovljenja morskih psov, 
kadar se ulov v celoti uporabi. 
Komisija predstavlja to splošno poro čilo o izvajanju Uredbe 1185/2003 v skladu s členom 6 
Uredbe. 
1. O ZADJE : GLAVNE DOLO ČBE, KI JIH UVAJA UREDBA ŠT . 1185/2003 
Najbolj u činkovit in prakti čen način izvajanja prepovedi rezanja plavuti morskim psom in 
zmanjšanja privla čnosti prilovov morskih psov v ribištvu je prepoved odstranjevanja plavuti 
na krovu. Logi čna posledica te prepovedi je, da je pre povedano tudi hranjenje plavuti morskih 
psov, ki so bile odstranjene od ribjega telesa, na krovu, njihovo pretovarjan je in iztovarjanje. 
Te splošne prepovedi so uvedene s členom 3 Uredbe. 
Ne glede na morebitno odstranjevanje drobovj a ali glav morskih psov lahko je lahko pri 
nekaterih vrstah ribolova iz prakti čnih razlogov treba odstranjevati plavuti morskih psov na 
krovu ali lo čeno predelovati plavuti in telesa na krovu, tudi kadar se trup obdrži (npr. v 
primeru zamrzovalnih plov il, ki ostajajo dlje časa v morju). Uredba ( člen 4) v teh razmerah 
pristojnim organom države članice omogo ča odstopanje od zgoraj navedenih splošnih 
prepovedi z izdajo posebnega dovoljenja za ri bolov, s katerim je odstranjevanje na krovu 
dovoljeno. Izdaja posebneg a dovoljenja pa je mogo ča pod pogojem, da je takšna predelava 
ustrezno utemeljena in da so upor abljeni vsi deli morskega psa. 
V teh razmerah tudi masa plavuti, ki se  obdržijo od ulova, ne sme presegati referen čne mase, 
ki je sorazmerna s preostalimi deli obdržaneg a morskega psa. Vrednos t razmerja med maso 
plavuti in maso preostalih delov mo rskih psov, ki se obdržijo od ulova, dolo čijo države 
                                                 
1 COM(2002) 449 kon č. z dne 5.8.2002 
2 Uredba Sveta (ES) št. 1185/2003 z dne 26.6.2003 o odstranjevanju plavuti morskih psov na krovu 
plovil, UL EU L 167, 4.7.2003, str. 1. 
 
SL 4   SL članice, pri čemer upoštevajo tip ribolova, na čin predelave in skladiš čenja ter vrstno sestavo 
ulova. Vendar pa z namenom omejitve možnih zlorab teoreti čni delež mase plavuti v 
nobenem primeru ne presega 5 % žive mase ulova morskih psov. 
Poleg tega člen 5 Uredbe zaradi olajšanja izvr ševanja predvideva številne dolo čbe o 
sledljivosti in okrepljeni evidenci ulova, iztova rjanju, pretovarjanju in  prodaji, zlasti ko se 
ulov morskih psov morda ne iztovarja kot celota. V takem primeru država članica tudi 
opredeli vrsto dokumentacije, ki se šteje za veljavno za ta namen. Pole g tega je okrepljen 
nadzor nad iztovarjanjem zunaj Skupnos ti na podlagi sistema predhodnega obveš čanja (vsaj 
72 ur pred iztovarjanjem).  
Člen 6 Uredbe od držav članic zahteva, da vsako leto najkasneje do 1. maja Komisiji pošljejo 
izčrpno letno poro čilo o izvajanju Uredbe v prejšnjem letu. V poro čilu se opiše spremljanje 
skladnosti plovil z zahtevami Ure dbe, zlasti pa se navede št evilo posebnih dovoljenj, ki so 
bila izdana, strokovna podlaga za dolo čitev teoreti čnega razmerja med maso plavuti in teles 
ter dokumentacija, ki šteje za veljavno za namen spremljanja lo čenega iztovarjanja plavuti in 
teles. Komisija mora Evropskemu parlamentu in Svetu poro čati o izvajanju Uredbe in o 
dogajanju na mednarodni ravni na tem podro čju potem, ko države članice predložijo svoje 
drugo letno poro čilo. 
