SL Uradni list Evropske unije C 107/64

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike

COM(2010) 494 konč. – 2010/0257 (COD)

2011/C 107/13

Poročevalec: g. SIMONS

Svet je 20. oktobra 2010 sklenil, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike

COM(2010) 494 konč. – 2010/0257 (COD).

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 2. februarja 2011.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 469. plenarnem zasedanju 16. in 17. februarja 2011 (seja z dne 16. februarja) s 111 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Odbor ocenjuje, da je obravnavani predlog logično nadaljevanje, ki omogoča končno priti do celostne pomorske politike, in ta dokument v glavnem odobrava.

1.2 Glede razdelitve pristojnosti Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da Komisija v tem predlogu govori o deljeni pristojnosti, razen pri temah, ki so povezane z morskimi biološkimi viri, za katere je pristojna izključno Komisija.

1.3 Odbor bi od Komisije želel pojasnilo glede uporabljene pravne podlage. Sprašuje se, v kolikšni meri sta člena 74 in 77 PDEU, ki ne sledita rednemu zakonodajnemu postopku, skladna z drugimi pravnimi podlagami, ki pa mu sledijo.

1.4 Medsektorski in čezmejni značaj pomorskih dejavnosti ter sinergije med sektorskimi politikami po mnenju Odbora v zadostni meri upravičujejo sprejetje ukrepov, ki prispevajo k celostni pomorski politiki. Zato Odbor meni, da je načelo subsidiranosti upoštevano.

1.5 Presoja Odbora glede upoštevanja načela sorazmernosti v obravnavanem predlogu je enaka. Dejansko razpoložljiva finančna sredstva za financiranje potrebnih ukrepov v preostanku obdobja 2011–2013 ne zadostujejo.

1.6 Ob upoštevanju posebej težkega finančnega položaja Unije Odbor meni, da predhodna ocena Komisije, ki je zajeta v predlogu, ni popolna. Želel bi si, da bi Komisija predstavila trdnejše argumente, v glavnem glede konkretnih tem in področij ukrepanja.

1.7 Odbor opozarja na dejstvo, da predlog ne pojasnjuje dovolj, katera so nepovratna sredstva, omenjena v 2. odstavku člena 5. Prav tako bi bilo primerno v uvodnih izjavah pojasniti, da ni predvideno financiranje pomorske infrastrukture, zlasti ne pristanišč.

1.8 Znano je, da se Odbor zavzema za medsektorski pristop h gospodarjenju z morji. Čeprav obravnavani predlog ne obravnava vsebine politik, Odbor v točki „splošne ugotovitve“ tega mnenja opozarja na teme, ki si zaslužijo posebno pozornost v okviru celostne pomorske politike, kot je to naredil že v predhodnih mnenjih.

2. Uvod

2.1 Komisija je 29. septembra 2010 objavila predlog uredbe o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike (COM(2010) 494 konč.) in v skladu s členom 304 PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosila za mnenje o tej temi.

2.2 Odbor se toliko raje loteva izpolnjevanja te zahteve, ker ugotavlja, da je obravnavani predlog logično nadaljevanje razvoja celostne pomorske politike, katere začetek je bila objava sporočila Komisije („modra knjiga“) dne 10. oktobra 2007.

2.3 V tem sporočilu je Komisija izpostavila potrebo po oblikovanju in izvajanju procesov celostnega, skladnega in skupnega sprejemanja odločitev glede oceanov, morij, obalnih območij in pomorskih sektorjev.

2.4 Medsektorski pristop h gospodarjenju z morji je v središču pojma celostne pomorske politike, ki v ospredje postavlja sinergije med politikami na področju okolja, pomorskega prometa, energije, raziskav, industrije, ribolova ter regionalne politike.

2.5 „Modro knjigo“ je spremljal akcijski načrt, v katerem je Komisija predlagala določeno število ukrepov, s katerimi je celostni pomorski politiki dala vsebino.

2.6 Evropski svet je 14. decembra 2007 izrazil podporo zamisli o celostni pomorski politiki Evropske unije, nato pa je Komisija 15. oktobra 2009 sprejela poročilo o napredku na tem področju.

2.7 V njem je navedeno, kateri izmed ukrepov akcijskega načrta iz leta 2007 so bili izvedeni, podane pa so tudi smernice za naslednjo fazo izvajanja.

2.8 Svet za splošne zadeve je v sklepih z dne 16. novembra 2009 poudaril pomen financiranja za nadaljnji razvoj in izvajanje celostne pomorske politike ter Komisijo pozval, „naj v okviru veljavne finančne perspektive predloži predloge za financiranje ukrepov celostne pomorske politike, ki naj bi začeli veljati do leta 2011“.

2.9 Komisija v obravnavanem sporočilu ugotavlja, da sta nadaljnji razvoj in izvajanje celostne pomorske politike ogrožena zaradi nezadostnih sredstev za financiranje potrebnih ukrepov v preostalem obdobju (2011–3013) sedanje finančne perspektive. Ta sredstva pa so po oceni Komisije potrebna za dosego ciljev modre knjige, ki jih je v svojih sklepih dne 16. novembra 2009 potrdil Svet za splošne zadeve.

