[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.10.2008

COM(2008) 676 konč.

2008/0200 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o informacijskem omrežju za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) {SEC(2008)2701}{SEC(2008)2702}

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropski svet je junija 2004 zaprosil Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za varovanje ključne infrastrukture. Komisija je 20. oktobra 2004 sprejela sporočilo z naslovom „Varovanje kritične infrastrukture v boju proti terorizmu“, v katerem je predlagala, kako okrepiti preprečevanje terorističnih napadov na ključne infrastrukture v Evropi ter pripravljenost in odziv nanje. Svet je v sklepih o „preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade“ ter v „solidarnostnem programu EU v zvezi s posledicami terorističnih groženj in napadov“, sprejetem decembra 2004, podprl načrt Komisije, da predlaga Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), in se strinjal z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) pri Komisiji.

Decembra 2006 je Komisija predlagala direktivo o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njenega varovanja. Hkrati je sprejela Sporočilo o programu EPCIP. Ta dokumenta skupaj sestavljata okvir za varovanje infrastrukture v EU. V Sporočilu je opisan horizontalni okvir za varovanje ključnih infrastruktur v EU in razloženo je, kako bi se lahko izvedel program EPCIP (vključno z omrežjem CIWIN).

Pobuda za omrežje CIWIN je del programa EPCIP ter se natančneje nanaša na izmenjavo informacij med državami članicami EU in na informacijski sistem, ki bi to izmenjavo podpiral.

Splošno ozadje

Varnost in gospodarstvo Evropske unije, pa tudi blaginja državljanov so odvisni od določene infrastrukture in storitev, ki jih ta infrastruktura zagotavlja. Telekomunikacijska in energetska omrežja, finančne storitve in prometni sistemi, zdravstvene storitve ter zagotavljanje varne pitne vode in hrane na primer so vsi bistveni za EU in njene države članice. Vsakršno uničenje ali okvara infrastrukture, ki zagotavlja ključne storitve, po eni strani ter neustrezen odziv na tovrstne dogodke po drugi strani imata lahko za posledico izgubo življenj, premoženja in zaupanja javnosti v EU. Zaradi zapletenih povezav med temi infrastrukturami lahko posamezen dogodek sproži verižno reakcijo ter vpliva na druge sektorje in področja življenja, ki med seboj niso neposredno ali očitno povezana. Tovrstna medsebojna povezanost ni dovolj raziskana, zato bi se lahko izkazalo, da ključna infrastruktura in državljani EU niso dovolj varovani.

Za ključno infrastrukturo v Evropski uniji trenutno obstajajo najrazličnejši varnostni ukrepi in obveznosti, horizontalno pa se ne uporabljajo nobeni minimalni standardi. Nekatere države članice so že zelo napredovale pri opredelitvi svoje nacionalne ključne infrastrukture, vzpostavile so stroge varnostne ukrepe ter imajo za zagotovitev njenega varovanja na razpolago raznovrstne prakse in strukture. Druge so ta postopek šele začele in bi jim lahko dostop do najboljših praks, kot je metodologija za oceno tveganja, bistveno koristil. Problem je mogoče opredeliti geografsko (tj. med posameznimi državami članicami) in sektorsko (tj. med različnimi sektorji varovanja ključne infrastrukture).

Obravnava izmenjave informacij med državami članicami je zelo zapleteno področje, ki zahteva premišljen pristop. Pomembno je, da se prepreči podvajanje dejavnosti zaradi nezadostnih informacij o podobnih razmerah v drugih državah članicah: z informacijami o najboljših praksah v eni državi članici bi se na primer lahko izognili stroškom ponovnega razvoja praks v drugih.

Poleg tega zainteresirane strani oklevajo pred izmenjavo občutljivih informacij. Za učinkovito izmenjavo informacij je treba vzpostaviti ozračje zaupanja in prilagodljivost.

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Trenutno v EU ni določb o izmenjavi informacij in opozoril v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture, čeprav je Komisija leta 2006 predlagala direktivo o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njenega varovanja (COM(2006) 787 konč.). Hkrati je sprejela Sporočilo o programu EPCIP (COM(2006) 786 konč.). Junija 2008 je Svet dosegel politični dogovor o zgoraj navedeni direktivi in njeno sprejetje se načrtuje za drugo polovico leta 2008.