2. Z ADEVNA OBDOBJA IN SKLADNOST Z NACIONALNIMI ZAHTEVAMI ZA PORO ČANJE  
Uredba 1185/2003 je za čela veljati 2. septembra 2003. Prvo poro čilo držav članic o obdobju 
izvajanja 2003 (ki zajema le zadnji del leta 20 03), je bilo treba predložiti do 1. maja 2004. 
Drugo letno poro čilo, ki zajema vse leto 2004 (od 1. maja 2004 za zadevne nove države 
članice), je bilo treba predložiti do 1. maja 2005. 
Na splošno države članice niso upoštev ale rokov za poro čanje in službe Komisije so ve čini 
„ribiških“ držav članic poslale opomine. Čeprav je podro čje uporabe navedene uredbe zelo 
specifično in so lahko informacije o njenem izvaja nju, ki jih je treba zagotoviti Komisiji, 
precej jedrnate, je bila poleg  tega potrebna dodatna kores pondenca z nekaterimi državami 
članicami (glej prilogo za dodatne info rmacije o prejemu nacionalnih poro čil in o izmenjavi 
korespondence z državami članicami o tem vprašanju).  
Glede na to, da člen 6 Uredbe 1185/2003 zahteva, da Komisija poro ča najkasneje 1. januarja 
2006, je bilo to poro čilo pripravljeno na podlagi in formacij, prejetih od držav članic do 
najkasneje 30. septembra 2005. 
Do tega datuma še vedno niso  bila prejeta nacionalna poro čila petih držav članic (Irske, 
Italije, Malte, Nizozemske in Slovenije) za leto 2004. Tudi d odatne informacije sedmih držav 
članic o nekaterih to čkah še niso dospele. 
3. S PLOŠNO STANJE V ZVEZI S TEM , ALI DRŽAVE ČLANICE IZKORIŠ ČAJO MOŽNOST 
DODELJEVANJA POSEBNIH RIBOLOVNIH DO VOLJENJ ZA ODSTRANJEVANJE PLAVUTI 
NA KROVU  
Za zadevno obdobje v letu 2003 sta dve državi članici (od trinajstih zadevnih držav članic), in 
sicer Nem čija in Španija, dodelili pose bna ribolovna dovoljenja, ki  dovoljujejo odstranjevanje 
plavuti morskih psov na krovu. Španija je tudi navedla, da je bilo predstavnikom zadevnih 
ribiških subjektov septembra 2003 poslano obv estilo o zahtevah Uredbe 1885/2003. Podobno 
 
SL 5   SL so takoj po objavi Uredbe portugalski državni or gani obvestili zadevne ribiške subjekte o tem, 
da je treba zaprositi za posebna dovoljenja. Portug alska je tudi pripravi la in uvedla potrebne 
administrativne ukrepe za dodeljevanje takšni h dovoljenj, vendar pa nacionalni organi v 
praksi ne morejo izdati nobenega dovolje nja pred koncem leta 2003. Navedena država članica 
je v svojem poro čilu že naznanila svojo namero, da izda posebna dovolje nja za leto 2004. 
Druge države članice niso izdale nikakršnih dovoljenj za ribolov, ki dovoljujejo 
odstranjevanje plavuti morskih psov na krovu plovil3. Večina jih je tudi poro čala, da takšna 
dovoljenja niso bila potrebna ali da je bil n jihov nacionalni ribolov morskih psov omejen ali 
so ribiči iztovarjali cele morske pse. Nobena od teh držav članic ni navedla možnosti izdajanja 
posebnih dovoljenj v prihodnosti.  
Položaj zadevnih držav članic EUR-15 v poro čilu za leto 2004 je bil primerljiv s položajem v 
poročilu za leto 2003, z izjemo  ene opazne spremembe splošnega stanja v Združenem 
kraljestvu, ki je v navedenem letu dodelilo posebna dovoljenja za ribolov. 
