[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.6.2007

COM(2007) 308 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu: Ocena celostnega upravljanja obalnih območij (ICZM) v Evropi

SPOROČILO KOMISIJE

Poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu: Ocena celostnega upravljanja obalnih območij (ICZM) v Evropi

Uvod

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o celostnem upravljanju obalnih območij z dne 30. maja 2002[1] (Priporočilo EU ICZM) poziva Komisijo, da pregleda izvajanje Priporočila ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo[2].

To sporočilo je poročilo Komisije na podlagi Priporočila EU ICZM. Glavni viri, uporabljeni za to poročilo, so:

- zunanje ocenjevalno poročilo[3], ki zlasti ocenjuje, kako obalne države članice izvajajo Priporočilo EU ICZM;

- poročilo Evropske agencije za okolje[4], s celostno oceno prostorskega načrtovanja obalnih območij Evrope;

- poročilo Delovne skupine za kazalnike in podatke, ki preučuje uporabo kazalnikov v nacionalnih poročilih na podlagi Priporočila EU ICZM[5].

Oktobra 2005 je Komisija sprejela Tematsko strategijo za varstvo in ohranjanje morskega okolja, vključno s predlagano Direktivo o morski strategiji.[6] Tematska strategija s predlogom zakonodajnega okvira za doseganje dobrega okoljskega stanja morskega okolja krepi vlogo sedanjega organa za politiko in zakonodajo EU, ki je na voljo za kopenski del obalnih območij in podpira izvajanje celostnega upravljanja obalnih območij.

Morsko strategijo in politiko EU za celostno upravljanje obalnih območij je treba obravnavati tudi v širšem okviru prihodnje pomorske politike EU, ki je bila uvedena junija 2006 s sprejetjem zelene knjige Komisije „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja“[7]. Ker geografsko območje uporabe pomorske politike, predlagane v tej zeleni knjigi, vključuje obalna območja, ima celostno upravljanje obalnih območij v predlaganem okviru politike pomembno vlogo. Ker so obalna območja posebno izpostavljena mogočim vplivom podnebnih sprememb, sta za obalna območja Evrope izredno pomembna tudi drugi Evropski program o podnebnih spremembah[8], zlasti del o vplivih in prilagajanju, ter predlagana zelena knjiga o prilagajanju na podnebne spremembe[9].

Pri oblikovanju možnosti politike bo po oceni Priporočila EU ICZM treba upoštevati stalne medinstitucionalne razprave o predlagani Direktivi o morski strategiji, rezultate javnega posvetovanja, ki se je začelo z zeleno knjigo o pomorski politiki in bo trajalo do junija 2007, ter nastajajočo politiko EU o prilagajanju na podnebne spremembe. Zaradi njene splošne vloge bo treba preučiti tudi razvoj trajnostne, varne in konkurenčne energetske politike za Evropsko unijo.

Ozadje politike ICZM v Evropi in poročila držav članic o ICZM

Priporočilo EU ICZM

Obalna območja so strateško pomembna za Evropsko unijo. Na teh območjih živi velik delež evropskih državljanov, pomembni so za proizvodnjo hrane in surovin, bistveni za prometne in trgovinske povezave, tam so nekateri najdragocenejši habitati, poleg tega pa so priljubljeni cilj za preživljanje prostega časa.[10] Vendar je privlačnost obalnih območij čedalje bolj ogrožena: njihovi naravni viri so čezmerno izrabljeni, pomanjkanje prostora povzroča spore glede uporabe, pojavljajo se velika sezonska nihanja v številu prebivalstva in delovnih mest, naravni ekosistemi, od katerih so odvisna obalna območja, pa propadajo. Obalna območja so zlasti izpostavljena tveganju, ki ga še povečujejo mogoči vplivi podnebnih sprememb. Morebitno dviganje morske gladine povečuje nevarnost poplav ob nevihtah ter obalne erozije in poplavljanja, posledica pa je prodiranje slane vode proti kopnemu ter dodatno ogrožanje naravnih varovalnih območij, kot so mokrišča. Sektorji, pomembni za obalo, kot so turizem, ribištvo in kmetijstvo, spadajo med sektorje, ki so najobčutljivejši na morebitne podnebne spremembe.[11] Občutljivost naravnih sistemov na obali in sistemov, ki jih je ustvaril človek, sta še bolj povečala stalni razvoj in gradnja v neposredni bližini obrežja, pomanjkanja prostora za prilagoditev na dvig morske gladine ter porušeno ravnotežje pri obalnih nanosih.[12]

