Bruselj, 08.12.2004

KOM(2004) 785 končno

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ta predlog za uredbo Sveta določa ribolovne možnosti za leto 2005 v več ribolovnih območjih za Skupnost in v vodah Skupnosti za plovila tretjih držav ter pogoje, pod katerimi se lahko ribolovne možnosti uporabljajo. Poleg tega se predlaga nadaljevanje ukrepov za omejitev ribolovnega napora pri močno izlovljenih staležih rib. V predlog so vključeni tudi prehodni tehnični ukrepi za leto 2005.

I. P OLITIČNA PODLAGA ZA PREDLOG

Zadnje poročilo Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES), ki ga je v veliki meri potrdil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor ES za ribištvo (STECF), potrjuje stanje, opredeljeno v zadnjih letih. Izkoriščenost večine staležev pridnenih rib in nekaterih staležev pelagičnih rib je prevelika in presega varne biološke meje.

ICES za nekatere močno izlovljene staleže priporoča prenehanje ulovov v zadevnih ribolovnih območjih ali pa uvedbo izredno omejenih celotnih dovoljenih ulovov do sprejetja načrta obnovitve. Upoštevanje takšnega mnenja se mora obravnavati glede na odločitve, ki jih je v zadnjih treh letih sprejel Svet. Te odločitve imajo za posledico znatna zmanjšanja ribolovnih kvot za ogrožene staleže in od leta 2003 uvajanje začasnih nadzorov ribolovnega napora v nekaterih ribolovnih območjih. Te ukrepe spremljajo programi neobratovanja, ki prinašajo zmanjšanje ribolovne zmogljivosti v nekaterih državah članicah. Komisija je zato mnenja, da lahko njena obstoječa politika, ki dovoljuje nadaljevanje ribolova, a na nižjih ravneh, prinese rezultate, če je povsem izpolnjena.

Zadnje ocene ICES pa kažejo, da Svet zmanjšanja ribolovne umrljivosti, izvedenega v letu 2003, leta 2002 ni predvidel. Komisija meni, da je v primeru, da se ribolovna območja v skladu z mnenjem ne zaprejo, potrebna izvedba okrepljenih ohranitvenih ukrepov.

Ocene ICES glede zadnjih iztovorov so pri mnogih staležih veliko višje od tistih iz uradnih statistik. To kaže na to, da kvote niso omejile ribolova, kot je bilo predvideno. ICES zato vztraja, da se zahtevana zmanjšanja ribolovne umrljivosti lahko dosežejo le ob izvedbi znatnih zmanjšanj ribolovnega napora. Komisija na podlagi tega mnenja za leto 2005 ponovno predlaga izvajanje neposrednega upravljanja napora kot ključnega ohranitvenega in upravljalnega ukrepa.

Večletni načrti upravljanja so potrebni za zagotovitev dolgoročne trajnosti staležev in izboljšanje stabilnosti izvajanja ribolovnih aktivnosti. Letno se mora odločati o celotnih dovoljenih ulovih in kvotah v okviru načrtov obnovitve in dolgoročnih strategij upravljanja. Predlog Komisije odraža nedavne razprave z državami članicami in interesnimi skupinami o dolgoročnem upravljanju ter predvideva nadaljnje razprave v letu 2005.

Posvetovanja z interesnimi skupinami kažejo na veliko nagnjenost k ohranjanju stabilnosti celotnih dovoljenih ulovov. Za dosego tega morajo biti stabilnejši staleži rib sami. Za večino staležev se torej zahteva zmanjšanje izkoriščanja na nižjo, stabilno in trajnostno stopnjo.

Znanstveniki so v nedavnem mnenju priporočili pristop k upravljanju, ki temelji na ribolovu, saj upravljanje posameznih vrst ne more ustrezno odražati celovitosti številnih mešanih ribolovnih območij, kjer se staleži ujamejo skupaj. Pristop, ki temelji na ribolovu, zahteva upoštevanje povezave različnih staležev v istem ribolovnem območju. To je tudi dodatni razlog za uporabo neposrednega upravljanja napora kot orodja za upravljanje. V nasprotnem primeru neusklajenost med mešanimi ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo ribolovnim flotam, in mešanimi vrstami, ujetimi med ribolovom, lahko ustvari obveznost zavržkov.

Ocene ICES glede ulovov, ki presegajo celotne dovoljene ulove, ter neuspešnosti celotnih dovoljenih ulovov in kvot pri nadziranju ribolovne umrljivosti kažejo na to, da so za ohranjanje staležev rib nujno potrebne znatne izboljšave nadzora in izvrševanja. Komisija zato predlaga več ukrepov za izboljšanje učinkovitosti izvajanja ohranitvenih in upravljalnih ukrepov.

II. DOLOČANJE CELOTNIH DOVOLJENIH ULOVOV

A. Staleži v vodah Skupnosti

Predlogi Komisije za celotne dovoljene ulove temeljijo na najnovejšem znanstvenem mnenju, v nekaterih primerih pa se spremenijo zaradi potrebe po zagotovitvi kontinuitete gospodarske dejavnosti v zadevnih ribolovnih območjih in izvajanja večletnega pristopa upravljanja, kakor je opredeljeno zgoraj. Te spremembe se uvedejo samo pod pogojem, da se ujemajo z znatnim zmanjšanjem tveganja pri ogroženih staležih rib.

Komisija se je med pripravljanjem letošnjih predlogov posvetovala z interesnimi skupinami. Na podlagi teh posvetovanj pri staležu izven varnih bioloških meja priznava potrebo po načelu postopnosti, ki prinaša ustrezno ravnotežje med potrebo po čim hitrejši vrnitvi staležev v okvir varnih bioloških meja in po zagotovitvi določene kontinuitete gospodarske dejavnosti. Komisija priznava tudi potrebo po popolnem izkoriščanju ribolovnih možnosti pri staležih, ki so znotraj varnih bioloških meja, dokler to ne pomeni povečanja ribolovne umrljivosti, ki bi dolgoročno povzročilo zmanjšanje donosa.

Komisija v okviru natančnejšega pristopa glede določanja celotnih dovoljenih ulovov v vodah Skupnosti uporablja naslednja merila za naslednje kategorije staležev.

1. Staleži, za katere je Svet sprejel načrt obnovitve

Ustrezni staleži so:

- trska v Kattegatu

- trska v Skagerraku, Severnem morju in vzhodnem Rokavskem prelivu

- trska na zahodu Škotske

- trska v Irskem morju

- stalež severnega osliča

Komisija za te staleže predlaga prilagoditve celotnih dovoljenih ulovov v skladu s členoma 6 in 7 sprejetega načrta obnovitve za trsko[1] ter členoma 5 in 6 načrta obnovitve za severnega osliča[2]. Pri vrednotenju nekaterih staležev obstajajo precejšnje negotovosti zaradi negotovosti glede količin iztovorjenih rib. V takih primerih se člena 6 in 7 ne uporabljata neposredno in Komisija predlaga trajno nizke celotne dovoljene ulove.

Komisija glede na trajno resnost stanja pri staležih trske in potrjeno potrebo po dodatnih ohranitvenih ukrepih predlaga nadaljnje prilagoditve v naporu za zagotovitev izboljšanega varstva trske v skladu s členom 8 načrta obnovitve za trsko.

2. Staleži, za katere se razvija načrt obnovitve

Ustrezni staleži so:

Stalež južnega osliča (razdelka VIIIc in IXa)

Škampi ob Iberskem polotoku in v Atlantskem oceanu (razdelki VIIIc in IXa)

Morski list v Biskajskem zalivu (razdelki VIIIab)

Morski list v zahodnem Rokavskem prelivu (razdelki VIIe)

Trska v vzhodnem Baltskem morju (podrazdelki 25 – 32)

Morska plošča v Severnem morju (podobmočje IV)

Kadar ICES svetuje, da je načrt obnovitve še naprej potreben, Komisija predlaga prilagoditve celotnih dovoljenih ulovov in ukrepe upravljanja napora ob upoštevanju posvetovanj z državami članicami in interesnimi skupinami. Kadar ICES ne ponovi mnenja o načrtu obnovitve, Komisija predlaga prilagoditve celotnih dovoljenih ulovov in, kadar je to primerno, omejitve napora, ki se ujemajo z znanstvenim mnenjem ob upoštevanju obstoječega stanja staležev, potrebe po večletnem pristopu ter želje držav članic in interesnih skupin po stabilnosti celotnih dovoljenih ulovov. Komisija bo še naprej razpravljala v Svetu ter z interesnimi skupinami in zadevnimi državami članicami o dolgoročnem upravljanju takih staležev, ki bo zagotovil, da se staleži ne vrnejo v izredno tvegano stanje.

3. Staleži, povezani s staležem, za katerega so načrti obnovitve sprejeti, se razvijajo, ali za katerega ICES in STECF svetujeta zaprtje ali zmanjšanje na najnižjo možno stopnjo

Kadar izvajanje načrtov obnovitve pomeni znatne spremembe v ribolovni umrljivosti ranljivih vrst v mešanih ribolovnih območjih, Komisija na podlagi informacij in mnenja ICES in STECF predlaga uporabo združljivih ukrepov, da bi se izognili obveznosti zavržkov v nerazdružljivo mešanih ribolovnih območjih. Primeri so staleži vahnje in mola v Severnem morju in na zahodu Škotske ter staleži morskega lista v Kattegatu, Skagerraku in Severnem morju.

4. Drugi staleži, za katere ICES in STECF ugotavljata, da presegajo varne biološke meje, in svetujeta znatno zmanjšanje ribolovne umrljivosti

Komisija za staleže izven varnih bioloških meja, ki ne sodijo v nobeno od zgoraj omenjenih kategorij, predlaga celotni dovoljeni ulov v skladu s kratkoročno možnostjo ulova, kot jo zagovarjata ICES in STECF ali eden izmed njiju, da pa bi ublažila posledice negotovosti pri vrednotenju in zagotovila boljšo stabilnost trgov in ribolovnih aktivnosti, Komisija predlaga omejitev kakršnih koli sprememb celotnega dovoljenega ulova na največ 20 % v primerjavi s celotnim dovoljenim ulovom v letu 2003, kadar se to lahko stori, ne da bi se presegla previdnostna ribolovna umrljivost Fpa.

Komisija bo kot sestavni del tega bolj postopnega pristopa predlagala tudi, da se Svet v naslednjih letih zaveže k določanju celotnih dovoljenih ulovov, ki se ujemajo z nadaljnjim postopnim zmanjševanjem ribolovne umrljivosti.

5. Staleži, ki so znotraj varnih bioloških meja in niso povezani s staležem, za katerega je potrebna obnovitev

Kadar ovrednotenje pokaže, da je stalež znotraj varnih bioloških meja, Komisija predlaga celotni dovoljeni ulov, ki po znanstvenih napovedih glede posledice takšnega ulova ne bo povzročil, da bi stalež presegel varne biološke meje (to je, da se ne bo pomaknil pod previdnostno biomaso, Bpa, ali nad previdnostno ribolovno umrljivost, Fpa) do leta 2006.

Kadar ovrednotenje staleža pokaže, da povečanje ribolovne umrljivosti dolgoročno gledano ne pomeni dodatnega donosa ali da se večji donos lahko doseže z zmanjšanjem ribolovne umrljivosti, Komisija predlaga celotni dovoljeni ulov, ki ne pomeni povečanja ribolovne umrljivosti.

Da pa bi ublažila posledice negotovosti v mnenju in izboljšala gospodarsko stabilnost v ribiški industriji, bo Komisija omejila kakršno koli povečanje ali zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova na največ 20 % v primerjavi s celotnim dovoljenim ulovom v letu 2002, kadar se to lahko stori, ne da bi se presegla Fpa.

6. Staleži, za katere ovrednotenja niso na voljo in znanstveno mnenje ni podano

V takih primerih predlog Komisije temelji na mnenju ICES ali STECF, kadar ti telesi izrecno določita vrednost za celotni dovoljeni ulov.

V primerih, ko nista na voljo niti ovrednotenje niti mnenje, Komisija praviloma predlaga celotni dovoljeni ulov za leto 2005, enak celotnemu dovoljenemu ulovu, sprejetemu za leto 2004, kadar poročila o iztovorih kažejo na visoko izkoriščenost kvote. Kadar je izkoriščenost kvote majhna, Komisija preuči, ali je ta izpad posledica pomanjkanja pravih ribolovnih možnosti (to je obstoja „rib na papirju“). V teh primerih Komisija predlaga zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova, da bodo celotni dovoljeni ulovi bolje odražali (in tako dolgoročno gledano ščitili) prave ribolovne možnosti. Komisija predlaga 20 % zmanjšanje celotnih dovoljenih ulovov, da bi dosegla postopno zmanjšanje ribolovnih možnostih na raven iztovorov, zabeleženih v zadnjih letih.

B. Staleži, ki se upravljajo v okviru regionalnih ribiških organizacij ali na podlagi medsebojnih posvetovanj s tretjimi državami

Nekateri staleži se upravljajo v okviru regionalnih ribiških organizacij ali na podlagi medsebojnih posvetovanj s tretjimi državami. Predlog Komisije za te staleže odraža odločitve, sprejete v teh okvirih. Vendar pa se še mora sprejeti majhno število odločitev glede staležev, ki se upravljajo skupaj s tretjimi državami. Če bi se predložitev tega predloga odložila do sprejetja teh odločitev, ga ne bi bilo mogoče predstaviti pravočasno, da bi ga Svet preučil pred sprejetjem v decembru.