Kar zadeva nove države članice, ni bilo do 30. sept embra 2005 na razpolago poro čila Malte in 
Slovenije za leto 2004. Poljski državni organi so navedli, da niso izdali posebnih dovoljenj za 
odstranjevanje plavuti morskih psov na krovu. V skladu z informacijami, ki so jih poslale 
Ciper, Estonija in Latvija, tudi te države niso  izdale takšnih dovoljenj, službe Komisije pa še 
vedno pri čakujejo odgovore na zahtevo po potrditvi. Glavni  elementi, ki so jih navedle vse te 
države članice, so bodisi odsotnost ulova bodisi  dejstvo, da so morski psi obi čajno prilov in so 
iztovorjeni v celoti. Litva je na vedla, da je bilo leto 2004 preh odno leto po prist opu in da za to 
leto ni bilo izdano nobeno posebno d ovoljenje. Vendar pa je bilo v poro čilu Litve za leto 2004 
že navedeno, da je edino plovilo, ki se ukvarja z ribolovom morskih psov in ki obi čajno 
iztovarja v Vigu, v letu 2005 dobilo posebno dovoljenje. 
4. I NFORMACIJE O DODELJEVANJU POSEBNIH RIBOLOVNIH DOVOLJENJ ZA 
ODSTRANJEVANJE PLAVUTI MORSKIH PSOV NA KROVU IN S TEM POVEZANI POGOJI  
To poglavje navaja ve č podrobnosti o informacijah, ki so jih dale države članice, ki so 
izkoristile možnost, zagotovljeno z Ur edbo 1185/2003, za dodelitev posebnih ribolovnih 
dovoljenj nekaterim njihovim plovilom, da se dovoli odstranjevanje pl avuti morskih psov na 
krovu v obdobju 2003–2004. 
4.1. Število posebnih ribolovnih dovoljenj in utemeljitev 
Leta 2003 so nemški državni organi izdali pose bna dovoljenja za tri plovila na podlagi izjave 
lastnika plovila, da je potrebna predelava na  krovu in da bodo uporabljeni vsi deli morskega 
psa. Glede na njihove navedbe so ta plovila delovala predvsem v irskih vodah in so obi čajno 
iztovarjala v Španiji. V svojem poro čilu za leto 2004 je Nem čija navedla, da je bil isti 
postopek uporabljen leta 2004 za izdajo poseb nih dovoljenj za ribolov za ista tri plovila. V 
kasnejšem odgovoru na zahtevo po nekaterih dodatnih informacijah pa je Nem čija navedla, da 
sta posebno dovoljenje v letu 2004 dob ili še dve drugi plovili, zaradi česar obstaja skupno pet 
zadevnih plovil. 
                                                 
3 Glede na informacije, ki jih je zagotovila Italija za leto 2003, takšna dovoljenja niso bila potrebna. 
Komisija še ni prejela odgovora na njeno zahtevo po potrditvi nedodeljevanja posebnih dovoljenj. 
 
SL 6   SL Španija je leta 2003 izdala 182 posebnih dovoljenj, ki so bila vsa dana plovilom s površinskim 
parangalom. Ribiškim plovilom v španskih vodah je bilo skupaj dodeljenih 90 dovoljenj, ribiškim plovilom v mednarodnih vodah pa 86 dovoljenj. Šest dovoljenj je bilo danih 
plovilom, ki se ukvarjajo s poskusnim ribolovom (na obmo čjih VIIIa, b, c in d). Leta 2004 je 
bilo izdanih 198 posebnih dovoljenj, ki so se na našala na plovila s površinskim parangalom v 
španskih vodah (99), plovila s površinskim parangalom v mednarodnih vodah (91), plovila z 
globokomorskim parangalom v španskih vodah (1) in plovila, ki se ukvarjajo s poskusnim 
ribolovom (7). Utemeljitve potreb po posebnih dovoljenjih niso bile navedene. 