Na podlagi tega Priporočilo EU ICZM poziva k strateškemu pristopu k načrtovanju in upravljanju obalnih območij, da bi se dosegel trajnostni razvoj. Politika in zakonodaja o upravljanju obalnih območij ter njuni mehanizmi izvajanja so bili na splošno razviti ločeno drug od drugega in izključno sektorsko. To lahko povzroči nasprotujoče si prednostne naloge, pomanjkanje jasnosti in na splošno razdrobljen pristop pri izvajanju ustrezne politike in zakonodaje. Skladnejši in bolj celosten pristop k načrtovanju in upravljanju obalnih območij mora zagotoviti boljšo podlago za izkoriščanje sinergije, zmanjševanje neskladnosti ter končno za boljše in učinkovitejše doseganje trajnostnega razvoja. To je namen celostnega upravljanja obalnih območij in cilj Priporočila EU ICZM.

V Priporočilu EU ICZM je navedenih osem načel, ki opredeljujejo bistvene značilnosti ICZM. Vključevanje več sektorjev in ravni upravljanja ter pristop, ki temelji na sodelovanju in znanju, so temelji ICZM. Na podlagi teh načel Priporočilo EU ICZM poziva obalne države članice, da razvijejo nacionalne strategije za izvajanje ICZM. Zaradi čezmejne narave več obalnih procesov sta nujna tudi usklajenost in sodelovanje s sosednjimi državami in v okviru regionalnih morij.

Poročila držav članic o izvajanju Priporočila ICZM

Priporočilo EU ICZM poziva obalne države članice, da Komisiji poročajo o napredku pri izvajanju Priporočila in zlasti v zvezi z razvojem nacionalnih strategij za spodbujanje ICZM. Poročila je bilo treba predložiti do konca februarja 2006. Od 20 obalnih držav članic EU je Komisiji uradna poročila predložilo 14 držav.[13] To ustreza 65 % obalnih držav članic EU in več kot 70 %[14] evropske obale.

Poročilo pogosto obravnava zelo različne razmere: na novo razvite nacionalne strategije, novo fazo v daljšem tekočem nacionalnem procesu izvajanja ICZM, rezultate pregledov stanja in začetne predloge za strategijo obalnih območij. Raziskava kaže, da vse obalne države članice EU na določen način urejajo uporabo in razvoj obalnih območij. V obdobju 2000–2005 so bili sprejeti ukrepi za bolj celosten pristop k načrtovanju in upravljanju, vendar je zrel in dobro delujoč ICZM, ki bi vključeval vse ustrezne ravni upravljanja, še vedno redkost.[15] Položaj ni bistveno drugačen, če upoštevamo dve obalni državi članici, ki sta se EU pridružili 1. januarja 2007.[16]

Rezultati ocene in navodila za dodatno spodbujanje ICZM v Evropi

V zvezi z navodili za celostno upravljanje obalnih območij je Komisija na podlagi razpoložljivih poročil sprejela naslednje sklepe.

Rezultati ocene Priporočila EU ICZM

Izvajanje celostnega upravljanja obalnih območij je počasen in dolgotrajen proces. Večina nacionalnih strategij, razvitih na podlagi Priporočila EU ICZM, je bila sprejeta leta 2006, njihovo izvajanje pa se šele začenja. V večini držav članic je odziv na Priporočilo EU ICZM del počasnega, vendar stalnega procesa proti bolj celostnemu načrtovanju in upravljanju obalnih območij. Priporočilo EU ICZM podpira te procese, imelo pa je tudi jasen vpliv na spodbujanje ozaveščanja ter okrepitev ukrepov za trajnostno načrtovanje in upravljanje obalnih območij. Medtem ko je prevladujoči pristop še vedno sektorski, morajo nacionalne strategije zagotoviti bolj strateški in celostni okvir. Priporočilo EU ICZM ostaja veljavna podlaga, ki še naprej podpira te postopke vključevanja. Ker se je večina obalnih držav članic odzvala na Priporočilo EU ICZM, ker je bila večina nacionalnih strategij uvedenih šele leta 2006 ter ker se pričakuje dodatni razvoj z Direktivo o morski strategiji in zeleno knjigo o prihodnji pomorski politiki EU ter njunim nadaljnjim spremljanjem, Komisija meni, da na tej stopnji nov poseben pravni instrument za spodbujanje ICZM ni predviden. Ta ocena bo pregledana v okviru nadaljnjega spremljanja prihodnje pomorske politike EU in po koncu medinstitucionalnih razprav o Direktivi o morski strategiji, predvidoma leta 2008.