III. OMEJITVE NAPORA

Komisija je ob upoštevanju mnenja ICES glede neučinkovitosti celotnih dovoljenih ulovov pri nadzoru ribolovne umrljivosti in potrebe po upravljanju ribolovnega napora za dosego trajnostnih ciljev še vedno mnenja, da je upravljanje napora osnovni instrument. Svet od decembra 2002 sprejema ukrepe upravljanja napora za nekatera ribolovna območja trske.

Poleg tega je Komisija predlagala nadaljnje načrte obnovitve, ki vključujejo uporabo neposrednega upravljanja ribolovnega napora za dodatne staleže, ki so podvrženi netrajnostnemu izkoriščanju.

Komisija predlaga začasna pravila za upravljanje ribolovnega napora, podobna tistim, določenim za leto 2004 (Priloga V Uredbe 2287/2003), ki bi se uporabljala za ribolove izven varnih bioloških meja, za katere ICES priporoča izredno zmanjšanje ribolovne umrljivosti. Ta predlog zadeva omejitve števila ribolovnih dni glede na kategorijo orodja, za ribolov trske v Skagerraku, Kattegatu, Severnem morju, Irskem morju, vzhodnem Rokavskem prelivu in na zahodu Škotske, za ribolov morske plošče v Severnem morju, za ribolov morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu ter za ribolov osliča, morske spake in škampa ob zahodnem delu Iberskega polotoka.

Za staleže trske v Irskem morju, Kattegatu, Skagerraku, Severnem morju in na zahodu Škotske so potrebna nadaljnja zmanjšanja napora glede na leto 2003. Vendar pa so bile med letoma 2003 in 2004 uvedene velike spremembe ukrepov za omejitev napora, kar je znatno izboljšalo učinkovitost ukrepov. Opravljen napor v letu 2004 bo zato verjetno znatno manjši kot leta 2003 kljub nespremenjenemu številu dni na morju. ICES v mnenju glede teh staležev priporoča zmanjšanja ribolovne umrljivosti glede na leto 2003 ali povprečno ribolovno umrljivost, zabeleženo v obdobju med letoma 2001 in 2003. Zmanjšanja dni na morju glede na leto 2004, ki so potrebna za ujemanje z znanstvenim mnenjem, so zato lahko manjša od tistih, ki jih je priporočil ICES.

Če bi se ta zmanjšanja izvedla v obliki zmanjšanj števila dni na morju za ustrezne flote, bi to lahko onemogočilo popolno izkoriščanje ribolovnih možnosti za številne druge staleže. Komisija zato predlaga, da se zahtevana zmanjšanja napora za ribolov trske lahko dosežejo z zaprtjem nekaterih ribolovnih območij in/ali sezon za trsko.

Predlagano število dovoljenih dni na morju za ribolov morske plošče v Severnem morju, morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu ter osliča, morske spake in škampa ob zahodnem delu Iberskega polotoka se ujema s predlaganimi celotnimi dovoljenimi ulovi, opisanimi zgoraj.

Najnovejše znanstveno mnenje ICES je pokazalo, da je nedvomno treba uvesti program za omejitev napora za ribolov trske v Baltskem morju. Komisija v skladu z mnenjem in z namenom zagotovitve znatnega zmanjšanja ribolovne umrljivosti za trsko v vzhodnem Baltskem morju v letu 2005 predlaga zmanjšanje ribolovnega napora z zaprtjem dveh območjih za ribolov trske.

Komisija za zgoraj navedene staleže predlaga celotne dovoljene ulove, ki se ne ujemajo s priporočili ICES za nični celotni dovoljeni ulov. Taki predlogi pomenijo višjo stopnjo tveganja kakor strogo upoštevanje znanstvenega mnenja. Da so ti celotni dovoljeni ulovi lahko učinkoviti pri zagotavljanju obnovitve, jih morajo podpirati omejitve ribolovnega napora in ukrepi za izboljšanje nadzora in izvrševanja. Predlagani ukrepi za omejitev napora so opredeljeni v Prilogah III (zaprta območja in sezone) in IV (število dni na morju ter ukrepi za nadzor in izvrševanje).

Glavne spremembe, ki se predlagajo glede na obstoječe ukrepe, so:

- Doda se sistem posebnih ribolovnih dovoljenj za plovila, ki jih zajemajo ukrepi, ter uvedejo zmanjšanja ribolovnih možnosti za plovila, ki kršijo ohranitvene predpise.

- Uvedejo se obveznosti poročanja o ribolovnem naporu za države članice.

Poleg tega je ICES priporočil upravljanje ribolova prave peščenke v Severnem morju s posebnim načrtom upravljanja napora. V Prilogi V se predlaga sistem upravljanja, ki je v skladu s tem mnenjem.

IV. PREHODNI TEHNIČNI UKREPI

Prehodni tehnični ukrepi, ki naj bi se uporabljali v letu 2005, so navedeni v Prilogi III k predlogu. Kakor je opredeljeno v oddelkih II in III, predlog vključuje dodatna zmanjšanja ribolovnega napora za trsko v obliki zapiranja območij ali sezon. Za vse staleže trske v Severnem morju in vzhodnem Baltskem morju se za pridneni ribolov predlaga zaprtje dveh območij, ki zajemata glavna ribolovna območja za trsko. Za trsko v Kattegatu predlog vključuje prepoved ribolova trske v prvem četrtletju leta 2005, v katerem se običajno ulovi več kot tretjina trsk. Dodatna zapiranja se ne predlagajo za staleže trske na zahodu Škotske in v Irskem morju.

V. POGOJI ZA IZTOVARJANJE ULOVA IN PRILOVA TER POSEBNI UKREPI ZA SLED

V skladu z obstoječim predpisom se sled, ulovljen med ribolovom z majhnimi očesi za industrijsko uporabo, ne všteva v nobeno kvoto. To velja tudi za prilov sleda med ribolovom za industrijsko uporabo v Severnem morju, Skagerraku in Kattegatu, čeprav se je s kvotami prilova v teh območjih strinjala Norveška. Za zagotovitev vštetja vsega ulova sleda v ustrezne kvote se uvedejo spremembe člena 8 in Priloge II predloga. Zahteva po ustreznih programih vzorčenja za učinkovito spremljanje prilova sleda se je razširila, tako da vključuje ribolov z majhnimi očesi v Baltskem morju. Kot posledica poostrenih ukrepov za omejitev skupnega prilova sleda se prekličejo posebna pravila glede prilova, ki so se za sled uvedla leta 1998[3].

Znanstveniki za leto 2005 znova priporočajo pomembna zmanjšanja ravni ulova za številne staleže. Komisija se zaveda, da ta zmanjšanja v nekaterih primerih kratkoročno gledano pomenijo precejšnje gospodarske težave za prizadeto ribiško industrijo. Poleg tega imajo omejitve ulova zaradi slabe usklajenosti v mnogih primerih omejen učinek na ohranjanje. Komisija lahko zaradi tega za številne staleže sprejme zmanjšanja ravni ulova za leto 2005, ki se ne ujemajo s tistimi, ki so jih priporočili znanstveniki, a le pod pogojem, da so se države članice pripravljene zavezati k sprejetju dolgoročnih ohranitvenih in/ali upravljalnih načrtov za zadevne staleže, ki po potrebi vključujejo instrumente za upravljanje, potrebne za zagotovitev učinkovitosti načrtov.

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[4] in zlasti člena 20 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk [5] in zlasti členov 6 in 8 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev severnega osliča[6] in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,[7]

ob upoštevanju naslednjega:

Člen 4 Uredbe (ES) št. 2371/2002 zahteva, da Svet sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev dostopa do voda in virov ter trajnostnega opravljanja ribolovnih aktivnosti ob upoštevanju razpoložljivega znanstvenega mnenja in zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo.

Člen 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002 nalaga Svetu, da določi celotne dovoljene ulove (TAC) po ribolovnih območjih ali skupinah ribolovnih območij. Ribolovne možnosti je treba določiti državam članicam in tretjim državam v skladu z merili iz člena 20 navedene uredbe.

Zaradi zagotovitve učinkovitega upravljanja celotnih dovoljenih ulovov in kvot je treba določiti posebne pogoje za ribolovna delovanja.

Treba je oblikovati načela in nekatere postopke upravljanja ribištva na ravni Skupnosti, da bi države članice lahko zagotovile upravljanje plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami.

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov in kvot iz leta v leto[8] je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni tam določeni ukrepi.

Skupnost je imela v skladu s postopkom, predvidenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva, posvetovanja o ribolovnih pravicah z Norveško [9], Ferskimi otoki [10], Grenlandijo[11] in Islandijo[12].

Na podlagi člena 6 Akta o pristopu iz leta 2003 Skupnost upravlja sporazume o ribištvu, ki sta jih Latvija in Litva sklenili s tretjimi državami. V skladu s temi sporazumi je imela Skupnost posvetovanja z Rusko federacijo.

Skupnost je pogodbenica več regionalnih ribiških organizacij. Te ribiške organizacije so priporočile določitev omejitev ulova in druge predpise za ohranjanje nekaterih vrst. Skupnost bi torej morala izvajati ta priporočila.

Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) je na svojem letnem zasedanju junija 2004 sprejela omejitve ulova rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna ter tehnične ukrepe glede obravnave prilova. Čeprav Skupnost ni članica IATTC, je treba te ukrepe izvajati z namenom zagotovitve trajnostnega upravljanja vira pod jurisdikcijo navedene organizacije.

Mednarodna komisija za ohranjanje tunov v Atlantiku (ICCAT) je na svojem letnem zasedanju leta 2004 sprejela tabele, ki navajajo premalo in preveč izkoriščene ribolovne možnosti pogodbenic ICCAT. V tej zvezi je ICCAT sprejela sklep o ugotovitvi, da je Evropska skupnost v letu 2003 premalo izkoristila svojo kvoto za več staležev.

Da bi upoštevali prilagoditve kvot Skupnosti, ki jih je določila ICCAT, je treba razporeditev ribolovnih možnosti, ki so posledica premajhne izkoriščenosti, opraviti na podlagi prispevka vsake države članice k premajhni izkoriščenosti brez spreminjanja delitvenega ključa, določenega v tej uredbi za letno dodelitev celotnih dovoljenih ulovov.

Kot začasen ukrep in do čim prejšnjega sprejetja uredbe, ki bo spreminjala Uredbo Sveta (ES) št. 1434/98 z dne 29. junija 1998 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe[13], se ulovi sleda pri mešanem ribolovu iz člena 2 navedene uredbe vštevajo v ustrezno kvoto za sled.

Izvajanje ribolovnih možnosti mora biti v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti in zlasti z Uredbo Komisije (EGS) št. 1381/87 z dne 20. maja 1987 o določitvi podrobnih pravil za označevanje in dokumentacijo ribiških plovil[14], Uredbo Komisije (EGS) št. 2807/83 z dne 22. septembra 1983 o podrobnih pravilih za evidentiranje podatkov o ulovu rib držav članic[15], Uredbo Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[16], Uredbo Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 685/95 in (ES) št. 2027/95[17], Uredbo Sveta (ES) št. 1626/94 z dne 27. junija 1994 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev ribiških virov v Sredozemlju[18], Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami[19], Uredbo Sveta (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki ter o razveljavitvi uredb (EGS) št. 3943/90, (ES) št. 66/98 in (ES) št. 1721/1999[20], Uredbo Sveta (ES) št. 88/98 z dne 18. decembra 1997 o določitvi nekaterih tehničnih ukrepov za ohranitev ribolovnih virov v vodah Baltskega morja, Beltov in Øresunda[21], Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[22], Uredbo Sveta (ES) št. 1434/98, Uredbo Sveta (ES) št. 423/2004 z dne 26. februarja o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk[23], Uredbo Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil[24], Uredbo Sveta (EGS) št. 2930/86 o določanju značilnosti ribiških plovil[25] in Uredbo Sveta (ES) št. 973/2001 z dne 14. maja 2001 o nekaterih tehničnih ukrepih za ohranitev nekaterih staležev izrazito selivskih vrst [26].

Da bi prispevali k ohranjanju staležev rib, bi bilo treba v letu 2005 izvesti nekatere dopolnilne ukrepe glede nadzora in tehničnih pogojev za ribolov.

Za najbolj ogrožene staleže, za katere so bili sprejeti načrti obnovitve in uresničevanja vsebovanih programov upravljanja naporov, je treba uporabljati začasne programe upravljanja naporov.

V skladu z mnenji ICES je treba uporabljati začasen sistem za upravljanje ribolovnega napora ribolova prave peščenke za industrijsko uporabo v podobmočju ICES IV in razdelku ICES IIIa sever.

Za prilagoditev omejitev ribolovnega napora pri trski, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 423 februarja 2004 o uvedbi ukrepov za obnovitev staležev trsk[27], se predlagajo nadomestni načini za upravljanje ribolovnega napora skladno s celotnim dovoljenim ulovom, kakor je določeno v členu 8(3) navedene uredbe.

Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na 25. letnem zasedanju od 15. do 19. septembra 2003 sprejela načrt za ponovno vzpostavitev grenlandske morske plošče v podobmočju NAFO 2 in razdelkih 3KLMNO. Načrt predvideva zmanjšanje stopnje celotnega dovoljenega ulova do leta 2007, kakor tudi dodatne ukrepe za zagotovitev njegove učinkovitosti. Ta načrt za leto 2005 je treba izvajati do sprejetja uredbe Sveta o izvajanju večletnih ukrepov za ponovno vzpostavitev staleža grenlandske morske plošče.