Portugalska pred koncem leta 2003 ni izdala nobe nega dovoljenja, leta 2 004 pa je 11 posebnih 
dovoljenj dodelila plovilom, ki upor abljajo parangale (ter lovijo me čarice in pelagi čne vrste 
morskih psov). Ta dovoljenja so bila izda na pod naslednjimi pogoji: izjava plovila o 
zmožnosti uporabe vseh delov morskih psov, utemeljitev potrebe po predelavi na krovu 
(zaradi razlogov trgovanja ali skladiš čenja) in nadzor obstoja  ustreznega sanitarnega 
dovoljenja za predelavo na krovu. 
Državni organi Združenega kr aljestva so izdali 20 posebni h dovoljenj, ki predstavljajo 
odstopanje od splošne prepovedi odstranjevanja  plavuti morskih psov na krovu plovil v letu 
2004. Vendar pa nacionalno poro čilo ni vklju čevalo nikakršne dodatne na vedbe v zvezi s tem, 
zlasti o utemeljitv i takšnih potreb. 
4.2. Razmerje med maso plavuti in maso teles morskih psov 
V štirih državah članicah, ki so leta 2003 in/ali leta 2004 dodelile posebna dovoljenja, je bilo 
uporabljeno teoreti čno maksimalno razmerje 5 % (masa pla vuti proti živi masi morskih psov). 
Španija in Portugalska pa sta menili, da ma ksimalno razmerje 5 % žive mase ne ustreza 
povsem razmeram v njihovem nacionalnem ribolovu. Španski državni organi so se v svojem 
poročilu sklicevali na nekatere rezultate,  predstavljene v de lovni skupini ICES
4 in navedli, da 
bi bilo primerno dolo čiti različne ravni glede na vrsto ribolova . Portugalska je predložila 
nekatere rezultate, pred stavljene tudi na sre čanju Mednarodne skupine za ohranitev 
atlantskega tuna (ICCAT) leta 2004 v zvezi z razm erji masa plavuti / živa masa sinjih morskih 
psov, ujetih na plovilih s parangali v srednjem  vzhodnem Atlantiku (vode Azorov), na podlagi 
katerih so navedli, da bi razmerje 6,6 % pr edstavljalo vrednost, prilagojeno za Portugalsko.   
Razen Portugalske, ki je navedla tudi razmerje, uporabljeno v praksi za namene nadzora v letu 
2003 (12 % obdelane mase), države članice niso navedle razmerij med maso plavuti in maso 
teles (zlasti pretvorbenih faktorjev, ki so na voljo njihov im nadzornim organom, da ocenijo v 
praksi, ali razmerje med plavutmi in pr edelanimi deli trupov, obdržanimi na krovu, ustreza 
teoretičnemu razmerju 5 %, ki temelji na živi masi morskih psov).  
Združeno kraljestvo je menilo, da so bili podatki za spremembo tega razmerja v primerjavi z 
maksimalnim razmerjem, dovoljenim z Uredbo 1185/2003, pomanjkljivi. Nem čija je glede na 
pomen njenega ribolova morskih psov in glede na na čin delovanja nacional nih plovil navedla 
sorazmernost in omejitev cen kot razloga za to, da ni izvedla znanstvene raziskave, ki bi služila kot strokovna podlaga za dolo čitev teoreti čnega razmerja med maso plavuti in maso 
teles morskih psov. 
                                                
 
4 Delovna skupina za ribolov vrst Elasmobranchii 2003  mednarodnega sveta za raziskovanje morja 
(International Council for the Exploration of the Sea – ICES). 
 
SL 7   SL 4.3. Dokumentacija, ki jo države članice štejejo za veljavno za namen spremljanja 
ločenega iztovarjanja plavuti in teles – iztovarjanja zunaj pristaniš č Skupnosti. 
