DOPOLNILNO PISMO št. 2 K PREDLOGU SPLOŠNEGA PRORAČUNA ZA LETO 2014 IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Splošni izkaz prihodkov Oddelek I – Parlament Oddelek II – Evropski svet in Svet Oddelek III − Komisija Oddelek IV – Sodišče Evropske unije Oddelek V – Računsko sodišče Oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor Oddelek VII – Odbor regij Oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje /* COM/2013/0719 final - 2013/ () */





DOPOLNILNO PISMO št. 2 K PREDLOGU SPLOŠNEGA PRORAČUNA ZA LETO 2014 IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Splošni izkaz prihodkov Oddelek I – Parlament Oddelek II – Evropski svet in Svet Oddelek III − Komisija Oddelek IV – Sodišče Evropske unije Oddelek V – Računsko sodišče Oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor Oddelek VII – Odbor regij Oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje Ob upoštevanju: – Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 PDEU, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom), zlasti člena 106a Pogodbe Euratom, – Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[1], zlasti člena 39 Uredbe, – predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je Komisija predstavila 28. junija 2013[2], – dopolnilnega pisma št. 1 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki ga je Komisija predstavila 18. septembra 2013,[3] Evropska komisija iz razlogov, navedenih v obrazložitvenem memorandumu, proračunskemu organu predlaga dopolnilno pismo št. 2 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014. KAZALO 1 Uvod.. 5 2 Popravek napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (TLS) 5 3 Kmetijstvo in ribištvo.. 6 3.1 Glavne predlagane spremembe. 6 3.2 Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)¾ odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila 7 3.2.1 Pregled. 7 3.2.2 Podrobne pripombe. 8 3.3 Mednarodni sporazumi o ribolovu.. 12 3.4 Spremembe proračunskih opomb. 12 4 Prenos programov porabe na izvajalske agencije. 12 4.1 Razlogi za prenos. 12 4.1.1 Najučinkovitejša uporaba izvajalskih agencij 12 4.1.2 Analiza stroškov in koristi: izbrana možnost prenosa nalog. 13 4.1.3 Podrobnejša analiza stroškov in koristi 14 4.1.4 Prilagoditev „uravnoteženega“ pristopa, ki se uporablja v PP 2014. 15 4.2 Predlagani prenos programov po razdelkih VFO.. 15 4.3 Vpliv na človeške in finančne vire v izvajalskih agencijah.. 16 4.4 Vpliv na človeške in finančne vire v Komisiji 17 4.4.1 Prenos nalog na izvajalske agencije: prihranki v Komisiji 17 4.4.2 Zagotavljanje splošne proračunske nevtralnosti 17 4.4.3 Ohranitev višine finančnih sredstev za programe. 18 4.5 Postopek prenosa: naslednji koraki 19 5 Oblikovanje funkcionalne skupine AST/SC.. 20 5.1 Pregled kadrovskih predpisov: oblikovanje nove funkcionalne skupine AST/SC.. 20 5.2 Vpliv na kadrovske načrte. 20 6 Zaključek.. 20 7 Zbirna razpredelnica po razdelkih večletnega finančnega okvira.. 21 IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza po oddelkih v proračunskem formatu. 1 Uvod Dopolnilno pismo št. 2 (DP 2) k predlogu proračuna za leto 2014 (PP 2014) zajema naslednje: ¾ Popravek napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (TLS, tj. carine in prelevmani v sektorju sladkorja), ki naj bi jih prejeli v letu 2014, da se upošteva trend prejetih TLS do zdaj v letu 2013. ¾ Posodobitev ocenjenih potreb glede kmetijskih odhodkov, razčlenjeno po proračunskih vrsticah. DP 2/2014 poleg spremenljivih tržnih dejavnikov vključuje tudi vpliv odločitev, sprejetih v kmetijskem sektorju po pripravi PP 2014, popravljene ocene potreb po nekaterih neposrednih plačilih, pa tudi vse predloge, ki bodo predvidoma imeli velik vpliv v prihajajočem proračunskem letu. ¾ Podatke o razvoju na področju mednarodnih sporazumov o ribolovu. ¾ Posledice, ki ga bo imel za človeške in finančne vire predvideni prenos upravljanja operativnih programov na izvajalske agencije v okviru novega večletnega finančnega okvira. ¾ Vključitev nove funkcionalne skupine AST/SC v kadrovske načrte institucij in organov EU. Neto proračunski vpliv teh sprememb je znižanje v višini 4,9 milijona EUR v primerjavi s predlogom proračuna za leto 2014 (vključno z DP 1/2014) v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil. Komisija pa s tem dopolnilnim pismom tudi opozarja Evropski parlament in Svet na nekatere nujne ukrepe, če bi prišlo do zamude pri sprejetju nekaterih pravnih podlag v okviru večletnega finančnega okvira (VFO) za obdobje 2014–2020, in predlagane popravne ukrepe, ki bi lahko bili potrebni pred začetkom veljavnosti novih pravnih podlag. Politični dogovor o novem VFO je bil dosežen junija 2013 in pravne podlage nekaterih programov za obdobje 2014–2020 so še v pripravi. Če nekateri izmed teh programov ne bi bili sprejeti pred koncem leta 2013, bi to ustvarilo pravno praznino, zlasti za tekoče programe, ki se iztečejo konec leta 2013 in bodo združeni v nove programe in instrumente. Da bi zagotovila kontinuiteto izvajanja tekočih (že odobrenih) programov in ob upoštevanju političnega dogovora, doseženega v pogajanjih o novih programih in z njimi povezanih finančnih sredstvih v okviru VFO, namerava Komisija še naprej uporabljati odobritve za tehnično pomoč in odhodke za upravno podporo, potrebne za pravilno izvajanje programov, tudi v primeru prehodnega obdobja pred končnim sprejetjem novih pravnih podlag. 2 Popravek napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (TLS) Septembra leta 2013 je Komisija sprejela dopolnilno pismo k predlogu spremembe proračuna št. 6/2013[4], da bi popravila svoje napovedi za TLS (tj. carinske dajatve in prelevmane na sladkor), ki naj bi se v proračun vplačala v letu 2013. V skladu s členom 16 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 je bil ta popravek potreben, da bi se upošteval znaten izpad carin, dejansko vplačanih v proračun EU do avgusta 2013, v primerjavi z napovedmi zneska, ki naj bi bil vplačan do tega datuma. Komisija je na tej podlagi predlagala, naj se dodatni izpad TLS v višini okrog 1,8 milijarde EUR (ali zmanjšanje za 11 %) v primerjavi z zneskom, vključenim v PSP 6/2013, izravna z ustreznim povišanjem prispevkov držav članic iz naslova BND v letu 2013. Na podlagi predlaganega popravka za leto 2013 iz dopolnilnega pisma k PSP 6/2013 Komisija predlaga, da se napoved TLS, vključena v PP 2014 (18 086 milijonov EUR), prilagodi tako, da se ocena za leto 2014 popravi na 16 186 milijonov EUR, in sicer na podlagi naslednjih predpostavk: ¾ V skladu z dopolnilnim pismom k PSP 6/2013 bi ekstrapolirana realizacija TLS za konec leta 2013 znašala 14 984 milijonov EUR. ¾ Napovedano gibanje uvoza iz držav zunaj EU v letu 2014, dogovorjeno na zasedanju Svetovalnega odbora za lastna sredstva maja 2013, in sicer v višini 8 %, je treba uporabiti pri ekstrapolaciji realizacije za leto 2013. Nastali primanjkljaj v TLS v višini približno 1,9 milijarde EUR (ali zmanjšanje za 11 %) glede na prvotne napovedi, vključene v PP 2014, je treba izravnati z ustreznim povišanjem prispevkov držav članic iz naslova BND v letu 2014. Porazdelitev tega vpliva na države članice je prikazana v prilogi v proračunskem formatu. 