I.UVOD

To je deseto mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu in sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitve naše zaščite in odpornosti proti tem grožnjam.

Evropo so v zadnjih tednih ponovno prizadeli številni teroristični napadi. V pariškem predmestnem kraju Levallois-Perret je 9. avgusta 2017 v vojaško patruljno vozilo zapeljal avtomobil in ranil 6 vojakov. Na ulici Las Ramblas v Barceloni je bilo 17. avgusta 2017 s kombijem ubitih 15 in poškodovanih več kot sto ljudi. V mestu Turku na Finskem je 18. avgusta 2017 moški zabodel deset ljudi, od katerih sta dva umrla. V Bruslju je 25. avgusta 2017 moški z nožem napadel vojake in dva ranil. Na isti dan je pred Buckinghamsko palačo v Londonu moški z mečem napadel policista. Ti napadi so ponovno razkrili, kako pomemben je boj proti nasilnemu ekstremizmu in radikalizaciji ter s kakšnimi izzivi se soočajo države članice pri onemogočanju in preprečevanju takih napadov ter boju proti radikalizaciji, ki jih podžiga.

Pred govorom o stanju v Uniji 2017, v katerem bo predsednik Juncker določil prednostne naloge za naslednjih dvanajst mesecev, to poročilo povzema in pregleduje napredek pri izvajanju prednostnih nalog na področju varnostne unije, napovedanih v govoru o stanju v Uniji 2016 in delovnem programu Komisije za leto 2017 . To poročilo vsebuje tudi najnovejše podatke o izvajanju drugih prednostnih zadev na področju varnosti.

Komisija je v zadnjem letu sprejela odločne ukrepe za okrepitev varnosti na zunanjih mejah, izboljšanje izmenjave informacij, omejitev možnosti delovanja teroristov in preprečevanje radikalizacije. V skladu z evropsko agendo za varnost so bile izvedene vse prednostne naloge, povezane z varnostjo v Uniji za leto 2016. Državam članicam je bila namenjena podpora pri njihovih prizadevanjih za odpravo nevarnosti terorizma, organiziranega kriminala in kibernetske kriminalitete. Vendar je pred nami še veliko dela. Na podlagi dosežkov v zadnjem letu je treba nadaljevati delo v zvezi z reševanjem današnjih varnostnih izzivov, zlasti z razvojem interoperabilnih informacijskih sistemov, preprečevanjem nasilnega ekstremizma in radikalizacije, onemogočanjem virov in načinov financiranja teroristov ter izboljšanjem kibernetske varnosti.

II. NA POTI K UČINKOVITI IN PRAVI VARNOSTNI UNIJI – ENO LETO POZNEJE

1. Povečanje varnosti na zunanji meji

„Svoje meje bomo branili tudi s strogimi kontrolami, ki jih bomo sprejeli do konca leta in izvajali na vseh, ki bodo prečkali meje. Vedno, ko bo kdo vstopil v EU ali izstopil iz nje, bodo zabeleženi čas, kraj in namen. Do novembra bomo predlagali evropski sistem za potovalne informacije – samodejni sistem za določanje, komu se bo dovolilo potovati v Evropo. Tako bomo vedeli, kdo potuje v Evropo, še preden bo prispel.“ Predsednik Komisije Jean-Claude Juncker, Stanje v Uniji 2016