Dokumenti, ki se zahtevajo za španska plovila  (ali plovila Skupnosti) za nadzor v primeru 
ločenega iztovarjanja v Španiji, je vklju čevala dnevnike, izjavo o iz tovarjanju/pretovarjanju, 
prodajno dokumentacijo in posebno dovoljenje. V primeru plovil, ki niso iz EU, se 
dokumentacija, ki jo zahtevajo španski nadzorni organi, nanaša na blag ovni manifest ter vso 
ribolovno in prodajno dokume ntacijo. V svojem poro čilu za leto 2004 so španski organi 
omenili tudi, da se pripravlja ministrska odredba za vzpostavitev posebnega registra ulova za plovila, krajša od desetih metrov, ki bi lahko im ela koristi od posebnega dovoljenja za ribolov 
(in za katera se ne zahteva splošni dnevnik) . Ta nova odredba bi navedla tudi podrobne 
informacije v zvezi s takšnimi kontrolami. V letnih poro čilih ni bil naveden morebiten obseg 
prakse lo čenega iztovarjanja plavuti in teles v razli čnih pristaniš čih v primerjavi s prakso 
iztovarjanja celotnega ulova hkrati. 
Portugalska je leta 2003 navedla, da meni, da dodatna posebna dokumentacija ni potrebna, saj 
zadevna flota ni iztovarjala lo čeno. Za leto 2004 je potrdila odsotnost lo čenega iztovarjanja ali 
pretovarjanja plavuti in teles morskih psov. 
Organi Združenega kraljestva niso dovolili lo čenega iztovarjanja plavu ti in preostalih delov 
trupov (posebna dovoljenja za ribolov za odstr anjevanje plavuti morskih psov na krovu, 
izdana leta 2004, so zahtevala isto časno iztovarjanje plavuti in teles). 
Nemčija ni jasno navedla, ali je potekalo lo čeno iztovarjanje plavu ti in teles morskih psov. 
Ker pa je bil prakti čno ves ulov morskih psov plovil pod nemško zastavo iztovorjen v drugih 
država članicah, so nemški organi v svojih poro čilih vztrajali na tem, da se je treba opirati na 
nadzor, ki so ga opravile druge države članice. 
Kar zadeva iztovarjanje morskih psov zunaj Skupnosti s plovil, ki imajo posebno dovoljenje 
za ribolov, je Portugalska sporo čila, da je bil majhen del ul ova morskih psov iztovorjen v 
Cape Townu, vendar pa o tem ni dala dodatnih  pojasnil (zlasti o sk ladnosti ali delovanju 
sistema predhodnega obveš čanja, uvedenega z Uredbo 1 185/2003 v takšnem primeru). V 
skladu z dodatno navedbo, ki  jo je predložila Nem čija, nemška plovila, ki imajo posebna 
dovoljenja za ribolov za odstranjevanje plavuti z morskih psov, ne iztovarjajo morskih psov 
zunaj pristaniš č Skupnosti. Dne 30. septembra 2005 še vedno ni bilo prejetih ve č podatkov na 
to temo od Španije in Združenega kraljestva. 
5. N
ADZOR IN SPREMLJANJE SKLADNOSTI PLOVIL , KI IMAJO POSEBNA DOVOLJENJA ZA 
RIBOLOV .  
Večina držav članic je v svojih prvotnih letnih poro čilih navedla zelo malo ali skoraj ni č 
podatkov o spremljanju skladnosti plovil z navedeno uredbo in o rezultatih nadzora, zato so 
morale službe Komisije zahtevati dodatne informacije. 
Zdi se, da se nadzor navadno izvaja kot del obi čajnih pregledov in v skladu z obi čajnimi 
nadzornimi postopki in praksami v ribiškem sektorju (tj. ob iztovarjanju, na  krovu ali na 
podlagi zahtevane dokumentacije, tudi glede na prakti čne možnosti).  
Nemški organi so navedli, da so plovila s posebnim dovoljenjem za ri bolov za odstranjevanje 
plavuti morskih psov, z izjemo enega pregleda na morju na enem plovilu, obi čajno lovila 
 
SL 8   SL zunaj vod v pristojnosti Nem čije (predvsem v irskih vodah, kamor nemški inšpektorji nimajo 
dostopa) in iztovarjala neposredno v Španiji. Nadzor teh plovil je bilo zato mogo če opraviti 
zgolj na podlagi dokumentacije. Nem čija je tudi vztrajala pri tem, da v takšnem primeru 
nadzor (med ribolovnimi aktivnostmi ali ob iz tovarjanju) temelji na ukrepih pristojnih 
organov drugih držav članic. 