Vendar Komisija ugotavlja, da nacionalna poročila ICZM zagotavljajo le omejene navedbe o učinkovitih mehanizmih izvajanja. Za dejansko uresničevanje strategij in velik napredek pri ICZM v Evropi bo potrebno stalno in učinkovito prizadevanje za izvajanje. Zagotovitev zadostnih sredstev za podporo strategijam predstavlja del izziva. Bistvenejša težava je še vedno doseganje učinkovite dolgoročne podpore in zavezanosti k vključevanju glede prevladujočih sektorsko organiziranih uprav. ICZM si prizadeva tudi za vključitev enot, bolj povezanih z okoljem, pri čemer je treba trajnostni gospodarski razvoj in socialna vprašanja upoštevati tudi v strategijah.

Glavni dosežek Priporočila EU ICZM je bila kodifikacija splošnih načel, na katerih temeljita preudarno načrtovanje in upravljanje obalnih območij. Medtem ko ocena potrjuje pomembnost teh načel ICZM, izvajanje Priporočila EU ICZM razkriva tudi različne razlage in razumevanje ICZM v celotni Evropi. Da se podpira skladnejše in učinkovitejše izvajanje ICZM, je treba doseči, da so načela bolj operativna in bolje predstavljena. Vendar zaradi raznolikosti obale, skupaj z upravnimi sistemi, ki se razlikujejo med državami članicami in v njih, rešitve, ki bi ustrezale vsem, ne morejo biti takoj na voljo. Zlasti so potrebne bolj sistematične primerjalne analize in večja izmenjava izkušenj v Evropi.

Čeprav je bil pri skupnem ocenjevalnem okviru za ICZM[17] dosežen napredek, se je le nekaj držav in regij učinkovito lotilo zbiranja in analize posebnih kazalnikov v zvezi z obalnimi območji. Še vedno ni na voljo metodologija, ki bi povezala prizadevanje pri ICZM s trendi trajnosti. Medtem ko se je metodologija za oceno prostorskih vplivov politik EU izboljšala[18], pomanjkljivi podatki in pomanjkanje sistemov za izmenjavo informacij še vedno ovirajo njeno širšo in proaktivno uporabo v postopku odločanja.

Za podporo izvajanju ICZM bodo potrebne večje naložbe v zmogljivost za zbiranje informacij, njihovo analizo ter obveščanje ustreznih nosilcev odločanja in širše javnosti. Nedavno sprejeta Direktiva INSPIRE[19] zagotavlja pravni okvir za učinkovitejšo infrastrukturo za uporabo in razširjanje prostorskih informacij. Skupni okoljski informacijski sistem, ki so ga na podlagi pobude INSPIRE razvile Komisija, Evropska agencija za okolje in države članice, mora prispevati k temu, da bodo informacije o obalnih območjih hitreje na voljo.

Prednostne teme za dodatno spodbujanje ICZM: prilagajanje n a podnebne spremembe in tveganje ter upravljanje kopensko-morskih povezav in morskih območij

Zaradi raznolikosti obale v Evropi obstajajo velike razlike glede odprtih vprašanj in njihove pomembnosti, naraščajoča nevarnost zaradi možnih vplivov podnebnih sprememb pa je skupna vsem obalnim območjem v Evropi. Obalna območja lahko znatno prispevajo k razvoju nekaterih oblik obnovljive energije ter tako trajnostni, varni in konkurenčni energetski politiki v Evropski uniji. Vendar to pomeni dodatne zahteve po prostoru in morebiten dodaten vir različnih interesov glede rabe in vrednosti obalnih območij ter območij na morju. Pričakuje se, da bodo spremembe podnebnih razmer splošneje vplivale na možnosti in ogroženost ključnih gospodarskih dejavnosti na obalnih območjih.

