SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 17.12.2004 
KOM(2004) 808 kon čno 
2004/0281 (AVC)   
Predlog 
SKLEP SVETA 
o podpisu v imenu Evropske skupnosti in o za časni uporabi nekaterih dolo čb v Evro-
mediteranskem pridružitven em sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi 
državami članicami ter Sirsko arabsko republiko 
Predlog 
SKLEP SVETA 
o sklenitvi Evro-mediteranskega pridružitv enega sporazuma med Evropsko skupnostjo 
in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirs ko arabsko republiko na drugi 
strani 
 
(predložene s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. Priloženi predlogi predstav ljajo pravne instrumente za podpis in za sklenitev Evro-
mediteranskega pridružitvenega sporazu ma med Evropsko skupnostjo in njenimi 
državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani. 
(a) Predlog Sklepa Sveta o podpisu Sporazuma; 
(b) Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma. 
2. Odnose Sirije z Evropsko skupnostjo zdaj  ureja Sporazum o sodelovanju, podpisan 
18. julija 1977 (ki je za čel veljati 1. januarja 1978), kakor je bil spremenjen s 
poznejšimi protokoli. Svet je 18. decem bra 1997 sprejel pogajalske direktive, 
Komisija pa je 14. in 15. maja 1998 uradno za čela s pogajanji za Pridružitveni 
sporazum. V prvih štirih leti h je bil napredek izredno po časen. Hitrost p ogajanj se je 
spremenila po prerazporeditvi sirske vlade v decembru 2001 in na osmi seji, ki je 
potekala od 5. do 6. junija  2002, se je bilo mogo če dogovoriti o prvih poglavjih 
besedila. Po predložitvi iz črpnega sirskega časovnega razporeda so se lahko 
septembra 2003 za čela intenzivna pogajanja o odprav i tarif, ki bi privedla do 
zaključka pogajanj v dvanajstem in zadnj em krogu, ki je potekal od 8. do 9. 
decembra 2003 in kateremu je 19. oktobra 2004 sledila vrsta tehni čnih razprav za 
parafiranje besedila Komisije  in sirske vlade v Bruslju. 
3. Predlagani pridružitveni sporazum med EU in Sirijo bo vzpostavil nov, tesnejši 
odnos v okviru Evro-mediteranskega partners tva, ki ga je sprožila Barcelonska 
deklaracija leta 1995. Prispeval bo k miru in  varnosti v regiji ter spodbujal trgovino 
in gospodarske odnose med Sirijo in EU ter Sirijo in njen imi sredozemskimi 
partnerji. Predlagani sporazum bi predstavljal zadnji manjkajo č del pri oblikovanju 
evro-mediteranskega obmo čja proste trgovine v letu 2010,  ki je bilo ustanovljeno z 
Barcelonsko deklaracijo. Ba rcelonska deklaracija poudarja prednostno nalogo EU pri 
krepitvi varnosti, gospodarskih in družbenih odnosov s partnerji v južnem 
sredozemskem bazenu. Sporazumi s Tuni zijo, Marokom, Alžirijo, Egiptom, 
Izraelom, Palestinskim ozemljem (PLO ), Jordanijo in Libanonom so že bili 
podpisani; ostala je samo še Sirija. 
4. Pridružitveni sporazum EU-Sirija bo imel ne omejen rok trajanja, poleg tega pa bo, na 
osnovi vzajemnosti in partnerstva, utrl  pot poglobitvi odnosov na številnih podro čjih. 
Spoštovanje na čel demokracije in človekovih pravic bo bistvena sestavina 
Sporazuma. Sporazum vsebuje, v skladu s Sklepom Sveta z dne 17. novembra 2003 
o boju proti širjenju orožja za množi čno uničevanje, kot bistveni element tudi obvezo 
o izpolnjevanju obstoje čih obveznosti v skladu z instrumenti o razorožitvi in o 
neširjenju orožja.  
5. Pridružitveni sporazum EU-Sirija je podoben drugim evro-mediteranskim 
pridružitvenim sporazumo m, na številnih podro čjih pa vsebuje ve č daljnosežnih in 
temeljnih dolo čb: neširjenje orožja, boj proti terorizmu, iz črpna odprava tarif za 
kmetijske proizvode, tehni čne ovire za trgovino, sanitarni in fitosanitarni ukrepi, 
olajševanje trgovine, pravica do ustanavljanja in opravljan ja storitev, vladna naro čila, 
pravice intelektualne last nine in mehanizmi za reše vanje sporov v trgovini. 
Predvidena je tudi za časna uporaba trgovinskih in  s trgovino povezanih dolo čb.  
 
SL 3   SL 6. Sporazum se osredoto ča na naslednje glavne elemente: 
– reden politi čni dialog, vklju čno s sodelovanjem glede neširjenja, 
– gospodarski, družbeni in kultu rni dialog na številnih podro čjih, 
– postopno uvajanje obmo čja proste trgovine med Evropsko skupnostjo in Sirijo za 
obdobje najve č dvanajstih let. Pogodbenici priz navata pomen proste trgovine, ki 
jo zagotavljajo Splošni sporazum o carinah  in trgovini iz leta 1994 (GATT) in 
drugi večstranski sporazumi, priloženi k Sporazumu o ustanovitvi STO,  
– za industrijske izdelke je ponovno potrjen pr ost dostop, podeljen izvozu iz Sirije v 
Skupnost v skladu s Sporazumom o sodelovanj u iz leta 1987. Sirija bo vzajemno 
liberalizirala uvozni režim za izdelke Skupnosti, tako da bodo tarife do konca 
dvanajstletnega prehodnega obdobja po za četku veljavnosti Sporazuma zmanjšane 
na nič, 
– za predelane kmetijske proizvode so pre dvidene posebne medsebojne koncesije, 
– kmetijski proizvodi iz Sirije v S kupnost bodo liberalizirani v skladu s cilji 
Barcelonskega procesa (post opna liberalizacija s klavzulo o pregledu). Za seznam 
občutljivih proizvodov se uporabljajo tarifne kvote. Tarife za proi zvode, ki se iz 
Skupnosti izvažajo v Sirijo, bodo enakom erno odpravljene tako, da bodo dosegle 
ničlo do konca dvanajstletnega obdobja po za četku veljavnosti Sporazuma, 
– trgovina z ribami in z ribiškimi proizvodi, ki se iz Sirije izvažajo v Skupnost, 
razen omejenega števila proizvodov, bo liberalizirana v dveletnem obdobju. Za 
proizvode, za katere li beralizacija ni predvide na, bodo tarifne kvote dolo čene s 
Sporazumom. Tarife za ribe in ribiške proizvode, ki se iz Skupnosti izvažajo v 
Sirijo, bodo enakomerno odpravljene v obdobju najve č 12 let po za četku 
veljavnosti Sporazuma, 
– pravica do ustanavljanja in opravljanja st oritev podeljuje evropskim vlagateljem 
dajatev MFN ali nacionalno obravnavanje (kar je boljše) za ustanavljanje v Siriji, 
poleg tega pa odpira skoraj vse sektorje vlaganja, razen nekaterih, ki so trenutno rezervirani za državne monopole. Podro čje telekomunikacij bo odprto najpozneje 
šest let po za četku veljavnosti, 
– določbe o reševanju sporov v skladu z me hanizmom reševanja sporov Svetovne 
trgovinske organizacije, 
– določbe o prostem pretoku oseb, 
– plačila in pretok kapitala , konkurenca, javna naro čila, pravice intelektualne, 
industrijske in poslovne last nine ter standardi, tehni čni predpisi in postopki 
ugotavljanja skladnosti, 
– obveznosti in sodelovanje na podro čju preseljevanja (vklju čno s ponovnim 
vstopom), pravna država, boj proti droga m in organiziranemu kriminalu, pranje 
denarja in boj proti terorizmu,  
 
SL 4   SL – institucionalne dolo čbe za upravljanje Sporazuma, ki bodo vklju čevale 
ustanovitev Pridružitvenega sveta, ki bi se sre čeval na ministrski ravni z namenom 
nadzorovanja izvajanja Sporazuma, in  ustanovitev Pridružitvenega odbora, 
– Pridružitveni svet bo spre jel ustrezne ukrepe za olajša nje sodelovanja in stikov 
med Evropskim parlamentom in Ljudsko skupš čino Sirije. 
Njegovi cilji so nudenje podpore gospodarskim in politi čnim reformam v Siriji, priprava 
Sirije za vklju čitev v svetovno gospodarstvo in spodbujan je regionalnega povezovanja. S 
pomočjo rednega politi čnega dialoga bo EU omogo čil , da le-ta sodeluje pri razpravah s Sirijo 
o vseh temah, ki so v s kupnem interesu, še zlasti o človekovih pravicah, demokrati čnih 
načelih, terorizmu in neširjenju orožja. 
 
SL 5   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
o podpisu v imenu Evropske skupnosti in o za časni uporabi nekaterih dolo čb v Evro-
mediteranskem pridružitven em sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi 
državami članicami ter Sirsko arabsko republiko 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti  in zlasti člena 310 Pogodbe v zvezi 
s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije1, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Svet je 18. decembra 1997 sprejel direktive, da Komisija za čne s pogajanji za Evro-
mediteranski pridružitveni sporazum me d Evropsko skupnostjo in njenimi državami 
članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani. 
(2) Pogajanja so se zaklju čila in Sporazum je bil parafiran 19. oktobra 2004. 
(3) Evropska Komisija in Sirska arabsk a republika sta se zavezali, da bosta za časno 
uporabljali nekatere dolo čbe Pridružitvenega sporazuma, dokler le-ta ne za čne veljati. 
(4) Ukrepe, potrebne za izvajanje za časne uporabe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
2. 
(5) Pridružitveni sporazum je treba podpisati  v imenu Skupnosti in sprejeta mora biti 
začasna uporaba njegovih dolo čb – 
SKLENIL:  
Člen 1 
Predsednik Sveta je ob upošteva nju poznejše sklenitve pooblaš čen, da imenuje pooblaš čence, 
ki v imenu Evropske skupnosti podpišejo Evro-medite ranski pridružitv eni sporazum med 
Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko 
na drugi strani. 
                                                 
1 UL C 
2 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 6   SL Člen 2 
Naslednje dolo čbe Pridružitvenega sporazuma se za časno uporabljajo, dokler le-ta ne za čne 
veljati. Člen 2, členi 7 do 42, člen 61, členi 63 do 89, člen 97, členi 99 do 102, člen 107, člen 
120, členi 132 do 138 ter člena 140 in 141. 
Člen 3 
Ukrepi, potrebni za izvajanje za časne uporabe Sporazuma, se sprejmejo v skladu s postopkom 
iz člena 4. 
Člen 4 
(1) Komisiji pomagajo Odbor za horizontalna vprašanja o trgovini s predelanimi 
kmetijskimi proizvodi, ki niso našt eti v Prilogi I k Pogodbi, ustanovljen s členom 16 
Uredbe Sveta (ES) št. 3448/1993 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za 
nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih3, Upravljalni odbor za sladkor, 
ustanovljen s členom 42 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o 
skupni ureditvi trgov za sladkor4, spremenjen z Uredbo Komisije (ES) št. 680/2002 z 
dne 19. aprila 20025, ali, kadar je to primerno, odbori, ustanovljeni z ustreznimi 
določbami drugih uredb o skupni tržni ured itvi ali Odbor za carinski zakonik, 
ustanovljen s členom 248a Uredbe (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o 
carinskem zakoniku Skupnosti6. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 
in 7 Sklepa 1999/468/ES. Obdobje, dolo čeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je en 
mesec. 
(2) Odbor sprejme svoj poslovnik. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik   
                                                
 
3 UL L 318, 20.12.1993, str. 18. 
4 UL L 178, 30.6.2001, str. 1. 
5 UL L 104, 20.4.2002, str. 26. 
6 UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2700/2000 
(UL L 311, 12.12.2000, str. 17). 
 
SL 7   SL 2004/0281 (AVC) 
Predlog 
SKLEP SVETA 
o sklenitvi Evro-mediteranskega pridružitv enega sporazuma med Evropsko skupnostjo 
in njenimi državami članicami na eni strani ter Si rsko arabsko republiko na drugi 
strani 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 310 Pogodbe v zvezi 
s prvim stavkom člena 300(2) in drugim pododstavkom odstavka 3, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta
7, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evro-mediteranski pridružitveni sp orazum med Evropsko skupnostjo in njenimi 
državami članicami na eni strani ter Sirsko arab sko republiko na drug i strani je bil 
podpisan v imenu Evropske skupnosti v [… ] dne […], ob upoštevanju morebitne 
poznejše sklenitve, v skladu s Sklepom Sveta …./………./ES z dne …. 
(2) Ta sporazum je treba potrditi – SKLENIL:  
Člen 1 
Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami 
članicami na eni strani ter Sirsko arabsko repu bliko na drugi strani, priloge in protokoli k 
Sporazumu, pa tudi skupne deklaracije in deklaracije Evropske skupnosti, vklju čene v 
sklepnem aktu, se potrdijo v imenu Evropske skupnosti. 
Parafirana besedila iz odstavka 1 predstavljajo del tega sklepa.  
Člen 2 
Stališče, ki ga sprejme Skupnost v okviru Pridruž itvenega sveta in Pr idružitvenega odbora, 
določi Svet na predlog Komisije, ali, če se pojavi takšen primer, Komisija v skladu z 
ustreznimi sestavnimi deli Pogodb.  
                                                
 
7 UL C […], […], str. 
 
SL 8   SL Predsednik Sveta predseduje Prid ružitvenemu svetu v skladu s členom 124 in členom 127 
Sporazuma. Predstavnik Komisije predse duje Pridružitvenemu odboru v skladu z 
dogovorjenimi pravili postopka.  
Svet in Komisija sprejmeta odlo čitev o objavi odlo čitev Pridružitvenega sveta in 
Pridružitvenega odbora v Uradnem listu Evr opske unije za vsak primer posebej.  
Člen 3 
Predsednik Sveta je pooblaš čen, da imenuje pooblaš čenca(-e), ki v imenu Skupnosti 
deponira(jo) akt o notifikaci ji, kakor je predvideno v členu 142 Sporazuma.  
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 9   SL PRILOGA  
EVRO-MEDITERANSKI SPORAZUM 
O PRIDRUŽITVI 
MED EVROPSKO SKUPNOSTJO 
IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI 
TER SIRSKO ARABSKO REPUBLIKO NA DRUGI STRANI 
 
SL 10   SL KRALJEVINA BELGIJA 
ČEŠKA REPUBLIKA 
KRALJEVINA DANSKA 
ZVEZNA REPUBLIKA NEM ČIJA 
REPUBLIKA ESTONIJA 
HELENSKA REPUBLIKA 
KRALJEVINA ŠPANIJA 
FRANCOSKA REPUBLIKA 
IRSKA 
ITALIJANSKA REPUBLIKA 
REPUBLIKA CIPER 
REPUBLIKA LATVIJA 
REPUBLIKA LITVA 
VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG 
MADŽARSKA REPUBLIKA 
REPUBLIKA MALTA 
KRALJEVINA NIZOZEMSKA 
AVSTRIJSKA REPUBLIKA 
REPUBLIKA POLJSKA 
PORTUGALSKA REPUBLIKA 
REPUBLIKA SLOVENIJA 
SLOVAŠKA REPUBLIKA 
REPUBLIKA FINSKA 
KRALJEVINA ŠVEDSKA 
ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BR ITANIJE IN SEVERNE IRSKE, 
pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi EVROPSKE SKUPNOSTI , v nadaljnjem besedilu 
„države članice“, in 
 
SL 11   SL EVROPSKA SKUPNOST , v nadaljnjem besedilu „Skupnost“ na eni strani 
ter SIRSKA ARABSKA REPUBLIKA , v nadaljnjem besedilu „Sirij a“, na drugi strani, so se 
– 
UPOŠTEVAJO Č pomen obstoje čih tradicionalnih vezi med Skupnostjo in njenimi državami 
članicami na eni strani ter Sirijo na  drugi strani te r skupne vrednote, 
UPOŠTEVAJO Č, da želijo Skupnost in njene države članice na eni strani ter Sirija na drugi 
strani okrepiti te vezi in vzpostaviti dolgotrajne odnose, utemeljene na vzajemnosti, partnerstvu in skupnemu razvoju, 
UPOŠTEVAJO Č pomen, ki ga pogodbenici pripisujeta ciljem in na čelom Ustanovne listine 
združenih narodov, spoštovanju človekovih pravic, demokrati čnim načelom ter politi čnim in 
gospodarskim svoboš činam, ki so temelj pridružitve, 
UPOŠTEVAJO Č politični in gospodarski razvoj, ki se je zgodil v Evropi  in v Siriji v zadnjih 
letih, in zaklju čke o potrebi po združevanju naporov za krepitev politi čne stabilnosti in 
gospodarskega razvoja prek spodbujanja sodelovanja v iz črpnem evro-mediteranskem okviru 
in na subregionalni ravni, 
ZAVEDAJO Č SE odločitve Sirije o razvoju medsebojnega  vpliva njenega gospodarstva in 
svetovnega gospodarstva ter njenega sodelo vanja s Skupnostjo in z njenimi državami 
članicami, 
ZAVEDAJO Č SE pomena tega sporazuma na osnovi sodelovanja in dialogov, s katerimi bi 
dosegli trajno varnost in stabilnost v evro-mediteranski regiji,  
UPOŠTEVAJO Č, da predstavljajo širj enje orožja za množi čno uničevanje (WMD) in na čini 
dobavljanja orožja državnim in nedržavnim dejavnikom eno od najresnejših groženj 
mednarodni stabilnosti in varnosti, 
V ŽELJI, da se vzpostavi sodelovanje za boj proti nevarnostim nezakonite uporabe in prometa 
z izdelki in s tehnologijami, povezanimi z WMD, ter s priznavanjem, da bo ustanovitev 
učinkovitega nacionalnega sistema iz voza, tranzita in nadzorovanja kon čnih uporabnikov 
olajšala pridobitev izdelkov in  tehnologij za ra zvoj Sirije, 
ZAVEDAJO Č SE, da predstavljata mednarodni krimin al in terorizem grožnjo za izpolnitev 
ciljev sporazuma in za stabilnost v regiji, 
V ŽELJI, da bi vzpostavili in razvijali redni politi čni dialog o dvostranskih in mednarodnih 
zadevah v skupnem interesu, 
OB UPOŠTEVANJU volje Skupnosti, da bi Sir iji ponudila podporo pri nj enem prizadevanju 
za izvajanje gospodarske reforme in socialnega razvoja prek u činkovitih mehanizmov 
sodelovanja,   
OB UPOŠTEVANJU razlik med Skupnostjo in Sir ijo na ravni gospodarskega in socialnega 
razvoja ter v želji po sodelovanju, s katerim bi premagali te razlike in dosegli cilje te 
pridružitve prek ustreznih dolo čb tega sporazuma, 
 
SL 12   SL V ŽELJI po krepitvi sodelovanja, podprtega z rednimi dialogi o gospo darskih, znanstvenih, 
okoljskih, tehnoloških, avdiovizu alnih, socialnih in kulturn ih zadevah za izboljšanje 
vzajemnega znanja in za zagotavljanje boljšega vzajemnega razumevanja, 
UPOŠTEVAJO Č pomen, ki ga predstavlja  za Skupnost in za Sirijo prosta trgovina, ki jo 
zagotavljajo Splošni sporazum o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT) in drugi ve čstranski 
sporazumi, priloženi k Pogodbi o ustanovitvi Sv etovne trgovinske organizacije (STO), 
V PREPRI ČANJU, da bo ta pridružitveni sporazu m ustvaril ustrezne razmere za nadaljnji 
razvoj njunih gospodarski h odnosov, zlasti na podro čju trgovine, vlaganj, tehnološke 
posodobitve, sodelovanja, vklju čno z ustreznim gospodarsk im prestrukturiranjem, 
POTRJUJO Č, da zavezujejo dolo čbe tega sporazuma, ki spadajo v podro čje dela III, naslova 
IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnos ti, Združeno kraljestvo in Irsko kot lo čeni 
pogodbenici in ne kot del Evropske unije, dok ler Združeno kraljestvo in Irska (odvisno od 
primera) ne obvestita Sirije, da sta postali zavezani kot del Evropske skupnosti v skladu s Protokolom o stališ ču Združenega kraljestva in Irske, priloženega k Pogodbi o Evropski 
skupnosti in k Pogodbi o ustanovitv i Evropske skupnosti. Enako velja za Dansko v skladu s 
Protokolom, priloženem k tema pogodbama o stališ ču Danske – 
dogovorile o naslednjem: 
Člen 1 
1. Vzpostavi se pridružitveno razmerje  med Skupnostjo in njenimi državami članicami 
na eni strani ter Sirijo na drugi strani. 
2. Cilji tega sporazuma so:  
(a) zagotavljanje primernega okvira za politi čni dialog med pogodbenicama, kar 
jima omogo ča razvoj tesnih politi čnih odnosov na vseh podro čjih, ki se jima 
zdijo pomembna za tak dialog, 
(b) vzpostavitev pogojev za postopno liberalizacijo blagovne  menjave, trgovanja s 
storitvami in kapitalom, 
(c) razvoj izmenjav in krepitev uravnoteženih gospodarskih in socialnih odnosov 
med pogodbenicama, zlasti z dialogom in  s sodelovanjem, katerih namen je 
pospeševanje blaginje ter gospodarskega  in socialnega razvoja v Siriji, 
(d) spodbujanje sodelovanja v iz črpnem evro-mediteranskem okviru in na 
subregionialni ravni s pomo čjo povezovanja med Sirijo in njenimi regionalnimi 
partnerji,  
(e) spodbujanje sodelovanja na gospodars kih, socialnih, kulturnih in finan čnih 
področjih, pa tudi na drugih podro čjih, ki so v skupnem interesu. 
 