Države članice, ki ne izdajajo posebnih dovoljenj za ribolov, niso v smislu rezultatov nadzora 
ugotovile nobene kršitve Uredbe 1185/2003 v obdobju 2003–2004. Zlasti ni bilo o čitnih 
primerov prakse rezanja plavuti morskim psom  (npr. z odkritjem za bojev plavuti morskih 
psov brez ustreznih delov trupa). Sporo čenih je bilo nekaj krši tev za leto 2004 v zvezi s 
plovili, ki imajo posebna dovoljenj a za ribolov. Te kršitve so bile povezane z neskladnostjo z 
zahtevami evidentiranja ali maksimalnim r azmerjem med maso plavuti in maso trupov, 
obdržanih na krovu. 
Natančneje, Nem čija je navedla, da je sprožila en postopek za ugotavljanje kršitve upravnega 
postopka zaradi neevidentiranja mase odstran jenih plavuti morskih psov. Portugalska je 
navedla, da so bile ugotovljene nekatere težave v zvezi z razli čnim postopkom evidentiranja 
za plavuti morskih psov, zlasti pr i lastnikih zamrzovalnih plovil, in  izdana so bila opozorila z 
zahtevo po ureditvi razmer. V dokumentaciji ribiških plovil, na dzorovanih ob iztovarjanju, ni 
bilo odkritih nobenih nezakonitosti. Španija je sporo čila, da so bile leta 2004 na podlagi 119 
pregledov, opravljenih na plovilih s parangali in zamrzovalnih plovilih z ulovom morskih 
psov na krovu, ugotovljene tri kršitve (med 33 kršitvami) zaradi neskladnosti z maksimalnim 
razmerjem 5 % žive mase, dolo čenim v Uredbi 1185/2003. 
6. D OGAJANJE NA MEDNARODNI RAVNI NA PODRO ČJU PREPOVEDI REZANJA PLAVUTI 
MORSKIM PSOM  
Prepoved praks rezanja plavuti morskim psom, uvedena z Uredbo 1185/2003, velja za vse 
vrste ribolova v vodah Skupnosti in za vsa plovi la Skupnosti, ki lovijo v vodah zunaj 
Skupnosti. Ker želi Skupnost s svojo politiko pokazati enako zavezanost ohranjanju v vseh 
vodah, v katerih lovijo njena plovila, je sprejela  tudi proaktiven pristop, da bi olajšala 
spodbujanje ukrepov za prepoved praks rezanja pla vuti morskim psom z namenom, da bi se 
sprejeli v mednarodnih delovnih forumih, in sice r v regionalnih ribiških organizacijah.  
Zato je bil v zadnjih dveh letih v nekateri h regionalnih ribiških organizacijah na podlagi 
predloga Skupnosti (s skupno podporo drugih udeležencev) sprejet dogovor o prepovedi praks rezanja plavuti morskim psom. Do 30. septembra 2005 so bile te regionalne ribiške organizacije naslednje: 
- Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT)
5, 
- Medameriška komisija za tuna v tropih (IATTC)6, 
- Komisija za tuna v Indijskem oceanu (IOTC)7 in 
                                                 
5 Priporo čilo 04/10 v zvezi z ohranjanjem morskih psov, ujetih v povezavi z ribolovom, ki ga upravlja 
ICCAT (na voljo na http://www.iccat.es  ) 
6 Resolucija C-50-03 o ohranjanju morskih psov, ujetih v povezavi z ribolovom v vzhodnem Pacifiku (na 
voljo na http://www.iattc.org  ) 
7 Priporo čilo 05-5 v zvezi z ohranjanjem morskih psov, ujetih v povezavi z ribolovom, ki ga upravlja 
IOTC (na voljo na http://www.iotc.org/ ) 
 
SL 9   SL - Organizacija za ribištvo se verozahodnega Atlantika (NAFO)8. 
7. S KLEPI  
Čeprav informacije o izvajanju navedene uredbe, ki so jih države članice dale na voljo 
Komisiji, niso bile vedno popolne, pa te potrj ujejo, da so splošni cilji Uredbe doseženi.  
