EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 319 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020









Poglavje o stanju pravne države v Avstriji Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020





Stanje pravne države v Evropski uniji





{COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Stopnja neodvisnosti avstrijskega pravosodnega sistema je po mnenju javnosti visoka. Hkrati so bili izraženi pomisleki glede postopkov za imenovanje predsednikov upravnih sodišč in pravice ministra za pravosodje, da daje navodila tožilcem v posameznih zadevah. Vlada je napovedala splošni razmislek o vprašanjih zaposlovanja v sodstvu, tudi na upravnih sodiščih, in o obveznostih poročanja za tožilce, kar bi lahko prispevalo k odpravi navedenih pomislekov. Potekajo prizadevanja za nadgradnjo visoke stopnje digitalizacije pravosodnega sistema, katerega sredstva so se povečala. To bi lahko pomagalo rešiti nekatere izzive v zvezi z učinkovitostjo, s katerimi se srečujejo upravna sodišča. Avstrija ima večinoma vzpostavljen pravni in institucionalni okvir za preprečevanje in pregon korupcije. Po odmevnih zadevah, povezanih s financiranjem političnih strank, in poznejši preiskavi visokih javnih uradnikov so bile izvedene in se še vedno izvajajo pomembne protikorupcijske zakonodajne reforme. Vendar izzivi ostajajo, kar zadeva okvir za integriteto poslancev. Pravni okvir za lobiranje obstaja, vendar so njegovo področje uporabe in informacije v registru lobistov, ki so na voljo javnosti, omejeni. Ključno vlogo v boju proti korupciji ima osrednje državno tožilstvo za boj proti gospodarski kriminaliteti in korupciji, ki pa se srečuje z izzivi, povezanimi z obsežnimi obveznostmi poročanja in omejenimi sredstvi. Pravni okvir v zvezi s pluralnostjo medijev temelji na vrsti ustavnih in zakonskih jamstev. Temelji demokratičnega medijskega sistema so trdni, medijski organi pa delujejo neodvisno. Vendar so bila ugotovljena tveganja za pluralnost medijev, povezana z neobstojem celovitega in izvršljivega okvira, ki bi zagotavljal pravico do dostopa do informacij, zato vlada razmišlja o reformi za njegovo izboljšanje. Nekaj pomislekov je bilo izraženih glede regulativnih zaščitnih ukrepov za uredniško neodvisnost medijskih hiš. Za lastništvo medijev veljajo stroga pravila o preglednosti, čeprav z njimi niso vedno v celoti zajeti deleži lastnikov medijev v drugih družbah. Avstrija dodeljuje razmeroma visoke ravni državnega oglaševanja medijskim družbam in izraženi so bili pomisleki glede morebitnega političnega vplivanja na tako dodeljevanje, saj ni pravil o njegovi pravični porazdelitvi. Postopek sprejemanja zakonov običajno vključuje posvetovanje z deležniki in širšo javnostjo, čeprav v zvezi s tem ne obstaja poseben zakonski okvir, tako da se posvetovanje včasih ne izvede ali pa se mora izvesti v kratkih rokih. Kot se je pokazalo med pandemijo COVID-19, imata v sistemu zavor in ravnovesij pomembno vlogo ustavno sodišče in odbor varuha človekovih pravic. Poleg odbora varuha človekovih pravic, ki deluje kot nacionalna institucija za človekove pravice, k zagotavljanju spoštovanja temeljnih pravic na svojih področjih prispevajo tudi drugi neodvisni organi, kot so varuh človekovih pravic za enako obravnavanje, varuh človekovih pravic invalidov ter varuh človekovih pravic otrok in mladine. Vlada je napovedala ukrepe za nadaljnjo podporo civilni družbi ter se zavezala k spodbujanju aktivnega dialoga in spoštljivega sodelovanja z organizacijami civilne družbe. I.Pravosodni sistem Avstrijski pravosodni sistem ima dve ločeni veji. Redna sodišča sestavlja 115 okrožnih sodišč, 20 deželnih sodišč, štiri višja deželna sodišča in vrhovno sodišče. Od leta 2014 ima Avstrija tudi ločen sistem upravnih sodišč z 11 prvostopenjskimi upravnimi sodišči (devet deželnih upravnih sodišč, zvezno upravno sodišče in finančno sodišče) in vrhovnim upravnim sodiščem . Avstrija ima ustavno sodišče. Imenovanja v pravosodju izvaja izvršilna veja oblasti na podlagi nezavezujočih predlogov odborov uslužbencev, ki jih sestavljajo sodniki , ali plenarnih sestav sodišča, ki za vsako delovno mesto sestavijo razvrstitveni seznam treh kandidatov . Tožilstvo je pravosodni organ, razvrščen v hierarhično strukturo pod nadzorom ministra za pravosodje, ki lahko daje splošna navodila in navodila v posameznih zadevah . Odvetniki so vpisani v imenik ene od devetih lokalnih odvetniških zbornic, ki so družbe javnega prava in samostojni samoupravni organi pod okriljem zvezne odvetniške zbornice . Neodvisnost Stopnja neodvisnosti sodstva je glede na mnenje ves čas zelo visoka. Neodvisnost sodišč in sodnikov kot „dokaj ali zelo dobro“ ocenjuje 86 % širše javnosti, ta delež pa se od leta 2016 stalno povečuje. Tudi po mnenju podjetij je stopnja neodvisnosti visoka, saj jo kot „dokaj ali zelo dobro“ ocenjuje 73 %, čeprav je bila v preteklih letih še višja . Postopki za imenovanje predsednikov upravnih sodišč so predmet razprav. Deležniki in Svet Evrope so večkrat izrazili pomisleke glede imenovanja predsednikov upravnih sodišč . Čeprav za zdaj ni konkretnih načrtov za reformo, vlada razmišlja o uskladitvi standardov zaposlovanja na rednih in upravnih sodiščih . V sedanjem sistemu ni nujno, da se predsedniki in podpredsedniki upravnih sodišč (ki tudi razsojajo) izberejo izmed imenovanih upravnih sodnikov, morajo pa izpolnjevati splošne ustavne zahteve za sodnika upravnega sodišča . Njihovo imenovanje urejajo zakoni, ki veljajo za različna zvezna in deželna upravna sodišča. Z