NAFO je na 26. letnem zasedanju od 13. do 17. septembra 2004 sprejela ukrepe upravljanja za številne poprej neregulirane staleže, to je raže v razdelku 3LNO, rdečega okuna v razdelku 3O in bele repate tabinje v razdelku 3NO. Zato je treba te ukrepe izvajati in vzpostaviti razdelitev med države članice.

Da bi upoštevali mednarodne obveznosti, ki jih je prevzela Skupnost kot pogodbenica Konvencije o ohranitvi morskega biološkega bogastva Antarktike (CCAMLR), vključno z obvezno uporabo ukrepov, ki jih je sprejela Komisija CCAMLR, se morajo uporabljati celotni dovoljeni ulovi, ki jih je Komisija sprejela za sezono 2004-2005, in ustrezni sezonski roki.

CCAMLR je na XXIII. letnem zasedanju leta 2004 sprejela ustrezne omejitve ulova za staleže, ki jih v vzpostavljenih ribolovnih območjih da na voljo katera koli članica CCAMLR. Poleg tega je CCAMLR odobrila sodelovanje ribiških plovil Skupnosti pri raziskovalnem ribištvu za Dissostichus spp. v podobmočjih FAO 88.1 ter razdelkih 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) in 58.4.3b) in določila, da veljajo za ustrezne ribolovne aktivnosti omejitve ulova in prilova, kakor tudi nekateri posebni tehnični ukrepi. Te omejitve in tehnične ukrepe je prav tako treba uporabljati.

Da bi ribičem iz Skupnosti zagotovili preživljanje, je pomembno, da se ta ribolovna območja odprejo 1. januarja 2005. Glede na nujnost zadeve je nujno, da se odobri odstopanje od šesttedenskega obdobja iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in pogodbam o ustanovitvi Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I Področje uporabe in opredelitve

Člen 1Vsebina

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2005 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib in posebne pogoje, pod katerimi se lahko te ribolovne možnosti uporabljajo.

Določa pa tudi ribolovne možnosti in posebne pogoje za nekatere antarktične staleže za obdobje, določeno v Prilogi IF.

Člen 2Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za:

(a) ribiška plovila Skupnosti („plovila Skupnosti“); in

(b) ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana („plovila tretjih držav“), v vodah, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo držav članic („vode ES“).

Člen 3Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „ribolovne možnosti“ pomenijo:

(i) celotne dovoljene ulove („TAC“) ali število plovil, ki imajo pooblastilo za ribolov, in/ali trajanje teh pooblastil;

(ii) delež celotnih dovoljenih ulovov, ki je na voljo Skupnosti;

(iii) kvote, ki so dodeljene Skupnosti v vodah tretjih držav;

(iv) dodelitev ribolovnih možnosti Skupnosti pod (ii) in (iii) državam članicam v obliki kvot;

(v) dodelitev kvot, ki se jih lahko lovi v vodah Skupnosti, tretjim državam.

(b) „mednarodne vode“ pomenijo vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države;

(c) „urejevalno območje NAFO“ pomeni del območja Konvencije NAFO (Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika), ki ne spada pod suverenost ali jurisdikcijo obalnih držav;

(d) „Skagerrak“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali;

(e) „Kattegat“ pomeni območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenore do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;

(f) „Severno morje“ pomeni podobmočje ICES IV in tisti del razdelka ICES IIIa, ki ni zajet v opredelitvi Skagerraka v točki (c);

(g) „Riški zaliv“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Ovisi (57°34.1234' N, 21°42.9574' E) na zahodni obali Latvije do Southern Rock na rtu Loode (57°57.4760' N, 21°58.2789' E) na otoku Saaremaa, potem proti jugu do najjužnejše točke polotoka Sőrve in nato v severovzhodni smeri ob vzhodni obali otoka Saaremaa in severno po črti od 58°30.0' N 23°13.2' E do 58°30.0' N 23°41'1 E.

Člen 4Ribolovne cone

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:

(a) cone ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja), opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 3880/91[28];

(b) cone CECAF (vzhodni osrednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34), opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 2597/95[29];

(c) cone NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika), opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2018/93[30];

(d) cone CCAMLR (Konvencija o ohranitvi morskega biološkega bogastva Antarktike), opredeljene v Uredbi (ES) št. 601/2004.

POGLAVJE IIRibolovne možnosti in s tem povezani pogoji za plovila Skupnosti

Člen 5Ribolovne možnosti in dodelitve

1. Ribolovne možnosti za plovila Skupnosti v vodah Skupnosti ali v nekaterih vodah zunaj Skupnosti in razdelitev teh ribolovnih možnosti med države članice so določene v Prilogi I.

2. Plovila Skupnosti imajo pooblastilo za ulov v okviru kvot iz Priloge I v vodah, ki spadajo v ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške in ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen ter Ruske federacije ob upoštevanju pogojev iz členov 9, 16 in 17.

3. Komisija določi ribolovne možnosti za kapelana v conah V, XIV (grenlandske vode), ki so na voljo Skupnosti, v višini 7,7 % deleža celotnega dovoljenega ulova za kapelana, takoj ko je celotni dovoljeni ulov določen. Po prenosu pm ton na Islandijo, Ferske otoke in na Norveško je preostala količina na voljo vsem državam članicam.

4. Komisija lahko ribolovne možnosti za staleže sinjega mola v conah I-XIV (vode ES in mednarodne vode) in sleda v conah I in II (vode ES in mednarodne vode) poveča v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002, če tretje države ne upoštevajo odgovornega upravljanja teh staležev.

Člen 6Posebne določbe o dodelitvah

Razdelitev ribolovnih možnosti med države članice, določena v prilogi I, ne posega v:

(a) izmenjave na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve na podlagi člena 21(4), člena 23(1) in člena 32(2) Uredbe (EGS) št. 2847/93;

(c) dodatno iztovarjanje, dovoljeno na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) količine, zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 847/96.

Člen 7Prožnost kvot

Za leto 2005 so naslednji staleži določeni v Prilogi I k tej uredbi:

a) staleži, za katere velja previdnostni ali analitski celotni dovoljeni ulov;

b) staleži, za katere naj se uporabljajo pogoji prožnosti iz leta v leto, določeni v členih 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

c) in staleži, za katere naj se uporabljajo kazenski koeficienti, predvideni v členu 5(2) navedene uredbe.

Člen 8Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

1. Ribe iz staležev, za katere so določene ribolovne možnosti, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati, razen:

(a) ulovov plovil države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana; ali

(b) ulovov dela deleža Skupnosti, ki ni bil s kvotami razdeljen med države članice in ni bil izčrpan; ali

(c) vseh vrst, ki niso sled in skuša, kadar so pomešane z drugimi vrstami in so bile ulovljene z mrežo z velikostjo očesa, manjšo od 32 milimetrov, v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 850/98 in niso razvrščene ne na krovu ne pri iztovarjanju; ali

(d) sleda, če so ulovi v skladu z ukrepi iz točke 12 Priloge III; ali

(e) skuše, če je pomešana s šurom ali sardelo, če skuša ne presega 10 % skupne mase skuše, šura in sardele na krovu in ulovi niso razvrščeni ne na krovu ne pri iztovarjanju; ali

(f) ulovov pri znanstvenih raziskavah, ki se izvajajo na podlagi Uredbe (ES) št. 850/98 ali Uredbe (ES) št. 88/98.

2. Vsi iztovori se vštevajo v kvoto ali, če delež Skupnosti ni razdeljen med države članice s kvotami, v delež Skupnosti razen ulovov na podlagi določb odstavka 1(c), (e) in (f).

3. Kadar so izčrpane ribolovne možnosti države članice za sled v podobmočjih II (vode ES), III, IV in podrazdelku VII d, je brez poseganja v odstavek 1 prepovedano, da bi plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice in so registrirana v Skupnosti ter delujejo v ribolovnih območjih, za katera veljajo ustrezne omejitve ulova, iztovarjala ulove, ki niso razvrščeni in vsebujejo sled.

4. Določitev odstotka prilova in njegovega dajanja v promet se pripravi v skladu s členoma 4 in 11 Uredbe (ES) št. 850/98 ter členoma 2 in 3 Uredbe (ES) št. 88/98.

Člen 9Omejitve dostopa

1. Plovila Skupnosti ne lovijo v Skagerraku znotraj 12 morskih milj od norveških temeljnih črt. Vendar je dovoljeno, da plovila, ki plujejo pod dansko ali švedsko zastavo, lovijo do 4 milje od norveških temeljnih črt.

2. Ribolov plovil Skupnosti v vodah pod jurisdikcijo Islandije se omeji na območje, opredeljeno z ravnimi črtami, ki se združujejo v naslednjih koordinatah:

Jugozahodno območje

1. 63°12'N in 23°05'W skozi 62°00'N in 26°00'W,

2. 62°58'N in 22°25'W,

3. 63°06'N in 21°30'W,

4. 63°03'N in 21°00'W od tam 180°00'S;

Jugovzhodno območje

1. 63°14'N in 10°40'W,

2. 63°14'N in 11°23'W,

3. 63°35'N in 12°21'W,

4. 64°00'N in 12°30'W,

5. 63°53'N in 13°30'W,

6. 63°36'N in 14°30'W,

7. 63°10'N in 17°00'W od tam 180°00'S.

Člen 10Posebni pogoji za sled v podobmočjih III in IV

Ukrepi iz Priloge II se uporabljajo v zvezi z ulovom, razvrščanjem in iztovarjanjem sleda, ulovljenega v podobmočjih III in IV.

Člen 11Drugi tehnični in kontrolni ukrepi

Tehnični ukrepi iz Priloge III se v letu 2005 uporabljajo poleg tistih, ki so določeni v Uredbi (ES) št. 850/98, Uredbi (ES) št. 88/98, Uredbi (ES) št. 1626/94 in Uredbi (ES) št. 973/2001.

Podrobna pravila za izvajanje točke 10 Priloge III se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 12Omejitve napora in s tem povezani pogoji za upravljanje staležev

1. Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji iz Priloge IVa se uporabljajo za upravljanje ribolova v Skagerraku, Kattegatu, Severnem morju in Rokavskem prelivu, Irskem morju in do zahoda Škotske.

1a. Za obdobje od 1. februarja 2005 do 31. decembra 2005 se omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji iz Priloge IVb uporabljajo za upravljanje ribolova v Kantabrijskem morju in ob zahodnem delu Iberskega polotoka.

2. Omejitve ribolovnega napora in s tem povezani pogoji iz Priloge V se uporabljajo za upravljanje staležev prave peščenke v Skagerraku in Severnem morju.

3. Komisija določi končni ribolovni napor za leto 2005 za lov prave peščenke v conah IIa, IIIa, IV na podlagi pravil iz točke 6 Priloge V.

POGLAVJE IIIRibolovne možnosti in s tem povezani pogoji za plovila tretjih držav

Člen 13Pooblastilo

Plovila, ki plujejo pod zastavo Barbadosa, Gvajane, Japonske, Južne Koreje, Norveške, Ruske federacije, Surinama, Trinidada in Tobaga ter Venezuele, in plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo pooblastilo za ribolov v vodah Skupnosti v okviru kvot iz Priloge I in ob upoštevanju pogojev iz členov 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 in 24.

Člen 14Geografske omejitve

Ribolov s plovili, ki plujejo pod zastavo:

(a) Norveške ali so registrirana na Ferskih otokih, se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj proti odprtemu morju od temeljnih črt držav članic v Severnem morju, Kattegatu, Baltskem morju in Atlantskem oceanu severno od 43°00'N, razen območja iz člena 18 Uredbe (ES) št. 2371/2002; ribolov v Skagerraku s plovili, ki plujejo pod norveško zastavo, se dovoli štiri morske milje od temeljnih črt Danske in Švedske proti odprtemu morju;

(b) Barbadosa, Gvajane, Japonske, Južne Koreje, Surinama, Trinidada in Tobaga ter Venezuele se omeji na tiste dele cone 200 morskih milj, ki ležijo 12 morskih milj proti odprtemu morju od temeljnih črt Francoske Gvajane.

Člen 15Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določene ribolovne možnosti, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati razen ulovov plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.

POGLAVJE IVDoločbe o izdaji dovoljenj za plovila Skupnosti

Člen 16Dovoljenja in s tem povezani pogoji

1. Ne glede na splošna pravila o dovoljenjih za ribolov in posebnih ribolovnih dovoljenjih, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1627/94, je treba imeti za ribolov v vodah tretjih držav dovoljenje, ki ga izdajo organi tretje države.

Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za naslednja plovila Skupnosti, kadar ribarijo v norveških vodah v Severnem morju:

(a) plovila s tonažo 200 BT ali manj;

(b) plovila, ki lovijo vrste, ki niso skuša, za prehrano ljudi;

(c) plovila, ki plujejo pod švedsko zastavo, v skladu z ustaljeno prakso.

2. Največje število dovoljenj za ribolov in drugi s tem povezani pogoji so določeni v delu I Priloge VI. V vlogah za dovoljenja se navedejo vrste ribolova in imena ter značilnosti plovil, za katere naj se izdajo dovoljenja, organi držav članic pa jih naslovijo na Komisijo. Komisija predloži te vloge organom zadevne tretje države.

Če ena država članica prenese kvote na drugo državo članico (zamenjava) v ribolovnih območjih iz dela I Priloge VI, prenos vključuje potreben prenos dovoljenj in se sporoči Komisiji. Vendar pa se ne preseže skupno število dovoljenj za posamezno ribolovno območje, določeno v delu I Priloge VI.