Za ustrezno reševanje teh in drugih izzivov ter za boljšo pripravljenost in odziv na mogoče naravne nesreče je potreben skladen in medsektorski ozemeljski pristop. Ker zdajšnji načrti in programi določajo okvir za prihodnja leta, je nujno, da sedanje odločitve o načrtovanju in naložbah vključujejo tveganje, povezano z mogočimi vplivi podnebnih sprememb. ICZM prispeva k oblikovanju primernega okvira za spodbujanje prilagoditvenih strategij in znatnega zmanjšanja tveganja na obalnih območjih, pri čemer izhaja iz veljavnih instrumentov in rezultatov raziskav EU[20]. Zelena knjiga Komisije o prilagajanju na podnebne spremembe[21], predvidena za leto 2007, in celostna strategija za preprečevanje elementarnih nesreč, predvidena leta 2008[22], bosta dodatno spodbujali prilagajanje na mogoče tveganje, ki je med drugim povezano s podnebnimi spremembami na obalnih območjih Evrope.

Komisija je ob uvedbi strategije za izvajanje Priporočila EU ICZM[23] navedla, da je celostni ozemeljski pristop zlasti nujen za obalna območja, vendar da je dejansko takšno dobro ozemeljsko upravljanje pomembno tudi za druga območja, ki se srečujejo z več pritiski in nasprotji interesov. To zlasti velja za morja in oceane.[24] Ne glede na stalno potrebo po ICZM na kopnem, bo treba večji poudarek nameniti izvajanju ICZM na meji med kopnim in morjem ter v okviru regionalnih morij. Temelji za takšno boljše sodelovanje v okviru regionalnih morij so že bili postavljeni, na primer v obliki morskih čezmejnih in nadnacionalnih prostorov sodelovanja kot del cilja sodelovanja v skladu s kohezijsko politiko[25]. Zlasti pomembno je, da predlagana Direktiva o morski strategiji uvaja enote za morsko načrtovanje in upravljanje v obliki morskih regij in podregij[26]. Končno je bil za Sredozemsko morje oblikovan pravni okvir za ICZM v obliki protokola k Barcelonski konvenciji, katere pogodbenica je EU.[27]

Predlagana Direktiva o morski strategiji bo določila okoljske standarde, ki so potrebni za varstvo morskega okolja in osnovo morskih virov, ki jo predstavlja. Določa tudi prostorski in začasni nadzor kot del sklopa ukrepov, ki so potrebni za uresničevanje splošnega cilja dobrega okoljskega stanja.[28] To pomeni, da bodo ukrepi pomorskega prostorskega načrtovanja del več politik, ki so potrebne za uspešno izvajanje predlagane direktive. Ta vidik že upoštevajo nekatere konvencije o regionalnih morjih, ki bodo imele ključno vlogo pri usklajevanju izvajanja Direktive na ravni regionalnih morij. Helsinška komisija za varstvo Baltskega morja, Konvencija iz Osla in Pariška konvencija o varstvu severovzhodnega Atlantika ter Barcelonska konvencija o varstvu Sredozemskega morja so nedavno naredile pomembne korake k vključevanju vidika pomorskega prostorskega načrtovanja v sedanje ali načrtovane dejavnosti. To predstavlja pomemben temelj za nadaljevanje dela pri pomorskem prostorskem načrtovanju na podlagi predlagane Direktive o morski strategiji.

Na podlagi navedenih ukrepov in drugih obstoječih pobud na ravni Skupnosti in regionalnih morij ter na nacionalni ravni bo prihodnja pomorska politika EU preučila uvedbo sistema pomorskega prostorskega načrtovanja, kot to določa zelena knjiga, sprejeta junija 2006. Trajnostni razvoj morij in oceanov Evropske unije lahko dejansko zahteva širši pristop k načrtovanju in upravljanju, ki bo obravnaval sporno in konkurenčno uporabo oceanskih virov in prostora. Ključni vidiki so pridobitev optimalnih lokacij za gospodarske dejavnosti, pri čemer se preprečijo spori zaradi različnih interesov glede uporabe, najučinkovitejša uporaba prostora ter učinkovito upravljanje pomorskega razvoja in z njim povezanega razvoja na kopnem.

