SL Uradni list Evropske unije C 57/28

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 57/11

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„PECORINO DI PICINISCO“

ES št.: IT-PDO-0005-0859-28.02.2011

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime:

„Pecorino di Picinisco“

2. Država članica ali tretja država:

Italija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

„Pecorino di Picinisco“ je sir valjaste oblike z ravnimi stranicami, ki se proizvaja iz surovega mleka in surovega testa.

Proizvod z zaščiteno označbo porekla „Pecorino di Picinisco“, ki se trži kot „scamosciato“ („podoben gamsjemu siru“) in „stagionato“ („zoren“), ima naslednje lastnosti:

— scamosciato: zorenje: od 30 do 60 dni; premer sira: od 12 do 25 cm; višina hlebca: od 7 do 12 cm; teža: od 0,7 do 2,5 kg; skorja: tanka in valovita, skoraj slamnato rumene barve; jedro: kompaktno z nekaj luknjami; barva: bela, skoraj slamnato rumena barva; vsebnost vlage: pod 45 %; vsebnost maščobe v suhi snovi: pod 55 %; okus: blag z izrazitim vonjem gorskega pašnika; brez vonja po hlevu,

— stagionato: zorenje: več kot 90 dni; premer sira: od 12 do 25 cm; višina hlebca: od 7 do 12 cm; teža: od 0,5 do 2 kg; skorja: tanka in valovita, skoraj slamnato rumene barve; jedro: kompaktno z nekaj luknjami; barva: slamnato rumena; vsebnost vlage: pod 35 %; vsebnost maščobe v suhi snovi: pod 55 %; okus: močan, poln, z leti vse ostrejši, z izrazitim vonjem gorskega pašnika; brez vonja po hlevu,

— obdobje proizvodnje: vse leto.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Mleko, iz katerega se proizvaja „Pecorino di Picinisco“, se pridobiva izključno od pasem, ki so značilne za območje proizvodnje: sopravissana, comisana, massese ali križanci z vsaj eno od teh pasem. Uporabi se lahko tudi največ 25 % kozjega mleka lokalnih čred, v katerih so koze pasem capra grigia ciociara, capra bianca monticellana in njihovih križancev. Kozje mleko zgoraj navedenih pasem se uporablja že od nekdaj, saj je bilo v navadi, da je v čredi manjše število takih koz. Za ZOP „Pecorino di Picinisco“ se uporablja le surovo polnomastno mleko, pridobljeno z eno ali več molžami.

Tudi ostale surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji, se pridobivajo skladno z merili spoštovanja lokalne tradicije: za koagulacijo mleka se uporabi trdno sirilo kozlička ali jagnjeta, ki se pridobiva od doječih živali, vzrejenih na območju proizvodnje, ki je opisano v točki 4.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Vsaj 70 % krme ovac in koz mora izvirati z območja proizvodnje.

Temeljiti mora na naravnih pašnikih in sveži krmi, ki prihaja izključno z območja proizvodnje.

Najkrajše letno obdobje paše je 8 mesecev.

Vse leto je dovoljeno krmi dodajati surovine, kot so žitarice, stročnice in stranski proizvodi, ki nastanejo pri mletju zrna in industrijski proizvodnji olj, pri čemer jih lahko živali na posestvu uživajo kot samostojno krmo ali v mešanici, vendar tako, da te surovine ne presežejo 30 % krme, ki jo posamezna žival zaužije na dan.

Dovoljena je tudi uporaba sena, zelenjave in naravnih trav, ki so jeseni in pozimi največji delež krme, medtem ko spomladi in poleti delež te krme ne sme preseči 15 % krme, ki jo posamezna žival zaužije na dan.

Razen za doječe živali je dovoljena uporaba krme iz silaže z neuvelo travo in običajne silaže.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celotni proizvodni postopek (govedoreja, proizvodnja mleka, koagulacija, predelava sirnine, oblikovanje, odcejanje, soljenje in zorenje sira) se mora izvajati na opredeljenem območju iz točke 4.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Poleg grafičnega znaka EU in podatkov, ki se zahtevajo v skladu s predpisi, morajo biti na etiketi celotnega ali delnega proizvoda jasno in čitljivo navedene tudi naslednje označbe:

— ime „Pecorino di Picinisco“, ki mu sledi izraz „Denominazione Origine Protetta“ ali kratica DOP,

— logotip proizvoda,

— navedba, ali gre za vrsto „scamosciato“ ali „stagionato“,

— ime proizvajalca in izvajalca pakiranja ter ime in naslov njunih podjetij.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Območje proizvodnje sira „Pecorino di Picinisco“ zajema vso dolino Comino, v pokrajini Frosinone.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Območje proizvodnje sira ZOP „Pecorino di Picinisco“, na katerem so zelo primerni pogoji za pašništvo ter proizvodnjo ovčjega in kozjega mleka, zajema dolino Comino (61 535 ha), tj. kotlino v pokrajini Frosinone v regiji Južni Lacij, nekaj kilometrov severno od občine Cassino in vzhodno od občine Sora, na zahodnem delu gorovja Meta-Mainarde.

