EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 21.12.2016 COM(2016) 882 final 2016/0408(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji V zadnjih dveh letih si je Evropska unija prizadevala, da bi hkrati obravnavala ločene izzive upravljanja migracij in integriranega upravljanja zunanjih meja EU ter boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu. Učinkovita izmenjava informacij med državami članicami ter med državami članicami in zadevnimi agencijami EU je bistvenega pomena za zagotavljanje močnega odziva na navedene izzive ter vzpostavitev učinkovite in prave varnostne unije. Schengenski informacijski sistem (SIS) je najuspešnejše orodje za učinkovito sodelovanje med organi za priseljevanje ter policijskimi, carinskimi in pravosodnimi organi EU ter organi pridruženih schengenskih držav. Pristojni organi držav članic, kot so policija, mejna policija in carinski uradniki, morajo imeti dostop do visokokakovostnih informacij o osebah ali predmetih, ki jih preverjajo, z jasnimi navodili o tem, kaj je treba storiti v vsakem primeru posebej. Ta obsežni informacijski sistem je v središču schengenskega sodelovanja in ima ključno vlogo pri omogočanju prostega gibanja oseb znotraj schengenskega območja. Pristojnim organom omogoča vnašanje in pregledovanje podatkov o iskanih osebah, osebah, ki morda nimajo pravice do vstopa ali prebivanja v EU, pogrešanih osebah, zlasti otrocih, in predmetih, ki bi lahko bili ukradeni, odtujeni ali izgubljeni. SIS ne vsebuje zgolj podatkov o zadevni osebi ali predmetu, temveč tudi jasna navodila za pristojne organe o tem, kaj storiti, ko je ta oseba ali predmet najden. Komisija je leta 2016, tri leta po začetku delovanja druge generacije, izvedla celovito oceno SIS. Ta ocena je pokazala, da je bilo delovanje SIS zelo uspešno. Leta 2015 so pristojni nacionalni organi preverjali osebe in predmete na podlagi podatkov, shranjenih v SIS, v skoraj 2,9 milijarde primerov, izmenjali pa so več kot 1,8 milijona dopolnilnih podatkov. Vendar pa je treba, kot je Komisija napovedala v delovnem programu za leto 2017, na podlagi teh pozitivnih izkušenj še dodatno okrepiti uspešnost in učinkovitost sistema. V ta namen Komisija kot rezultat celovite ocene predstavlja prvi sklop treh predlogov za izboljšanje in razširitev uporabe SIS, hkrati pa si z ukrepi na podlagi tekočega dela strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost še naprej prizadeva, da bi bili obstoječi in prihodnji sistemi za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter sistemi upravljanja meja bolj interoperabilni. Ti predlogi zajemajo uporabo sistema (a) za upravljanje meja, (b) za policijsko sodelovanje in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah in (c) za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav. Prva dva predloga skupaj sestavljata pravno podlago za vzpostavitev, delovanje in uporabo SIS. Predlog za uporabo SIS za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav dopolnjuje predlog za upravljanje meja in njegove določbe. Prav tako določa novo kategorijo razpisa ukrepa ter prispeva k izvajanju in spremljanju Direktive 2008/115/ES. Zaradi načela neobveznega sodelovanja držav članic pri politikah EU na področju svobode, varnosti in pravice je treba sprejeti tri ločene pravne instrumente, ki bodo kljub temu skupaj delovali brezhibno in omogočali celovito delovanje in uporabo sistema. Hkrati je Komisija aprila 2016 z namenom okrepitve in izboljšanja upravljanja informacij na ravni EU začela razmišljati o „trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost“. Glavni cilj je zagotoviti, da imajo pristojni organi sistematično na voljo potrebne informacije iz različnih informacijskih sistemov. Za dosego tega cilja je Komisija pregledala obstoječo informacijsko arhitekturo, da bi opredelila informacijske vrzeli in mrtve kote, nastale zaradi pomanjkljivih funkcij v obstoječih sistemih in razdrobljenosti celotne arhitekture EU za upravljanje podatkov. Komisija je v podporo temu delu ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost, vmesne ugotovitve skupine pa so bile upoštevane v tem prvem sklopu predlogov v zvezi z vprašanji kakovosti podatkov. Predsednik Juncker je septembra 2016 v nagovoru o stanju v Uniji omenil tudi pomen odprave trenutnih pomanjkljivosti pri upravljanju informacij ter izboljšanja interoperabilnosti in medsebojne povezanosti obstoječih informacijskih sistemov. Na podlagi ugotovitev strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost, ki bodo predstavljene v prvi polovici leta 2017, bo Komisija sredi leta 2017 razmislila o drugem sklopu predlogov za nadaljnje izboljšanje interoperabilnosti SIS z drugimi informacijskimi sistemi. Pregled Uredbe (EU) št. 1077/2011 o Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) je prav tako pomemben element tega dela, ki bo leta 2017 tudi verjetno obravnavan v ločenih predlogih Komisije. Naložbe v hitro, učinkovito in kakovostno izmenjavo informacij, upravljanje informacij ter zagotavljanje interoperabilnosti podatkovnih zbirk in informacijskih sistemov EU so pomemben vidik pri iskanju odgovora na trenutne varnostne izzive. Sedanji pravni okvir druge generacije SIS v zvezi z uporabo sistema za namene mejnih kontrol državljanov tretjih držav temelji na instrumentu nekdanjega prvega stebra, in sicer Uredbi (ES) št. 1987/2006. Ta predlog nadomešča sedanji pravni instrument, z namenom da: se uvede obveznost za države članice, da v SIS vnesejo razpis ukrepa za vse prepovedi vstopa, izdane nezakonito prebivajočim državljanom tretje države v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES; se uskladijo nacionalni postopki za uporabo SIS v zvezi s postopkom posvetovanja za preprečitev, da bi državljan tretje države, za katerega velja prepoved vstopa, imel veljavno dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala država članica; se uvedejo tehnične spremembe za izboljšanje varnosti in se prispeva k zmanjšanju upravnega bremena; se obravnava celotna uporaba SIS od konca do konca, ki ne zajema le centralnega sistema in nacionalnih sistemov, temveč tudi potrebe končnega uporabnika, ter zagotovitev, da končni uporabniki prejmejo vse potrebne podatke za izvajanje svojih nalog in da pri obdelavi podatkov SIS upoštevajo vsa varnostna pravila. Predlogi ne vzpostavljajo novega sistema, temveč razvijajo in izboljšujejo obstoječega. Revizija SIS, ki bo v okviru evropske agende za varnost in agende o migracijah podprla in okrepila ukrepe Evropske unije, uveljavlja: (1)konsolidacijo rezultatov dela na področju izvajanja SIS, ki je bilo opravljeno v zadnjih treh letih, kar pomeni tehnične spremembe centralnega SIS, da se razširijo nekatere obstoječe kategorije razpisov ukrepov in zagotovijo nove funkcije; (2)priporočila za tehnične in postopkovne spremembe, ki so bila oblikovana med celovito oceno SIS; (3)zahtevke končnih uporabnikov SIS za tehnične izboljšave ter

(4)vmesne ugotovitve strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost v zvezi s kakovostjo podatkov. Glede na to, da je ta predlog neločljivo povezan s predlogom Komisije za uredbo o vzpostavitvi, delovanju in uporabi SIS na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, so obema besediloma skupne številne določbe. Te določbe vsebujejo ukrepe, ki zajemajo uporabo SIS od konca do konca, in sicer ne le delovanje centralnega sistema in nacionalnih sistemov, temveč tudi potrebe končnih uporabnikov, okrepljene ukrepe za neprekinjeno delovanje ter ukrepe v zvezi s kakovostjo podatkov, varstvom podatkov in varnostjo podatkov, vključene pa so tudi določbe v zvezi s spremljanjem, ocenjevanjem in poročanjem. Oba predloga razširjata tudi uporabo biometričnih podatkov. Zaradi stopnjevanja migracijske in begunske krize leta 2015 se je znatno povečala potreba po sprejetju učinkovitih ukrepov za obravnavanje nedovoljenih migracij. Komisija je v svojem akcijskem načrtu EU o vračanju napovedala, da bo predlagala uvedbo obveznosti za države članice, da vse prepovedi vstopa vnesejo v SIS, s čimer bi se državljanom tretjih držav, ki nimajo dovoljenja za vstop in prebivanje na ozemlju držav članic, prepreči ponoven vstop na schengensko območje. Prepovedi vstopa, izdane v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, veljajo po celem schengenskem območju, zato jih lahko na zunanjih mejah izvršujejo tudi organi države članice, ki ni izdala prepovedi vstopa. Obstoječa Uredba (ES) št. 1987/2006 državam članicam omogoča, vendar od njih ne zahteva, da v SIS vnesejo razpise ukrepov za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja na podlagi prepovedi vstopa. Večja učinkovitost in uskladitev se lahko dosežeta z uvedbo obveznega vnosa vseh prepovedi vstopa v SIS. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike ter z obstoječimi in prihodnjimi pravnimi instrumenti Ta predlog je v celoti skladen in usklajen z določbami Direktive 2008/115/ES o izdaji in izvrševanju prepovedi vstopa. Zato ta predlog dopolnjuje obstoječe določbe o prepovedi vstopa in prispeva k učinkovitemu izvrševanju teh prepovedi na zunanji meji, lajša uporabo obveznosti iz direktive o vračanju ter uspešno preprečuje ponovni vstop državljanov tretjih držav na schengensko območje. •Skladnost z drugimi politikami Unije Ta predlog je tesno povezan z drugimi politikami Unije in jih dopolnjuje, in sicer z: (1)notranjo varnostjo v povezavi z vlogo, ki jo ima SIS pri preprečevanju vstopa državljanom tretjih držav, ki predstavljajo grožnjo za varnost; (2)varstvom podatkov, saj zagotavlja varstvo temeljnih pravic posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo v SIS. (3)Ta predlog je tudi tesno povezan z drugo obstoječo zakonodajo Unije in jo dopolnjuje, in sicer z: (4)upravljanjem zunanjih meja, saj državam članicam pomaga pri izvajanju nadzora na njihovih delih zunanjih meja EU in pri krepitvi učinkovitosti sistema EU za nadzor na zunanjih mejah; (5)učinkovito politiko vračanja EU, saj prispeva k sistemu EU za odkrivanje in preprečevanje ponovnega vstopa državljanov tretjih držav po njihovi vrnitvi in ga krepi; Ta predlog bo pripomogel k zmanjšanju spodbud za nedovoljeno migracijo v EU, kar je eden od glavnih ciljev evropske agende o migracijah. (6)Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, kar zadeva (i) možnosti njenega osebja, ki opravlja analize tveganja, (ii) dostop do SIS prek njene centralne enote za ETIAS za namene predlaganega evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter (iii) zagotavljanje tehničnega vmesnika za dostop do SIS skupinam evropske mejne in obalne straže, skupinam njenega osebja, ki je zadolženo za naloge v zvezi z vračanjem, in članom podpornih skupin za upravljanje migracij, ki imajo, v okviru svojih pristojnosti, pravico do dostopa do podatkov, vnesenih v SIS, in opravljanja poizvedb v njem. (7)Europolom – v okviru njegovih pristojnosti se predlagajo večje pravice do dostopa do podatkov v SIS in opravljanja poizvedb v njem. Ta predlog je tudi tesno povezan s prihodnjo zakonodajo Unije in jo dopolnjuje, in sicer s: (8)sistemom vstopa/izstopa, v okviru katerega se predlaga kombinacija prstnih odtisov in podobe obraza kot biometričnih identifikatorjev za delovanje sistema vstopa/izstopa (SVI), tj. pristop, ki naj bi ga odražal ta predlog. (9)sistemom ETIAS, v okviru katerega se predla temeljita varnostna ocena, vključno s preverjanjem v SIS, državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in nameravajo potovati v EU. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog temelji na členu 77(2)(b) in (d) ter členu 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki sta pravna podlaga za določbe na področju integriranega upravljanja meja in preprečevanja nezakonitega priseljevanja.