Za doseganje tega ICZM, ki je obsežen, ciljno usmerjen in obravnava težave, v skladu z obsežno pomorsko politiko Evropske unije ponuja posebno dodano vrednost v primerjavi z nekaterimi tradicionalnimi in bolj togimi sistemi načrtovanja in upravljanja. Poleg tega bi ICZM prispeval k zagotovitvi skladnosti med politikami, načrti in programi ter učinkovitega prepletanja in izvajanja načrtov in programov na različnih stopnjah ukrepanja. Delovanje na različnih stopnjah ter prek upravnih in sektorskih meja je še vedno velik izziv, vendar je ključen za doseganje vključevanja. Splošen rezultat mora biti večja jasnost, zanesljivost in predvidljivost politike in odločanja. To bo spodbujalo trajnostni razvoj pomorskega gospodarstva in izboljšalo preživljanje obalnih skupnosti.

Razvijajoči se okvir politik in zakonodaj e EU, ki vplivajo na obalna območja

V sporočilu Komisije „Celostno upravljanje obalnih območij: Strategija za Evropo“[29] je ugotovljeno, da večina ali celo vse politike in instrumenti EU vplivajo na obalna območja. Komisija si bo še naprej prizadevala za skladnost teh politik in instrumentov, tako da se bo olajšalo izvajanje na nižjih ravneh upravljanja. Od leta 2001 in uvedbe bele knjige o evropskem upravljanju[30] je Komisija izpeljala več strukturnih ukrepov za izboljšanje odprtosti, sodelovanja, odgovornosti, učinkovitosti in skladnosti pri odločanju in izvajanju politik EU (npr. javno dostopni delovni programi, ocene učinka politike, bolj sistematična posvetovanja z interesnimi skupinami). Prihodnja pomorska politika EU, katere okoljski steber predstavlja Direktiva o morski strategiji, ponuja platformo za dodatno krepitev skladnosti in sinergije med več politikami in instrumenti EU, ki vplivajo na obalna območja.

Poleg navedenih strateško pomembnih pobud v morskem okolju se je od leta 2000 nadaljevalo oblikovanje posebnih instrumentov, ki obravnavajo pomembne težave obalnih območij. Zaradi nadaljevanja trendov izčrpavanja obalnih virov in izgube naravnega prostora so takšni instrumenti bistveni sestavni deli celostnega pristopa za doseganje trajnostnega razvoja obalnih območij Evrope. Med najpomembnejšimi instrumenti so Okvirna direktiva o vodah[31], sprejeta leta 2000, direktivi o habitatih in pticah[32] ter akcijski načrt „Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje“[33] in Direktiva o strateški okoljski presoji[34] iz leta 2001, ki se uporablja za načrte in programe. V zvezi s posebnim obalnim tveganjem je obalno poplavljanje vključeno v predlagano Direktivo o ocenjevanju in obvladovanju poplav[35]; zemeljski usadi in pozidava tal na primer zaradi urbanizacije so zajeti v predlagani Direktivi o določitvi okvira za varstvo tal[36]. O vprašanjih pomanjkanja vode in suše je bilo že izmenjanih nekaj mnenj v Svetu in bodo v nadaljevanju obravnavana v Sporočilu Komisije leta 2007[37]. Glede na pomen turizma na obalnih območjih je treba poudariti tudi pobude Komisije za krepitev trajnosti Evropskega turizma.[38]

Navodila za dodatno spodbujanje ICZM v Evropi

Na podlagi navedenih sklepov Komisija meni, da si je na ravni EU pri podpori ICZM treba še dodatno prizadevati za naslednje:

- obalne države članice naj okrepijo izvajanje nacionalnih strategij za ICZM ali njihovo pripravo, če se Priporočilo EU ICZM še ni izvajalo, pri čemer naj bodo usmerjene k uravnoteženemu okoljskemu, socialnemu, gospodarskemu in kulturnemu razvoju ter k sodelovanju z ustreznimi interesnimi skupinami;

- za doseganje skladnejšega razumevanja in izvajanja ICZM v vseh državah članicah je treba pripraviti smernice za pojasnitev načel, na katerih temeljita preudarno načrtovanje in upravljanje obalnih območij, ter načine za njihovo uporabnost;