Poleg tega obstaja v EU več sektorskih sistemov hitrega opozarjanja. Glavna razlika med omrežjem CIWIN in obstoječimi sistemi hitrega opozarjanja je to, da je omrežje CIWIN po naravi večsektorsko. Nobeden od obstoječih sistemov hitrega opozarjanja trenutno ne zagotavlja horizontalne večsektorske funkcije, ki bi bila na razpolago širšemu krogu zainteresiranih strani (ustreznim nacionalnim agencijam za varovanje ključne infrastrukture, ministrstvom itd.) in ne samo službam za ukrepanje v izrednih razmerah:

- Odločba Sveta o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (prenova) (2007/779/ES, Euratom),

- Odločba Sveta o ureditvah Skupnosti za pospešeno izmenjavo informacij ob radiološkem izrednem dogodku (87/600/Euratom),

- Direktiva Sveta o prijavljanju živalskih boleznih v Skupnosti (82/894/EGS),

- Direktiva Sveta o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline, v Skupnost (2000/29/ES),

- Odločba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mreže epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti (2119/98/ES),

- Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o splošni varnosti proizvodov (2001/95/ES),

- Uredba (ES) Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (178/2002),

- Odločba Komisije o razvoju celovitega računalniškega veterinarskega sistema Traces (2003/623/ES),

- Sklep Komisije o spremembi njenega notranjega poslovnika (2006/25/ES, Euratom).

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ta predlog je v celoti skladen s cilji EU in zlasti s ciljem „ohranjati in razvijati Unijo kot območje svobode, varnosti in pravice, na katerem se prosto gibanje oseb zagotavlja v povezavi z ustreznimi ukrepi glede kontrole na zunanjih mejah, azila, priseljevanja ter glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu“.

Skladen je z drugimi politikami, saj njegov namen ni nadomestiti obstoječih ukrepov, ampak jih dopolniti, da se izboljša varovanje evropske ključne infrastrukture.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

O omrežju CIWIN so bila opravljena posvetovanja z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, in sicer v okviru posvetovanj o programu EPCIP. Za to uporabljene metode so bile:

- Zelena knjiga o programu EPCIP, sprejeta 17. novembra 2005, z obdobjem posvetovanja, zaključenim 15. januarja 2006. Uradne odgovore na posvetovanje je predložilo 22 držav članic. Pripombe je predložilo tudi okrog 100 predstavnikov zasebnega sektorja. Odgovori so na splošno podprli zamisel vzpostavitve omrežja CIWIN,

- več neuradnih srečanj kontaktnih točk držav članic za varovanje ključne infrastrukture, ki jih je organizirala Komisija (decembra 2005, februarja 2006, decembra 2006, novembra 2007, februarja 2008 in marca 2008),

- študija o vzpostavitvi informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN), ki jo je januarja 2008 zaključil zunanji izvajalec, in sicer Unisys. Kot del študije je izvajalec opravil razgovore o omrežju CIWIN v vseh 27 državah članicah,

- neuradna srečanja s predstavniki zasebnega sektorja. Izvedena so bila številna neuradna srečanja s predstavniki zasebnih podjetij, pa tudi z industrijskimi združenji.

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

Čeprav je Zelena knjiga o programu EPCIP zajemala širše področje in pomenila podlago za posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o številnih vidikih programa EPCIP (npr. cilj in ključna načela programa EPCIP, izvedbene stopnje itd.), je bil del dokumenta namenjen tudi omrežju CIWIN.

Odzivi na Zeleno knjigo o programu EPCIP in stalne razprave z vsemi zainteresiranimi stranmi so bistveno vplivali na oblikovanje predloga za omrežje CIWIN. Sprva države članice niso bile enotnega mnenja o vzpostavitvi omrežja CIWIN. Nekatere so podpirale zasnovo omrežja kot sistema obveščanja/opozarjanja z več ravnmi in dvema ločenima funkcijama: funkcijo sistema hitrega opozarjanja ter funkcijo elektronskega foruma za izmenjavo zamisli in najboljših praks o varovanju ključne infrastrukture. Več držav članic se je nagibalo k temu, da bi bilo omrežje CIWIN po vlogi omejeno na forum ali na sistem hitrega opozarjanja, ki bi povezoval države članice s Komisijo. Dve državi članici pa sta na stopnji posvetovanj nasprotovali sistemu omrežja CIWIN. Ker so se mnenja razlikovala, so o tej zadevi potekale razprave na rednih srečanjih kontaktnih točk za varovanje ključne infrastrukture z državami članicami. Končna zasnova omrežja CIWIN je rezultat teh razprav.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja

Izvedenska mnenja so bila zbrana na številnih srečanjih in seminarjih, organiziranih leta 2006, 2007 in 2008, pa tudi s posvetovanji na podlagi Zelene knjige o programu EPCIP. Informacije so bile zbrane pri vseh ustreznih zainteresiranih straneh.

Uporabljena metodologija

Marca 2006 je Komisija oddala naročilo, ki je vključevalo študijo izvedljivosti za omrežje CIWIN, da bi zbrala informacije o najboljših praksah za varovanje ključne infrastrukture in opravila razgovore s strokovnjaki v državah članicah o zahtevah za omrežje CIWIN, tako v vlogi omrežja za izmenjave kot v vlogi sistema hitrega opozarjanja, ob upoštevanju obstoječih infrastruktur in omrežij na nacionalni in mednarodni ravni.

Dodaten cilj je bila vzpostavitev skupnega foruma za izmenjavo informacij v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture.

Glavne organizacije/strokovnjaki, vključeni v posvetovanja

Vse države članice EU.