zakonom o zveznem upravnem sodišču je sicer predvidena vključitev neodvisne komisije, ki jo sestavljajo člani izvršilne in sodne veje oblasti , vendar to ne velja za vsa deželna upravna sodišča. Čeprav obstajajo nekatere regionalne razlike, ta imenovanja na splošno ostajajo v pristojnosti izvršilne veje oblasti . Svet Evrope je leta 2019 opozoril na nevključenost sodstva v postopek imenovanja predsednikov upravnih sodišč . Posvetovalni svet sodnikov Sveta Evrope je sprejel mnenje o imenovanju in statusu predsednika deželnega upravnega sodišča na Dunaju, v katerem so bili izraženi pomisleki glede upoštevanja priporočil Sveta Evrope zaradi razlik v postopku imenovanja predsednika/podpredsednika in drugih sodnikov . Podobne pomisleke so izrazili tudi evropski in nacionalni deležniki , ki zahtevajo, naj bodo odbori uslužbencev vključeni v vsa imenovanja v pravosodju in naj njihova mnenja postanejo zavezujoča . Skupina držav proti korupciji (GRECO) je na Avstrijo naslovila več priporočil v zvezi s sistemom upravnih sodišč, med drugim za okrepitev vloge odborov uslužbencev pri imenovanjih ter uskladitev standardov zaposlovanja v pravosodju med rednimi in upravnimi sodišči . Čeprav je iz vladnega programa za obdobje 2020–2024 razvidna splošna namera za poenotenje standardov zaposlovanja, pa za zdaj še niso bili napovedani konkretni načrti . Pravica ministra za pravosodje, da daje navodila tožilcem, je predmet razprav. Leta 2019 je več deležnikov ponovilo pozive k bolj neodvisnemu tožilstvu . V avstrijskem sistemu lahko višja tožilstva in minister za pravosodje dajejo navodila v posameznih zadevah, vključno z navodili o neuvedbi kazenskega pregona. Navodila ministra za pravosodje morajo biti utemeljena, pisna in vložena v spis o zadevi. Prav tako mora vlada parlamentu predložiti letno poročilo o vseh navodilih v posameznih zadevah, ko je konkretna zadeva končana . Glede na zadnje poročilo je bilo med letoma 2011 in 2018 izdanih 69 navodil . Poleg tega znotraj organizacijske strukture generalnega tožilstva neodvisen svetovalni svet za navodila ministra („svet za navodila“ / Weisungsrat) zagotovi nezavezujoče mnenje o vseh navodilih, preden se ta izdajo , kar se upošteva v praksi . Nacionalni deležniki so poudarili, da je potrebno bolj neodvisno tožilstvo, tako da bi bil za navodila pristojen neodvisni vodja tožilstva , pri čemer so se sklicevali na tveganje, da se v javnosti ustvarja vtis možnega političnega vplivanja. Poleg tega deležniki opozarjajo, da so lahko obveznosti poročanja zamudne in nesorazmerne glede na osrednje naloge tožilstva ter da povzročajo zamude pri preiskavah. Čeprav se zdi, da se tveganja za neodvisnost tožilstva blažijo z vzpostavljenimi jamstvi , se pristojnost za dajanje navodil v praksi vseeno uporablja. Leta 2019 so bili v študijo takratnega ministra za pravosodje o stanju pravosodnega sistema vključeni nekateri predlogi za razjasnitev sistema navodil, vladni program za obdobje 2020–2024 pa vključuje namero za zmanjšanje „izogibnih“ obveznosti poročanja. Kakovost Sredstva za sodstvo so se povečala. Proračun za sodstvo za leto 2020 vključuje deset dodatnih delovnih mest za sodnike, 40 za tožilce in 100 za sodno osebje, kar deležniki pozdravljajo. To povečanje temelji na študiji, ki jo je leta 2019 objavil takratni minister za pravosodje in v kateri je bilo opozorjeno na več pomislekov v zvezi s človeškimi viri v sodstvu, zlasti kar zadeva precejšnje zmanjšanje števila delovnih mest za upravno osebje na sodiščih in tožilstvih ter izzive za ustrezno zapolnitev obstoječih delovnih mest za sodne uradnike (Rechtspfleger). V študiji so bile poudarjene tudi težave tožilstev in zveznega upravnega sodišča pri spopadanju z obsežnejšimi nalogami, povezanimi z notranjo varnostjo oziroma azilnimi zadevami . V poročilu je bila priporočena uvedba dodatnih delovnih mest na vseh zadevnih področjih. Podobne pomisleke so izrazili tudi deležniki, ki so zahtevali uvedbo vsaj 40 dodatnih delovnih mest za sodnike in tožilce ter ustavitev zmanjševanja števila delovnih mest za sodno osebje, pri čemer so kot še posebno skrb vzbujajoče izpostavili stanje na finančnem sodišču in zveznem upravnem sodišču . Poteka obsežen projekt za nadaljnje izboljšanje digitalizacije sodstva. Digitalizacija sodstva je že napredovala, zlasti kar zadeva možnost vložitve zadeve in sodnega poziva prek spleta, kar je že široko dostopno, čeprav elektronska sredstva za poznejše faze postopka prek spleta ostajajo omejena. Sistemi za vodenje zadev in sistemi za sodno statistiko so vzpostavljeni za vsa sodišča . Vlada je v okviru projekta, imenovanega „Pravosodje 3.0“, začela uvajati elektronske spise zadev na vseh sodiščih. Do leta 2020 je bil sistem uveden samo na omejenem številu sodišč, vendar se postopoma širi. Vlada namerava vzpostaviti popolnoma elektronsko vodenje zadev na vseh sodiščih do leta 2022. Napovedala je tudi nadaljnje ukrepe za uporabo digitalnih orodij na sodiščih, med drugim v zvezi z umetno inteligenco, na primer za objavljanje sodnih odločb v anonimizirani obliki . Sistem sodnih taks bo predmet ocene. Nacionalni deležniki so že večkrat zahtevali pregled sistema sodnih taks, pri čemer so poudarili, da sodne takse bistveno vplivajo na dostop do sodnega varstva in da so lahko, če zanje ni določena zgornja meja, nesorazmerno visoke. V okviru sedanjega sistema so sodne takse v civilnih postopkih urejene v zakonu o sodnih taksah, odvisne pa so predvsem od vrednosti spora, pri čemer v številnih zadevah ni določena zgornja meja. Čeprav