Priporočilo za

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2012 ter mnenje Sveta o nizozemskem programu stabilnosti za obdobje 2012–2015

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije, da začne izvajati novo strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo v zvezi s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[4], ki skupaj tvorita „integrirane smernice“. Države članice so bile pozvane, naj integrirane smernice upoštevajo pri nacionalnih ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja.

(3) Svet je 12. julija 2011 sprejel priporočilo v zvezi z nacionalnim reformnim programom Nizozemske za leto 2011 ter dal mnenje o dopolnitvi nizozemskega programa stabilnosti za obdobje 2011–2014.

(4) Komisija je 23. novembra 2011 sprejela drugi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek drugega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020. Poleg tega je 14. februarja 2012 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poročilo o mehanizmu opozarjanja[5], v katerem Nizozemske ni opredelila kot države članice, za katero bi bilo treba opraviti poglobljen pregled.

(5) Evropski svet je 2. marca 2012 potrdil prednostne naloge za zagotavljanje finančne stabilnosti, fiskalne konsolidacije in ukrepanja za spodbujanje rasti. Poudaril je potrebo po doseganju diferencirane, rasti prijazne fiskalne konsolidacije, ponovni vzpostavitvi običajnih pogojev dodeljevanja posojil gospodarstvu, spodbujanju rasti in konkurenčnosti, odpravljanju brezposelnosti in socialnih posledic krize ter posodobitvi javne uprave.

(6) Evropski svet je 2. marca 2012 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe stabilnosti oziroma konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(7) Nizozemska je 27. aprila 2012 predložila program stabilnosti za obdobje 2012–2015 in nacionalni reformni program za leto 2012. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

(8) Na podlagi ocene programa stabilnosti za leto 2012 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi v programu, optimističen. V programu stabilnosti je za leto 2013 napovedana 1,25–odstotna gospodarska rast, pri čemer ni upoštevan negativni učinek dodatnih ukrepov za konsolidacijo na rast; na podlagi enakega scenarija brez sprememb politik Komisija napoveduje nižjo, 0,7–odstotno rast. Opredeljeni namen programa je izpolniti priporočila Sveta v zvezi z odpravo čezmernega primanjkljaja in si prizadevati za nadaljnje izboljšanje proračunskega položaja ob približevanju srednjeročnemu proračunskemu cilju s prizadevanjem za fiskalno konsolidacijo v višini najmanj 0,5 % letno. Program predvideva nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 3 % BDP v letu 2013 in potrjuje prejšnji srednjeročni cilj glede strukturnega primanjkljaja v višini 0,5 % BDP, kar ustrezno odraža zahteve Pakta za stabilnost in rast. Povprečna letna fiskalna konsolidacija v višini 0,75 % BDP v obdobju 2010–2013 na podlagi (preračunanega) strukturnega proračunskega salda[6] je v skladu s strukturno konsolidacijo v višini 0,75 % BDP, ki jo priporoča Svet. Program ne določa proračunskih ciljev po letu 2013, zato ni mogoče oceniti vzdržnosti proračunskega popravka v letu 2013 in napredka v smeri srednjeročnega cilja v poznejših letih, vključno s skladnostjo z referenčno vrednostjo za odhodke iz Pakta za stabilnost in rast. Proračunske projekcije v programskem obdobju so izpostavljene tveganjem glede izvedbe. Ne gre le za tveganja v zvezi s pravkar objavljenimi ukrepi za konsolidacijo, ampak tudi v zvezi z izvedbo nekaterih ukrepov, ki jih je že prej sprejela odhajajoča vlada. Poleg tega dodatni ukrepi, ki jih je vlada predlagala aprila 2012, in njihove proračunske posledice, niso dovolj natančno opredeljeni in kvantificirani. Proračunska prilagoditev je bila doslej povezana predvsem z nižanjem odhodkov, kar vpliva tudi na odhodke, ki pospešujejo rast. V skladu s programom stabilnosti za leto 2012 naj bi se razmerje med dolgom in BDP v letu 2012 še izrazito povečalo in sicer na 70,2 % BDP, v letu 2013 pa naj bi se ob upoštevanju učinka dodatnih ukrepov za konsolidacijo še malenkost povečalo na 70,7 % BDP. Delež dolga naj bi tako po projekcijah ostal precej nad referenčno vrednostjo 60 %. Za leti 2014 in 2015 program ne opredeljuje ciljnega dolga, zato za obdobje po letu 2013 ni mogoče oceniti skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga iz Pakta za stabilnost in rast.

(9) Socialni partnerji in nizozemska vlada so septembra 2011 dosegli celovit dogovor o pokojninski reformi, tako da je vlada predstavila načrte za zvišanje upokojitvene starosti na 66 let do leta 2019 in 67 let do leta 2024. Po tem bo predpisana upokojitvena starost vezana na pričakovano življenjsko dobo. Ukrepi na trgu dela bi podpirali zadevno zvišanje dejanske upokojitvene starosti. V skladu z vladnim dogovorom je cilj pokojninske reforme zagotovitev ustrezne in vzdržne med- in znotrajgeneracijske delitve stroškov in tveganj v drugem stebru. Nizozemska vlada je predložila načrt reforme v zvezi z dolgotrajno oskrbo. Potrebni bodo nadaljnji konkretni ukrepi, ki bodo prispevali k zmanjšanju finančnega bremena starajoče se nizozemske družbe.

(10) Odvračilni davčni ukrepi za osebe z drugim virom prihodka v gospodinjstvu so se skrčili, vendar še ne dovolj. Odprava preostalih takšnih odvračilnih davčnih ukrepov bi še prispevala k povečanju ponudbe delovne sile in učinkovitejšemu razporejanju človeškega kapitala. Vključevanje ranljivih skupin na trg dela bi bilo treba izboljšati.