SL 13   SL Člen 2 
Notranja in zunanja politika pogodbeni c temelji na spoštovanju demokrati čnih načel in 
človekovih pravic, kakor so razg lašene v Splošni deklaraciji Organizacije združenih narodov 
o človekovih pravicah, kar je bistve na sestavina tega sporazuma. 
NASLOV I 
POLITIČNI DIALOG IN SODELOVANJE 
Člen 3 
Med pogodbenicama se vzpostavi reden politi čni dialog in sodelovanje za spodbujanje trajnih 
odnosov sodelovanja med njima, da bi pospešili blaginjo, stabilnost in varnost v sredozemski 
regiji ter ustvarili okolje medkulturn ega razumevanja in strpnosti. 
Člen 4 
Pogodbenici ponovno izražata skupni  cilj, da se zavzemata za vzpostavitev medsebojno in 
dejansko preverljivega obmo čja na Bližnjem vzhodu, ki bo brez orožja za množi čno uničenje, 
jedrskega, biološkega in kemi čnega orožja ter nji hovih izstrelitvenih sistemov. Strinjata se, da 
bosta skupaj spodbujali vse sredozemske partnerje,  da bodo podpisali, ratif icirali in izvajali 
instrumente o neširjenju, vklju čno s Pogodbo o neširjenju (NPT), s Pogodbo o celoviti 
prepovedi poskusov (CTBT), s Konvencijo o bi ološkem orožju (BWC) in s Konvencijo o 
kemičnem orožju (CWC). 
Člen 5 
1. Pogodbenici se strinjata, da bos ta sodelovali in prispevali k boju proti širjenju orožja 
za množi čno uničevanje, jedrskega, biološkega in kemi čnega orožja ter proti 
njihovim na činom dobavljanja s pomo čjo popolne usklajenosti z njihovimi 
obstoječimi obveznostmi v skladu z mednarodnimi pogodbami in s sporazumi o 
razoroževanju in neširjenju ter z njihovimi drugimi obstoje čimi ustreznimi 
mednarodnimi obveznostmi, pa tudi z resolucijami Varnostnega sveta Združenih 
narodov, ter da bosta zagotavljali njihovo u činkovito izvajanje. Pogodbenici se 
strinjata, da predstavlja ta dolo čba bistveni element tega sporazuma. 
2. Strinjata se tudi, da bosta v ta namen sodelovali in da bosta k temu prispevali z 
naslednjim: 
ukrepanje za dosego podpisa, ra tifikacije ali pridružitve, če je to primerno, in 
popolno izvajanje vseh ustrezn ih mednarodnih instrumentov, 
ustanovitev nacionalnih sistemov iz voza, tranzita in  nadzorovanja kon čnih 
uporabnikov izdelkov in tehnologij, povezanih z orožjem za množi čno uničevanje, 
vključno z dvojno rabo in vklju čno s postopki za uveljavitev z ustreznimi kaznimi. 
3. Politi čni dialog, kot je dolo čen v členu 6, spremlja in utrjuje elemente v členih 4 in 5. 
 
SL 14   SL Člen 6 
1. Politi čni dialog zajema podro čja skupnega interesa, še zlasti mir, spoštovanje 
mednarodnega prava in ozeme ljske celovitosti, regionaln o stabilnost in  varnost, 
človekove pravice, demokracijo in regi onalni razvoj, njegov cilj pa je omogo čiti 
vzpostavitev novih oblik sodelovanja za dosego skupnih ciljev na teh podro čjih. 
2. Politi čni dialog in sodelovanje bosta zlasti: 
(a) olajšala postopek približevanja me d pogodbenicama prek razvijanja boljšega 
medsebojnega razumevanja in spo dbujanja usklajevanja mnenj s pomo čjo 
rednih posvetovanj o mednarodnih vprašanjih v skupnem interesu, 
(b) omogo čila pogodbenicama, da dosežeta boljše razumevanje stališ č in interesov 
druge pogodbenice ter da ta stališ ča in interese ustrezno upoštevata, 
(c) krepila mednarodno neširjenje orožja  in spodbujala vzajemno varnost in 
stabilnost v evro-sredozemski regiji, 
(d) pomagala pri razvijanju skupnih pobud na osnovi na čel, ki so vodilo tega 
sporazuma. 
3. Politi čni dialog se vzpostavi v rednih časovnih presledkih in, kadar je to potrebno, 
zlasti: 
(a) na ministrski ravni, zlasti v okviru Pridružitvenega sveta, (b) na ravni višjih uradnikov Sirije na eni strani in predsedstva Sveta, ki mu 
pomaga generalni sekretar/visoki predst avnik, ter evropske Komisije na drugi 
strani, 
(c) s polno uporabo vseh diplomatskih poti, vklju čno z rednim poro čanjem 
uradnikov, s posveti na mednarodnih sre čanjih in stiki med diplomatskimi 
predstavniki v tretjih državah, 
(d) kadar koli je to potrebno, z vsemi drugi mi sredstvi, ki bi koristno prispevali k 
utrjevanju, k razvoju in h krepitvi tega dialoga. 
NASLOV II 
PROSTI PRETOK BLAGA 
TEMELJNA NA ČELA 
Člen 7 
Skupnost in Sirija postopno vzpostavita obmo čje proste trgovine v prehodnem obdobju, ki 
traja najve č 12 let od za četka veljavnosti tega s porazuma, v skladu z dolo čbami tega 
sporazuma in v skladu z dolo čbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) ter 
njenimi naknadnimi revizijami, v nadaljnjem besedilu GATT. 
 
SL 15   SL POGLAVJE I 
ODPRAVA CARIN 
Člen 8 
Carina vklju čuje kakršno koli dajatev, ki se naloži  v zvezi z uvozom ali izvozom blaga, 
vključno z vsemi oblikami dodatnih davkov ali dodatnih dajatev v zvezi s takšnim uvozom ali 
izvozom, vendar ne vklju čuje: 
(a) notranjih davkov ali no tranjih dajatev, ki se naložijo v skladu s členom 24(1), 
(b) protidampinških ali izravnalnih daja tev, ki se uporabljajo v skladu s členoma 28 in 
29, 
(c) pristojbin in drugih dajatev, ki se naložijo v skladu s členom VIII sporazuma GATT, 
zlasti pa se te pristojbine in druge dajatv e pri zneskih omejijo na približne stroške 
opravljenih storitev in ne predstavljajo posredne zaš čite domačih proizvodov ali 
obdavčenja uvoza ali izvoza iz fiskalnih razl ogov. Temeljijo na posebnih stopnjah, ki 
ustrezajo realni vrednos ti opravljene storitve. 
Člen 9 
1. Carine pri uvozu med pogodbenicama se odpravijo v skladu z dolo čbami v spodnjih 
oddelkih 1 in 2. 
2. Carine pri izvozu med pogodbenica ma se odpravijo z datumom za četka veljavnosti 
tega sporazuma. 
3. Za vsak izdelek je osnovna carina, za katero veljajo dolo čbe o odpravi tarif, 
naslednja: 
a) skupne carinske tarife Evropske skup nosti so se dejansko uporabljale erga 
omnes na dan podpisa tega sporazuma8 
b) sirske tarife so dolo čene v Prilogi I. 
4. Če pogodbenica zniža svojo veljavno stopnjo carin  iz stopnje, ki je omenjena v 
odstavku 3 in pred koncem prehodnega obdobja, se uporabijo dolo čbe o odpravi tarif 
za to pogodbenico od datuma tega  znižanja za znižane stopnje. 
5. V primeru vstopa Sirije v organizacijo  STO bodo predstavljale osnovne carine, za 
katere veljajo dolo čbe o odpravi carin, stopnjo, v ezano na STO ali drugo nižjo 
stopnjo, ki se dejansko uporablj a erga omnes od dneva vstopa. Če se po vstopu v 
STO uporablja tarifno znižanje na osnovi erga omnes, velja znižana stopnja kot 
osnovna carina od dneva uporabe tega znižanja. 
                                                 
8  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 (ULES L 256, 7.9.1987); Uredba Komisije (ES) št. 1789/2003 (UL L 
281, 30.10.2003) (letna posodobitev nomenklature v Prilogi I) 
 
SL 16   SL Člen 10 
V trgovini med pogodbenicama se od datuma podpisa tega sporazuma ne uvede nobenih 
novih carin, prav tako pa se ne pove čajo tiste, ki se že uporabljajo. 
Oddelek 1 
INDUSTRIJSKI IZDELKI 
Člen 11 
Določbe tega oddelka se uporabljajo za izdelke s por eklom iz Skupnosti in iz Sirije iz poglavij 
25 do 97 kombinirane nomenklature in sirske carinske tarife, razen za izdelke, naštete v 
Prilogi II. 
Člen 12 
Uvažanje izdelkov s poreklom iz Sirije v Skupno st je prosto carin, ki so opredeljene v členu 8. 
Člen 13 
(1) Za carine, kakor so opredeljene v členu 8 in ki se uporablj ajo za uvoz izdelkov s 
poreklom iz Skupnosti v Sirijo, velja enakomerno znižanje na ni člo v skladu z 
naslednjim programom in razporedom: 
1. Vse dajatve, ki znašajo 1 %, 1,5 %, 1,7 %, 3 % in 3,5 % ter ki so naštete v 
Prilogi I, se odpravijo na datum za četka veljavnosti tega sporazuma. 
2. Vse dajatve razen dajatve za izdelke iz odstavkov 7 in 8, ki znašajo 5 % in 7 % 
ter ki so naštete v Prilogi I, se odpravijo v treh letih po datumu za četka 
veljavnosti tega sporazuma. 
3. Vse dajatve razen dajatve za izdelke iz odstavkov 7 in 8, ki znašajo 10 %, 
11,75 % in 14,5 % ter ki so naštete v Pril ogi I, se odpravijo v šestih letih po 
datumu za četka veljavnosti tega sporazuma vse dajatve. 
4. Vse dajatve razen dajatve za izdelke iz odstavkov 7 in 8, ki znašajo 20 % in 
23,5 % ter ki so naštete v Prilogi I, se  odpravijo v devetih letih po datumu 
začetka veljavnosti tega sporazuma. 
5. Vse dajatve razen dajatev za izdelke iz odstavkov 7 in 8, ki znašajo 29 %, 35 % 
in 47 % ter ki so naštete v Prilogi I, se odpravijo v dvanajstih letih po datumu 
začetka veljavnosti tega sporazuma vse dajatve. 
6. Vse dajatve razen dajatve za iz delka 8703.23.91 in 8703.23.92, ki znašajo nad 
50 % in ki so naštete v Prilogi I, se znižajo na 50 % ob za četku veljavnosti tega 
sporazuma in se odpravijo v dvanajstih letih po datumu za četka veljavnosti 
tega sporazuma. 
 
SL 17   SL 7. Za izdelke iz sporazuma o informac ijski tehnologiji Svetovne trgovinske 
organizacije, ki so našteti v Protokol u 8, se odpravijo vse dajatve na datum 
začetka veljavnosti tega sporazuma. 
8. Za izdelke iz kategorij HS 28, 29, 30, 31, 35, 36, 37 in 38 se odpravijo vse 
dajatve na datum za četka veljavnosti tega sporazuma. 
9. Za izdelek 8703.23.91, kot je dolo čen v Prilogi I, se da jatev enakomerno zniža 
s 145 % na 65 % v treh letih od datuma za četka veljavnosti tega sporazuma, 
nato pa se odpravi v devetih pr eostalih letih prehodnega obdobja. 
10.  Za izdelek 8703.23.92, kot je dolo čen v Prilogi I, se da jatev enakomerno zniža 
z 255 % na 150 % v treh letih od datuma za četka veljavnosti tega sporazuma, 
nato pa se odpravi v devetih pr eostalih letih prehodnega obdobja. 
(2) Pridružitveni svet lahko v primeru resnih težav za dolo čen izdelek sporazumno 
pregleda časovni razpored, ki se uporablja na  podlagi odstavka (1) zgoraj, pri čemer 
se razume, da se časovni razpored za zadevni izdelek ne sme podaljšati za ve č kot za 
najdaljše prehodno obdobje dvanajstih let. Če Pridružitveni svet ne sprejme sklepa v 
tridesetih dneh od datuma, ko Sirija zahtev a za pregled razporeda za zadevni izdelek, 
lahko Sirija za časno opusti zadevni razpored za obdobje, ki ne sme trajati ve č kot eno 
leto.  
Člen 14 
Določbe o odpravi carin pri uvozu veljajo tudi za carine fiskalne narave.  
Člen 15 
1. Sirija lahko sprejme izjemne ukrepe z omej enim trajanjem, ki odstopajo od dolo čb iz 
člena 12, v obliki pove čanja ali ponovne uvedbe carin v prehodnem obdobju. 
a) Ti ukrepi se lahko nanašajo le na ml ade gospodarske panoge ali sektorje v 
prestrukturiranju ali v resnih težavah, zlasti če te težave povzro čajo večje 
socialne težave. 
b) Carine pri uvozu, ki se v Siriji upor abljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti 
in ki jih uvajajo takšni ukrepi, ne smejo presegati 25 % ad valorem in ohranjajo preferencialno sestavino za izdelke s poreklom iz Skupnosti. Skupna letna 
povprečna vrednost uvoza izdelkov, za kate re veljajo ti ukrepi, ne sme 
presegati 20 % celotne letne povpre čne vrednosti uvoza industrijskih izdelkov s 
poreklom iz Skupnosti v zadnjih treh le tih, za katera so na voljo statisti čni 
podatki. 
c) Ti ukrepi se uporabljajo za obdobje najve č petih let, razen če Pridružitveni 
odbor ne odobri daljšega obdobj a. Uporabljati se pren ehajo najkasneje ob 
izteku najdaljšega dovoljenega pr ehodnega obdobja dvanajstih let. 
 
SL 18   SL d) Takšnih ukrepov ni mogo če sprejeti za izdelek, če so od odprave vseh dajatev 
in količinskih omejitev ali dajatev ali ukrepov z enakovrednim u činkom za 
takšen izdelek minila ve č kot tri leta. 
e) Sirija obvesti Pridružitveni odbor o vs eh izrednih ukrepih, ki jih namerava 
sprejeti. Skupnost lahko v tridesetih dneh po tem obvestilu zaprosi za 
posvetovanja o teh ukrepih in sektorjih, na katere se nanašajo ti ukrepi, preden 
se začnejo izvajati. Sirija pošlje Svetu pri sprejemanju takšnih ukrepov časovni 
razpored za odpravo carin, uvedenih na podlagi tega člena. Ta časovni 
razpored dolo ča postopno odpravljanje teh dajate v v enakih letnih obrokih, ki 
se začne najkasneje dve leti  po sprejetju dajatev. Pridružitveni odbor lahko 
določi drugačen časovni razpored. 
2. Pridružitveni odbor la hko z odstopanjem od četrtega pododstavka odstavka 1, zato, 
da upošteva težave pri ustanavljanju novih gospodarskih panog, izjemoma pooblasti Sirijo, da obdrži ukrepe, ki  so že bili sprejeti v skladu z odstavkom 1, za najve č tri 
leta po dvanajstletnem prehodnem obdobju. 
Oddelek 2 
KMETIJSKI, RIBIŠKI IN PREDELANI KMETIJSKI PROIZVODI 
Člen 16 
Določbe tega oddelka se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti in  iz Sirije, ki so 
našteti v poglavjih 1 do 24 kombi nirane nomenklature in sirs ke carinske tarife, ter za 
proizvode, naštete v Prilogi II. 
Člen 17 
Skupnost in Sirija postopoma uveljavita ve čjo liberalizacijo medsebojne trgovine s 
kmetijskimi, z ribiškimi in s predelanimi kmetijskimi proizvodi.  
Člen 18 
1. Kmetijski proizvodi s poreklom iz Sirije so pri uvozu v Skupnost deležni ugodnosti 
iz določb v Protokolu št. 1. 
2. Kmetijski proizvodi s poreklom iz S kupnosti so pri uvozu v Sirijo deležni ugodnosti 
iz določb v Protokolu št. 2. 
3. Ribiški proizvodi s poreklom iz Sirije so pri uvozu v Skupnost deležni ugodnosti iz 
določb v Protokolu št. 3. 
4. Ribiški proizvodi s poreklom iz Skupnosti so pri uvozu v Sirijo  deležni ugodnosti iz 
določb v Protokolu št. 4. 
 
SL 19   SL Člen 19 
Za trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi iz tega oddelka se uporablja ureditev iz 
Protokola št. 5. 
Člen 20 
1. Skupnost in Sirija ocenita razmere v tretjem letu po za četku izvajanja tega 
sporazuma, da bi dolo čili ukrepe, ki jih morata uporabljati Skupnost in Sirija od 
začetka četrtega leta po za četku veljavnosti tega sporazu ma v skladu s cilji iz člena 
17. 
2. Skupnost in Sirija v okviru Pridru žitvenega sveta brez poseganja v dolo čbe iz 
prejšnjega odstavka in ob upoštevanju obsega trgovine s kmetijskimi, z ribiškimi in s predelanimi kmetijskimi proizvodi med pogodbenicama, zlasti pa ob čutljivosti 
takšnih proizvodov, redno prou čujeta vsak proizvod posebej ter redno in na podlagi 
vzajemnosti prou čujeta možnost medsebojne odobritve nadaljnjih koncesij.  
Člen 21 
1. Pogodbenici sodelujeta na podro čju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov v namen 
olajšanja trgovine. Pogodbenici  pri izvajanju sanitarnih in fitosanita rnih ukrepov 
obvezujejo na čela, dolo čena v Sporazumu Svetovne tr govinske organizacije o 
uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.  
2. Pogodbenici na zahtevo prepoznata in rešita  težave, ki lahko nastanejo pri izvajanju 
sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, zato da  bi dosegli vzajemno sp rejemljive rešitve. 
Člen 22 
1. V primeru, da se uvedejo posebna pravila zaradi izvajanja kmetijskih politik, ali v 
primeru spremembe pravil ali spremembe ali razširitve dolo čb o izvajanju kmetijske 
politike lahko zadevna stranka  spremeni ureditve, nastal e na podlagi sporazuma za 
zadevne proizvode. 
2. Zadevna pogodbenica v takšnem primeru o tem obvesti Pridružitveni odbor. Na 
zahtevo druge pogodbenice se sestane Pridružitveni odbor, ki ustrezno upošteva interese druge pogodbenice. 
3. Če Skupnost ali Sirija pri upo rabi odstavka 1 spremen ita režim, ki ga dolo ča ta 
sporazum za kmetijske proizvode, odobrita za uvoz iz druge pogodbenice ugodnost, ki je primerljiva tisti, predvideni v tem sporazumu. 
4. Za uporabo tega člena so lahko potrebna posvet ovanja v okviru Pridružitvenega 
Sveta. 
 
SL 20   SL POGLAVJE 2 
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 23 
Vse uvozne ali izvozne prepovedi ali omejitv e v trgovini med pogodbenicama, razen carin in 
davkov, bodisi uveljavljene s kvotami, z uvoznimi  ali izvoznimi dovoljenji bodisi z drugimi 
ukrepi, se po za četku veljavnosti tega sporazuma odpravijo. Ne uvedejo se nobeni novi takšni 
ukrepi. Ta dolo čba ne vpliva na uporabo členov 28 in 29.  
Člen 24 
1. Za uvožene proizvode z ozem lja ene pogodbenice se ne zara čunavajo neposredni ali 
posredni notranji davki ali druge notranje da jatve, ki so višji od neposrednih ali 
posrednih davkov ali dajatev za podobne doma če proizvode. Pogodbenici tudi ne 
uporabljata notranjih davkov ali dr ugih notranjih dajatev na na čin, ki bi ščitil domačo 
proizvodnjo. 
2. Obravnava uvoženih proizvodov z ozemlja druge pogodbenice ne sme biti manj 
ugodna od tiste, ki jo podobnim doma čim proizvodom zagotavlj ajo zakoni, predpisi 
in zahteve v zvezi s prodajo na notra njem trgu, s ponudbami na trgu, z nakupom, s 
prevozi, z distribucijo ali z uporabo. Dolo čbe tega odstavka ne prepovedujejo 
uporabe razli čnih notranjih prevoznih dajatev, ki temeljijo izklju čno na gospodarski 
uporabi prevoznih sredstev in ne na nacionalnem poreklu proizvoda. 
3. Nobena pogodbenica ne uvaja ali ohranja nobenega notranjega koli činskega predpisa 
v zvezi z mešanjem, s predelavo a li z uporabo proiz vodov v posebnih koli činah ali 
razmerjih, ki neposredno ali posr edno zahteva, da je treba dolo čeno količino ali 
razmerje proizvoda, za katerega velja predpis, dobaviti iz doma čih virov. 
Pogodbenici tudi ne uporabljata notranjih koli činskih predpisov, ki bi š čitili doma čo 
proizvodnjo. 
4. Dolo čbe tega člena ne veljajo za zakone, predpise , postopke ali prakse, ki urejajo 
vladna naro čila iz členov 67 do 71. 
Člen 25 
Sodelovanje na podro čju boja proti goljufiji  
1. Pogodbenici se strinjata, da je upravno sodelovanje bistvenega pomena za izvajanje 
preferencialne obravnave in nadzor na d preferencialno obravnavo, dodeljeno po tem 
naslovu, in ponovno potrjujeta svojo zaveza nost, da se bosta borili proti 
nepravilnostim in goljufanju na podro čju carine in povezanih zadev. 
2. Če je pogodbenica na podlagi objektivni h informacij ugotovi, da upravno 
sodelovanje ni bilo zagotovljeno in/ali da  je prišlo do neprav ilnosti ali prevare v 
okviru tega naslova, lahko zadevna pogodbenica za časno ustavi ustrezno 
preferencialno obravnavo zadevnega(-i h) proizvoda(-ov), v skladu s tem členom. 
 