Zdi se, da v ribolovu Skupnosti pred za četkom veljavnosti Uredbe ni  bila zelo pogosta praksa 
rezanja plavuti morskim psom, tj. praksa, pri kateri se ohranijo samo plavuti morskih psov, ostali deli trupa pa se odvržej o v morje, (nekatere države članice so takšne prakse že 
prepovedale), namen navedene ured be pa je bil predvsem prepre čiti morebitno širjenje takšne 
prakse. 
V skladu s predvidevanji ostajajo prakti čne posledice navedene ur edbe za evropske flote 
precej omejene in so predvsem administrativnega zna čaja (dodeljevanje posebnih dovoljenj 
pristojnih organov in dodatna dokumentac ija, ki se zahteva od nekaterih ribi čev zaradi ve čje 
sledljivosti). Te posledice zadevajo zl asti ribolovne flote nekaterih držav članic, sestavljene iz 
plovil s površinskim parangalom, in v om ejeni meri na same ribolovne aktivnosti. 
Čeprav nekaj držav članic meni, da sedanje maksimalno razmerje 5 % med maso plavuti in 
celotno živo maso ulova morskih psov ne odraža resni čnega stanja v pose bnih primerih, za 
katere so na voljo znanstveni podatki, pa države članice niso zagotovile informacij, ki bi 
kazale na velike težave sektorja pri izpolnjev anju sedanje zakonodaje, na kar kažejo tudi 
rezultati nadzora. Zdi se, da tudi navedena uredba – če se ustrezno izvaja in izvršuje – ne 
vsebuje vrzeli, ki bi omogo čale, da bi se v okviru te omejitve 5 % opravljalo veliko 
„zakonitega“ rezanja plavuti morskim psom. Gled e na potrebo po sorazmernih in izvršljivih 
predpisih ne kaže, da bi bilo treba sedanjo ured bo v tej fazi spremeniti. Vsekakor je zaželeno, 
da nekatere države članice bolje izvajajo nekatere vidike, zlasti v smislu meril za dodeljevanje 
posebnih dovoljenj za ribolov ali za poro čanje. 
Komisija bo še naprej spremljala izvaja nje navedene uredbe na podlagi letnih poro čil držav 
članic ali kakršnih koli dr ugih zadevnih informacij.  
                                                
 
8 Ukrepi za ohranjanje in izvrševa nje organizacije NAFO, sprejeti na letnem zasedanju 2005 (19.-23. 
septembra 2005) – glej http://www.nafo.int  
 
SL 10   SL Priloga  
Prejem nacionalnih poro čil 
Poročila za leto 2003 
Do roka, ki je bil 1. maja 2004, Komisija  ni prejela nobenega nacionalnega poro čila za 
obdobje izvajanja navedene uredbe v letu 2003. Prvi opomin je bil poslan 19. maja 2005 vsem 
13 zadevnim državam članicam (tj. EU-15, razen AT in LU). Drugi opomin je bil 6. oktobra 
2004 poslan 5 državam članicam (FR, ES, NL, SW, FI). Zadnje poro čilo za leto 2003 je bilo 
Komisiji predloženo 15. marca 2005 (s strani SE, ki  je izkoristila to priložnost za to, da je 
Komisijo obvestila o stanju za leti  2003 in 2004). Nekatera nacionalna poro čila se lahko 
štejejo za zadostna, čeprav niso zelo dobro sestavljena, medtem ko se za druga nacionalna 
poročila ne more šteti, da zagot avljajo minimalne potrebne in formacije glede na zadevne 
določbe Uredbe 1185/2003. 