so lahko sodne takse v sporih majhne vrednosti razmeroma nizke do povprečne , se povečujejo sorazmerno z vrednostjo spora. Študije Sveta Evrope kažejo, da so prihodki od sodnih taks na prebivalca še posebno visoki . V vladnem programu za obdobje 2020–2024 je napovedana izvedba ocene splošnega sistema sodnih taks . Učinkovitost Pravosodni sistem učinkovito obvladuje število prejetih zadev, vendar se v upravnih zadevah srečuje z nekaterimi izzivi. Pravosodni sistem deluje dobro v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah, ki so v povprečju rešene hitro, pri čemer je stopnja rešenih zadev vseskozi približno 100 % (100,8 % leta 2018), nerešenih zadev pa je malo. Sistem upravnih sodišč se je pred kratkim znašel pred izzivi, saj se čas, potreben za izdajo sodne odločbe, podaljšuje, stopnja rešenih zadev pa je leta 2018 znašala 89,7 % (čeprav je to izboljšanje v primerjavi z letom 2017, ko je znašala 79,5 %) . Po mnenju organov in deležnikov je to povezano zlasti z velikim številom prejetih azilnih zadev. Zvezno upravno sodišče se srečuje s posebnimi izzivi, na kar je opozorila tudi študija ministrstva za pravosodje iz leta 2019. Večina dejavnosti sodišč je bila od 16. marca do 13. aprila 2020 začasno ustavljena zaradi pandemije COVID-19, pri čemer so bili sprejeti posebni ukrepi za preložitev procesnih rokov, kar bi lahko povzročilo večje zaostanke v pravosodnem sistemu . II.Protikorupcijski okvir

Nacionalna protikorupcijska strategija je bila sprejeta leta 2018, spremlja pa jo akcijski načrt, sprejet leta 2019. V Avstriji so pristojnosti za preprečevanje in odkrivanje korupcije ter boj proti njej porazdeljene med različne organe. Zvezni protikorupcijski urad (Bundesamt für Korruptionsprävention und -bekämpfung – BAK) je zadolžen za preprečevanje korupcije in boj proti njej, kar vključuje s tem povezano mednarodno sodelovanje. Pregon korupcije je v pristojnosti osrednjega državnega tožilstva za boj proti gospodarski kriminaliteti in korupciji (Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen und Korruption – WKStA). Drugi organi s protikorupcijskimi pristojnostmi so ministrstvo za pravosodje, ministrstvo za notranje zadeve in računsko sodišče. Preprečevanje korupcije je obširno urejeno za javne uslužbence, za katere veljajo pravila iz zakona o zaposlovanju javnih uslužbencev iz leta 1979 in zakona o pogodbenih javnih uslužbencih. Zaščita žvižgačev je vzpostavljena od leta 2013. Po indeksu zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je Avstrija za leto 2019 prejela oceno 77/100, s čimer se uvršča na 6. mesto v Evropski uniji in 12. mesto na svetu . Med avstrijskimi anketiranci jih 58 % meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 71 %) , 22 % pa jih meni, da korupcija vpliva na njihovo vsakodnevno življenje (povprečje v EU: 26 %). Kar zadeva podjetja, jih 57 % meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 63 %) , 29 % podjetij pa meni, da je korupcija težava pri poslovanju (povprečje v EU: 37 %). Nazadnje, 53 % posameznikov meni, da je v državi dovolj uspešnih pregonov, ki ljudi odvračajo od koruptivnih ravnanj, 34 % podjetij pa meni, da so posamezniki in podjetja, ki so bili zaloteni pri podkupovanju visokega uradnika, ustrezno kaznovani (povprečje v EU: 31 %). Kazenski protikorupcijski zakonodajni okvir je večinoma vzpostavljen. Pravni okvir vključuje zadevne določbe kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku ter posebno zakonodajo, kot so zvezni zakon o ustanovitvi in organizaciji zveznega protikorupcijskega urada, zvezni zakon o odgovornosti subjektov za kazniva dejanja ter zvezni zakon o izročitvi in medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah. Protikorupcijske politike so določene na zvezni ravni. Nacionalna protikorupcijska strategija, ki je bila sprejeta leta 2018, je vključena v vse javne sektorje. Glavni cilj nacionalne protikorupcijske strategije je povečati in zagotoviti integriteto in preglednost v upravi, politiki in poslovanju. Akcijski načrt za izvajanje strategije je bil sprejet leta 2019. Za boj proti korupciji je pristojnih več organov, ki imajo posebne pristojnosti. Zvezni protikorupcijski urad (Bundesamt für Korruptionsprävention und -bekämpfung – BAK) je bil ustanovljen leta 2010, njegove pristojnosti pa so bile nazadnje razširjene leta 2019. Pristojen je za zadeve varnostne in kriminalistične policije v zvezi z nekaterimi kaznivimi dejanji, povezanimi s korupcijo, vključno z zlorabo finančnih in drugih sredstev v škodo finančnih interesov Evropske unije in kaznivimi dejanji pranja denarja . Eden od ciljev urada BAK je sodelovanje z osrednjim državnim tožilstvom za boj proti gospodarski kriminaliteti in korupciji. Osrednje državno tožilstvo za boj proti gospodarski kriminaliteti in korupciji je glavni organ, pristojen za boj proti korupciji. Osrednje državno tožilstvo za boj proti gospodarski kriminaliteti in korupciji (Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen und Korruption – WKStA) ima posebno pristojnost za finančna, gospodarska in korupcijska kazniva dejanja. Po nedavnih odmevnih političnih škandalih je okrepilo svoje preiskave v zvezi s politično korupcijo na visoki ravni, domnevnimi kršitvami, povezanimi z državnimi podjetji, in nezakonitim financiranjem strank. Zvezni protikorupcijski urad izvaja policijske preiskave in zagotavlja podporo WKStA pri preiskovanju kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo. Podobno kot drugi deli sodstva se tudi WKStA srečuje z izzivi v smislu sredstev . Tožilci WKStA morajo tri delovne dni pred začetkom nekaterih postopkovnih dejanj poročati višjemu tožilstvu – ta okrepljena obveznost je bila uvedena leta 2019. Po mnenju deležnikov so lahko te obveznosti poročanja potencialno obremenjujoče in povzročajo zamude pri preiskavah, tudi glede na pooblastilo za dajanje navodil, ki ga imata višje tožilstvo in minister za pravosodje (glej oddelek I). Pravila o financiranju političnih strank, vključno z vlogo računskega sodišča, so predmet reform. Računsko sodišče ima revizijska pooblastila in je pristojno za nadzor nad financami strank. Leta 2018 je bil v okviru računskega sodišča ustanovljen oddelek za boj proti korupciji, skladnost in obvladovanje tveganja, ki odtlej vodi večstransko pobudo proti korupciji s posebnim poudarkom na preprečevanju korupcije. Računsko sodišče od leta 2015 v skladu s „Smernicami za revizijo sistemov za preprečevanje korupcije“ revidira protikorupcijske okvire na različnih ravneh, na primer za ministrstva ali občine. Poleg tega si prizadeva za ozaveščanje o vprašanjih korupcije in začetek usposabljanj za javne uradnike. Vloga računskega sodišča je bila leta 2019 nekoliko okrepljena . Vendar lahko računsko sodišče še vedno preverja samo številčno pravilnost poročil o odgovornosti političnih strank kot takih in nima nadaljnjih preiskovalnih pooblastil. Deležniki so izrazili nezadovoljstvo glede te omejitve pooblastil računskega sodišča . Prav tako je že dolgo predmet priporočil skupine GRECO, ki pa se še vedno le delno izvajajo . Septembra 2019 so bili predloženi zakonodajni predlogi za uvedbo kaznivih dejanj zaradi poneverjanja letnih poročil strank in nezakonitega financiranja strank, ki še čakajo na razpravo . Vladni program za obdobje 2020–2024 vključuje več zavez za nadaljnjo okrepitev vloge računskega sodišča, med drugim v zvezi s financiranjem političnih strank . Vrzeli v okviru za zagotavljanje integritete poslancev ostajajo. Za poslance so urejeni samo nekateri vidiki prijave premoženja in sekundarnih zaposlitev. Medtem ko prijavo zasebnih prihodkov ureja zvezni zakon o nezdružljivosti in preglednosti (Unvereinbarkeits- und Transparenz-Gesetz) , prijava sredstev, deležev, dolgov in obveznosti ni obvezna . Prav tako se ne zahteva prijava ad hoc navzkrižij interesov, ki se lahko pojavijo v povezavi z zadevo, obravnavano v parlamentu. Poslancem ni prepovedano imeti sekundarne zaposlitve ali zasedati vodstvenih položajev/položajev v odborih. Zakonska ureditev prijav dohodkov in postranskih dejavnosti, sprejemanja daril in drugih ugodnosti ter ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru kršitev navedenih pravil, so bili predmet številnih priporočil skupine GRECO . Za javne uslužbence in najvišje izvršilne funkcije je vzpostavljenih več ukrepov za preprečevanje korupcije. Preventivni protikorupcijski okvir v javnem sektorju združuje pravila o preprečevanju navzkrižij interesov za najvišje izvršilne organe , kot je predvideno v zveznem zakonu o nezdružljivosti in preglednosti . Določbe vključujejo pravila o izjavi o finančnih interesih in prijavi premoženja vsaki dve leti, sekundarni zaposlitvi (razen če ni izrecno dovoljena) in zasedanju vodstvenih položajev/položajev v odborih. Računsko sodišče je izvedlo tudi oceno tveganja sekundarne zaposlitve javnih uslužbencev in ugotovilo, da je za oceno sprejemljivosti sekundarne zaposlitve odgovorno predvsem osebje samo in da bi lahko nejasnost glede tega, kakšne naj bi bile jasne odgovornosti (merila, po katerih se sekundarna zaposlitev oceni kot združljiva ali nezdružljiva s položajem uradnika), privedla do navzkrižja interesov. Po navedbah računskega sodišča bi bila splošna obveznost predhodne pridobitve odobritve namesto zgolj vnaprejšnje prijave sekundarne zaposlitve uspešnejša kot zahteva po naknadni uvedbi disciplinskih sankcij. Računsko sodišče je zato uradu zveznega kanclerja predlagalo, naj pripravi predlog zakonodaje, ki bi določala, da je za opravljanje nekaterih sekundarnih zaposlitev potrebna odobritev organa za uslužbence. Urad zveznega kanclerja je menil, da so vzpostavljeni zadostno usposabljanje in ukrepi ozaveščanja javnih uslužbencev o tem vprašanju . Preprečevanje korupcije je obširno urejeno tudi za javne uslužbence, za katere veljajo pravila iz zakona o zaposlovanju javnih uslužbencev iz leta 1979 in zakona o pogodbenih javnih uslužbencih. Te pravne določbe so dopolnjene s splošnim kodeksom ravnanja za javne uslužbence in, kjer je ustrezno, standardi ravnanja, ki jih lahko sprejmejo posamezne službe (npr. smernice za skladnost (Compliance-Leitlinien) zveznega ministrstva za pravosodje, sprejete leta 2019) . Na splošno za javne uslužbence veljajo nekatere dodatne dolžnosti in pravila, kot so zaprisega, obveznosti poročanja, spoštljivo ravnanje z drugimi, pravila o navzkrižju interesov, pravila o sekundarnih zaposlitvah, prepoved sprejemanja daril ter pravila o prenehanju zaposlitve („zaposlitev po prenehanju javne funkcije“) in dolžnost varovanja poklicne skrivnosti. Kršitve teh in drugih dolžnosti ter pravil se sankcionirajo z disciplinskimi ukrepi ali po kazenskem pravu. Zaposlovanje nekdanjih članov vlade in parlamenta ni regulirano. Leta 2019 so bili predloženi zakonodajni predlogi za uvedbo 18-mesečnega obdobja mirovanja. V skladu s temi predlogi bi lahko bila oseba, ki je v zadnjih petih letih delala za vladno stranko ali v njej zasedala položaj, imenovana na vodstveno ali nadzorno funkcijo v družbi, povezani z državo, šele po preteku tega obdobja mirovanja . Vladni program za obdobje 2020–2024 vključuje načrte za uvedbo obdobja mirovanja za člane vlade, preden lahko postanejo člani ustavnega sodišča . Register lobistov obstaja, vendar so javno dostopne samo omejene informacije. Register lobistov in zastopnikov interesov je bil vzpostavljen leta 2013 . Vendar so informacije v zvezi s konkretnimi dejavnostmi lobiranja (zlasti pogodbami o lobiranju) po zakonu dostopne samo odločevalcem, pri katerih se je lobiralo, ne pa tudi javnosti . Registrirati se morajo samo specializirane družbe za lobiranje, interni lobisti, samoupravni organi in interesne skupine (Interessenverbände), posameznih stikov pa ni treba prijaviti . Zakon o nezdružljivosti in preglednosti ter zakon o preglednosti lobiranja in zastopanja interesov vsebujeta določbe o lobiranju pri izvoljenih uradnikih in osebah na najvišjih izvršilnih funkcijah. V členu 1(3) zakona o preglednosti lobiranja in zastopanja interesov je navedeno, da se ne uporablja za politične stranke. Skupina GRECO je leta 2016 izdala priporočilo o poslancih in njihovih stikih s tretjimi osebami, saj za poslance ne veljajo niti omejitve niti prepovedi pri morebitnem navezovanju stikov s tretjimi osebami, ki bi lahko poskušale vplivati na njihove odločitve. Trenutno so uvedena edino pravila za primere, ko poslanci sami delujejo kot lobisti . Okvir za zaščito žvižgačev je vzpostavljen. Orodje za žvižgače je bilo sprejeto leta 2013, upravlja pa ga osrednje državno tožilstvo za boj proti gospodarski kriminaliteti in korupciji (WKStA). WKStA je v prvih štirih letih delovanja (od 20. marca 2013 do 31. marca 2017) prejelo skoraj 5 000 tehtnih prijav sumljivih okoliščin in potencialnih kaznivih dejanj. V 29 zadevah so bile vložene obtožnice . III.Pluralnost medijev Svoboda izražanja in dolžnost državnih organov, da zagotovijo dostop do informacij, sta zapisani v ustavi. S sekundarno zakonodajo je izrecno zagotovljena pravica novinarjev, da zaščitijo zaupnost svojih virov , in urejena obveznost razkritja informacij javnosti . Regulativna organa za avdiovizualne medijske storitve, avstrijski organ za komunikacije (KommAustria) in avstrijski regulatorni organ za radiodifuzijo in telekomunikacije (RTR), sta bila ustanovljena leta 2001 na podlagi zakona o KommAustria . Regulativna organa za medije delujeta neodvisno. Regulativna organa za avdiovizualne medijske storitve, avstrijski organ za komunikacije (KommAustria) in avstrijski regulativni organ za radiodifuzijo in telekomunikacije (RTR), delujeta popolnoma neodvisno od vlade. KommAustria je pristojen za izdajanje licenc zasebnim televizijskim in radijskim postajam, upravljanje frekvenc za oddajanje, zagotavljanje pravnega nadzora nad zasebnimi radiodifuznimi hišami ter pripravljanje in vzpostavljanje digitalne radiodifuzije. KommAustria dalje skrbi za izvajanje zakona o subvencijah za novinarstvo (1984) in spremlja skladnost s pravnim okvirom uredbe o radiodifuziji, ki združuje oddaje avstrijske radiotelevizije (ORF) ter zasebnih radiodifuznih hiš . Kot je določeno v zveznem zakonu o ustanovitvi avstrijskega organa za komunikacije, so njegovi člani neodvisni in pri izvajanju svojih nalog niso zavezani nikakršnim navodilom . Odločitve organa KommAustria se lahko izpodbijajo pred upravnimi sodišči. Kar zadeva sredstva (kot so izdatki za plače, najemnina za prostore in opremo organa KommAustria ter podpornega medijskega oddelka RTR), je letni proračun organa KommAustria leta 2018 znašal 4,146 milijona EUR, kar je bilo po njegovem mnenju dovolj . Kazalnik neodvisnosti in uspešnosti organa za medije glede na orodje za spremljanje pluralnosti medijev Media Pluralism Monitor (MPM) za leto 2020 kaže zelo majhno tveganje . Avstrijski svet za tisk (Österreichischer Presserat) deluje kot samoregulativni organ za tisk. Prizadeva si za uredniško kakovost in svobodo tiska. Svet za tisk je pripravil kodeks ravnanja za avstrijski tisk (načela novinarskega dela), ki vsebuje pravila za dobro in odgovorno novinarsko dejavnost ter je etična smernica za zaposlene v medijih. Ena od glavnih nalog sveta za tisk je opozarjati na krivice v tisku in jih preprečevati. Podporniki sveta za tisk so najpomembnejša novinarska in založniška združenja. V poročilu MPM 2020 je omenjeno, da so organizacije, kot je svet za tisk, do zdaj „namenjale premalo pozornosti statusu in neodvisnosti samostojnih novinarjev in vse večjemu številu najrazličnejših obrobnih akterjev v novinarstvu (kot so državljani novinarji, blogerji, aktivisti v družbenih medijih itd.)“ . Glede lastništva medijev veljajo pravila o preglednosti, vendar informacije v praksi niso vedno v celoti na voljo. Avstrijsko pravo vsebuje posebne določbe o obveznem razkritju lastništva v sektorju novičarskih medijev . Lastnik medija mora biti naveden z imenom ali imenom družbe, kar vključuje namen družbe, naslov prebivališča ali sedeža (podružnice), imena izvršilnih organov in odgovornih oseb lastnika medija, pooblaščenih za zastopanje družbe, ter v primeru nadzornega odbora njegovih članov. Poleg tega morajo biti v zvezi z vsemi osebami, ki imajo neposredni ali posredni delež v lastniku medija, navedeni lastništvo, lastništvo delnic, delež in razmerja glasovalnih pravic. V primeru neposrednega ali posrednega lastništva delnic v fundacijah, morajo biti razkriti ustanovitelj in zadevni upravičenci fundacije . V poročilu MPM 2020 je navedeno, da se na podlagi zadevne pravne določbe ne razkrije, da je lastnik medija tudi delničar v drugih družbah, če niso izključno v njegovi lasti .

