[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.10.2007

COM(2007) 641 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o nadaljnjem razvoju odnosov med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki [SEC(2007) 1415]

1. UVOD

V zadnjih letih sta vlada in civilna družba Zelenortskih otokov večkrat izrazili željo, da bi se odnosi med Zelenortskimi otoki in Evropsko unijo razvili v „posebno partnerstvo“.

Zelenortski otoki vse izraziteje poudarjajo željo po zbliževanju z Evropsko unijo, še zlasti z njenimi najbolj oddaljenimi regijami v severnem Atlantiku. Skupaj z evropskimi Azori, Madeiro in Kanarskimi otoki sestavljajo skupino, ki se imenuje Makaronezija, kjer so se že od nedavno tkale in dopolnjevale zgodovinske, kulturne ter jezikovne vezi, ki še danes zaznamujejo njihove medsebojne odnose in sodelovanje.

Ta povezanost je rezultat starodavne in nedavne zgodovine Zelenortskih otokov in Evrope, ki jo zaznamujejo tesne človeške in kulturne vezi ter skupna izkušnja poglavitnih dogodkov in močne skupne družbenopolitične vrednote. Družba Zelenortskih otokov je nastala ravno s stkanjem neločljivih zgodovinskih, človeških, verskih, jezikovnih in kulturnih vezi z Evropo. Pravzaprav družba Zelenortskih otokov izhaja iz združitve evropskih in afriških ljudstev ter iz dialoga med njihovimi lastnimi kulturami. Država se zavzema za demokracijo, varstvo človekovih pravic, odgovorno politično in gospodarsko vodenje države ter jamstva, ki jih zagotavlja pravna država, uveljavljena na Zelenortskih otokih. Prav tako si prizadeva za spodbujanje miru, varnosti, boja proti terorizmu in kriminalu. Zelenortskim otokom je torej vloga mostu med Afriko, Evropo in Ameriko kot prirojena ter predstavlja ključni dejavnik, v okviru katerega Evropo in Zelenortske otoke družijo skupni interesi in izzivi.

Zbliževanje Zelenortskih otokov in Evropske unije je namenjeno predvsem k okrepitvi odnosov in povečanju stopnje povezovanja med najbolj oddaljenimi regijami in to državo. Poleg tega imajo Zelenortski otoki in Evropska unija več skupnih strateških prednostnih nalog, zlasti v okviru nekaterih varnostnih vprašanj, kot je na primer boj proti nezakonitemu prometu (med drugim preprodaji drog in nezakonitemu priseljevanju). Pričakovati je, da se bo partnerstvo med Zelenortskimi otoki in Evropo na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja še okrepilo. Geografski položaj državi omogoča, da lahko veliko prispeva k boju proti nezakoniti trgovini in svojo odprtost glede zagotavljanja varnosti predstavlja kot enega svojih glavnih adutov v prizadevanjih za zbliževanje z Evropsko unijo.

Posebno partnerstvo je namenjeno okrepitvi sodelovanja in zbliževanja politik obeh strani, kar bo omogočilo vključitev skupnih interesov v tradicionalni odnos med donatorjem in upravičencem.

2. „POSEBNO PARTNERSTVO“ MED EU IN ZELENORTSKIMI OTOKI

Posebno partnerstvo je politični pristop, ki presega zgolj odnos med donatorjem in upravičencem, ampak izpolnjuje še druge skupne interese, povezane z varnostjo in razvojem. Umeščeno je v okvir izvajanja Sporazuma iz Cotonouja z namenom izkoristiti vse vidike Sporazuma pri opredelitvi novega modela sodelovanja med EU in Zelenortskimi otoki.

Posebno partnerstvo med EU in Zelenortskimi otoki nikakor ne more biti alternativa Sporazumu iz Cotonouja, nasprotno, njegov namen je poglobiti in razširiti obstoječe sodelovanje med obema stranema.

Zelenortski otoki si želijo preseči dosedanje odnose in doseči bistveno poglobljeno sodelovanje. Prednost dajejo zbliževanju z najbolj oddaljenimi regijami in dostopu Zelenortskih otokov na notranji trg. V tem smislu in upoštevajoč nova tveganja, ki predstavljajo nove skupne izzive, je predvideno, da bodo Zelenortski otoki postopoma vključeni v nekatere politike in programe EU, še zlasti na področjih, določenih v akcijskem načrtu.

