Svet lahko potrdi ali razveljavi sklep Komisije. Uradno obvestilo o sklepu Sveta se posreduje vsem državam in drugim subjektom, ki so pogodbenice te konvencije ali upravičeni do tega, da to postanejo, Komisiji in Odboru.“

Generalni sekretar posreduje kopije zahteve za pregled in ustreznih informacij Komisiji, Odboru in vsem pogodbenicam ter jih pozove, naj v devetdesetih dneh predložijo pripombe. Vse prejete pripombe se predložijo v obravnavo Svetu.

Generalni sekretar o vsakem sklepu Komisije, sprejetem v skladu s tem členom, obvesti vse države in druge subjekte, ki so pogodbenice te konvencije ali upravičeni do tega, da to postanejo, ter Odboru. Tak sklep začne za vsako pogodbenico v celoti veljati stoosemdeset dni po datumu takega obvestila.

V skladu s Konvencijo so sklepi CND zavezujoči, razen če podpisnica ne predloži sklepa za pregled komisiji ECOSOC v ustreznem roku. Sklepi ECOSOC v zvezi s tem so dokončni. Predvideni akti bodo postali zavezujoči za pogodbenice v skladu s členom 12 Konvencije, ki v zadevnih delih določa:

CND bo na svojem dvainšestdesetem zasedanju od 14. do 22. marca 2019 sprejela sklepe o vključitvi štirih snovi v tabele Konvencije (v nadaljnjem besedilu: predvideni akti), in sicer 3,4-MDP-2-P metil glicidata (PMK glicidat), 3,4-MDP-2-P metil glicidne kisline (PMK glicidna kislina), alfa-fenilacetoacetamida (APAA) in jodovodikove kisline.

Komisija ZN za droge je komisija Ekonomskega in socialnega sveta ZN (v nadaljnjem besedilu: ECOSOC), njene naloge in pristojnosti pa so med drugim določene tudi v Konvenciji. Sestavljena je iz 53 držav članic ZN, ki jih izvoli ECOSOC. Med članicami CND z glasovalno pravico je trenutno 11 držav članic EU. Unija ima v CND status opazovalke.

EU in njene države članice so pogodbenice Konvencije.

Cilj Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami iz leta 1988 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je spodbujati sodelovanje med pogodbenicami, da bi lahko učinkoviteje obravnavale različne vidike nezakonitega prometa z drogami in psihotropnimi snovmi z mednarodno razsežnostjo. Pogodbenice pri izpolnjevanju obveznosti na podlagi Konvencije sprejmejo potrebne ukrepe, vključno z zakonodajnimi in upravnimi, v skladu s temeljnimi določbami svojih nacionalnih zakonodajnih sistemov.

Komisija je bila 19. decembra 2018 obveščena, da INCB priporoča, da se v Tabelo I Konvencije dodajo tri snovi, in sicer 3,4-MDP-2-P metil glicidat (PMK glicidat), 3,4-MDP-2-P metil glicidna kislina (PMK glicidna kislina) in alfa-fenilacetoacetamid (APAA). INCB glede četrte snovi, tj. jodovodikove kisline, priporoča, da se ne umesti pod nadzor Konvencije.

V skladu z oceno INCB se navedene tri snovi, tj. 3,4-MDP-2-P metil glicidat (PMK glicidat), 3,4-MDP-2-P metil glicidna kislina (PMK glicidna kislina) in alfa-fenilacetoacetamid (APAA), pogosto uporabljajo pri nezakoniti proizvodnji MDMA in povezanih snovi, 3,4-MDP-2-P in nato MDMA in povezanih snovi oziroma amfetamina in metamfetamina. Obstajajo dokazi, da količina in obseg nezakonite proizvodnje teh narkotičnih drog in psihotropnih snovi pomenita resno nevarnost za javno zdravje ali družbeni problem, zato je upravičeno, da se te snovi umestijo pod mednarodni nadzor. Kar zadeva četrto snov, tj. jodovodikovo kislino, INCB meni, da mednarodni nadzor ne bi bil učinkovit pri zmanjšanju razpoložljivosti nezakonito proizvedenega metamfetamina in amfetamina.

Nezakonita proizvodnja MDMA in povezanih snovi ter metamfetamina in amfetamina predstavlja resen problem za Unijo. Te nezakonito proizvedene narkotične droge in psihotropne snovi pomenijo znatno nevarnost za javno zdravje in družbeni problem v Uniji. Poleg tega organizirane kriminalne združbe v Uniji tudi nezakonito izvažajo te narkotične droge in psihotropne snovi v tretje države.

Države članice Unije bi zato morale v CND zavzeti stališče, naj se 3,4-MDP-2-P metil glicidat (PMK glicidat), 3,4-MDP-2-P metil glicidna kislina (PMK glicidna kislina) in alfa-fenilacetoacetamid (APAA) dodajo v Tabelo I Konvencije in naj se jodovodikova kislina ne umesti pod nadzor Konvencije.

Spremembe tabel Konvencije neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, saj se snovi, ki se dodajo v tabele Konvencije, vključijo v pravo Unije. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, da bi to zagotovila.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela

V členu 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so predvideni sklepi o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Člen 218(9) PDEU se uporablja ne glede na to, ali je Unija članica organa ali pogodbenica sporazuma.

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje akte, ki imajo pravni učinek po pravilih mednarodnega prava, s katerimi se ureja zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, vendar lahko odločilno vplivajo na vsebino ureditve, ki jo sprejme zakonodajalec Unije.

4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Komisija ZN za droge je organ, ustanovljen s sporazumom, in sicer Konvencijo Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami.

Akti, k sprejetju katerih je pozvana Komisija ZN za droge, so akti s pravnim učinkom. Predvideni akti bodo zavezujoči na podlagi mednarodnega prava v skladu s členom 12 Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami in lahko odločilno vplivajo na vsebino zakonodaje EU, in sicer Uredbo Sveta (ES) št. 111/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi pravil za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med Unijo in tretjimi državami ter Uredbo (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah. Spremembe tabel Konvencije namreč neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, saj se snovi, ki se dodajo v tabele Konvencije, vključijo v pravo Unije.

Predvideni akti ne dopolnjujejo ali spreminjajo institucionalnega okvira sporazuma.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2.Materialna pravna podlaga

4.2.1.Načela

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenih aktov, v zvezi s katerimi se v imenu Unije zavzame stališče. Če imajo predvideni akti dva cilja ali elementa in če je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep iz člena 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru