1. K novi strategiji EU za mlade

Mladi si želijo prevzeti nadzor nad svojim življenjem ter sodelovati z drugimi in jih podpirati. Kljub temu se številni srečujejo z negotovostjo glede svoje prihodnosti zaradi tehnoloških sprememb, demografskih gibanj, diskriminacije, socialne izključenosti, lažnih novic in populizma, katerih učinki na delovna mesta, spretnosti ali način delovanja naših demokracij še niso znani. Odporni morajo biti kot še nikoli doslej in zmožni prilagoditi se tem izzivom. Pridobiti bi morali potrebne spretnosti, s katerimi bodo prispevali k uspešnim, demokratičnim in kohezivnim družbam v Evropi ter širše. V današnjem medsebojno povezanem svetu so številni mladi zaskrbljeni glede globalnih vprašanj, kot so podnebne spremembe ali mir in varnost.

Kljub oživitvi gospodarstva in nižji brezposelnosti so neenakosti, vključno z medgeneracijskimi, še vedno prisotne. Prvič po drugi svetovni vojni obstaja resnično tveganje, da bo današnja mlada generacija slabše preskrbljena kakor njihovi starši . 29 % mladih v starosti od 16 do 29 let je izpostavljenih tveganju revščine ali socialne izključenosti, 11,6 % mladih v starosti od 15 do 24 let ni zaposlenih, se ne izobražuje ali usposablja (populacija NEET) , 15,9 % mladih v tej starostni skupini pa je brezposelnih, kar je dvakrat višja stopnja brezposelnosti kot pri splošni populaciji. Socialno-ekonomsko izključenost spremlja izključenost iz demokratičnih procesov . Prikrajšani mladi so na splošno manj aktivni državljani in manj zaupajo institucijam. Poleg tega imajo manj koristi od izkušenj mobilnosti, kot je program Erasmus+.

Evropa si ne more privoščiti zapravljanja talentov, socialne izključenosti ali neangažiranosti svojih mladih. Mladi bi morali biti ne le arhitekti svojega življenja, temveč bi morali tudi prispevati k pozitivnim spremembam v družbi. Nova evropska solidarnostna enota je dokaz prizadevanj številnih mladih Evropejcev, da izrazijo solidarnost z ljudmi in kraji v stiski, kar je temeljna vrednota evropskega sodelovanja.

Voditelji EU so leta 2016 potrdili potrebo po ukrepanju v podporo mladim . V načrtu iz Bratislave so se zavezali k ustvarjanju boljših priložnosti za mlade, te ambicije pa od tedaj spremljajo ukrepi, kot je delo za oblikovanje evropskega izobraževalnega prostora .

Da bi mladi lahko poželi vse koristi ukrepov EU, morajo ti odražati njihova hotenja, ustvarjalnost in nadarjenost. Po drugi strani pa mladi bogatijo ambicije EU: ta generacija je najbolj izobražena doslej in med najbolj domiselnimi pri uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter družbenih medijev.

EU že od leta 2002 izvaja sodelovanje na področju mladinske politike na podlagi načel aktivne udeležbe in enakega dostopa do priložnosti v sinergiji z drugimi politikami, namenjenimi mladim, kot sta izobraževalna in zaposlovalna politika. Sodelovanje je spodbudilo spremembe politik in zakonodaje v državah članicah ter prispevalo h krepitvi zmogljivosti mladinskih organizacij. Kljub temu ostajajo nerešeni pomembni izzivi, kot sta vključitev več mladih iz različnejših okolij, vključno s tistimi, ki imajo manj priložnosti, in boljše nagovarjanje množic.

Mladinska politika lahko z vključevanjem in opolnomočenjem mladih žensk ter moških prispeva k uspešnemu uresničevanju vizije celine, na kateri lahko mladi izkoristijo priložnosti in se poistovetijo z evropskimi vrednotami, kakor je navedeno v sporočilu Komisije „Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture“ .

Prenovljeno sodelovanje EU na področju mladine lahko pomaga preseči trenutno protislovje glede udeležbe. Mladi kažejo zanimanje za politiko in so družbeno aktivni: 53 % jih je vključenih v organizirane dejavnosti, skoraj tretjina jih je aktivnih prostovoljcev, drugi pa podpirajo različna gibanja s privabljanjem medijske pozornosti ali potrošniško izbiro. Kljub temu pa niso naklonjeni tradicionalnim oblikam udeležbe. Mladi, ki tvegajo socialno izključenost, so na vseh področjih premalo zastopani. Odločevalci morajo poskrbeti, da bo udeležba postala resničnost za vse mlade: poskrbeti morajo za preglednost ukrepov, ki koristijo mladim, nagovarjati jih morajo in z njimi komunicirati na dostopen način po kanalih, ki jih mladi najraje uporabljajo (kot so družbeni mediji), in spodbujati morajo vključenost mladih v odločitve.

Komisija se je v svojem sporočilu iz decembra 2016 zavezala, da bo spodbudila udeležbo mladih po letu 2018 . Svet je nato pozval k „ohranjanju in krepitvi učinkovitega evropskega sodelovanja na področju mladine po letu 2018“ .

Komisija tako predlaga novo strategijo EU za mlade, ki bo pospremila skupno zavezo Komisije in držav članic k tej politiki ob popolnem upoštevanju subsidiarnosti. Za še uspešnejšo uskladitev mladinske politike s financiranjem EU, ki podpira cilje te politike, bi se strategija morala izvajati do konca naslednjega večletnega finančnega okvira. Njene prednostne naloge temeljijo na trdnih virih podatkov , zunanjem ocenjevanju , stališčih evropskih institucij in posvetovanjih, opravljenih leta 2017 v okviru „leta poslušanja“ in pobude „Nova podoba Evrope“ . Ta soglasno poudarjajo, da je sodelovanje EU na področju mladine prineslo oprijemljive koristi, in kažejo na njegov potencial. Nova strategija bo gradila na dosežkih predhodne strategije, pri čemer bo izboljšala njeno dostopnost, vidnost in vpliv, da se zagotovi boljša udeležba mladih.

Povzetek glavnih ukrepov: ‒izboljšati medsektorsko sodelovanje na vseh področjih, med drugim s pomočjo koordinatorja EU za mlade, da se mladim omogoči, da izrazijo svoje mnenje pri oblikovanju politik EU, ‒spremljati financiranje EU za mlade, ‒začeti nov in bolj vključujoč dialog EU z mladimi, osredotočen na mlade z manj priložnostmi, ‒odstraniti ovire za in olajšati prostovoljstvo ter solidarnostno mobilnost, ‒izvesti agendo za mladinsko delo, da se poveča priznavanje neformalnega učenja, ‒krepiti povezavo med mladinsko politiko EU in povezanimi programi EU (Erasmus+ in evropska solidarnostna enota).

2. Angažiranje. Povezovanje. Opolnomočenje.