•Načelo neobveznega sodelovanja Ta predlog temelji na določbah schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na mejne kontrole. Zato je treba v zvezi z različnimi protokoli in sporazumi s pridruženimi državami upoštevati naslednje posledice: Danska: v skladu s členom 4 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbama, se Danska v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, ki nadgrajuje schengenski pravni red, odloči, ali jo bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. Združeno kraljestvo in Irska: v skladu s členoma 4 in 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije in Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri Uredbi (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskih mejah) ali katerih koli drugih pravnih instrumentih, ki so skupaj znani kot „schengenski pravni red“, tj. pravnih instrumentih, s katerimi se organizira in podpira odprava nadzora na notranjih mejah, in spremljajočih ukrepih v zvezi z nadzorom na zunanjih mejah. Ta uredba pomeni razvoj tega pravnega reda, zato Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. Bolgarija in Romunija: za Bolgarijo in Romunijo je ta uredba akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005. To uredbo je treba brati v povezavi s Sklepom Sveta 2010/365/EU z dne 29. junija 2010, ki je, ob upoštevanju nekaterih omejitev, omogočil uporabo določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Bolgariji in Romuniji. Ciper in Hrvaška: za Ciper in Hrvaško je ta uredba akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 in člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011. Pridružene države: Predlagana uredba je zavezujoča za Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajn na podlagi posameznih sporazumov o pridružitvi teh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. •Subsidiarnost Ta predlog bo razvijal in nadgradil obstoječi SIS, ki deluje od leta 1995. Prvotni medvladni okvir so 9. aprila 2013 nadomestili instrumenti Unije (Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep Sveta 2007/533/PNZ). V preteklosti je bila izvedena celovita analiza subsidiarnosti, namen te pobude pa je nadalje izpopolniti obstoječe določbe, obravnavati ugotovljene vrzeli in izboljšati operativne postopke. Te visoke ravni izmenjave informacij med državami članicami ni mogoče doseči z decentraliziranimi rešitvami. Zaradi obsega, učinkov in vpliva ukrepa je ta predlog mogoče lažje uresničiti na ravni Unije. Cilji tega predloga med drugim zajemajo tehnične izboljšave za povečanje učinkovitosti SIS in prizadevanja za uskladitev uporabe sistema v vseh sodelujočih državah članicah. Zaradi nadnacionalne narave teh ciljev in izzivov pri zagotavljanju učinkovite izmenjave informacij za boj proti vse bolj različnim grožnjam ima EU dobro izhodišče, da predlaga rešitve za ta vprašanja, ki jih države članice ne morejo zadovoljivo rešiti same. Če se obstoječe omejitve SIS ne obravnavajo, obstaja tveganje, da bodo številne priložnosti za doseganje kar največje učinkovitosti in dodane vrednosti EU ostale neizkoriščene ter da se pojavijo pomanjkljivosti, ki bodo ovirale delo pristojnih organov. Na primer, pomanjkanje usklajenih pravil o izbrisu odvečnih razpisov ukrepov v sistemu lahko začne ovirati prosto gibanje oseb, ki je temeljno načelo Unije. •Sorazmernost Člen 5 Pogodbe o Evropski uniji določa, da ukrepi EU ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev iz Pogodbe. Izbrana oblika tega ukrepa EU mora omogočiti, da predlog doseže svoj cilj in se izvaja čim bolj učinkovito. Predlagana pobuda pomeni revizijo SIS, kar zadeva mejne kontrole. Predlog vodijo načela vgrajene zasebnosti. Ta predlog je sorazmeren v smislu pravice do varstva osebnih podatkov, saj zagotavlja posebna pravila za izbris posameznih razpisov ukrepov in ne zahteva zbiranja in shranjevanja podatkov za obdobje, ki bi bilo daljše, kot je nujno potrebno za delovanje sistema in izpolnjevanje njegovih ciljev. Razpisi ukrepov v SIS vsebujejo le podatke, ki so potrebni, da se oseba ali predmet identificira in izsledi, ter da se omogoči sprejetje ustreznega operativnega ukrepa. Vse druge dodatne podrobne informacije se zagotovijo prek uradov SIRENE, ki omogočajo izmenjavo dopolnilnih podatkov. Poleg tega predlog zagotavlja izvajanje vseh zaščitnih ukrepov in mehanizmov, potrebnih za učinkovito varstvo temeljnih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti varstvo njihovega zasebnega življenja in osebnih podatkov. Vsebuje tudi določbe, ki so bile posebej oblikovane za povečanje varnosti posameznikovih osebnih podatkov, ki se hranijo v SIS. Za delovanje sistema ne bodo potrebni nobeni nadaljnji postopki ali usklajevanje na ravni EU. Predvideni ukrep je sorazmeren, saj ne presega tistega, kar je v smislu ukrepanja na ravni EU potrebno za dosego njegovih ciljev. •Izbira instrumenta Predlagana revizija bo v obliki uredbe in bo nadomestila Uredbo (ES) št. 1987/2006. Ta pristop se je uporabil tudi pri Sklepu Sveta 2007/533/PNZ in ker sta oba instrumenta neločljivo povezana, ga je treba uporabiti tudi pri Uredbi (ES) št. 1987/2006. Sklep 2007/533/PNZ je bil sprejet kot t. i. „instrument tretjega stebra“ v skladu s predhodno Pogodbo o Evropski uniji. Takšne instrumente „tretjega stebra“ je sprejemal Svet brez Evropskega parlamenta kot sozakonodajalca. Pravna podlaga tega predloga izhaja iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj je bila stebrna struktura odpravljena 1. decembra 2009 z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe. Ta pravna podlaga zahteva uporabo rednega zakonodajnega postopka. Treba je izbrati obliko uredbe (Evropskega parlamenta in Sveta), saj morajo biti določbe zavezujoče in se morajo neposredno uporabljati v vseh državah članicah. Ta predlog bo nadgradil in okrepil obstoječi centralizirani sistem, prek katerega bodo države članice medsebojno sodelovale, to pa zahteva skupno arhitekturo in zavezujoča operativna pravila. Poleg tega določa obvezna pravila za dostop do sistema za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ki so enotna za vse države članice ter Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA). Od 9. maja 2013 je eu-LISA pristojna za operativno upravljanje centralnega SIS, ki obsega vse naloge, potrebne, da centralni SIS nemoteno deluje 24 ur na dan in 7 dni v tednu. Ta predlog nadgrajuje pristojnosti eu-LISA, kar zadeva SIS.

Ta predlog nadalje določa pravila, ki se neposredno uporabljajo, na podlagi katerih lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, dostopajo do svojih podatkov in pravnih sredstev, ne da bi bili za to potrebni dodatni izvedbeni ukrepi. Zato se lahko kot pravni akt izbere samo uredba. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje V skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom Sveta 2007/533/PNZ je Komisija tri leta po začetku delovanja SIS II izvedla celovito oceno centralnega sistema SIS II ter oceno dvostranske in večstranske izmenjave dopolnilnih podatkov med državami članicami. Ocena se je osredotočala predvsem na pregled uporabe člena 24 Uredbe (ES) št. 1987/2006 z namenom priprave predlogov, potrebnih za spremembo tega člena, da se zagotovi večja uskladitev meril za vnašanje razpisov ukrepov. Rezultati ocene so izpostavili potrebo po spremembi pravne podlage za SIS, da se zagotovi boljši odziv na nove varnostne in migracijske izzive. To vključuje na primer predlog za obvezen vpis prepovedi vstopa v SIS zaradi boljšega izvrševanja, obvezno posvetovanje med državami članicami, da bi preprečili soobstoj prepovedi vstopa in dovoljenja za prebivanje, možnost identifikacije in izsleditve posameznikov na podlagi njihovih prstnih odtisov z uporabo novega sistema za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov ter razširitev biometričnih identifikatorjev v sistemu. Rezultati ocene so prav tako razkrili potrebo po zakonodajnih spremembah, da se izboljša tehnično delovanje sistema in poenostavijo nacionalni postopki. Ti ukrepi bodo povečali učinkovitost in uspešnost SIS, tako da bodo olajšali njegovo uporabo in zmanjšali nepotrebno breme. Nadaljnji ukrepi naj bi z natančnejšim opisom posebnih nalog poročanja držav članic in eu-LISA izboljšali kakovost podatkov in preglednost sistema. Rezultati celovite ocene (ocenjevalno poročilo in povezani delovni dokument služb Komisije sta bila sprejeta 21. decembra 2016) so bili podlaga za ukrepe, ki so zajeti v tem predlogu. Poleg tega je Komisija v skladu s členom 19 direktive o vračanju (2008/115/ES) objavila sporočilo o politiki vračanja EU iz leta 2014, ki poroča o uporabi te direktive. To sporočilo ugotavlja, da bi bilo treba potencial SIS na področju politike vračanja še izboljšati, navaja, da je revizija SIS II priložnost za izboljšanje skladnosti med politiko vračanja in sistemom SIS II, ter predlaga uvedbo obveznosti za države članice, da v SIS II vnesejo razpise ukrepov o zavrnitvi vstopa v SIS II za prepovedi vstopa, izdane v skladu z direktivo o vračanju. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Med ocenjevanjem SIS je Komisija zbirala povratne informacije in predloge ustreznih zainteresiranih strani, vključno predstavnikov odbora za SISVIS v skladu s postopkom iz člena 51 Uredbe (ES) št. 1987/2006. Ta odbor vključuje predstavnike držav članic tako za operativne zadeve SIRENE (čezmejno sodelovanje v zvezi s SIS) kot za tehnična vprašanja pri razvoju in vzdrževanju SIS in povezane aplikacije SIRENE. Predstavniki so izpolnili podrobne vprašalnike, ki so bili del ocenjevanja. Kadar so bila potrebna dodatna pojasnila ali je bilo treba temo nadalje razviti, se je uporabila izmenjava elektronske pošte ali ciljno usmerjen razgovor. Ta ponavljajoči se postopek je omogočil, da so bila zastavljena vprašanja celovita in pregledna. O teh vprašanjih so leta 2015 in 2016 predstavniki odbora za SISVIS razpravljali na namenskih srečanjih in delavnicah. Komisija se je posebej posvetovala tudi z nacionalnimi organi za varstvo podatkov držav članic in člani skupine za usklajevanje nadzora nad SIS II s področja varstva podatkov. Države članice so z izpolnitvijo namenskega vprašalnika posredovale izkušnje v zvezi zahtevki za dostop posameznikov in delom nacionalnih organov za varstvo podatkov. Odgovori na ta vprašalnik iz junija 2015 so zagotovili informacije oblikovanje tega predloga. Na notranji ravni je Komisija ustanovila medresorsko usmerjevalno skupino, ki je povezala generalni sekretariat, GD za migracije in notranje zadeve, GD za pravosodje in potrošnike, GD za človeške vire in varnost ter GD za informatiko. Ta usmerjevalna skupina je spremljala ocenjevanje in po potrebi zagotovila smernice. V ugotovitvah ocene so se upoštevali dokazi, zbrani med ocenjevalnimi obiski na kraju samem v državah članicah, med katerimi se je podrobno preučilo, kako se SIS uporablja v praksi. Zajemali so razprave in razgovore z uporabniki, osebjem urada SIRENE in pristojnimi nacionalnimi organi. Kontaktna skupina Komisije za direktivo o vračanju je na sestankih 16. novembra 2015, 18. marca 2016 in 20. junija 2016 zbrala tudi povratne informacije in predloge organov držav članic, pristojnih za vračanje, zlasti o posledicah morebitne obveznosti vnosa razpisov ukrepov v SIS za vse prepovedi vstopa, izdane v skladu z Direktivo 2008/115/ES. Na podlagi teh povratnih informacij ta predlog določa ukrepe za izboljšanje tehnične in operativne uspešnosti in učinkovitosti sistema. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Poleg posvetovanj z zainteresiranimi stranmi je Komisija zbrala tudi zunanja strokovna mnenja prek štirih študij, katerih ugotovitve so bile vključene v oblikovanje tega predloga: Tehnična ocena SIS (Kurt Salmon) V tej oceni so bila opredeljena ključna vprašanja v zvezi z delovanjem SIS in prihodnje potrebe, ki jih je treba obravnavati, pri čemer so bili predvsem opredeljeni pomisleki v zvezi z izboljšanjem neprekinjenega delovanja in zagotovitvijo, da se celotna arhitektura lahko prilagodi vedno večjim potrebam po zmogljivostih. Ocena učinka morebitnih izboljšav arhitekture SIS II na IKT (Kurt Salmon). V tem poročilu so bili ocenjeni trenutni stroški delovanja SIS na nacionalni ravni in ovrednotena dva morebitna tehnična scenarija za izboljšanje sistema. Oba scenarija vključujeta sklop tehničnih predlogov, ki se osredotočajo na izboljšave centralnega sistema in celotne arhitekture. „Ocena učinka tehničnih izboljšav arhitekture SIS II na IKT – Končno poročilo“, 10. november 2016 (Wavestone). V tej študiji so bile ocenjene stroškovne posledice uporabe nacionalne kopije za države članice, in sicer so bili analizirani trije scenariji (popolnoma centraliziran sistem, standardizirano izvajanje N.SIS, ki ga razvije in državam članicam zagotovi eu-LISA, ter ločeno izvajanje N.SIS na podlagi skupnih tehničnih standardov). Študija o izvedljivosti in posledicah vzpostavitve vseevropskega sistema za izmenjavo podatkov o odločbah o vrnitvi in za spremljanje njihovega izpolnjevanja v okviru schengenskega informacijskega sistema (PWC) Ta študija vsebuje oceno izvedljivosti ter tehnične in operativne posledice predlaganih sprememb v SIS z namenom krepitve njegove uporabe za vračanje migrantov brez urejenega statusa in preprečevanje njihovega ponovnega vstopa. •Ocena učinka Komisija ni izvedla ocene učinka. Zgoraj navedene tri neodvisne ocene so bile podlaga za razmislek o posledicah sprememb sistema s tehničnega vidika. Poleg tega je Komisija od leta 2013 opravila dva pregleda Priročnika SIRENE, to je od 9. aprila 2013, ko je začel delovati SIS II, in od začetka veljavnosti Sklepa 2007/533/PNZ. V tem je zajeta tudi ocena v okviru vmesnega pregleda, na podlagi katere je bil 29. januarja 2015 izdan nov Priročnik SIRENE. Komisija je sprejela tudi katalog najboljših praks in priporočil. Poleg tega eu-LISA in države članice izvajajo redne tehnične izboljšave sistema. Šteje se, da so te možnosti zdaj izčrpane, kar zahteva obsežnejšo spremembo pravne podlage. Samo z boljšim izvajanjem in izvrševanjem namreč ni mogoče doseči jasnosti na področjih, kot so uporaba sistemov za končne uporabnike in podrobna pravila o izbrisu razpisa ukrepa. Schengenski ocenjevalni mehanizem, določen v Uredbi (EU) št. 1053/2013, omogoča redno pravno in operativno ocenjevanje delovanja SIS v državah članicah. Ocenjevanje izvedejo Komisija in države članice skupaj. Prek tega mehanizma Svet posameznim državam članicam daje priporočila, ki temeljijo na ocenah, izvedenih v okviru večletnih in letnih programov. Prav zato, ker so navedena priporočila namenjena posameznim državam, ne morejo nadomestiti pravno zavezujočih pravil, ki se uporabljajo hkrati za vse države članice, ki uporabljajo SIS. Odbor za SISVIS redno razpravlja o praktičnih operativnih in tehničnih vprašanjih. Čeprav so ti sestanki bistvenega pomena za sodelovanje med Komisijo in državami članicami, rezultati teh razprav (razen zakonodajnih sprememb) ne morejo rešiti vprašanj, ki se pojavljajo na primer zaradi različnih nacionalnih praks. Spremembe, predlagane v tej uredbi, nimajo bistvenih gospodarskih ali okoljskih učinkov. Te spremembe pa naj bi imele znatne pozitivne družbene učinke, kot je povečana raven varnosti, in sicer tako, da se omogoči boljša identifikacija oseb, ki uporabljajo lažno identiteto, storilcev hudih kaznivih dejanj, ki ostajajo neznani, ter migrantov brez urejenega statusa, ki izkoriščajo območje brez nadzora na notranjih mejah. Vpliv teh sprememb na temeljne pravice in varstvo podatkov je bil obravnavan in podrobneje opisan v naslednjem oddelku („Temeljne pravice“). Predlog je bil pripravljen na podlagi številnih dokazov, zbranih, da se uporabijo v celoviti oceni druge generacije SIS, ki je preučila delovanje sistema in možna področja za izboljšanje. Poleg tega je bila izvedena ocena stroškovnih posledic za zagotovitev, da je bila izbrana najprimernejša in najbolj sorazmerna nacionalna arhitektura. •Temeljne pravice in varstvo podatkov Ta predlog ne vzpostavlja novega sistema, temveč razvija in izboljšuje obstoječi sistem, torej nadgrajuje pomembne in učinkovite zaščitne ukrepe, ki so že vzpostavljeni. Kljub temu pa sistem še naprej obdeluje osebne podatke in bo obdeloval še druge kategorije občutljivih biometričnih podatkov, kar bi lahko vplivalo na temeljne pravice posameznika. Te so bile temeljito obravnavane, uvedeni so bili tudi dodatni zaščitni ukrepi za omejitev zbiranja in nadaljnje obdelave podatkov na tisto, kar je nujno potrebno in operativno zahtevano, ter za omejevanje dostopa do teh podatkov na tiste osebe, ki imajo operativno potrebo za njihovo obdelavo. V tem predlogu so bili jasno določeni roki hrambe podatkov, izrecno so tudi priznane in zagotovljene pravice posameznikov, da dostopajo do podatkov, ki se nanašajo nanje, in zanje zahtevajo popravek ter izbris v skladu s svojimi temeljnimi pravicami (glej oddelek o varstvu in varnosti podatkov).