3 Kmetijstvo in ribištvo 3.1 Glavne predlagane spremembe Po sedanjem DP 2/2014 se znesek skupnih odobritev, ki se zahteva za razdelek 2 v letu 2014, ocenjuje na 59 247,7 milijona EUR. Pri tem do ustrezne zgornje meje VFO ostane razlika v višini 55,3 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti. Spremembe, predlagane v DP 2/2014, so nevtralne v smislu odobritev glede na PP 2014, in sicer tako za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) kot tudi za mednarodne sporazume o ribolovu. Kot v PP 2014 so kmetijski odhodki, ki se financirajo iz EKJS, v DP 2/2014 vključeni na ravni neto posebne zgornje meje za leto 2014, tj. 43 778,1 milijona EUR[5]. Še vedno je treba uporabiti mehanizem finančne discipline za neposredne pomoči, saj napovedi za odhodke, povezane s trgom, in neposredne pomoči presegajo to neto posebno zgornjo mejo. Vendar je predvidena raven odhodkov nad zgornjo mejo nižja kot v PP 2014 in znesek finančne discipline se lahko temu ustrezno popravi navzdol. To je neto rezultat višjih ocenjenih namenskih prejemkov, ki naj bi bili na voljo v letu 2014 (večinoma zaradi povečanja zneskov, ki so bili na voljo v letu 2013 in preneseni v leto 2014), ter popravljenih ocen za potrebe kritja odhodkov EKJS. Tudi odobritve plačil za EKJS v DP 2/2014 so v primerjavi s PP 2014 ostale nespremenjene, tj. 43 777 milijonov EUR. Kar zadeva mednarodne sporazume o ribolovu, je v DP 2/2014 predlagano, da se znesek odobritev za prevzem obveznosti poveča za 7,3 milijona EUR, znesek odobritev plačil pa za 10,3 milijona EUR, in sicer v proračunskem členu 11 03 01 Sporazumi o trajnostnem ribolovu, pri čemer se ta povečanja izravnajo z ustreznim zmanjšanjem v proračunski vrstici za rezervo. Naslednja razpredelnica povzema vpliv DP 2/2014 na razdelek 2: (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP – || Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) || 43 778,1 || 43 777,0 || || || 43 778,1 || 43 777,0 – || Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) || 13 991,0 || 11 655,1 || || || 13 991,0 || 11 655,1 – || Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o trajnostnem ribolovu, od tega: || 1 017,3 || 765,7 || || || 1 017,3 || 765,7 || – || Sporazumi o trajnostnem ribolovu ¾ operativna vrstica (11 03 01) || 22,4 || 22,4 || +7,3 || +10,3 || 29,7 || 32,7 || – || Sporazumi o trajnostnem ribolovu ¾ rezerva (40 02 41) || 122,7 || 122,7 || –7,3 || –10,3 || 115,3 || 112,3 – || Okolje in podnebni ukrepi (Life) || 404,6 || 263,0 || || || 404,6 || 263,0 – || Ukrepi, ki se financirajo v okviru pooblastil Komisije in posebnih pristojnosti, poverjenih Komisiji || 6,3 || 3,0 || || || 6,3 || 3,0 – || Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi || p.m. || 18,3 || || || p.m. || 18,3 – || Decentralizirane agencije || 50,4 || 50,4 || || || 50,4 || 50,4 Skupaj || 59 247,7 || 56 532,5 || 0,0 || 0,0 || 59 247,7 || 56 532,5 Zgornja meja || 59 303,0 || || || || 59 303,0 || Razlika do zgornje meje || 55,3 || || || || 55,3 || Od tega EKJS || 43 778,1 || 43 777,0 || 0,0 || 0,0 || 43 778,1 || 43 777,0 Posebna zgornja meja || 44 130,0 || || || || 44 130,0 || Neto prerazporeditve med EKJS in EKSRP || 351,9 || || || || 351,9 || Razlika do posebne zgornje meje || 0,0 || || || || 0,0 || 3.2 Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)¾ odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila 3.2.1 Pregled Namen DP 2/2014 je zagotoviti, da kmetijski proračun temelji na najnovejših gospodarskih podatkih in zakonodajnem okviru. Do septembra ima Komisija na razpolago prve napovedi ravni proizvodnje za leto 2013 in obetov za kmetijske trge, kar je podlaga za posodobljene ocene proračunskih potreb za leto 2014. Poleg tega, da to DP 2/2014 upošteva tržne dejavnike, vključuje tudi vpliv vseh zakonodajnih odločitev, sprejetih v kmetijskem sektorju po pripravi PP 2014, predloge Komisije ter izid političnih pogajanj o novih pravnih podlagah za obdobje 2014–2020 za kmetijstvo. Na splošno se v DP 2/2014 ocenjuje, da znašajo potrebe EKJS (pred uporabo „mehanizma finančne discipline“) za leto 2014 45 720 milijonov EUR v primerjavi s 45 653 milijoni EUR iz PP 2014. To je neto rezultat nekoliko nižjih potreb v poglavju 05 02 „Intervencije na kmetijskih trgih“ (–27 milijonov EUR) ter dodatnih potreb za poglavja 05 03 „Neposredne pomoči“ (+38 milijonov EUR), 05 07 „Revizija odhodkov za kmetijstvo“ (+53 milijonov EUR) in 05 08 „Strategija in usklajevanje politike“ (+3 milijoni EUR). Predvideni znesek za namenske prejemke, ki naj bi bil na voljo leta 2014, se je občutno povečal, in sicer z 828 milijonov EUR v PP 2014 na 1 464 milijonov EUR v DP 2/2014 (+636 milijonov EUR). To povečanje je v glavnem posledica prenosa namenskih prejemkov z leta 2013 v leto 2014: ¾ Ob pripravi PP 2014 še ni bilo mogoče predpostavljati, kakšno bo izvrševanje EKJS v letu 2013. ¾ Del odhodkov za leto 2013 se lahko krije s prenosom namenskih prejemkov iz leta 2012, ki je bil višji od pričakovanega, ter z dodatnimi namenskimi prejemki, ki izhajajo iz odločitev o potrditvi obračunov, sprejetih v letu 2013. Posledično znesek v višini 615 milijonov EUR namenskih prejemkov, prejetih leta 2013, ne bo potreben za kritje odhodkov v navedenem letu. ¾ DP 2/2014 vključuje prenos tega zneska v višini 615 milijonov EUR iz leta 2013 v leto 2014, zaradi česar se bo ustrezno zmanjšal znesek odobritev, zahtevanih v letu PP 2014. ¾ Poleg tega Komisija pričakuje majhno povečanje namenskih prejemkov, ki so bili ustvarjeni v letu 2014 (+21 milijonov EUR) in izhajajo iz pričakovane dodatne dajatve na mleko, na podlagi številk, o katerih so poročale države članice v zakonitih rokih. Zaradi teh popravkov bi bilo treba za pokritje potreb EKJS za leto 2014 zagotoviti 44 681 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, vključno z zneskom 424,5 milijona EUR za oblikovanje rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju. Kar zadeva PP 2014, ta skupni znesek presega neto posebno zgornjo mejo EKJS v višini 43 778,1 milijona EUR, kar pomeni, da je treba odobritve za neposredne pomoči zmanjšati z uporabo mehanizma finančne discipline. Vendar je znesek finančne discipline v DP 2/2014 (902,9 milijona EUR) manjši od prvotnih ocen iz PP 2014 (1 471,4 milijona EUR). V skladu s tem bo Komisija predlagala novo prilagoditveno stopnjo za neposredna plačila, ki bo bistveno nižja od stopnje, oblikovane na podlagi PP 2014 (–2,453658 % v primerjavi z –4,001079 %).[6] Po uporabi mehanizma finančne discipline so potrebe EKJS v letu 2014 v DP 2/2014 določene v višini 45 242,1 milijona EUR, medtem ko so v PP 2014 znašale 44 606,1 milijona EUR. Ob upoštevanju namenskih prejemkov v višini 1 464 milijonov EUR odobritve za prevzem obveznosti za EKJS, zahtevane za leto 2014 v DP 2/2014, ostajajo (kot v PP 2014) na ravni neto posebne zgornje meje, tj. 43 778,1 milijona EUR. Tudi odobritve plačil, zahtevane za EKJS v letu 2014, v primerjavi s PP 2014 ostajajo nespremenjene, tj. 43 777 milijonov EUR. 3.2.2 Podrobne pripombe 05 02 – Intervencije na kmetijskih trgih (odobritve –263 milijonov EUR) (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Intervencije na kmetijskih trgih || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) Potrebe || 2 724 || –27 || 2 697 Ocenjeni namenski prejemki, na voljo v letu 2014 || 228 || +236 || 464 Zahtevane odobritve || 2 496 || –263 || 2 233 Na splošno predpostavke, na katerih temelji to DP 2/2014, potrjujejo oceno v trenutku PP 2014, ko so bile napovedi v zvezi z večino kmetijskih trgov ugodne. Spremembe, predlagane v tem DP 2/2014, so večinoma tehnične narave in se nanašajo samo na majhne zneske. Skupne potrebe za intervencije na kmetijskih trgih so za 27 milijonov EUR nižje v primerjavi s PP 2014. Poleg tega se ocenjuje, da bo za poglavje 05 02 na