(11) Na področju podjetniške politike so bili odobreni načrti za najpomembnejše sektorje, vlada in predstavniki industrije pa so podpisali sektorske „inovacijske pogodbe“. Podpora zasebnim raziskavam se krepi z uvedbo programa davčnih olajšav RDA+ v okviru ukrepov za nadaljnje spodbujanje inovacij, zasebnih raziskav in razvoja ter tesnejšega sodelovanja med znanostjo in gospodarstvom. Vendar osredotočenost na „najpomembnejše sektorje“ ne bi smela okrniti temeljnih raziskav ali izključiti inovativnih podjetij, ki ne delujejo v enem od „najpomembnejših sektorjev“.

(12) Na nizozemskem stanovanjskem trgu so v zadnjih štirih desetletjih povečala strukturna popačenja. Osnovne omejitve pri ponudbi na nepremičninskem trgu in davčne spodbude za lastništvo stanovanj (zlasti davčna olajšava za hipotekarne obresti, ki najbolj koristi gospodinjstvom z višjimi dohodki) so povzročile neučinkovito razporeditev kapitala. Na trgu najemnih stanovanj z obsežnim segmentom socialnih stanovanj je zaradi socialnih politik in zgornje omejitve višine najemnin in povišanj najemnin ponudba najemnih stanovanj postala zelo neelastična. Sprememba ugodne davčne obravnave lastništva stanovanja bi pomagala omejiti strukturna popačenja na nizozemskem stanovanjskem trgu.

(13) Nizozemska je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze. Te zaveze in izvajanje zavez, predstavljenih leta 2011, se nanašajo na spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje konkurenčnosti, krepitev finančne stabilnosti in izboljšanje vzdržnosti javnih financ. Komisija je ocenila izvajanje zavez iz pakta „euro plus“. Rezultate te ocene je upoštevala pri priporočilih.

(14) V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla obsežno analizo nizozemske ekonomske politike. Ocenila je program stabilnosti in nacionalni reformni program. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Nizozemskem, ampak tudi spoštovanje pravil in smernic EU. Njena priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih v točkah od (1) do (5) spodaj.

(15) Svet je ob upoštevanju te ocene preučil nizozemski program stabilnosti, njegovo mnenje[7] pa je izraženo zlasti v priporočilu v točki (1) spodaj –

PRIPOROČA, naj Nizozemska v obdobju 2012–2013:

1. Zagotovi napredek pri pravočasnem in trajnem odpravljanju čezmernega primanjkljaja. V ta namen naj v celoti izvede predvideno proračunsko strategijo za leto 2012. Opredeli naj potrebne ukrepe za izvrševanje proračuna za leto 2013 s ciljem zagotoviti strukturno konsolidacijo, kot je določena v priporočilih Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nato naj zagotovi ustrezno strukturno konsolidacijo, da se lahko dovolj približa uresničitvi srednjeročnega proračunskega cilja, med drugim z dosego referenčne vrednosti za odhodke, ter zagotovi zadosten napredek pri doseganju skladnosti s ciljem glede zmanjšanja dolga, hkrati pa naj zaščiti odhodke na področjih, ki so neposredno povezana z rastjo, kot so raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje. V ta namen naj po oblikovanju nove vlade predloži dopolnitev programa stabilnosti za leto 2012 z utemeljenimi cilji in ukrepi za obdobje po letu 2013.

2. Sprejme naj ukrepe za dvig zakonsko določene upokojitvene starosti, med drugim tako, da jo veže na pričakovano življenjsko dobo, in podkrepi te ukrepe z ukrepi na trgu dela ob hkratnem izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Prilagodi naj drugi pokojninski steber tako, da bo odražal zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti ob hkratnem zagotavljanju ustrezne med- in znotrajgeneracijske delitve stroškov in tveganj. Izvede naj tudi načrtovano reformo dolgotrajne oskrbe in jo dopolni z dodatnimi ukrepi ob upoštevanju staranja prebivalstva.

3. Poveča naj udeležbo zlasti starejših, žensk, invalidov in priseljencev na trgu dela, med drugim tako, da dodatno omeji odvračilne davčne ukrepe za osebe z drugim virom prihodka v gospodinjstvu, spodbudi prehajanje na trgu dela in obravnava togosti.

4. Spodbuja naj inovacije, zasebne naložbe v raziskave in razvoj, tesnejše sodelovanje med znanostjo in gospodarstvom ter spodbuja preoblikovanje industrije z zagotavljanjem primernih spodbud v okviru podjetniške politike, hkrati pa naj še naprej omogoča dostop do teh spodbud tudi podjetjem, ki ne spadajo strogo med „najpomembnejše sektorje“, in ohrani temeljne raziskave.

5. Sprejme naj ukrepe za postopno reformo stanovanjskega trga, med drugim naj: (i) spremeni ugodno davčno obravnavo lastništva stanovanja, med drugim s postopno odpravo davčne olajšave za hipotekarne obresti in/ali s sistemom pripisanih najemnin; (ii) na trgu najemnih stanovanj zagotovi bolj tržno naravnan mehanizem določanja višine najemnin, ter (iii) višino najemnin za socialna stanovanja uskladi z višino dohodkov gospodinjstva.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] COM(2012) 322 final.

[3] P7_TA(2012)0048 in P7_TA(2012)0047.

[4] Sklep Sveta 2012/238/EU z dne 26. aprila 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov, ki so ga službe Komisije preračunale na podlagi informacij, predloženih v programu, z uporabo skupno dogovorjene metodologije.

[7] V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.