Poleg tega predlog krepi ukrepe za zaščito temeljnih pravic, saj določa zakonodajne zahteve za izbris razpisa ukrepa in uvaja oceno sorazmernosti, če se razpis ukrepa podaljša. Predlog določa obsežne in stroge zaščitne ukrepe za uporabo biometričnih identifikatorjev, da bi se nedolžne osebe izognile nepotrebnim nevšečnostim. Predlog zahteva tudi varnost sistema od konca do konca in s tem zagotovitev boljšega varovanja podatkov, ki so v njem shranjeni. Z uvedbo jasnega postopka obvladovanja incidentov in izboljšanega neprekinjenega delovanja SIS je ta predlog popolnoma skladen z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, ne samo z vidika pravice do varstva osebnih podatkov. Razvoj SIS in njegova nadaljnja učinkovitost bosta prispevala k varnosti oseb v družbi. Predlog predvideva znatne spremembe glede biometričnih identifikatorjev. Poleg prstnih odtisov bi bilo treba zbirati in shranjevati tudi odtise dlani, če so za to izpolnjene pravne zahteve. Evidence prstnih odtisov so priložene alfanumeričnim razpisom ukrepov v SIS, kakor je določeno v členu 24. V prihodnosti naj bi bilo mogoče po teh daktilografskih podatkih (prstni odtisi in odtisi dlani) iskati s prstnimi odtisi, najdenimi na kraju izvršitve kaznivega dejanja, če gre za hudo ali teroristično kaznivo dejanje in če obstaja velika verjetnost, da pripadajo storilcu. V primeru nejasnosti glede identitete osebe na podlagi njenih dokumentov mora pristojni organ prstni odtis primerjati s prstnimi odtisi, shranjenimi v podatkovni zbirki SIS. Predlog zahteva zbiranje in shranjevanje dodatnih podatkov (npr. podrobnosti z osebnih identifikacijskih dokumentov), ki lajšajo delo uradnikov na terenu pri ugotavljanju identitete osebe. Predlog jamči, da ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico do učinkovitega pravnega sredstva za izpodbijanje katere koli odločbe, ki v vsakem primeru vključuje učinkovito pravno sredstvo pred sodiščem v skladu s členom 47 Listine o temeljnih pravicah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE SIS predstavlja enoten informacijski sistem. Zato se odhodki, ki so predvideni v obeh predlogih (tem predlogu in predlogu za uredbo o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah), ne smejo šteti kot dva ločena zneska, temveč kot en sam. Proračunske posledice sprememb, potrebnih za izvajanje obeh predlogov, so zajete v eni oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. Zaradi dopolnjevalne narave tretjega predloga (v zvezi z vračanjem nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav) se njegove proračunske posledice obravnavajo ločeno in v neodvisni oceni finančnih posledic, ki obravnava le vzpostavitev te posebne kategorije razpisa ukrepa. Glede na oceno različnih vidikov dela, ki se zahteva za mrežo, centralni SIS, ki ga upravlja eu-LISA, in razvoj na nacionalni ravni v državah članicah, bo za oba predloga za uredbo potreben znesek v skupni višini 64,3 milijona EUR za obdobje 2018–2020. V ta znesek je zajeto povečanje pasovnih širin TESTA-NG, ker se bodo v skladu z obema predlogoma po mreži prenašale datoteke s prstnimi odtisi in podobami obrazov, ki zahtevajo večji pretok in zmogljivost (9,9 milijona EUR). Znesek zajema tudi stroške eu-LISA v zvezi z osebjem in odhodki iz poslovanja (17,6 milijona EUR). Eu-LISA je Komisijo obvestila, da januarja 2018 načrtuje zaposlitev treh novih pogodbenih uslužbencev, da bi se razvojna faza začela pravočasno in da bi se tako v letu 2020 zagotovil začetek delovanja posodobljenih funkcij SIS. Ta predlog vsebuje tehnične spremembe centralnega SIS, da se razširijo nekatere obstoječe kategorije razpisov ukrepov in zagotovijo nove funkcije. Te spremembe se upoštevajo tudi v oceni finančnih posledic, priloženi temu predlogu. Poleg tega je Komisija izvedla oceno stroškovnih posledic, da se ocenijo stroški razvoja na nacionalni ravni, ki so potrebni za ta predlog. Ocenjeni stroški, ki bi jih bilo treba razdeliti med države članice na podlagi pavšalnega zneska, znašajo 36,8 milijona EUR. Zato bo vsaka država članica prejela znesek v višini 1,2 milijona EUR za nadgradnjo svojega nacionalnega sistema v skladu z zahtevami iz tega predloga, vključno za vzpostavitev delne nacionalne kopije, če je še nima, ali za rezervni sistem. Načrtuje se reprogramiranje preostanka finančnih sredstev za pametne meje iz Sklada za notranjo varnost, da se opravi nadgradnja in izvedejo funkcije iz obeh predlogov. Uredba ISF – področje meje in vizumi – je finančni instrument, v katerega je vključen proračun za izvajanje svežnja ukrepov o pametnih mejah. V členu 5 Uredbe je določeno, da je 791 milijonov EUR namenjenih izvajanju programa za vzpostavitev informacijskih sistemov za podporo upravljanja migracijskih tokov prek zunanjih meja pod pogoji, določenimi v členu 15. Od zgoraj navedenih 791 milijonov EUR je 480 milijonov EUR rezerviranih za razvoj sistema vstopa/izstopa, 210 milijonov EUR pa za razvoj evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS). Preostanek se bo delno uporabil za kritje stroškov sprememb, predvidenih v obeh predlogih v zvezi s SIS. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija, države članice in eu-LISA bodo redno pregledovale in spremljale uporabo SIS, da se zagotovi njegovo uspešno in učinkovito delovanje. Komisiji bo pomagal odbor za SISVIS, da se izvedejo tehnični in operativni ukrepi, kot so določeni v predlogu. Poleg tega ta uredba vključuje določbe iz člena 54(7) in (8) za redno izvajanje uradnih pregledov in ocenjevanj. Eu-LISA mora vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o tehničnem delovanju SIS in komunikacijske infrastrukture, vključno z varnostjo, ter o dvostranski in večstranski izmenjavi dopolnilnih podatkov med državami članicami. Poleg tega mora Komisija vsaka štiri leta izvesti celovito oceno SIS in izmenjave informacij med državami članicami ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. V tej oceni: bodo preverjeni doseženi rezultati glede na zastavljene cilje; bo ocenjeno, ali so temeljna načela sistema še naprej veljavna;

