ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7

Evropske vlade bi si morale prizadevati za vzpostavitev evropskega okvira za oceno programov za obvladovanje kroničnih bolezni, in sicer z določitvijo meril in najboljših načinov obravnave bolnikov za njihovo celovito oskrbo, ter za primerno uporabo tako nizkocenovnih kot inovativnih zdravil med oskrbovanjem bolnikov. K uspešnemu izvajanju obvladovanja kroničnih bolezni lahko prispevajo različne zainteresirane strani, kot so vlade, združenja bolnikov in zdravnikov, socialni partnerji in druge ustanove civilne družbe, in sicer tako, da zgradijo platformo za obsežna organizacijska partnerstva in v okviru teh razvijejo sekundarne programe za preprečevanje kroničnih bolezni. Pri tem so skupni ukrepi Komisije v zvezi s kroničnimi boleznimi pomemben korak v pravo smer.
6.4

Določanje tržnih ciljev pomeni razpravo z dobavitelji in potrošniki ter zainteresiranimi stranmi, kot so socialni partnerji, nevladne organizacije, regionalne oblasti in potrošniki, pa tudi preverjanje teh ciljev pri njih. EU in vlade so odgovorne za zakonodajo in predpise, vendar to nikoli ne sme biti enosmerni proces, ampak mora biti povezano z uresničljivimi časovnimi načrti in tekočimi procesi in načrtovanjem v vodilnih podjetjih (10). To zahteva stalno izmenjavo analiz in preverjanje stališč v razpravi med javnim in zasebnim sektorjem.
3.10

Vendar pa to ne spreminja dejstva, da se uporabniki družabnih omrežij izpostavljajo različnim tveganjem, povezanih z uporabo teh omrežij. Nekatera od teh tveganj so splošna in povezana s samo uporabo interneta ter obstajajo tudi pri drugih aplikacijah. Posebni problemi, povezani z družbenimi omrežji, ki so sicer prisotni pri vseh oblikah uporabe interneta, so pri družabnih omrežjih močno poudarjeni zaradi nekaterih značilnosti, kot je kopičenje podatkov o milijonih državljanov, zaradi pretežno mladih uporabnikov, ki predhodno niso bili poučeni o pametni in odgovorni rabi družabnih omrežij in posvarjeni pred nevarnostmi v zvezi z njimi (starši in učitelji na splošno ne morejo posredovati pravil za ustrezno uporabo na podlagi lastnega znanja in izkušenj), ter zaradi nepoznavanja problemov in izzivov, ki jih lahko prinaša tako nov in vrtoglav razvoj, kot ga doživljajo družabna omrežja in pri katerem so uporabniki interneta praktično del nekega eksperimenta.
3.2

Hkrati pa je konferenca spodbudila močno angažiranost civilne družbe, ki seže precej dlje, kot je bilo določeno s pogajanji na politični ravni. To angažiranost je treba izkoristiti tudi v času po Riu, med drugim zato, da se nadaljujejo in oblikujejo procesi, ki so se začeli na konferenci. Konferenca v Riu namreč ni bila zgolj srečanje političnih vrhov, temveč tudi srečanje mnogih, ki imajo voljo in ustvarjalnost ter si bodisi neumorno prizadevajo za spremembo vzorcev naših gospodarskih dejavnosti bodisi pripravljajo in predstavljajo neštete konkretne pobude za preoblikovanje.
6.7

Spopadanje z izzivom podnebnih sprememb postaja čedalje pomembnejša prednostna naloga za Evropo in to bi v prihodnosti morali odražati prednostni cilji glede porabe sredstev. Treba je zagotoviti dodatna sredstva za raziskave in razvoj naprednih tehnologij na področju energetike in prometa ter razvijati metode zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida. Znatna sredstva bi bilo treba dodeliti tudi podpori ukrepom prilagajanja in blažitve v najmanj razvitih državah ter podpori naložbam z nizkimi emisijami ogljika v hitro razvijajočih se gospodarstvih.
4.3.3