Celotno območje zajema 20 občin in površino, ki je večja od 61 535 ha, ter delno tudi območje narodnega parka v regijah Abruci, Lacij in Molise; za to območje sta značilna apnenčasto hribovje z visoko okoljsko vrednostjo in veliko območje s pašniki, ki so glavni vir krme za ovce in koze, vzrejene na tem območju.

Območje ima večinoma zmerno podnebje, s povprečnimi letnimi temperaturami od 14 °C v dolini do 5 °C v najvišjih delih gorovja. Padavine so obilne, saj pade na leto povprečno od 1 460 mm padavin na merilnih postajah Atina (520 m nadmorske višine) in Picinisco (740 m nadmorske višine) do več kot 1 600 mm padavin na gorskih vrhovih.

Vodni izviri na tem območju se izlivajo v reko Liri in so zato del porečja kotline. V kotlini so od severa do juga naslednje štiri kotanje: ravnica Sora z gorsko rečico Lacerno in reko Fibreno, dolina Comino z reko Melfa in njenimi pritoki, ravnica Cassino z reko Rapido ter območje manjših rek Rio Chiaro in Rio Rava, ki sta za območje manj pomembni, vendar se izlivata v reko Volturno. Vsa vodna telesa na teh območjih zajemajo površino manj kot 100 ha. Ker poleti ni suše, kar potrjuje, da je za to območje značilno zmerno podnebje, in zaradi česar je to območje drugačno od sredozemskega podnebja, se lahko za krmo ovac in koz uporabijo naravne trave in pašne trave na tem območju, ki vključujejo veliko samoraslih rastlinskih vrst, značilnih za to območje; te vrste zajemajo metuljnico Bromus erectus, navadno gloto (Brachypodium pinnatum), Sesleria tenuifolia, šaš (kot so Carex kitaibeliana, Carex pairaei, Carex ovalis, Carex fusca, Carex hallerana in Carex pallescens) in stročnice (kot so Anthyllis montana, Anthyllis vulneraria in Vicia hybrida), Polypodium cambricum, Asplenium onopteris, Asplenium fissum, Dryopteris pallida ssp., Cerastiun cerastioides, Lychnis flos-cuculi, Sedum cepaea, Aphanes arvensis, Mespilus germanica, Astrantia tenorei, Seseli montanum, Grafia golaka, Ammi visnaga, Aster alpinus, Taraxacum glaciale, Reichardia picroides, Juncus compressus in pritlikavi brin (Juniperus nana).

Te posebne okoljske značilnosti v zvezi s temperaturami in podnebjem omogočajo rast značilnih gorskih vrst trav in pašniških trav.

Ob upoštevanju teh geografskih okoliščin se je na tem območju med več generacijami lokalnega prebivalstva izoblikoval zgodovinski in kulturni element, ki bistveno vpliva na lastnosti proizvoda, tj. spodbujanje sezonske paše. Zaradi te tradicionalne prakse se lahko živali pasejo na gorskih pašnikih, s čimer se izognejo vročini ter možnim pritiskom v zvezi z okoljem in krmo, ki bi lahko nanje vplivali v poletnem obdobju v dolini.

Glavni človeški dejavnik, ki prispeva k značilnosti proizvoda, so spretnost in znanje sirarjev v proizvodnem postopku. Pri proizvodnji sira „Pecorino di Picinisco“ je potrebna posebna pozornost pri predelavi mleka. Metoda proizvodnje zajema koagulacijo surovega mleka brez dodajanja mlečnih encimov, in vzdrževanje temperature koagulacije med rezanjem sirnine.

5.2 Posebnosti proizvoda:

„Pecorino di Picinisco“ ima značilen okus, ki se postopno iz sladkega spremeni v močan, poln okus in na koncu, ko sir dozori, oster okus z izrazitim vonjem gorskega pašnika, vendar brez vonja po hlevu. Jedro je kompaktno in slamnato rumene barve.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

„Pecorino di Picinisco“ je rezultat kombinacije posebnih elementov, povezanih z območjem porekla in njegovimi podnebnimi pogoji, spretnostmi in znanjem pastirjev in sirarjev ter s sposobnostjo ohranjanja tradicije in podeželskega okolja.