bo preverjeno, kako se uredba uporablja za centralni sistem; bo ovrednotena varnost centralnega sistema; bodo preučene posledice za prihodnje delovanje sistema. Eu-LISA je zdaj pristojna za zagotovitev dnevnih, mesečnih in letnih statističnih podatkov o uporabi SIS ter zagotavljanje neprekinjenega spremljanja sistema in njegovega delovanja glede na zastavljene cilje. •Natančnejša pojasnitev novih določb predloga Določbe, ki so skupne temu predlogu in predlogu za uredbo o vzpostavitvi, delovanju in uporabi SIS na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah: Splošne določbe (členi 1–3) Tehnična arhitektura in uporaba SIS (členi 4–14) Naloge eu-LISA (členi 15–18) Pravica do dostopa do razpisov ukrepov in njihova hramba (členi 29, 30, 31, 33 in 34) Splošna pravila za obdelavo podatkov in varstvo podatkov (členi 36–53) Spremljanje in statistični podatki (člen 54) Uporaba SIS od konca do konca SIS je zelo razširjeno in učinkovito orodje za izmenjavo informacij, saj ima več kot dva milijona končnih uporabnikov v pristojnih organih po celi Evropi. Ti predlogi vključujejo pravila, ki zajemajo celovito delovanje sistema od konca do konca, vključno s centralnim SIS, ki ga upravlja eu-LISA, nacionalnimi sistemi in aplikacijami za končne uporabnike. Obravnavajo ne le centralne in nacionalne sisteme, temveč tudi tehnične in operativne potrebe končnih uporabnikov. Člen 9(2) določa, da morajo končni uporabniki prejeti podatke, potrebne za opravljanje nalog (zlasti vse podatke za identifikacijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in podatke, potrebne za ustrezno ukrepanje). Zagotavlja tudi skupen načrt za izvajanje SIS v državah članicah in s tem uskladitev med nacionalnimi sistemi. Člen 6 določa, da mora vsaka država članica končnim uporabnikom zagotoviti neprekinjeno razpoložljivost podatkov v SIS in z zmanjšanjem možnosti za prekinitve delovanja sistema kar najbolj povečati njegove operativne koristi. Člen 10(3) zagotavlja, da varnost obdelave podatkov zajema tudi dejavnosti končnega uporabnika v zvezi z obdelavo podatkov. Člen 14 države članice obvezuje, da se osebje z dostopom do SIS redno in stalno usposablja na področju varnosti podatkov in pravil o varstvu podatkov. Zaradi vključitve teh ukrepov ta predlog obsežneje zajema celotno delovanje SIS od konca do konca, saj vsebuje pravila in obveznosti za milijone končnih uporabnikov po vsej Evropi. Za zagotovitev popolne učinkovitosti SIS bi morale države članice zagotoviti, da vsakič, ko končni uporabniki lahko opravijo poizvedbe v nacionalni policijski podatkovni zbirki ali podatkovni zbirki priseljencev, hkrati poizvedbo lahko opravijo tudi v SIS. Na ta način lahko SIS uresniči svoj namen kot glavni nadomestni ukrep na območju brez nadzora na notranjih mejah, države članice pa lahko bolje obravnavajo čezmejno razsežnost kriminalitete in mobilnost storilcev kaznivih dejanj. Ti vzporedni poizvedbi morata ostati v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2016/680. Neprekinjeno delovanje Ti predlogi krepijo določbe v zvezi z neprekinjenim delovanjem, tako na nacionalni ravni kot za eu-LISA (členi 4, 6, 7 in 15). Te zagotavljajo, da bo SIS še naprej deloval in bo na voljo osebju na terenu kljub morebitnim težavam s sistemom. Kakovost podatkov

Predlog ohranja načelo, da je država članica, ki je lastnica podatkov, odgovorna tudi za točnost podatkov, vnesenih v SIS (člen 39). Vendar je treba zagotoviti centralni mehanizem, ki ga upravlja eu-LISA, ki državam članicam omogoča, da redno pregledujejo tiste razpise ukrepov, v katerih lahko obvezni podatki povzročijo težave glede kakovosti. Zato člen 15 predloga pooblašča eu-LISA, da državam članicam redno posreduje poročila o kakovosti podatkov. Priprava statističnih poročil in poročil o kakovosti podatkov se lahko olajša tako, da se uporabi odložišče podatkov (člen 54). Te izboljšave odražajo vmesne ugotovitve strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost. Fotografije, podobe obraza, daktilografski podatki in profili DNK Možnost opravljanja poizvedb s prstnimi odtisi za namene identifikacije osebe je že določena v členu 22 Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepu Sveta 2007/533/PNZ. Predlogi uveljavljajo obveznost take iskalne poizvedbe, če identitete osebe ni mogoče ugotoviti na noben drugi način. Trenutno se podobe obraza lahko uporabljajo le za potrditev identitete osebe na podlagi alfanumeričnega iskanja in ne kot podlaga za take iskalne poizvedbe. Poleg tega spremembe členov 22 in 28 določajo, da se podobe obraza, fotografije in odtisi dlani uporabljajo pri opravljanju poizvedb v sistemu in identifikaciji oseb, ko bo to postalo tehnično mogoče. Daktilografija je znanstveno proučevanje prstnih odtisov kot metode identifikacije. Strokovnjaki s področja daktilografije priznavajo, da imajo odtisi dlani edinstvene značilnosti in da vsebujejo referenčne točke, ki omogočajo točne in jasne primerjave, prav tako kot prstni odtisi. Odtisi dlani se lahko uporabijo za ugotavljanje identitete osebe na isti način, kot se uporabljajo prstni odtisi. Policija že več desetletij izvaja prakso odvzema odtisov dlani skupaj z odvzemom desetih pritisnjenih in desetih povaljanih prstnih odtisov osebe. Glavna uporaba odtisov dlani je v identifikacijske namene, kadar si je posameznik namerno ali nenamerno poškodoval konice prstov. To se zgodi, kadar se posameznik poskuša izogniti identifikaciji ali odvzemu prstnih odtisov oziroma zaradi nesreče ali težkega fizičnega dela. V okviru razprave o tehničnih pravilih sistema AFIS v okviru SIS so države članice poročale o znatnem uspehu pri identifikaciji migrantov brez urejenega statusa, ki so si namerno poškodovali konice prstov, da bi se izognili identifikaciji. Nadaljnjo identifikacijo je omogočil odvzem odtisov dlani s strani organov držav članic. Uporaba podob obraza za identifikacijo bo zagotovila večjo skladnost med SIS in predlaganim evropskim sistemom vstopa/izstopa, elektronskimi prehodi in samopostrežnimi terminali. Ta uporabna funkcija bo omejena na običajne mejne prehode. Dostop organov do SIS – institucionalni uporabniki Namen tega pododdelka je opisati nove elemente pravic dostopa agencij EU (institucionalni uporabniki). Pravice dostopa pristojnih nacionalnih organov niso bile spremenjene. Europol (člen 30) in Evropska agencija za mejno in obalno stražo – kot tudi njene skupine, skupine osebja, ki je zadolženo za naloge v zvezi z vračanjem, in člani podpornih skupin za upravljanje migracij – ter centralna enota za ETIAS v okviru te agencije (člena 31 in 32) imajo dostop do SIS in podatkov SIS, ki jih potrebujejo. Vzpostavljeni so ustrezni zaščitni ukrepi za zagotovitev, da so podatki v sistemu ustrezno zaščiteni (vključno z določbami v členu 33, ki določajo, da ti organi lahko dostopajo samo do podatkov, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog). Te spremembe razširjajo dostop Europola do SIS na razpise ukrepov zaradi zavrnitve vstopa in s tem omogočajo, da lahko kar najbolje uporabi sistem pri izvajanju svojih nalog, ter dodajajo nove določbe, ki zagotavljajo, da Evropska agencija za mejno in obalno stražo ter njene skupine lahko dostopajo do sistema pri izvajanju različnih dejavnosti pomoči državam članicam v okviru svojih pristojnosti. Poleg tega bo v skladu s predlogom Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) Evropska agencija za mejno in obalno stražo prek centralne enote za ETIAS v sistemu SIS preverila, ali je za državljana tretje države, ki je zaprosil za potovalno odobritev, v SIS že razpisan ukrep. Centralna enota za ETIAS bo zato tudi imela dostop do SIS. Člen 29(3) določa, da nacionalni organi pri izvajanju svojih nalog lahko dostopajo tudi do razpisov ukrepov v zvezi z dokumenti, izdanimi v skladu z Uredbo 2008/... o vzpostavitvi, delovanju in uporabi SIS na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. To bo tem organom omogočilo, da imajo dostop do SIS in podatkov SIS, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog, hkrati pa bodo vzpostavljeni ustrezni zaščitni ukrepi za zagotovitev, da so podatki v sistemu ustrezno zaščiteni (vključno z določbami v členu 35, ki določajo, da ti organi lahko dostopajo samo do podatkov, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog). Zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja Trenutno lahko v skladu s členom 24(3) Uredbe o SIS II država članica vnese razpis ukrepa v SIS za osebe, za katere velja prepoved vstopa, ki temelji na neupoštevanju nacionalne migracijske zakonodaje. Revidirani člen 24(3) zahteva, da se razpis ukrepa v SIS vnese v vseh primerih, v katerih je bila izdana prepoved vstopa za nezakonito prebivajočega državljana tretje države v skladu z določbami, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. Določa tudi roke in pogoje za vnašanje takšnih razpisov ukrepov po tem, ko je državljan tretje države zapustil ozemlje držav članic v skladu z obveznostjo vrnitve. Ta določba se vključi, da se prepreči, da bi bile prepovedi vstopa v SIS vidne, ko je zadevni državljan tretje države še vedno prisoten na ozemlju EU. Ker prepovedi vstopa prepovedujejo ponoven vstop na ozemlja držav članic, lahko začnejo veljati šele po vrnitvi zadevnih državljanov tretjih držav. Hkrati bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da med trenutkom vrnitve in sprožitvijo razpisa ukrepa za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja v SIS ni časovnega zamika. Ta predlog je tesno povezan s predlogom Komisije v zvezi z uporabo SIS za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ter določa pogoje in postopke za vnos razpisa za vrnitev v SIS. Vključuje mehanizem za spremljanje, ali državljani tretjih držav, za katere je bila izdana odločba o vrnitvi, dejansko zapustijo ozemlje EU, in mehanizem opozarjanja v primeru neizpolnjevanja odločbe. Člen 26 določa postopek posvetovanja, ki ga morajo države članice upoštevati, ko naletijo na razpise ukrepov za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja – ali ko so pripravljene vnašati takšne razpise ukrepov – ki so v nasprotju z odločitvami drugih držav članic, kot je na primer veljavno dovoljenje za prebivanje. Takšna pravila bi morala preprečiti nasprotujoča si navodila, ki jih taki primeri lahko povzročijo, ali jih razrešiti ter končnim uporabnikom ponuditi jasne smernice o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v takih primerih, organom držav članic pa o tem, katere razpise ukrepov bi bilo treba izbrisati. Člen 27 (nekdanji člen 26 Uredbe (ES) št 1987/2006) je namenjen izvajanju režima sankcij EU, ki vpliva na državljane tretjih držav, za katere velja omejitev vstopa na ozemlje EU v skladu s členom 29 Pogodbe o Evropski uniji. Za vnos takih razpisov ukrepov so se zahtevali minimalni podatki, potrebni za identifikacijo osebe, in sicer priimek in datum rojstva. Dejstvo, da Uredba (ES) št. 1987/2006 opušča zahtevo za vnos datuma rojstva, je povzročilo velike težave, saj v skladu s tehničnimi pravili in iskalnimi parametri sistema razpisa ukrepa v SIS ni mogoče ustvariti brez datuma rojstva. Ker je člen 27 nujno potreben za zagotovitev učinkovitega režima sankcij EU, se v zvezi s tem zahteva po sorazmernosti ne uporablja. Za zagotovitev večje usklajenosti z Direktivo 2008/115/ES je bila terminologija, ki se uporablja za sklicevanje na namen razpisa ukrepa („za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja“), usklajena z ubeseditvijo v Direktivi. Razlikovanje med osebami s podobnimi značilnostmi Za zagotovitev, da se podatki ustrezno obdelajo in shranijo, in za zmanjšanje tveganja podvajanja in napačne identifikacije člen 41 določa postopek, ki se uporabi, kadar je videti, da pri vnosu novega razpisa ukrepa v SIS že obstaja razpis ukrepa s podobnimi značilnostmi. Varstvo in varnost podatkov Ta predlog pojasnjuje odgovornost za preprečevanje incidentov, poročanje o njih in odzivanje na incidente, ki bi lahko vplivali na varnost in neoporečnost infrastrukture SIS, podatkov SIS ali dopolnilnih podatkov (členi 10, 16 in 40).