Vendar se, kot je prikazano v tabeli, struktura izdatkov gospodinjstev spreminja glede na prihodek gospodinjstev. Največje razlike so povezane z dejanskimi najemninami, ki so pri 20 % najrevnejših gospodinjstev pet- do šestkrat višje kot pri 20 % najpremožnejših gospodinjstev. Ta razlika je posledica tega, da so člani najpremožnejših gospodinjstev hkrati lastniki in najemniki. Zato različno zaznavajo spremembe cen nepremičnin. Najrevnejša gospodinjstva prav tako porabijo 81 % več prihodkov za hrano in brezalkoholne pijače, zaradi česar so še bolj občutljiva za nenaden dvig cen hrane na svetovnih trgih. Premožnejša gospodinjstva porabijo 67 % več za nova vozila kot gospodinjstva iz prvega kvintila. Glede na to, da je v obdobju 2000–2008 cena novih vozil rasla veliko počasneje kot harmonizirani indeks cen življenjskih potrebščin, so imela ta gospodinjstva veliko koristi od tega razvoja. Območje eura – HICP = 1000 (leto: 2005) % povprečnega letnega povečanja (2000–2008; HICP = 2,3) 1. kvintil 5. kvintil Razlika med 1. in 5. kvintilom Stroški povprečne porabe (SKM) Ponder v HICP Razlika cp01 Hrana in brezalkoholne pijače 2,5 195 108 80,6 143,3 154,91 11,6 cp02 Alkoholne pijače, tobačni izdelki in narkotiki 4,1 29 17 70,6 21,4 40,71 19,3 cp03 Oblačila in obutev 1,4 54 62 –12,9 60,3 74,20 13,9 cp04 Stanovanje, voda, električna energija, plin in drugo gorivo 3,1 325 251 29,5 278,9 150,50 –128,4 od tega: cp041 Dejanske najemnine za stanovanja 1,9 134 24 458,3 53,8 63,50 9,7 cp042 Pripisana najemnina za stanovanja – 106 151 –29,8 143,9 – cp05 Stanovanjska oprema, gospodinjske naprave in redno vzdrževanje 1,3 41 69 –40,6 56,8 76,5 19,7 cp06 Zdravje 2,5 31 42 –26,2 35,7 41,67 5,9 cp07 Prevoz 2,8 92 146 –37,0 125,6 153,31 27,7 od tega: cp071 Nakup prevoznih sredstev 1,2 23 70 –67,1 48,1 47,93 –0,1 cp08 Komunikacije –2,7 37 24 54,2 28,6 29,19 0,6 cp09 Rekreacija in kultura 0,6 64 90 –28,9 83,0 94,66 11,7 cp10 Izobraževanje 4,0 7 10 –30,0 8,7 9,49 0,8 cp11 Hoteli, kavarne in restavracije 3,2 42 67 –37,3 55,2 93,19 38,0 cp12 Drugo blago in storitve 2,3 85 113 –24,8 102,5 81,67 –20,8 od tega: cp121 Osebna nega 1,9 27 25 8,0 26,1 26,36 0,2 cp125 Zavarovanja 2,5 44 63 –30,2 55,2 18,60 –36,6 Vir: Eurostat; lastni izračuni.
6.2

Na primer: Raziskave, inovacije, znanje: — spodbujanje družbe znanja; — izobraževanje na vseh ravneh, vključno s strokovnim usposabljanjem – nova znanja za nove priložnosti; — nov zagon paktov za vseživljenjsko učenje in odprtih učnih centrov; — sodelovanje med univerzami/raziskovalnimi inštituti in MSP; — ustanovitev Evropskega tehnološkega instituta; — inovacijske platforme s sodelovanjem zasebnega sektorja. Podjetništvo in konkurenčnost: — spodbujanje ustanavljanja novih podjetij in podjetništva; — posvečanje posebne pozornosti MSP: pravni pogoji, tvegani kapital; — „vse na enem mestu“ za podjetja; — zmanjšanje administrativnega bremena in zlasti ugotavljanje področij, kjer bi bilo to najbolj učinkovito; — e-uprava; — subvencije za inovacije v MSP („kuponi za inovacije“); — posebni davčni ukrepi. Trg dela in zaposlovanje: — inovativne ideje in merljivi cilji za ustvarjanje delovnih mest za mlade in starejše; — socialno vključevanje ranljivih skupin; — enakost spolov; — spodbujanje ustvarjanja trajnih delovnih mest; — zaželeni pristopi v zvezi z delom s polovičnim delovnim časom; — nove ideje in načini izvajanja „prožne varnosti“; — nova partnerstva na lokalni in regionalni ravni; — podjetja socialne ekonomije. Nadalje je treba razpravljati o učinkovitih in konkretnih ukrepih, vključno s časovnimi razporedi, na področju energije in podnebnih sprememb. V vseh teh primerih potekajo razprave med akterji v eni ali več državah članicah. Nacionalni ekonomsko-socialni sveti in organizirana civilna družba imajo pri tem lastna stališča glede praktičnega izvajanja. Ciljno usmerjeni predlogi „od spodaj navzgor“, ki bi odražali številne potenciale v evropski družbi, bi vsekakor obogatili razprave med vladnimi uradniki in politiki.
1.1.1.1