- ker sta predlagana Direktiva o morski strategiji in z njo povezano delovanje na podlagi konvencij o regionalnih morjih ključna za razvoj celostnega pristopa k trajnostnemu razvoju oceanov in morij EU, je bistveno, da se strategije ICZM razvijejo tako, da so usklajene s temi instrumenti in jih upoštevajo. Tako bo ICZM postal tudi pomemben sestavni del prihodnje pomorske politike Evropske unije;

- medtem ko je potrebna dodatna podpora za izvajanje ICZM na kopnem, je treba večji poudarek nameniti sodelovanju na ravni regionalnih morij, vključno s skladnostjo načrtov, programov in upravljanja, ki zajemajo kopenske in morske dele obalnih območij. Predlagana Direktiva o morski strategiji in z njo povezano delovanje na podlagi konvencij o regionalnih morjih bosta zagotovila pomembna instrumenta za nadaljevanje tega dela;

- zaradi velike občutljivosti obalnih območij na nevarnosti in mogoče vplive, povezane s podnebnimi spremembami, je treba strategije za prilagajanje na te spremembe razviti ter izvajati v popolni skladnosti s strategijami in instrumenti ICZM, ki obravnavajo posebne naravne ali tehnološke nevarnosti;

- bolj si je treba prizadevati za primerjalne analize ter sporočanje in spodbujanje dobrih praks v zvezi z ICZM, tudi med obalnimi regijami. Prav tako je treba nadaljevati zbiranje ustreznih podatkov ter učinkovito izmenjavo in uporabo informacij v politiki in pri odločanju. Nadaljevati je treba razvoj skupnih kazalnikov in okvira za oceno uspešnosti in učinkovitosti ICZM.

Celostni pristop k oblikovanju prihodnje pomorske politike EU in njenega okoljskega stebra, tj. morske strategije EU, omogoča sprejetje pomembnih ukrepov za izvajanje navedenega programa.

V zvezi z neposredno podporo za nadaljevanje izvajanja ICZM in od leta 2007 bo največ prispevala evropska kohezijska politika, predvsem prek cilja sodelovanja in pobude Regije za gospodarsko spremembo[39], ki med svoje teme vključuje tudi upravljanje obalnih območij. Poleg tega je ena od osi Evropskega sklada za ribištvo[40] namenjena celostnemu in trajnostnemu razvoju območij, ki so odvisna od ribištva. Cilj usklajevalne dejavnosti ENCORA[41], ki jo podpira EU in se je začela leta 2006, je strukturirati razdrobljeni pristop k raziskavam in izobraževanju o obalnih območjih v Evropi.[42]

Sklepi

Ocena Priporočila EU ICZM je pokazala, da je Priporočilo EU ICZM pozitivno vplivalo na spodbujanje napredka pri celostnem načrtovanju in upravljanju obalnih območij v Evropi. Prihodnja pomorska politika EU in njen okoljski steber, tj. morska strategija EU, bosta na novo spodbudila politiko ICZM in dodatno izboljšala njeno izvajanje v prihodnjih letih.

Za reševanje stalnih težav poslabšanja okolja na obalnih območjih je bilo od sprejetja Priporočila EU ICZM predlaganih ali sprejetih več posebnih instrumentov. Komisija bo še naprej zagotavljala skladnost in sinergijo med različnimi politikami in instrumenti EU, ki vplivajo na obalna območja.

Glede podpore izvajanju ICZM ponujajo možnosti zlasti kohezijska politika, Evropski sklad za ribištvo in okvirni program za raziskave.

V zvezi s tem ohranja sedanje Priporočilo EU ICZM še naprej pomembno vlogo pri izvajanju nacionalnih strategij in spodbujanju ICZM na evropski obali.

[1] Priporočilo 2002/413/ES, UL L 148, 6.6.2002, str. 24.

[2] Prav tam, poglavje VI(3).

[3] Ocena celostnega upravljanja obalnih območij (ICZM) v Evropi, 1.12.2006, http://ec.europa.eu/environment/iczm/home.htm.

[4] Spreminjajoči se videz obalnih območij Evrope, Poročilo Evropske agencije za okolje št. 6/2006, ISSN 1725-9177, http://reports.eea.europa.eu/eea_report_2006_6/en/.

[5] Poročilo delovne skupine za kazalnike in podatke o uporabi kazalnikov ICZM, september 2006, http://ec.europa.eu/environment/iczm/pdf/report_wgid.pdf.