Avstrija dodeljuje visoke ravni državnega oglaševanja medijskim družbam. Dodeljevanje državnega oglaševanja urejata zvezni ustavni zakon o sodelovanju z mediji in njihovem financiranju ter zakon o preglednosti pri sodelovanju z mediji in njihovem financiranju. Razkriti je treba ime prejemnika subvencij in znesek subvencij, evidenco o tem pa vodi računsko sodišče. Glede na poročilo MPM 2020 kazalnik državnega reguliranja sredstev in podpore za medijski sektor kaže na srednje tveganje za pluralnost medijev. Pravila za razdeljevanje neposrednih in posrednih subvencij so pregledna. Vendar se glede na poročilo MPM 2020 zdi, da imajo tabloidni časopisi z visokimi nakladami nesorazmerne koristi od financiranja. Deležniki so izrazili tudi pomisleke glede morebitnega političnega vplivanja pri dodeljevanju državnega oglaševanja . To vprašanje je bilo tema raziskovalnih poročil novinarjev . Zakon o preglednosti medijev iz leta 2012 zagotavlja, da vlada, javni organi in družbe v državni lasti razkrijejo svoje povezave z mediji (kot so oglaševanje in druge vrste podpore); vendar pa ni pravil, ki bi zagotavljala pravično porazdelitev državnega oglaševanja med medijskimi hišami. Medtem ko so leta 2018 državne subvencije za medije znašale 40 milijonov EUR, je bilo za državno oglaševanje porabljenih skoraj 170 milijonov EUR . Vlada razmišlja o reformi za izboljšanje dostopa do informacij. Čeprav je dolžnost zagotavljanja informacij zapisana v ustavi in podrobno določena v zvezni zakonodaji in deželnih zakonih, splošna pravica do dostopa do dokumentov javnih organov v Avstriji ne obstaja, obveznost tajnosti, kot je določena v ustavi in zakonu o zaposlovanju javnih uslužbencev iz leta 1979, pa v praksi omejuje dostop do informacij . Deležniki so izrazili pomisleke glede tega sistema in dolgih rokov za uradni odgovor javnih organov na zahtevke (šest mesecev, osem tednov za neuradni odgovor) . Poseben pomen pravice medijev do dostopa do informacij kot „nadzornikov javnih služb“ v povezavi s pravico javnih organov do tajnosti je potrjen v sodni praksi vrhovnega upravnega sodišča . Vlada je napovedala načrte za uvedbo nove pravice do obveščenosti, ki jo bo mogoče uveljavljati na sodišču, z ustavno spremembo in sprejetjem zakona o prostem dostopu do informacij . Posebnega okvira za zaščito novinarjev ni. Organi navajajo, da v zakonodaji ni posebne določbe o varnosti novinarjev in da so novinarji tako kot vsi drugi državljani zaščiteni s kazenskim zakonikom. Med kaznimi, zagroženimi za obrekovanje, je zaporna kazen . Primerov fizičnih napadov na novinarje ni bilo, povečujejo pa se zmerjanje in grožnje – zlasti zoper novinarke in novinarje, ki delajo na javni radioteleviziji ORF . Na platformi Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev so bila v letih 2019 in 2020 objavljena tri opozorila glede Avstrije, od teh je bilo do zdaj rešeno eno . Deležniki so izrazili pomisleke glede jamstev za uredniško neodvisnost . „Varovanje uredniške tajnosti“ (Redaktionsgeheimnis) je določeno v členu 31 zakona o medijih . V skladu s to določbo imajo novinarji pravico odkloniti pričanje v kazenskem postopku v zvezi z informacijami, ki so jih prejeli med opravljanjem svojega poklica. Poleg tega je neodvisnost novinarjev pri javni radioteleviziji, ORF, zagotovljena z zveznim zakonom o avstrijski radioteleviziji , v več odločbah pa so poudarjena uspešna pravna sredstva za zaščito neodvisnosti novinarjev ORF . Kljub temu je bilo v poročilu MPM 2020 opozorjeno na visoko tveganje v zvezi z regulativnimi zaščitnimi ukrepi za zagotavljanje uredniške neodvisnosti. Medtem ko morajo televizijske in radijske postaje imeti uredniške statute, pa niso predvideni regulativni zaščitni ukrepi za preprečevanje političnega vplivanja na imenovanja in razrešitve glavnih urednikov novičarskih medijev. Dva največja časopisa (Kronen Zeitung in Heute) se vzdržujeta sprejemanja samoregulativnih ukrepov in nista člana avstrijskega sveta za tisk .



IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Avstrija je zvezna država z dvodomnim sistemom vladanja, ki ga sestavljata nacionalni svet (Nationalrat) in zvezni svet (Bundesrat). Zakonodajne predloge lahko predložijo vlada in člani obeh domov parlamenta ali pa se predložijo v okviru ljudske iniciative . Ustavno sodišče izvaja naknadno presojo ustavnosti zakonov, kar je mogoče v konkretnih zadevah in tudi v obliki abstraktne presoje zakona, na podlagi pritožb zvezne ali deželne vlade ali tretjine članov katerega koli od parlamentarnih domov. K varovanju temeljnih pravic prispeva več različnih uradov varuhov človekovih pravic prispeva. Postopek sprejemanja zakonov redno vključuje posvetovanje z deležniki, vendar formalnega okvira za taka posvetovanja ni. Avstrija je vzpostavila napreden sistem ocen učinka predpisov za predhodno in naknadno oceno zakonodaje . Zakonodajni predlogi vlade se praviloma predložijo v javno posvetovanje, objavljeno na spletišču parlamenta, pri katerem je več ključnih deležnikov izrecno povabljenih k sodelovanju. Nacionalni svet je sprejel resolucijo, katere namen je narediti postopek posvetovanja bolj dostopen širši javnosti . Vendar ni posebnega pravnega okvira, s katerim bi se zahtevalo posvetovanje, in deležniki poročajo, da so roki za posvetovanje pogosto krajši od šestih tednov, ki jih je predlagala vlada, ali da se postopek posvetovanja včasih v celoti preskoči . Skupina GRECO je predlagala, naj Avstrija sprejme jasna pravila za posvetovanje o zakonodajnih predlogih parlamenta in vlade, z ustreznimi časovnimi okviri . Ustavno sodišče presoja ukrepe v zvezi s pandemijo COVID-19. Ukrepi v zvezi s pandemijo COVID-19 so bili sprejeti zlasti na podlagi dveh namenskih zakonov, ki sta bila sprejeta po hitrem postopku in s katerima je bila ministru za zdravje dodeljena pristojnost za sprejemanje uredb . Do julija 2020 je bilo ustavnemu sodišču predloženih 68 pritožb v zvezi s temi ukrepi. Sodišče je julija 2020 odločilo, da je pravna podlaga za prepoved vstopa v podjetja, na delovna mesta in druge kraje ustavna, vendar je ugotovilo, da so konkretne uredbe, s katerimi se uvaja splošna prepoved vstopa na javne kraje in dovoljuje delno odprtje samo nekaterih trgovin, nezakonite . Ustavno sodišče je za nedopustne razglasilo še več drugih zadev, med drugim z obrazložitvijo, da je dostop do sodnega nadzora na voljo prek upravnih sodišč, pri čemer več zadev še ni rešenih . K varovanju temeljnih pravic na različnih področjih prispeva več različnih uradov varuhov človekovih pravic. Odbor varuha človekovih pravic deluje kot nacionalna institucija za človekove pravice, pri čemer mu je Global Alliance of National Human Rights Institutions (Svetovna zveza nacionalnih institucij za človekove pravice) (GANHRI) nazadnje leta 2011 znova podelila status B. Pododbor za akreditacijo (SCA) GANHRI je odbor varuha človekovih pravic spodbudil, naj si prizadeva za širša pooblastila na področju človekovih pravic ter vzpostavi redne in sistematične delovne odnose s civilno družbo. Pododbor SCA in v letu 2019 tudi Odbor ZN za odpravo vseh oblik diskriminacije žensk sta poudarila pomen jasnega, preglednega in sodelovalnega izbirnega postopka . Odbor varuha človekovih pravic obravnava pritožbe in očitke državljanov o neukrepanju oziroma hudi malomarnosti upravnih organov. Prevzel je tudi vlogo pri nadzoru nad upravnimi odločitvami v razmerah pandemije COVID-19, pri čemer je do maja 2020 prejel približno 280 pritožb . K varovanju temeljnih pravic prispeva še več drugih neodvisnih organov, kot so varuh človekovih pravic za enako obravnavanje, ki je nacionalni organ za enakost, varuh človekovih pravic invalidov ter varuh človekovih pravic otrok in mladine. Vlada namerava poglobiti dialog s civilno družbo. V vladnem programu za obdobje 2020–2024 je bilo napovedanih več ukrepov za nadaljnjo podporo vključevanju civilne družbe . Vlada se je zlasti zavezala aktivnemu dialogu in spoštljivemu sodelovanju z organizacijami civilne družbe. Kar zadeva pravni okvir, davčna oprostitev za donacije ne velja enako za vse akterje civilne družbe. Zlasti do nje ni upravičenih več nevladnih organizacij na področju človekovih pravic, državljanskih in političnih pravic, demokracije, preglednosti ali izobraževanja odraslih , zaradi česar so deležniki izrazili zaskrbljenost . Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na (spletišče COM). Združenje upravnih sodnikov, Agenda za upravno sodstvo 2022. Association of European Administrative Judges (2020), Prispevek Združenja evropskih pravnih sodnikov za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Avstrijska vlada (2020), Prispevek Avstrije za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Avstrijska vlada (2020), Zaradi občutka odgovornosti do Avstrije. Vladni program za obdobje 2020–2024. Avstrijski parlament (2. junij 2017), „12165/AB XXV.GP – Anfragebeantwortung“. https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXV/AB/AB_12165/imfname_638955.pdf . Avstrijski parlament, Neu im Verfassungsausschuss. https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2019/PK0964/index.shtml . Avstrijski parlament, Postenschacher stoppen (1000/A(E)). https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/A/A_01000/index.shtml#tab-ParlamentarischesVerfahren .