Te strukture imajo posebne značilnosti (1), npr.: — evroregije in podobne strukture niso nova upravna oblika niti nova raven oblasti, temveč so platforma za izmenjavo in „horizontalno“ čezmejno sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti, spodbujajo pa tudi tesnejše „vertikalno“ sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti, nacionalnih vlad in evropskih institucij; — so združenja lokalnih in regionalnih skupnosti z obeh strani državne meje, včasih imajo tudi svoj parlament; — so čezmejna združenja s stalnim sekretariatom, tehnično in upravno ekipo ter lastnimi viri; — v nekaterih primerih so to organi zasebnega prava, ki temeljijo na neprofitnih združenjih ali skladih s katerekoli strani meje v skladu z nacionalno zakonodajo. V drugih primerih gre za organe javnega prava in temeljijo na meddržavnih sporazumih, njihov cilj pa je med drugim zagotoviti vključenost in sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti; — evroregije pogosto niso določene samo glede na geografske ali politične oziroma administrativne meje, temveč tudi glede na skupne gospodarske, družbene in kulturne značilnosti.
5.14

Znanje in izkušnje partnerjev iz novih držav članic so za beloruske organizacije civilne družbe dragocena pomoč. Zlasti dragocena so spoznanja in izkušnje (tudi negativne), povezane s prehodom s totalitarnega k demokratičnemu režimu, glede sprejemanja zakonov o prestrukturiranju, ustanovitve temeljnih demokratičnih institucij ter načel delovanja pravne države, delovanja svobodne in odprte civilne družbe, neodvisnih medijev, oblikovanja uravnoteženih odnosov med javnim in zasebnim sektorjem in civilno družbo, izvajanja družbenih in gospodarskih reform, reform državnega aparata (vključno z vojsko, policijo in pravosodjem). EU kot celota mora spodbujati širjenje znanja s področja prehoda med beloruskimi organizacijami.
6.4

Ker na eni strani obstajajo države z relativno visoko stopnjo inflacije in visoko rastjo, na drugi pa države z nizko inflacijo in šibko rastjo, bi bilo smiselno proučiti tudi vprašanje, ali je med inflacijo in rastjo več kot le statistična povezava. Za odgovor na vprašanje, ali gre pri tej povezavi dejansko za vzročno povezanost, so najprej potrebni statistični popravki, saj gre mogoče za različne gospodarske razmere in zlasti za različne razvojne stopnje (BDP). Nadalje je treba proučiti, ali so bili izvedeni posebni ekonomsko-politični ukrepi, ki so ob različnih stopnjah inflacije vodili k visoki ali nizki rasti. To pomeni, da se je pogosto treba osredotočiti na določene države in da mogoče ni možno sklepati o splošnih povezavah med inflacijo in rastjo.
12.5

Zahteve agencije EASA, namenjene nacionalnim regulativnim organom, da izvajajo njene sklepe, bi lahko zaradi različnih razlag privedle do neenotnega izvajanja predpisov in določb v EU. V letalski industriji bi to lahko vodilo do prakse zastav držav ugodnosti, kadar so nekatere države pri razlagi zakonodaje bolj popustljive kot druge.
2.3.5

Priloga k temu poročilu (3) podaja nekaj kazalnikov predvidenega razvoja. Narejene so projekcije za 30 držav (25 držav članic, ki jim je Komisija dodala še Romunijo, Bolgarijo, Švico, Norveško in Turčijo). Gledano v celoti, bo potniški promet v teh 30 državah naraščal v obdobju 40 let. (Gpkm = gigapotniški kilometer) — 4196 Gpkm leta 1990 do 5021 leta 2000 (+ 20 % v 10 letih) — 5817 Gpkm do leta 2010 (+ 16 % v 10 letih) — 6700 Gpkm do leta 2020 (+ 15 % v 10 letih) — 7540 Gpkm do leta 2030 (12,5 % v 10 letih)
5.8