Člen 12 vsebuje določbe o hrambi evidenc in iskanju po evidencah o zgodovini razpisov ukrepov. Člen 15(3) ohranja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in določa, da Komisija ostaja pristojna za pogodbeno upravljanje komunikacijske infrastrukture, vključno z nalogami v zvezi z izvrševanjem proračuna ter nabavo in posodabljanjem. Te naloge se bodo prenesle na eu-LISA v drugem sklopu predlogov za SIS junija 2017. Člen 21 razširja zahtevo o tem, da morajo države članice upoštevati sorazmernost pred izdajo razpisov ukrepov, tudi na odločitve o tem, ali je treba podaljšati tudi obdobje veljavnosti razpisa ukrepa. Kot novost pa člen 24(2)(c) določa, da morajo države članice v vseh primerih ustvariti razpis ukrepa za tiste osebe, ki so vpletene v katero koli dejavnost iz členov 1, 2, 3 in 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu. Kategorije podatkov in obdelava podatkov Zaradi zagotovitve številnejših in natančnejših podatkov končnim uporabnikom, da se olajša in pospeši zahtevani ukrep ter omogoči boljša identifikacija posameznika, za katerega se izda ta razpis ukrepa, ta predlog razširja vrste informacij (člen 20), ki se hranijo o posameznikih, za katere je bil izdan razpis ukrepa, tudi na naslednje informacije: vpletenost osebe v katero koli dejavnost iz členov 1, 2, 3 in 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ; povezanost razpisa ukrepa z državljanom EU ali osebo, ki ima pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov EU; ali odločitev o zavrnitvi vstopa temelji na določbah iz člena 24 ali člena 27; vrsta kaznivega dejanja (za razpise ukrepov, izdane v skladu členom 24(2)); podatki o identifikacijskem ali potovalnem dokumentu; barvna kopija identifikacijskega ali potovalnega dokumenta; fotografije in podobe obraza; prstni odtisi in odtisi dlani. Ustrezni podatki so bistveni za zagotovitev pravilne identifikacije osebe, ki se preverja pri prestopu meje, ki je predmet notranje kontrole ali ki zaprosi za dovoljenje za prebivanje. Nepravilna identifikacija lahko povzroči težave, povezane s temeljnimi pravicami, lahko pa privede tudi do situacije, v kateri ni mogoče sprejeti ustreznih nadaljnjih ukrepov, ker ni znano, ali obstaja razpis ukrepa in kakšna je njegova vsebina. Glede informacij o zadevni odločbi so razlogi lahko štirje: predhodna obsodba iz člena 24(2)(a), resno varnostno tveganje iz člena 24(2)(b), prepoved vstopa iz člena 24(3) in omejevalni ukrep iz člena 27. Za zagotovitev, da se sprejmejo ustrezni ukrepi v primeru zadetka, je treba navesti tudi, ali se razpis ukrepa nanaša na državljana EU ali drugo osebo, ki ima pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov EU. Ustrezni podatki so bistveni za zagotovitev pravilne identifikacije osebe, ki se preverja pri prestopu meje, ki je predmet notranje kontrole ali ki zaprosi za dovoljenje za prebivanje. Nepravilna identifikacija lahko povzroči težave, povezane s temeljnimi pravicami; lahko pa privede tudi do situacije, v kateri ni mogoče sprejeti ustreznih nadaljnjih ukrepov, ker ni znano, ali obstaja razpis ukrepa in kakšna je njegova vsebina. Člen 42 razširja tudi seznam osebnih podatkov, ki se lahko vnesejo in obdelajo v SIS za namene obravnave zlorabe identitete, saj več podatkov olajša identifikacijo žrtve in storilca zlorabe identitete. Razširitev te določbe ne pomeni tveganja, saj se vsi ti podatki lahko vnesejo le s privolitvijo žrtve zlorabe identitete. Ti podatki bodo zdaj vsebovali tudi: podobe obraza; odtise dlani; podatke z identifikacijskih dokumentov; naslov žrtve zlorabe identitete;

ime žrtvinega očeta in matere. Člen 20 določa podrobnejše informacije v razpisih ukrepov. Vključuje kategorije za razlog zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja ter podrobnosti o osebnih identifikacijskih dokumentih posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Te okrepljene informacije omogočajo, da je zadevna oseba lažje identificirana, končnim uporabnikom pa, da sprejmejo informirano odločitev. Da se zaščitijo končni uporabniki, ki izvajajo kontrole, bo v SIS razvidno, ali oseba, v zvezi s katero je bil izdan razpis ukrepa, spada v katero koli od kategorij iz členov 1, 2, 3 in 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu. Predlog jasno določa, da države članice ne smejo kopirati podatkov, ki so jih vnesle druge države članice, v druge nacionalne podatkovne zbirke (člen 37). Hramba Člen 34 določa rok za pregled razpisov ukrepov. Najdaljše obdobje hrambe razpisov ukrepov za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja je bilo usklajeno z najdaljšim možnim trajanjem prepovedi vstopa v skladu s členom 11 Direktive 2008/115/ES. Zato bo najdaljše obdobje hrambe 5 let, države članice pa lahko določijo tudi krajša obdobja. Izbris Člen 35 določa okoliščine, v katerih je treba razpise ukrepov izbrisati, s čimer prinaša večjo uskladitev nacionalnih praks na tem področju. Člen 35 določa posebne določbe za osebje urada SIRENE, na podlagi katerih samoiniciativno izbrišejo razpise ukrepov, ki se ne zahtevajo več, če ne prejmejo odgovora pristojnih organov. Pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do dostopa do podatkov, popravka netočnih podatkov in izbrisa nezakonito shranjenih podatkov Podrobna pravila glede pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ostanejo nespremenjena, saj obstoječa pravila že zagotavljajo visoko raven zaščite in so v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2016/680. Poleg tega člen 48 določa okoliščine, v katerih se lahko države članice odločijo, da posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, informacij ne bodo posredovale. Okoliščine morajo biti eden od razlogov iz tega člena, ki mora biti sorazmeren in potreben ukrep v skladu z nacionalno zakonodajo. Statistični podatki Da se ohrani pregled nad delovanjem pravnih sredstev, člen 49 določa standardni statistični sistem, ki zagotavlja letna poročila o številu: zahtevkov za dostop do podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; zahtevkov za popravek netočnih podatkov in izbris nezakonito shranjenih podatkov; tožb, vloženih pri sodišču; tožb, v katerih je sodišče odločilo v prid vlagatelju; in pripomb o primerih vzajemnega priznavanja pravnomočnih odločb, ki so jih izdala sodišča ali organi drugih držav članic o razpisih ukrepov države članice izdajateljice. Spremljanje in statistični podatki Člen 54 določa ureditve, ki jih je treba uvesti za zagotavljanje ustreznega spremljanja SIS ter njegovega delovanja glede na njegove cilje. Zato je eu-LISA pristojna za zagotovitev dnevnih, mesečnih in letnih statističnih podatkov o uporabi sistema. Člen 54(5) zahteva, da eu-LISA državam članicam, Komisiji, Europolu in Evropski agenciji za mejno in obalno stražo predloži statistična poročila, ki jih pripravi, ter Komisiji omogoči, da zahteva dodatna statistična poročila in poročila o kakovosti podatkov, sporočenih v okviru SIS in SIRENE.

Člen 54(6) določa vzpostavitev in gostovanje centralnega odložišča podatkov, s čimer eu-LISA med drugim spremlja delovanje SIS. To bo pooblaščenemu osebju držav članic, Komisije, Europola in Evropske agencije za mejno in obalno stražo omogočilo, da dostopa do podatkov iz člena 54(3) za namene zagotovitve zahtevanih statističnih podatkov. 2016/0408 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(b) in (d) ter člena 79(2)(c) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Schengenski informacijski sistem (SIS) je pomembno orodje za uporabo določb schengenskega pravnega reda, kakor je vključen v okvir Evropske unije. SIS je eden od glavnih nadomestnih ukrepov za vzdrževanje visoke stopnje varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Evropske unije, saj podpira operativno sodelovanje med mejno policijo, policijo, carinskimi in drugimi organi kazenskega pregona, pravosodnimi organi v kazenskih zadevah ter organi za priseljevanje. (2)SIS je bil vzpostavljen v skladu z določbami naslova IV Konvencije z dne 19. junija 1990 o izvajanju schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu: Schengenska konvencija). Razvoj druge generacije SIS (SIS II) je bil zaupan Komisiji v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2424/2001 in Sklepom Sveta 2001/886/PNZ (SIS) ter vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom Sveta 2007/533/PNZ. SIS II je nadomestil SIS, kakor je bil vzpostavljen s Schengensko konvencijo. (3)Tri leta po začetku delovanja SIS II je Komisija izvedla oceno sistema v skladu s členi 24(5), 43(5) in 50(5) Uredbe (ES) št. 1987/2006 ter členom 59 in členom 65(5) Sklepa 2007/533/PNZ. Ocenjevalno poročilo in povezani delovni dokument služb sta bila sprejeta 21. decembra 2016. Priporočila iz teh dokumentov bi se morala ustrezno odražati v tej uredbi. (4)Ta uredba predstavlja potrebno pravno podlago za urejanje SIS glede zadev, ki spadajo v področje uporabe poglavja 2 naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije. Uredba (EU) 2018/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah predstavlja potrebno pravno podlago za urejanje SIS glede zadev, ki spadajo na področje uporabe poglavij 4 in 5 naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije. (5)Dejstvo, da je pravna podlaga, potrebna za urejanje SIS, sestavljena iz ločenih instrumentov, ne vpliva na načelo, da SIS predstavlja enoten informacijski sistem, ki bi moral delovati kot tak. Zato bi morale biti nekatere določbe teh instrumentov enake. (6)Treba je opredeliti cilje SIS, njegovo tehnično arhitekturo in financiranje, določiti pravila v zvezi z njegovim delovanjem od konca do konca in uporabo ter opredeliti naloge, kategorije podatkov, ki jih je treba vnesti v sistem, namen vnosa podatkov, merila za njihov vnos, organe, pooblaščene za dostop do podatkov, uporabo biometričnih identifikatorjev in dodatna pravila o obdelavi podatkov. (7)SIS vključuje centralni sistem (v nadaljnjem besedilu: centralni SIS) in nacionalne sisteme s popolno ali delno kopijo podatkovne zbirke SIS. Glede na to, da je SIS najpomembnejši instrument za izmenjavo informacij v Evropi, je treba zagotoviti njegovo neprekinjeno delovanje na centralni in nacionalni ravni. Zato bi morala vsaka država članica zagotoviti delno ali popolno kopijo podatkovne zbirke SIS ter vzpostaviti rezervni sistem. (8)Treba je oblikovati priročnik s podrobnimi pravili za izmenjavo nekaterih dopolnilnih podatkov v zvezi z ukrepom, ki se zahteva zaradi razpisov ukrepov. Nacionalni organi v vsaki državi članici (v nadaljnjem besedilu: uradi SIRENE) bi morali zagotoviti izmenjavo teh informacij. (9)Za vzpostavitev učinkovite izmenjave dopolnilnih podatkov v zvezi z ukrepom, ki ga je treba sprejeti, navedenim v razpisih ukrepov, je primerno okrepiti delovanje uradov SIRENE, in sicer z določitvijo zahtev glede razpoložljivih virov, usposabljanj uporabnikov in časa za odziv na vprašanja drugih uradov SIRENE.