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj

Obstoj morebitnih resnih tveganj z nepopravljivimi posledicami ni bil omenjen.

Način javne objave mnenj strokovnjakov

V prilogah k oceni učinka.

Ocena učinka

Dogovor o sprejetju ločenega predloga za omrežje CIWIN je bil dosežen že v okviru svežnja o programu EPCIP, natančneje v Sporočilu Komisije o programu EPCIP. V oceni učinka je bilo predvidenih pet možnih načinov ukrepanja:

Možnost 1: brez ukrepanja. Po tej možnosti na evropski ravni ne bi bil sprejet noben večsektorski ukrep in državam članicam bi bilo prepuščeno, da zadevo obravnavajo vsaka zase.

Možnost 2: omrežje CIWIN kot nadgradnja obstoječih sistemov hitrega opozarjanja. Po tej možnosti (pri kateri bi bilo treba pregledati delovanje obstoječe informacijske strukture in spremeniti njeno pravno osnovo) bi bila vloga omrežja CIWIN zagotavljanje medobratovalnosti obstoječih sistemov hitrega opozarjanja ter ponujanje dostopa do njih različnim službam na ravni EU in na ministrstvih držav članic. Ker bi to zajemalo samo funkcijo hitrega opozarjanja, bi bilo za dodajanje kakršne koli izmenjave informacij in najboljših praks treba pregledati obstoječe sisteme hitrega opozarjanja, za kar bi bila potrebna znatna sredstva.

Možnost 3: omrežje CIWIN kot odprt forum za (nezavarovano) izmenjavo informacij v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture. Za to možnost bi bilo potrebno informacijsko orodje, ki bi bilo dostopno splošni javnosti in bi delovalo kot običajno spletišče. To bi gotovo pomagalo pri ozaveščanju glede varovanja ključne infrastrukture v Evropi in povečevanju neposredne izmenjave informacij med zainteresiranimi stranmi. Vendar lastnik katerih koli vnesenih informacij ne bi nikoli vedel, kdo je njihov končni uporabnik, zato bi bila količina vnesenih informacij zelo omejena.

Možnost 4: omrežje CIWIN kot varen prostovoljen sistem obveščanja/opozarjanja z več ravnmi in dvema ločenima funkcijama: funkcijo sistema hitrega opozarjanja ter funkcijo elektronskega foruma za izmenjavo zamisli in najboljših praks o varovanju ključne infrastrukture. Po tej možnosti bi bilo omrežje CIWIN vzpostavljeno kot informacijsko orodje, s katerim se lahko shranjujejo in prenašajo občutljive informacije s stopnjo tajnosti do ravni RESTREINT UE. Sistem bi imel dve glavni funkciji: (1) funkcijo varnega foruma za izmenjavo informacij, z velikim poudarkom na izmenjavi najboljših praks, dialogu in krepitvi zaupanja na ravni EU; (2) funkcijo sistema hitrega opozarjanja za ključno infrastrukturo. Državam članicam bi bila prepuščena odločitev, ali bodo uporabljale celoten sistem, eno od obeh funkcij ali nič od tega.

Možnost 5: omrežje CIWIN kot obvezen sistem obveščanja/opozarjanja z več ravnmi in dvema ločenima funkcijama: funkcijo sistema hitrega opozarjanja ter funkcijo elektronskega foruma za izmenjavo zamisli in najboljših praks o varovanju ključne infrastrukture. Po tej možnosti bi bila uporaba omrežja CIWIN obvezna in vsaka država članica bi morala vnašati in redno posodabljati ustrezne informacije.

Komisija je opravila oceno učinka, navedeno v delovnem programu. Pri možnosti 4 – omrežje CIWIN kot varen prostovoljen/izbiren sistem obveščanja/opozarjanja z več ravnmi in dvema ločenima funkcijama: funkcijo sistema hitrega opozarjanja ter funkcijo elektronskega foruma za izmenjavo zamisli in najboljših praks o varovanju ključne infrastrukture – se je jasno pokazalo najugodnejše razmerje med prednostmi in pomanjkljivostmi. Po tej možnosti bi omrežje CIWIN ponujalo varno okolje za izmenjavo informacij, znatno prispevalo h krepitvi zaupanja med zainteresiranimi stranmi in omogočilo izmenjavo opozoril.

Priložen je izvod ocene učinka za omrežje CIWIN.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Povzetek predlaganih ukrepov

Namen predlaganega ukrepa je pomoč državam članicami pri izmenjavi informacij o skupnih grožnjah, šibkih točkah ter ustreznih ukrepih in strategijah za zmanjševanje tveganj v podporo varovanju ključne infrastrukture.

Pravna podlaga

Pravna podlaga predloga sta člen 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člen 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, kolikor predlog ni v izključni pristojnosti Skupnosti.

Države članice ciljev predloga ne morejo zadovoljivo doseči iz naslednjega(-ih) razloga(-ov).