voljo 236 milijonov EUR dodatnih namenskih prejemkov, tako da se bodo zahtevane odobritve lahko zmanjšale za 263 milijonov EUR v primerjavi s PP 2014. Najpomembnejše spremembe so na kratko opisane v nadaljevanju. Za sadje in zelenjavo so ocenjene potrebe za operativne programe organizacij proizvajalcev (proračunska postavka 05 02 08 03) nekoliko manjše (–5 milijonov EUR), kot je predvideno v PP 2014. To je posledica posodobljene ocene dejanskega upoštevanja ukrepov in nekoliko popravljenih številk za nacionalne načrte za leti 2013 in 2014, pri čemer se upošteva tudi ocena finančnega učinka morebitnega delnega povračila nacionalne finančne pomoči iz proračuna EU, ki so jo nekatere države članice odobrile v skladu s členom 103e(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007. Vendar pa so odobritve, predlagane v tem DP 2/2014, dejansko za 241 milijonov EUR nižje kot v PP 2014, ker je bilo za sadje in zelenjavo dodeljeno za 236 milijonov EUR več prejemkov. Kar zadeva vinski sektor, so bile številke iz PP 2014 posodobljene, da bi se vključil izid pogajanj o novi uredbi o enotni SUT (skupna ureditev trgov) v okviru reforme SKP (skupna kmetijska politika), na podlagi katerega se je skupni znesek za nacionalne programe podpore povečal za 5,6 milijona EUR[7], ter da bi se upoštevale najnovejše številke o izvajanju teh programov. Zato DP 2/2014 za proračunsko postavko 05 02 09 08 predlaga povečanje v višini 8 milijonov EUR. Spremembe v zvezi z drugimi rastlinskimi proizvodi/ukrepi (proračunski člen 05 02 11) zadevajo programe POSEI in pomoč za organizacije proizvajalcev hmelja. Ocene iz PP 2014 o uporabi prilagojene zgornje meje za regije POSEI[8] so bile posodobljene, kar je povzročilo manjše dodatno povečanje odobritev (+2 milijona EUR) za ukrepe za podporo trgu, ki se financirajo iz proračunske postavke 05 02 11 04, medtem ko je bil znesek za potrebe po neposrednih pomočeh v teh regijah (financira se iz proračunskih postavk 05 03 02 50 in 05 03 02 52) popravljen navzdol. Povečanje v višini 2,3 milijona EUR v primerjavi s PP 2014 se zahteva za hmelj, ker se bo shema pomoči za podporo organizacijam proizvajalcev po izidu pogajanj o novi uredbi o enotni SUT še naprej izvajala. Za mleko in mlečne izdelke se v DP 2/2014 predlaga zmanjšanje zneska odobritev za shemo mleko za šole v višini 3 milijonov EUR (proračunska postavka 05 02 12 08), ker začasni podatki o izvrševanju v letu 2013 nakazujejo, da bo udeležba držav članic pri shemi manjša od prvotnih pričakovanj. Zato so bile predpostavke iz PP 2014 popravljene, po novem pa je predlagan nižji znesek. Poleg tega se odobritve, potrebne v letu 2014 za zasebno skladiščenje masla (proračunska postavka 05 02 12 04), zmanjšajo za 3 milijone EUR, kar odraža manjše količine, za katere so bili predloženi zahtevki za pomoč v letu 2013. Predlaga se, da se odobritve za proračunski člen 05 02 15 (prašičje meso, jajca in perutninsko meso ter čebelarski in drugi živalski izdelki) zmanjšajo za 27 milijonov EUR, kar odraža revidirane potrebe za izvozna nadomestila za perutnino (proračunska postavka 05 02 15 05) potem, ko so bile stopnje nadomestila določene na nič. 05 03 – Neposredne pomoči (odobritve +206 milijonov EUR) (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Neposredne pomoči || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) Pred finančno disciplino (brez rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju) Potrebe || 42 888 || +38 || 42 926 Ocenjeni namenski prejemki, na voljo v letu 2014 || 600 || +400 || 1 000 Zahtevane odobritve || 42 288 || –362 || 41 926 Po finančni disciplini (vključno z rezervo za krizne razmere v kmetijskem sektorju) Potrebe || 41 841 || +606 || 42 447 Ocenjeni namenski prejemki, na voljo v letu 2014 || 600 || +400 || 1 000 Finančna disciplina || 1 471 || –569 || 903 Zahtevane odobritve || 41 241 || +206 || 41 447 V primerjavi s PP 2014 so odobritve, zahtevane za poglavje 05 03, popravljene navzgor za 206 milijonov EUR. Ta sprememba je skupni učinek nekoliko večjih potreb pred finančno disciplino (+38 milijonov EUR) in nižjega zneska finančne discipline (569 milijonov EUR), ki ju delno nadomešča povečanje zneska namenskih prejemkov (400 milijonov EUR). Največje so spremembe v zvezi s shemo enotnega plačila, shemo enotnega plačila na površino in ukrepi posebne podpore na podlagi člena 68 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009. V DP 2/2014 je znesek odobritev za shemo enotnega plačila (proračunska postavka 05 03 01 01) v primerjavi s PP 2014 zmanjšan za 24 milijonov EUR. Potrebe za to shemo (pred finančno disciplino) so se zmanjšale za približno 79 milijonov EUR, kar ustreza prehodu nekaterih držav članic na ukrepe vezane pomoči v skladu s členom 68 Uredbe (ES) št. 73/2009. Poleg tega se je znesek finančne discipline, uporabljen za to proračunsko postavko, zmanjšal za 455 milijonov EUR, medtem ko so se prihodki za to postavko povečali za 400 milijonov EUR. Za shemo enotnega plačila na površino (proračunska postavka 05 03 01 02) DP 2/2014 predlaga povečanje proračunskih odobritev za 80 milijonov EUR, od tega 23 milijonov EUR zaradi večjih potreb v primerjavi s PP 2014 in 57 milijonov EUR zaradi spremembe zneska finančne discipline. Višje potrebe so v glavnem nastale zaradi spremembe kmetijskega zemljišča v okviru sheme enotnega plačila na površino v eni državi članici, odločitve druge države članice za prenos 7 milijonov EUR vezani podpori v skladu s členom 68 Uredbe (ES) št. 73/2009 ter pričakovanega razvoja izvrševanja v letu 2014 ob upoštevanju najnovejših številk iz leta 2013. (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Nevezane neposredne pomoči[9] || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) 05 03 01 01 ¾ Shema enotnega plačila || 30 107 || –24 || 30 083 05 03 01 02 ¾ Shema enotnega plačila na površino || 7 302 || +80 || 7 382 Skupaj || 37 409 || +56 || 37 465 V DP 2/2014 se predlaga, da se proračunske odobritve za posebno podporo v okviru člena 68 Uredbe (ES) št. 73/2009 povečajo za 14 milijonov EUR, kar zadeva nevezano podporo (proračunska postavka 05 03 01 05), in za 102 milijona EUR, kar zadeva vezano podporo (proračunska postavka 05 03 02 44). Potrebe po ukrepih posebne podpore, namenjene nevezani podpori, so se v primerjavi s PP 2014 le nekoliko povečale (+5 milijonov EUR), potrebe po ukrepih posebne podpore, namenjene vezani podpori, pa so se bistveno bolj spremenile (+88 milijonov EUR). Do tega je prišlo predvsem zaradi prenosa nevezane podpore s strani nekaterih držav članic iz sheme enotnega plačila in sheme enotnega plačila na površino na nevezano podporo v skladu s členom 68, kot je navedeno zgoraj, pa tudi zaradi prilagoditve pričakovane stopnje izvrševanja. (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Neposredne pomoči[10] || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) 05 03 01 05 ¾ Ločene pomoči || 473 || +14 || 487 05 03 02 44 ¾ Vezane pomoči || 987 || +102 || 1 089 Skupaj || 1 460 || +116 || 1 576 V poglavju 05 03 je še nekaj drugih sprememb, kar zadeva proračunske vrstice, vendar so spremembe zelo majhne, zlasti kar zadeva vrstice, ki so povezane z vezano neposredno pomočjo. Te spremembe v primerjavi s PP 2014 so večinoma povezane s spremembo zneska finančne discipline, ki se uporablja za vsako posamezno proračunsko postavko: (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Neposredne pomoči[11] || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) 05 03 01 03 ¾ Ločeno plačilo za sladkor || 274,0 || +3,0 || 277,0 05 03 02 06 ¾ Premije za krave dojilje || 882,0 || +20,0 || 902,0 05 03 02 07 ¾ Dodatna premija za krave dojilje || 47,0 || +2,0 || 49,0 05 03 02 13 ¾ Premija za ovce in koze || 21,0 || +2,0 || 23,0 05 03 02 39 ¾ Dodatna sredstva za pridelovalce sladkorne pese in sladkornega trsa || 20,0 || +1,0 || 21,0 05 03 02 40 ¾ Pomoč na površino za bombaž || 230,0 || +9,0 || 239,0 05 03 02 50 ¾ POSEI – Podporni programi Evropske unije || 406,0 || +1,0 || 407,0 05 03 02 52 ¾ POSEI – Egejski otoki || 19,0 || –1,0 || 18,0 05 03 02 99 ¾ Drugo (neposredne pomoči) || 12,2 || –2,5 || 9,7 Skupaj || 1 911,2 || +35,5 || 1 946,7 05 07 Revizija odhodkov za kmetijstvo (odobritve +53,4 milijona EUR) (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Revizija odhodkov za kmetijstvo || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) 05 07 02 ¾ Poravnava sporov || 6,8 || +53,4 || 60,2 Skupaj || 6,8 || +53,4 || 60,2 Odobritve za proračunski člen 05 07 02 (Poravnava sporov) je treba povečati za 53,4 milijona EUR, da se pokrije morebitno vračilo izravnalnih obresti po nacionalni zakonodaji države članice na podlagi sodbe Sodišča v zadevi C-113/10, Jülich et al., s katero so bile razveljavljene uredbe Komisije o določitvi prelevmanov na proizvodnjo sladkorja za tržna leta 2002/03 do 2005/06. 05 08 Strategija in usklajevanje politike (odobritve +3 milijone EUR) (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Strategija in usklajevanje politike || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) 05 08 06 ¾ Povečevanje ozaveščenosti javnosti o skupni kmetijski politiki || 32,6 || +3,0 || 35,6 Skupaj || 32,6 || +3,0 || 35,6 Predlaga se, da se odobritve za proračunski člen 05 08 06 (Povečevanje ozaveščenosti javnosti o skupni kmetijski politiki) povečajo za 3 milijone EUR za financiranje informacijskih kampanj s posebnim poudarkom na podjetniških vidikih politike EU, ki se nanaša na VFO 2014–2020, kolikor to zadeva cilje SKP. 3.3 Mednarodni sporazumi o ribolovu Kot je določeno v točki C dela II osnutka Medinstitucionalnega sporazuma[12], je Komisija preučila najnovejše informacije, ki so na voljo v zvezi sporazumi o ribolovu. Zaradi najnovejših dogodkov, tj. nedavne sklenitve dvostranskih sporazumov s Slonokoščeno obalo[13], Gabonom[14], Komori in Sejšeli[15], Komisija predlaga, da se prerazporedijo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil s člena za rezervo 40 02 41 na proračunski člen 11 03 01. Vzpostavitev okvira za upravljanje ribolovnih dejavnosti, ki jih izvajajo ribiška plovila Unije v vodah tretjih držav (sporazumi o trajnostnem ribolovu), in sicer v znesku 7,3 milijona EUR. Poleg tega se za kritje odobritev plačil za element sektorske podpore iz sporazuma z Mavretanijo za drugo leto predlaga, da se dodaten znesek v višini 3 milijonov EUR v odobritvah plačil iz istega člena za rezervo prerazporedi v operativno vrstico 11 03 01. (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Sporazumi o trajnostnem ribolovu || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP Operativna vrstica (11 03 01) || 22,4 || 22,4 || +7,3 || +10,3 || 29,7 || 32,7 Rezerva (40 02 41) || 122,7 || 122,7 || –7,3 || –10,3 || 115,3 || 112,3 Skupaj || 145,0 || 145,0 || 0,0 || 0,0 || 145,0 || 145,0 3.4 Spremembe proračunskih opomb Posodobljene so bile proračunske opombe za naslednja poglavja, člene in postavke: Postavka || Pojasnilo Odhodki 05 02 || Intervencije na kmetijskih trgih || zneski za namenske prejemke 05 02 11 03 || Hmelj – Pomoč za organizacije proizvajalcev || proračunske opombe 05 03 || Neposredne pomoči || zneski za namenske prejemke 11 03 01 || Mednarodni sporazumi o ribolovu || sprememba proračunskih opomb: razpredelnica Prihodki 6 7 0 1 || Potrditev obračunov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada – Namenski prejemki || zneski za namenske prejemke 6 7 0 2 || Nepravilnosti v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom – Namenski prejemki || zneski za namenske prejemke 6 7 0 3 || Presežna dajatev od proizvajalcev mleka – Namenski prejemki || zneski za namenske prejemke 4 Prenos programov porabe na izvajalske agencije 4.1 Razlogi za prenos 4.1.1 Najučinkovitejša uporaba izvajalskih agencij Pomembna elementa predlogov Komisije za VFO 2014–2020 sta bila nadaljnja poenostavitev in racionalizacija upravljanja institucij, agencij in organov EU, s čimer bi se vzpostavila sodobna, učinkovita in dinamična organizacija, obenem pa bi se obseg zaposlenih zmanjšal za 5 % v petih letih[16]. Ta zaveza je zdaj zapisana v osnutku Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju[17], v zvezi s katerim so Evropski parlament, Svet in Komisija dosegli politični dogovor. Komisija mora v tem splošnem okviru kar najbolje izkoristiti manjše človeške vire in se bolj kakor kdaj koli prej osredotočiti na temeljne institucionalne naloge, kot so oblikovanje politik, izvajanje in spremljanje uporabe zakonodaje EU ter strateško upravljanje, obenem pa mora zagotoviti kar najbolj uspešno in učinkovito izvrševanje programov porabe, za kar še vedno nosi končno odgovornost. Glede na pozitivne izkušnje z upravljanjem programov EU s strani izvajalskih agencij, kar je potrdilo Računsko sodišče[18], predlogi Komisije za VFO 2014–2020 vključujejo tudi večjo uporabo obstoječih izvajalskih agencij za izvajanje nekaterih novih programov. Trenutno deluje šest izvajalskih agencij, ki so bile ustanovljene z Uredbo Sveta št. 58/2003[19]: Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost (EACI), Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA), Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike, Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje, Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA) in Izvajalska agencija za raziskave (REA). Uredba določa jasno delitev nalog upravljanja programov med Komisijo in izvajalskimi agencijami. Oddelki Komisije opravljajo naloge, ki vključujejo precejšnjo diskrecijo v zvezi s strateškimi odločitvami, zlasti: postavljanje ciljev in prednostnih nalog, sprejetje delovnih programov (vključno s sklepi o financiranju), zastopanje Komisije v programskih odborih in sprejemanje odločitev o dodeljevanju naročil, ki se nanašajo na postopek v odboru. Agencije so odgovorne za izvajanje nalog, kot so začetek in zaključek postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev in oddajo javnih naročil, sprejemanje odločitev o dodeljevanju naročil, spremljanje projektov, finančni nadzor in računovodstvo, prispevek k oceni programov in različne podporne naloge. 