(10)Operativno upravljanje centralnih delov SIS izvaja Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Da bi Agencija lahko zagotovila dovolj finančnih in kadrovskih virov za zajetje vseh vidikov operativnega upravljanja centralnega SIS, bi morala ta uredba podrobno določiti njene naloge, zlasti v zvezi s tehničnimi vidiki izmenjave dopolnilnih podatkov. (11)Brez poseganja v odgovornost držav članic za točnost podatkov, vnesenih v SIS, bi morala Agencija prevzeti odgovornost za izboljšanje kakovosti podatkov z uvedbo centralnega orodja za spremljanje kakovosti podatkov ter za redno pripravo obvestil za države članice. (12)Da bi se omogočilo boljše spremljanje uporabe SIS za analizo trendov v zvezi z migracijskim pritiskom in upravljanjem meja, bi morala biti Agencija sposobna oblikovati najsodobnejše zmogljivosti za statistično poročanje državam članicam, Komisiji, Europolu in Evropski agenciji za mejno in obalno stražo, ne da bi pri tem ogrožala celovitost podatkov. Zato je treba vzpostaviti centralno odložišče statističnih podatkov. Zbrani statistični podatki ne bi smeli vsebovati osebnih podatkov. (13)SIS bi moral vsebovati tudi dodatne kategorije podatkov, ki bodo končnim uporabnikom omogočili, da brez odlašanja sprejmejo informirano odločitev na podlagi razpisa ukrepa. Zato bi morali razpisi ukrepov za zavrnitev vstopa ali prepoved prebivanja vsebovati informacijo o odločitvi, na kateri temelji razpis ukrepa. Za olajšanje identifikacije in odkrivanja več identitet bi moral razpis ukrepa vsebovati sklic na osebni identifikacijski dokument ali številko in kopijo takega dokumenta, če je na voljo. (14)SIS ne bi smel shranjevati podatkov, ki se uporabljajo za opravljanje poizvedb, razen za vodenje evidenc zaradi preverjanja zakonitosti poizvedb, spremljanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja pravilnega delovanja N.SIS ter celovitosti in varnosti podatkov. (15)SIS bi moral dovoljevati obdelavo biometričnih podatkov, ki naj bi pripomogli k zanesljivi identifikaciji zadevnih oseb. Iz istega razloga bi moral SIS omogočati tudi obdelavo podatkov oseb, katerih identiteta je bila zlorabljena (da se preprečijo neprijetnosti zaradi napačne identifikacije), za katero veljajo ustrezni zaščitni ukrepi, zlasti soglasje zadevnih oseb in stroga omejitev namenov, za katere se taki podatki lahko zakonito obdelujejo. (16)Države članice bi morale sprejeti potrebne tehnične ureditve, da vsakič, ko končni uporabniki opravijo poizvedbo v nacionalni policijski podatkovni zbirki ali podatkovni zbirki priseljencev, hkrati poizvedbo opravijo tudi v SIS v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta . Na ta način se zagotovi, da SIS deluje kot glavni nadomestni ukrep na območju brez nadzora na notranjih mejah ter da bolje obravnava čezmejno razsežnost kriminalitete in mobilnosti storilcev kaznivih dejanj. (17)Ta uredba bi morala določati pogoje za uporabo daktilografskih podatkov in podob obraza za namene identifikacije. Uporaba podob obraza v SIS za namene identifikacije naj bi pripomogla tudi k zagotavljanju usklajenosti postopkov mejnega nadzora, pri katerem se za identifikacijo in preverjanje identitete zahteva uporaba daktilografskih podatkov in podob obraza. Opravljanje poizvedb na podlagi daktilografskih podatkov bi moralo biti obvezno, če obstaja dvom o identiteti osebe. Podobe obraza za namene identifikacije se lahko uporabljajo le v okviru rednega mejnega nadzora na samopostrežnih terminalih in elektronskih prehodih. (18)Prstne odtise, najdene na kraju izvršitve kaznivega dejanja, bi moralo bilo dovoljeno primerjati z daktilografskimi podatki, shranjenimi v SIS, če obstaja velika verjetnost, da pripadajo storilcu hudega ali terorističnega kaznivega dejanja. Kot hudo kaznivo dejanje bi se morala obravnavati kazniva dejanja, navedena v Okvirnem sklepu Sveta 2002/584/PNZ, kot teroristično kaznivo dejanje pa kazniva dejanja po nacionalni zakonodaji iz Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ. (19)Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da vzpostavijo povezave med razpisi ukrepov v SIS. Vzpostavitev povezav med dvema ali več razpisi ukrepov s strani države članice ne bi smela vplivati na ukrep, ki ga je treba sprejeti, obdobje hrambe ali pravice do dostopa do razpisov ukrepov. (20)Večjo učinkovitost, usklajenost in doslednost je mogoče doseči tako, da se zagotovi obvezen vnos v SIS vseh prepovedi vstopa, ki jih izdajo pristojni organi držav članic v skladu s postopki, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES, in tako, da se določijo skupna pravila za vnos takih razpisov ukrepov po vrnitvi nezakonito prebivajočega državljana tretje države. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da med trenutkom, ko državljan tretje države zapusti schengensko območje, in aktivacijo razpisa ukrepa v SIS ni časovnega zamika. To bi moralo zagotoviti uspešno izvrševanje prepovedi vstopa na zunanjih mejnih prehodih, kar bi učinkovito preprečevalo ponovne vstope na schengensko območje. (21)Ta uredba bi morala določati pravila za obvezno posvetovanje med nacionalnimi organi, kadar državljan tretje države ima ali lahko pridobi veljavno dovoljenje za prebivanje ali drugo dovoljenje ali pravico do prebivanja v eni državi članici, druga država članica pa namerava v zvezi z zadevnim državljanom tretje države izdati ali je že vnesla razpis ukrepa za zavrnitev vstopa ali prepoved prebivanja. Take okoliščine povzročajo veliko negotovost za mejno stražo, policijo in organe za priseljevanje. Zato je primerno zagotoviti obvezen časovni okvir za hitro posvetovanje z dokončnim rezultatom, da se osebam, ki predstavljajo grožnjo, lahko prepreči vstop na schengensko območje. (22)Ta uredba ne sme posegati v uporabo Direktive 2004/38. (23)Razpisi ukrepov bi se morali hraniti v SIS le toliko časa, kolikor je to potrebno za izpolnitev namena, za katerega so bili izdani. Da se zmanjša upravno breme za organe, ki sodelujejo pri obdelavi podatkov o posameznikih za različne namene, je primerno, da se najdaljše obdobje hrambe razpisov ukrepov za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja uskladi z najdaljšim trajanjem prepovedi vstopa, izdanih v skladu s postopki, ki upoštevajo Direktivo 2008/115/ES. Zato bi moralo obdobje hrambe razpisov ukrepov v zvezi z osebami trajati največ pet let. Načeloma bi bilo treba razpise ukrepov v zvezi z osebami iz SIS samodejno izbrisati po petih letih. Odločitve o hrambi razpisov ukrepov v zvezi z osebami bi morale temeljiti na celoviti posamični oceni. Države članice bi morale v določenem roku preveriti razpise ukrepov v zvezi z osebami in hraniti statistične podatke o številu razpisov ukrepov v zvezi z osebami, katerih obdobje hrambe je bilo podaljšano. (24)Za vnašanje in podaljševanje obdobja izteka veljavnosti razpisa ukrepa v SIS bi morala veljati obvezna zahteva po sorazmernosti, na podlagi katere se preuči, ali je konkretna zadeva primerna, relevantna in dovolj pomembna, da se v SIS vnese razpis ukrepa. V primeru katerega koli kaznivega dejanja iz členov 1, 2, 3 in 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu bi bilo treba v zvezi z državljani tretjih držav vedno ustvariti razpis ukrepa za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja, pri čemer se upošteva visoka stopnja tveganja in splošnega negativnega vpliva, ki ga lahko povzroči ta dejavnost. (25)Celovitost podatkov SIS je ključnega pomena. Zato bi bilo treba zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe za obdelavo podatkov SIS na centralni kot tudi na nacionalni ravni, da se zagotovi varnost podatkov od konca do konca. Organe, ki sodelujejo pri obdelavi podatkov, bi morale zavezovati varnostne zahteve te uredbe, hkrati pa bi moral zanje veljati enoten postopek poročanja o incidentih. (26)Podatki, ki se obdelujejo v SIS v okviru uporabe te uredbe, se ne bi smeli posredovati ali dati na voljo tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. (27)Da bi organi za priseljevanje lahko učinkoviteje sprejemali odločitve o pravici državljanov tretjih držav do vstopa in prebivanja na ozemljih držav članic ter vračanju nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, je primerno, da se jim zagotovi dostop do SIS v skladu s to uredbo. (28)Organi držav članic bi morali uporabljati Uredbo (EU) 2016/679 za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to uredbo, kadar se Direktiva (EU) 2016/680 ne uporablja. Institucije in organi Unije bi morali uporabljati Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta za obdelavo osebnih podatkov, kadar izvajajo svoje naloge v okviru te uredbe. V tej uredbi bi bilo treba po potrebi natančneje določiti določbe Direktive (EU) 2016/680, Uredbe (EU) 2016/679 in Uredbe (ES) št. 45/2001. V zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani Europola se uporablja Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (uredba o Europolu). (29)Kar zadeva zaupnost, bi se morale za zaposlene uradnike in druge uslužbence, katerih delo je povezano s SIS, uporabljati ustrezne določbe Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije.

(30)Države članice in Agencija bi morale imeti varnostne načrte, ki bodo omogočili lažje izvajanje varnostnih obveznosti, ter medsebojno sodelovati, da bi se reševanja vprašanj glede varnosti lotevale usklajeno. (31)Neodvisni nacionalni nadzorni organi bi morali spremljati, ali države članice zakonito obdelujejo osebne podatke v zvezi s to uredbo. Treba bi bilo določiti pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do dostopa do podatkov, popravkov in izbrisa njihovih podatkov, shranjenih v SIS, naknadna pravna sredstva pred nacionalnimi sodišči ter vzajemno priznavanje sodb. Zato je primerno, da se od držav članic zahtevajo letni statistični podatki. (32)Nadzorni organi zagotovijo, da se vsaj na štiri leta izvede revizija postopkov obdelave podatkov v njihovem N.SIS v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. Revizijo bi morali izvesti nadzorni organi oziroma bi morali nacionalni nadzorni organi revizije naročiti neposredno pri neodvisnem revizorju za varstvo podatkov. Neodvisni revizor mora ostati pod nadzorom in odgovornostjo nacionalnega nadzornega organa ali organov, zato nacionalni nadzorni organi sami naročijo revizijo in jasno opredelijo namen, področje uporabe in metodologijo revizije ter zagotovijo usmerjanje in nadzor revizije ter končnih rezultatov. (33)Uredba (EU) 2016/794 (uredba o Europolu) določa, da Europol podpira in krepi ukrepe pristojnih organov držav članic ter njihovo sodelovanje v boju proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem ter zagotavlja analizo in ocene ogroženosti. Da se Europolu olajša izvajanje nalog, zlasti v okviru Evropskega centra za boj proti tihotapljenju migrantov, je primerno, da se Europolu omogoči dostop do kategorij razpisov ukrepov, določenih v tej uredbi. Europolov Evropski center za boj proti tihotapljenju migrantov ima pomembno strateško vlogo pri odpravljanju nedovoljene migracije, zato bi moral Europol pridobiti dostop do razpisov ukrepov v zvezi z osebami, katerim sta vstop in prebivanje na ozemlju države članice prepovedana bodisi zaradi kazenskih razlogov bodisi zaradi neupoštevanja pogojev za vstop in bivanje. (34)Za premostitev vrzeli pri izmenjavi informacij o terorizmu, zlasti v zvezi s tujimi terorističnimi bojevniki – pri čemer je spremljanje njihovega gibanja bistvenega pomena – bi morale države članice hkrati z vnosom razpisa ukrepa v SIS z Europolom izmenjati informacije v zvezi z dejavnostmi, povezanimi s terorizmom, zadetke in z njimi povezane podatke. Europolov Evropski center za boj proti terorizmu lahko tako preverja, ali v podatkovnih zbirkah Europola obstajajo kakršne koli dodatne spremne informacije, ter zagotavlja visokokakovostno analizo, ki prispeva k onemogočanju terorističnih mrež in, kjer je mogoče, preprečevanju napadov. (35)Treba je določiti tudi jasna pravila za Europol o obdelavi in prenosu podatkov iz SIS, da se omogoči kar najbolj celovita uporaba SIS ob upoštevanju standardov varstva podatkov, kakor so določeni v tej uredbi in Uredbi (EU) 2016/794. V primerih, ko poizvedba, ki jo v SIS opravi Europol, razkrije obstoj razpisa ukrepa, ki ga je izdala država članica, Europol ne more izvesti zahtevanega ukrepa. Zato bi moral o tem obvestiti zadevno državo članico, da bi lahko spremljala zadevo. (36)Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta za namene te uredbe določa, da mora država članica gostiteljica članom skupin evropske mejne in obalne straže ali skupinam osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z vračanjem, napotenim s strani Evropske agencije za mejno in obalno stražo, dovoliti vpogled v evropske podatkovne zbirke, če je to potrebno za izpolnjevanje operativnih ciljev, določenih v operativnem načrtu o mejni kontroli, varovanju meje in vračanju. Druge zadevne agencije Unije, zlasti Evropski azilni podporni urad in Europol, lahko napotijo tudi strokovnjake v okviru podpornih skupin za upravljanje migracij, ki niso člani osebja navedenih agencij Unije. Namen napotitve skupin evropske mejne in obalne straže, skupin osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z vračanjem, in podpornih skupin za upravljanje migracij je zagotovitev tehnične in operativne okrepitve za države članice, ki jo zahtevajo, zlasti tiste, ki se srečujejo z nesorazmernimi migracijskimi izzivi. Za izpolnitev nalog, dodeljenih skupinam mejne in obalne straže, skupinam osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z vračanjem, in podpornim skupinam za upravljanje migracij, je treba tem skupinam zagotoviti dostop do SIS prek tehničnega vmesnika Evropske agencije za mejno in obalno stražo, s katerim se povežejo s centralnim SIS. V primerih, ko poizvedba, ki jo v SIS opravi ena ali več skupin osebja, razkrije obstoj razpisa ukrepa, ki ga je izdala država članica, član skupine ali osebja ne more izvesti zahtevanega ukrepa, razen če nima za to pooblastila države članice gostiteljice. Zato bi moral o tem obvestiti zadevne države članice, da bi lahko spremljale zadevo. (37)V skladu z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropska agencija za mejno in obalno stražo pripravi analize tveganja. Te analize tveganja pokrivajo vse vidike, pomembne za integrirano upravljanje zunanjih meja, zlasti grožnje, ki lahko vplivajo na delovanje ali varnost zunanjih meja. Razpisi ukrepov, vneseni v SIS v skladu s to uredbo, zlasti razpisi ukrepov za zavrnitev vstopa in prepoved prebivanja, so pomembne informacije za oceno morebitnih groženj, ki bi lahko vplivale na zunanje meje, in bi zato morali biti na voljo, saj mora analizo tveganja pripraviti Evropska agencija za mejno in obalno stražo. Za izpolnitev nalog, dodeljenih Evropski agenciji za mejno in obalno stražo v zvezi z analizo tveganja, je potreben dostop do SIS. Poleg tega bo v skladu s predlogom Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) centralna enota za ETIAS v okviru Evropske agencije za mejno in obalno stražo v sistemu SIS prek sistema ETIAS opravljala preveritve, da se izvedejo ocene vlog za odobritev potovanja, za katero se med drugim zahteva preveritev, ali je za državljana tretje države, ki je zaprosil za potovalno odobritev, v SIS že razpisan ukrep. Zato bi morala tudi centralna enota za ETIAS v okviru Evropske agencije za mejno in obalno stražo imeti dostop do SIS, kolikor je to potrebno za izvajanje njenih pristojnosti, in sicer do vseh kategorij razpisov ukrepov v zvezi z državljani tretjih držav, za katere je bil izdan razpis ukrepa za namene vstopa in prebivanja ter za katere velja omejevalni ukrep, ki jim preprečuje vstop v države članice ali tranzit prek njih. (38)Nekateri vidiki SIS ne morejo biti izčrpno zajeti z določbami te uredbe zaradi njihove tehnične narave, ravni podrobnosti in potrebe po rednem posodabljanju. To so na primer tehnična pravila v zvezi z vnosom, posodabljanjem, izbrisom in iskanjem podatkov ter kakovostjo podatkov, iskalna pravila v zvezi z biometričnimi identifikatorji, pravila o skladnosti in prednostni obravnavi razpisov ukrepov, dodajanju označitev, povezavah med razpisi ukrepov, določanju obdobja izteka veljavnosti razpisa ukrepa v okviru najdaljšega obdobja ter izmenjavi dopolnilnih podatkov. Zato bi bilo v zvezi s temi vidiki Komisiji treba podeliti izvedbena pooblastila. Pri tehničnih pravilih v zvezi z iskanjem razpisov ukrepov bi bilo treba upoštevati, da morajo nacionalne aplikacije nemoteno delovati. (39)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Postopek za sprejetje izvedbenih ukrepov v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) 2018/xxx (policijsko in pravosodno sodelovanje) bi moral biti enak. (40)Zaradi zagotovitve preglednosti bi morala Agencija vsaki dve leti pripraviti poročilo o tehničnem delovanju centralnega SIS in komunikacijske infrastrukture, vključno z varnostjo, ter o izmenjavi dopolnilnih podatkov. Komisija bi morala vsake štiri leta pripraviti celovito oceno. (41)Ker ciljev te uredbe, namreč vzpostavitve in ureditve skupnega informacijskega sistema ter izmenjave povezanih dopolnilnih podatkov, že zaradi njihove narave države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ti cilji lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (42)Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Namen te uredbe je zlasti zagotoviti varno okolje za vse osebe, ki prebivajo na ozemlju Evropske unije, ter zaščititi migrante brez urejenega statusa pred izkoriščanjem in trgovino z ljudmi, tako da se omogoči njihova identifikacija, pri čemer se v celoti spoštuje varstvo osebnih podatkov. (43)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v roku šestih mesecev od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo. (44)Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES ne sodeluje. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. (45)Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje; Irska zato ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. (46)Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma. (47)Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 4(1) sklepov Sveta 2004/849/ES in 2004/860/ES. (48)Ta sklep za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/349/EU in členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU. (49)Ta uredba za Bolgarijo in Romunijo predstavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 in ga je treba brati v povezavi s Sklepom Sveta 2010/365/EU o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji.