Načelo subsidiarnosti je spoštovano, saj ukrepov, ki izhajajo iz tega predloga, ne more izvesti ena sama država članica EU in jih je zato treba obravnavati na ravni EU.

Čeprav je vsaka država članica odgovorna za varovanje ključne infrastrukture v svoji pristojnosti, je vseevropski čezmejni forum, ki bi zagotavljal, da so informacije na razpolago vsem državam članicam, katerim bi lahko koristile, gotovo mogoče vzpostaviti samo na ravni EU.

Cilji predloga bodo lažje doseženi z ukrepom Skupnosti iz naslednjega(-ih) razloga(-ov).

Nobena država članica sama ne more zagotoviti vseevropske izmenjave informacij ali hitrih opozoril. Zato je jasno, da prizadevanja na ravni EU prinašajo dodano vrednost usklajevanja informacij, ki so lahko že na razpolago, ampak niso izmenjane z drugimi.

Samo evropski pristop lahko zagotovi, da so države članice, ki želijo izmenjevati in prejemati informacije, obravnavane enakovredno, da pri sodelovanju ni geografske diskriminacije med državami članicami ter da informacije dejansko pridejo do tistih, ki jih želijo prejemati.

Evropsko interdisciplinarno sodelovanje ter nacionalna varnost in zaščita so neposredno povezani. V sedanjem svetu čezmejne medsebojne odvisnosti sektorjev v geografskem in večsektorskem smislu lahko države članice ponujajo storitve drugim državam članicam ali vplivajo na opravljanje storitev v drugih državah članicah. Tako obstaja tveganje, da bo ena država članica utrpela škodo, če druga država članica ne bo ustrezno zavarovala infrastrukture na svojem območju.

Vedno večje število infrastruktur deluje na evropski ravni, kar pomeni, da popolnoma nacionalen pristop ni dovolj. Jasno je, da je treba obravnavati širok razpon groženj, ki bi lahko prizadele ključno infrastrukturo v Evropi.

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjega(-ih) razloga(-ov).

Predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje osnovnih ciljev sodelovanja med državami članicami na tem področju, zlasti glede na pripravljenost držav članic na udeležbo. Predlagani ukrep omogoča državam članicam, ki si ne želijo udeležbe v omrežju CIWIN, da se odpovejo udeležbi v sistemu.

V primerjavi s prednostmi omrežja CIWIN to omrežje ne bo imelo znatnega neposrednega finančnega vpliva ne na proračun držav članic ne na proračun EU. Stroški vzdrževanja na primer bi znašali približno 550 000 EUR letno, stroški dogodkov, ki bi jih omrežje CIWIN morebiti lahko preprečilo ali omejilo, pa so veliko višji.

Izbira instrumentov

Predlagani instrument: odločba Sveta.

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega(-ih) razloga(-ov):

Da bi prototip omrežja CIWIN lahko začel v celoti delovati in bil na razpolago vsem državam članicam EU, je potrebna pravna podlaga. Ker je vsebina tega pravnega instrumenta točna določena in njegovo področje uporabe ni splošne narave, je odločba Sveta najprimernejša za doseganje tega cilja, hkrati pa uporabnike sistema (države članice in Komisijo) zavezuje k spoštovanju morebitne zaupnosti izmenjanih informacij.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Proračunski vpliv je ocenjen v priloženi oceni finančnih posledic. Program „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo“ za obdobje 2007–2013 bo prispeval k izvajanju te odločbe.

DODATNE INFORMACIJE

Simulacija, pilotna faza in prehodno obdobje

Za predlog je bila ali bo izvedena simulacija ali pilotna faza.

Klavzula o pregledu / reviziji / časovni omejitvi veljavnosti

Predlog vključuje klavzulo o pregledu.

Predlog vsebuje klavzulo o reviziji.

2008/0200 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o informacijskem omrežju za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je v sklepih o „preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade“ ter v „solidarnostnem programu EU v zvezi s posledicami terorističnih groženj in napadov“, ki ga je sprejel decembra 2004, podprl namero Komisije, da predlaga Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), in se strinjal z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) pri Komisiji[3].

(2) Novembra 2005 je Komisija sprejela Zeleno knjigo o programu EPCIP, v kateri so bile navedene možnosti, kako bi lahko Komisija vzpostavila program EPCIP in omrežje CIWIN. Rezultati posvetovanja na podlagi te zelene knjige so potrdili zanimanje večine držav članic za vzpostavitev omrežja CIWIN.

(3) Decembra 2006 je Komisija sprejela Sporočilo o programu EPCIP[4], v katerem je bilo napovedano, da bo omrežje CIWIN vzpostavljeno z ločenim predlogom Komisije in bo zagotovilo izhodišče za varno izmenjavo najboljših praks.

(4) Več dogodkov v zvezi s ključno infrastrukturo v Evropi, kot je bil na primer izpad električne energije leta 2006, je pokazalo, da je potrebna boljša in učinkovitejša izmenjava informacij za preprečitev ali omejitev obsega takih dogodkov.