3. Plovila Skupnosti so usklajena z ohranitvenimi in kontrolnimi ukrepi in vsemi drugimi določbami, ki urejajo cono, v kateri izvajajo dejavnosti.

Člen 17Ferski otoki

Plovila Skupnosti z dovoljenjem za izvajanje usmerjenega ribolova ene vrste v vodah Ferskih otokov lahko opravljajo usmerjeni ribolov druge vrste pod pogojem, da o spremembi predhodno obvestijo organe Ferskih otokov.

POGLAVJE VDoločbe o izdaji dovoljenj za plovila tretjih držav

Člen 18Obveznost dovoljenja za ribolov in posebnega ribolovnega dovoljenja

1. Ne glede na člen 28b Uredbe (ES) št. 2847/93 so plovila z manj kot 200 BT, ki plujejo pod norveško zastavo, oproščena obveznosti, da morajo imeti dovoljenje za ribolov in posebno ribolovno dovoljenje.

2. Dovoljenje za ribolov in posebno ribolovno dovoljenje se hranita na krovu. Vendar pa so plovila, registrirana na Ferskih otokih ali Norveškem, oproščena te obveznosti.

3. Plovila iz tretjih držav, ki imajo 31. decembra 2004 pooblastila za ribolov, lahko od 1. januarja 2005 nadaljujejo z ribolovom, dokler ne predložijo Komisiji seznama plovil, ki imajo pooblastila za ribolov, in ga Komisija odobri.

Člen 19Vloga za dovoljenje za ribolov in za posebno ribolovno dovoljenje

Vlogi za dovoljenje za ribolov in za posebno ribolovno dovoljenje organa tretje države Komisiji se priložijo naslednje informacije:

(a) ime plovila;

(b) registrska številka;

(c) zunanje identifikacijske črke in številke;

(d) pristanišče registracije;

(e) ime in naslov lastnika ali zakupnika;

(f) bruto tonaža in skupna dolžina;

(g) moč motorja;

(h) klicni znak in radijska frekvenca;

(i) nameravani način ribolova;

(j) nameravano območje ribarjenja;

(k) vrste, ki jih namerava loviti;

(l) obdobje, za katero se zahteva dovoljenje.

Člen 20Število dovoljenj

Število dovoljenj in posebni s tem povezani pogoji se določijo v delu II Priloge VI.

Člen 21Razveljavitev in preklic

1. Dovoljenja za ribolov in posebna ribolovna dovoljenja se lahko razveljavijo z namenom izdaje novih dovoljenj za ribolov in posebnih ribolovnih dovoljenj. Te razveljavitve začnejo veljati dan pred datumom, ko Komisija izda nova dovoljenja za ribolov in posebna ribolovna dovoljenja. Nova dovoljenja za ribolov in posebna ribolovna dovoljenja začnejo veljati na datum izdaje.

2. Dovoljenja za ribolov in posebna ribolovna dovoljenja se v celoti ali delno prekličejo pred datumom izteka veljavnosti, če je kvota za zadevni stalež, določena v Prilogi I, izčrpana.

3. Dovoljenja za ribolov in posebna ribolovna dovoljenja se prekličejo v primeru vsakega neizpolnjevanja obveznosti iz te uredbe.

Člen 22Neizpolnjevanje ustreznih pravil

1. Plovilu, ki ne izpolni obveznosti, določenih v tej uredbi, se ne izdata dovoljenje za ribolov in posebno ribolovno dovoljenje za obdobje, ki ne presega 12 mesecev.

2. Komisija predloži organom zadevne tretje države imena in značilnosti plovil, ki v naslednjem mesecu ali mesecih nimajo pooblastila za ribolov v ribolovni coni Skupnosti zaradi kršitve ustreznih pravil.

Člen 23Obveznosti imetnika dovoljenja

1. Plovila tretjih držav ravnajo v skladu z ohranitvenimi in kontrolnimi ukrepi ter drugimi določbami, ki urejajo ribolov plovil Skupnosti v coni, v kateri delujejo, zlasti z Uredbo (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94, (ES) št. 88/98, (ES) št. 850/98, (ES) št. 1434/98 in (EGS) št. 1381/87.

2. Plovila iz odstavka 1 vodijo ladijski dnevnik, v katerega vpisujejo informacije, določene v delu I Priloge VII.

3. Plovila tretjih držav razen plovil, ki plujejo pod norveško zastavo in ribarijo v razdelku ICES IIIa, pošljejo Komisiji informacije iz Priloge VIII v skladu s pravili, določenimi v navedeni prilogi.

Člen 24Posebne določbe v zvezi s Francosko Gvajano

1. Za odobritev dovoljenj za ribolov v vodah Francoske Gvajane se mora lastnik zadevnega plovila obvezati, da bo na zahtevo Komisije dovolil, da pride na plovilo opazovalec.

2. Poveljnik vsakega plovila, ki ima dovoljenje za lov ribe kostnice ali tune v vodah Francoske Gvajane, ob iztovoru ulova po vsakem potovanju predloži francoskim organom deklaracijo z navedbo količine ulovljene kozice, ki se hrani na krovu od zadnje deklaracije. Ta deklaracija je v skladu z vzorcem iz dela III Priloge VI. Poveljnik odgovarja za točnost deklaracije. Francoski organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da preverijo točnost deklaracij, zlasti s preverjanjem v ladijskem dnevniku iz člena 23(2). Deklaracijo potem, ko je preverjena, podpiše pristojni uradnik. Pred koncem vsakega meseca francoski organi pošljejo Komisiji vse deklaracije za pretekli mesec.

3. Plovila, ki ribarijo v vodah Francoske Gvajane, vodijo ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz dela II Priloge VII. Kopija tega ladijskega dnevnika se pošlje Komisiji preko francoskih organov v 30 dneh po zadnjem dnevu vsakega ribolovnega potovanja.

4. Če Komisija v obdobju enega meseca ne prejme nobenega sporočila v zvezi s plovilom, ki ima dovoljenje za ribolov v vodah Francoske Gvajane, se dovoljenje temu plovilu prekliče.

POGLAVJE VIPosebne določbe za plovila Skupnosti, ki ribarijo v urejevalnem območju NAFO

Oddelek 1Sodelovanje Skupnosti

ČLEN 25 SEZNAM PLOVIL

1. Samo plovila Skupnosti, ki imajo več kakor 50 bruto ton in jim je država članica ladijske zastave izdala posebno ribolovno dovoljenje ter so vključena v evidenco plovil NAFO, smejo pod pogoji, določenimi v dovoljenju, loviti, hraniti na krovu, pretovarjati in iztovarjati ribolovne vire iz urejevalnega območja NAFO.

2. Vsaka država članica obvesti Komisijo v računalniško berljivi obliki vsaj 15 dni pred vstopom novega plovila v urejevalno območje NAFO o vsaki spremembi seznama plovil, ki plujejo pod njeno zastavo in so registrirana v Skupnosti ter imajo pooblastilo za ribolov v urejevalnem območju NAFO. Komisija te informacije takoj posreduje sekretariatu NAFO.

3. Seznam iz odstavka 2 vključuje naslednje informacije:

(a) interno številko plovila, opredeljeno v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti[31];

(b) mednarodni radijski klicni znak;

(c) zakupnika plovila, kjer je to ustrezno;

(d) vrsto plovila.

4. Za plovila, ki začasno plujejo pod zastavo države članice (zakup prazne ladje), posredovane informacije vključujejo:

(a) datum, od katerega je plovilu dovoljeno pluti pod zastavo države članice;

(b) datum, od katerega država članica dovoljuje plovilu ribolov v urejevalnem območju NAFO;

(c) ime države, kjer je plovilo registrirano ali je bilo prej registrirano, in datum, od katerega ne pluje več pod zastavo te države;

(d) ime plovila;

(e) uradno registrsko številko plovila, ki so jo dodelili pristojni nacionalni organi;

(f) domače pristanišče plovila po prenosu;

(g) ime lastnika ali zakupnika plovila;

(h) izjavo, da je poveljnik dobil kopijo veljavnih predpisov v urejevalnem območju NAFO;

(i) glavne vrste, ki se lahko lovijo v urejevalnem območju NAFO;

(j) podobmočja, kjer obstaja verjetnost, da bo plovilo ribarilo.

Oddelek 2Tehnični ukrepi

ČLEN 26 VELIKOST OčESA MREžE

1. Uporaba vlečne mreže, ki ima v katerem koli predelu mrežna očesa velikosti manjše od 130 mm, je prepovedana pri neposrednem ribolovu vrst pridnenih rib iz Priloge IX. Ta velikost očes mreže se lahko zmanjša na najmanj 60 mm za neposredni ribolov severnega kratkoplavutega lignja ( Illex illecebrosus ). Za neposredni ribolov raže ( Rajidae ) se ta velikost očes poveča na najmanj 280 mm v vreči in 220 mm na vseh drugih delih vlečne mreže.

2. Plovila, ki lovijo severno kozico ( Pandalus borealis ), uporabljajo mrežo z velikostjo očes najmanj 40 mm.

Člen 27Dodatki k mrežam

1. Uporaba kakršnih koli sredstev ali naprav razen tistih, opisanih v tem členu, ki ovirajo mrežna očesa ali zmanjšujejo njihovo velikost, je prepovedana.

2. Platno, mreža ali kateri koli drug material se lahko doda na notranjo stran vreče, da se zmanjša ali prepreči škoda.

3. Naprave se lahko dodajo na zgornjo stran vreče pod pogojem, da ne ovirajo mrežnih očes vreče. Uporaba zgornjih prevlek se omeji na naštete v Prilogi X.

4. Plovila, ki lovijo severno kozico ( Pandalus borealis ), uporabljajo izločevalno mrežo ali rešetko z razdaljo med prečkami največ 22 mm. Plovila, ki lovijo severno kozico v razdelku 3L, so opremljena tudi z zatičnimi verigami, dolgimi najmanj 72 cm, kakor je opisano v Dodatku 4 k Prilogi III.

Člen 28Prilov

1. Poveljniki plovil ne smejo izvajati usmerjenega ribolova vrste, za katero veljajo omejitve prilova. Usmerjeni ribolov vrste se izvaja, kadar vrsta obsega največji masni odstotek ulova v katerem koli izvleku.

2. Prilov vrst, naštetih v Prilogi ID, za katere Skupnost ni določila kvote za del urejevalnega območja NAFO, in ki je bil ulovljen v tem delu pri neposrednem ribolovu katere koli vrste, ne sme presegati 2 500 kg po posamezni vrsti ali 10 masnih % skupnega ulova, obdržanega na krovu, kar je več. V delu urejevalnega območja NAFO, kjer je prepovedan usmerjeni ribolov nekaterih vrst, pa prilov nobene vrste, naštete v Prilogi ID, ne sme presegati 1 250 kg oziroma 5 %.

3. Vedno, kadar skupna količina vrste, za katero se uporabljajo omejitve prilova, v katerem koli izvleku preseže omejitve, določene v odstavku 2, se plovila takoj umaknejo najmanj pet morskih milj od položaja prejšnjega izvleka. Vedno, kadar skupna količina vrste, za katero se uporabljajo omejitve prilova, v katerem koli naslednjem izvleku preseže navedene omejitve, se plovila takoj spet premaknejo najmanj pet morskih milj od prejšnjega položaja izvleka in se ne vrnejo na to območje najmanj 48 ur.

4. Plovila, ki lovijo severno kozico ( Pandalus borealis ), se v primeru, da skupni prilov vseh vrst, naštetih v Prilogi ID, v katerem koli izvleku presega 5 masnih % v razdelku 3M in 2,5 % v razdelku 3L, takoj premaknejo najmanj pet morskih milj od položaja prejšnjega izvleka.

5. Ulov severne kozice se ne uporablja v izračunu ravni prilova vrst pridnenih rib.

Člen 29Minimalna velikost rib

Ribe iz urejevalnega območja NAFO, ki nimajo zahtevane velikosti, predpisane v Prilogi XI, se ne smejo predelati, obdržati na krovu, pretovoriti, iztovoriti, prepeljati, uskladiščiti, prodati, razstaviti ali ponuditi za prodajo, ampak se takoj vrnejo v morje. Če količina ujetih rib, ki nimajo zahtevane velikosti, presega 10 % skupne količine, se plovilo pred nadaljevanjem ribarjenja umakne za najmanj pet morskih milj od položaja prejšnjega izvleka. Vsaka predelana riba, za katero se uporabljajo zahteve glede minimalne velikosti, ki je krajša od ustrezne dolžine iz Priloge XI, šteje za ribo, ki je pod minimalno velikostjo rib.

Oddelek 3Kontrolni ukrepi

ČLEN 29A OZNAčEVANJE PROIZVODA IN LOčENO NATOVARJANJE

1. Vse predelane ribe, pridobljene v urejevalnem območju NAFO, se označijo tako, da se prepoznata vsaka vrsta in kategorija proizvoda. Označi se tudi, da so bile ulovljene v urejevalnem območju NAFO.

2. Vse kozice, pridobljene v razdelku 3L, in vse grenlandske morske plošče, pridobljene v podobmočju 2 ter razdelkih 3KLMNO, se označijo z navedbo ulova v zadevnih območjih.

3. Ulovi iste vrste se pri natovarjanju jasno ločijo od ulovov drugih vrst. Vsi ulovi znotraj urejevalnega območja NAFO se natovarjajo ločeno od ulovov izven tega območja.

Ulovi se lahko natovarjajo v več delih skladišča, a v vsakem delu so jasno ločeni od ulovov drugih vrst s plastiko, vezanim lesom, mrežastim materialom itd.