Na forumu okrogle mize so bili razloženi mehanizmi odnosov med delodajalci in delojemalci ter socialnega dialoga v Evropski uniji: Udeleženci so se seznanili s sedanjo prakso, ki se v Evropski uniji uporablja v zvezi s partnerji socialnega dialoga, z vprašanji v zvezi z določitvijo in reprezentativnostjo teh akterjev ter različnimi forumi tega dialoga. Na forumu okrogle mize je bil analiziran sedanji položaj delodajalcev in delojemalcev v Indiji, med drugim strukture in sestave sindikatov in kolektivno pogajanje, pravne reforme delovnega prava in odnosa Indije do predlogov za povezovanje delovnih norm z mednarodno trgovino. Pri tem je bilo ugotovljeno, da je večina indijskih delojemalcev dejavnih v t.i. neformalnem sektorju (mala podjetja, samozaposleni, priložnostno delo) in da so potrebna prizadevanja za izboljšanje položaja delojemalcev. Poleg tega je bila podana zahteva po nadaljnjih prizadevanjih za priznanje temeljnih delovnih norm Mednarodne organizacije dela.
8.1.1

Barcelonski turizem. Podjetje so leta 1993 ustanovili barcelonska gospodarska zbornica, barcelonski mestni svet in fundacija Barcelona Promoció z namenom promocije Barcelone kot turistične destinacije. V desetih letih, ki so pretekla od takrat, je Turismo de Barcelona pripomogel k izboljšanju same podobe mesta in turizma v mestu. Pozitiven razvoj se vidi v povečanju ponudbe in povpraševanja, izboljšanju hotelske zasedenosti in drugih kazalcih. Vsekakor pa je najpomembnejši dokaz verjetno dejstvo, da je v desetih letih delež inštitucionalnih proračunskih sredstev padel s 70 % na 20 % celotnega proračuna. Preostanek dohodkov prinašajo dejavnosti samega podjetja, zahvaljujoč njegovi vlogi kot turistični posrednik na trgu hotelskih nastanitev. Naj posebej omenimo še številne uspešne turistične proizvode kot so Barcelona Avtobus, Kartica Barcelona, Barcelona Pass itd. in programe kot Barcelona Convention Bureau, Barcelona Shopping line in drugi. Ključ uspeha je nedvomno v tesnem sodelovanju med turistično industrijo in javnimi inštitucijami ter jasnovidnost obeh strani, ki sta se povezali z namenom izboljšanja turistične podobe Barcelone.
3.20

Kljub velikemu izboljšanju na področju zmanjšanja povpraševanja po energiji (glej točke od 3.7 do 3.9) in povečanju izkoriščanja obnovljivih virov energije (glej točke od 3.10 do 3.12) je očitno, da EU kratko- in srednjeročno ne bo mogla doseči energetske samozadostnosti. Zdi se, da je to mogoče dolgoročno, vendar je očitno še vedno odprto vprašanje, ali je to zaželeno ali ne. Slabe izkušnje zaradi odvisnosti od Rusije terjajo dobro premišljen pristop pri izbiri partnerskih držav/regij v prihodnosti. Čeprav se je treba zaradi nujnosti hitro odločiti o uvozu utekočinjenega zemeljskega plina in (zelenega) vodika, se je treba izogniti dolgoročnim zavezam, dokler ne bo opravljena celovita analiza tveganja. EESO poziva Komisijo, naj razvije geopolitično strategijo za uvoz energije, preden bo predlagala energetska partnerstva z nedemokratičnimi ali politično nestabilnimi državami, in sicer ob upoštevanju blažitve podnebnih sprememb in nujnih razmer na področju energije.
4.2