(5) Primerno je vzpostaviti informacijski sistem, ki bo državam članicam in Komisiji omogočal izmenjavo informacij in opozarjanje ter krepitev njihovega dialoga v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture ter prispeval k spodbujanju povezovanja in boljšega usklajevanja razpršenih nacionalnih raziskovalnih programov za varovanje ključne infrastrukture.

(6) Omrežje CIWIN bi moralo prispevati k izboljšanju varovanja ključne infrastrukture v EU z zagotavljanjem informacijskega sistema, ki bi lahko olajšal sodelovanje med državami članicami, ter ponujal učinkovito in hitro možnost, ki bi nadomestila zamudne metode iskanja informacij o ključnih infrastrukturah v Skupnosti.

(7) Omrežje CIWIN bi moralo zlasti spodbujati razvoj ustreznih ukrepov za olajševanje izmenjave najboljših praks, hkrati pa prevzeti vlogo sredstva za varno obveščanje o neposrednih grožnjah in opozorilih.

(8) Pri omrežju CIWIN bi se bilo treba izogibati podvajanju ter upoštevati posebnosti, izvedenska mnenja, ureditve in področja pristojnosti vsakega od obstoječih sektorskih sistemov hitrega opozarjanja.

(9) Komisija je z leti razvila operativno sposobnost za pomoč pri odzivu na raznovrstne izredne razmere z več sistemi hitrega opozarjanja, ki se uporabljajo za posamezne sektorje in so namenjeni specializiranim službam v EU. Vendar obstoječi sistemi hitrega opozarjanja nimajo funkcije v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture, ki bi bila na razpolago širšemu krogu zainteresiranih strani in ne samo sektorskim organom ali službam za ukrepanje v izrednih razmerah.

(10) Medsebojna odvisnost ključnih infrastruktur v državah članicah in različne ravni varovanja ključne infrastrukture v državah članicah kažejo na to, da bi vzpostavitev horizontalnega večsektorskega orodja Skupnosti za izmenjavo informacij in opozoril o varovanju ključne infrastrukture povečala varnost državljanov.

(11) Glede na to, da bo v prihodnje na razpolago komunikacijsko omrežje vseevropskih telematskih storitev med upravami (S-TESTA) ali drugo varno omrežje, ki ga bo upravljala Komisija, bi se morala Komisija odločiti o najustreznejši tehnološki obliki za omrežje CIWIN in od končnih uporabnikov zahtevati, da izpolnijo tehnične zahteve, ki jih bo določila.

(12) Za izmenjavo informacij o varovanju ključne infrastrukture med ustreznimi zainteresiranimi stranmi je potreben odnos, ki temelji na zaupanju, tako da zaščitene ali občutljive informacije, ki so bile prostovoljno izmenjane, niso javno razkrite in da so te občutljive informacije ustrezno varovane.

(13) Dostop do omrežja CIWIN bi bilo treba omejiti na v skladu z določenimi pogoji, postopki in varnostnimi ukrepi pooblaščene uporabnike. Dostop uporabnikov v državah članicah bi bilo treba omejiti na pristojne nacionalne organe, dostop na Komisiji pa na pristojne službe.

(14) Stroške, ki bi nastali zaradi delovanja omrežja CIWIN na ravni Skupnosti, bi bilo treba poravnati iz sredstev Skupnosti in/ali iz ustreznih programov Skupnosti.

(15) Stroške, ki bi nastali zaradi delovanja omrežja CIWIN na nacionalni ravni, bi morale financirati države članice same, razen če v predpisih Skupnosti ni določeno drugače.

(16) Ker cilja predlaganega ukrepa, in sicer varne in hitre izmenjave informacij med državami članicami, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov predvidenega ukrepa lažje doseže na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(17) Ta odločba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1 Vsebina

Ta odločba vzpostavlja varen informacijski in komunikacijski sistem opozarjanja – informacijsko omrežje za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) – za pomoč državam članicam pri izmenjavi informacij o skupnih grožnjah, šibkih točkah ter ustreznih ukrepih in strategijah za zmanjševanje tveganj, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.

Člen 2 Opredelitev pojmov

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

„Ključna infrastruktura“ pomeni tiste infrastrukturne zmogljivosti, sisteme ali njihove dele, ki se nahajajo v državah članicah in so bistveni za vzdrževanje ključnih družbenih funkcij, in sicer zdravja, varnosti, zaščite, gospodarske in družbene blaginje ljudi, ter katerih okvara ali uničenje bi imelo v državi članici resne posledice zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij.

„Država članica udeleženka“ pomeni državo članico, ki je s Komisijo podpisala memorandum o soglasju.

„Izvršilni organ omrežja CIWIN“ pomeni kontaktno točko omrežja CIWIN v zadevni državi članici ali na Komisiji, ki zagotavlja ustrezno uporabo omrežja CIWIN in skladnost s smernicami za uporabo znotraj zadevne države članice oziroma Komisije.