SL 21   SL 3. Sistemati čno nezagotavljanje upravne pomo či v tem členu med drugim pomeni: 
a) ponavljajo če neizpolnjevanje obveznosti preverjanja porekla zadevnih 
proizvodov; 
b) ponavljajo ča zavrnitve ali nepotrebno odla šanje pri izvajanju in/ali 
posredovanju rezultatov naknadnih pr everjanj dokazil o poreklu; 
c) ponavljajo če zavrnitev ali nepotrebno odlašanje pri pridobivanju  pooblastil za 
izvajanje nalog upravnega sodelovanja za  preverjanje pristnosti dokumentov ali 
točnosti podatkov, ki so primerni za dod eljevanje zadevne preferencialne 
obravnave. 
Za namene tega člena, se lahko nepravilnosti ali prevara med drugim  odkrijejo, če pride do 
nenadnega pove čanja blaga, ki presega ustaljeno rave n proizvodne in izvozne zmogljivosti 
druge pogodbenice, brez ustrezne razlage, in  ki je povezano z objektivnimi podatki o 
nepravilnosti in prevari. 
4. Izvajanje za časne opustitve je odvisno od naslednjih pogojev: 
a) Pogodbenica, ki je na podlagi objektivnih informacij ugotovila, da upravno 
sodelovanje ni bilo zagotovljeno in/ali da je prišlo do nepravilnosti ali prevare 
na področju carine in povezanih zadev, mora o tem takoj obvestiti Pridružitveni 
odbor, in sicer na podlagi vseh ustreznih informacij in objektivnih zaklju čkov, 
v namen doseganja rešitve, ki je sprejemljiva za obe pogodbenici. 
b) Če sta pogodbenici že za čeli posvetovanja s Pridruži tvenim Odborom, kot je 
navedeno zgoraj, in se nista uspeli dogovoriti o sprejemljivi rešitvi v treh 
mesecih po obvestilu, lahko zadevna pogodbenica za časno opusti ustrezno 
preferencialno obravnavo zad evnega proizvoda. O za časni opustitvi je treba 
takoj poro čati Pridružitvenemu odboru. 
c) Začasne opustitve v okviru tega člena je omejena na potrebne ukrepe za zaš čito 
finančnih interesov zadevne pogodbenice.  Ne presegajo obdobja šestih 
mesecev, ki se lahko podaljša. O za časnih ustavitvah se takoj po njihovem 
sprejemu uradno obvesti Pridružitveni odbor. Za časne ustavitve bodo predmet 
rednih posvetovanj s Pridružitvenim odbor om, zlasti zato, da se odpravijo, 
takoj ko okoliš čine to dovoljujejo. 
5. Zadevna pogodbenica isto časno objavi obvestilo iz člena 4(a) Pridružitvenemu 
odboru, v Uradnem listu pa objavi tudi obve stilo za uvoznike. Obvestilo za uvoznike 
mora navajati zadevni proizvod, za katerega so bile na podlagi objektivnih informacij 
ugotovljeno nezagotavljanje upravnega sodelova nja in/ali nepravilnosti ali prevare. 
Člen 26 
Določbe tega sporazuma se uporabljajo brez po seganja v Uredbo Sveta (EGS) št 1911/91 z 
dne 26. junija 1991 in Uredbo Sveta (ES) št.°704/2002 z dne 25. marca 2002 o uporabi dolo čb 
prava Skupnosti za Kanarske otoke. 
 
SL 22   SL Člen 27 
1. Ta sporazum ne izklju čuje ohranjanja ali ustanavlja nja novih carinskih unij, obmo čij 
proste trgovine ali dogovorov o obmejnem prometu, če ti sporazumi ne spreminjajo 
trgovinskih režimov, dolo čenih v tem sporazumu. 
2. Med Skupnostjo in Sirijo potekajo v okvi ru Pridružitvenega odbora posvetovanja o 
sporazumih o ustanovitvi taki h carinskih unij ali obmo čij proste trgovine in, kjer je to 
ustrezno, o drugih pomembnejših zadevah, povezanih z njihovimi trgovinskimi politikami do tretjih držav. Zlasti v primeru pridružitve tretje države Uniji se opravijo 
posvetovanja, da se zagot ovi upoštevanje obojestrans kih interesov Skupnosti in 
Sirije. 
Člen 28 
1. Če katera od pogodbenic ugotovi, da v trgovinski menjavi z drugo pogodbenico 
prihaja do dampinga v smislu člena VI Splošnega sporazum a o carinah in trgovini, 
lahko proti takemu ravnanju ustrezno ukr epa v skladu s Sporazumom o izvajanju 
člena VI Splošnega sporazuma o carinah  in trgovini in s svojo nacionalno 
zakonodajo. 
2. Ta člen ni predmet dolo čb iz naslova V (Reševanje  sporov) tega sporazuma. 
Člen 29 
1. Med pogodbenicami velja sporazum STO o s ubvencijah in izravnalnih ukrepih. 
2. Če katera koli pogodbenica ugotovi, da dr uga pogodbenica subvencionira trgovino v 
smislu členov IV in XVI sporazuma GATT 1994, lahko sprejme primerne ukrepe 
proti takšni praksi v skla du s Sporazumom STO o subvenc ijah in izravnalnih ukrepih 
ali sorodno nacionalno zakonodajo. 
3. Ta člen ni predmet dolo čb iz naslova V (Reševanje  sporov) tega sporazuma. 
Člen 30 
1. Med pogodbenicama se uporabljajo dolo čbe iz člena XIX GATT 1994 in Sporazuma 
STO o zaš čitnih ukrepih. 
2. Pogodbenica, ki namerava upor abiti takšne ukrep e, predloži Prid ružitvenemu odboru, 
preden za čne uporabljati zaš čitne ukrepe iz dolo čb člena XIX GATT 1994 in 
Sporazuma STO o zaš čitnih ukrepih, zato da se najde rešitev, ki je sprejemljiva za 
pogodbenici. 
Da bi našli takšno rešitev, se pogodbenici  takoj od datuma sprejema zahteve za 
posvetovanje s strani pogodbenice prosilk e posvetujeta s Pridružitvenim odborom. 
Če pogodbenici zaradi posvetovanj ne dos ežeta sporazuma v tridesetih dneh od 
začetka posvetovanj o re šitvi, ki bi prepre čila uporabo zaš čitnih ukrepov, lahko 
 
SL 23   SL pogodbenica, ki namerava uporabiti zaš čitne ukrepe, uporabi dolo čbe iz člena XIX 
GATT 1994 in Sporazuma STO o zaš čitnih ukrepih. 
3. Pogodbenici dajeta pri izbiri zaš čitnih ukrepov na podlagi tega člena prednost tistim, 
ki najmanj škodijo doseganju ciljev tega sporazuma. Takšni ukrepi ne presegajo tega, kar je potrebno za odpravo resn e škode, in ohranijo raven preferencialov, dodeljenih 
v okviru tega sporazuma. 
4. O zaš čitnih ukrepih se takoj obv esti Pridružitveni odbor, ki se o njih tudi redno 
posvetuje, zlasti zato, da se ti uk repi odpravijo, takoj ko to omogo čajo okoliš čine. 
5. Ta člen ni predmet dolo čb iz naslova V (Reševanje  sporov) tega sporazuma. 
Člen 31 
1. Kadar pripelje ravnanje po dolo čbah tega naslova do: 
ponovnega izvoza izdelka v tretjo državo, pr oti kateri ohranja pogodbenica izvoznica 
količinske omejitve izvoza, izvozne dajatve ali ukrepe ali dajatve z enakovrednim 
učinkom, ali 
resnega pomanjkanja ali grožnje z resnim  pomanjkanjem izdelka, ki je nujno 
potreben pogodbenici izvoznici; 
in če zgoraj navedene razmere povzro čijo ali bi lahko povzro čile večje težave za 
pogodbenico izvoznico, lahko navedena pogodbenica sprejme primerne ukrepe pod pogoji in v skladu s postopki, dolo čenimi v odstavku 2. 
2. Pri izbiri ukrepov je treba dati prednost ti stim, ki najmanj ovirajo delovanje režimov 
iz tega sporazuma. Ukrepi so nediskriminato rni, ne prikrivajo omejevanja trgovine in 
se odpravijo, kadar razmere njihovega obstoja ne upravi čujejo več. Poleg tega 
ukrepi, ki jih je mogo če sprejeti, ne pove čajo izvoza ali zaš čite, ki jo je deležna 
zadevna doma ča predelovalna industrija, na katero se ti ukrepi nanašajo
. 
3. Skupnost ali Sirija predloži Pristopnemu odboru čim prej pred uvedbo ukrepov iz 
odstavkov 1 in 2 tega člena, v primerih, na katere se nanaša odstavek 4 tega člena, 
odvisno od primera, vse pomembne informacije zato, da se poiš če sprejemljiva 
rešitev za obe pogodbenici. Te žave zaradi razmer iz odsta vka 1 se predložijo v 
pregled Pristopnemu odboru. Odbor lahko sp rejme kakršen koli sklep, potreben za 
odpravo težav. Če takšnega sklepa ne sprejme v 30 dneh od datuma, ko mu je bila 
zadeva predložena, lahko pogodbenica, ki iz važa, pri izvozu zad evnega proizvoda 
izvaja ustrezne ukrepe. 
4. Kadar zaradi izjemnih in kriti čnih okoliš čin, ki zahtevajo takojš nje ukrepanje, zadeve 
ni bilo možno predhodno javiti oziroma je prou čiti, lahko Skupnost oziroma Sirija, 
glede na to, katera je prizadeta, takoj  uporabi previdnostne ukrepe, potrebne za 
obvladovanje položaja, in o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. 
5. O zaš čitnih ukrepih, ki se uporabijo v skladu s tem členom, se takoj obvesti 
Pridružitveni odbor, v okviru ka terega se o njih redno posvetuje, zlasti zato, da se 
določi časovni razpored za njihovo odpravo, kakor hitro okoliš čine to omogo čajo. 
 
SL 24   SL Člen 32 
Ta sporazum ne izklju čuje prepovedi ali omejitev uvoza, izvoza ali prevoza blaga, ki so 
utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javn o varnostjo, varovanjem zdravja in življenja 
ljudi, živali ali rastlin; z varstvom naci onalnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali 
arheološko vrednostjo z u činkovito rabo naravnih virov; z vars tvom intelektualne, industrijske 
in poslovne lastnine ali predpisov v zvezi z zlat om in s srebrom. Vendar pa take prepovedi ali 
omejitve ne smejo biti sredstvo samovoljne diskri minacije ali prikritega omejevanja trgovine 
med pogodbenicama. 
Člen 33 
Koncept „izdelki s poreklom“ za uporabo dolo čb tega naslova in na čini upravnega 
sodelovanja, ki se na nj nanašajo, so dolo čeni v Protokolu 6. 
Člen 34 
Kombinirana nomenklatura se uporablja za kl asifikacijo blaga za u voz v Skupnost. Za 
uvrščanje blaga pri uvozu v Sirijo se  uporablja sirska carinska tarifa. 
Člen 35 
Sirija bo poizkušala za četi pogajanja z državami, ki imajo z EU carinsko unijo, zato da te 
države vpeljejo enak režim trgovanja, kot je dolo čen v Pridružitvenem sporazumu za vsa 
področja carinske unije. 
POGLAVJE 3 
CARINSKE IN S CARINO POVEZANE ZADEVE 
Člen 36 
Cilji 
Pogodbenici priznavata, da morajo  popolno izvajanje trgovinskih dolo čb in posledi čno 
vzajemne koristi pospešenih trgovinskih tokov, ki izhajajo iz liberaliz acije tarif, spremljati 
ustrezne carinske storitve. V ta namen se  pogodbenici dogovorita, da temeljijo carinska 
zakonodaja in postopki na poenostavitvi, usklaj evanju in informatizaciji, pa tudi na na čelih 
nediskriminacije, preglednosti in potrebe po izogibanju nepotrebnim postopkovnim oviram v 
trgovini. Tako se lahko pogodbenici zavežeta k olajševanju zakonite  trgovine in u činkovitega 
nadzora za boj proti goljufiji in prepovedani trgovini. 
 
SL 25   SL Člen 37 
Carinsko in upravno sodelovanje  
1. Da bi zagotovili skladnost z dolo čbami iz tega naslova in u činkovito odzivanje na 
cilje, dolo čene v členu 1, vzpostavita pogodbenici s odelovanje na naslednjih na čelih: 
a) sodelovanje in izmenjava informacij v zvezi s carinsko zakonodajo in postopki; 
b) uporaba carinskih pravil in postopk ov, o katerih se pogodbenici sporazumeta 
na dvostranski ali ve čstranski ravni; 
c) sodelovanje pri zakonodajnih in operativnih pobudah, povezanih z uvoznimi, 
izvoznimi in carinskimi postopki, ter v čim večji meri pri izboljšanju storitve 
za poslovno skupnost; 
d) sodelovanje pri informatizaciji carinskih postopkov in, kjer je mogo če, 
sodelovanje pri uvajanju skupnih meril; 
e) omogo čanje in zagotavljanje svobode postopkov pretovarjanja in tranzita prek 
njunih ozemelj, v skladu s členom V sporazuma GATT 1994, ter izvajanje 
ustreznih mednarodnih in/ali regiona lnih standardov in instrumentov, 
povezanih s tranzitom; 
f) zagotavljanje, da so zara čunane vse upravne takse dajatve, ob upoštevanju 
uvoza in izvoza, objavljene vnaprej, in da so sorazmerne s storitvami, v skladu s členom VIII sporazuma GATT (1994); 
g) vzpostavitev, kolikor je mogo če, skupnega položaja v mednarodnih 
organizacijah na podro čju carine, kot so STO, Sv etovna carinska organizacija 
(WCO), Organizacija združenih narodov (OZN) in Konferenca ZN o trgovini 
in razvoju (UNCTAD); in 
h) sodelovanje, kjer  je ustrezno, pri tehni čni pomoči, vključno z organizacijo 
seminarjev in zaposlovanjem. 
2. Uprave obeh pogodbenic zagotovijo, ne gl ede na odstavek 1, medsebojno upravno 
pomoč v carinskih zadevah v skladu z dolo čbami Protokola 7.  
Člen 38 
Carinski in zakonodajni postopki
 
1. Pogodbenici se sporazumeta, da b odo njune trgovinske in carinske dolo čbe ter 
postopki temeljili na: 
a) zaščiti zakonite trgovine prek u činkovitega uveljavljanj a in usklajevanja 
zakonodajnih zahtev; 
 
SL 26   SL b) zakonodaji, ki se izogiba nepotr ebnemu obremenjevanju gospodarskih 
subjektov, omogo ča boj proti goljufiji ter zagotavlja nadaljnje olajšave za 
subjekte, ki dosegajo visoko raven skladnosti; 
c) tem, da uporablja vsaka pogodbenica s voj carinski zakonik, ki ga izvaja na 
svojem ozemlju; 
d) uporabi sodobnih carinskih tehnik, vklju čno z ocenjevanjem tveganja, s 
poenostavljenimi postopki za vstop in sprostitev blaga, z nadzorom po 
sprostitvi in z metodami  revizije v podjetjih; 
e) postopkih, ki so transparentni, u činkoviti in poenostavljeni, da se zmanjšajo 
stroški in pove ča predvidljivost za gos podarske subjekte, vklju čno z malimi in 
s srednje velikimi podjetji; 
f) razvoju sistema, ki temelji na  informacijski tehnologiji, dolo čanje mednarodnih 
meril za uvozna in izvozna podjetja , za zamenjavo sistema postopkov, ki 
temeljijo na papirju, in omogo čanje elektronske izmenjave vseh uradnih 
podatkov med trgovinskimi in carinskimi upravami, pa tudi med carino in 
drugimi agencijami, v namen olajšanj a postopkov hitre sprostitve. Takšni 
sistemi lahko vklju čujejo tudi pla čilo carin, davkov in drugih pristojbin s 
pomočjo elektronskih prenosov; 
g) pravilih in postopkih, ki vnaprej zagotavljajo zavezujo če odločitve v zvezi s 
carinskimi zadevami, zlasti v zvezi s tarifnim uvrš čanjem in pravili o poreklu. 
Odločitev se lahko kadar koli spremeni ali prekli če, vendar samo po uradnem 
obvestilu subjektu, ki ga ta odlo čitev zadeva, in brez ve ljavnosti za nazaj, razen 
če je odločitev sprejeta na podlagi nepravilnih ali neto čnih informacij; 
h) poenostavljenih postopkih za pooblaš čene trgovce v skladu s cilji in z 
nediskriminatornimi na čeli, ki jih lahko dosežejo mala in srednje velika 
podjetja, pa tudi ve čji subjekti; 
i) uvoznih dolo čbah, ki ne vsebujejo nobenih zaht ev za inšpekcijske preglede 
pred odpremo, kot so opredeljeni v Spor azumu STO o inšpekcijskih pregledih 
pred odpremo; in 
j) pravilih, ki zagotavljajo, da so vse kazni, naložene za manjše kršitve carinskih 
predpisov, ali postopkovne zahteve sorazm erne in nediskriminatorne in pri 
uporabi ne povzro čajo neupravi čenih zamud, v skladu s členom VIII GATT 
(1994). 
2. Za izboljšanje delovnih metod, za iz ogibanje nepotrebnim postopkovnim oviram v 
trgovini, pa tudi za zagotavljanje  nediskriminacije, preglednosti, u činkovitosti, 
celovitosti in odgovornosti pos topkov, bosta pogodbenici: 
a) poenostavili zahteve in formalnosti v zv ezi s sprostitvijo in carinjenjem blaga; 
to vključuje sodelovanje na podro čju razvoja postopkov, ki omogo čajo 
predložitev uvoznih ali izvoznih podatkov eni sami agenciji; in usklajevanje 
med carinskimi in drugimi nadzornimi agencijami, da bi, če je le mogo če, 
omogočili, da bi uradni nadzor nad uvozom  ali izvozom izvajala ena sama 
agencija; 
 
SL 27   SL b) sprejeli nadaljnje ukrepe za omejevanje , poenostavljanje in standardizacijo 
podatkov v dokumentaciji, ki jih zahtev ajo carina in druge agencije, vklju čno z 
uporabo enotne upravne listin e ali podatkovnega sporo čila na podlagi 
mednarodnih standardov, pri čemer se v čim večji meri zanašata na 
komercialno dostopne informacije;  
c) uporabljali mednarodna prav ila in merila na podro čju carine, kjer je le mogo če, 
vključno z vsebinskimi elementi revidirane konvencije iz Kyota o 
poenostavitvi in usklad itvi carinskih postopkov;  
d) zagotavljali u činkovite, takojšnje in nedisk riminatorne postopke, ki omogo čajo 
pravice do pritožbe proti carinski m in drugim upravnim postopkom, 
odločitvam in sklepom agencije, ki vplivajo na uvoz ali izvoz blaga, skladno s 
členom X sporazuma GATT (1994); 
e) zagotavljali, da se vzdr žujejo najvišja merila celovitosti, prek uporabe ukrepov, 
ki zrcalijo na čela ustreznih mednarodnih konvencij in instrumentov na tem 
področju. 
Člen 39 
Razmerja s poslovno skupnostjo  
Pogodbenici se dogovorita: 1) o potrebi po rednih posvetovanjih s tr govinskimi zastopniki v zvezi z zakonodajnimi 
predlogi in splošnimi postopki, povezanimi s carino. Vsaka pogodbenica v ta namen vzpostavi ustrezne posvetovalne mehani zme med upravami in poslovno skupnostjo; 
2) da bosta objavljali, če je le mogo če z elektronskimi sredstvi, in obveš čali javnost o 
novi zakonodaji in splošnih postopkih, povezanih s carino in trgovinskimi zadevami pred uvedbo takšne zakonodaje in postopkov, pa tudi o vseh spremembah takšne zakonodaje in postopkov. Poleg tega omogo čita javno razpoložljivost ustreznih 
informacij upravne narave, vklju čno z zahtevami agencij in s postopki vstopa, z 
delovnim časom in s postopki delova nja carinskih uradov, vklju čno s tistimi v 
pristaniščih in na mejnih prehodih, in za kontaktne to čke za povpraševanja po 
informacijah; 
3) da bosta krepili sodelovanje med subjekti in ustreznimi upravami z uporabo 
nearbitrarnih in javno dostopnih memorandumov  o soglasju na podlagi tistih, ki jih 
razširja STO; 
4) da bosta zagotovili, da b odo njune carinske in s carin o povezane zahteve in postopki 
še naprej zadovoljevali potrebe trgovinske  skupnosti in sledili najboljšim praksam 
ter, kjer spremembe in potrebe to omogo čajo, dosegali cilje na na čin, ki manj 
obremenjuje in omejuje trgovino, in skrbeli za ustrezno prilaganje teh postopkov. 
 