Člen 30Ribolovni dnevnik in natovorni načrt

1. Poleg tega, da ravnajo v skladu s členi 6, 8, 11 in 12 Uredbe (EGS) št. 2847/93, poveljniki plovil vpišejo v ladijski dnevnik informacije, naštete v Prilogi XII k tej uredbi.

2. Vsaka država članica v računalniško berljivi obliki do vsakega 15. v mesecu obvesti Komisijo o količini staležev iz Priloge XIII, iztovorjenih v prejšnjem mesecu, in sporoči vse informacije, prejete na podlagi členov 11 in 12 Uredbe (EGS) št. 2847/93.

3. Za ulove vrst, ki so naštete v Prilogi ID, poveljnik plovila vodi:

(a) ribolovni dnevnik z navedbo njihove skupne proizvodnje po vrstah;

(b) natovorni načrt, ki navaja lokacijo različnih vrst v skladiščih, kakor tudi količino teh vrst na krovu, izraženo s težo proizvodov v kilogramih.

4. Ribolovni dnevnik in natovorni načrt iz odstavka 3 se dnevno posodabljata za prejšnji dan od 00.00 (UTC) do 24.00 (UTC) in ostaneta na krovu, dokler se plovilo povsem ne raztovori.

5. Poveljnik zagotovi potrebno pomoč, da se preverijo količine, navedene v ladijskem dnevniku, in predelani proizvodi, shranjeni na krovu.

Člen 31Mreže

Pri neposrednem ribolovu ene ali več vrst, naštetih v Prilogi IX, plovila ne smejo imeti mrež z očesi, ki so manjša od določenih v členu 26. Vendar imajo lahko plovila, ki na istem potovanju ribarijo v območjih, ki niso urejevalno območje NAFO, take mreže na krovu pod pogojem, da so te mreže varno zvezane in pospravljene in niso na voljo za takojšnjo uporabo, se pravi:

(a) mreže so snete s krova in vlačilnih ali vlečnih kablov in vrvi; in

(b) mreže, ki so na palubi ali pod njo, morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije.

Člen 32Pretovor

Plovila Skupnosti ne opravljajo pretovarjanja v urejevalnem območju NAFO, razen če pred tem dobijo za to pooblastilo pristojnih organov.

Člen 33Spremljanje ribolovnega napora

1. Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da je ribolovni napor njenih plovil iz člena 25 sorazmeren z ribolovnimi možnostmi, ki so na voljo tej državi članici v urejevalnem območju NAFO.

2. Države članice pošljejo Komisiji ribolovni načrt za svoja plovila, ki lovijo vrste v urejevalnem območju NAFO, najpozneje do 31. januarja 2005 ali pozneje najmanj 30 dni pred začetkom take aktivnosti. Ribolovni načrt med drugim opredeli plovilo ali plovila, ki bodo sodelovala v teh ribolovnih območjih, in predvideno število ribolovnih dni v urejevalnem območju NAFO, kakor tudi v drugih območjih, v katerih nameravajo zadevna plovila ribariti. Ribolovni načrt predstavi celoten ribolovni napor, predviden na ribolovnih območjih glede na obseg ribolovnih možnosti, ki so na voljo državi članici, ki pripravlja obvestilo.

Države članice najpozneje do 31. decembra 2005 poročajo Komisiji o izvajanju ribolovnih načrtov, vključno s številom plovil, ki so bila dejansko aktivna v tem ribolovnem območju, in skupnim številom ribolovnih dni.

Oddelek 4Posebne določbe za severno kozico

ČLEN 34 RIBOLOV SEVERNE KOZICE

Vsaka država članica dnevno poroča Komisiji o količini severne kozice ( Pandalus borealis ), ulovljene v razdelku 3L urejevalnega območja NAFO s plovili, ki plujejo pod njeno zastavo in so registrirana v Skupnosti. Vse ribolovne aktivnosti se odvijajo v globinah več kakor 200 metrov in so omejene na eno plovilo naenkrat za vsako dodelitev državi članici.

Oddelek 5Posebne določbe za grenlandsko morsko ploščo

ČLEN 35 PREPOVED, KI SE NANAšA NA GRENLANDSKO MORSKO PLOščO

Ribiška plovila Skupnosti ne smejo loviti grenlandske morske plošče v podobmočju NAFO 2 in razdelkih 3KLMNO ter obdržati na krovu, pretovoriti ali iztovoriti grenlandske morske plošče, ulovljene v tem območju, če:

(a) nimajo posebnega ribolovnega dovoljenja, izdanega s strani države članice ladijske zastave in;

(b) niso vključena v evidenci plovil NAFO.

Člen 35a Seznam plovil

1. Država članica zagotovi, da se plovila, za katera so bila izdana posebna ribolovna dovoljenja iz člena 35, vključijo na seznam, ki vsebuje njihova imena in interne registrske številke, opredeljene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 26/2004.

2. Vsaka država članica pošlje Komisiji v računalniško berljivi obliki seznam iz odstavka 1 in vse poznejše spremembe.

3. Spremembe seznama iz odstavka 1 se pošljejo Komisiji najmanj pet dni pred datumom vstopom plovila, na novo vključenega na navedeni seznam, v podobmočje 2 in razdelke 3KLMNO. Komisija spremembe seznama takoj posreduje sekretariatu NAFO.

4. Vsaka država članica razporedi svojo kvoto za grenlandsko morsko ploščo med svoja plovila, vključena na seznam iz odstavka 1. Države članice o dodelitvi kvot obvestijo Komisijo najkasneje 15 dni po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 36Poročila

1. Poveljniki plovil iz člena 35(2) pošljejo državi članici ladijske zastave naslednja poročila:

(a) količino grenlandske morske plošče, obdržane na krovu, ko plovilo Skupnosti vstopi v podobmočje 2 in razdelke 3KLMNO. To poročilo se pošlje največ 12 ur in najpozneje 6 ur pred vsakim vstopom plovila v to cono;

(b) tedenski ulov grenlandske morske plošče. To poročilo se prvič pošlje najpozneje na koncu sedmega dne po vstopu plovila v podobmočje 2 in razdelke 3KLMNO ali, če trajajo ribolovna potovanja več kakor sedem dni, najpozneje v ponedeljek za ulove v podobmočju 2 in razdelkih 3KLMNO v preteklem tednu, ki se konča v nedeljo opolnoči;

(c) količino grenlandske morske plošče na krovu, ko plovilo Skupnosti zapušča podobmočje 2 in razdelke 3KLMNO. To poročilo se pošlje največ 12 ur in najpozneje 6 ur pred vsakim izstopom plovila iz te cone in vključuje število ribolovnih dni in skupen ulov v tej coni;

(d) količino, natovorjeno in raztovorjeno pri vsakem pretovoru grenlandske morske plošče med zadrževanjem plovila v podobmočju 2 in razdelkih 3KLMNO. Ta poročila se pošljejo najpozneje 24 ur po zaključku pretovarjanja.

2. Države članice poročila iz odstavka 1(a), (c) in (d) po prejemu posredujejo Komisiji.

3. Kadar se šteje, da so ulovi grenlandske morske plošče, ki so sporočeni v skladu z odstavkom 2, izčrpali 70 % dodeljene kvote države članice, poveljniki vsak dan pošiljajo poročila iz točke 1(b).

Člen 37Določena pristanišča

1. Iztovarjanje kakršne koli količine grenlandske morske plošče je prepovedano na katerem koli drugem mestu razen v pristaniščih, ki jih določijo pogodbenice NAFO. Iztovarjanje grenlandske morske plošče v pristaniščih držav, ki niso pogodbenice, je prepovedano.

2. Države članice določijo pristanišča, v katerih se lahko iztovarja grenlandska morska plošča, in opredelijo s tem povezane postopke inšpekcije in nadzorovanja, vključno s pogoji beleženja in poročanja o količinah grenlandske morske plošče pri vsakem iztovoru.

3. Države članice pošljejo Komisiji v 15 dneh od datuma začetka veljavnosti te uredbe seznam določenih pristanišč in v 15 dneh zatem s tem povezane postopke inšpekcije in nadzorovanja iz odstavka 2. Komisija te informacije takoj posreduje sekretariatu NAFO.

4. Komisija takoj pošlje seznam določenih pristanišč iz odstavka 2, kakor tudi pristanišč, ki jih določijo druge pogodbenice NAFO, vsem državam članicam.

Člen 38Inšpekcija v pristanišču

1. Države članice zagotovijo, da so vsa plovila, ki vstopijo v določeno pristanišče, da bi iztovorila in/ali pretovorila grenlandsko morsko ploščo, ulovljeno znotraj podobmočja NAFO 2 in razdelkov 3KLMNO, podvržena inšpekciji v pristanišču v skladu s pristaniškim inšpekcijskim sistemom NAFO.

2. Prepovedano je raztovarjati in/ali pretovarjati ulov s plovil iz odstavka 1, dokler so navzoči inšpektorji.

3. Vse iztovorjene količine se pred prevozom v hladilnico ali drugo namembno mesto stehtajo po vrstah.

4. Države članice pošljejo ustrezno pristaniško inšpekcijsko poročilo sekretariatu NAFO s kopijo Komisiji v sedmih delovnih dneh od datuma, ko je končan inšpekcijski pregled.

Člen 39Prepoved iztovarjanja in pretovarjanja za plovila nepogodbenic

Države članice zagotovijo, da so iztovarjanja in pretovarjanja grenlandske morske plošče iz plovil nepogodbenic, ki se ukvarjajo z ribolovom v urejevalnem območju NAFO, prepovedana.

Člen 40Spremljanje ribolovnih aktivnosti

Države članice najpozneje do 31. decembra 2005 predložijo Komisiji poročilo o izvajanju ukrepov iz členov 35 do 39, vključno s skupnim številom ribolovnih dni.

Oddelek 6Posebne določbe za rdečega okuna

ČLEN 41 RIBOLOV RDEčEGA OKUNA

1. Poveljnik plovila Skupnosti, ki lovi rdečega okuna v podobmočju razdelka 2 in razdelkih IF, 3K in 3M urejevalnega območja NAFO, vsak drugi ponedeljek obvesti pristojne organe države članice, pod zastavo katere pluje plovilo ali v kateri je plovilo registrirano, o količinah rdečega okuna, ulovljenega v navedenih conah v dvotedenskem obdobju, ki se je končalo preteklo nedeljo opolnoči.

Če skupni ulov doseže 50 % celotnega dovoljenega ulova, se obvestilo pripravlja tedensko vsak ponedeljek.

2. Države članice sporočijo Komisiji vsak drugi torek do opoldne količine rdečega okuna, ki so jih ulovila plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in so registrirana na njihovem ozemlju, v podobmočju 2 in razdelkih IF, 3K in 3M urejevalnega območja NAFO v štirinajstih dneh, ki so se končali preteklo nedeljo opolnoči.

Če skupni ulov doseže 50 % celotnega dovoljenega ulova, se poročilo pošilja tedensko.

POGLAVJE VIIPosebne določbe za plovila Skupnosti, ki ribarijo v območju CCAMLR

Oddelek 1Omejitve in zahteve po informacijah o plovilu

ČLEN 42 PREPOVEDI IN OMEJITVE ULOVA

1. Neposredni ribolov vrst iz Priloge XIV je prepovedan v conah in obdobjih iz navedene priloge.

2. Za nova in raziskovalna ribolovna območja se omejitve ulova in prilova, navedene v Prilogi XV, uporabljajo v podobmočjih iz navedene priloge.

Člen 42aZahteve po informacijah glede plovil, ki imajo pooblastilo za ribolov v območju CCAMLR

1. Države članice poleg zahtev po informacijah glede pooblaščenih plovil iz odstavka 2 člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 601/2004 od 1. avgusta 2005 Komisiji glede takih plovil sporočijo naslednje:

(a) številko IMO plovila (če je izdana)

(b) prejšnjo zastavo, če obstaja;

(c) mednarodni radijski klicni znak;

(d) ime in naslov lastnika(ov) plovila in koristnika(ov), če je(so) znan(i);

(e) vrsto plovila;

(f) kraj in čas izgradnje;

(g) dolžino;

(h) komplet barvnih fotografij plovila, ki vsebuje:

(i) fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje desni bok plovila in s tem njegovo celotno dolžino ter strukturne značilnosti;

(ii) fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje levi bok plovila in s tem njegovo celotno dolžino ter strukturne značilnosti;

(iii) fotografijo velikosti najmanj 12 x 7 cm, ki prikazuje krmo točno s čelne strani;

(i) ukrepe za zagotovitev varnega delovanja satelitske naprave za spremljanje, nameščene na krovu.

2. Države članice od datuma, navedenega v odstavku 1, če je mogoče, Komisiji sporočijo tudi naslednje informacije glede plovil, ki imajo pooblastilo za ribolov v območju CCAMLR:

(a) ime in naslov upravitelja, če to ni lastnik plovila;

(b) ime in državljanstvo poveljnika in, kjer je to ustrezno, ribiškega poveljnika;

(c) vrsto metode ali metod ribolova;

(d) gred (m);

(e) bruto registrsko tonažo;

(f) načine sporočanja na plovilu in številke (INMARSAT A, B in C);

(g) običajno število posadke;

(h) moč glavnega motorja ali motorjev (kW);

(i) nosilnost (t), število skladišč za ribe in njihovo prostornino (m3);

(j) kakršne koli druge primerne informacije (npr. o klasifikaciji ledu).