„Grožnja“ pomeni vsak znak, okoliščino ali dogodek, ki lahko okvari ali uniči ključno infrastrukturo ali kateri koli njen element.

Člen 3Udeležba

Udeležba pri uporabi omrežja CIWIN je odprta za vse države članice. Za udeležbo v omrežju CIWIN je potreben podpis memoranduma o soglasju, v katerem so navedene tehnične in varnostne zahteve, ki se uporabljajo za omrežje CIWIN, ter informacije o spletiščih, priključenih na omrežje CIWIN.

Člen 4 Funkcije

1. Omrežje CIWIN ima naslednji dve funkciji:

2. funkcijo elektronskega foruma za izmenjavo informacij v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture;

3. funkcijo hitrega opozarjanja, ki državam članicam udeleženkam in Komisiji omogoča objavo opozoril o neposrednih tveganjih in grožnjah za ključno infrastrukturo.

4. Elektronski forum sestavljajo stalna področja in spremenljiva področja.

Stalna področja so trajno vključena v sistem. Čeprav se vsebina teh področij lahko prilagodi, jih ni mogoče ukiniti ali preimenovati in ni mogoče dodati novih stalnih področij. Priloga I vsebuje seznam stalnih področij.

Spremenljiva področja se ustvarijo na zahtevo in za točno določen namen. Ko je njihov prvotni namen dosežen, se ukinejo. Priloga II vsebuje seznam spremenljivih področij, ki se ustvarijo ob vzpostavitvi omrežja CIWIN.

Člen 5Vloga držav članic

5. Vsaka država članica udeleženka imenuje izvršilni organ omrežja CIWIN in o tem uradno obvesti Komisijo. Posamezen izvršilni organ omrežja CIWIN je odgovoren za dodelitev in zavrnitev pravic dostopa do omrežja CIWIN znotraj zadevne države članice.

6. Države članice udeleženke omogočijo dostop do omrežja CIWIN v skladu s smernicami, ki jih sprejme Komisija.

7. Države članice udeleženke zagotovijo in redno posodabljajo pomembne informacije o varovanju ključne infrastrukture, ki so v skupnem interesu EU.

Člen 6Vloga Komisije

8. Komisija je odgovorna za:

9. tehnični razvoj in upravljanje omrežja CIWIN, vključno z njegovo informacijsko strukturo in elementi za izmenjavo informacij;

10. določitev smernic za uporabo sistema, vključno z zaupnostjo, prenosom, shranjevanjem, arhiviranjem in izbrisom informacij. Komisija prav tako določi pogoje in postopke za odobritev neomejenega ali omejenega dostopa do omrežja CIWIN.

11. Komisija imenuje izvršilni organ omrežja CIWIN, odgovoren za dodelitev in zavrnitev pravic dostopa do omrežja CIWIN znotraj Komisije.

12. Komisija zagotovi in redno posodablja pomembne informacije o varovanju ključne infrastrukture, ki so v skupnem interesu EU.

Člen 7Varnost

13. Omrežje CIWIN se vzpostavi kot varen zaupen sistem, v katerem se lahko obdelujejo informacije do ravni RESTREINT UE.

Komisija se odloči o najustreznejši tehnološki obliki za omrežje CIWIN in uporabniki morajo izpolniti tehnične zahteve, ki jih določi Komisija.

Stopnja tajnosti omrežja CIWIN se lahko po potrebi poviša.

14. Pravice dostopa do dokumentov se uporabnikom dodelijo samo po potrebi in pri tem se vedno upoštevajo posebna navodila avtorja glede varovanja in razširjanja posameznega dokumenta.

15. Države članice in Komisija sprejmejo potrebne varnostne ukrepe, s katerimi:

16. nepooblaščenim osebam preprečijo dostop do omrežja CIWIN;

17. zagotovijo, da imajo pooblaščene osebe pri uporabi omrežja CIWIN dostop le do tistih podatkov, za katere so pristojne;

18. nepooblaščenim osebam preprečijo branje, kopiranje, spreminjanje ali izbris informacij iz sistema.

19. Vnos informacij v omrežje CIWIN ne vpliva na lastništvo zadevnih informacij. Za informacije so odgovorni izključno pooblaščeni uporabniki, ki so informacije poslali, in ti pooblaščeni uporabniki tudi zagotovijo, da je vsebina informacij popolnoma v skladu z obstoječim pravom Skupnosti in obstoječim nacionalnim pravom.

Člen 8Smernice za uporabo

Komisija razvije in redno posodablja smernice za uporabo, ki vsebujejo popolne podatke o funkcijah in vlogah omrežja CIWIN.

Člen 9Stroški

Stroški, ki nastanejo v povezavi z upravljanjem, vzdrževanjem in osrednjim delovanjem omrežja CIWIN, bremenijo proračun Skupnosti. Stroški, povezani z dostopom uporabnikov do omrežja CIWIN v državah članicah udeleženkah, bremenijo države članice udeleženke.