SL 28   SL Člen 40 
Carinsko vrednotenje  
1. Sporazum STO o dolo čanju carinske vrednosti, brez pridržkov in možnosti, ureja 
pravila carinske vrednosti, ki se nana ša na vzajemno trgovanje med pogodbenicama. 
2. Pogodbenici sodelujeta v namen dolo čitve skupnega pristopa k težavam, povezanim 
s carinskimi vrednostmi, zlasti s sestavo „kodeksa dobre prakse“ v zvezi z delovnimi 
metodami in operativnimi vidiki, ter z uporabo okvirnih in referen čnih kazalcev in 
ustrezne dokumentacije, ki potrjuje to čnost carinske vrednosti in uporabo varš čin. 
Člen 41 
Presoja  
Določbe iz členov 38 do 40 so predmet letnega popisa za log s strani Pridru žitvenega odbora. 
Člen 42 
Posebni odbor za carino  
1. Pogodbenici ustanovita Posebni odbor za ca rinsko sodelovanje in  pravila o poreklu, 
ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic.  Odbor se sestane na datum in z dnevnim 
redom, o katerih se pogodbenici spor azumeta vnaprej. Funkcijo predsedujo čega 
Odbora opravljata pogodbenici izmeni čno. Odbor poro ča Pridružitvenemu odboru. 
2. Naloge odbora vklju čujejo: 
a) spremljanje izvajanja in upravljanja tega oddelka in Protokola o pravilih o 
poreklu; 
b) zagotavljanje foruma za posvetovanje in razpravo o vseh zadevah v zvezi s 
carino, zlasti o carinskih postopkih, car inskem vrednotenju, tarifnih režimih, 
carinski nomenklaturi, carinskem sode lovanju in medse bojni upravni pomo či v 
carinskih zadevah; 
c) zagotavljanje foruma za posvetova nje in razpravo o zadevah, povezanih s 
poreklom in upravnim sodelovanjem; 
d) izboljšanje sodelovanja pri razvij anju, uporabi in uveljavljanju carinskih 
postopkov, medsebojne upravne pomo či v carinskih zadeva h, pravil o poreklu 
in upravnega sodelovanja. 
3. Pogodbenici se lahko dogovorita za priložnos tne sestanke v zvezi s carinskim 
sodelovanjem ali pravila o por eklu ter vzajemno upravno pomo č.  
 
SL 29   SL NASLOV III 
PRAVICA DO USTANAVLJANJA IN OPRAVLJANJA STORITEV 
POGLAVJE 1 
PRAVICA DO USTANAVLJANJA 
Člen 43 
1. a) Skupnost in njene države članice zagotovijo za us tanovitev sirskih družb 
obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki velja za katere koli tretje države; 
b) Skupnost in njene države članice za delovanje h čerinskih družb sirskih družb, 
ki so ustanovljene na njihovem ozemlju  zagotavljajo obravnavo brez poseganja 
v pridržke, navedene v Prilogi III, ki glede njihovega delovanja ni manj ugodna 
od tiste, ki jo zagotavljajo družbam Skupnosti; 
c) Skupnost in njene države članice zagotavljajo podruž nicam sirskih družb, 
ustanovljenim na njihovih ozemljih, obravnavo, ki glede njihovega delovanja ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotav ljajo podružnicam družb katere koli 
tretje države, glede na njeno delovanje. 
2. (a) Sirija za ustanavljanje družb Skupnosti brez poseganja v pridržke, navedene v 
Prilogi IV, zagotavlja obra vnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo 
sirskim družbam oziroma družbam katere koli tretje države, kar koli je ugodnejše; 
b) Sirija zagotavlja za delovanje h čerinskih družb Skupnosti, ki so ustanovljene 
na njenem ozemlju, obravnavo, ki ni ni č manj ugodna od tiste, ki jo 
zagotavljajo sirske družbe; 
c) Sirija zagotavlja za delovanje h čerinskih družb Skupnosti, ki so ustanovljene 
na njenem ozemlju, obravnavo, ki ni ni č manj ugodna od tiste, ki jo 
zagotavljajo podružnicam družb katere koli tretje države. 
3. Dolo čbe odstavkov 1(b) in 2(b) se ne smej o uporabljati z namenom kršitve zakonov 
in drugih predpisov pogodbenice glede pravice h čerinskih gospodarskih družb druge 
pogodbenice, ustanovljenih na ozemlju prve, do dostopa do posameznih podro čij ali 
dejavnosti. 
Obravnavanje iz odstavkov 1(b), 1(c) in 2(b) se uporablja za gospodarske družbe, 
podružnice in h čerinska podjetja, ustanovljena v Skupnosti in v Siriji od dneva 
začetka veljavnosti tega sporazuma dalje, za gospodarske družbe, podružnice in 
hčerinska podjetja, ustanovljene po tem dnevu, pa od dneva ustanovitve. 
Člen 44 
1. Dolo čbe člena 43 se ne uporabljajo za zra čni prevoz, prevoz po celinskih plovnih 
poteh in pomorski prevoz. 
 
SL 30   SL 2. Vsaka pogodbenica ne glede na to dovoli družbam druge pogodbenice poslovno 
prisotnost na svojem ozemlju, ki jih oprav ljajo pomorske agenci je za zagotavljanje 
storitev mednarodnega pomorskega prometa vklju čno z večmodalnim prevozom, ki 
vključuje pomorski del prevoz ne verige, v obliki h čerinskih družb ali podružnic pod 
pogoji ustanavljanja in poslovanja, ki niso manj ugodni od tistih, ki  veljajo za njene 
družbe ali h čerinske družbe ali podružnic e družb. Te dejavnosti vklju čujejo, niso pa 
omejene na: 
a) trženje in prodajo pomorskega pre voza in sorodnih storitev z neposrednimi 
stiki s strankami, od ponudbe do izstavitve ra čuna, ne glede na to, ali te storitve 
opravlja ali ponuja ponudnik storitev sam a li ponudniki storitev, s katerimi je 
ponudnik storitev sklenil stalne poslovne dogovore; 
b) nakup in uporabo, za lastne  potrebe ali za potrebe s vojih strank (in preprodajo 
svojim strankam), kakršnih koli prometnih in z njimi povezanih storitev, vključno s storitvami notranjega prometa na kateri koli na čin, zlasti po 
notranjih vodnih poteh, cestah in žel eznici, nujnih za zagotavljanje povezanih 
storitev; 
c) pripravo dokumentacije za prevozne dokumente, carinske dokumente ali druge 
dokumente v zvezi s poreklom in zna čilnostmi blaga, ki se prevaža; 
d) nudenje vseh vrst poslovnih informacij, vklju čno z ra čunalniškimi 
informacijskimi sistemi in izmenja vo elektronskih podatkov (ob upoštevanju 
vseh nediskriminacijskih omejitev glede telekomunikacij); 
e) sklepanje poslovnih dogovorov, vklju čno z udeležbo v kapitalu družbe in 
zaposlovanjem lokalnega osebja (oziroma , v primeru tujega osebja, v skladu z 
ustreznimi dolo čbami tega sporazuma), s ka tero koli lokalno pomorsko 
agencijo; 
f) delovanje v imenu družb, organizira nje pristanka ladij ali, po potrebi, 
organiziranje prevzema tovora. 
Člen 45 
Za namene tega sporazuma: 
a) „gospodarska družba Skupnosti“ ozirom a „sirska gospodarska družba“ pomeni 
gospodarsko družbo, ustanovljeno v skladu s predpisi države članice oziroma 
Sirije, z uradnim sedežem ali osrednj o upravo ali glavno poslovno enoto na 
ozemlju Skupnosti oziroma Sirije. 
 Če pa ima gospodarska družba, ustanovljena v skladu z zakonodajo države 
članice oziroma Sirije na ozemlju Skupnosti ali Sirije, samo svoj uradni sedež, 
se taka gospodarska družba šteje za gospodarsko družbo Skupnosti oziroma 
Sirije, če je njeno delovanje v dejanski in trajni povezavi z gospodarstvom ene 
od držav članic oziroma Sirije; 
b) „hčerinska gospodarska družba“ neke gospodarske družbe pomeni gospodarsko 
družbo pod dejanskim nadzorom  prve gospodarske družbe; 
 
SL 31   SL c) „podružnica“ družbe pomeni poslovno e noto, ki ni pravna oseba, je pa po 
pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava mati čne družbe, ima svojo 
upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da 
jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z 
matično družbo, ki ima svojo upravo v tuji ni, ni treba poslovati neposredno z 
matično družbo, ampak lahko svoje posle opr avijo v poslovni enoti, ki je 
izpostava mati čne družbe; 
d) „pravica do ustanavljanja“ pomeni za gospodarske družbe Skupnosti ali Sirije 
iz točke (a) pravico do za četka izvajanja gospodarske dejavnosti v obliki 
ustanavljanja h čerinskih gospodarskih družb in podružnic v Siriji oziroma v 
Skupnosti; 
e) „delovanje“ pomeni izvajanje gospodarskih dejavnosti; f) „gospodarske dejavnosti“ pomenijo industrijske, trgovinske in strokovne 
dejavnosti; 
g) „državljan države članice ali Sirije“ pomeni fizi čno osebo, ki je državljanka 
ene od članic oziroma Sirije; 
h) za mednarodni pomorski prevoz, vklju čno s kombiniranimi prevozi, ki 
vključujejo pomorski del prevoz ne verige, veljajo dolo čbe tega poglavja in 
poglavja 2 tega naslova t udi za državljane držav članic oziroma Sirije, ki imajo 
sedež zunaj Skupnosti oziroma Sirije, in  za ladijske pr evoznike, ki so 
registrirani zunaj Skupnosti oziroma Si rije in so pod nadzorom državnih 
organov države članice oziroma državljanov Sirije, če so njihova plovila 
registrirana v tej državi članici oziroma Siriji v skladu z njihovo zakonodajo. 
Člen 46 
1. Pogodbenici se trudita, da se izogneta sp rejemanju ukrepov, ki zaostrujejo pogoje za 
ustanavljanje in poslovanje družb druge pogodbenice v primerjavi s stanjem, ki je 
obstajalo na dan pred datumom podpisa Sporazuma. 
2. Dolo čbe tega člena ne posegajo v člen 57. Primere iz člena 57 urejajo izklju čno 
njegove dolo čbe. 
Člen 47 
1. Gospodarska družba Skupnosti oziroma sirs ka gospodarska družba , ustanovljena na 
ozemlju Sirije oziroma Skupnosti ima pravico v eni od svojih h čerinskih 
gospodarskih družb ali podružnic v skladu z veljavnimi predpisi države gostiteljice 
tako ustanovljene gospodarske  družbe na ozemlju Sirije oziroma Skupnosti zaposliti 
ali imeti zaposlene delavce državljane držav članic Skupnosti oziroma Sirije pod 
pogojem, da so te osebe klju čno osebje, kot je opredeljeno v odstavku 2 tega člena, 
in da so zaposlene izklju čno pri gospodarskih družbah, h čerinskih gospodarskih 
družbah ali podružnicah. Dovoljenja za bivanj e in delo takih delavcev veljajo samo 
za čas take zaposlitve. 
 
SL 32   SL 2. Klju čno osebje zgoraj navedenih družb, v na daljnjem besedilu „organizacij“, so 
„premeščenci znotraj podjetja“, kot so opredeljeni v to čki (c) v spodaj navedenih 
kategorijah, pod pogojem, da je organizacija pravna oseba in da so bile zadevne 
osebe pri njej zaposle ne ali so bile njeni družbeniki (razen ve činskih delni čarjev) vsaj 
eno leto neposredno pred tako premestitvijo: 
a) osebe na vodilnih položajih v organizaciji, ki vodijo zlasti upravljanje podjetja, 
pri čemer jih na splošno nadzorujejo a li usmerjajo predvsem upravni odbor, 
delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, kar vklju čuje: 
vodenje podjetja, sektorja ali pododdelka podjetja; nadzor in kontrolo dela drugih  nadzornih, poklicnih ali poslovodnih 
uslužbencev; 
pooblaščanje za osebno zaposlovanje in odpuš čanje ali priporo čanje 
zaposlovanja, odpuš čanja ali drugih kadrovskih ukrepov. 
b) osebe, zaposlene v organizaciji s pose bnimi znanji, bistvenimi za poslovanje, 
raziskovalno opremo, tehniko ali vodenje podjetja. Presoja takega znanja lahko 
poleg posebnega znanja, zna čilnega za podjetje, izraža  tudi visoko stopnjo 
strokovne usposobljenosti glede na vrst o dela ali poslovanja, ki zahteva 
posebno tehni čno znanje, vklju čno s pripadnostjo poklicu, za opravljanje 
katerega je potrebno posebno dovoljenje; 
c) „premeš čenec znotraj podjetja“ je opredeljen kot fizi čna oseba, ki dela znotraj 
organizacije na ozemlju pogodbenice in je zaradi opravljanja gospodarske 
dejavnosti za časno premeš čena na ozemlje druge pogodbenice; zadevna 
organizacija mora imeti svojo glav no poslovno enoto na ozemlju pogodbenice, 
premestitev pa mora biti oprav ljena v podjetje (podružnico, h čerinsko družbo) 
navedene organizacije, ki dejansko op ravlja podobno gospodarsko dejavnost na 
ozemlju druge pogodbenice
. 
3. Vstop in za časna prisotnost na ozemljih Sirije in Skupnosti za državljane držav 
članic ali Sirije se dovoli, če so predstavniki podjetij osebe, ki delujejo na višjih 
položajih, kot je dolo čeno v odstavku 2(a) zgoraj, in  so odgovorni za ustanovitev 
gospodarske družbe Skupnosti oziroma sirs ke gospodarske družbe v Skupnosti ali 
Siriji, in če: 
a) ti predstavniki ne izvajajo ne posredne prodaje ali storitev; in 
b) podjetje nima predstavnika, pisarne, h čerinske družbe ali podružnice v državi 
članici ali Siriji. 
Člen 48 
Da bi državljanom Skupnosti in dr žavljanom Sirije olajšali za četek in opravljanje zakonsko 
urejenih poklicnih dejavnosti v Siriji oziroma Skupnosti, preu či Pridružitveni svet katere 
ukrepe je treba sprejeti za v zajemno priznavanje kvalifikacij. 
 
SL 33   SL Člen 49 
Določbe člena 43 ne prepre čujejo pogodbenici, da uporablja za ustanavljanje in delovanje 
podružnic na njenem ozemlju, ki pripadajo gos podarskih družbam druge  pogodbenice, ki niso 
registrirane na ozemlju prve pogodben ice, posebna pravila, ki so upravi čena zaradi pravnih ali 
tehničnih razlik med temi podružnicami v primer javi s podružnicami gospodarskih družb, ki 
so registrirane na njenem ozemlju, ali da tako ravna pri finan čnih storitvah tako iz 
previdnostnih razlogov. Razlika v obravnavanju je omejena le  na to, kar je nujno potrebno 
zaradi navedenih pravnih ali tehni čnih razlik ali, kar zadeva finan čne storitve, iz 
previdnostnih razlogov. 
POGLAVJE 2 
ČEZMEJNO OPRAVLJANJE STORITEV 
Člen 50 
1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta po svojih najboljših mo čeh postopno omogo čili 
čezmejno opravljanje storitev družbam S kupnosti ali sirskim družbam, ustanovljenim 
na ozemlju pogodbenice, ki ni država osebe, kateri so te storitve namenjene, z upoštevanjem razvoja storitven ih sektorjev v pogodbenicah. 
2. Pridružitveni svet pripravi priporo čila za izvajanje ciljev iz odstavka 1. 
Člen 51 
Za zagotovitev usklajenega razvoja prevoza med pogodbenicama v skladu z njunimi tržnimi 
potrebami se lahko pogoji vzajemnega dostopa na  trg in zagotavljanja storitev prevoza po 
zraku, cesti, železnici in celinsk ih plovnih poteh uredijo s posebnimi sporazumi, o katerih se 
bosta pogodbenici dogovorili po za četku veljavnosti tega sporazuma. 
Člen 52 
1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta u činkovito uporabljali na čelo neomejenega 
dostopa do trga mednarodnega pomorskega prometa in mednarodnega pomorskega 
prometa na podlagi tržnih zakonitosti. 
a) pogodbenici u činkovito uporabljata na čelo neomejenega dostopa do 
mednarodnega pomorskega trga in prometa na tržni in nediskriminatorni podlagi; 
b) pogodbenici potrjujeta svojo zav ezanost poslovanju v skladu z na čelom 
svobodne konkurence, kot bistvene zna čilnosti trgovine s suhim in teko čim 
razsutim tovorom.  
 
SL 34   SL 2. Pogodbenici pri uporabi na čel iz odstavka 1: 
a) ne uvajata dogovorov o de litvi tovora v prihodnjih dvos transkih sporazumih s 
tretjimi državami v zvezi s trgovino s suhim in teko čim razsutim tovorom in z 
linijskim prometom. To pa ne izklju čuje možnosti takih dogovorov glede 
tovora linijskega prometa v tistih izjemnih okoliš činah, ko bi prevozniki v 
linijskem prevozu po morju iz ene ali druge pogodbenice tega  sporazuma sicer 
ne imeli dejanske možnosti za trgovino z zadevno tretjo državo; 
b) ob za četku veljavnosti tega sporazuma odprav ita vse in hkrati ne uvajata novih 
enostranskih ukrepov ter upravnih, tehni čnih in drugih ovir, ki bi lahko imele 
omejevalne ali diskriminatorne u činke na prosto opravljanje storitev v 
mednarodnem pomorskem prometu. 
Vsaka pogodbenica med drugim zagotavlja ladjam , ki se uporabljajo za prevoz blaga, 
potnikov ali obojega, in pluj ejo pod zastavo druge pogodbenice,  enako ugodno obravnavanje, 
kot ga priznava svojim ladjam za dostop do pristaniš č, uporabo infrastrukture in pomožnih 
pomorskih storitev navedenih pristaniš č, ter s tem povezanih pristojbin in taks, carinskih 
objektov in dolo čitve privezov ter naprav za na tovarjanje in raztovarjanje. 
POGLAVJE 3 
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 53 
1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta nakl onjeni razvoju tega naslova, zato da bi 
ustanovili „sporazum o gospodarski integraciji“, kot je dolo čeno v členu V 
Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS). 
2. Pridružitveni svet bo cilj iz odstavka 1 prvi č pregledal najkasneje pet let po za četku 
veljavnosti tega sporazuma. 
3. Pridružitveni svet bo pri odlo čanju upošteval tudi napredek pri usklajevanju 
zakonodaje med pogodbenicama pr i ustreznih aktivnostih. 
Člen 54 
1. Dolo čbe tega naslova se uporabljajo ob upoštevanju omejitev, ki so upravi čene na 
podlagi javnega reda, javne var nosti ali javnega zdravja. 
2. Ne uporabljajo se za dejavnosti, ki so na ozemlju vsake od pogodbenic, čeprav le 
občasno, povezane z izvajanjem javne oblasti. 
 
SL 35   SL Člen 55 
Določbe tega sporazuma pogodbenicama za namene tega sporazuma ne prepre čujejo uporabe 
svojih zakonov in drugih predpisov v zvezi z vstopom fizi čnih oseb v državo in bivanjem v 
njej, zaposlitvijo, delovnimi pogoji,  s prijavo stalnega prebivališ ča in z opravljanjem storitev, 
pod pogojem, da jih pogodbenici ne upor abljata tako, da bi z uporabo izni čili ali omejili 
koristi, ki za vsako pogodbenico  izhajajo iz posamezne dolo čbe tega sporazuma. Ta dolo čba 
ne vpliva na uporabo člena 54. 
Člen 56 
Določbe tega naslova veljajo tudi za gospodarske  družbe, ki jih nadzirajo ali so v izklju čni 
skupni lasti sirskih gospodarskih dr užb in gospodarskih družb Skupnosti. 
Člen 57 
Obravnava, ki jo zagotavlja ena pogodbenica dr ugi pogodbenici, za sektorje  ali za ukrepe, ki 
so zajeti v GATS, ne sme biti v nobenem primeru bolj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja takšna prva pogodbenica na podlagi dolo čb sporazuma GATS za vsak storitveni sektor, 
podsektor in na čin zagotavljanja storitev. 
Člen 58 
Za namene tega naslova se ne upošteva obra vnava, ki jo zagotavljajo Skupnost, države članice 
ali Sirija v skladu z zavezami iz spor azumov o gospodarski integraciji in na čeli člena V 
sporazuma GATS. 
Člen 59 
1. Pogodbenici se ne glede na katere koli druge dolo čbe tega sporazuma ne sme 
preprečiti, da sprejme ukrepe v skladu z na čelom varnega in skrbnega poslovanja, 
vključno z ukrepi za zaš čito investitorjev, vlagateljev,  imetnikov zavarovalnih polic 
ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju z izvajalcem finan čnih storitev, ali da bi 
zagotovila celovitost in stabilnost finan čnega sistema. Če ti ukrepi niso v skladu z 
določbami sporazuma, se ne smejo uporab iti kot sredstvo, s katerim bi se 
pogodbenica izognila obveznostim po tem sporazumu. 
2. Nobena dolo čba tega sporazuma ne nalaga p ogodbenici obveznosti, da razkrije 
ukrepe, ki se nanašajo na posle in ra čune posameznih strank ali katere koli zaupne ali 
zaščitene informacije, s katerimi razpolagajo javni subjekti. 
Člen 60 
Določbe tega sporazuma ne posegajo v uporabo ka terega koli ukrepa s strani ene ali druge 
pogodbenice, potrebnega, da se prepre či uporaba tega ukrepa, zat o da se izogne njenim 
ukrepom v zvezi z dostopom tretje države na njen trg. 
 