3. PRISTOP POSEBNEGA PARTNERSTVA MED EU IN ZELENORTSKIMI OTOKI

Sprejeti pristop je inovativen, pragmatičen, postopen in usmerjen k dopolnjevanju, sestavljajo pa ga ti ključni elementi:

4. Politični pristop: namen posebnega partnerstva je okrepiti odprt, ustvarjalen in pragmatičen dialog, na podlagi katerega bi se oblikovali konkretni ukrepi, ki sestavljajo bistvo posebnega partnerstva.

Celotni strateški okvir posebnega partnerstva bo predvidoma določen v akcijskem načrtu , ki bo obsegal prednostne naloge razvojnega procesa posebnega partnerstva in vključeval tradicionalne instrumente sodelovanja, ki jih zajema Sporazum iz Cotonouja.

5. Pristop dopolnjevanja: posebno partnerstvo bo raziskalo oblike sodelovanja, ki bi dopolnile in okrepile tradicionalne ukrepe, ki so se do zdaj uporabljali v okviru Sporazuma iz Cotonouja. Dokument o državni strategiji in nacionalni okvirni program v okviru 10. ERS bosta odražala „pristop posebnega partnerstva“. Posebno partnerstvo bodo podpirali še drugi instrumenti, kot na primer ESRR v okviru sodelovanja z najbolj oddaljenimi regijami, tematske proračunske postavke, druge proračunske postavke, ki jih upravlja Komisija in partnerstvo EU-Afrika za infrastrukturo.

6. Postopni pristop: prednost bo imelo spodbujanje postopnega procesa, vrste novih, konkretnih ukrepov, ki bodo dopolnjevali obstoječe sodelovanje v boju proti revščini. Ti ukrepi bodo poglobili odnose med EU in Zelenortskimi otoki. Akcijski načrt bo prožen in prilagodljiv, tako da ga bo mogoče sproti prilagajati razvoju države in njenih odnosov z Evropsko unijo in tretjimi državami.

7. Pristop, zasnovan na načelih odgovornega vodenja države: visoka kakovost upravljanja, ki jo dosegajo Zelenortski otoki, je osnova posebnega partnerstva. Nadaljnji napredek na tem področju je eden od stebrov partnerstva, v skladu s prednostjo, ki jo Evropska unija in Zelenortski otoki posvečajo področju vodenja države.

8. Pristop regionalnega združevanja: vloga posebnega partnerstva bo, upoštevajoč posebne značilnosti Zelenortskih otokov, spodbujati njihovo nagibanje k zbliževanju z najbolj oddaljenimi regijami in preostalo EU ter hkrati krepiti njihove odnose z zahodnoafriško podregijo in znotraj ECOWAS (Gospodarska skupnost držav zahodne Afrike).

9. Pristop zbliževanja z evropskimi predpisi in standardi : učinek tega bo postopno zbliževanje z EU in še posebej z najbolj oddaljenimi regijami ter razvoj primerjalnih prednosti države.

10. NOVE MOŽNOSTI PARTNERSTVA

Posebno partnerstvo omogoča naslednje nove možnosti:

- povečanje obsega in intenzivnosti političnega sodelovanja,

- poglobitev gospodarskih in trgovinskih odnosov, ki se bodo postopoma razširili tako, da bodo zagotavljali ugodne pogoje za razvoj zasebnega gospodarskega sektorja ter rast naložb in izvoza,

- zbliževanje zakonodaje ter gospodarskih in tehničnih standardov Zelenortskih otokov in EU, ki bo povzročilo medsebojno odprtje gospodarstev obeh strani, še zlasti nadaljnje zmanjševanje trgovinskih ovir, tudi med državami regije, skupaj z nadgradnjo gospodarstva in večanjem konkurenčnosti,

- možnost preseganja dosedanjega obsega odnosov, da bi bilo doseženo močno poglobljeno sodelovanje, s prednostjo zbliževanju z najbolj oddaljenimi regijami, z zagotavljanjem dostopa Zelenortskih otokov na notranji trg ter možnosti za postopno vključevanje v nekatere politike in programe EU, zlasti na področjih, ki jih zajem akcijski načrt,

- okrepitev pravosodnega in upravnega sodelovanja,

- sistematično ustvarjanje skupnih informacijskih omrežij in podatkovnih zbirk; spodbujanje izmenjav in pobratenj za zbliževanje zakonov, predpisov, standardov in praks Zelenortskih otokov pravnemu redu Skupnosti na vseh področjih, ki jih zajema akcijski načrt.