Oddelek 2Raziskovalno ribištvo

ČLEN 43 SODELOVANJE V RAZISKOVALNEM RIBIšTVU

1. Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Španije in so v njej registrirana ter so poslala obvestilo CCAMLR v skladu z določbami člena 7 Uredbe (ES) št. 601/2004, lahko sodelujejo v raziskovalnem ribištvu s parangalom za Dissostichus spp. v podobmočju FAO 88.1 in razdelkih 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a) izven območij nacionalne jurisdikcije ter 58.4.3b) izven območij državne jurisdikcije.

2. V razdelkih 58.4.3a) in 58.4.3b) sme ribariti le eno ribiško plovilo naenkrat.

3. Kar zadeva podobmočje 88.1 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2, so skupne omejitve ulova in prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote v vsakem izmed njih navedene v Prilogi XV. Ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti preneha, ko sporočeni ulov doseže določeno omejitev ulova in se ribolov navedene manjše raziskovalne enote ustavi do konca sezone.

4. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar bo ribolov v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 prepovedan v globinah, manjših od 550 m.

Člen 44Sistemi poročanja

Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribištvu iz člena 43, veljajo naslednji sistemi poročanja o ulovu in naporu:

(a) petdnevni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 12 Uredbe (ES) št. 601/2004, razen da države članice Komisiji predložijo poročila o ulovu in naporu najkasneje dva delovna dneva po vsakem obdobju poročanja z namenom takojšnjega posredovanja CCAMLR. V podobmočju 88.1 in razdelkih 58.4.1 in 58.42 bodo poročale manjše raziskovalne enote.

(b) mesečni podrobni sistem poročanja o ulovu in naporu, določen v členu 13 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(c) sporoča se skupno število in masa zavrženih Dissostichus eleginoides in Dissostichus mawsoni , vključno s tistimi v „želatinastem“ stanju.

Člen 45Posebne zahteve

1. Raziskovalno ribištvo iz člena 43 se izvaja v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 600/2004 glede na ukrepe, ki se uporabljajo za zmanjšanje naključne smrtnosti morskih ptic, ki se pojavlja pri ribolovu s parangalom. Poleg teh ukrepov je v teh ribolovnih območjih prepovedano odmetavanje drobovine.

(a) v teh ribolovnih območjih je prepovedano odmetavanje drobovine;

(b) plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribištvu v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 ter so v skladu s protokoli CCAMLR (A, B in C) za lov s parangalom, so oproščena zahteve po nočnem nameščanju parangala; vendar pa se plovila, ki skupno ujamejo tri (3) morske ptice, takoj vrnejo k nočnemu nameščanju v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(c) plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribištvu v podobmočju 88.1 in razdelkih 58.4.3a) in 58.4.3b) in skupno ulovijo tri (3) morske ptice, takoj prenehajo z ribolovom in do konca sezone 2004/05 ne smejo ribariti izven običajne ribolovne sezone.

2. Za ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribištvu v podobmočju FAO 88.1, veljajo naslednje dodatne zahteve:

(a) Plovilom je prepovedano odmetavati:

(i) nafto ali gorivo ali ostanke olja v morje, razen v primerih, dovoljenih v Prilogi I k MARPOL 73/78 (Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij);

(ii) smeti;

(iii) ostanke hrane, ki jih ni mogoče odvreči skozi zapornico z odprtino, ki ni večja od 25 mm;

(iv) perutnino ali njene dele (vključno z jajčnimi lupinami);

(v) odplake 12 morskih milj od kopnega ali ledenih plošč ali odplake, medtem ko ladja potuje s hitrostjo, manjšo od 4 vozlov; ali

(vi) pepel, ki ostane pri sežiganju.

(b) Živa perutnina ali druge žive ptice se ne smejo vnašati v podobmočje 88.1 in oskubljena perutnina, ki ni zaužita, se odstrani iz podobmočja 88.1;

(c) Ribolov Dissostichus spp. v podobmočju 88.1 je prepovedan znotraj 10 morskih milj od obale Ballenyjevih otokov.

Člen 46Opredelitev izvlekov

1. V tem oddelku izvlek zajema namestitev enega ali več parangalov na isti lokaciji. Natančen geografski položaj izvleka se določi po središčni točki parangala ali parangalov, zabeleženi v poročilih o ulovu in naporu.

2. Da izvlek velja za raziskovalnega:

(a) mora biti vsak raziskovalni izvlek ločen najmanj 5 morskih milj od katerega koli drugega raziskovalnega izvleka, razdalja se izmeri od geografske sredine vsakega raziskovalnega izvleka;

(b) vključuje vsak izvlek najmanj 3 500 trnkov in največ 10 000 trnkov; to lahko vključuje več ločenih parangalov, postavljenih na isti lokaciji;

(c) je čas nastavljanja pri vsakem izvleku parangala najmanj šest ur, merjeno od zaključka postopka namestitve do začetka postopka izvleka.

Člen 47Raziskovalni načrti

Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribištvu iz člena 43, izvajajo raziskovalne načrte v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočje FAO 88.1 in razdelki 58.4.1 in 58.4.2. Raziskovalni načrt se izvaja na naslednji način:

(a) ob prvem vstopu v manjšo raziskovalno enoto se prvih 10 izvlekov, imenovanih „prva serija“, določi za „raziskovalne izvleke“ in morajo izpolnjevati merila iz člena 46(2);

(b) naslednjih 10 izvlekov ali 10 ton ulova, kar je prej doseženo, se imenuje „druga serija“. Izvleki v drugi seriji se lahko po presoji poveljnika lovijo kot del normalnega raziskovalnega ribolova. Vendar se lahko ti izvleki, če izpolnjujejo zahteve člena 46(2), štejejo tudi za raziskovalne izvleke;

(c) ob zaključku prve in druge serije izvlekov morajo plovila, če želi poveljnik nadaljevati z ribolovom v manjši raziskovalni enoti, izvesti „tretjo serijo“, tako da je v vseh treh serijah opravljenih skupno 20 raziskovalnih izvlekov. Tretja serija izvlekov se konča med istim obiskom manjše raziskovalne enote kakor prva in druga serija;

(d) ob zaključku 20 raziskovalnih izvlekov po tretji seriji lahko plovilo nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti;

(e) v manjših raziskovalnih enotah A, B, C, E in G in podobmočju 88.1, kjer je območje ribolovnega morskega dna manjše od 15 000 km², se točke (b), (c) in (d) ne uporabljajo in lahko plovilo ob zaključku 10 raziskovalnih izvlekov nadaljuje z ribolovom v manjši raziskovalni enoti.

Člen 48Načrti zbiranja podatkov

1. Ribiška plovila, ki sodelujejo v raziskovalnem ribištvu iz člena 43, izvajajo načrte zbiranja podatkov v vsaki od manjših raziskovalnih enot, na katere so razdeljeni podobmočje FAO 88.1 in razdelki 58.4.1 in 58.4.2. Načrt zbiranja podatkov vsebuje naslednje podatke:

(a) položaj in morsko globino na koncu vsakega parangala v izvleku;

(b) čas namestitve, nastavljanja in izvleka;

(c) število in vrste rib, izgubljenih na površini;

(d) število nastavljenih trnkov;

(e) vrsto vabe;

(f) uspeh natikanja vab (%);

(g) vrsto trnka; in

(h) razmere morja in oblakov ter lunino meno v času namestitve parangalov.

2. Vsi podatki iz odstavka 1 se zberejo za vsak raziskovalni izvlek; zlasti se izmerijo vse ribe v raziskovalnem izvleku do 100 rib, pri bioloških študijah pa se vzame vzorec vsaj 30 rib. Kadar se ujame več kakor 100 rib, se uporabi metoda naključnega podvzorčenja rib.

Člen 49Program označevanja

Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribištvu iz člena 43, izvede naslednji program označevanja:

(a) primerki Dissostichus spp. se označujejo in izpuščajo po en primerek na tono mase svežega ulova v vsej sezoni v skladu s protokolom označevanja CCAMLR.

Plovila prenehajo označevati šele potem, ko je označenih 500 primerkov ali ko zapustijo ribolovno območje, kjer je bil označen po en primerek na tono mase svežega ulova;

(b) program je usmerjen na primerke vseh velikosti, da se izpolnijo zahteve po označevanju enega primerka na tono mase svežega ulova. Vsi izpuščeni primerki se dvakrat označijo, izpusti pa zajamejo čim širše geografsko območje;

(c) vse oznake so jasno natisnjene z enotno serijsko številko in povratnim naslovom, tako da je v primeru ponovnega ulova označenega primerka mogoče izslediti izvor oznak;

(d) vsi ponovno ulovljeni označeni primerki (se pravi ujete ribe z oznako od prej) se ne izpustijo znova, tudi če so bili na prostosti le kratko obdobje;

(e) vsem ponovno ulovljenim primerkom se morajo vzeti biološki vzorci (dolžina, teža, spol, razvoj gonad), če je mogoče, se naredi digitalna fotografija, odvzamejo se jim otoliti in odstrani oznaka;

(f) vsi ustrezni podatki o oznakah in kakršni koli podatki o ponovnih ulovih oznak se sporočijo CCAMLR v elektronski obliki CCAMLR v treh mesecih od takrat, ko plovilo zapusti ta ribolovna območja;

(g) vsi ustrezni podatki o oznakah in kakršni koli podatki o ponovnem ulovu oznak ter primerkih ponovnega ulova se v elektronski obliki CCAMLR sporočijo tudi ustreznemu regionalnemu centru podatkov o oznakah, kakor je podrobno opredeljeno v protokolu označevanja CCAMLR.

Člen 50Znanstveni opazovalci

Vsako ribiško plovilo, ki sodeluje v raziskovalnem ribištvu iz člena 43, ima na krovu ves čas ribolovnih aktivnosti v ribolovnem obdobju najmanj dva znanstvena opazovalca, eden od njiju pa je opazovalec, imenovan v skladu s programom mednarodnega znanstvenega opazovanja CCAMLR.

POGLAVJE VIIIKončne določbe

Člen 51Znanstveno spremljanje

(a) Ta uredba ne velja za ribolovne aktivnosti, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, ki so odobrene ter imajo pooblastilo zadevne države članice in o katerih sta vnaprej obveščeni Komisija in država članica, v vodah katere se izvaja raziskava.

(b) Morski organizmi, ujeti za namene iz (a), se lahko prodajajo, skladiščijo, razstavljajo ali ponujajo za prodajo, pod pogojem, da:

- izpolnjujejo standarde iz Priloge XII k Uredbi Sveta (ES) št. 850/98 in tržne standarde, sprejete na podlagi člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupnih tržnih ureditvah za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva[32], ali

- se prodajajo neposredno za namene, ki niso prehrana ljudi.

Člen 52Prenos podatkov

Države članice na podlagi Uredbe (EGS) št. 2847/93 pošljejo Komisiji podatke v zvezi z iztovarjanjem količine ujetih staležev v računalniško berljivi obliki z uporabo kod staležev, navedenih v vsaki tabeli staleža.

Člen 53Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2005.

Kadar so celotni dovoljeni ulovi na območju CCAMLR določeni za obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2005, se člen 42 uporablja od začetka zadevnih obdobij uporabe celotnih dovoljenih ulovov.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[…]

PRILOGA I Ribolovne možnosti, ki se uporabljajo za ribiška plovila Skupnosti v območjih, kjer obstajajo omejitve ulova, in za plovila iz tretjih držav v vodah ES, po vrstah in območjih (v tonah žive mase, če ni drugače določeno)

Vse omejitve ulova, določene v tej prilogi, se obravnavajo kot kvote za namene člena 9 te uredbe in zato zanje veljajo pravila iz Uredbe (ES) št. 2847/93 ter zlasti členov 14 in 15 Uredbe.

Za vsako območje so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrste. Spodaj je podana korespondenčna tabela splošnih in latinskih imen za namene te uredbe:

+++++ TABLE +++++

PRILOGA IA BALTSKO MORJE

Vse celotne dovoljene ulove v tem območju razen za morsko ploščo in trsko v podrazdelkih 25-32 sprejme IBSFC.

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

PRILOGA IB SKAGERRAK, KATTEGAT, SEVERNO MORJE IN VODE ZAHODNE SKUPNOSTI Območja ICES Vb (vode ES), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (vode ES) in Francoske Gvajane

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

PRILOGA IC SEVEROVZHODNI ATLANTSKI OCEAN IN GRENLANDIJA Območja ICES I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV in NAFO 0, 1 (grenlandske vode)

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

PRILOGA ID SEVEROZAHODNI ATLANTSKI OCEAN Območje NAFO

Vsi celotni dovoljeni ulovi (TAC) in povezani pogoji se sprejmejo v okviru NAFO.

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

PRILOGA IE IZRAZITO SELIVSKE VRSTE RIB Vsa območja

Celotni dovoljeni ulovi v tem območju se sprejmejo v okviru mednarodnih ribiških organizacij za lov na tuna, kot sta ICCAT in IATTC.

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

PRILOGA IF ANTARKTIKA Območje CCAMLR

Ti celotni dovoljeni ulovi, ki jih sprejme CCAMLR, niso dodeljeni članicam CCAMLR in zato delež Skupnosti ni določen. Ulove spremlja sekretariat CCAMLR, ki sporoča, kdaj se mora ribolov ustaviti zaradi izčrpanja celotnega dovoljenega ulova.

