5. Requests for assistance and future Commission proposals — budgetary situation 12

4. Ensuring the proper use of MFA funds: operational assessments and ex post evaluations 11

3.2. Individual operations in the beneficiary countries in 2015 7

2.2. Enhancing the functioning of the MFA instrument 4

2.1. Developments over the last few years 3

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam v letu 2015

1. Uvod

Makrofinančna pomoč je finančni instrument EU, ki je namenjen obravnavi posebnih potreb po zunanjem financiranju držav, ki so zemljepisno, gospodarsko in politično blizu EU. Cilja makrofinančne pomoči sta obnovitev makroekonomske in finančne stabilnosti v državah kandidatkah, potencialnih državah kandidatkah in državah evropskega sosedstva ter hkrati spodbujanje izvajanja makroekonomske prilagoditve in strukturnih reform.

Makrofinančna pomoč je instrument plačilnobilančne pomoči, ki dopolnjuje program prilagoditev in reform, dogovorjen z Mednarodnim denarnim skladom (v nadaljnjem besedilu: MDS), in je pogojen z njegovim obstojem. Lahko je v obliki posojil, pri čemer si Komisija potrebna sredstva izposodi na kapitalskih trgih, nato pa ta sredstva posodi državi upravičenki, ali pa, v posebnih okoliščinah, v obliki nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz proračuna EU.

Makrofinančna pomoč je odvisna od tega, ali država upravičenka spoštuje človekove pravice in učinkovite demokratične mehanizme. Izplača se v tranšah, ki so strogo povezane z uspešnim izvajanjem dobrih reformnih ukrepov, katerih cilj je vrniti gospodarstvo države upravičenke na dolgoročno trajnostno pot. Na ta način makrofinančna pomoč dopolnjuje redno pomoč za sodelovanje EU ter prispeva k širšemu cilju ohranjanja stabilnosti in spodbujanja blaginje zunaj EU.

Leto 2015 sta zaznamovala napredek pri izvajanju obstoječih ukrepov makrofinančne pomoči za Gruzijo, Jordanijo, Kirgizistan in Tunizijo ter nadaljevanje težkih političnih in gospodarskih razmer v Ukrajini, kar je sprožilo odobritev tretjega obsežnega ukrepa makrofinančne pomoči državi.

To letno poročilo je pripravljeno v skladu z obveznostjo obveščanja Komisije, kot je določena v številnih različnih sklepih Sveta ter skupnih sklepih Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih makrofinančne pomoči. Letnemu poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje podrobnejše informacije o makroekonomskem okolju in izvajanju posameznih ukrepov makrofinančne pomoči ter njihovo analizo.

2. Ozadje

2.1 Razvoj dogodkov v zadnjih letih

Od leta 1990 je EU izvedla 26 ukrepov makrofinančne pomoč v državah kandidatkah, potencialnih državah kandidatkah in sosednjih državah v skupnem znesku več kot 10 milijard EUR. Posamezni ukrepi makrofinančne pomoči so se razlikovali od razmeroma majhnih ukrepov, pri čemer je najmanjši ukrep znašal 15 milijonov EUR in je bil izveden leta 1996 za Moldavijo, do obsežnih ukrepov, kot je na primer najnovejši ukrep v višini 1,8 milijarde EUR za Ukrajino.

Na število in obseg ukrepov makrofinančne pomoči je vplival svetovni gospodarski in finančni razvoj. Leta 2011 so se pogoji financiranja na svetovnih kapitalskih trgih za gospodarstva v vzponu bistveno poslabšali in so še vedno zelo slabi, kar je deloma odraz zatekanja k varnim dejavnostim zaradi dolžniške krize v euroobmočju. Poleg tega se je zaradi arabske pomladi ter posledičnih političnih in gospodarskih pretresov v arabskih sredozemskih partnerskih državah povečal pritisk na proračune in zunanje finančne položaje teh držav. Zaradi teh dogodkov se je v letih 2012 in 2013 povečalo povpraševanje po makrofinančni pomoči, saj so za podporo zaprosili Egipt, Jordanija in Tunizija.

Konflikt v vzhodni Ukrajini in očitno poslabšanje gospodarskih in finančnih razmer v državi sta bila leta 2014 povod za makrofinančno pomoč v doslej največjem obsegu. Med letoma 2014 in 2015 je bilo Ukrajini v okviru treh ukrepov makrofinančne pomoči danih na voljo 3,4 milijarde EUR, in sicer v celoti v obliki posojil, od tega pa je bilo 2,21 milijarde EUR izplačanih do decembra 2015. To je največja finančna pomoč, ki je bila doslej dodeljena državi nečlanici EU v tako kratkem času.

Čeprav od sredine leta 2015 obstajajo znaki makroekonomske stabilizacije v Ukrajini, so razmere še vedno občutljive. Prav tako so razmere še vedno nestabilne v drugih vzhodnih sosednjih državah, zlasti v Belorusiji in Moldaviji, kar je posledica tako domačih dejavnikov kot učinka gospodarskega razvoja v Rusiji.

Podobno in kljub izboljšanju v nekaterih državah so leta 2015 regionalni konflikti in varnostna vprašanja še naprej oteževali makroekonomsko uspešnost v južnem sosedstvu. Zaradi njih je bil sprejet nov predlog o makrofinančni pomoči za Tunizijo, poleg tega pa so potekale razprave o naknadnem ukrepu tudi za Jordanijo, ki je znova povezan z vplivom, ki ga ima vojna v Siriji na državo, tudi zaradi begunske krize.

2.2 Krepitev delovanja instrumenta makrofinančne pomoči

Za pospešitev počasnega postopka odločanja, ki ga je Evropski parlament opredelil kot eno največjih slabosti instrumenta makrofinančne pomoči, je Komisija 4. julija 2011 predložila predlog uredbe o splošnih določbah v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam. Glavni cilji predloga so bili:

I.zagotovitev hitrejšega in učinkovitejšega postopka odločanja;

II.vzpostavitev splošnega okvira za ukrepe makrofinančne pomoči;