2.10 Glede na to, da vseh prednostnih nalog in ciljev celostne pomorske politike ni mogoče vključiti v druge sklade Unije, je treba pripraviti program za podporo razvoju celostne pomorske politike.

2.11 Po mnenju Komisije mora izvajanje programa prispevati tudi k razvojnim ciljem tretjih držav in potekati v skladu z drugimi instrumenti sodelovanja Unije ter s cilji in prednostnimi nalogami politike Unije na določenem področju.

2.12 Komisija tudi meni, da zaradi obsega in učinkov ukrepov, ki bodo financirani v okviru programa, države ne morejo same zadovoljivo doseči ciljev obravnavanega predloga uredbe. Bolje bi bilo ukrepati na ravni Unije in sprejeti ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot to predvideva člen 5 Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije.

2.13 Komisija v zvezi z načelom sorazmernosti ocenjuje, da obravnavani predlog uredbe ne presega tega, kar je potrebno za dosego zastavljenih ciljev.

2.14 Cilj obravnavanega predloga uredbe je priprava programa podpore za razvoj celostne pomorske politike.

3. Splošne ugotovitve

3.1 Odbor je v prejšnjih mnenjih (1) pozdravil način, kako Komisija želi priti do celostne pomorske politike. Obravnavani predlog je logična faza tega procesa.

3.2 Predlagana uredba opredeljuje splošne in posebne cilje programa, ukrepe, upravičene do financiranja, in možne načine financiranja. Poleg tega predlog predvideva ocenjevanje, ki ga je treba opraviti najpozneje do konca leta 2014, in ustanovitev posvetovalnega odbora, ki bo Komisiji pomagal pri pripravi letnih programov dela. Komisija ocenjuje, da je za izvajanje programa v obdobju 2011–2013 potrebnih 50 milijonov evrov. Tudi Odbor se strinja, da so vse te določbe potrebne.

3.3 Komisija je oblikovala okvirni predlog, ki predvideva določeno število tehničnih instrumentov, v nobenem primeru pa to ni predlog, ki bi vseboval politične instrumente. Njegov cilj tudi ni financiranje pomorske infrastrukture, vključno s pristanišči. Odbor meni, da je treba to dejstvo v predlogu – na primer v uvodnih izjavah – jasno navesti.

3.3.1 Prvi stavek druge točke člena 5 obravnavanega predloga določa, da se lahko v okviru programa dodelijo tako nepovratna sredstva za ukrepe kot tudi nepovratna sredstva za poslovanje. Odbor poudarja, da kljub temu, da povzetek sredstev v prilogi predloga nakazuje okvir programa, pa besedilo predloga ne navaja jasno, katera vrsta sredstev za poslovanje je predvidena.

3.3.2 Odbor priporoča, da se ta vidik prav tako natančno navede v predlogu, zato da Komisija ne bi delovala v nasprotju s pravili o konkurenci, ki jih določajo pogodbe, saj je čezmejna konkurenca danes skoraj vsakodneven pojav v pomorskih zadevah. Pri tem je treba upoštevati, da morajo imeti tudi posamezne države članice EU še naprej možnost spodbujati svoj pomorski promet.

3.4 Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da obravnavani predlog temelji na načelu delitve pristojnosti, razen pri vprašanjih ohranjanja morskega biološkega bogastva, ki je v izključni pristojnosti Komisije.

3.5 Odbor bi želel pojasnilo glede pravne podlage, za katero se je Komisija odločila. Člena 74 in 77 PDEU ne sledita rednemu zakonodajnemu postopku. Odbor se sprašuje, v kolikšni meri je pravna podlaga, ki jo uporablja Komisija, skladna z drugimi pravnimi podlagami, ki so skladne z rednim zakonodajnim postopkom. S tem v zvezi je treba tudi dodati, da postopki, ki jih predvidevata člena 74 in 77 PDEU, niso zakonodajni postopki v smislu člena 289 PDEU.

3.6 Čezmejni značaj pomorskih dejavnosti in sinergije med sektorskimi politikami po mnenju Odbora upravičujejo sprejemanje ukrepov na področju celostne pomorske politike – raziskave, prispevke k pilotnim projektov, spodbujanje in lažje izvajanje celostne pomorske politike v državah članicah na ravni EU.

3.7 Odbor meni, da utemeljitev predhodnega ocenjevanja, ki jo je podala Komisija, ni močna stran tega predloga. Glede na druge možne izbire se mu zdi možnost 2 – tj. zanemarljiv finančni prispevek EU za raziskovanje drugih možnosti in nadaljevanje izvajanja celostne pomorske politike hkrati z njenim oblikovanjem – bolj slaba izbira. Odbor Komisiji priporoča, naj poišče trdnejšo podlago, zlasti za izbiro tem in določitev konkretnih področij delovanja.