4.1.2 Analiza stroškov in koristi: izbrana možnost prenosa nalog Analiza stroškov in koristi, ki se v Uredbi zahteva pred vsakim prenosom programov na izvajalske agencije, je bila opravljena lansko leto in je upoštevala politični dogovor med Parlamentom in Svetom iz junija 2013 o VFO 2014–2020[20]. Analiza stroškov in koristi poudarja naslednje primerjalne prednosti prenosa nekaterih programov v obdobju 2014–2020 na izvajalske agencije: ¾ Zaradi svojih izkušenj in specializacije pri izvajanju natančno določenih nalog agencije zagotavljajo visoko kakovost upravljanja programov in boljše izvajanje storitev, pri čemer omogočajo hitrejše sklepanje pogodb, hitrejše postopke za odobritev tehničnih in finančnih poročil ter hitrejša plačila. ¾ Če bodo agencije imele skladne portfelje programov, se bodo ustvarile sinergije med tesno povezanimi področji in spodbujalo prelivanje znanja. Z združitvijo vseh vidikov instrumenta malih in srednjih podjetij (MSP), ki spada na področje okvirnega programa za raziskave in inovacije (Obzorje 2020), naj bi na primer nastala ekonomija obsega, olajšalo bi se usklajevanje in zagotovilo usklajeno izvajanje storitev. Hkrati bodo imeli vsi morebitni upravičenci enotno vstopno točko. ¾ Novi programi lahko izkoristijo obstoječe komunikacijske kanale agencij in načine sodelovanja z upravičenci, ki so jih sčasoma razvile zaradi ohranjanja tesnih stikov z upravičenci in večje prepoznavnosti EU kot spodbujevalke programov. Zlasti agencije zagotavljajo več neposrednih izmenjav z upravičenci prek „informativnih dnevov“, uvodnih srečanj za večje in večletne projekte ter obiskov, namenjenih spremljanju. ¾ Stalno poenostavljanje postopkov (npr. poenostavljene oblike nepovratnih sredstev, sorazmeren nadzor in obrazci za elektronsko prijavo) omogoča večjo produktivnost, ki bi se morala še povečati z enostavnejšimi postopki za nove programe. ¾ Manjše število ekvivalentov polnega delovnega časa (EPDČ), ki je potrebno za upravljanje programov, in možnost za zaposlovanje večjega deleža pogodbenih uslužbencev v izvajalskih agencijah kot na Komisiji omogoča znatne prihranke v primerjavi s scenarijem, da bi to delo opravljali interno. Pri analizi stroškov in koristi so bile preučene štiri možnosti z različnimi stopnjami prenosa programa: interno izvajanje, pri katerem bi nove programe upravljala Komisija, izvajalske agencije pa bi bile še naprej pristojne za izvajanje prejšnjih programov (programi iz obdobja 2007–2013); prvotna možnost prenos nalog, ki ga opredeli Komisija; in dve alternativni možnosti, pri katerih se raziskujejo možnosti za prenos nalog, ki bi bil različen od prvotne možnosti. Analiza stroškov in koristi je opozorila na „alternativno možnost 2“[21], ki naj bi bila v primerjavi z drugimi možnostmi najučinkovitejša v smislu prihrankov stroškov in kakovosti. Ker bodo imele izvajalske agencije, ko se bodo povečevale, koristi zaradi ekonomije obsega, se ocenjuje, da bi se s to možnostjo doseglo največje povečanje učinkovitosti (509 milijonov EUR v sedanji vrednosti[22] v obdobju 2014–2020) v primerjavi z internim izvajanjem. 4.1.3 Podrobnejša analiza stroškov in koristi Komisije je na podlagi analize stroškov in koristi opredelila celovit pristop za prenos upravljanja operativnih programov na izvajalske agencije za obdobje 2014–2020. Poleg upoštevanja najnovejših pomembnejših sprememb iz tekočih pogajanj med Evropskim parlamentom in Svetom o pravnih aktih programov, ki bodo preneseni, je Komisija še posebej poudarila, da je treba v postopku prenosa obvarovati dva ključna cilja: ¾ Produktivnost: da bi se zagotovila trajna ali izboljšana raven produktivnosti v posameznih agencijah v primerjavi z letom 2013, je bilo pregledano število osebja vseh agencij, ¾ 5-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih: da bi se tudi na izvajalskih agencijah upoštevalo 5-odstotno zmanjšanje števila osebja v vseh institucijah in organih EU, bo tudi osebje vseh izvajalskih agencij zmanjšano za 5 % glede na leto 2013, pri čemer bo zmanjšanje enakomerno razporejeno skozi obdobje 2014–2020 in izvedeno v skladu s prvotno oceno sredstev, ki naj bi se dodelila posamezni agenciji. Kot pri vseh institucijah in organih EU bo 5-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih spremljalo povečanje števila delovnih ur s 37,5 na 40 ur na teden. 4.1.4 Prilagoditev „uravnoteženega“ pristopa, ki se uporablja v PP 2014 Predlog proračuna za leto 2014 je temeljil na „uravnoteženem“ pristopu, po katerem sta bila število osebja in raven subvencij posameznih izvajalskih agencij nespremenjena v primerjavi z ravnjo iz leta 2013. Takrat rezultati analize stroškov in koristi ter nadaljnji pregled rezultatov te analize kot del predlogov Komisije za prenos programov porabe še niso bili znani. Popravki iz tega dopolnilnega pisma upoštevajo vpliv predvidenega prenosa programov v obdobju 2014–2020 v zvezi z viri, tako na strani izvajalskih agencij kot tudi na strani Komisije, kakor je pojasnjeno v nadaljevanju. 4.2 Predlagani prenos programov po razdelkih VFO Raven odobritev za poslovanje, ki naj bi jih upravljale izvajalske agencije za zadevne programe, naj bi se bistveno povečala v obdobju naslednjega VFO, pri čemer bodo agencije še vedno odgovorne za upravljanje neporavnanih obveznosti za trenutno prenesene programe. Vse večjo delovno obremenitev v zvezi s programi v VFO 2014–2020 je treba obravnavati v povezavi s postopnim zmanjševanjem delovne obremenitve v zvezi z upravljanjem programov za obdobje 2007–2013. Programi porabe, za katere je določeno, da se bodo prenesli na izvajalske agencije, so navedeni spodaj po razdelkih večletnega finančnega okvira. Popolni podatki o odobritvah za poslovanje, ki naj bi jih upravljale izvajalske agencije, so navedeni v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena predlogom Komisije za ponovno ustanovitev šestih izvajalskih agencij ter razširitev njihovih pooblastil in podaljšanje obdobja delovanja(glej oddelek 4.5 spodaj). ¾ Podrazdelek 1a – Konkurenčnost za rast in delovna mesta Na izvajalske agencije naj bi se preneslo več novih programov iz podrazdelka 1a, vključno s področjema IKT in energija instrumenta za povezovanje Evrope. Poleg tega je bilo določeno, da se bo vrsta programov, ki jih trenutno izvajajo EACI, EACEA, Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje, ERCEA in REA, še naprej izvajala v izvajalskih agencijah. To zadeva predvsem bistvene dele programa Obzorja 2020, COSME, Erasmus+ in področje prevoza instrumenta za povezovanje Evrope. ¾ Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri Na izvajalske agencije naj bi se od leta 2014 v okviru razdelka 2 prenesla dva nova programa: LIFE – okolje in podnebni ukrepi ter nekatere dejavnosti v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo – nadzor ribištva, celostna pomorska politika in znanstveno svetovanje. ¾ Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo Na izvajalske agencije naj bi se v okviru razdelka 3 preneslo pet programov: To zadeva nadaljevanje programov, ki jih trenutno izvajata EACEA in Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike: Ustvarjalna Evropa, Evropa za državljane, Varstvo potrošnikov, Javno zdravje ter Boljše usposabljanje za varnejšo hrano (prerazporejen iz razdelka 2 iz VFO 2007–2013). ¾ Razdelek 4 – Evropa v svetu Na izvajalske agencije naj bi se v okviru razdelka 4 prenesla dva programa: projekti na področju visokošolskega izobraževanja, ki jih trenutno izvaja EACEA, ter nov program Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč. 4.3 Vpliv na človeške in finančne vire v izvajalskih agencijah Komisija namerava ohraniti enako število izvajalskih agencij. Vendar predlaga, da se prilagodijo imena treh od šestih sedanjih agencij, da se upošteva razširitev njihovih pooblastil, in sicer: ¾ Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost (EACI) bo preimenovana v Izvajalsko agencijo za mala in srednja podjetja (EASME), ¾ Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike (EAHC) bo preimenovana v Izvajalsko agencijo za potrošnike, zdravje in hrano (CHAFEA) ter ¾ Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T EA) bo preimenovana v Izvajalsko agencijo za inovacije in omrežja (INEA). V zbirni razpredelnici spodaj je po agencijah prikazana primerjava med skupno ravnjo odobritev za poslovanje, ki jih upravljajo agencije, ter njihovimi človeškimi viri (v