- ZGRADBA AKCIJSKEGA NAČRTA POSEBNEGA PARTNERSTVA

Akcijski načrt posebnega partnerstva gradi na naslednjih šestih stebrih:

11. Odgovorno vodenje države

Program bo slonel na politikah upravljanja, ki jih uporablja vlada, in bo med drugim povezan s seznamom obveznosti, priloženim zgoraj omenjenemu dokumentu o državni strategiji (točka 3.2).

Pri tem bo posebna pozornost med drugim posvečena utrjevanju in poglabljanju demokracije, pravne države in udeležbe civilne družbe v političnem življenju države. Nadaljevala se bo krepitev političnega dialoga in sodelovanja, še zlasti na področju demokracije in človekovih pravic.

Povečana pozornost bo posvečena pravicam otrok in žensk, vključevanju priseljencev z urejenim statusom in boju proti nasilju v družini. Vlada bo nadaljevala reformo sektorja pravosodja in izvedla nacionalni načrt boja proti korupciji.

Reforma javnih financ bo izvedena skupaj z reformo in okrepitvijo zmogljivosti javne uprave, vključno s področjem statistike. Vlada bo izvedla pobude, namenjene izboljšanju poslovnega okolja, družbenega upravljanja in odgovornega upravljanja naravnih virov.

12. Varnost/stabilnost

Ta steber bo pokrival predvsem naslednja področja: varnost in boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (sodelovanje v boju proti terorizmu, trgovini z ljudmi in tihotapljenju migrantov, nezakoniti preprodaji drog, orožja ter proti pranju denarja) z upoštevanjem spoštovanja človekovih pravic, učinkovito upravljanje migracijskih tokov, vključno z izboljšanjem prispevka diaspor Zelenortskih otokov k razvoju države (vračanje migrantov) in bojem proti nezakonitemu priseljevanju, ter pomorsko varnost.

Pobude v tem stebru je zaradi njihove narave mogoče organizirati samo na čezmejni in regionalni osnovi, še zlasti v okviru posebnega partnerstva z zbliževanjem z najbolj oddaljenimi regijami.

13. Regionalno povezovanje

14. Povezovanje Makaronezije za izboljšanje strukture ter večjo dinamičnost in konkurenčnost na ravni najbolj oddaljenih regij poteka v smeri „širše sosedske“ politike. Zato je treba spodbujati vse ukrepe, ki bi na vseh področjih akcijskega načrta okrepili odnose med najbolj oddaljenimi regijami in Zelenortskimi otoki. Poudarek je predvsem na širšem sodelovanju Zelenortskih otokov v programu nadnacionalnega sodelovanja med Madeiro, Azori in Kanarskimi otoki 2007–2013 ter v mehanizmih posvetovanja in sodelovanja najbolj oddaljenih regij.

15. Na ravni zahodne Afrike:

16. preučitev, skupaj s Komisijo ECOWAS, možnosti upoštevanja posebnih značilnosti Zelenortskih otokov v okviru sporazuma o gospodarskem partnerstvu;

17. vključitev, kolikor je mogoče, Zelenortskih otokov v uporabo sredstev regionalnih okvirnih programov ERS za zahodno Afriko.

Pri tem bo posebna pozornost posvečena razvoju ugodnih pogojev za rast in trajni razvoj, za neposredne tuje naložbe ter razvoj konkurenčnih podjetij in učinkovitejše uprave, na primer z izboljšanjem poslovnega okolja, približevanjem k predpisom in standardom EU, razvojem pogojev varnosti in zaščite, še zlasti v prometnem, komunikacijskem in energetskem sektorju, ter z okrepitvijo nacionalne in regionalne infrastrukture.

18. Zbliževanje tehnologije in standardov

Zbliževanje politiki na področjih tehnologije in standardov, ki so predvidena v akcijskem načrtu, za olajšanje približevanja standardom EU in v podporo primerjalnim prednostim Zelenortskih otokov v njihovem razvoju.