[6] COM(2005) 504 in 505, 14.10.2005.

[7] COM(2006) 275 konč., 7.6.2006.

[8] COM(2005) 35, 9.2.2005; http://ec.europa.eu/environment/climat/eccp_impacts.htm.

[9] 2006/ENV/012, Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2006, COM(2005) 531 konč., 25.10.2005.

[10] COM(2000) 547 konč., 27.9.2000.

[11] COM(2005) 35, 9.2.2005.

[12] Isto kot op. 4.

[13] Do 31.12.2006 je Komisija prejela poročila naslednjih držav: Belgije, Cipra, Danske, Finske, Francije, Nemčije, Grčije, Latvije, Litve, Malte, Nizozemske, Portugalske, Španije in Združenega kraljestva. Osnutke gradiva in druge prispevke so predložile Poljska, Slovenija in Švedska. Estonija, Irska in Italija niso predložile nobenih nacionalnih prispevkov.

[14] Dolžina obale, kot je bila opredeljena v projektu EUrosion (leta 2004).

[15] Isto kot op. 4.

[16] Čeprav Priporočilo EU ICZM Romunije in Bolgarije ne poziva k predložitvi poročil, je Romunija do 31.12.2006 predložila osnutke gradiva in prispevke (Bolgarija ni predložila uradnih prispevkov).

[17] Delovna skupina za kazalnike in podatke http://ec.europa.eu/environment/iczm/home.htm#zone6, projekt DEDUCE (Interreg) http://www.gencat.net/mediamb/sosten/deduce/deduce.htm.

[18] Spreminjajoči se obraz obalnih območij Evrope, Poročilo Evropske agencije za okolje št. 6/2006, ISSN 1725-9177; Evropsko omrežje za opazovanje prostorskega razvoja http://www.espon.eu/.

[19] Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta , UL L 108, 25.4.2007.

[20] Npr. predlagana Direktiva o ocenjevanju in obvladovanju poplav, COM(2006) 15, 18.1.2006; predlagana Direktiva o varstvu tal, COM(2006) 232, 22.9.2006; Odločba Sveta o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito, 2007/162/ES, Euratom, 5.3.2007; paketi za pomorsko varnost: http://ec.europa.eu/transport/maritime/safety/index_en.htm; študija EUrosion: www.eurosion.org; uporabno kartiranje z upoštevanjem različnega tveganja za oceno učinka ARMONIA: www.armoniaproject.net.

[21] Isto kot op. 9.

[22] Letna strategija politik za leto 2008, COM(2007) 65 konč., 21.2.2007.

[23] COM(2000) 547 konč., 27.9.2000.

[24] Zelena knjiga „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti“ COM(2006) 275 konč., 7.6.2006.

[25] Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006, UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

[26] Isto kot op. 6, člen 3.

[27] Konvencija o varstvu morskega okolja in obalnih območij Sredozemlja, Barcelona, 1976 in spremenjena leta 1995: http://www.pap-thecoastcentre.org/.

[28] Isto kot op. 6, Priloga V.

[29] Isto kot op. 10.

[30] COM(2001) 428 konč., 25.7.2001; http://ec.europa.eu/governance/governance/index_en.htm.

[31] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta, 2000/60/ES, UL L 327, 22.12.2000.

[32] Direktiva Sveta 92/43/EGS, UL L 206, 22.7.1992, in Direktiva Sveta 79/409/EGS, UL L 103, 25.4.1979.

[33] COM(2006) 216 konč., 22.5.2006.

[34] Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta, UL L 197, 21.7.2001.

[35] COM(2006) 15 konč., 18.1.2006.

[36] COM(2006) 232 konč., 22.9.2006.

[37] Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2007, COM(2006) 629 konč., 24.10.2006.

[38] http://ec.europa.eu/enterprise/services/tourism/tourism_sustainability_group.htm.

[39] Regije za gospodarsko spremembo, COM(2006) 675 in SEC(2006) 1432, 8.11.2006.

[40] Evropski sklad za ribištvo, Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006, UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/structural_measures/arrangements_2007_2013_en.htm.

[41] ENCORA http://www.encora.eu/.

[42] Sprejetje finančnega instrumenta za okolje „LIFE+“ se še obravnava (predlog Komisije COM(2004) 621, 29.9.2004).