SL 36   SL NASLOV IV 
PLAČILA, KAPITAL, KONKURENCA IN DRUGE GOSPODARSKE ZADEVE 
POGLAVJE 1 
PRETOK KAPITALA IN PLA ČIL 
Člen 61 
Pogodbenici se skladu z dolo čbami člena 63 zavežeta, da bosta dovolili vsa teko ča plačila za 
tekoče transakcije v pros ti konvertibilni valuti.  
Člen 62 
1. Skupnost in Sirija zagotovita gl ede transakcij na kapitalski ra čun plačilne bilance od 
začetka veljavnosti tega sporazuma prosti  pretok kapitala v zvezi z neposrednimi 
naložbami v gospodarske družbe v Siriji, ustanovljene v skladu s trenutnimi predpisi, pa tudi za prisilno likvidacijo ali povr nitev teh naložb ali kakršnega koli dobi čka, ki 
iz njih izvira. 
2. Pogodbenici se med seboj posvetujeta  v namen olajšanja in ob primernem času, 
popolne liberalizacije pretoka kap itala med Skupnostjo in Sirijo. 
Člen 63 
Če se ena država članica ali ve č držav članic Skupnosti ali Sirija soo čajo z resnimi težavami 
ali tvegajo resne težave s pla čilno bilanco, lahko Skupnost ali Sirija v skladu s pogoji, 
določenimi v okviru GATT in v členih VIII in XIV Statuta Mednarodnega monetarnega 
sklada, sprejmeta omejevalne ukrepe za teko ča plačila, če so takšni ukrepi nujni. 
Skupnost oziroma Sirija o tem ta koj obvesti drugo pogodbenico in čim prej navede časovni 
razpored za odstranitev takšnih ukrepov. 
POGLAVJE 2 
KONKURENCA 
Člen 64 
1. Kolikor lahko vpliva na trgovino med Skupnostjo in Sirijo , je s pravilnim 
delovanjem tega sporazuma nezdružljivo naslednje: 
a) vsi sporazumi med podjetji, sklepi zd ruženj podjetij in us klajeno ravnanje med 
podjetji, katerih namen ali u činek je prepre čevanje, omejevanje ali izkrivljanje 
konkurence; 
b) zloraba prevladujo čega položaja enega podjetja ali ve č podjetij na ozemlju 
Skupnosti ali Sirije kot celote ali na znatnem delu tega ozemlja. 
 
SL 37   SL 2. Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju svoje zakonodaje s podro čja konkurence 
in si izmenjevali podatke, ob upoštevanju om ejitev, ki jih nalaga jo zahteve poklicne 
in poslovne tajnosti. Pogoji tega sode lovanja so navedeni v Prilogi V. 
3. Če Skupnost ali Sirija meni, da je dolo čena praksa neskladna z odstavkom 1 tega 
člena, in če taka praksa povzro ča ali grozi, da bo povzro čala resne težave za drugo 
pogodbenico, lahko po posvetovanju v Pridruži tvenem svetu ali 30 delovnih dni po 
napotitvi na tako posvetovanj e sprejme ustrezne ukrepe. 
Člen 65 
Države članice in Sirija postopoma pr ilagodijo, brez poseganja v nj une sprejete obveznosti ali 
obveznosti, ki jih morata sprejeti na podlagi GATT, vse državne monopole komercialnega značaja, da tako do kon ca petega leta po za četku veljavnosti tega sporazuma zagotovita, da 
med državljani držav članic in Sirije ni nobene diskriminacije v zvezi s pogoji, pod katerimi 
se blago nabavlja in trži . Pridružitveni odbor bo obveš čen o ukrepih, sprejetih za izvajanje 
tega cilja. 
Člen 66 
Pridružitveni svet zagotovi javn im podjetjem in podjetjem, katerim so bile dodeljene posebne 
ali izključne pravice, da se od petega leta po datumu za četka veljavnosti tega sporazuma ne 
sprejme in ne obdrži noben ukrep, ki bi izkrivlj al trgovino med Skupnostjo in Sirijo in ki je v 
nasprotju z interesi pogodbenic. Ta dolo čba teh podjetij zakonsko ali dejansko ne ovira pri 
izvajanju posebnih nalog, ki so jim dodeljene. 
POGLAVJE 3 
VLADNA NARO ČILA 
Člen 67 
Vladna naro čila
 
1. Pogodbenice si za cilj zastavita u činkovito, vzajemno in postopno odpiranje trgov za 
vladna naro čila. 
2. Vsaka Pogodbenica zagotovi, da potekajo naro čila njenih subjektov, ki jih pokriva 
Priloga VII, na pregleden, ra zumen in nediskriminatoren na čin, v skladu z 
opredelitvijo iz Priloge VII, pri čemer se vsak ponudnik katere koli Pogodbenice 
obravnava enako in se spoštuje na čelo odprte in u činkovite konkurence. 
3. Pogodbenici blaga, storitev in ponu dnikov druge Pogodbenice v zvezi z zakoni, s 
predpisi, postopki in praksami, povezanimi z vladnimi naro čili, pa tudi s posebnimi 
naročili, ki jih pokriva ta sporazum, ne obravnavata manj ugodno kot svoje doma če 
blago, storitve in ponudnike. 
 
SL 38   SL 4. Vsaka Pogodbenica v zvezi z zakoni, s pre dpisi, postopki in praksami, povezanimi z 
vladnimi naro čili, pa tudi s posebnimi naro čili, ki jih pokriva ta sporazum, zagotovi, 
da njeni subjekti, nave deni v Prilogi VII: 
a) ne obravnavajo enega lokaln ega ponudnika manj ugodno kot drugega 
lokalnega ponudnika na podlagi stopnje poveza ve s tujino ali dejstva, da je v 
lasti osebe druge Pogodbenice; in 
b) ne diskriminirajo lokalnega ponudnika na podlagi dejstva, da so blago ali 
storitve, ki jih ponuja na vedeni ponudnik za dolo čeno naro čilo, blago ali 
storitve druge Pogodbenice. 
5. Sirija v zvezi z zakoni, s predpisi, postopki in praksami, povezanimi z vladnimi 
naročili, pa tudi s posebnimi naro čili, ki so odprti za blago, storitve in ponudnike iz 
tretjih držav, blaga in ponudnikov druge Pogodbenice ne obravnava na manj ugoden način od tistega, ki ga uporablj a za tuje blago, storitve in  ponudnike iz katere koli 
tretje države. 
Evropske skupnosti v zvezi z zakoni, s predpisi, postopki in praksami v zvezi z 
vladnimi naro čili, ki jih pokriva Sporazum o vladnih naro čilih (GPA), blaga, storitev 
in ponudnikov iz Sirije ne obravnavaj o, takoj in brezpogojno, manj ugodno kot 
blago, storitve in ponudnike Pogodbe nic Sporazuma o vladnih naro čilih. 
6. Pogodbenici bosta redno pregledovali u činkovito odpiranje tr gov za vladna naro čila 
in najkasneje v treh letih za čeli pogajanja o razširitvi seznama subjektov, ki jih 
pokriva Priloga VII. 
7. Nobena dolo čba v tem členu: 
ne zahteva od Pogodbenice, da zagotovi info rmacije, katerih razkritje bi bilo po 
njenem mnenju v nasprotju z njenim  bistvenim varnostnim interesom; 
ne prepre čuje Pogodbenici, da sprejme kakršne ko li ukrepe, za katere meni, da so 
potrebni za varovanje njenih  bistvenih varnostnih inte resov v zvezi z vladnimi 
naročili, ki so nepogrešljiv a za nacionalno varnost ali za namene nacionalne 
obrambe. 
8. Ta člen se ne uporablja za pogodbe , dodeljene na podlagi: 
mednarodnega sporazuma, ki je namenjen za skupno izvajanje ali izkoriš čanje 
projekta s strani Pogodbenic; 
mednarodnega sporazuma, ki je povezan z nameš čanjem čet; 
posebnih postopkov mednarodne organizacije; nepogodbenega dogovora ali kakršne koli oblike vladne pomo či in naro čil, 
opravljenih na podlagi programov o pomo či ali sodelovanju. 
 
SL 39   SL Člen 68 
Preglednost vladnih naro čil 
1. Vsaka Pogodbenica takoj objavi vse za kone, predpise, sodne ali upravne odlo čbe za 
splošno uporabo ter postopke, vklju čno s standardnimi pogodbenimi klavzulami, ki 
so povezani z naro čili, ki jih pokriva ta naslov, v us treznih publikacijah, omenjenih v 
Prilogi VII, vklju čno z uradno dolo čenimi elektronskimi mediji. 
2. Vsaka Pogodbenica na enak na čin takoj objavi vse spremembe takšnih ukrepov. 
3. Vsaka Pogodbenica zagotovi, da njeni subjekti u činkovito razširjajo informacije o 
razpisnih priložnostih, ki se ustvarja jo z ustreznimi procesi vladnih naro čil, in 
ponudnikom druge Pogodbenice za gotovijo vse informacije, ki so potrebne za 
sodelovanje pri takem naro čilu. 
4. Razširjanje podatkov o pr iložnostih za vladna naro čila mora vklju čevati informacije, 
ki so dolo čene v Prilogi VII, in mora biti pravo časno objavljeno na na čine, ki 
omogočajo zainteresiranim ponudnikom Pogodbeni c najširši in nediskriminatoren 
dostop do omenjenih informacij.  Ti ukrepi so navedeni v Prilogi VII. 
Člen 69 
Roki za vladna naro čila 
1. Vsi roki, ki jih subjekti dolo čijo za sprejem ponudb in zahtev za sodelovanje, so 
dovolj dolgi, da ponudniki druge Pogodbenice, pa tudi doma či ponudniki pripravijo 
in predložijo ponudbe, in če je ustrezno, zahteve za sodelovanje ali vloge za 
kvalifikacijo. Pri dolo čanju takšnega roka upoštevajo subjekti v skladu s svojimi 
upravičenimi potrebami dejavn ike, kot so kompleksnost nameravanega naro čila in 
čas, ki je potreben za prenos ponudb s tujih in doma čih točk. 
2. Vsaka Pogodbenica zagotovi, da njeni s ubjekti upoštevajo zamude pri objavah, kot 
določajo končni roki za sprejem ponudb ali zahtev za sodelovanje ali za kvalifikacijo 
za seznam ponudnikov. 
3. Najkrajši roki za sprejem ponudb so dolo čeni v Prilogi VII. 
Člen 70 
Pritožbe v zvezi s ponudbami  
1. Vsaka Pogodbenica zagotovi nediskriminatorne, pravo časne, pregledne in u činkovite 
postopke, ki ponudnikom omogo čajo, da se pritožijo zara di domnevnih kršitev tega 
Sporazuma, ki nastopijo na podlagi naro čil, za katera imajo ali so imeli interes. 
2. O pritožbah razpravlja nepr istranski in neodvisen revizijs ki organ. Revizijski organ, 
ki ni sodiš če, je bodisi predmet sodnega revi zije bodisi ima podobne postopke kot 
sodišče. 
 
SL 40   SL Člen 71 
Sodelovanje in pomo č pri vladnih naro čilih 
1. Pogodbenici sodelujeta na podro čju vladnih naro čil z izmenjavo izkušenj in 
podatkov o najboljših praksah in regulativnih okvirjih. 
2. Pogodbenici si prizadevata sodelovati, zato da bi dosegli boljše razumevanje 
sistemov vladnih naro čil druge Pogodbenice, pa tudi boljšo dostopnost svojih trgov. 
3. Tehni čna pomoč je na voljo, če obstaja utemeljena zahteva , še zlasti prek skupaj 
razvitih programov usposabljanja. 
POGLAVJE 4 
DRUGE GOSPODARSKE ZADEVE 
Člen 72 
Pravice intelektualne, indus trijske in poslovne lastnine  
1. Pogodbenici v skladu z dolo čbami tega člena in Priloge VI odobrita in zagotovita 
zadostno in u činkovito zaš čito pravic intelektualne, industrijske in trgovinske 
lastnine* v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, vklju čno s pravili Sporazuma 
o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazuma TRIPS), Prilogo IC o 
ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, pa tudi za u činkovita sredstva za 
izvajanje teh pravic 
2. Izvajanje tega člena in Priloge VI bo pod rednim nadzorom pogodbenic. 
Člen 73 
Standardi, tehni čni predpisi in postop ki za presojo skladnosti  
1. V zvezi s standardi veljajo pravice in obveznosti, tehni čnimi predpisi in postopki za 
presojo skladnosti iz Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o tehni čnih ovirah 
za trgovino, vklju čno z dolo čbami, v skladu s katerimi „zagotovijo članice, da 
tehnični predpisi niso pr ipravljeni, sprejeti ali uporablj eni, zato da bi ustvarjali 
nepotrebne ovire za mednarodno trgovino“. 
                                                 
* Pravice intelektualne, industrijske in trgovinske lastnine zajemajo na podlagi tega sporazuma avtorske 
pravice, vklju čno z avtorstvom ra čunalniških programov in podatkovnih zbirk in sorodne pravice, 
pravice povezane s patenti, industrijskim oblikovanjem, geografske ozna čbe, vključno z oznakami 
porekla in vira, blagovne znamke in storitvene znamke in trgovska imena, topografije integriranih vezij, rastlinskih vrst, zaš čite nerazkritih informacij ter zaš čite proti nelojalni konkurenci, kot je navedeno v 
členu 10 bis Pariške konvencije o zaš čiti industrijske lastnine (stockholmski akt iz leta 1967), pa tudi 
katerih koli drugih pravic, povezanih z ve čstranskimi konvencijami, navedenimi v Prilogi VI. 
 
SL 41   SL 2. Pogodbenici sprejmeta ustrezne ukre pe za spodbujanje uporabe tehni čnih pravil 
Skupnosti v Siriji in evropski h standardov za industrijske proizvode in certifikacijske 
postopke. 
3. Pogodbenici na podlagi na čel iz odstavka 2 v primernih okoliš činah skleneta 
dogovore za ugotavljanje skladnosti. 
4. Cilj sodelovanja je pomo č Siriji pri približevanju njene zakonodaje zakonodaji 
Skupnosti na tem podro čju. 
NASLOV V 
REŠEVANJE SPOROV 
POGLAVJE I 
CILJ IN PODRO ČJE UPORABE 
Člen 74 
Cilj 
Cilj tega naslova je reševanje sporov med Pogodbenicama, zato da bi dosegli vzajemno 
zadovoljivih rešitev, če je to mogo če. 
Člen 75 
Obseg  
Določbe tega naslova se uporabljaj o v zvezi s kakršnimi koli razl ikami pri razlagi in uporabi 
naslovov II do V, vklju čno s primeri, v katerih ena od Pogodbenic krši te naslove, razen če je 
drugače določeno. 
POGLAVJE II 
IZOGIBANJE SPOROM 
POSVETOVANJA IN POSREDOVANJE 
Člen 76 
Posvetovanja  
1. Pogodbenici si prizadevata za razrešitev kakr šnih koli razhajanj pri razlagi in uporabi 
naslovov II do V, tako da v dobri veri pot ekajo posvetovanja, da bi dosegli 
sporazumne rešitve težav. 
 
SL 42   SL 2. Pogodbenica zahteva od druge Pogodbeni ce posvetovanja s pisno zahtevo, v kateri 
navede, kako ukrep škodljivo vpliva na njen e pravice, izvod pa poš lje tudi Odboru za 
trgovino. Treba je navesti tudi ustrezna dolo čila iz teh naslov. 
3. Posvetovanja se morajo zaklju čiti v tridesetih dneh od posredovanja zahteve, razen 
če je druga če dogovorjeno, na ozemlju tožene st ranke. Posvetovanja se zaklju čijo v 
šestdesetih dneh od datuma zah teve po posvetovanjih, razen če se obe Pogodbenici 
strinjata z nadaljevanjem posvetovanj. Vsi podatki, razkriti na  teh posvetovanjih, 
morajo ostati zaupni. 
4. Če do posvetovanj ne pride v časovnem okviru iz odstavka 3 in če ne pride do 
sporazumne rešitve, lahko Pogodbenica, ki se pritožuje, v skladu s členom 78 
neposredno zahteva ustanovitev arbitražnega sveta. 
Člen 77 
Posredovanje  
1. Če posvetovanja ne obrodijo sporazumne re šitve, se lahko Pogodbenici z vzajemnim 
soglasjem zate četa k posredovanju prek posredni ka, ki ga imenuje Odbor za 
trgovino. Vsaka zahteva za posredovanje mora bi ti v pisni obliki in navajati ukrep, ki 
je bil predmet posvetovanj, in vzajem no sprejete pravilnike za posredovanje. 
2. Predsednik Odbora za trgovino imenuje v desetih dneh po prejemu zahteve 
posrednika, ki ga izbere s s eznama oseb, ki je omenjen v člena 79(2) in ni državljan 
nobene od Pogodbenic. Posrednik skli če sestanek s Pogodbenicama najkasneje v 
tridesetih dneh po imenovanju. Posredni k prejme vloge obeh Pogodbenic najkasneje 
v petnajstih dneh pred sestankom in objav i mnenje najkasneje 45 dni po imenovanju. 
Posrednikovo mnenje lahko vsebuje priporo čilo o korakih, ki so v skladu s temi 
naslovi, ki vodijo do rešitve. Mnenje posrednika je neobvezujo če. 
3. Časovni okviri iz zgornjega od stavka 2 se lahko spremenijo, če to zahtevajo 
okoliščine in s soglasjem obeh Pogodbenic.  Pogodbenice o vseh morebitnih 
spremembah pisno obvestita Odbor za trgovino. 
4. V primeru, da posredovanje obrodi sporazumn o rešitev spora, obe Pogodbenici o tem 
pisno obvestita Odbor za trgovino. 
POGLAVJE III 
POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV 
Člen 78 
Uvedba arbitražnega sveta  
1. Če Pogodbenicama ne uspe rešiti spora s posvetovanjem iz člena 76 ali s postopkom 
posredovanja iz člena 77 ali v petnajstih dneh po objavi posrednikovega mnenja ni 
dosežena sporazumna rešitev, ali če Pogodbenica krši sporazumno rešitev, lahko 
 
SL 43   SL zahteva Pogodbenica, ki se pritožuje, usta novitev arbitražnega sveta, tako da pošlje 
toženi stranki in Odboru za trgovino pisno zahtevo. 
2. Pogodbenica, ki se pritožuje, navede v zah tevi ukrep, za katere ga sodi, da krši 
katerega od teh naslovov, in navede ustrezne odlo čbe. 
Člen 79 
Imenovanje razsodnikov  
1. Arbitražni svet je sest avljen iz treh razsodnikov. 
2. Odbor za trgovino najkasneje se stavi v šestih mesecih od za četka veljavnosti tega 
sporazuma seznam petnajstih posameznikov, ki so voljni in sposobni delovati kot 
razsodniki. Vsaka Pogodbenica lahko izbe re za razsodnike 5 posameznikov. 
Pogodbenici soglasno potrdita 5 posameznikov, ki niso državljani nobene od njiju. Odbor za trgovino mora zagotoviti, da je seznam zmeraj  na tej ravni. 
3. Razsodniki morajo imeti strokovno znanje ali izkušnje na podro čju prava in/ali 
mednarodne trgovine. Biti morajo samostoj ni, delovati morajo v svoji individualni 
pristojnosti in ne smejo biti poveza ni z nobeno organizacijo ali vlado
9 in morajo 
ravnati v skladu z eti čnim kodeksom, dolo čenim v Prilogi VIII. 
Člen 80 
Sestava arbitražnega sveta  
1. Pogodbenici se v desetih dneh po oddaji zahteve za arbitražni svet Odboru za 
trgovino posvetujeta, da bi dosegle sogl asje o sestavi arbitražnega sveta. Če 
Pogodbenici ne dosežeta soglasja  o njegovi sestavi znotraj časovnega okvira, lahko 
obe strani predlagata, da predsednik Odbora za trgovino ali nj egov delegat izžreba 
vse tri člane, tako da izvle če ime iz vsake od treh kategorij razsodnikov (seznam, ki 
ga pošlje vsaka Pogodbenica, je sestavljen iz njihovih državljanov in kombiniranega 
seznama nedržavljanov vsake Pogodbenice). Če se Pogodbenici strinjata o enem ali 
več članih arbitražnega sveta, je kateri koli preostali član izžreban iz ustreznih 
seznamov. Arbitražni svet je zmeraj sest avljen iz državljana vsake od Pogodbenic in 
tretjega člana, ki ni državljan nobene od njiju in ki v svetu deluje kot predsednik. 
2. Datum ustanovitve arbitražnega sveta je datum, ko so izbrani trije razsodniki. 
3. Če katera Pogodbenica meni, da ra zsodnik ne izpolnjuje zahtev eti čnega kodeksa, se 
Pogodbenici posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, zamenjata razsodnika in ga 
nadomestita z novim na podlagi odstavka 4. Če se Pogodbenici ne strinjata o tem, da 
                                                 
9  To ne izklju čuje, da so razsodniki vladni ali javni uslužbenci. Vendar pa morajo ravnati strogo ad 
personam in ne smejo sprejemati navodil od nacionalne vlade ali njenih služb. Isto velja za navodila iz 
drugih virov, kot so nevladne or ganizacije ali vlade tretjih držav. 
 