Poročila za leto 2004 
Dne 1. maja 2005 Komisija ni pr ejela nobenega nacionalnega poro čila za obdobje 2004, razen 
od SE. Dne 19. maja 2005 so bila 19 državam članicam9 poslana pisma z namenom opomniti 
jih na njihovo obveznost iz črpnega poro čanja in/ali, kjer je bilo to potrebno, zahtevati 
nekatere dodatne informacije, ki niso bile za gotovljene za leto 2003. Dr uga skupina opominov 
je bila na za četku avgusta 2005 poslana šestim državam članicam (FI, IE, IT, MT, NL in SI), 
ki do tedaj Komisiji še niso zagotovile nobenih informacij za leto 2004. Potrebna je bila tudi 
dodatna korespondenca, s kate ro so bile od 12 držav članic zahtevane dodatne informacije, 
potem ko so bile obravnavane informacije, ki so  jih te države prvotno predložile za leto 2004.  
Stanje do 30. septembra 2005 
Irska, Italija, Malta, Nizozemska in Sl ovenija niso predložile letnih poro čil za leto 2004. 
Odgovori na zahtevo po dodatnih informacijah niso  bili prejeti tudi od Cipra, Estonije, Gr čije, 
Španije, Latvije, Portugalske in Združenega kraljestva. 
Spodnja preglednica podrobno prik azuje stanje za vsako državo članico. 
                                                 
9 EU-25, z izjemo neobalnih držav (tj. AT, LU, SK, CZE, HU) in SE ter ES, ki so medtem poslale 
poročilo. 
 
SL 11   SL  
Država 
članica  Datumi poro čil za leto 
2003*  Datumi poro čil za leto 
2004*  Opombe (do 30. 9. 2005)  
BE 7. 6. 2004 9. 6. 2005 
(29. 8. 2005: dodatne 
informacije  Informacije, ki so na voljo, obravnavajo glavne 
točke 
CY / 28. 6. 2005 Dodatne informacije zahtevane dne 16. 8. 2005  
DK 3. 9. 2004 4. 7. 2005 Informacije, ki so na voljo, obravnavajo glavne 
točke 
DE 22. 7. 2004 13. 6. 2005 
(29. 9. 2005: dodatne 
informacije)  Informacije na splošno na voljo – potreba po 
razjasnitvi nekaterih to čk. 
EE / 8. 6. 2005 Dodatne informacije zahtevane 16. 8. 2005  
EL 14. 6. 2004 22. 7. 2005 Dodatne informacije zahtevane dne 8. 9. 2005  
ES 16. 11. 2004 18. 5. 2005 Dodatne informacije zahtevane dne 16.8.2005  
FI 4. 11. 20047 20. 9. 2005 Informacije, ki so na voljo, obravnavajo glavne 
točke 
FR 2. 2. 2005 1. 7. 2005 Informacije, ki so na voljo, obravnavajo glavne 
točke 
IE 6. 8. 2004  Drugi opomin poslan dne 4. 8. 2005  
IT 28. 7. 2004  Drugi opomin poslan dne 4. 8. 2005  
LT / 16. 6. 2005 
(2. 9. 2005: dodatne 
informacije)  Informacije, ki so na voljo, obravnavajo glavne 
točke 
LV / 6. 6. 2005 Dodatne informacije zahtevane dne 16. 8. 2005  
MT /  Drugi opomin poslan dne 4. 8. 2005  
NL 22. 10. 2004  Drugi opomin poslan 4. 8. 2005  
PL / 6. 6. 2005 
(29.8.2005: dodatne 
informacije)  Informacije, ki so na voljo, obravnavajo glavne 
točke 
PT 19. 7. 2004 18. 7. 2005 Dodatne informacije zahtevane dne 8. 9. 2005  
SE 15. 3. 2005 15. 3. 2005 
(21.7.2005 : dodatne 
informacije)  Informacije, ki so na voljo, obravnavajo glavne 
točke 
SI /  Drugi opomin poslan dne 4. 8. 2005  
UK 30. 7. 2004 26. 5. 2005 Dodatne informacije zahtevane dne 16. 8. 2005  
*Ti datumi se lahko malce razlikujejo od datumov prejema poro čil, zlasti glede na postopek, ki se 
uporablja za pošiljanje teh poro čil in njihov prejem s strani služb Komisije. 
Opomniti je treba, da Uredba 1185/2003 ne zadeva držav članic AT, CZ, HU in SK .