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

PRILOGA II POSEBNI UKREPI ZA SLED V PODOBMOČJIH III IN IV

1. Države članice sprejmejo posebne ukrepe v zvezi z ulovom, razvrščanjem ali iztovarjanjem sleda, ulovljenega v Severnem morju ali Skagerraku in Kattegatu, z namenom, da se zagotovi spoštovanje omejitev ulova, zlasti tistih iz Priloge IB. Ti posebni ukrepi vključujejo zlasti:

a) posebne nadzorne in inšpekcijske programe;

b) načrte ribolovnega napora, vključno s seznami plovil, ki imajo pooblastilo, in, kadar se zdi potrebno zaradi izčrpanja kvote nad 70 %, omejitve aktivnosti plovil s pooblastilom;

c) nadzor pretovarjanja in ravnanja, ki povzroča zavržke;

d) kadar je mogoče, začasno prepoved ribolova v območjih, kjer je znano, da se pojavljajo visoke stopnje prilova sleda, zlasti nedoraslega.

2. Države članice v primeru iztovarjanja nerazvrščenega sleda iz ostanka ulova zagotovijo ustrezne programe vzorčenja za učinkovito spremljanje vseh iztovarjanj ulova sleda. V pristaniščih, kjer se ne izvajajo programi vzorčenja, je prepovedano iztovarjanje ulova rib, ki vsebujejo nerazvrščen sled.

3. Inšpektorji Komisije v skladu s členom 29 Uredbe (EGS) št. 2847/93 in vedno, kadar Komisija meni, da je to potrebno za namene točke 1, izvedejo neodvisne inšpekcije, da preverijo, kako pristojni organi izvajajo programe vzorčenja in posebne ukrepe iz točke 1.

4. Komisija prepove iztovarjanje sleda, če se zdi, da z izvajanjem posebnih ukrepov iz točke 1 ni dosežen popoln nadzor umrljivosti sleda v vseh oblikah ribolova.

PRILOGA III PREHODNI TEHNIČNI UKREPI

Del ABaltsko morje

ODDELEK 1 RIBOLOV TRSKE

1. VRSTA ORODJA, DOVOLJENA ZA RIBOLOV TRSKE V BALTSKEM MORJU

1.1. Vlečne mreže

1.1.1. Brez izhodnih oken

Vlečne mreže brez izhodnega okna so prepovedane.

1.1.2. Z izhodnimi okni

Z odstopanjem od določb o posebnih selektivnih napravah iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 88/98 se uporabljajo določbe iz Dodatka 1 k tej prilogi.

1.1.3. Pravilo o eni mreži

Kadar se uporablja vlečna mreža z izhodnimi okni, ne sme biti na krovu plovila nobene druge vrste orodja.

1.2. Zabodne mreže

Z odstopanjem od določb Priloge IV k Uredbi (ES) št. 88/98 je najmanjša velikost očes za zabodne mreže 110 mm.

Mreže ne presegajo največje dolžine 12 km za plovila s skupno dolžino do vključno 12 m.

Mreže ne presegajo največje dolžine 24 km za plovila s skupno dolžino več kot 12 m.

Čas nastavljanja mrež ne presega 48 ur, šteto od časa, ko so mreže prvič potopljene v vodo, do časa, ko so mreže v celoti vrnjene na krov ribiškega plovila.

2. Prilov trske v Baltskem morju

2.1 Z odstopanjem od določb člena 3(4) Uredbe (ES) št. 88/98 se na krovu ne sme hraniti nobene podmerske trske, razen v primeru iz točke 2.2.

2.2 Vendar z odstopanjem od določb člena 3(5) Uredbe (ES) št. 88/98 prilov trske, ujete med ribolovom sleda in papaline z očesi mreže, velikimi 32 mm ali manj, ne sme presegati 3 masnih %. Od tega prilova se na krovu ne sme hraniti več kakor 5 % podmerske trske.

2.3 Prilov trske pri ribolovu vrst, ki niso sled ali papalina, z vlečno mrežo in danskimi potegalkami, drugačnimi od tistih iz točke 1.1.2, ne sme presegati 10 %.

3. Minimalna velikost za trsko v Baltskem morju

Z odstopanjem od določb v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 88/98 je minimalna velikost za trsko 38 cm.

4. Poletna prepoved za trsko v Baltskem morju

Ribolov trske v Baltskem morju, Beltih in Øresundu je prepovedan od 15. junija 2005 do vključno 15. avgusta 2005.

5. Omejitve ribolova trske v Baltskem morju

a) Prepovedano je izvajati kakršne koli ribolovne aktivnosti v območjih, omejenih z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

Območje 1:

- 56°00’N, 15°00’E

- 56°00’N, 16°30’E

- 54°30’N, 16°30’E

- 54°30’N, 15°00’E

- 56°30’N, 15°00’E

Območje 2:

- 56°00’N, 19°00’E

- 54°30’N, 19°30’E

- 54°30’N, 18°40’E

- 55°30’N, 18°00’E

- 56°00’N, 18°00’E

- 56°00’N, 19°00’E

b) Z odstopanjem od točke a) je dovoljeno izvajati ribolovne aktivnosti v območjih iz navedene točke, če se uporablja vlečno ali pritrjeno orodje z očesi, manjšimi od 100 mm.

6. Začasni in dodatni pogoji za spremljanje, inšpekcijo in nadzorovanje v zvezi z obnovo staležev trske v Baltskem morju

6.1. Splošne določbe

6.1.1. Program spremljanja, inšpekcije in nadzorovanja staležev trske v Baltskem morju je sestavljen iz naslednjih komponent:

Posebni pogoji za ribolov trske v Baltskem morju.

Nacionalni kontrolni akcijski programi, ki jih bodo pripravile Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Latvija, Litva, Poljska in Švedska.

Dodatni ukrepi za spremljanje, kontroliranje in inšpekcijo.

Skupno nadzorovanje in izmenjava inšpektorjev.

6.1.2. Nacionalni kontrolni akcijski program za staleže trske se lahko na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice revidira.

6.2. Posebni pogoji za ribolov trske v Baltskem morju

6.2.1. Vsa plovila, ki nameravajo v Baltskem morju loviti trsko, morajo za to imeti posebno dovoljenje.

6.2.2. Vsaka država članica sestavi seznam plovil, ki imajo posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju.

6.2.3. Poveljnik ribiškega plovila ali njegov zastopnik, kateremu je država članica izdala posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju, izpolnjuje pogoje iz Dodatka 2.

6.3. Nacionalni kontrolni akcijski programi.

6.3.1. Vsaka zadevna država članica pripravi svoj nacionalni kontrolni akcijski program.

6.3.2. Komisija v letu 2005 najmanj enkrat skliče zasedanje Odbora za ribištvo in ribogojstvo, da oceni skladnost z nacionalnim kontrolnim akcijskim programom za staleže trske v Baltskem morju in ovrednoti njihove rezultate.

6.4. Spremljanje, inšpekcija in nadzorovanje, ki jih bodo sprejele države članice

6.4.1. Vsaka zadevna država članica pošlje Komisiji v 15 dneh od začetka veljavnosti te uredbe seznam določenih pristanišč in v 15 dneh zatem še nacionalni kontrolni program in izvedbeni načrt. Komisija pošlje te podatke vsem zadevnim državam članicam.

6.4.2. Ne glede na člen 6 Uredbe (EGS) št. 2847/93 poveljniki ribiških plovil Skupnosti, ki na krovu obdržijo ali iztovorijo več kakor 50 kg žive mase trske, vodijo ladijski dnevnik, kamor vpisujejo svoje aktivnosti, pri čemer navajajo zlasti količine posamezne vrste, ujete in obdržane na krovu, datum in kraj (statistično območje ICES) ulova ter vrsto uporabljenega orodja.

6.4.3. Z odstopanjem od člena 5 Uredbe (EGS) št. 2807/83 je dovoljena meja odstopanja v ocenjeni količini rib v kilogramih, ki so obdržane na krovu plovila in za katere velja celotni dovoljeni ulov, 8 %.

6.4.4. Pristojni organi države članice zahtevajo, da se kakršna koli količina trske, ujete in prvič iztovorjene v navedeni državi članici, stehta v navzočnosti kontrolorjev, preden se odpelje iz pristanišča prvega iztovarjanja. Za trsko, ki se prvič iztovarja v določenem pristanišču, se stehtajo reprezentativni vzorci, ki znašajo vsaj 20 % iztovora, v navzočnosti pooblaščenih kontrolorjev držav članic, preden je prvič dana v promet in prodana. V ta namen države članice v enem mesecu od datuma začetka veljavnosti te uredbe predložijo Komisiji podrobne podatke o uporabljenem načinu vzorčenja.

6.4.5. Ne glede na člen 19a 1a) Uredbe (EGS) št. 2847/93 veljajo členi 19e, 19f, 19g, 19h in 19i te uredbe za vsa plovila, ki izvajajo ribolovne aktivnosti v Baltskem morju.

6.4.6. V skladu z določbami člena 13 Uredbe (ES) št. 2244/2003 države članice zagotovijo, da se podatki VMS, ki jih plovila s posebnim dovoljenjem za ribolov trske v Baltskem morju podajo na podlagi člena 8, člena 10(1) in člena 11(1) te uredbe, uporabijo za:

a) evidentiranje vseh vstopov v pristanišče in izstopov iz pristanišča v računalniško berljivi obliki za obdobje treh let;

b) evidentiranje vseh vstopov in izstopov iz zaprtih ribolovnih območij v Baltskem morju.

6.4.7. Države članice lahko izvajajo nadomestne kontrolne ukrepe, da zagotovijo skladnost z obveznostmi poročanja iz točke 4.5, ki so tako učinkoviti in transparentni kot te obveznosti poročanja. Taki nadomestni ukrepi se sporočijo Komisiji, preden se pričnejo izvajati.

6.4.8. Z odstopanjem od člena 13 Uredbe (EGS) št. 2847/93 se količini trske, večji od 50 kg, ki se prepelje na mesto, ki ni mesto iztovarjanja ali uvoza, priloži kopijo ene od deklaracij, predvidenih v členu 8(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93, ki se nanaša na količino teh prepeljanih vrst. Izjema, predvidena v členu 13(4)(b) Uredbe (EGS) št. 2847/93, se ne uporablja.

6.4.9. Z odstopanjem od člena 34(c)(1) Uredbe (EGS) št. 2847/93 lahko poseben program spremljanja trske v Baltskem morju traja več kakor dve leti od datuma začetka njegove veljavnosti.

6.5. Skupno nadzorovanje in izmenjava inšpektorjev

6.5.1. Zadevne države članice izvajajo skupne inšpekcijske in nadzorne preglede ter v ta namen uvedejo skupne operativne postopke, ki ustrezajo njihovim nadzornim vozilom.

6.5.2 Zasedanje pristojnih nacionalnih inšpekcijskih organov se zaradi potrebe po usklajevanju skupnega programa inšpekcije in nadzorovanja skliče v 30 dneh od začetka veljavnosti te uredbe.

6.5.3. Zadevne države članice zagotovijo, da se inšpektorje iz drugih zadevnih držav članic povabi, naj sodelujejo vsaj pri njihovih skupnih inšpekcijskih pregledih.

6.5.4. Inšpektorji Komisije lahko sodelujejo pri teh izmenjavah in skupnih inšpekcijah.

oddelek 2Riški zaliv

7. POSEBNE DOLOčBE ZA RIšKI ZALIV

7.1 Posebno ribolovno dovoljenje

1. Za izvajanje ribolovnih aktivnosti v Riškem zalivu morajo imeti plovila posebno ribolovno dovoljenje, izdano v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1627/94.

2. Države članice zagotovijo, da se plovila, ki jim je bilo izdano posebno ribolovno dovoljenje iz odstavka 1, vključijo na seznam, ki vsebuje njihovo ime in interno registrsko številko, ki jo vsaka država članica dostavi Komisiji.

Plovila, vključena na ta seznam, izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) skupna moč motorja (kW) plovil na tem seznamu ne sme presegati tiste, ki jo je imela vsaka država članica v Riškem zalivu v letih 2000–2001;

(b) moč motorja plovila ne sme nikoli presegati 221 kilovatov (kW).

7.2 Zamenjava plovil ali motorjev

1. Vsako posamezno plovilo na seznamu iz točke 7.1.2 se lahko zamenja z drugim plovilom ali plovili, pod pogojem, da:

(a) taka zamenjava ne vodi v povečanje skupne moči motorja iz točke 7.1.2(a) zadevne države članice in

(b) moč motorja katerega koli nadomestnega plovila nikoli ne preseže 221 kW.

2. Motor katerega koli plovila s seznama iz točke 7.1.2 se lahko zamenja, pod pogojem, da:

(a) zamenjava motorja nikoli ne vodi v prekoračitev moči motorja plovila 221 kW in

(b) moč nadomestnega motorja ni taka, da bi zamenjava povzročila povečanje skupne moči motorja iz točke 7.1.2(a) zadevne države članice.

Del BSkagerrak in Kattegat

8. TEHNIčNI OHRANITVENI UKREPI V SKAGERRAKU IN KATTEGATU

Z odstopanjem od določb iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 850/98 se uporabljajo določbe iz Dodatka 3 k tej prilogi.

9. Omejitve ribolova trske v Kattegatu

(a) Od 1. januarja do 31. marca 2005 je v Kattegatu prepovedano izvajati kakršne koli ribolovne aktivnosti.

(b) Z odstopanjem od točke (a) je v omenjenem obdobju dovoljeno izvajati ribolovne aktivnosti, če se uporablja vlečno ali pritrjeno orodje, pod pogojem, da se trska ne obdrži na krovu.