SL 44   SL je treba zamenjati razsodnika , se zadeva preda predsedniku10 arbitražnega sveta, 
katerega odlo čitev je kon čna. 
4. Če razsodnik ne more sodelovati v post opku, odstopi ali je zamenjan v skladu z 
odstavkom 3, nadomestni razsodnik pa je iz bran v petih dneh v skladu s postopkom 
izbire, ki je bil uporabljen pri izbiri izvirnega razsodni ka. Dejavnosti arbitražnega 
sveta se ustavijo za obdobje, v katerem poteka ta postopek. 
Člen 81 
Poslovnik  
1. Odbor za trgovino uporabi za izvajanje posto pkov arbitražnega sveta pravilnik, s 
katerim soglašata obe Pogodbenici in je priložen temu Sporazumu. 
2. Seje arbitražnega sveta so odprte za javnost v skladu s Poslovnikom, razen če se 
arbitražni svet – na lastno pobudo ali na zahtevo Pogodbenic – odlo či drugače. 
Člen 82 
Informacije in tehni čni nasveti  
Svet lahko na zahtevo Pogodbenic ali na lastno pobudo pridobi informacije za delovanje sveta 
iz katerega koli vira, ki se zdi primeren. Svet ima prav tako pravico, če je to ustrezno, da 
pridobi mnenje strokovnja kov. Kakršne koli na ta na čin pridobljene podatke mora predložiti 
obema Pogodbenicama. Zainteresirane stranke so pooblaš čene, da arbitražnemu svetu v 
skladu s poslovnikom oddajo izvle čke sodnih izvedencev. 
Člen 83 
Veljavna zakonodaja  
Arbitražni svet tolma či določbe teh naslovov v skladu z obi čajnimi pravili za razlaganje 
mednarodnega prava, vklju čno z Dunajsko konvencijo o pogodbenem pravu. 
Člen 84 
Odločitev arbitražnega sveta  
1. Arbitražni svet prenese odlo čitev Pogodbenicama in Odboru za trgovino v 
devetdesetih dneh od ustanovitve sveta. Če se tega roka ne more držati, mora 
predsednik sveta pisno obvestiti Odbor  za trgovino in Pogodbenici o vzrokih 
zamude. Odlo čitev pa v nobenem primeru ne sme biti objavljena po ve č kot 
stodvajsetih dneh po ustanovitvi sveta. 
                                                 
10 Če Pogodbenica meni, da predsednik ne izpolnjuje eti čnega kodeksa, se zad eva preda preostalim 
članom združenja državljanov tretjih držav, ka terih imena izžreba Odbor za trgovino, razen če se o njih 
strinjata Pogodbenici. 
 
SL 45   SL 2. Odlo čitev razloži ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporabo ustreznih dolo čb teh naslovov 
in osnovnimi na čeli, ki so v ozadju ugotovite v in sklepov, ki jih sprejme. 
3. V nujnih primerih, vklju čno s primeri, ko gre za pokvarljivo blago, si arbitražni svet 
prizadeva izdati svojo odlo čitev v 75 dneh od ustanovitve arbitražnega sveta. 
Nikakor pa ne sme to trajati dlje od st otih dni od ustanovitve arbitražnega sveta. 
Arbitražni svet la hko izda predhodno odlo čitev v desetih dneh po njegovi 
ustanovitvi, če je primer nujen. 
4. Vsi sklepi arbitražnega sveta, vklju čno s sprejemom odlo čitve, se sprejemajo z 
večino glasov. 
5. Pogodbenica, ki se pritožuje, lahko pr itožbo umakne s pisnim obvestilom 
predsednikoma arbitražnega sveta in Odbora za trgovino in z obvestilom drugi 
Pogodbenici, kadar koli pred oddajo odlo čitve Pogodbenicama in Odboru za 
trgovino. Takšen umik ne posega v nje no pravico, da kdaj pozneje vloži novo 
pritožbo v zvezi z isto zadevo. 
6. Arbitražni svet lahko kadar koli, na zah tevo obeh Pogodbenic, ustavi delovanje za 
obdobje, ki ne presega dvanajstih mesecev. Če se delo arbitražnega sveta odloži za 
več kot 12 mesecev, pooblastilo za ustanov itev arbitražnega sveta zastara brez 
poseganja v pravico pritožnika, da pozneje zahteva ustanovitev arbitražnega sveta v zvezi z isto zadevo. 
Člen 85 
Upoštevanje odlo čitve
 
1. Vsaka od pogodbenic ukrepa v skladu z odlo čitvijo arbitražnega sveta, pogodbenici 
pa si morata prizadevati za soglasje o času, potrebnem za izvajanje odlo čitve. 
2. Najkasneje v trides etih dneh po izdaji odlo čitve mora tožena Pogodbenica obvestiti 
Pogodbenico, ki se pritožuje o časovnem okviru (odslej o „razumnem časovnem 
obdobju“), ki je potreben za izvajanje. Ob e pogodbenici se morata sporazumeti o 
razumnem časovnem obdobju. 
3. Če pride med pogodbenicama do spora o razumnem časovnem obdobju za izvajanje 
odločitve arbitražnega sveta, lahko Pogodbenica, ki se pritožuje, zahteva, da Odbor 
za trgovino ponovno skli če arbitražni svet, ki dolo či dolžino obdobja. Ko Odbor za 
trgovino ponovno skli če arbitražni svet, mora le-ta v dvajsetih dneh od ponovne 
ustanovitve izdati odlo čitev. Če se izvirni arbitražni svet ali nekateri člani ne morejo 
ponovno sestati, je treba uporabiti postopke iz člena 80. Tudi v tem primeru mora 
svet svojo odlo čitev izdati v dvajsetih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega 
sveta. 
4. Zadevna Pogodbenica obvesti drugo Pogodbe nico in Odbor za trgovino še pred 
iztekom razumnega časovnega obdobja o ukrepi h za izvajanje, ki jih je sprejela ali 
jih namerava sprejeti v zvezi z upoštevanjem odlo čitve arbitražnega sveta. 
5. Če pride do spora med Pogodbenicama zar adi nedoslednosti ukrepa v zvezi s temi 
naslovi in z odstavkom 4, se lahko Pogodbenica, ki se pritožuje, obrne na arbitražni 
 
SL 46   SL svet, ki presodi zadevo po pisni vlogi  Odboru za trgovino in navede, koliko 
nedosleden je ukrep v zvezi s temi naslovi. Ko Odbor za trgovino ponovno skli če 
arbitražni svet, mora ta v 45 dneh od ponovne ustanovitve izdati odlo čitev. 
6. Če se izvirni arbitražni svet ali nekateri člani ne morejo ponovno sestati, je treba 
uporabiti postopke iz člena 80. Tudi v tem primeru mora svet svojo odlo čitev izdati v 
45 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta. 
7. Če je zadevna Pogodbenica pred iztekom razumnega časovnega obdobja ne uspe 
obvestiti o ukrepih za izvajanje, mora tožena Pogodbenica na zahtevo Pogodbenice, ki se pritožuje, predložiti ponudbo za za časno nadomestilo. Če ne pride do 
sporazuma o nadomestilu v 30 dneh po preteku razumnega časovnega obdobja, lahko 
pritožnik po obvest ilu Odbora za trgovi no opusti uporabo ugodnos ti, dodeljenih z 
naslovi od II do V, enakovrednih izni čenju in škodi, povzro čeni z ukrepom, za 
katerega se je izkazalo, da krši  te naslove. Obvestilo je treba so časno poslati še drugi 
pogodbenici. Pogodbenica, ki se pritožuje, lahko izvede opustitev deset dni po 
datumu obvestila, razen če je tožena Pogodbeni ca v skladu z odstavkom 8 zahtevala 
arbitražo. 
8. Če tožena pogodbenica meni, da raven opustitve ne ustreza izni čenju in škodi, 
povzročeni z ukrepom, je treba Odboru za trgovino poslati pisno zahtevo pred 
iztekom desetdnevnega obdobja, navede nega v odstavku 7, za ponovno sestajanje 
arbitražnega sveta. Odbor za trgovino je treba o odlo čitvi arbitražnega sveta obvestiti 
v zvezi z ravnjo opustitve ugodnosti v 30 dneh od datuma zahteve po njegovi 
ustanovitvi. Ugodnosti se ne opustijo, dokl er arbitražni svet ne izda odlo čitve. 
9. Opustitev ugodnosti je za časna in jo pritožnik lahko uporabi samo do takrat, dokler 
se ukrep, za katerega se je izkazalo, da kr ši naslove II do V, ne umakne ali spremeni, 
da se uskladi s temi naslovi, ali če pogodbenici dosežeta dogovor o razrešitvi spora. 
Če tožena pogodbenica meni, da je sprejela  ustrezne ukrepe za izvajanje, opustitev 
ugodnosti pa še traja, se lahko obrne na izvirni arbitražni svet, ki naj odlo či ali je 
treba tako opustitev ukiniti ali spremeniti. Odlo čitev je treba izdati v 45 dneh od 
pisne zahteve po njegovi ponovni ustanovitvi. 
10. Če se izvirni arbitražni svet ali nekateri člani ne morejo ponovno sestati, je treba 
uporabiti postopke iz člena 80. Tudi v tem primeru mora svet izdati svojo odlo čitev v 
45 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta. 
11. Vse odlo čitve iz tega člena so dokon čne in zavezujo če ter morajo biti na voljo 
Odboru za trgovino, ki jih da na voljo javnosti, razen če se soglasno odlo či drugače. 
12. Pogodbenici s pristopom Sirske arabske republike k Svetovni trgovinski organizaciji 
ne prepre čuje izvajanja opustitve ugodnosti, ki jih je odobril organ za reševanje 
sporov Svetovne trgovinske organizacije, ni č v tem sporazumu. 
 
SL 47   SL POGLAVJE IV 
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 86 
1. V arbitražnih postopkih iz tega naslova  se ne obravnavajo zadeve, povezane s 
pravicami in obvezami obeh pogodbenic v skladu s Sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO). 
2. Zatekanje k dolo čbam o reševanju sporov iz te h naslovov ne posega v mogo če 
dejavnosti na podlagi STO, vklju čno z dejavnostmi reševanja sporov. Vendar pa, če 
je pogodbenica v zvezi z nekim ukrepom sp rožila postopek reševanja sporov v 
skladu z člena 78(1) tega naslova ali Sporaz uma STO, ne sme sprožiti postopka 
reševanja spora za enak ukrep na p odlagi drugega foruma, dokler ni kon čan prvi 
postopek. V namene tega odstavka velja,  da so postopki reševanja sporov iz 
Sporazuma STO sproženi tako, da Pogodbenica odda zahtevo za svet iz člena 6 
Dogovora o pravilih in postopki h za poravnavo sporov STO. 
3. Arbitražni sveti sprejmejo do pristopa Si rske arabske republike k Svetovni trgovinski 
organizaciji razlaganje , ki je v celoti v skla du z ustreznimi dolo čbami Organa za 
reševanje sporov Svetovne tr govinske organizacije, ko odlo čajo o domnevni kršitvi 
odločbe iz naslovov II do V tega Sporazuma , ki vsebuje ali je v zvezi z Odlo čbo 
Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovin ske organizacije. Arbitražni sveti s 
pristopom Sirske arabske republike k Svetovni trgovinski organizaciji za časno 
ustavijo postopke, če menijo, da spora ne morejo rešiti brez razlaganja odlo čbe STO, 
če je taka odlo čba omenjena v naslovih II do V tega Sporazuma. V primeru take 
začasne ustavitve postopkov se lahko vsaka pogodbenica zate če k postopkom 
reševanja sporov na podlagi STO  
Člen 87 
1. Vsi pogoji iz tega naslova so šteti v koled arskih dnevih od dneva dejanja ali dejstva, 
za katerega veljajo. 
2. Pogodbenici lahko roke, omenjene v tem naslovu, sporazumno podaljšata. 
Člen 88 
Dokumenti, predstavljeni na podlagi postopkov iz tega naslova, so zaupni, razen arbitražnih 
razsodb. 
Člen 89 
Pisna in ustna stališ ča Sirske arabske republike morajo biti podana v arabskem jeziku, za 
Evropske skupnosti pa v katerem koli uradnem jeziku Evropske unije. 
 
SL 48   SL NASLOV VI 
GOSPODARSKO SODELOVANJE 
Člen 90 
Cilji 
1. Pogodbenici si prizadevata okrepiti gospodarsko sodelovanje v obojestranskem 
interesu in v skladu s splošnimi cilji tega Sporazuma. 
2. Cilj gospodarskega sodelovanja je podpora prizadevanjem Sirije za dosego 
trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja. 
Člen 91 
Obseg  
1. Sodelovanje je v prvi vrsti osredoto čeno na sektorje, ki so oškodovani zaradi 
notranjih težav ali zaradi celot nega postopka liberalizacije sirskega gospodarstva, še 
zlasti liberalizacije trgovine med Sirijo in Skupnostjo. 
2. Podobno je sodelovanje osredoto čeno na podro čja, ki bi utegnila zbližati 
gospodarstvi Skupnosti in Sirije, zlasti tista, ki bodo ustvarila rast in zaposlovanje. 
3. Pogodbenici bosta spodbujali gospodarsko sodelovanje med Sirijo in drugimi 
državami regije. 
4. Ohranitev okolja in ekološkega ravnove sja je treba upoštevati ob izvajanju razli čnih 
ustreznih sektorjev ekonomskega sodelovanja, pri čemer je treba upoštevati razlike v 
gospodarskem in socialnem razvoju obeh članic. 
5. Pogodbenici se lahko odlo čita, da razširita gospodarsko sodelovanje na ostale 
sektorje, ki niso zajeti v dolo čbe tega naslova. 
Člen 92 
Metode in na čini 
Gospodarsko sodelovanje se izvaja zlasti prek: 
a) rednega gospodarskega dialoga med Pogodbenicama, ki pokriva vsa podro čja 
makroekonomske politike; 
b) redne izmenjave podatkov in idej v vsakem sektorju sodelovanja, vklju čno s sestanki 
uradnikov in strokovnjakov; 
c) prenosa podatkov, strokovnega  znanja in usposabljanja; 
d) izvajanja skupnih ukrepov, kot so seminarji in delavnice; 
 
SL 49   SL e) tehni čne, upravne in uredbene pomo či; 
f) spodbujanja mešanih družb; uporabe rezu ltatov znanstvenih raziskav za uporabo v 
tehnologiji, inovacijah in razvoju. 
Člen 93 
Regionalno sodelovanje  
Pogodbenici spodbujata dejavnosti, ki imajo regi onalen vpliv ali združujejo druge države 
regije, zato da bi podpira li regionalno sodelovanje. 
Tako sodelovanje lahko vklju čuje: 
a) trgovino na medregijski ravni; b) naložbe; c) okoljska vprašanja; d) razvoj gospodarskih infrastruktur; e) znanstveno in tehni čno raziskovanje; 
f) kulturne zadeve; g) carinska vprašanja; h) informacijsko tehnologijo; i) podro čje vode, vklju čno z namakanjem. 
Člen 94 
Izobraževanje in usposabljanje
 
Pogodbenici sodelujeta, zato da bi identificirali in izkoriš čali najbolj u činkovit na čin za 
znatno izboljšanje razmer na podro čju izobraževanja in usposablj anja v Siriji, še zlasti v 
javnih in zasebnih pod jetjih, na podro čju s trgovino povezanih stor itev, javnih uprav in 
organov, tehni čnih agencij, znanstvenih in tehnološ kih akademskih sredstev, organov za 
standardizacijo in izdajanje spri čeval in drugih ustreznih orga nizacij. V tem smislu bo 
poklicno, tehni čno in upravno usposabljanje za industrijs ko preoblikovanje deležno posebne 
pozornosti. 
Sodelovanje bo prav tako spodbujalo ustanavlja nje vezi med specializiranimi organi v 
Skupnosti in Siriji ter podpiralo izmenjavo informacij, izku šenj in podpira lo združevanje 
tehničnih virov.  
 
SL 50   SL Člen 95 
Znanstveno in tehnološko sodelovanje  
Cilj sodelovanja je: a) spodbujanje vzpostavitve trajnih vezi me d znanstvenimi in tehnološkimi skupnostmi 
Pogodbenic, še posebej prek: 
pristopa Sirije k raziskovalnim in r azvojnim storitvam Skupnosti, v skladu z 
obstoječimi odločbami, ki urejajo sodelovanje tretjih držav; 
sodelovanja Sirije v omrežjih decentraliziranega sodelovanja; 
spodbujanja usposabljanja v raziskov alnih in razvojnih sektorjih; 
b) krepitev znanstvenih in uporabnih možnosti raziskave in razvoja Sirije, prek grajenja 
okrepljenih kadrov, in omogo čanje znanstvene, tehni čne in materialne podpore 
raziskovalnim ustanovam; 
c) spodbujanje tehnološke inovacije, prenosa novih tehnologij in znanja, razširjanja 
izkušenj in znanj, še zlasti, zato da bi spodbujali okolju prijazne prakse in 
pospeševali prilagajanje in razv oj industrijskih sposobnosti Sirije. 
Člen 96 
Okolje
 
1. Sodelovanje je namenjeno prepre čevanju propadanja okolja, izboljšanju njegove 
kakovosti, nadzorovanju onesnaževanja, varovanju človekovega zdravja in 
zagotavljanju razumne porabe naravnih vir ov, zato da bi zagotavljali trajnostni 
razvoj. 
2. Sodelovanje, ki bo prav tako spodbuj alo regionalne okoljske projekte, bo 
osredotočeno na naslednja podro čja s poudarkom na usklajevanju zakonodaje, 
vključno z izvajanjem sporazumov v zvezi Združenimi narodi: 
a) boj proti širjenju puš čav; 
b) zaščita biološke raznovrstnosti; 
c) integrirano upravljanje vodnih virov, vklju čno z namakanjem in nadzorom 
onesnaževanja ali zasoljevanja površinskih in podtalnih vod; 
d) porabo obnovljivih virov energije; e) spodbujanje čiste proizvodnje in prepre čevanja okoljskih vplivov in tveganj v 
zvezi z varnostjo zaradi industrijskih dejavnosti; 
f) trgovina in okolje; 
 
SL 51   SL g) nadzorovanje kakovosti zraka; 
h) prepre čevanje in nadzorovanje onesnaževanja morja; 
i) ravnanje z odpadki; j) vpliv kmetijstva na  kakovost prsti in vode; 
k) okoljsko izobraževanje in osveš čanje; 
l) uporaba naprednih orodij za okoljs ko ravnanje in sprejemanje odlo čitev, metod 
okoljskega spremljanja, zlasti z uporabo informacijskega sistema za okolje in s 
presojo vplivov na okolje; 
(m) okoljsko krizno upravljanje. 
Člen 97 
Industrijsko sodelovanje
 
Industrijsko sodelovanje bo spodbujalo in pospeševalo: 
a) industrijsko sodelovanje med gospodarskimi subjekti v Skupnosti in Siriji, vklju čno z 
dostopom Sirije do omrežij Skupnosti za pr ibliževanje podjetij in do omrežij, 
ustvarjenih v zvezi z decentr aliziranim sodelovanjem; 
b) posodobitev in preoblikovanje industrije Sirije, vklju čno z infrastrukturo in s 
podpornimi ustanovami na ustreznih podro čjih, kot so standardi, zagotavljanje 
kakovosti ali industrijsko oblikovanje; 
c) ustanavljanje in spodbujanj e okolja, ki bo naklonjeno raz voju zasebnih podjetij, zato 
da bi pospeševali rast in raznovrstnos t industrijske proizvodnje s perspektivo 
trajnostnega razvoja; 
d) sodelovanje med malimi in srednje velikimi podjetji v Skupnosti in Siriji; 
e) inovacijo, raziskovanje in razvoj te r pridobitev tehnologij e in izdelkov, ki bodo 
prispevali k gospodarskemu razvoju Sirije; 
f) raznolikost industrijsk e proizvodnje v Siriji; 
g) izboljšanje kadrovskih virov; 
h) izboljšanje dostopnosti naložbenih poslov;  i) spodbujanje inovacije; j) izboljšanje podpornih informacijskih storitev; 
k) ali katero koli drugi podro čje, o katerem se dogovorita pogodbenici. 
 