Člen 10Pregled

Komisija pregleda in oceni delovanje omrežja CIWIN vsake tri leta ter državam članicam predloži redna poročila.

V prvem poročilu, ki se predloži v treh letih po začetku veljavnosti te odločbe, se predvsem navedejo tisti elementi zadevnega omrežja Skupnosti, ki jih je treba izboljšati ali prilagoditi. Vanj se vključijo tudi vsi predlogi sprememb ali prilagoditev te odločbe, ki so po mnenju Komisije potrebni.

Člen 11Datum začetka uporabe

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2009.

Člen 12Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

STALNA PODROČJA OMREŽJA CIWIN

Stalna področja iz člena 4 so:

20. področja za države članice, pri čemer ima vsaka država članica udeleženka možnost, da ustvari lastno področje na portalu omrežja CIWIN. Za organizacijo, upravljanje in vsebino tega področja so odgovorne izključno države članice. Dostop do področja posamezne države članice imajo izključno uporabniki iz zadevne države članice;

21. področja za sektorje, ki zajemajo enajst ločenih sektorjev: kemično industrijo, energetiko, finance, živila, zdravje, informacijske in komunikacijske tehnologije, jedrski gorivni ciklus, raziskovalno infrastrukturo, vesolje, promet ter vodo. Ustvari se tudi večsektorsko podpodročje za splošne teme in vprašanja, ki zadevajo več sektorjev.

22. področje za izvršilne organe omrežja CIWIN, namenjeno strateškemu usklajevanju in sodelovanju za spodbujanje in krepitev dela in komunikacije glede varovanja ključne infrastrukture. Dostop do tega področja imajo izključno izvršilni organi omrežja CIWIN;

23. področje za zunanje sodelovanje EU, ki se osredotoča na ozaveščanje o zunanjem sodelovanju pri varovanju ključne infrastrukture in o standardih varovanja ključne infrastrukture zunaj EU;

24. kontaktni oddelek, ki bi pomagal pri iskanju kontaktnih podatkov drugih uporabnikov omrežja CIWIN ali strokovnjakov za varovanje ključne infrastrukture.

PRILOGA II

SPREMENLJIVA PODROČJA OMREŽJA CIWIN

Spremenljiva področja iz člena 4 so:

25. področje za strokovne delovne skupine, ki zagotavlja podporo delu strokovnih skupin za varovanje ključne infrastrukture;

26. področje za projekte z informacijami o projektih, ki jih financira Komisija;

27. področje za opozorila, ki se lahko ustvari, če se v sistemu hitrega opozarjanja pošlje opozorilo, in pomeni komunikacijski kanal med dejavnostmi v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture;

28. področje za posebne teme, ki bo namenjeno posameznim temam.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Odločba Sveta o informacijskem omrežju za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN)

2. OKVIR ABM/ABB (UPRAVLJANJE NA PODLAGI DEJAVNOSTI/OBLIKOVANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI)

Dejavnost 18 05: Varnost in varstvo svoboščin

Cilj 2: Varovanje ključne infrastrukture

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Proračunska vrstica: 18 05 08 00

Ime postavke: Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Od leta 2009 naprej

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

18 05 08 00 | neobvezni | dif.[5] | NE | NE | NE | 3A |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[6] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[7] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |

Odobritve plačil | b+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[8] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,585 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[9] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2. EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Cilj omrežja CIWIN je zlasti omogočanje usklajevanja in sodelovanja glede informacij o varovanju ključne infrastrukture na ravni EU. Kar je najpomembneje, zagotoviti bi moral varno in strukturirano izmenjavo informacij ter s tem omogočiti uporabnikom, da se hitro in učinkovito seznanijo z najboljšimi praksami v drugih državah članicah EU, in državam članicam, da uporabijo sistem hitrega opozarjanja v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Čeprav je vsaka država članica odgovorna za varovanje ključne infrastrukture v svoji pristojnosti, je vseevropski čezmejni forum za izmenjavo informacij, ki bi zagotavljal, da so informacije na razpolago vsem državam članicam, katerim bi lahko koristile, gotovo mogoče vzpostaviti samo na ravni EU. Nobena država članica sama ne more zagotoviti vseevropske izmenjave informacij ali hitrih opozoril. Zato je jasno, da prizadevanja na ravni EU prinašajo dodano vrednost usklajevanja informacij, ki so lahko že na razpolago, ampak niso izmenjane z drugimi. Samo evropski pristop lahko zagotovi, da so države članice, ki želijo izmenjevati in prejemati informacije, obravnavane enakovredno, da pri sodelovanju ni geografske diskriminacije med državami članicami ter da informacije dejansko pridejo do tistih, ki jih želijo prejemati.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Omrežje CIWIN bi moralo zlasti spodbujati razvoj ustreznih ukrepov za olajševanje izmenjave najboljših praks, hkrati pa prevzeti vlogo sredstva za varno obveščanje o neposrednih grožnjah in opozorilih. Sistem bi moral zagotavljati, da bi imeli pravi ljudje prave informacije ob pravem času.