V preteklem letu je bil dosežen občuten napredek pri povečanju varnosti na zunanjih mejah. 7. aprila 2017 je začela veljati revizija Zakonika o schengenskih mejah, ki določa sistematična preverjanja zbirk podatkov za vse potnike, ki prečkajo zunanje meje, vključno z državljani EU . Ti sistematični pregledi bodo pripomogli k opredelitvi tistih potnikov, ki predstavljajo grožnjo za varnost ali je bil za njih izdan nalog za prijetje. Julija 2017 sta Evropski parlament in Svet dosegla politični dogovor o evropskem sistemu vstopa/izstopa, ki ga je Komisija predlagala aprila 2016 . V sistemu bodo zabeleženi podatki o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja EU, zato bo sistem prispeval h krepitvi upravljanja zunanjih meja in notranje varnosti z izboljšanjem kakovosti in učinkovitosti kontrol. Trenutno s sozakonodajalcema poteka delo o predlogu Komisije iz novembra 2016 za vzpostavitev evropskega sistema za obveščanje o potovanjih in njihovo odobritev (ETIAS) . Sistem bo zbiral informacije o osebah, ki nameravajo v EU potovati brez vizuma, da bo mogoče izvajati preverjanja glede nedovoljenih migracij in varnostne preglede ter ugotavljati morebitna tveganja pred prihodom. V skladu s Skupno izjavo o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2017 bo Komisija še naprej sodelovala s sozakonodajalcema, da se dogovor o tem predlogu doseže pred koncem leta . Ker so ti instrumenti odvisni od varnih potnih listin in osebnih dokumentov, si Komisija prav tako prizadeva za izvajanje ukrepov proti goljufijam, povezanim s potnimi listinami in prikazovanjem identitete, določenim v akcijskem načrtu iz decembra 2016 .

2. Izboljšanje izmenjave informacij

„Kolikokrat v preteklih mesecih smo slišali zgodbe o tem, kako so bile informacije v zbirki podatkov ene države, vendar niso nikoli prišle do organov druge države, ki bi z njimi lahko pripomogli k drugačnemu razvoju dogodkov. Varovanje meja pomeni tudi, da je treba dati prednost izmenjavi podatkov in obveščevalnih informacij. Zato bomo okrepili Europol – našo evropsko agencijo, ki pomaga nacionalnim organom kazenskega pregona – tako da mu bomo dali boljši dostop do zbirk podatkov in več virov. Enota za boj proti terorizmu, ki trenutno šteje 60 zaposlenih, ne more nuditi potrebne podpore 24 ur na dan 7 dni v tednu.“ Predsednik Komisije Jean-Claude Juncker, Stanje v Uniji 2016

Onstran zunanjih meja je obramba s pomočjo podatkov naša prva bojna črta. Delo za izboljšanje izmenjave informacij je bila prednostna naloga Komisije v preteklem letu in sprejeti so bili ukrepi za izvajanje sporočila o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost iz aprila 2016 . Prvič, da bi se čim bolj izkoristile prednosti obstoječih informacijskih sistemov, je Komisija decembra 2016 predlagala zakonodajo za okrepitev schengenskega informacijskega sistema (SIS), ki je najuspešnejše orodje kazenskega pregona v EU, okrepila podporo državam članicam za izvajanje direktive EU o evidenci podatkov o potnikih (PNR) , vključno z izvajanjem načrta in dodatnimi sredstvi v višini 70 milijonov EUR, ter sprožila postopke za ugotavljanje kršitev zoper tiste države članice, ki še niso prenesle prümskega okvira za avtomatizirano izmenjavo podatkov o DNK in prstnih odtisih ter podatkov iz registrov vozil. Delo v zvezi z boljšo uporabo obstoječih sistemov prinaša rezultate, kar je videti iz znatnega povečanja števila poizvedb v schengenskem informacijskem sistemu in števila zadetkov na podlagi teh poizvedb.

Drugič, Komisija je sprejela ukrepe, da bi zapolnili vrzeli v arhitekturi EU za upravljanje podatkov. Poleg dela na evropskem sistemu vstopa/izstopa ter omenjenem evropskem sistemu za obveščanje o potovanjih in njihovo odobritev (ETIAS) je Komisija junija 2017 predstavila dodaten zakonodajni predlog , ki naj bi olajšal izmenjavo podatkov iz kazenskih evidenc državljanov tretjih držav v EU prek evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS) . Sistem bo pomagal pri identifikaciji obsojenih državljanov tretjih držav in vseboval podatke o tem, katere države članice imajo informacije o njih. Predlagani ukrepi bodo namenjeni obravnavanju pomembne vrzeli v informacijah in Komisija poziva sozakonodajalca, naj zagotovita hiter napredek pri obravnavi zadevnih zakonodajnih predlogov.