Del CPodobmočja ICES I do VII

10. POSTOPKI TEHTANJA ZA SLED, SKUšO IN šURA

10.1. Naslednji postopki se uporabljajo za iztovarjanje plovil Skupnosti in tretjih držav v Evropski skupnosti za količine, ki po posameznem iztovarjanju presegajo 10 ton sleda, skuše in šura ali njihove kombinacije, ki so ulovljeni:

a) sled v podobmočjih ICES I, II in razdelkih III a, IV, Vb, VI in VII;

b) skuša in šur v podobmočju ICES IIa in razdelkih III a, b, d, IV, VI in VII.

10.2 Iztovarjanja iz točke 10.1 so dovoljena le v določenih pristaniščih.

10.3 Vsaka zadevna država članica pošlje Komisiji spremembe seznama določenih pristanišč, predloženega leta 2004, v katerih lahko poteka iztovarjanje sleda, skuše in šura, ter spremembe postopkov inšpekcije in nadzorovanja za navedena pristanišča, vključno s pogoji za evidentiranje in sporočanje količine katere koli vrste in staleža iz točke 10.1 pri vsakem iztovarjanju. Navedene spremembe se pošljejo Komisiji najmanj 15 dni pred začetkom njihove veljavnosti. Komisija pošlje te informacije, pa tudi o pristaniščih, ki jih določijo tretje države, vsem zadevnim državam članicam.

10.4 Poveljnik ribiškega plovila iz točke 10.1 ali njegov zastopnik najmanj štiri ure pred vstopom v pristanišče iztovarjanja zadevne države članice obvesti pristojne organe države članice, v kateri bo opravljeno iztovarjanje, o:

pristanišču, v katero namerava vstopiti, imenu plovila in njegovi registrski številki,

predvidenem času prihoda v navedeno pristanišče,

količini v kilogramih žive mase po vrstah, obdržanih na krovu.

Pristojni organi zadevne države članice ne dovolijo, da se raztovarjanje začne, preden je odobreno.

10.5 Z odstopanjem od določb iz točke 4.2 Priloge IV k Uredbi (EGS) št. 2807/83 poveljnik ribiškega plovila predloži takoj po prihodu v pristanišče ustrezno stran ali strani ladijskega dnevnika, ki jih zahtevajo pristojni organi pristanišča iztovarjanja.

Količine iz točke 10.4c, obdržane na krovu in javljene pred iztovarjanjem, morajo biti enake količinam, ki so zabeležene v izpolnjenem ladijskem dnevniku.

Z odstopanjem od določb člena 5(2) Uredbe (EGS) št. 2807/83 je dovoljena meja odstopanja v ocenjeni količini rib v kilogramih, obdržanih na krovu plovila, ki je zabeležena v ladijskem dnevniku, 7 %.

10.6 Vsi kupci, ki kupujejo sveže ribe, zagotovijo, da se vse prejete količine stehtajo. Tehtanje se izvede, preden se ribe razvrstijo, predelajo, uskladiščijo, odpeljejo iz pristanišča iztovarjanja ali ponovno prodajo. Masa, dobljena pri tehtanju, se uporabi pri izpolnjevanju deklaracij o iztovarjanju in potrdil o prodaji.

Pri določanju mase kakršno koli odštevanje vode ne sme presegati 2 %.

Poleg obveznosti, določenih v členu 9(1) in (2) Uredbe (ES) št. 2847/93, predelovalec ali kupec iztovorjene količine predloži pristojnim organom zadevne države članice kopijo računa ali listine, ki ga nadomešča, kakor je navedeno v členu 22(3) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero [33]. Vsak tak račun ali listina vključuje informacije, ki jih zahteva člen 9(3) Uredbe (ES) št. 2847/93 in se predloži na zahtevo ali v 48 urah po končanem tehtanju.

10.7 Vsi kupci ali imetniki zamrznjenih rib zagotovijo, da se iztovorjene količine stehtajo, preden se ribe predelajo, uskladiščijo, prepeljejo iz pristanišča iztovarjanja ali ponovno prodajo. Tara, enaka masi zabojev, plastične ali druge embalaže, v kateri so pakirane ribe, ki se tehtajo, se lahko odšteje od mase iztovorjene količine.

Masa zamrznjenih rib, pakiranih v zaboje, pa se lahko določi tudi z množenjem povprečne mase reprezentativnega vzorca na podlagi tehtanja vsebine, vzete iz zaboja in brez plastične embalaže, po odmrzovanju ledu na površini rib ali ne. Države članice predložijo vse spremembe svoje metodologije vzorčenja, ki jo je Komisija odobrila leta 2004, v odobritev Komisiji. Vse spremembe odobri Komisija. Masa, dobljena pri tehtanju, se uporabi pri izpolnjevanju deklaracij o iztovarjanju in potrdil o prodaji.

10.8 Pristojni organi najkasneje do 1. maja 2005 odobrijo, kalibrirajo in zapečatijo vse sisteme tehtanja. Odgovorni za tehtanje rib vodijo dnevnik z oštevilčenimi stranmi, v katerem je zapisana tekoča skupna masa in masa posameznega iztovarjanja. Ta dnevnik se vodi tri leta. Pristojni organi imajo neomejen dostop do sistema tehtanja in dnevnikov.

Do uvedbe sistemov tehtanja, navedenih v prvem odstavku, se tehtanje izvaja v navzočnosti kontrolorja.

10.9 Pristojni organi države članice zagotovijo, da temeljite inšpekcije pregledajo najmanj 15 % iztovorjene količine rib in najmanj 10 % iztovarjanj rib. Te inšpekcije vključujejo vsaj sledeče:

(a) spremljanje tehtanja ulova plovila po posamezni vrsti. Če se ulov iztovarja s črpanjem, se spremlja tehtanje celotnega iztovora s plovila, ki je predmet inšpekcije. Pri zamrzovalnih plovilih z vlečno mrežo se preštejejo vsi zaboji. Stehta se reprezentativen vzorec zabojev/palet, da se ugotovi povprečna masa zabojev/palet. Vzorčenje zabojev se izvede skladno z odobreno metodologijo, da se ugotovi povprečna čista masa rib (brez embalaže in ledu);

(b) navzkrižno primerjanje količin v ladijskem dnevniku s tistimi na deklaraciji o iztovarjanju ali potrdilu o prodaji po posameznih vrstah ter primerjanje količin, navedenih v predhodnem obvestilu o iztovarjanju, z dejanskim iztovorom po posameznih vrstah;

(c) če se raztovarjanje prekine, je za ponoven začetek raztovarjanja potrebna nova odobritev;

(d) potrditev, da na plovilu ni več nobene ribe, po koncu raztovarjanja.

11. Ribolov sleda v območju IIa (vode ES)

Od 1. januarja do 28. februarja in od 16. maja do 31. decembra je sled, ki je ulovljen v razdelku IIa (vode ES), prepovedano iztovarjati ali obdržati na krovu.

12. Pogoji za iztovarjanje sleda v industrijske namene

Z odstopanjem od določb člena 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1434/98 se uporabljajo naslednje določbe:

Sleda, ujetega izven podobmočij ICES III in IV z mrežami, katerih najmanjša velikost očesa je manjša od 32 mm, se ne sme obdržati na krovu ali iztovoriti, razen če je sled pomešan z drugimi vrstami, ulovi niso razvrščeni in sled ne presega 10 masnih % skupne mase sleda in drugih vrst.

13. Omejitve ribolova trske

(a) Do 31. decembra 2005 je v območjih, opredeljenih v točkah (i) in (ii), prepovedano izvajati kakršne koli ribolovne aktivnosti:

(i) zahod Škotske: tisti del podobmočja ICES VI, vključen v naslednja območja ICES, ki leži dlje kakor 12 milj od obalnih temeljnih črt: 47E3, 48E4, 47E4, 48E5, 47E5.

(ii) Severno morje: tisti del podobmočja ICES IV, vključen v naslednja območja ICES, ki leži dlje kakor 12 milj od obalnih temeljnih črt: 49E6, 50E7, 49E7, 48E7, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 46F0, 45F0, 51F1, 50F1, 49F1, 48F1, 47F1, 46F1, 50F2, 49F2, 48F2, 47F2, 46F2, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9, 37F0, 31F1, 32F2, 31F2.

(b) Keltsko morje: do 31. marca 2005 je prepovedano izvajati kakršne koli ribolovne aktivnosti v tistem delu razdelka ICES VII, ki je vključen v naslednja območja ICES: 30E4, 31E4, 32E3.

(c) Z odstopanjem od točk (a) in (b) je v omenjenih območjih in v navedenem obdobju dovoljeno izvajati ribolovne aktivnosti, če se uporabljajo vrše in košare, pod pogojem, da:

(i) na krovu ni nobenega ribolovnega orodja razen vrš in košar in

(ii) na krovu se ne obdrži nobena riba razen lupinarji in raki.

(d) Z odstopanjem od točk (a) in (b) je dovoljeno izvajati ribolovne aktivnosti v območjih iz navedenih točk, če se uporabljajo mreže z očesi, manjšimi od 55 mm, pod pogojem, da:

(i) ni na krovu nobene mreže z očesi, ki bi merili 55 mm ali več, in

(ii) da se na krovu ne hrani nobena druga riba razen sled, skuša, sardela/sardine, velike sardele, šur, papalina, sinji mol in srebrenke.

14. Zaprtje območja za ribolov prave peščenke.

Pravo peščenko je prepovedano iztovarjati ali hraniti na krovu, če je ujeta v geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih:

– vzhodna obala Anglije na širini 55°30'N,

– širina 55°30'N, dolžina 1°00'W,

– širina 58°00'N, dolžina 1°00'W,

– širina 58°00'N, dolžina 2°00'W,

– vzhodna obala Škotske na dolžini 2°00'W,

– vzhodna obala Škotske na dolžini 2°00'W.

Kljub temu pa je dovoljen omejen ribolov zaradi spremljanja staleža prave peščenke v območju in učinkov zaprtja.

15. Vahnja v Rockallskem ravniku

Vse oblike ribolova razen ribolova s parangalom so v celoti prepovedane v območjih, omejenih z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih:

točka št. širina dolžina

1 57°00'N 15°00'W

2 57°00'N 14°00'W

3 56°30'N 14°00'W

4 56°30'N 15°00'W

16. Tehnični ohranitveni ukrepi v Irskem morju

Tehnični ohranitveni ukrepi iz členov 2, 3 in 4 Uredbe Sveta (ES) št. 254/2002 z dne 12. februarja 2002 o določitvi ukrepov za obnovo staleža trske v Irskem morju (razdelek ICES VIIa) za leto 2002, se začasno uporabljajo v letu 2005[34].

DEL D PODOBMOčJA ICES VIII, IX IN X

17. OMEJITVE RIBOLOVA SARDONA

(a) Od 1. januarja 2005 do 30. junija 2005 je prepovedano izvajati kakršne koli ribolovne aktivnosti v območju, omejenem z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih:

obala Francije na dolžini 1°35'W,

44°45'N 1°35'W,

44°45'N 1°45'W,

46°00'N 1°45'W,

zahodna obala Francije na širini 46°00N.

Zgornji položaji se izmerijo po koordinatnem sistemu WGS84.

(b) Z odstopanjem od točke (a) je dovoljeno izvajati ribolovne aktivnosti v območju iz te točke, če se uporablja ribolovno orodje, ki ni pelagična vlečna mreža ali zaporna plavarica, pod pogojem, da se sardon ne hrani na krovu.

18. Zaprto območje za lovljenje škampov na Iberskem polotoku

Ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami je prepovedan v območjih, omejenih z loksodromami, ki se združujejo v naslednjih položajih:

Območje 1

širina 43°35N, dolžina 004°45W

širina 43°45N, dolžina 004°45W

širina 43°37N, dolžina 005°20W

širina 43°55N, dolžina 005°20W

širina 43°35N, dolžina 004°45W

Območje 2:

širina 43°37N, dolžina 006°15W

širina 43°50N, dolžina 006°15W

širina 44°00N, dolžina 006°45W

širina 43°34N, dolžina 006°45W

širina 43°37N, dolžina 006°15W

Območje 3:

širina 42°27N, dolžina 009°00W

širina 42°00N, dolžina 009°00W

širina 42°00N, dolžina 009°14W

širina 42°04N, dolžina 009°14W

širina 42°09N, dolžina 009°09W

širina 42°12N, dolžina 009°09W

širina 42°27N, dolžina 009°15W

širina 42°27N, dolžina 009°00W

Območje 4:

širina 37°45N, dolžina 009°00W

širina 38°10N, dolžina 009°00W

širina 38°10N, dolžina 009°15W

širina 37°45N, dolžina 009°20W

širina 37°45N, dolžina 009°00W

Območje 5:

širina 36°50'N dolžina 7°50'W

širina 36°47'N dolžina 7°30'W

širina 36°17'N dolžina 7°30'W

širina 36°25'N dolžina 7°50'W"

širina 36°50'N dolžina 7°50'W

19. Prepoved ribolova z vlečno mrežo v vodah okoli Azorov, Kanarskih otokov in Madeire

Plovilom je prepovedano uporabljati kakršne koli pridnene ali podobne vlečne mreže, ki so med ribolovom v stiku z morskim dnom v vodah, ki spadajo pod suverenost ali jurisdikcijo držav članic, in sicer v območjih, omejenih s črto, ki združuje naslednje koordinate:

a) Azori

širina 36°00’N dolžina 23°00’W

širina 42°00’N dolžina 23°00’W

širina 42°00’N dolžina 34°00’W

širina 36°00’N dolžina 34°00’W

širina 36°00’N dolžina 23°00’W

b) Kanarski otoki in Madeira

širina 27°00’N dolžina 19°00’W

širina 26°00’N dolžina 1