(50)Ta uredba za Ciper in Grčijo prestavlja akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 oziroma člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2011. (51)Ocenjeni stroški nadgradnje nacionalnih sistemov SIS in izvajanja novih funkcij, predvideni v tej uredbi, so nižji od preostalega zneska v proračunski vrstici za pametne meje v Uredbi (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. Zato bi v tej uredbi morali prerazporediti znesek, dodeljen za razvoj informacijskih sistemov, ki podpirajo upravljanje migracijskih tokov prek zunanjih meja v skladu s členom 5(5)(b) Uredbe (EU) št. 515/2014. (52)Uredbo (ES) št. 1987/2006 bi bilo zato treba razveljaviti. (53)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je mnenje podal dne [...] –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Splošni namen SIS Namen SIS je zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice Unije, kar vključuje vzdrževanje javnega reda in varnosti ter varovanje varnosti na ozemljih držav članic, ter uporabljati določbe iz poglavja 2 naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pretokom oseb na njihovih ozemljih, in sicer s pomočjo informacij, ki se sporočajo prek tega sistema. Člen 2

Področje uporabe 1.Ta uredba določa pogoje in postopke za vnos in obdelavo razpisov ukrepov v SIS v zvezi z državljani tretjih držav ter izmenjavo dopolnilnih in dodatnih podatkov zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi prebivanja na ozemlju držav članic. 2.Ta uredba vsebuje tudi določbe o tehnični arhitekturi SIS, nalogah držav članic in Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, splošni obdelavi podatkov ter pravicah zadevnih oseb in odškodninski odgovornosti. Člen 3

Opredelitev pojmov 1.V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„razpis ukrepa“ pomeni niz podatkov, vključno z biometričnimi identifikatorji iz člena 22, vnesenih v SIS, ki pristojnim organom omogoča identifikacijo osebe za namene sprejetja posebnega ukrepa; (b)„dopolnilni podatki“ pomenijo podatke, ki niso del podatkov razpisa ukrepa, shranjenih v SIS, so pa povezani z razpisi ukrepov v SIS, in se izmenjujejo: (1)da se države članice lahko medsebojno posvetujejo ali obvestijo ob vnosu razpisa ukrepa; (2)ob zadetku, da se lahko sprejme ustrezen ukrep; (3)ko zahtevanega ukrepa ni mogoče sprejeti; (4)ko gre za kakovost podatkov SIS;

(5)ko gre za skladnost in prednostno obravnavo razpisov ukrepov; (6)ko gre za uveljavljanje pravice do dostopa; (c)„dodatni podatki“ pomenijo podatke, shranjene v SIS in povezane z razpisi ukrepov v SIS, ki morajo biti nemudoma na voljo pristojnim organom, kadar se osebe, v zvezi s katerimi so bili vneseni podatki v SIS, izsledijo na podlagi opravljene poizvedbe v SIS; (d)„državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20 PDEU, razen oseb, ki imajo na podlagi sporazumov med Unijo oziroma Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter tretjimi državami na drugi strani pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici do prostega gibanja državljanov Unije; (e)„osebni podatki“ pomenijo katero koli informacijo v zvezi z določeno ali določljivo fizično osebo („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); (f)„določljiva fizična oseba“ je oseba, ki jo je mogoče neposredno ali posredno identificirati, zlasti z uporabo identifikatorjev, kot so ime, identifikacijska številka, podatki o lokaciji, spletni identifikator ali eden ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, ekonomsko, kulturno ali družbeno identiteto navedene fizične osebe; (g)„obdelava osebnih podatkov“ pomeni vsako dejanje ali niz dejanj, ki se izvaja v zvezi z osebnimi podatki ali nizi osebnih podatkov z avtomatiziranimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, strukturiranje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s posredovanjem, razširjanje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, omejevanje, izbris ali uničenje; (h)„zadetek“ v SIS pomeni: (1)da uporabnik opravi poizvedbo; (2)da poizvedba razkrije razpis ukrepa, ki ga je v SIS vnesla druga država članica, (3)da se podatki o razpisu ukrepa v SIS ujemajo z iskalnimi podatki in (4)da se zaradi zadetka zahtevajo nadaljnji ukrepi. (i)„država članica izdajateljica“ pomeni državo članico, ki je vnesla razpis ukrepa v SIS; (j)„država članica izvršiteljica“ pomeni državo članico, ki na podlagi zadetka sprejme zahtevane ukrepe; (k)„končni uporabniki“ pomenijo pristojne organe, ki poizvedbe opravljajo neposredno v CS-SIS, N.SIS ali njuni tehnični kopiji; (l)„vrnitev ali vračanje“ pomeni vrnitev, kakor je opredeljena v točki 3 člena 3 Direktive 2008/115/ES; (m)„prepoved vstopa“ pomeni prepoved vstopa, kakor je opredeljena v točki 6 člena 3 Direktive 2008/115/ES; (n)„daktilografski podatki“ pomenijo podatke o prstnih odtisih in odtisih dlani, ki zaradi svojih edinstvenih značilnosti in vsebovanih referenčnih točk omogočajo točno in jasno preveritev identitete osebe; (o)„hudo kaznivo dejanje“ pomeni katero koli kaznivo dejanje iz člena 2(1) in (2) Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002; (p)„teroristično kaznivo dejanje“ pomeni katero koli kaznivo dejanje po nacionalni zakonodaji iz členov 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002.

Člen 4

Tehnična arhitektura in uporaba SIS 1.SIS je sestavljen iz: (a)centralnega sistema (v nadaljnjem besedilu: centralni SIS), ki je sestavljen iz: –tehničnega podpornega dela (v nadaljnjem besedilu: CS-SIS), ki vsebuje podatkovno zbirko (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka SIS); –enotnega nacionalnega vmesnika (v nadaljnjem besedilu: NI-SIS); (b)nacionalnega sistema (v nadaljnjem besedilu: N.SIS) v vsaki državi članici, ki je sestavljen iz nacionalnih podatkovnih sistemov, ki komunicirajo s centralnim SIS. N.SIS vsebuje podatkovno zbirko (v nadaljnjem besedilu: nacionalna kopija), ki vsebuje popolno ali delno kopijo podatkovne zbirke SIS ter rezervno kopijo N.SIS. N.SIS in njegova rezervna kopija se lahko uporabljata hkrati, da se končnim uporabnikom zagotovi neprekinjena razpoložljivost; (c)komunikacijske infrastrukture med CS-SIS in NI-SIS (v nadaljnjem besedilu: komunikacijska infrastruktura), ki zagotavlja šifrirano navidezno omrežje, namenjeno podatkom SIS in izmenjavi podatkov med uradi SIRENE iz člena 7(2). 2.Podatki SIS se vnašajo, posodabljajo, brišejo in iščejo prek različnih sistemov N.SIS. Delna ali popolna nacionalna kopija je dostopna za namen avtomatiziranega opravljanja poizvedb na ozemlju vsake države članice, ki uporablja tako kopijo. Delna nacionalna kopija mora vsebovati vsaj podatke, navedene v členu 20(2)(a) do (v) te uredbe. Onemogočeno mora biti opravljanje poizvedb v podatkovnih zbirkah N.SIS drugih držav članic. 3.CS-SIS izvaja tehnični nadzor in upravljanje ter vsebuje rezervno kopijo CS-SIS, ki zagotavlja delovanje vseh funkcij glavnega CS-SIS v primeru okvare tega sistema. CS-SIS in rezervna kopija CS-SIS morata biti na dveh različnih tehničnih lokacijah Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 1077/2011 (v nadaljnjem besedilu: Agencija). CS-SIS ali rezervna kopija CS-SIS lahko vsebuje dodatno kopijo podatkovne zbirke SIS, obe podatkovni zbirki pa se lahko uporabljata istočasno med aktivnim delovanjem, če je vsaka od njiju zmožna obdelati vse transakcije v zvezi z razpisi ukrepov v SIS. 4.CS-SIS zagotavlja storitve, ki so potrebne za vnos in obdelavo podatkov SIS, vključno z opravljanjem poizvedb v podatkovni zbirki SIS. CS-SIS zagotavlja: (a)spletno posodabljanje nacionalnih kopij; (b)sinhronizacijo in usklajenost nacionalnih kopij in podatkovne zbirke SIS; (c)postopek za inicializacijo in obnovitev nacionalnih kopij; (d)neprekinjeno razpoložljivost. Člen 5