ekvivalentih polnega delovnega časa – EPDČ) in ustreznim prispevkom EU za kritje tekočih stroškov agencij. Razpredelnica prikazuje stanje v letu 2013, „uravnotežen“ pristop, kakor je bilo prvotno predvideno v PP 2014, in spremembe, predlagane v tem dopolnilnem pismu. (v mio. EUR, zaokroženi zneski po tekočih cenah) Izvajalska agencija || Proračun 2013 || Predlog proračuna 2014 || Dopolnilno pismo 2/2014 || PP 2014 (vključno z DP 2) razpoložljiva sredstva || tekoči stroški || osebje (EPDČ) || razpoložljiva sredstva || tekoči stroški || osebje (EPDČ) || razpoložljiva sredstva || tekoči stroški || osebje (EPDČ) || razpoložljiva sredstva || tekoči stroški || osebje (EPDČ) EASME (prej EACI) || 583 || 15,680 || 159 || pm || 15,827 || 144 || 1 194 || +15,321 || +164,5 || 1 193,5 || 31,148 || 308,5 EACEA || 847 || 48,012 || 431 || pm || 47,546 || 431 || 543 || –0,004 || +4,9 || 543,3 || 47,542 || 435,9 CHAFEA (prej EAHC) || 68 || 7,070 || 50 || pm || 7,070 || 50 || 76 || – || – || 76,3 || 7,070 || 50,0 INEA (prej TEN-T EA) || 1 470 || 9,805 || 100 || pm || 9,805 || 115[23] || 2 395 || +4,371 || +47,0 || 2 395,2 || 14,176 || 162,0 ERCEA || 1 707 || 39,000 || 389 || pm || 39,415 || 389 || 1 451 || – || – || 1 451,0 || 39,415 || 389,0 REA || 1 171 || 49,300 || 558 || pm || 50,298 || 558 || 1 603 || +6,071 || +22,4 || 1 603,0 || 56,369 || 580,4 Skupaj || 5 846 || 168,867 || 1 687 || pm || 169,961 || 1 687 || 7 262 || +25,759 || +238,8 || 7 262 || 195,720 || 1 925,8 Kot je razvidno iz razpredelnice, se je skupni znesek finančnih sredstev, ki jih upravljajo izvajalske agencije, leta 2014 v primerjavi z letom 2013 povečal za 24,2 %. Število osebja se je leta 2014 (+14,2 %) najbolj povečalo v agenciji EASME (prej EACI) in v manjšem obsegu v agencijah INEA (prej TEN-T EA) in REA, pri čemer ni predvidenega nobenega povečanja v agencijah CHAFEA (prej EAHC) in ERCEA. Povečanje človeških virov v agencijah EASME, INEA in REA pomeni, da se bo povečal prispevek EU za kritje njihovih tekočih stroškov. Ustrezne potrebe po plačah dodatnega števila zaposlenih v izvajalskih agencijah so bile izračunane na osemmesečni podlagi zaradi predvidenega obdobja, potrebnega za njihovo zaposlitev. Vendar se povečanje odhodkov agencij izravna z ustreznim zmanjšanjem upravnih odhodkov v proračunu, kot je opisano v nadaljevanju. 4.4 Vpliv na človeške in finančne vire v Komisiji 4.4.1 Prenos nalog na izvajalske agencije: prihranki v Komisiji Del večje delovne obremenitve izvajalskih agencij bo posledica dodatnega prenosa programov, ki jih trenutno izvajajo službe Komisije. Zaradi prenosa teh nalog izvrševanja bo potrebno manj človeških virov v Komisiji (glej spodaj), saj se te naloge tam ne bodo več izvajale. Po analizi stroškov in koristi naj bi v letu 2014 največje možno število uradnikov, napotenih na izvajalske agencije („zamrznjena“ delovna mesta), zajemalo 28 delovnih mest, skupno število „sproščenih“ delovnih mest v Komisiji pa naj bi znašalo 30 EPDČ[24]. V preteklosti so bile „sproščenim“ človeškim virom dodeljene druge naloge v skladu s členom 13(6)(c) Uredbe Sveta št. 58/2003. Zaradi zaveze Komisije po zmanjšanju skupnega števila zaposlenih in zagotovitve proračunske nevtralnosti v smislu upravnih odhodkov, bodo „sproščeni“ človeški viri v Komisiji zaradi prenosa upravljanja programov pomenili tudi zmanjšanje števila delovnih mest v kadrovskem načrtu Komisije (poleg splošnega 5-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih v Komisiji v obdobju 2013–2017) in z njimi povezanih odhodkov, da se nadomestijo odhodki za dodatne EPDČ v izvajalskih agencijah. Podobno se bodo zmanjšali tudi odhodki za „zamrznjena“ delovna mesta, da bi se upoštevale napotitve v izvajalske agencije. Več podrobnosti o sproščenih in zamrznjenih delovnih mestih po izvajalskih agencijah je prikazano v spodnjih razpredelnicah. „Zamrznjena“ delovna mesta v kadrovskih načrtih Komisije Izvajalska agencija || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo št. 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) EASME (prej EACI) || 9 || 14 || 23 EACEA || 34 || – || 34 CHAFEA (prej EAHC) || 6 || – || 6 INEA (prej TEN-T EA) || 7 || 9 || 16 ERCEA || 14 || – || 14 REA || 24 || 5 || 29 Skupaj || 94 || 28 || 122 Predvidena „sproščena“ delovna mesta v kadrovskih načrtih Komisije Izvajalska agencija || Sproščena delovna mesta leta 2014 || Sproščena delovna mesta 2014–2020* delovna mesta po kadrovskem načrtu || pogodbeni uslužbenci (EPDČ) || delovna mesta po kadrovskem načrtu || pogodbeni uslužbenci (EPDČ) EASME (prej EACI) || – || 8,0 || 93 || 52,2 EACEA || – || 1,1 || – || 1,1 CHAFEA (prej EAHC) || – || – || 6 || 3,2 INEA (prej TEN-T EA) || – || 6,0 || 95 || 46,9 ERCEA || – || – || 20 || – REA || 9 || 5,8 || 104 || 52,2 Skupaj || 9 || 20,9 || 318 || 155,6 * Kakor je bilo ocenjeno v analizi stroškov in koristi. 4.4.2 Zagotavljanje splošne proračunske nevtralnosti Pričakovano izboljšanje učinkovitosti, ki bi ga morala prinesti izbrana možnost prenosa, in sredstva, ki se bodo sprostila v oddelkih Komisije s prenosom nalog na izvajalske agencije, bodo omogočili izvrševanje večjega proračuna z manj sredstvi v primerjavi z internim izvajanjem nalog, hkrati pa bo zagotovljena visoka kakovost upravljanja programa. Iz teh razlogov Komisija predlaga, da se te naloge prenesejo na izvajalske agencije. Vendar prihranki v Komisiji, ki izhajajo iz „sproščenih“ in „zamrznjenih“ delovnih mest, opredeljenih v analizi stroškov in koristi, kakor je prikazano v razpredelnicah v oddelku 4.4.1 zgoraj, niso zadostni, da bi v celoti nadomestili dodatne odhodke za kritje tekočih stroškov izvajalskih agencij. Za dosego proračunske nevtralnosti v zadevnem obdobju bo Komisija povečanje odhodkov za dodatne človeške vire v izvajalskih agencijah izravnala z nadaljnjim zmanjševanjem svojih človeških virov (uradniki in pogodbeni uslužbenci), ki ne bo omejeno le na„sproščena“ in „zamrznjena“ delovna mesta, opredeljena v analizi stroškov in koristi. V ta namen je Komisija pregledala svojo notranjo organizacijo, da bi povečala število delovnih mest / pogodbenih uslužbencev, ki bi se lahko sprostili, da bi se izravnali stroški dodatnih človeških virov v izvajalskih agencijah. Na podlagi pregleda lastnih struktur je Komisija predlagala, da se poleg 58 EPDČ (30, ki se sprostijo, in 28, ki se zamrznejo), opredeljenih v analizi stroškov in koristi, leta 2014 sprosti dodatnih 114 EPDČ. Skupno število „sproščenih“ in „zamrznjenih“ delovnih mest je prikazano v spodnji razpredelnici: „Sproščena“ in „zamrznjena“ delovna mesta: zagotavljanje proračunske nevtralnosti || Skupno število sproščenih in zamrznjenih delovnih mesta leta 2014 || Skupno število sproščenih in zamrznjenih delovnih mest 2014–2020 delovna mesta po kadrovskem načrtu || pogodbeni uslužbenci (EPDČ) || delovna mesta po kadrovskem načrtu || pogodbeni uslužbenci (EPDČ) „Sproščena delovna mesta“ skupaj || 120 || 24 || 484 || 165 „Zamrznjena delovna mesta“ skupaj || 28 || – || 64 || – Skupaj || 148 || 24 || 548 || 165 Kot je navedeno zgoraj, predlagano zmanjšanje števila delovnih mest v kadrovskih načrtih Komisije, ki ustreza „sproščenim“ delovnim mestom v Komisiji, ni zajeto v splošnem 5-odstotnem zmanjšanju števila zaposlenih v Komisiji v obdobju 2013–2017. Kar zadeva upravne odhodke, število sproščenih in zamrznjenih delovnih mest v letu 2014 ustreza 14,0 milijonom EUR prihrankov v Komisiji, od tega 4,9 milijona EUR v razdelku 5. Preostali upravni prihranki so porazdeljeni po drugih operativnih postavkah, ki so večinoma povezane z osebjem v raziskovalni dejavnosti in pogodbenimi uslužbenci, ki se financirajo iz programa Obzorje 2020. To odraža predlog, da se naloge izvrševanja s Komisije prenesejo na izvajalske agencije. 