3.8 Odbor meni, da ukrepi, ki jih je Komisija predvidela v členu 4 predloga, niso dovolj za izvedbo ciljev, navedenih v predhodnih členih. Komisiji priporoča, naj predlaga jasnejše smernice glede vprašanj, pri katerih je čutiti potrebo po večjem usklajevanju in večji jasnosti glede odgovornosti in pristojnosti ob spoštovanju načela subsidiarnosti.

3.9 Komisija predlaga, da se Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 31. decembra 2014 predloži poročilo o naknadnem ocenjevanju. Odbor ta predlog podpira, vendar opozarja na potrebo po bolj dokumentiranem predhodnem ocenjevanju, če hočemo naknadno ugotoviti, da so bili zastavljeni cilji doseženi.

4. Posebne ugotovitve

4.1 Znano je, da se Odbor zavzema za medsektorski pristop k gospodarjenju z morji. V tem okviru poudarja pomen sodelovanja vseh akterjev. Odbor meni, da je aktivna udeležba vseh zainteresiranih strani pri izvajanju ukrepov ključ do uspeha. Poziv k sodelovanju in obveščanje o rezultatih celostne pomorske politike v državah članicah in v okviru njihovega sodelovanja sta bistvenega pomena za dosego zastavljenih ciljev.

4.2 Čeprav se obravnavani predlog ne nanaša na vsebino politik, želi Odbor tokrat ponoviti stališče, ki ga je izrazil že v prejšnjih mnenjih, namreč da je treba v okviru celostne pomorske politike nameniti posebno pozornost vidikom, navedenim v nadaljevanju.

4.2.1 Treba je uravnoteženo upoštevati okoljske skrbi obalnih regij EU in potrebo po mednarodni trgovini, ki pomeni povečanje pomorskega prometa.

4.2.2 Odbor želi spomniti na dve veliki pomorski nesreči: Erika leta 1999 in Prestige leta 2002, ki sta bili deležni velike medijske pozornosti, in priporoča pripravo „najhujšega scenarija“. Kljub obsežnemu zakonodajnemu paketu, ki vključuje kakih 15 novih uredb in direktiv, pa Odbor meni, da prizadevanja držav članic pri naslednjih dveh pomembnih zadevah še vedno niso zadostna:

— namestitev sprejemnih objektov za naftne ostanke ladij v pristaniščih; ker teh ni, še danes prihaja do izlitja nafte v morje;

— nezadostno število „pribežališč“ za ladje v težavah ter nejasnosti glede odgovornosti in pristojnosti v primeru nesreč.

Ukrepe za odpravo teh problemov bi bilo treba uvrstiti med cilje, za katere je upravičena finančna podpora.

4.2.3 Sedaj, ko so Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS) ratificirale vse države članice EU, je treba začeti nadzorovati njeno izvajanje. Odbor meni, da je treba tretje države, ki Konvencije še niso ratificirale in začele izvajati, pozvati, da to storijo, predvsem zaradi morij, ki so skupna državam članicam EU in tretjim državam, ki so z EU podpisale pridružitvene sporazume ali začele pristopna pogajanja, saj je ta konvencija del evropskega pravnega reda.

4.2.4 Odbor predlaga, da bi za zagotovitev pravilnega poteka procesa vsaj enkrat letno organizirali srečanje ministrov Unije za Sredozemlje, posvečeno celostni pomorski politiki. Odbor upa, da se bo ta praksa v bližnji prihodnosti lahko razširila tudi na druga morska območja, kot je Baltsko morje, severni Atlantski ocean in Črno morje.

4.2.5 Po mnenju Odbora bi morala Komisija za okrepitev mednarodne razsežnosti celostne pomorske politike posvetiti več pozornost izboljšanju delovnih pogojev na morju ter varnosti in okoljski učinkovitosti ladij.

4.2.6 Odbor opozarja, da je za boljše delovanje celostnega pomorskega trga potrebno boljše sodelovanje med inšpekcijskimi službami, obalnimi stražami ter mornaricami držav članic, po možnosti s pomočjo Evropske agencije za pomorsko varnost.

4.2.7 Pravilno delovanje zahteva tudi uvedbo skupnega sistema za obveščanje o pomorskih zadevah in celostnega sistema za pomorski nadzor. V mnenju o tej temi (2) je EESO poudaril, da bi takšen sistem moral biti zasnovan tako, da bi na trajnosten način zagotavljal točne, aktualne, kakovostne in stroškovno učinkovite podatke.

4.2.8 Kot je navedel že v enem od predhodnih mnenj (3), lahko Odbor odigra svojo vlogo pri izvajanju političnih odločitev na področju pomorskih zadev, zlasti pri pomorskem prostorskem načrtovanju. To zavezo želi ponovno poudariti.

V Bruslju, 16. februarja 2011 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) UL C 44, 11.2.2011, str. 173;

UL C 255, 22.9.2010, str. 103;

UL C 306, 16.12.2009, str. 46;

UL C 277, 17.11.2009, str. 20;

UL C 211, 19.8.2008, str. 31;

UL C 168, 20.7.2007, str. 50.

(2) UL C 44, 11.2.2011, str. 173.

(3) UL C 211, 19.8.2008, str. 31.