Vzpostavitev omrežja CIWIN je bila predvidena že v Sporočilu o Evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture in samo omrežje CIWIN kot informacijsko orodje je eden od operativnih ciljev programa EPCIP. Kljub temu je mogoče opredeliti operativni (pod)cilj, ki ga namerava doseči omrežje CIWIN:

- zagotavljati informacijsko orodje, ki bo olajšalo sodelovanje pri varovanju ključne infrastrukture med državami članicami, ponujalo učinkovito in hitro možnost, ki bi nadomestila pogosto zamudne metode iskanja informacij, ter državam članicam omogočilo neposredno komunikacijo in vnos informacij, ki se jim zdijo pomembne.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Za oceno napredka omrežja CIWIN bi bilo treba uporabiti naslednje kazalnike:

- število držav članic udeleženk v sistemu omrežja CIWIN (da bi sistem štel za uspešnega, bi ga moralo redno uporabljati vsaj 20 držav članic),

- stopnjo zaupnosti izmenjanih informacij (ali vnašajo države članice samo nezaupne informacije ali tudi zaupne informacije),

- dejstvo, ali strokovne skupine za varovanje ključne infrastrukture uporabljajo omrežje CIWIN kot glavno orodje za izmenjavo mnenj, s katero bi dosegle svoje cilje (npr. opredelitev meril za določanje ključne infrastrukture v posameznih sektorjih).

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Po zaključku testnega obdobja (pilotnega projekta o omrežju CIWIN) leta 2009 bo Komisija organom držav članic poslala kratke vprašalnike, da bi ocenila njihovo zadovoljstvo s sistemom in preverila, ali prispeva k doseganju splošnih ciljev pobude za omrežje CIWIN (ter predlagala morebitne nove funkcije ali ukinitev funkcij, ki ne bi dobro delovale).

Poleg tega je bila opravljena ocena učinka, ki je priložena temu predlogu.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Ureditev nadzora in vrednotenja bi se morala v glavnem osredotočati na načelo zadovoljstva uporabnikov.

- Potem bi morala Komisija vsake tri leta pregledati delovanje sistema. Njen pregled bo temeljil na mnenjih držav članic, pridobljenih na rednih sestankih kontaktnih točk za varovanje ključne infrastrukture.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Omrežje CIWIN se bo vrednotilo glede na kazalnike iz točke 6.1 po prvih treh letih od vzpostavitve omrežja.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Zaščita finančnih interesov Skupnosti ter boj proti goljufijam in nepravilnostim sta sestavni del te odločbe.

Za upravni nadzor nad pogodbami in plačili bo odgovorna ustrezna služba Komisije. Ustrezne službe Komisije bodo na vseh stopnjah projektnega cikla nadzorovale tudi vsak posel, financiran na podlagi te odločbe. Pri nadzoru se bodo upoštevale pogodbene obveznosti, pa tudi načela analize stroškov in koristi ter dobrega finančnega poslovodenja.

Poleg tega je treba v vsakem sporazumu ali pogodbi, sklenjeni na podlagi te odločbe, izrecno predvideti nadzor porabe, odobrene v okviru projektov/programov, in ustreznega izvajanja dejavnosti ter finančno kontrolo, ki jo bo izvajala Komisija, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), in revizije, ki jih bo opravljalo Računsko sodišče, po potrebi na kraju samem. Komisija (OLAF) bo pooblaščena za opravljanje pregledov in inšpekcij na kraju samem v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi.

Posebna pozornost bo namenjena naravi odhodkov (upravičenosti odhodkov), spoštovanju proračunov (dejanskih odhodkov) ter preverjanju podpornih informacij in ustrezne dokumentacije (dokazil o odhodkih).

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

(18) (19) Uradniki ali začasno osebje[11] (XX 01 01) | (20) AD | (21) 0,5 | (22) 0,5 | (23) 0,5 | (24) 0,5 | (25) 0,5 |

AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

Osebje[12], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[13], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Glavna naloga uradnikov Komisije bo usmerjena v opravljanje nalog upravljavca omrežja CIWIN. Tako bodo uradniki Komisije odgovorni za oblikovanje rešitev, upravljali bodo zahtevke za ustvarjanje spremenljivih področij ter ustvarjali spremenljiva področja in ukinjali neuporabljana ali opuščena področja. Vloga upravljavca bo namenjena Komisiji.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč skupaj | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0, 117 | 0, 117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) skupaj | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Glej točko 8.2.1. |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Se ne uporablja. |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |

XX 01 02 11 03 – Odbori[15] | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), skupaj | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Se ne uporablja. |

[1] UL C , , str. .

[2] UL C , , str. .

[3] 14894/04.

[4] COM(2006) 786 konč.

[5] Diferencirana sredstva.

[6] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[7] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[8] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[9] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[10] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[11] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[12] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[13] Te stroške referenčni znesek krije.

[14] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[15] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.