EESO je v Dogovoru iz Amsterdama pozvan, naj v okviru svojih pristojnosti prispeva k nadaljnjemu razvoju urbane agende EU, in je eden od deležnikov tega dogovora. Njegova veljavnost je bila ponovno potrjena v izvedbenem dokumentu nove Leipziške listine in Ljubljanskem dogovoru. EESO bi moral imeti v urbani agendi EU in Ljubljanskem dogovoru večjo vlogo. Je pomemben evropski deležnik, pristojen za gospodarske in socialne spremenljivke razvojnih politik, in ima možnosti, strokovno znanje ter legitimnost, da prispeva k trem stebrom Ljubljanskega dogovora: boljšemu financiranju, boljšemu pravnemu urejanju in boljšemu znanju. Njegovo vlogo bi bilo treba formalno priznati in upoštevati v glavnih organih upravljanja Ljubljanskega dogovora; vključen bi moral biti v skupino za urbani razvoj in tehnično pripravljalno skupino urbane agende ter sodelovati na srečanju generalnih direktorjev za urbani razvoj.
2.2

Polprevodniki so v središču močnih geopolitičnih interesov, saj državam nudijo pogoje za ukrepanje (vojaško, gospodarsko in industrijsko) ter spodbujanje digitalnega in ekološkega prehoda. Za industrijo polprevodnikov, ki je glavno prednostno področje pri doseganju digitalne suverenosti EU, bo imel ruski napad na Ukrajino srednje- in dolgoročno številne stranske učinke. Razmere bodo vplivale na proizvodnjo neona, paladija in C 4 F 6 . To so tri snovi, ki so ključne in nenadomestljive pri proizvodnji mikročipov.
4.10

EESO meni, da so zamejene najvišje cene ali drugi posegi na veleprodajne trge z energijo problematični, saj bi popačili nujne cenovne signale in povzročili zaplete pri določanju „pravih“ ravni cen. Fiskalni ukrepi, kot je obdavčenje nepričakovanega dobička, ne znižujejo cen, temveč so razumljeni kot vir prihodkov. Pri tržnih posegih na splošno obstaja tveganje, da bi povzročili negotovost pri naložbah in odvračali od razogljičenja energetske industrije, s tem pa škodovali dolgoročnim ciljem.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU

(COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD))

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU

(COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD))

(2022/C 323/24)

Zaprosili Svet Evropske unije, 25. 3. 2022 in 4. 4. 2022 Evropski parlament, 4. 4. 2022 Pravna podlaga tretji odstavek člena 175 ter člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 18. 5. 2022 Plenarno zasedanje št. 569 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 179/0/4

Odbor se strinja z vsebino obeh predlogov uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU in nima nobenih pripomb, zato je na 569. plenarnem zasedanju 18. in 19. maja 2022 (seja z dne 18. maja) s 179 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
C 275/109

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Uniji v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (kodificirano besedilo)

(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

(2022/C 275/18)

Zaprosilo Evropski parlament, 13. 12. 2021 Svet Evropske unije, 17. 12. 2021 Pravna podlaga člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 2. 2022 Plenarno zasedanje št. 567 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 214/1/6

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 567. plenarnem zasedanju 23. in 24. februarja 2022 (seja z dne 23. februarja) z 214 glasovi za, 1 glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.17

EESO želi na tem mestu tudi poudariti, da je treba informacije v sistemu uporabljati izključno za namene ITS. Ponavlja, da je pri uvedbi inteligentnih prometnih sistemov pomembno zagotoviti učinkovito varstvo zasebnosti in podatkov. Vendar pa splošna uredba o varstvu podatkov ne zagotavlja zadostne zaščite v primerih, ko se ob anonimizaciji podatkov uporabljajo tehnologije (npr. podatki o mobilnostnih vzorcih vozila, prepoznavanje obraza itd.), ki omogočajo oblikovanje zaključkov o posameznikih ali ki z uporabo algoritmov celo povzročajo diskriminacijo. Delavci, njihovi predstavniki in sindikati morajo imeti pravico do odločanja o uporabi osebnih podatkov na delovnem mestu in pravico, da to zavrnejo. EESO poudarja, da je treba v členu 10 predloga (pravila o varstvu podatkov in zasebnosti) preprečiti omenjeno tveganje, kar je pomembno zlasti za krepitev zaupanja v sistem in njegovo sprejetje v družbi na splošno.
3.3.8