SL 52   SL Člen 98 
Naložbe in pospeševanje naložb  
Cilj sodelovanja je pospeševanje ugodnega in stabilnega okolja za naložbe v Siriji. 
Sodelovanje bo še posebej vklju čevalo razvoj: 
a) usklajenih in poenostavljenih upravnih postopkov; mehanizmov za soinvestiranje, 
zlasti za mala in srednje velika podjetja obeh pogodbenic; in podatkovnih kanalov ter 
načinov za prepoznavanje naložbenih možnosti; 
b) pravnega okolja, ki spodbuja naložbe med pogodbenicama, po potrebi s sklenitvijo 
sporazumov med državami članicami in Sirijo o zaš čiti naložb in prepre čevanju 
dvojne obdav čitve; 
c) dostopa do trga kapitala za financ iranje proizvodnih naložb v Siriji;  
d) mešanih podjetij med družbami v Siriji in Skupnosti. 
Člen 99 
Standardi, tehni čni predpisi in postopki  za presojo usklajenosti  
Sodelovanje na tem podro čju bo usmerjeno zlasti v: 
a) pove čanje uporabe prav il Skupnosti na podro čju tehničnih predpisov, meroslovja, 
akreditacij, standardizac ije in presoje skladnosti; 
b) razvijanje sirskih labora torijev in organov za presoj o usklajenosti, zato da bi 
ustanavljali pravo časne in izvedljive sporazume o ugotavljanju usklajenosti; 
c) razvijanje struktur in organov za standardizacijo in kakovost v Siriji. 
Člen 100 
Pravice intelektualne, indus trijske in poslovne lastnine  
Sodelovanje na podro čju intelektualne, industrijske in poslovne lastnine bo na zahtevo in z 
medsebojno dogovorjenimi pogoji med drugim zajemalo naslednja podro čja: 
a) priprava zakonov in predpisov za zaš čito in uveljavljanje pravic intelektualne, 
industrijske in poslovne lastnine; 
b) prepre čevanje zlorab takih pravic s strani im etnikov pravic in kršitev teh pravic s 
strani konkurentov; 
c) ustanovitev in krepitev naci onalnih organizacij na podro čju krepitve in zaš čite pred 
ponarejanjem in piratstvom, vklju čno z usposabljanjem osebja, dejavnostmi 
osveščanja ter dejavnostmi, povezanimi s pove čanjem sposobnosti, ki temelji na 
znanju, v namen izvajanja varstva pravic intelektualne, indus trijske in poslovne 
lastnine. 
 
SL 53   SL Člen 101 
Finančne storitve  
Pogodbenici sodelujeta s ciljem približevanja  njunih standardov in  pravil, še zlasti: 
a) na podro čju krepitve in preoblikovanja finan čnega sektorja v Siriji; 
b) na podro čju izboljšanja ra čunovodskih, nadzornih in regulativnih sistemov v 
bančništvu, zavarovalništvu in drugih finan čnih sektorjih v Siriji. 
Člen 102 
Kmetijstvo in ribištvo  
1. Pogodbenici se bosta osredoto čili na sodelovanje na podro čjih: 
a) podpore politikam, ki jih izvajata , v namen raznovrstnosti proizvodnje; 
b) spodbujanja razvoja zasebnega sektorja  za zmanjševanje odvisnosti od uvoza 
živil; 
c) pospeševanja okolju prijaznega kmetijstva; d) ohranitve staleža rib in r acionalnega gospodarjenja z njim; 
e) tesnejšega prostovoljnega sode lovanja med podjetji, skupinami in 
organizacijami, ki zastopajo poklice; 
f) podpiranja in spodbujan ja zasebnih vlaganj; 
g) tehni čne pomoči in usposabljanja; 
h) kmetijskih raziskav in uporabe novih tehnologij; i) sodelovanja pri fitosanitarnih  in veterinarskih standardih; 
j) posodabljanja infrastruktur  in postopkov razporejanja; 
k) integriranega razvoja podeželja, vklju čno z izboljšavami osnovnih storitev in z 
razvojem s tem povezanih gospodarskih dejavnosti; 
l) sodelovanja med podeželskimi regijami, izmenjave izkušenj in znanja v zvezi z 
razvojem podeželja; 
m) ali na katerem koli drugem podro čju sodelovanja, o katerem se dogovorita 
pogodbenici. 
2. Sodelovanje je lahko med drugim v obliki pr enosa znanja in izkušenj, ustanavljanja 
mešanih podjetij ali shem usposabljanja. 
 
SL 54   SL Člen 103 
Prevoz  
Sodelovanje in tehni čna podpora bosta osredoto čena na naslednja prednostna podro čja: 
a) preoblikovanje in posodobite v cestnih, železniških, pr istaniških in letaliških 
infrastruktur, ki so v skupnem in regi onalnem interesu v zvezi z razvojem 
vseevropskega-sredozemskega prometnega omrežja in zlasti z razvojem vmesnih 
povezav, v smislu trajnostnega razvoja; 
b) vzpostavitev in uveljavljanje standardov izvajanja, primerljivih s tistimi v Skupnosti; c) nadgrajevanje tehni čne opreme za približevanje standardom Skupnosti za vse na čine 
prevoza, še posebej za pre voz zabojnikov in pretovarjanje; 
d) postopna omilitev pogojev za prevoz prek ozemlja; e) izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in upravljanje pristaniš č, letališč, železnic in 
nadzora zra čnega prometa, vklju čno s sodelovanjem med ustreznimi nacionalnimi 
organi; 
f) krepitev varnosti pomorskega prevoza in prepre čevanje onesnaževanja morja, 
posebna pozornost pa je namenjen a pomorskemu prevozu ogljikovodikov in 
izvajanju ukrepov za varnost na morju; 
g) razvoj na podro čju mestnega prevoza. 
Člen 104 
Informacijska družba in elektronske komunikacije
 
Sodelovanje bo osredoto čeno na: 
a) dialog o temah v zvezi z razli čnimi vidiki informacijske družbe, vklju čno z e-
strategijami, s politiko in z ured itvijo elektronskih komunikacij; 
b) standardizacijo, preizkušanje usklajenosti in certificiranje informacijskih in 
komunikacijskih tehnologij; 
c) medsebojno povezovanje in interoperabilnost omrežij in storitev Evropske unije in 
Sirije; 
d) na črtovanje in urejanje radiofrekven čnega spektra v namen koordinirane in 
učinkovite rabe radijskih komunikacij v evropsko-sredozemski regiji; 
e) razširjanje novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, vklju čno s satelitsko 
tehnologijo in z informacijskimi storitvami; 
f) spodbujanje in izvajanje skupnih projektov za raziskovanje, tehni čni razvoj ali 
industrijsko uporabo na podro čju elektronskih komunikacij in informacijske družbe; 
 
SL 55   SL g) omogo čanje priložnosti sirskim organom za s odelovanje v pilotskih projektih in 
evropskih programih na podlagi posebni h sporazumov, ki veljajo za zadevne 
sektorje. 
Člen 105 
Energija  
Sodelovanje in tehni čna podpora bosta osredoto čena na naslednja prednostna podro čja: 
a) razvijanje vmesnih plinskih in elektri čnih povezav, zato da bi izboljšali varnost zalog 
v regiji Mashreq in še naprej razvijali vs eevropsko-sredozemska energijska omrežja; 
b) sodelovanje za izboljšanje varnosti in zaš čite energetskih infrastruktur in omrežij za 
prenos, vklju čno z upravljanjem podzemnih zbiralnikov nafte in plina; 
sodelovanje za razvoj pove čanja proizvodnje iz naftnih virov; 
tehnološko sodelovanje v rafinerijs kem sektorju in usklajevanje kakovostnih norm za naftne 
izdelke; 
c) odpiranje energijskih trgov in razvijanje u činkovitih regulativ nih okvirov, vklju čno z 
razvezanimi, neodvisnimi regulativnimi  organi v namen zagotavljanja dobrega 
delovanja trga in oblikovanja cen  energije glede na stroške; 
d) tehnološko sodelovanje na podro čju mednarodnih standardov in postopkov, analiz 
energijske politike in energetskih bilanc, pa tudi na podro čju zbiranja podatkov o 
energiji in upravljanja; 
e) spodbujanje obnovljivih energij in doma čih virov energije, pa tudi spodbujanje 
varčevanja z energijo in ukrepi za energijsko u činkovitost s posebnim poudarkom na 
sektorjih za gradnjo in prevoz; 
f) sodelovanje s sodobnimi tehnologijami za proizvodnjo energije, prenos in 
porazdelitev, zato da bi zmanjšali tehnološke izgube in zvišali u činkovitost. 
Člen 106 
Turizem  
Prednostne smeri sodelovanja na tem podro čju bodo: 
a) izboljšanje znanja v turisti čni industriji in zagotavljanje ve čje doslednosti politik, ki 
vplivajo na turizem; 
b) pospeševanje sodelovanja med re gijami in mesti sosednjih držav; 
c) izboljšanje obveš čanja turistov in zaš čite njihovih interesov; 
d) poudarjanje pomembnosti kulturne dediš čine v turizmu; 
 
SL 56   SL e) zagotavljanje, da so medsebojni vp livi med turizmom in okoljem trajnostni; 
f) konkuren čnost turizma prek podpore za pove čano strokovnost, še zlasti v smislu 
upravljanja hotelov; 
g) izmenjava podatkov o na črtovanem razvoju turizma in spodbujanje na črtovanega 
razvoja v sektorju za turizem, vklju čno s projekti trženja turizma, turisti čnimi 
predstavami, z razstavami, s konvencijami in publikacijami.  
Člen 107 
Carine  
1. Pogodbenici spodbujata in olajšujeta sode lovanje med svojimi carinskimi službami, 
da bi zagotovili uveljavljanje ciljev, dolo čenih v členu 36, predvsem da bi zajam čili 
lažje carinske postopke in  olajšali zakonito trgovan je, ob tem pa ohranili u činkovite 
nadzorne sposobnosti. 
2. Medsebojna pomo č med upravnimi organi v carinski h zadevah se brez poseganja v 
sodelovanje, ki ga vzpost avlja ta sporazum, zagotovi  v skladu s Protokolom 7: 
Medsebojna pomo č med upravnimi organi pri carinskih zadevah. 
3. Sodelovanje med drugim predvideva: 
a) zagotavljanje tehni čne pomo či, vključno z organizacijo seminarjev in 
zaposlovanjem pripravni kov, kjer je ustrezno; 
b) razvijanje in izmenjavo najboljših praks; in c) izboljšanje in poenostavljanje carins kih zadev, povezanih z dostopom do trga, 
in pravil o poreklu ter z njimi povezanimi carinskimi postopki. 
Člen 108 
Sodelovanje na podro čju statistike
 
Glavni cilj sodel ovanja na tem podro čju bo usklajevanje metodolog ije, zato da bi ustvarili 
zanesljive temelje za ravnanje s statisti čnimi podatki za trgovino, preb ivalstvo, selit ve in vsa 
področja na splošno, ki jih pokriva ta sporazum in so primerni za izdelovanje statisti čnih 
podatkov. 
 
SL 57   SL NASLOV VII 
SODELOVANJE V SOCIALNIH IN KULTURNIH ZADEVAH 
POGLAVJE 1 
SOCIALNI DIALOG 
Člen 109 
1. Vzpostavi se reden dialog med pogodbenicami o vseh social nih vprašanjih, ki so v 
skupnem interesu. 
2. Ta dialog se upor ablja za iskanje na činov in sredstev za pospeševanje napredka v 
zvezi z gibanjem delavcev in enako obravna vo ter s socialno integracijo Sircev in 
prebivalcev EU, ki živijo za konito v državah gostiteljicah. 
3. Dialog je osredoto čen na težave v zvezi z: 
a) življenjskimi razmerami in de lovnimi pogoji preseljenih skupnosti; 
b) preseljevanjem; c) projekti in programi za spodbujanje enak e obravnave med državljani Sirije in 
Skupnosti, za medsebojno poznavanje ku ltur in civilizacij, za razvijanje 
strpnosti in za odpravo diskriminacije. 
POGLAVJE 2 
DEJAVNOSTI SOCIALNEGA SODELOVANJA 
Člen 110 
1. Pogodbenici priznavata pomen socialnega razvoja, ki bi moral potekati vzporedno z 
gospodarskim razvojem. Posebno prednost bosta namenili spoštovanju temeljnih socialnih pravic. 
2. Za utrjevanje sodelovanja med pogodbeni cami se odvijajo dejavnosti in programi o 
vseh vprašanjih, ki so v njunem v interesu. 
Prednost imajo dejavnosti za: 
a) zmanjševanje pritiskov preseljevanj a z ustvarjanjem delovnih mest in z 
usposabljanjem na obmo čjih z visokim izseljevanjem; 
b) ponovno vklju čitev v domovino vrnjenih nezakonitih priseljencev; 
c) spodbujanje vloge žensk pri so cialnem in gospodarskem razvoju; 
d) razvijanje sirskih programov za na črtovanje družine ter zaš čito mater in otrok; 
 
SL 58   SL e) izboljševanje sistema socialne zaš čite; 
f) izboljševanje sistema zdravstvenega varstva; g) izboljševanje življenjskih razmer na najrevnejših, gosto poseljenih obmo čjih; 
h) izmenjavo programov za mešane skupine  mladih Sircev in Evropejcev, za 
krepitev medsebojnega razumevanja kulture in strpnosti. 
Člen 111 
Projekti sodelovanja se la hko koordinirajo z državami članicami in s primernimi 
mednarodnimi organizacijami. 
Člen 112 
Pridružitveni svet ustanovi do izteka prvega leta po za četku veljavnosti tega sporazuma 
delovno skupino. Njegov cilj je  ocenjevanje izvajanja dolo čb iz poglavij 1 in  2 na trajni 
osnovi. 
POGLAVJE 3 
KULTURNO SODELOVANJE 
Člen 113 
1. Pogodbenici gradita v duhu medsebojne ga spoštovanje kultur za vzajemno 
poznavanje in razumevanje in v skladu s pr ojekti, ki so razviti v tem smislu, trdne 
temelje za dolgotrajen kulturn i dialog in spodbujajo dolgoro čno kulturno sodelovanje 
na primernem podro čju dejavnosti. 
2. Pogodbenici namenita za oblikovanje proj ektov sodelovanja, programov in skupnih 
aktivnosti, posebno pozornost mladim, samoizražanju in komunikacijskim 
sposobnostim, z uporabo pisnih in avdiovi zualnih medijev, vprašanjem ohranjanja 
kulturne dediš čine in razširjanju kulture. 
3. Pogodbenici iš četa načine za spodbujanje sodelovanj a Sircev pri pobudah Skupnosti 
v tem sektorju. 
4. Pogodbenici spodbujata aktivnosti skupnega interesa na podro čju podatkov in 
komunikacij. 
 
SL 59   SL NASLOV VIII 
SODELOVANJE NA PODRO ČJIH PRAVOSODJA, PRESELJEV ANJA IN BOJA PROTI 
ORGANIZIRANEMU KRIMINALU 
Člen 114 
Krepitev institucij in pravne države  
Pogodbenici pripisujeta pri svojem sodelovanju na podro čjih iz tega naslova poseben pomen 
utrditvi pravne države in krepitvi  institucij na vs eh ravneh na podro čjih splošnega upravljanja, 
in zlasti organov pregona ter del ovanja pravosodnega sistema. 
Sodelovanje na podro čju pravosodja je osredoto čeno zlasti na samostojnost sodstva in 
izboljšanje njegove u činkovitosti ter na usposabljanje v pravnih poklicih. 
Člen 115 
Sodelovanje na podro čju preseljevanja  
1. Pogodbenici poudarjata pomembnost skupne ga upravljanja se litvenih tokov med 
njihovimi ozemlji. Pogodbenice ustvarijo  v namenom okrepitve sodelovanja med 
seboj, razumljiv dialog za vse težave, povezane s preseljevanjem, vklju čno z 
nezakonitim preseljevanjem, tihotapljenjem in trgovanjem ljudi, pa tudi s skrbmi o preseljevanju v državnih strategijah za gospoda rski in socialni razvoj držav izvora 
preseljevalcev. 
2. Sodelovanje med pogodbenicami mora teme ljiti na posebnem ovrednotenju potreb, 
ki se izvede skupaj s posv etovanjem med pogodbenicama in  se izvaja v skladu z 
ustreznimi veljavnimi zakonodajami Skupnosti, držav članic in Sirije. To 
sodelovanje je osredoto čeno zlasti na: 
a) glavne vzroke za preseljevanje; b) predpise o poznavanju, pa  tudi na pravice in polo žaj sprejetih oseb, pošteno 
obravnavo oseb drugih državljanstev, ki v državi bivajo lega lno, izobraževanje 
in usposabljanje, ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji; 
c) težave skupnega interesa na podro čju vizumov; 
d) podro čje mejnega nadzora, vprašanja o or ganizaciji, usposabljanju, najboljših 
praksah in drugih operativnih ukrepih na ozemlju in, kjer je potrebno, opremi, z zavedanjem o potencialni dvojni rabi take opreme; 
e) ustanovitev u činkovite in varnostne politike proti nezakonitem priseljevanju, 
trgovanju z ljudmi, vklju čno z vprašanji o boju proti tihotapcem in 
preprodajalcem ter z na čini zaščite takih žrtev; 
 
SL 60   SL f) razvoj in izvajanje državnih zako nodaj in praks o osebah, ki potrebujejo 
mednarodno zaš čito, zato da bi upoštevali dolo čbe, ki jih uporabljajo 
mednarodni instrumenti; 
g) vrnitev, pod humanimi in dostojans tvenimi pogoji, ose b, ki nezakonito 
prebivajo, vklju čno s spodbujanjem prostovo ljne vrnitve in ponovnega 
sprejetja takih oseb v skladu z odstavkom 3. 
3. Pogodbenici se v okviru sodelovanja za prepre čitev in nadzor nelegalnih preseljevanj 
dogovorita, da bosta ponovno prevzeli nelega lne preseljevalce:  V ta namen: 
Sirija bo ponovno prevzela vse svoje državljane, ki so nezakonito prisotni na ozemlju 
države članice Evropske unije, na zahtevo sle dnje in brez nadaljnjih formalnosti, po 
izvršitvi potrebnih pos topkov za prepoznavanje;  
vsaka država članica Evropske unije bo ponovno prevzela  vse svoje državljane, ki so 
nezakonito prisotni na ozemlju države članice Sirije, na zahtevo slednje in brez 
nadaljnjih formalnosti, po izvršitv i potrebnih postopkov za prepoznavanje.  
Države članice Evropske unije in Si rija bodo svojim državljanom zagotovile tudi ustrezne 
osebne dokumente in bodo nanje razširile upravne zmogljivosti, potrebne za take namene. 
Pogodbenici se dogovorita, da bosta na  zahtevo in takoj, ko bo to mogo če, sklenili sporazum, 
ki ureja posebne obveznosti ponovnega sprejema za države članice Evropske unije in Sirije,  
vključno s ponovnim sprejemom državljanov drugih  držav in oseb brez državljanstva. 
Izraz „pogodbenici“ pomeni v ta  namen Skupnost, njene države članice in Sirijo. 
Člen 116 
Pranje denarja  
1. Pogodbenici se strinjat a, da si je treba mo čno prizadevati in sodelovati, zato da se na 
splošno prepre či uporaba njunih finan čnih sistemov za pranje prihodkov iz 
kriminalnih dejavnosti in kaznivih dejanj , povezanih s prepovedanimi drogami in 
psihotropnimi snovmi. 
2. Sodelovanje na tem podro čju vključuje upravno in tehni čno pomoč za razvijanje 
izvajanja uredb in u činkovitega delovanja mehanizmov za boj proti pranju denarja v 
skladu s sprejetimi mednarodnimi standardi, vklju čno s priporo čili Projektne skupine 
za finančno ukrepanje (FATF). 
Člen 117 
Sodelovanje na podro čju prepovedanih drog  
1. Pogodbenici zagotavljata v okvirih svojih  pristojnosti usklajen pristop z u činkovito 
koordinacijo med pristojnim i oblastmi, tudi na podro čjih zdravstva, pravosodja in 
notranjih zadev, zato da bi zmanjšal i dobavo, trgovanje in  povpraševanje po 
 
SL 61   SL prepovedanih drogah, pa tudi zato da bi dosegli bolj u činkovito prepre čevanje 
prepovedane preprodaje kemi čnih sestavin. 
2. Pogodbenici se dogovorita o na činih sodelovanja za dos ego teh ciljev. Dejanja 
morajo temeljiti na skupno dogovorjenih na čelih v skladu z ustreznimi 
mednarodnimi konvencijami, s politi čnimi deklaracijami in s posebno deklaracijo o 
smernicah za zmanjševanje povpraševanja po mamilih, ki jo je leta 1998 na posebnem zasedanju sprejela generala skupš čina Združenih narodov. 
3. Sodelovanje med pogodbenicama zajema tehni čno in upravno pomo č, zlasti na 
naslednjih podro čjih: sestavljanje nacionalne zakonodaje in politik; ustanovitev 
nacionalnih institutov in informacijskih centrov; usposabljanja osebja, raziskave v 
zvezi z drogami; ter prepre čevanje zlorabe predhodnih sestavin, uporabljenih za 
proizvodnjo prepovednih drog in psi hotropnih snovi. Pogodbenici se lahko 
dogovorita, da se v sodelovanje vklju čijo tudi druga podro čja. 
Člen 118 
Sodelovanje na podro čju organiziranega kriminala
 
1. Pogodbenici se strinjata, da  bosta sodelovali pri prepre čevanju organiziranega 
kriminala in boju proti or ganiziranemu kriminalu, zl asti na naslednjih podro čjih: 
trgovina z ljudmi; ponarejanj e dokumentov; spolno izkoriš čanje; korupcija; 
ponarejanje finan čnih dokumentov; nezakonit promet  prepovedanih, ponarejenih ali 
piratskih izdelkov ter nezakoni tih transakcij v zvezi z industrijsko zavrnitvijo ali 
radioaktivnimi materiali; promet s strelnim orožjem in z eksplozivom; ra čunalniški 
kriminal; ukradeni avtomobili. 
2. Pogodbenici tesno sodelujeta za oblikova nje primernih mehanizmov in standardov. 
3. Tehni čno in upravno sodelova nje na tem podro čju vključuje usposabljanje in 
povečanje učinkovitosti organov in struktur, odgovor nih za boj proti kriminalu in 
preprečevanje le-tega ter pripra vljanje ukrepov za prepre čevanje kriminala. 
NASLOV IX 
SODELOVANJE NA PODRO ČJU BOJA PROTI TERORIZMU 
Člen 119 
Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri prepre čevanju in zaustavitvi terorizma v 
skladu z mednarodnimi konvencijami, pomembni mi resolucijami ZN in njihovo zakonodajo 
in uredbami. Sodelujeta predvsem: 
1. v okviru popolnega izvaja nja Resolucije št. 1373 Varnostnega sveta Združenih 
narodov in drugih ustreznih resolucij Združenih narodov, mednarodnih konvencij in 
instrumentov; 
 