Tretjič, da bi zagotovila, da imajo mejni policisti in uradniki organov kazenskega pregona na voljo potrebne informacije, si Komisija prizadeva za uresničitev interoperabilnosti informacijskih sistemov. Na podlagi ugotovitev strokovne skupine na visoki ravni je Komisija maja 2017 uvedla nov pristop k upravljanju podatkov za meje in varnost, pri katerem so vsi centralizirani informacijski sistemi EU za upravljanje varnosti, meja in migracij interoperabilni, in sicer ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic. Cilj pristopa je hitreje dati na voljo potrebne informacije najbolj obremenjenim policistom, mejnim policistom in uradnikom za priseljevanje ter odpraviti sedanje mrtve kote, ki pomenijo, da so lahko teroristi in drugi storilci kaznivih dejanj zabeleženi v različnih nepovezanih zbirkah podatkov pod različnimi imeni. V okviru tega dela je Komisija junija 2017 predstavila zakonodajni predlog za okrepitev mandata agencije eu-LISA , ki agenciji omogoča zagotovitev tehničnega izvajanja novega pristopa.

Osrednja vloga Europola se je v zadnjem letu še dodatno povečala, zaradi česar je ta agencija za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj prerasla v resnično središče za izmenjavo informacij glede hudih čezmejnih kaznivih dejanjih in terorizma. Nova uredba o Europolu je začela veljati 1. maja 2017 in agenciji zagotavlja orodja za večjo učinkovitost, uspešnost in odgovornost. Novi okvir za obdelavo podatkov zlasti izboljšuje zmogljivost agencije za razvoj analiz kaznivih dejanj v podporo držav članic, trdnejši okvir varovanja podatkov pa zagotavlja neodvisen in učinkovit nadzor nad varstvom podatkov. Nadaljuje se delo za boljšo vključitev zbirk podatkov EU s področja kazenskega pregona v Europolov informacijski sistem, da se zagotovi njihova interoperabilnost. Komisija je predložila predloge za posodobitev Europolovega dostopa do schengenskega informacijskega sistema, krepitev upravljanja Evropskega centra za boj proti terorizmu in čim večje koristi sodelovanja z mednarodnimi partnerji . Komisija spodbuja tudi sodelovanje med skupnostjo organov za kazenski pregon ter obveščevalno skupnostjo , Evropski center za boj proti terorizmu pa je vzpostavil stike s skupino za boj proti terorizmu . Na podlagi temeljite ocene potreb je Europol v letih 2017–2020 prejel 18 dodatnih delovnih mest za izvajanje novih nalog, v proračunu EU za leto 2017 pa je bilo agenciji namenjenih še dodatnih 31 delovnih mest, da se ji omogočijo neprekinjeno zagotavljanje storitev in napotitvene zmogljivosti na terenu, s čimer se je skupno število delovnih mest v Europolu povečalo na 550. Komisija v proračunu EU za leto 2018 predlaga dodatno okrepitev Europola s 16 delovnimi mesti za okrepitev njegovih namenskih centrov , pri čemer bo podpora namenjena njegovi enoti za prijavljanje internetnih vsebin za odstranjevanje terorističnih spletnih vsebin ter prizadevanjem za boj proti spletnim goljufijam. Europol poroča o stalnem povečevanju števila prispevkov v njegove zbirke podatkov. Še vedno pa morajo države članice nujno polno sodelovati pri Evropskem centru za boj proti terorizmu, Europolu zagotavljati vse ustrezne informacije za skupno analizo in prispevati k operativnemu sodelovanju za Europol, da se bo lahko izkoristil celoten potencial in podpora, ki jo lahko zagotovi nacionalnim organom.