4.4.3 Ohranitev višine finančnih sredstev za programe Da bi se finančna sredstva za programe porabe ohranila, se povečanje tekočih stroškov izvajalske agencije izravna z ustreznim znižanjem upravnih odhodkov Komisije, bodisi pod razdelkom 5 ali pod drugimi razdelki, zlasti za upravne odhodke za raziskave v okviru razdelka 1a. Neto vpliv, ki ga imajo dodatno osebje in zadevni upravni odhodki, ki so potrebni za upravljanje vse višjih odobritev za poslovanje v izvajalskih agencijah, na finančna sredstva zadevnih programov, je odvisen od vira izravnave v Komisiji: ¾ Zaradi prenosa nalog, ki jih je prej opravljalo osebje Komisije v okviru razdelka 5, na izvajalske agencije se ustvarjajo „sproščena“ in „zamrznjena“ delovna mesta in zadevni prihranek upravnih odhodkov v višini 4,9 milijona EUR v okviru razdelka 5. ¾ Kar zadeva odhodke za upravno podporo, ki se krijejo iz finančnih sredstev programov porabe pod drugimi postavkami, se bodo z odhodki, za katere se predvideva, da jih bo neposredno izvršila Komisija pred prenosom, financirali tekoči stroški izvajalskih agencij po prenosu. To velja tudi za nekatere druge odhodke za upravno podporo, ki so neposredno povezani z izvajanjem programa in jih bodo imele agencije po prenosu, kot je razvoj informacijskih sistemov. Ta prerazporeditev ne vpliva na finančna sredstva, ki so na voljo programom: ravnovesje med upravnimi odobritvami in odobritvami za poslovanje v okviru teh sredstev ostaja nespremenjeno. ¾ Zmanjšanje odhodkov za upravno podporo v okviru operativnih postavk na splošno zadostuje za financiranje vse večjih tekočih stroškov izvajalskih agencij in ne vpliva na odobritve za poslovanje v okviru finančnih sredstev, namenjenih zadevnim programom. Za tri programe iz razdelka 4 se zahteva povečanje odhodkov za upravno podporo v Komisiji, obenem pa bi se ustrezno zmanjšale subvencije, ki so bile prvotno predvidene za EACEA[25]. V treh primerih pa je razmeroma omejen prispevek iz zadevnega programa za kritje tekočih stroškov izvajalske agencije iz odobritev za poslovanje programov potreben, da se zagotovi njihovo pravilno izvajanje[26]. Spodnja razpredelnica kaže, kako naj bi se povečanja odhodkov za kritje tekočih stroškov izvajalskih agencij izravnala z vsakim od treh virov, ki so navedeni zgoraj: Izravnava vse večjih tekočih stroškov izvajalskih agencij ob nespremenjeni višini finančnih sredstev || V mio. EUR Povečanje odhodkov za kritje tekočih stroškov šestih izvajalskih agencij, ki izhajajo iz prenosa dodatnih programov || +25,759 Zmanjšanje upravnih odhodkov v razdelku 5 zaradi prenosa nalog, ki jih trenutno upravlja Komisija || –4,851 Zmanjšanje upravnih odhodkov in odhodkov za podporo v drugih razdelkih zaradi prenosa nalog, ki jih trenutno upravlja Komisija || –23,013 Druge izravnave v okviru finančnih sredstev programov || –2,747 Skupaj || –4,851 Zaradi dodatnega prenosa nalog na izvajalske agencije se zmanjšuje skupni obseg upravnih odhodkov, kar je razvidno iz prihrankov v razdelku 5 (4,9 milijona EUR). Nadaljnje podrobnosti o vplivu predlaganega paketa prenosa na človeške in finančne vire v letu 2014 so prikazane v prilogi v proračunskem formatu. 4.5 Postopek prenosa: naslednji koraki Komisija je 4. oktobra 2013 celotni sklop dokumentov o prenosu predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. V tem paketu je informativni dopis, v katerem so navedeni glavni elementi predvidenega paketa o prenosu ter šest osnutkov predlogov o prenosu, s katerimi bi se ponovno ustanovile izvajalske agencije ter razširila njihova pooblastila in podaljšala njihova življenjska doba. V skladu s postopkom iz Uredbe 58/2003 je Odbor za izvajalske agencije pozvan, da poda mnenje o vsakem od šestih posameznih osnutkov izvedbenih sklepov Komisije. Če je mnenje odbora za vsakega od šestih posameznih predlogov za prenos pozitivno in pod pogojem, da nobena od vej proračunskega organa ne poda nobenih ugovorov ter da zakonodajni organ temeljne akte programov za obdobje 2014–2020 sprejme pravočasno, namerava Komisija sprejeti osnutek predlogov do konca novembra 2013. 5 Oblikovanje funkcionalne skupine AST/SC 5.1 Pregled kadrovskih predpisov: oblikovanje nove funkcionalne skupine AST/SC Po predlogu Komisije o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljevanju besedila: kadrovski predpisi)[27] iz junija 2013 sta Evropski parlament in Svet dosegla politični dogovor o pregledu kadrovskih predpisov. Spremenjeno besedilo bo začelo veljati 1. januarja 2014. V okviru političnega dogovora sta Parlament in Svet odobrila predlog Komisije o spremembi člena 5 kadrovskih predpisov. Poleg že obstoječih funkcionalnih skupin za upravne uslužbence (AD) in strokovne sodelavce (AST) naj bi se namreč v kadrovskih načrtih oblikovala nova funkcionalna skupina za strokovno-tehnične uslužbence in asistente, ki bi zajemala šest razredov (AST/SC 1–6). 5.2 Vpliv na kadrovske načrte Dopolnilno pismo vsebuje potrebne spremembe kadrovskih načrtov za vzpostavitev nove strukture za funkcionalno skupino AST/SC, in sicer tako za institucije kot tudi za agencije in druge organe. Temu dokumentu so priloženi popravljeni kadrovski načrti v proračunskem formatu. Komisija predlaga vzpostavitev strukture za novo funkcionalno skupino AST/SC v kadrovskih načrtih vseh institucij in organov EU s 1. januarjem 2014. Dejansko število delovnih mest, ki jih je treba vključiti v novo funkcionalno skupino AST/SC, bo izhajalo iz preoblikovanja obstoječih delovnih mest AST za strokovno-tehnične uslužbence in asistente. Zato bo število zadevnih uslužbencev odvisno od števila obstoječih uslužbencev AST, ki bodo institucije in organe EU zapustili, na primer ob upokojitvi, in bodo zamenjani z novimi uslužbenci, ki bodo uspešno opravili natečaj za funkcionalno skupino AST/SC. Ker zanesljiva ocena števila delovnih mest v okviru funkcionalne skupine AST/SC, potrebnih v letu 2014, še ni znana, Komisija predlaga ustanovitev nove funkcionalne skupine AST/SC, ne da bi se na tej stopnji navedlo natančno število delovnih mest za vsak razred, razen če so posamezne institucije že opredelile pričakovano stopnjo pretvorbe delovnih mest AST v delovna mesta AST/SC[28]. Nova struktura se bo zapolnjevala postopoma od leta 2014 naprej v skladu s členom 50 finančne uredbe, ki vsaki instituciji in organu pod določenimi pogoji omogoča, da svoj kadrovski načrt spremeni za največ 10 % odobrenih delovnih mest iz kadrovskega načrta. 6 Zaključek To dopolnilno pismo št. 2/2014 je Komisijina druga in dokončna posodobitev predloga proračuna za leto 2014 pred začetkom spravnega postopka. Evropski parlament in Svet naj bi spremenjene ocene iz tega pisma upoštevala pri svojih razpravah o proračunu za leto 2014, ki naj bi potekale v rokih, določenih v Pogodbi. 