Stroški 1.Stroški delovanja, vzdrževanja in nadaljnjega razvoja centralnega SIS in komunikacijske infrastrukture bremenijo splošni proračun Evropske unije. 2.Ti stroški zajemajo dejavnosti v zvezi s CS-SIS, s katerimi se zagotavljajo storitve iz člena 4(4). 3.Stroške vzpostavitve, delovanja, vzdrževanja in nadaljnjega razvoja vsakega N.SIS krije zadevna država članica. POGLAVJE II NALOGE DRŽAV ČLANIC

Člen 6

Nacionalni sistemi Vsaka država članica je odgovorna za vzpostavitev, delovanje, vzdrževanje in nadaljnji razvoj svojega N.SIS ter povezavo svojega N.SIS z NI-SIS. Vsaka država članica je odgovorna za zagotavljanje neprekinjenega delovanja N.SIS, njegove povezave z NI-SIS in neprekinjene razpoložljivosti podatkov SIS za končne uporabnike. Člen 7

Urad N.SIS in urad SIRENE 1.Vsaka država članica imenuje organ (v nadaljnjem besedilu: urad N.SIS), ki je primarno odgovoren za njen N.SIS. Ta organ je odgovoren za nemoteno delovanje in varnost N.SIS, pristojnim organom zagotavlja dostop do SIS in sprejema potrebne ukrepe za zagotovitev upoštevanja določb te uredbe. Odgovoren je za zagotovitev, da se vse funkcije SIS ustrezno dajo na voljo končnim uporabnikom. Vsaka država članica svoje razpise ukrepov posreduje prek urada N.SIS. 2.Vsaka država članica določi organ, ki zagotavlja izmenjavo in razpoložljivost vseh dopolnilnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: urad SIRENE) v skladu z določbami Priročnika SIRENE iz člena 8. Navedeni uradi usklajujejo tudi preverjanje kakovosti podatkov, vnesenih v SIS. V te namene imajo dostop do podatkov, ki se obdelujejo v SIS. 3.Države članice Agencijo obvestijo o svojem uradu N.SIS II in svojem uradu SIRENE. Agencija objavi seznam uradov in organov skupaj s seznamom iz člena 36(8). Člen 8

Izmenjava dopolnilnih podatkov 1.Dopolnilni podatki se izmenjujejo prek komunikacijske infrastrukture v skladu z določbami Priročnika SIRENE. Države članice omogočijo potrebne tehnične in človeške vire za zagotavljanje stalne razpoložljivosti in izmenjave dopolnilnih podatkov. Če komunikacijska infrastruktura ni na voljo, lahko države članice uporabijo druga ustrezno zavarovana tehnična sredstva za izmenjavo dopolnilnih podatkov. 2.Dopolnilni podatki se uporabijo le za namene, za katere so bili posredovani v skladu s členom 43, razen če se ne pridobi predhodno soglasje države članice izdajateljice. 3.Uradi SIRENE svoje naloge opravljajo hitro in učinkovito, zlasti tako, da na zahtevek odgovorijo čim prej, vendar najpozneje v 12 urah po prejetju zahtevka. 4.Podrobna pravila za izmenjavo dopolnilnih podatkov se sprejmejo z izvedbenimi ukrepi v skladu s postopkom pregleda iz člena 55(2) v obliki priročnika z naslovom „Priročnik SIRENE“. Člen 9

Tehnična in funkcionalna skladnost 1.Za zagotovitev hitrega in učinkovitega prenosa podatkov vsaka država članica pri vzpostavljanju svojega N.SIS upošteva skupne standarde, protokole in tehnične postopke, ki so bili določeni, da se zagotovi skladnost njihovega N.SIS s CS-SIS. Navedeni skupni standardi, protokoli in tehnični postopki se določijo in oblikujejo v okviru izvedbenih ukrepov v skladu s postopkom pregleda iz člena 55(2). 2.Države članice prek storitev CS-SIS s pomočjo samodejnih posodobitev iz člena 4(4) zagotovijo, da so podatki, shranjeni v nacionalni kopiji, identični in skladni s podatkovno zbirko SIS ter da opravljene poizvedbe v njihovi nacionalni kopiji dajo enakovredne rezultate kot poizvedbe v podatkovni zbirki SIS. Končni uporabniki prejmejo podatke, potrebne za opravljanje nalog, zlasti vse podatke za identifikacijo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in podatke, potrebne za ustrezno ukrepanje. Člen 10

Varnost – države članice 1.Vsaka država članica v zvezi s svojim N.SIS sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, načrtom za neprekinjeno delovanje in načrtom za vnovično vzpostavitev delovanja po nepredvidljivih dogodkih, z namenom:

(a)fizično zaščititi podatke, med drugim z izdelavo kontingentnih načrtov za zaščito ključne infrastrukture; (b)preprečiti dostop nepooblaščenim osebam do objektov in opreme za obdelavo podatkov, ki se uporabljajo za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do objektov in opreme); (c)preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odnašanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); (d)preprečiti nepooblaščen vnos podatkov in nepooblaščeno preverjanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); (e)preprečiti, da bi nepooblaščene osebe prek opreme za prenos podatkov uporabljale sisteme za avtomatizirano obdelavo podatkov (nadzor uporabnikov); (f)zagotoviti, da imajo osebe, pooblaščene za uporabo sistema za avtomatizirano obdelavo podatkov, dostop samo do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop, in sicer samo na podlagi individualne in nezamenljive uporabniške identitete ter zaupnega načina dostopa (nadzor dostopa do podatkov); (g)zagotoviti, da bodo vsi organi s pravico do dostopa do SIS ali objektov in opreme za obdelavo podatkov vzpostavili profile z opisi funkcij in pristojnosti oseb, ki imajo pravico do dostopa, vnašanja, posodabljanja, brisanja in iskanja podatkov, ter jih na zahtevo nemudoma dali na voljo nacionalnim nadzornim organom iz člena 50(1) (profili zaposlenih); (h)zagotoviti, da se lahko preveri in ugotovi, katerim organom se lahko prek opreme za prenos podatkov pošiljajo osebni podatki (nadzor prenosa); (i)zagotoviti, da se lahko naknadno preveri in ugotovi, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatizirano obdelavo podatkov ter kdaj in s kakšnim namenom so bili podatki vneseni in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa); (j)preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje osebnih podatkov med prenosom osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi metodami šifriranja (nadzor pošiljanja); (k)spremljati učinkovitost varnostnih ukrepov iz tega odstavka in vzpostaviti potrebne organizacijske ukrepe v zvezi z notranjim spremljanjem (notranja revizija). 2.Glede obdelave in izmenjave dopolnilnih podatkov države članice sprejmejo ukrepe v zvezi z varnostjo, enakovredne tistim iz odstavka 1, vključno z zavarovanjem prostorov urada SIRENE. 3.Glede obdelave podatkov SIS s strani organov iz člena 29 države članice sprejmejo ukrepe v zvezi z varnostjo, enakovredne tistim iz odstavka 1. Člen 11

Zaupnost – države članice Vsaka država članica uporablja svoja pravila o poklicni skrivnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti za vse osebe in organe, ki delajo s podatki SIS in dopolnilnimi podatki, v skladu s svojo nacionalno zakonodajo. Ta obveza velja tudi po tem, ko navedene osebe zapustijo delovno mesto ali prekinejo delovno razmerje, ali po prenehanju dejavnosti navedenih organov. Člen 12

Vodenje evidenc na nacionalni ravni 1.Države članice zagotovijo, da se zaradi preverjanja, ali je opravljanje poizvedb zakonito, spremljanja zakonitosti obdelave podatkov ter notranjega spremljanja vsak dostop do osebnih podatkov in izmenjava teh podatkov v okviru CS-SIS evidentira v njihov N.SIS, s čimer se zagotovi pravilno delovanje N.SIS ter celovitost in varnost podatkov. 2.Evidence vsebujejo zlasti zgodovino razpisa ukrepa, datum in čas obdelave podatkov, vrsto podatkov, ki so bili uporabljeni za opravljanje poizvedbe, sklic na vrsto prenesenih podatkov ter ime pristojnega organa in osebe, odgovorne za obdelavo podatkov. 3.Če se iskalna poizvedba opravi na podlagi daktilografskih podatkov ali podobo obraza v skladu s členom 22, morajo evidence vsebovati zlasti vrsto podatkov, ki so bili uporabljeni za opravljanje poizvedbe, sklic na vrsto prenesenih podatkov ter ime pristojnega organa in osebe, odgovorne za obdelavo podatkov. 4.Evidence se lahko uporabljajo samo za namene iz odstavka 1 in se izbrišejo ne prej kot po enem letu in najpozneje tri leta od njihovega nastanka.

5.Evidence se lahko hranijo dalj časa, če so potrebne za nadzorne postopke, ki že potekajo. 6.Pristojni nacionalni organi, odgovorni za preverjanje zakonitosti opravljanja poizvedb in zakonitosti obdelave podatkov, za notranje spremljanje in zagotavljanje pravilnega delovanja N.SIS ter celovitosti in varnosti podatkov, imajo v okviru svojih pristojnosti in na zahtevo dostop do teh evidenc, da lahko opravljajo svoje naloge. Člen 13

Notranje spremljanje Države članice zagotovijo, da vsak organ, ki je pooblaščen za dostop do podatkov SIS, sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev skladnosti s to uredbo, in po potrebi sodeluje z nacionalnim nadzornim organom. Člen 14

Usposabljanje osebja Preden osebje organov s pravico do dostopa do SIS prejme pooblastilo za obdelavo podatkov, shranjenih v SIS, in redno po odobritvi dostopa do podatkov SIS opravi ustrezno usposabljanje o varnosti podatkov, pravilih varstva podatkov ter postopkih za obdelavo podatkov, kakor je določeno v Priročniku SIRENE. Osebje se seznani z vsemi relevantnimi kaznivimi dejanji in kaznimi. POGLAVJE III NALOGE AGENCIJE Člen 15

Operativno upravljanje 1.Za operativno upravljanje centralnega SIS je odgovorna Agencija. Agencija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za centralni SIS vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je predmet analize stroškov in koristi. 2.Agencija je prav tako odgovorna za naslednje naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo: (a)nadzor; (b)varnost; (c)usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom. 3.Komisija je odgovorna za vse druge naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo, zlasti za: (a)naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna; (b)nabavo in posodabljanje; (c)pogodbena vprašanja. 4.Agencija je prav tako odgovorna za naslednje naloge v zvezi z uradi SIRENE in komunikacijo med uradi SIRENE: (a)usklajevanje in upravljanje preskušanja;

(b)vzdrževanje in posodabljanje tehničnih specifikacij za izmenjavo dopolnilnih podatkov med uradi SIRENE in komunikacijske infrastrukture ter upravljanje učinka tehničnih sprememb, kadar vplivajo na SIS in na izmenjavo dopolnilnih podatkov med uradi SIRENE. 5.Agencija razvije in vzdržuje mehanizme in postopke za preverjanje kakovosti podatkov v CS-SIS ter državam članicam zagotovi redna poročila. Agencija Komisiji redno predloži poročilo o težavah, ki so se pojavile, in zadevnih državah članicah. Ta mehanizem, postopki in razlaga uskladitve s kakovostjo podatkov se določijo in oblikujejo v okviru izvedbenih ukrepov v skladu s postopkom pregleda iz člena 55(2). 6.Operativno upravljanje centralnega SIS obsega vse naloge, ki so potrebne, da centralni SIS deluje 24 ur na dan in 7 dni v tednu v skladu s to uredbo, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, potrebna za nemoteno delovanje sistema. Te naloge vključujejo tudi dejavnosti preskušanja, ki zagotavljajo, da centralni SIS in nacionalnimi sistemi delujejo skladno s tehničnimi in funkcionalnimi zahtevami v skladu s členom 9 te uredbe. Člen 16

Varnost 1.Agencija sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, načrtom za neprekinjeno delovanje in načrtom za vnovično vzpostavitev delovanja po nepredvidljivih dogodkih, za centralni SIS in komunikacijsko infrastrukturo, z namenom: (a)fizično zaščititi podatke, med drugim z izdelavo kontingentih načrtov za zaščito ključne infrastrukture; (b)preprečiti dostop nepooblaščenim osebam do objektov in opreme za obdelavo podatkov, ki se uporabljajo za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do objektov in opreme); (c)preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odnašanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); (d)preprečiti nepooblaščen vnos podatkov in nepooblaščeno preverjanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); (e)preprečiti, da bi nepooblaščene osebe prek opreme za prenos podatkov uporabljale sisteme za avtomatiziran