19. Družba znanja

Namen tega stebra je pomagati državi na poti k „družbi znanja“. Prednost daje gospodarskemu, socialnemu in kulturnemu razvoju, zlasti prek izobraževanja, raziskav in prisvajanja/razvoja informacijskih orodij (Zelenortski otoki so dosegli pomembne pridobitve na področju e-uprave ). Ti dejavniki so predvsem pomembni glede na profil države, njeno pomanjkanje tradicionalnih naravnih virov ter na njeno zanašanje na razvoj človeških virov in nematerialnih sredstev, kot je njen geoekonomski položaj.

20. Boj proti revščini in razvoj

Boj proti revščini bo pomagal predvsem uresničiti vladne programe Zelenortskih otokov v okviru strateškega dokumenta vlade za rast in zmanjšanje revščine. Poleg tega bo ta steber tudi bolj splošno podpiral akcijski načrt posebnega partnerstva in zbliževanje z Evropo, ki naj bi ga uresničilo partnerstvo.

Dejavnosti boja proti revščini bodo vključevale področja varstva okolja, na primer varstvo naravnih virov, ohranjanje morskega okolja, vključno z bojem proti onesnaževanju oceanov. Okrepljeno sodelovanje v korist nacionalne ribiške politike, zlasti proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu, bo prispevalo k trajnostnemu upravljanju ribolovnih virov in ohranitvi teh virov v prid lokalnemu prebivalstvu, ki je odvisno od ribolova.

Konkretne ukrepe akcijskega načrta bo mogoče določiti s pomočjo študij, ki jih je treba še opredeliti. Tehnična pomoč, ki je na voljo za njihovo izvedbo je usmerjena k olajšanju postopka. Pri določanju ukrepov je treba upoštevati enakopravnost spolov.

21. FINANCIRANJE AKCIJSKEGA NAČRTA

ERS, vključno s skladi za spodbujanje naložb, ki jih upravlja EIB, bo znatno prispeval k financiranju posebnega partnerstva. V podporo posebnemu partnerstvu bodo uporabljeni tudi drugi instrumenti financiranja, na primer ESRR na področju sodelovanja z najbolj oddaljenimi regijami (Program nadnacionalnega sodelovanja med Madeiro, Azori in Kanarskimi otoki 2007–2013).

Nekatere specifične ukrepe lahko krijejo znanje akcije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti in iz lastnih sredstev EIB v finančnem okviru 2007–2013. Tovrstno financiranje je podvrženo posebnim postopkom in je odvisno od razpoložljivosti sredstev. Ukrepi, ki se financirajo iz splošnega proračuna, vključujejo predvsem programe, financirane z instrumentom razvojnega sodelovanja. Sem spadajo naslednji tematski programi: „vlaganje v ljudi“, „nedržavni akterji za razvoj“, „priseljevanje in azilna politika“, „okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov“ in „varnost živil“. Sem se prav tako uvrščajo ukrepi, ki se financirajo z drugimi instrumenti, kot na primer instrument stabilnosti, instrument spodbujanja spoštovanja človekovih pravic in demokracije ali instrument humanitarne in nujne pomoči.

Tako financiranje krepi lastna sredstva vlade Zelenortskih otokov za izvajanje akcijskega načrta. Države članice Evropske unije bodo pozvane, da prispevajo k financiranju akcijskega načrta.

22. TRAJANJE AKCIJSKEGA NAČRTA

Posebno partnerstvo je proces , za katerega akcijski okvir predstavlja okvir in sredstvo izvedbe. Trajanje akcijskega načrta je predvideno za nedoločen čas. V skladu s skupno dogovorjenimi postopki se bo načrt redno pregledoval.

23. SPREMLJANJE IZVAJANJA POSEBNEGA PARTNERSTVA

Spremljanje izvajanja akcijskega načrta je predvideno v obliki srečanj na politični ravni, ki bodo organizirana tako pogosto, kot bo dogovorjeno, in v obliki letnih srečanj na tehnični ravni, na Zelenortskih otokih ali v Uniji.

EU bo predstavljala trojka.

Na lokalni ravni pa bo redna srečanja spremljanja posebnega partnerstva organizirala medresorska skupina, ki jo bo ustanovila vlada Zelenortskih otokov in ji bo predsedoval minister za zunanje zadeve. Na njih bodo prisotni delegacija ES in diplomatska predstavništva držav članic.