7 Zbirna razpredelnica po razdelkih večletnega finančnega okvira Razdelek || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1/2014) || Dopolnilno pismo 2/2014 || Predlog proračuna 2014 (vključno z DP 1 do 2/2014) OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP 1. || Pametna in vključujoča rast || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 || || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Zgornja meja || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Razlika do zgornje meje || 126 647 173 || || || || 126 647 173 || 1a || Konkurenčnost za rast in delovna mesta || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 || || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Zgornja meja || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Razlika do zgornje meje || 126 647 173 || || || || 126 647 173 || 1b || Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 || || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Zgornja meja || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Razlika do zgornje meje || 21 620 000 || || || || 21 620 000 || Instrument prilagodljivosti || 78 380 000 || || || || 78 380 000 || Razlika do zgornje meje || 0 || || || || 0 || 2. || Trajnostna rast: naravni viri || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Zgornja meja || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Razlika do zgornje meje || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || Od tega: Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) – odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Posebna zgornja meja || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Neto prerazporeditve med EKJS in EKSRP || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Razlika do zgornje meje || 0 || || || || 0 || 3. || Varnost in državljanstvo || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Zgornja meja || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Razlika do zgornje meje || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Evropa v svetu || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Zgornja meja || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Razlika do zgornje meje || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Uprava || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || –4 851 000 || –4 851 000 || 8 590 264 307 || 8 591 887 107 Zgornja meja || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Razlika do zgornje meje || 125 884 693 || || || || 130 735 693 || Od tega: Upravni odhodki institucij || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || –4 851 000 || –4 851 000 || 6 931 442 672 || 6 933 065 472 Posebna zgornja meja || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Razlika do zgornje meje || 119 706 328 || || || || 124 557 328 || 6. || Nadomestila || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Zgornja meja || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Razlika do zgornje meje || 400 000 || || || || 400 000 || Skupaj || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 || –4 851 000 || –4 851 000 || 142 106 574 684 || 135 860 953 080 Zgornja meja || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Instrument prilagodljivosti || 78 380 000 || || || || 78 380 000 || Razlika do zgornje meje || 506 954 316 || 195 920 || || || 511 805 316 || 5 046 920 || Zunaj večletnega finančnega okvira || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Skupaj || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 || –4 851 000 || –4 851 000 || 142 562 755 684 || 136 060 953 080 [1] UL L 298, 26.10.2012, str. 1. [2] COM(2013) 450. [3] COM(2013) 644. [4] COM(2013) 655 z dne 18. septembra 2013. [5] Posebna zgornja meja za EKJS za leto 2014 znaša 44 130 milijonov EUR. Po odbitku zneska v višini 351,9 milijona EUR, ki se prerazporedi na področje razvoja podeželja in je že bil vključen v PP 2014, ostane na voljo neto znesek za EKJS (neto posebna zgornja meja) v višini 43 778,1 milijona EUR. Ocene potreb EKJS za leto 2014 so pripravljene v skladu s takšnim neto zneskom. [6] Stopnja je določena v izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 964/2013 z dne 9. oktobra 2013 o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013. V DP 2/2014 je prilagoditvena stopnja iz PP 2014 s prvotnih 4,981759 % znižana na 4,001079 %, da bi se upoštevalo znižanje praga s 5 000 EUR na 2 000 EUR v skladu s sporazumom o reformi SKP. [7] Člen 41 in Priloga IV k Uredbi (EU) št. xx/xxxx Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (Uredba o enotni SUT), ki jo morata EP in Svet uradno še sprejeti (COM(2012) 535). [8] Uredba (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006. [9] V odobritvah in po finančni disciplini. [10] Po finančni disciplini. [11] Po finančni disciplini. [12] Osnutek medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. [13] Začasna uporaba Protokola po sprejetju Sklepa Sveta 2013/303/EU (UL L 170, 22.6.2013, str. 1). [14] Sklep Sveta o začasni uporabi (od 24. julija 2013 dalje) Protokola je bil sprejet 16. julija 2013, a še ni bil objavljen v Uradnem listu. [15] Komisija ocenjuje, da bosta sklepa Sveta o začasni uporabi protokolov k tema dvema sporazumoma začela veljati s 1. januarjem 2014. [16] Sporočilo „Proračun za strategijo Evropa 2020“, str. 21, COM(2011) 500 z dne 29. junija 2011. [17] Točka [23] osnutka Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. [18] Posebno poročilo št. 13/2009, Prenos nalog izvrševanja na izvajalske agencije: uspešna možnost? [19] Uredba (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (UL L 11, 16.1.2003, str. 1). [20] Osnutek uredbe Sveta o VFO za obdobje 2014–2020. [21] V okviru omejitev, ki jih je določila Komisija, da trenutno število izvajalskih agencij ostane nespremenjeno in da so približno podobne velikosti (po številu zaposlenih), je izvajalec pripravil možnost, pri kateri bi nekatere programe upravljale druge agencije, kot je bilo predvideno v „prvotni možnosti“, in sicer: novi vesoljski program in družbeni izziv prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo, morske in pomorske raziskave ter biogospodarstvo v okviru programa Obzorje 2020 bodo preneseni na agencijo REA, EACI pa naj bi upravljala program Inteligentna energija druge ali tretje generacije, celotni instrument MSP v okviru programa Obzorje 2020 ter celostno pomorsko politiko in ukrepe nadzora in znanstvenega svetovanja v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo. [22] Izračunano na podlagi smernic Komisije o ocenah učinka za predloge politik (SEC(2009) 92) z uporabo standardne diskontne stopnje 4% za prihodnje dobičke, da se izračuna njihova neto sedanja vrednost. [23] Število upošteva predlagano prerazporeditev programa Marco Polo iz EACI na INEA (15 EPDČ), saj bo to postalo del programa prevoza v okviru instrumenta za povezovanje Evrope. [24] Dejanska razčlenitev po sproščenih in zamrznjenih delovnih mestih bo natančneje določena v prihodnjih letnih proračunskih postopkih, da se prilagodi dejanskemu številu napotenih uslužbencev. [25] To zadeva IPA (0,1 milijona EUR), evropski sosedski instrument (1,0 milijona EUR) ter instrument za razvojno sodelovanje (1,0 milijona EUR) zaradi natančnejše porazdelitve nalog med Komisijo in izvajalsko agencijo. [26] To zadeva področje energije v okviru instrumenta za povezovanje Evrope (0,8 milijona EUR), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (1,4 milijona EUR) in Evropsko prostovoljsko enoto za humanitarno pomoč (0,5 milijona EUR), pri katerih stopnja odhodkov za upravno podporo, zahtevana v PP 2014, ni (v celoti) odražala dejanskih potreb v letu 2014. [27] COM(2011) 890 z dne 13. decembra 2011. [28] Podrobne ocene strukture razredov, ki bo vključena v kadrovske načrte za novo funkcionalno skupino SC, so predložile naslednje institucije: Evropski parlament (Oddelek I): 5 SC 1 in 25 SC 2; Evropski svet in Svet (Oddelek II): 15 SC 1; in Računsko sodišče (Oddelek V): 2 SC 2.