EESO poudarja, da milijoni državljanov EU še vedno nimajo dejanske volilne pravice. V informativnem poročilu EESO z naslovom Pravica invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament so predstavljene številne pravne in tehnične ovire, s katerimi se v posameznih državah članicah srečujejo invalidni državljani EU, ki ne morejo glasovati, čeprav si tega resnično želijo. EESO ponavlja svoj poziv iz mnenja z dne 2. decembra 2020 z naslovom Dejansko uresničevanje pravice invalidov do udeležbe na volitvah v Evropski parlament , da je treba nujno sprejeti zakonodajne spremembe, ki bodo vsem državljanom EU zagotovile dejansko uresničevanje pravice do udeležbe na volitvah v Evropski parlament leta 2024.
4.7

Podeželska območja so bolj odvisna od avtomobilskega prometa kot mestna območja, saj tam ni javnega prevoza. Podeželska naselja so običajno zelo razpršena, zato na takih območjih pogosto ni mogoče zagotoviti obsežnega sistema javnega prevoza. Ker ni vzdržnih alternativnih načinov prevoza, bodo prebivalce podeželja močno prizadeli visoki davki na ogljikov dioksid za bencin in dizelsko gorivo. Evropska potrošniška organizacija (BEUC) je v poročilu, objavljenem aprila 2021, navedla, da prehod na akumulatorska električna vozila voznikom, ki živijo na podeželju in prevozijo velike razdalje, prinaša konkretne koristi, predvsem če imajo poleg vozila še napravo za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov na kraju samem. Ta izjava drži pod pogojem, da se lahko izplačajo subvencije za visoke zagonske stroške in da so ustrezne naprave za proizvodnjo električne energije ter polnilne postaje, ki jih upravlja skupnost, sploh dovoljene.
4.2

Zvišanje cen fosilnih goriv lahko nesorazmerno prizadene finančno šibkejša gospodinjstva, mikro podjetja in uporabnike prevoza, ki večji del svojih dohodkov porabijo za energijo in prevoz, v nekaterih regijah nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih možnosti mobilnosti in prevoza ter morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv. EESO zato pozdravlja poudarek predloga Komisije na potrebah ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikro podjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, vključno z odobritvijo prostega dostopa do javnega prevoza ali prilagojenih tarif, spodbujanjem trajnostne mobilnosti na zahtevo in storitvami skupne mobilnosti. Države članice so tudi pozvane, naj podprejo razvoj in zagotavljanje cenovno dostopnih storitev brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti ter prevoza. EESO meni, da je zagotavljanje javnih storitev potniškega prevoza v okviru pravnih možnosti temelj trajnostne in cenovno dostopne mobilnosti. V tem smislu je potrebno višje nadomestilo za obveznosti javne službe, s katerimi se bolje izpolnjujejo okoljske in socialne zahteve, za kar pa morajo nacionalne vlade, regije in občine zagotoviti finančno podporo in oblikovati finančne instrumente.
5.7

Nekatere države si za vodilni položaj na področju tehnologije vse bolj prizadevajo z diskriminatornimi ukrepi ter raziskave in inovacije pogosto uporabljajo kot orodje globalnega vpliva in družbenega nadzora. Okrepiti je treba blaginjo in gospodarsko konkurenčnost EU, pa tudi njeno zmožnost samostojnega pridobivanja in zagotavljanja ključnih tehnologij in storitev za državljane, ki so varne in zanesljive. EU bi morala imeti vodilno vlogo pri razvoju novih svetovnih norm, mednarodnih standardov in okvirov sodelovanja na področjih, kot je digitalno, vključno z umetno inteligenco in drugimi novimi tehnologijami. EU lahko s svojo demokratično in regulativno močjo pomaga graditi boljši svet. Z verodostojnostjo, ki jo ima kot mirovni akter, ter svojimi varnostnimi in obrambnimi strukturami pa lahko prispeva k večstranskim prizadevanjem za ohranjanje, vzdrževanje in izgradnjo miru.
4.10

Določbe o evropski agendi za mladinsko delo so pozitivne in dobrodošle, vendar povečujejo množico pobud in političnih prednostnih nalog v predlogu, zlasti v zakonodajnem besedilu. Naj znova poudarimo, da so morda – kljub potrebi po medsektorskem delu – na mestu pomisleki zaradi preobremenjenosti s toliko področji in prednostnimi nalogami.