Avstrijsko vrhovno upravno sodišče, sodba z dne 29. maja 2018, Ra 2017/03/0083. Berka, W., Heindl, L., Höhne, T., in Koukal, A. (2019). Mediengesetz Praxiskommentar. 4. izd., Dunaj: LexisNexis. Bertelsmann Stiftung (2019). Sustainable Governance Indicators (SGI) – Avstrija. Gütersloh. https://www.sgi-network.org/2019/Austria Breitschopf, M., Fünf Jahre „Transparenzpaket – Eine kritische Bilanz aus zivilgesellschaftlicher Perspektive“ (Petletni sveženj za preglednost). Meine Abgeordneten, Forum Informationsfreiheit, Dossier. https://www.informationsfreiheit.at/wp-content/uploads/2017/08/Echte-Transparenz-Langfassung-1.9.2017.pdf . CEDAW (2019), Concluding observations on the ninth periodic report. Center for Media Pluralism and Media Freedom, Decriminalisation of Defamation. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice. CEPEJ (2020), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States. CIVICUS, Monitor tracking civic space: Austria. https://monitor.civicus.org/country/austria . Ustavno sodišče, zakon o COVID-19 je ustaven, več uredb neustavnih. https://www.vfgh.gv.at/medien/Covid_Entschaedigungen_Betretungsverbot.de.php . Ustavno sodišče, Ustavno sodišče bo ponovno zasedalo sredi julija. https://www.vfgh.gv.at/medien/Juli_Beratungen.de.php . Consultative Council of European Judges, Opinion No. 19 (2016) on the role of Court presidents. Consultative Council of European Judges, Opinion of the CCJE Bureau following a request by the Association of European Administrative Judges (AEAJ) as regards the legal setting of the position of the president (vice-president) of the Administrative Court of Vienna, AustriaCCJE-BU(2019)3, 29. marec 2019. Council of Europe: Committee of Ministers (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers on the role of Public Prosecution in the criminal justice system. Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation Rec(2010)12 of the Committee of Ministers on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists. https://www.coe.int/en/web/media-freedom . Računsko sodišče, Bericht des Rechnungshofes. Korruptionspräventionssysteme in ausgewählten Bundesministerien (BKA, BMB, BMI, BMLFUW), 2017/8, oddelek 13.1. https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/III/III_00015/imfname_673740.pdf . Računsko sodišče, Kaj je treba postoriti – 10 tem za novo vlado. https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home_1/home_6/Wasjetztgetanwerdenmuss.pdf . Die Presse, Obveznost poročanja za preiskovalce korupcije pomeni očitno protislovje. https://www.diepresse.com/5611005/berichtspflicht-der-korruptionsermittler-eklatanter-widerspruch . Evropska komisija (2014), Poročilo o boju proti korupciji v EU za leto 2014. Priloga o Avstriji. https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/organized-crime-and-human-trafficking/corruption/anti-corruption-report/docs/2014_acr_austria_chapter_en.pdf .

Evropska komisija (2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Forum Informationsfreiheit (2020), prispevek Forum Informationsfreiheit za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Fundamental Rights Agency, Coronavirus pandemic in the EU – fundamental rights implications – bilten 3 (3. junij 2020). Country: Austria. GRECO (2019), Fifth Evaluation Round – Evaluation Report on Belgium on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. GRECO (2016), Third Evaluation Round – Second Compliance Report on Austria on Incriminations (ETS 173 and 191, GPC 2) and Transparency of Party Funding. GRECO (2019), Fourth Evaluation Round – Compliance Report on Austria on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. Index on Censorship. Demonising the Media: Threats to Journalists in Europe. https://www.indexoncensorship.org/wp-content/uploads/2018/11/index-report-2018-web-v3.pdf . Interessenvertretung gemeinnütziger Vereine (IGO), Civil Society Index 2019. Sodniško združenje ter zveza sodnikov in tožilcev, Viri o stanju pravne države. KommAustria, https://www.rtr.at/en/rtr/OrganeKommAustria . Ministrstvo za pravosodje, Pomembna obvestila o registru lobistov in zastopnikih interesov. https://lobbyreg.justiz.gv.at/edikte/ex/edparm3.nsf/a5c123accf39f319c1256a4f0033b507/8b3679261eb9d105c1257adb005bed16/$FILE/Information%20(english).pdf . Ministrstvo za pravosodje, Ukrepi za sodoben in visokokakovosten pravosodni sistem. https://www.justiz.gv.at/file/2c94848b6d50e800016e6a285abf00ed.de.0/wahrnehmungsbericht_hbm%20jabloner.pdf . Ministrstvo za pravosodje (2018), Weisungsbericht 2018. https://www.justiz.gv.at/file/2c94848b651953620165f6f978cb0d79.de.0/weisungsbericht_2018_endfassung.pdf . Nacionalni svet (2017), Poročilo odbora AB 1622 d. B., XXV. GP. OECD (2020), Regulatory Impact Assessment and Regulatory Oversight in Austria. https://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/RIA-in-Austria-web.pdf . Tožilsko združenje, Zahteve tožilske službe. https://staatsanwaelte.at/wp-content/uploads/2019/09/Notwendigkeiten-der-Staatsanwaltschaften.pdf . Tožilsko združenje (19. maj 2019), Causa Eurofighter. https://staatsanwaelte.at/causa-eurofighter/ . Reporters without Borders, Austria. https://rsf.org/en/austria . Transparency International Austria, PRESSEINFO: Corruption Perceptions Index (CPI) 2019 (23. januar 2020), https://www.ti-austria.at/2020/01/23/ti-ac-presseinfo-cpi-2019/ . Virtualni obisk Avstrije v okviru Poročila o stanju pravne države za leto 2020.

Priloga II: Obisk države: Avstrija Službe Komisije so se junija 2020 virtualno sestale z: ·avstrijskim združenjem upravnih sodnikov, ·avstrijskim sodniškim združenjem, ·avstrijskim svetom za tisk, ·osrednjim državnim tožilstvom za boj gospodarski kriminaliteti in korupciji, ·računskim sodiščem, ·zveznim uradom za preprečevanje korupcije in boj proti njej (BKA), ·uradom zveznega kanclerja, ·zveznim ministrstvom za pravosodje, ·zveznim ministrstvom za notranje zadeve, ·zveznim ministrstvom za evropske in mednarodne zadeve, ·Forum Informationsfreiheit, ·KommAustria (regulativni organ za medije), ·višjim državnim tožilstvom na Dunaju, ·vrhovnim upravnim sodiščem, ·vrhovnim sodiščem, ·Transparency International Austria in ·Weisungsrat.