Zmerno podnebje in tradicionalna pastirska praksa sezonske paše sta elementa, zaradi katerih je sčasoma postalo mogoče izkoriščanje pašnikov ter vzreja ovac in koz z uporabo tehnike, ki temelji na visoko kakovostni krmi, ki vsebuje predvsem vrste pašniških trav. Zaradi dolgega obdobja paše je v mleku živali večja vsebnost kartenoidov, terpenov in polinenasičenih maščob, tj. snovi, ki pomembno prispevajo k slamnato rumeni barvi sira „Pecorino di Picinisco“ in njegovemu vonju po pašniku.

Za kakovost sira „Pecorino di Picinisco“ so pomembni tudi drugi vidiki, povezani z metodo proizvodnje, kot so uporaba surovega mleka, nedodajanje mlečnih encimov in uporaba trdnega sirila jagnjeta in kozlička ter znatne spretnosti in znanje sirarjev.

Z uporabo surovega mleka se ohranijo nekateri aromatski in mikrobiološki elementi, značilni za doječe živali, ki se hranijo z vrstami pašniških trav z območja.

Spretnosti in znanje sirarjev pri predelavi surovega mleka, dejstvo, da se mlečni encimi ne dodajajo, ter pravilno vzdrževanje temperature koagulacije med rezanjem sirnine zagotavljajo, da se ohrani posebna mlečna mikroflora, s čimer se okrepijo značilni okusi sira.

S preverjanjem temperature koagulacije med rezanjem sirnine se ne ohrani le vonj, ampak se preprečuje tudi izguba sirotke, zaradi česar je sir manj suh ter, ko dozori, mehak in kompakten.

Tradicionalna uporaba trdnega sirila jagnjet ali kozličkov, ki so bili vzrejeni na opredeljenem proizvodnem območju, se hranijo le z mlekom svoje mame ter so zaklani takoj, ko so odstavljeni, dodatno prispeva k večji ohranitvi aromatskih in mikrobioloških elementov, ki se prenesejo z rejnih živali in nastanejo pri proizvodnji sira. Ta vrsta sirila se zelo razlikuje od tekočega telečjega sirila in telečjega sirila v prahu zaradi lipolitičnih encimov, ki jih v drugih dveh vrstah sirila praktično ni.

Zaradi vseh teh elementov, povezanih z naravnim okoljem in tradicionalno metodo proizvodnje, se „Pecorino di Picinisco“ razlikuje od drugih lokalnih in regionalnih ovčjih in kozjih sirov.

Večstoletno tradicijo proizvodnje sira „Pecorino di Picinisco“ potrjujejo številni zapisi (avtor Castrucci v 17. stoletju in leta 1811 „Statistica Murattiana“) in številni dokumenti, ki so ohranjeni v arhivu mestne hiše v občini Picinisco, tj. računi, dovoljenja za prodajo na debelo in drobno ter potrdila o plačilu davkov. Veliko število ovac in koz z območja proizvodnje in predvsem iz same občine Picinisco, kot je razvidno iz popisov živine med letoma 1875 in 2000, potrjuje povezavo območja s pašništvom in zato tudi s proizvodnjo sira. Poleg tega so kraj Picinisco ter vasi Fontitune in Valleporcina vneti skrbniki tradicije pašništva in proizvodnje sira Pecorino, za katerega se danes upravičeno uporablja to ime.

„Pecorino di Picinisco“ znatno vpliva na lokalno kuhinjo, saj je osnovna sestavina številnih tradicionalnih receptov z območja.

S pašništvom in sirom Pecorino so povezani številne podeželske prireditve, prazniki in priljubljeni dogodki, predvsem na območju, na katerem se proizvaja „Pecorino di Picinisco“. Primeri takih praznovanj so letni festival pašništva v Picinisco, festival gora, festival zgodovine, ovčji festival ter festival vina Abbuoto in sira Pecorino. „Pecorino di Picinisco“ je na vseh teh festivalih simbolni proizvod tega območja.

Danes lokalni in regionalni potrošniki zelo dobro poznajo in cenijo „Pecorino di Picinisco“, kar potrjuje tudi to, da je prejel že več nagrad za svojo nesporno kakovost in tradicijo, na primer nagrado San Giorgio Bianco za „sir leta 2012“, ki jo je podelila delegacija Accademia di San Giorgio iz regije Rim in Lacij. Sodeloval je tudi na tekmovanju „Alma Ceseus“ v Parmi, in sicer v kategoriji sirov, in na dogodku „Salone del Gusto di Torino“. O siru „Pecorino di Picinisco“ se je večkrat razpravljalo tudi v številnih italijanskih javnih in televizijskih predstavah o hrani in vinu.

Sloves oznake „Pecorino di Picinisco“ se vseskozi krepi, kar potrjujejo računi, znaki, reklamno gradivo in objavljene publikacije.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

Ministrstvo je uvedlo nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje zaščitene označbe porekla „Pecorino di Picinisco“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 283 z dne 3. decembra 2010.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletni strani:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali neposredno na domači strani Ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità e sicurezza“ (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

(3) Prim. opombo 2.