SL 62   SL 2. prek izmenjave informacij o teroristi čnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v 
skladu z mednarodnim in notranjim pravom; 
3. prek izmenjave mnenj o sredstvih in me todah, ki se uporabljajo za boj proti 
terorizmu, vklju čno s tehni čnimi podro čji in z usposabljanjem, in prek izmenjave 
izkušenj v zvezi s prepre čevanjem terorizma. 
NASLOV X 
FINANČNO SODELOVANJE 
Člen 120 
Da bi dosegli cilje tega sporazuma in za podp oro Siriji pri izvajanj u reform, potrebnih za 
upoštevanje vseh prednosti teh novih okvirov, se bo finan čno sodelovanje za Sirijo izvajalo v 
skladu s primernimi finan čnimi postopki in viri Skupnosti. 
Ti postopki se sklenejo s strani obeh pogodbenic z uporabo na jbolj primernih instrumentov. 
Poleg podro čij iz naslovov VI in VIII Sporazuma se finan čno sodelovanje osredoto či na: 
a) spodbujanje reform za posodabl janje gospodarstva in upravljanja; 
b) posodabljanje gospodarske infrastrukture; c) spodbujanje zasebnih naložb in deja vnosti za ustvarjanje delovnih mest; 
d) odzivanje na gospodarske posledice postopne uvedbe obmo čja proste trgovine, zlasti 
z nadgradnjo in prestrukturiranjem industrije; 
e) spremljanje politik, izve denih v socialnem sektorju. 
Člen 121 
Skupnost preu či v okviru obstoje čih finančnih instrumentov Skupnosti, ki so namenjeni 
podpori programov strukturnega prilagajanja v sredozemskih državah, in v tesnem 
sodelovanju s sirskimi organi in drugimi darovalci, zlasti  z drugimi mednarodnimi finan čnimi 
institucijami, ustrezne na čine za podporo struktur nih politik, ki jih izvaja Sirija za ponovno 
vzpostavitev finan čnega ravnovesja v vseh svojih klju čnih finan čnih agregatih in za 
vzpostavitev takšnega gospodarskega okolja, ki vodi v ve čjo rast in obenem pospešuje 
socialno blaginjo prebivalcev. 
Člen 122 
Da bi zagotovili sprejetje koordiniran ega pristopa za kakršne koli nenavadne 
makroekonomske in finan čne težave, ki se lahko pojavij o kot rezultat izvajanja tega 
sporazuma, vzpostavita pogodbenici reden gospodarski  dialog iz naslova VI, zato da namenijo 
posebno pozornosto za spremljanju trgovanja in finan čnih trendov v odnosih med Skupnostjo 
in Sirijo. 
 
SL 63   SL NASLOV XI 
INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 123 
Ustanovi se Pridružitveni svet, ki  se na ministrski ravni sre čuje enkrat letno in, kadar to 
zahtevajo okoliš čine, na pobudo njegovega predsednika ter v skladu s pogoji iz njegovega 
poslovnika. 
Pregleda napredek pri izvajanju tega sporazuma , in pri podpori sirski reformi in razvojnim 
prizadevanjem. Preverja vsa pomembnejša vp rašanja v okviru tega  Sporazuma in vsa 
preostala dvostranska ali mednarodna vpraš anja, ki so v obojestranskem interesu. 
Člen 124 
1. Pridružitveni svet sestavljajo člani Sveta Evropske unije in člani Evropske komisije 
na eni strani ter člani sirske vlade na drugi strani. 
2. Člani Pridružitvenega svet a lahko v skladu s pogoji, opredeljenimi v poslovniku 
Pridružitvenega sveta, imenujejo svoje predstavnike. 
3. Pridružitveni svet sprejme svoj poslovnik. 
4. Pridružitvenemu svetu v skladu z dolo čbami njegovega poslovnika izmeni čno 
predsedujeta član Sveta Evropske unije in član Vlade Sirije. 
Člen 125 
1. V namen doseganja ciljev tega sporazuma je Pridružitveni svet pooblaš čen za 
sprejemanje odlo čitev tega sporazuma v primerih, predvidenih v tem sporazumu. 
2. Sprejete odlo čitve so zavezujo če za pogodbenici, ki sprejm eta ukrepe, potrebne za 
njihovo izvrševanje. Pridružitveni svet  lahko daje tudi ustrezna priporo čila. 
3. Odlo čitve in priporo čila oblikuje z dogovorom med pogodbenicama. 
Člen 126 
1. Na podlagi pooblastil Sveta se ustanovi Pr idružitveni odbor, ki je pristojen za 
izvrševanje tega sporazuma. 
2. Pridružitveni svet lahko svoja pooblastila v cel oti ali deloma prenese na Pridružitveni 
odbor. 
 
SL 64   SL Člen 127 
1. Pridružitveni odbor, ki se sre čuje na ravni uslužbencev, sestavljajo predstavniki 
članov Sveta Evropske unije in člani Komisije Evropskih skupnosti na eni strani ter 
predstavniki Vlade Sirije na drugi strani. 
2. Pridružitveni odbor dolo či svoj poslovnik. 
3. Odboru izmeni čno predsedujeta predstavnik Evropske  komisije in predstavnik Vlade 
Sirije. 
Člen 128 
1. Pridružitveni odbor je pooblaš čen za sprejemanje odlo čitev za upravljanje 
Sporazuma, prav tako kot na podro čjih, kjer mu takšno pooblastilo podeli Svet. 
2. Odlo čitve oblikuje na podlagi dogovora s pogodbenicama. Sprejete odlo čitve so 
zavezujoče za pogodbenici, ki sprejmeta potrebne  ukrepe za njihovo izvrševanje. 
Člen 129 
Pridružitveni svet bo ustanovil delovno skupino ali organ, potreben za izvajanje Sporazuma, 
ne kasneje kot šest mesecev po za četku uporabe naslovov II do V pa ustanovi organ iz 
naslova V, poglavje II, člen 76. 
Člen 130 
Pridružitveni svet bo spreje l ustrezne ukrepe za olajšanje sodelovanja in stikov med 
Evropskim parlamentom in Ljudsko skupš čino Sirije. 
Člen 131 
Vsaka pogodbenica lahko naslovi vprašanja o r azlagi in uporabi tega sporazuma na 
Pridružitveni svet, razen za zadeve iz naslova V v zvezi z reševanjem trgovinskih sporov za 
naslova II do IV. 
Člen 132 
Nobena dolo čba tega sporazuma ne prepre čuje pogodbenici, da sprejme katere koli ukrepe: 
a) za katere meni, da so potrebni za prepre čevanje razkrivanja podatkov, ki so v 
nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi; 
b) ki se nanašajo na proizvodnjo orožja ali trgovino z njim, tr govino s strelivom ali z 
vojaškim materialom ali na raziskave, razvoj ali proizvodnjo, ki so nujni za 
obrambne namene, pod pogojem, da taki ukr epi ne škodujejo pogojem konkurence za 
izdelke, ki se ne uporabljaj o za posebne vojaške namene; 
 
SL 65   SL c) za katere meni, da so bistveni za nje no lastno varnost ob hudih notranjih nemirih, ki 
kalijo javni red in mir, v primeru vojne ali ve čjih mednarodnih napetosti, ki pomenijo 
vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obv eznosti, ki jih je prevzela za namene 
ohranjanja miru in mednarodne varnosti. 
Člen 133 
Na podro čjih iz tega sporazuma in brez pos eganja v kakršne koli posebne dolo čbe, ki jih ta 
vsebuje: 
a) dogovori, ki jih Sirija uporablja v razmerju do Skupnosti, ne smejo povzro čiti 
diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani ali njihovimi 
gospodarskimi družbami ali podjetji; 
b) dogovori, ki jih uporablja Skupnos t v zvezi s Sirijo, ne povzro čajo diskriminacije 
med sirskimi državljani ali sirskimi gospodarskimi družbami ali podjetji. 
Člen 134 
Nič v tem sporazumu, v zvezi z neposrednim obdav čenjem, ne povzro či: 
a) razširitve fiskalnih ugodnos ti, ki jih katera koli od pogodbe nic priznava po kakršnem 
koli mednarodnem sporazumu ali ur editvi, ki je zanjo zavezujo č; 
b) prepre čitve sprejetja ali uporabe ka kršnega koli ukrepa za prepre čevanje izogibanja 
davkom ali dav čnim utajam s strani katere koli pogodbenice; 
c) nasprotovanja pravici pogodbeni c, da uporabljata ustrezne dolo čbe svoje dav čne 
zakonodaje za davkopla čevalce, ki glede na svoje prebivališ če niso v enakih 
položajih. 
Člen 135 
1. Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih 
obveznosti iz tega sporazuma. Posk rbita, da se dosežejo cilji, dolo čeni s tem 
sporazumom. 
2. Če katera od pogodbenic meni, da druga pogodbe nica ni izpolnila kake obveznosti iz 
Sporazuma, lahko ustrezno ukrepa. Preden to stori, razen v primerih posebne nujnosti, predloži Pridružitvenemu svet u vse ustrezne informacije, potrebne za 
temeljito preu čitev položaja, zato da najde rešitev, ki je sprejemljiva za pogodbenici. 
Pri izbiri ukrepov je treba dati prednos t tistim, ki kar najmanj ovirajo uresni čevanje 
Sporazuma. O teh ukrepih je treba na zahtevo druge pogodbenice takoj obvestiti Pridružitveni svet, ki se o njih posvetuje. 
 
SL 66   SL Člen 136 
Približevanje zakonodaje  
Pogodbenici si prizadevata za približevanje svojih zakonodaj za lažje izvajanje tega 
sporazuma. 
Člen 137 
Protokoli 1 do 8 Priloge I do VIII so sestavni del tega sporazuma. 
Izjave in izmenjave pisem so v Sklepni listin i, ki je prav tako se stavni del Sporazuma. 
Člen 138 
Za namene tega sporazuma pomeni izraz „pog odbenici“ na eni strani Sirijo in Skupnost ali 
njene države članice ali Skupnost in države članice, v skladu z njihovi mi pooblastili, na drugi 
strani. 
Člen 139 
Ta sporazum se sklepa za nedolo čen čas. 
Vsaka pogodbenica lahko Sporazum enostrans ko odpove z notifikacijo drugi pogodbenici. 
Sporazum preneha veljati šest mesecev po dne vu prejetja takšnega uradnega obvestila. 
Člen 140 
Ta sporazum se na eni strani uporablja na ozemlju, na katerem se uporabljajo Pogodbe o 
ustanovitvi Evropske skupnosti, v skladu s pogoji, dolo čenimi v navedenih pogodbah, ter na 
drugi strani na ozemlju Sirije. 
Člen 141 
Ta Protokol, ki je sestavljen v dveh  izvirnikih v ar abskem, španskem, češkem, danskem, 
nemškem, estonskem, grškem, angleškem, italijanskem, latvijskem, litvanskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugals kem, slovaškem, slovenskem, finskem in 
švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil en ako verodostojno, se deponira pri 
Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije. 
Člen 142 
1. Ta sporazum odobrita pogodbenici v skla du s svojimi postopki. Ta sporazum za čne 
veljati prvi dan drugega me seca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, 
da so kon čani postopki, navedeni v tem odstavku. 
 
SL 67   SL 2. Ta sporazum nadomesti z dnem za četka veljavnosti Sporazum med Evropsko 
gospodarsko skupnostjo in Sirijo, ter Spor azum med Evropsko skupnostjo za premog 
in jeklo in Sirijo, podpisan v Bruslju 18. januarja 1977. 
Člen 143 
Začasna uporaba  
1. Ne glede na člen 142 se Skupnost in Sirija strinjata, da bosta uporabljali člene 2, 7 do 
42 (naslov II: Prost pretok blaga), člena 61 in 63 (Pla čila in pretok kapitala), člene 64 
do 73 (Konkurenca, vladna naro čila in druge gospodarske zadeve), člene 74 do 89 
(naslov V: Reševanje sporov), člen 97 (Industrijsko sodelovanje), člen 99 (Standardi, 
tehnični predpisi in postopki ugotavljanja skladnosti), člen 100 (Sodelovanje pri 
pravicah intelektualne, industr ijske in poslovne lastnine), člen 101 (Finan čne 
storitve), člen 102 (Poljedelst vo in ribištvo), člen 107 (Carinsko sodelovanje), člen 
120, člene 132 do 138, člena 140 in 141 (naslov XI: Institucionalne, splošne in 
končne določbe), od prvega dne v tretjem mesec u, ki sledi dnevu, ko sta se Skupnost 
in Sirija medsebojno obvestili o zaklju čku postopkov, potrebnih v ta namen. Uradna 
obvestila se pošljejo generaln emu sekretarju Sveta Evrops ke unije, ki je depozitar 
tega sporazuma. 
2. Svet za sodelovanje, ustanovljen s Sporazumom o sodelovanju med Evropsko 
gospodarsko skupnostjo in Sirsko arabsko republiko, podpisan 18. januarja 1977, smiselno izvaja svoje dolžnosti, dokler ni sta ustanovljena Prid ružitveni svet in 
Pridružitveni odbor iz člena XI Pridružitvenega sporazuma. 
Med začasno uporabo zgoraj omenjenih členov se, kjer je primerno, sklicevanje na 
„Pridružitveni sklep“ in „P ridružitveni odbor“ sest avi kot sklic na sodelovanje Sveta 
in njegovih odborov. 
3. Če pogodbenici pred za četkom veljavnosti tega sporazuma uporabita kakšno njegovo 
določbo, se razume, da se sleherno sklicevanje na takšno dolo čbo do datuma za četka 
veljavnosti tega sporazuma nanaša na datum, za katerega sta se pogodbenici 
sporazumeli o za četku uporabe navedene dolo čbe v skladu z odstavkom 1. 
 
SL 68   SL Skupna izjava o celotnem Sporazumu  
Pogodbenici, med razvijanjem svojih odnosov na  podlagi tega sporazuma, poudarjata svoje 
upoštevanje na čel in ciljev Ustanovne listine združenih  narodov in se strinjata, da bosta 
skupaj sodelovali pr i doseganju pravi čnega in celovitega miru na Bližnjem vzhodu v skladu z 
obsegom pristojnosti iz Madrida in Varnostn ega sveta Združenih na rodov, resolucij 242 in 
338, in pri prispevanj u k oblikovanju obmo čja, ki je brez orožja za množi čno uničenje, 
jedrskega, biološkega in kemi čnega orožja, ter pri ustvarjanj u stabilne in uspešne regije. 
Deklaracija Evropske skupno sti, ki se nanaša na člen 64  
Skupnost izjavlja, da bo v okviru člena 64(1) ocenjevala vsako ra vnanje, ki je v nasprotju s 
tem členom, na podlagi meril, ki izhajajo iz pravil iz členov 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi 
Evropske skupnost, vklju čno s sekundarno zakonodajo. 
Skupna izjava o členu 64  
Pogodbenici priznavata, da na črtuje Sirija sestaviti svojo lastno zakonodajo o konkurenci. 
Sirija upošteva med sestavljanjem zakonodaje, pr avila o konkurenci, ki so se razvila znotraj 
Evropske unije. Izvajanje upravnih metod sodelovanja iz člena 64(2) je pogojeno z za četkom 
veljavnosti sirskega zakona o konkurenci in opravljanjem dolžnosti organov, odgovornih za 
njegovo izvajanje. 
Izjava Evropske komisije in Sveta Evropske unije v zvezi s členom o sodelovanju na 
področju preseljevanja, ( člen 115)  
Člen 115 se bo, brez poseganja v notranjo delitev pristojnosti med Evropsko skupnostjo in 
njenimi državami članicami, zavzemal za sklenite v sporazumov o ponovnem prevzemu. 
Skupna izjava v zvezi s sodelovanjem na podro čju preseljevanja ( člen 115 (f))  
Pogodbenici se strinjata, da pri izvajanju člena 115 (f) naslova VIII zagotovita spoštovanje 
načela „nevra čanja“, brez poseganja v dolo čbe Resolucije Generalne skupš čine Združenih 
narodov 194 (1948). 
Skupna izjava o členu 113  
Pogodbenici izjavita, da bosta posebno pozornost namenili zaš čiti, ohranitvi in obnovi 
arheoloških spomenikov in drugih znamenitosti. 
Pogodbenici se strinjata, da bosta  sodelovali pri zagotavljanju vra čanja arheoloških 
artefaktov, povezanih s sirsko kulturno dediš čino, ki so bili nezakonito odstranjeni iz zadevne 
države, z Mednarodno konvencijo o sredstvih prepovedi in zaš čiti nezakonitega uvoza, izvoza 
in prenosa lastništva ku lturne dobrine (UNESCO 1970). 
 
SL 69   SL Skupna izjava v zvezi s splošn im sistemom preferencialov ES  
Preference, odobrene s tem sporazumom vklju čujejo preference, odobrene s splošnim 
sistemom preferencialov (GSP) Evropske skupnosti, pa tudi z Uredbo Sveta (ES) št. 
2501/2001 z dne 10. decembra 2001 o uporabi shem splošnih tarifnih preferencialov za obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004, ki je bilo podaljšano leta 2005 z Uredbo 
Sveta (ES) št. 2211/2003 z dne 15. decembra 2003. Evropska skupnost bo posledi čno bo 
pravočasno sprejela primerne ukrepe za odstranit ev Sirije s seznama SSP držav upravi čenk. 
 
SL 70   SL SEZNAM PROTOKOLOV IN PRILOG 
Protokol 1: Dogovori, ki se uporabljajo za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz 
Sirije v Skupnost. 
Protokol 2: Dogovori, ki se uporabljajo za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz 
Skupnosti v Sirijo. 
Protokol 3: Dogovori, ki se uporabljajo za uvoz ribiških proizvodov s poreklom iz 
Sirije v Skupnost. 
Protokol 4: Dogovori, ki se uporabljajo za uvoz ribiških proizvodov s poreklom iz 
Skupnosti v Sirijo. 
Protokol 5: Ureditve, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode. 
 
Protokol 6: Opredelitev pojma „izdelki s poreklom“ in na činov upravnega 
sodelovanja. 
Protokol 7: Medsebojna pomo č med upravnimi organi pri carinskih zadevah. 
Protokol 8: Seznam proizvodov iz člena 13.7. 
Priloga I: Sirski tarifni program iz člena 9.3. 
Priloga II: Seznam proizvodov iz členov 11 in 16. 
Priloga III: Seznam pridržkov Skupnosti iz člena 43.1.b (Pravica do ustanavljanja). 
Priloga IV: Sirski seznam pridržkov iz člena 43.2.a (Pravica do ustanavljanja). 
Priloga V: Na čini sodelovanja iz člena 64.2 (Konkurenca). 
Priloga VI: Pravice intelektualne, industrijske in poslovna lastnine. 
Priloga VII: Vladna naro čila: poslovnik, seznam naro čnikov in drugi dokumenti. 
Priloga VIII: Reševanje sporov (naslov V): Poslovnik in kodeks poslovanja. 
 
SL 71   SL FINANCIAL STATEMENT (fichefin/04/32780) 
 DATE: 25/10/2004 
1. BUDGET HEADING: 
Chapter 10 – Agricultural Duties APPROPRIATIONS: 
Budget 2004: € 858,975 million 
2. TITLE: 
Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Community and its Member States of the one part, and the Sy rian Arab Republic of the other part 
3. LEGAL BASIS: 
Article 310 of the Treaty, in conjunction with Article 300 (2) and Article 300 (3) 
4. AIMS: 
To establish an association between the Community and the Syrian Arab Republic 
5. FINANCIAL IMPLICATIONS 12 MONTH 
PERIOD 
 
 
(EUR million) CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
2004 
(EUR million) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
2005 
(EUR million) 
5.0 EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTIONS) - NATIONAL AUTHORITIES 
- OTHER 0,024 - 0,024 
5.1 REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC  (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) - NATIONAL -1.336 - -1.336 
  2006 2007 2208  
5.0.1 ESTIMATED EXPENDITURE 0,024 0,024 0,024    
5.1.1 ESTIMATED REVENUE -1.336 -1.336 -1.336 […] 
5.2 METHOD OF CALCULATION: 
Expenditure: 12 man-missions per year x €2000 per mission Revenue: 
Revenue loss is based on current trade levels, and is estimated at an annual € 11.000 for processed 
agricultural products and at € 1,77 million for agricultural products. This amount will not be affected by increases in trade volumes within the tariff quotas, since this is unlikely to exceed quota levels in the coming few years. The amount is reduced by 25% for collection costs. 
6.0 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE 
RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET?  
YES  
6.1 CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF 
THE CURRENT BUDGET?  
YES 
6.2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? NO 
6.3 WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? NO 
OBSERVATIONS: The yearly gross loss in own resources in 2005 and later is estimated at € 1,781 million (before deduction of 25% for collection costs) yearly.