SL Uradni list Evropske unije C 352/8

Povzetek Sklepa Komisije

z dne 29. septembra 2010

v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP

(Zadeva COMP/39.315 – ENI)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 6701)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 352/10

Komisija je 29. septembra 2010 sprejela sklep v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1). V skladu s členom 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (2) objavlja imena strank in glavno vsebino sklepa, vključno z morebitnimi naloženimi sankcijami, ob upoštevanju upravičenega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti. Nezaupna različica sklepa je na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_39315

1. UVOD

(1) Ta sklep je naslovljen na družbo ENI SpA (v nadaljnjem besedilu: ENI). ENI je ponudila zaveze, da bi odpravila pomisleke glede konkurence, ki jih je Komisija izrazila v obvestilu o nasprotovanju. S tem sklepom te zaveze postanejo zavezujoče.

2. POSTOPEK

(2) Na zadevo je opozoril nenapovedani inšpekcijski pregled, opravljen 5. maja 2006 v prostorih družbe ENI, njenih odvisnih družb in družb, ki jih ENI nadzoruje. Vse družbe so dejavne na področju prenosa plina v Italijo in iz nje. Komisija je 20. aprila 2007 začela postopek na podlagi Uredbe (ES) št. 1/2003 (3) in člena 2(1) Uredbe (ES) št. 773/2004 (4). Komisija je 6. marca 2009 sprejela obvestilo o nasprotovanju, v katerem je navedla svoje pomisleke glede konkurence (5). O obvestilu o nasprotovanju je bila družba ENI uradno obveščena z dopisom z dne 9. marca 2009. Družba ENI je odgovorila 1. oktobra 2009. Z ugotovitvami iz obvestila o nasprotovanju se ni strinjala. Ustno zaslišanje je potekalo 27. novembra 2009. Družba ENI je 4. februarja 2010 Komisiji poslala zaveze, ki naj bi odpravile pomisleke iz obvestila o nasprotovanju (6). V Uradnem listu Evropske unije je bilo 5. marca 2010 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 objavljeno obvestilo s povzetkom pomislekov Komisije in predlaganih zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim osebam, naj v enem mesecu od objave predložijo svoje pripombe o zavezah (7). Komisija je 27. aprila 2010 družbi ENI sporočila pripombe, ki jih je po objavi obvestila prejela od zainteresiranih tretjih oseb. Družba ENI je 10. maja 2010 poslala nekaj pojasnil v zvezi s pripombami tretjih oseb. Dodatne informacije, ki jih je zahtevala Komisija v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1/2003, je družba ENI predložila 24. maja 2010.

(3) Nato je družba ENI 8. julija 2010 poslala spremenjeno različico zavez, v kateri so bili upoštevani odgovori, dobljeni na podlagi preverjanja tržnega odziva (v nadaljnjem besedilu: končne zaveze).

(4) Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je 9. septembra 2010 izdal pozitivno mnenje (8). Pooblaščenec za zaslišanje je končno poročilo predstavil 13. septembra 2010 (9).

3. POMISLEKI, IZRAŽENI V OBVESTILU O NASPROTOVANJU

(5) Komisija je v obvestilu o nasprotovanju menila, da obstaja možnost, da je družba ENI zlorabila svoj prevladujoči položaj v skladu s členom 102 PDEU. To naj bi storila s sistematično in posredno strategijo zavračanja dobave na svojih mednarodnih plinovodih, po katerih prenaša plin v Italijo, še zlasti na plinovodih TENP (10), Transitgas (11) in TAG (12).

(6) Zaradi sistematične in posredne strategije zavračanja dobave na plinovodih bi lahko imeli konkurenti družbe ENI manj priložnosti za prenos plina v Italijo po njenem mednarodnem omrežju (s kopičenjem zmogljivosti, s ponudbo zmogljivosti na manj privlačen način in s strateško omejitvijo naložb v dodatne zmogljivosti). Onemogočanje dostopa do plinovodov, prek katerih se plin uvaža, bi zato omejilo zmogljivost konkurentov in spodbude za nastanek učinkovite konkurence na podrejenih trgih dobave plina v Italiji. Komisija meni, da je morda družba ENI namerno uporabljala strategijo omejevanja mednarodne prenosne zmogljivosti, da bi omejila uvoz plina s strani tretjih oseb v Italijo in zaščitila svoj dobiček na podrejenih trgih dobave plina. Stališče Komisije je, da naj bi bila v tej zadevi, kakor je opisano v obvestilu o nasprotovanju, ta strategija zavračanja dobave posledica navzkrižja interesov, s katerim se sooča prevladujoči upravljavec, kot je družba ENI, ko hkrati nadzoruje tako prenos kot tudi dobavo plina. Ta praksa bi zato škodila tretjim strankam, ki zakupujejo prenosne zmogljivosti na plinovodih v lasti družbe ENI, konkurenci in nenazadnje končnim strankam na podrejenih dobavnih trgih v Italiji.

4. ZAVEZE

(7) Družba ENI se je zavezala, da bo odprodala svoje deleže v družbah, ki so povezane s prenosom plina po mednarodnih plinovodih (TENP, Transitgas in TAG) (13), primernemu kupcu, ki je neodvisen od družbe ENI in z njo ni povezan ter ne sme zbujati očitnih pomislekov glede konkurence.

(8) Kar zadeva družbo TAG, bo družba ENI odprodala svoje delnice osebi javnega prava, ki jo neposredno ali posredno nadzoruje italijanska vlada (14).

(9) Družba ENI se zavezuje tudi, da od 22. decembra 2009 in do zaključka odprodaje ne bo podaljševala ali obnavljala nobenih pogodb o prenosu oziroma ne bo kot družba, ki opravlja prenos zemeljskega plina, sklepala nobenih novih pogodb o prenosu v svojo korist na plinovodih TAG, TENP in Transitgas, razen v primeru morebitnih bodočih dražb in drugih postopkov podelitve koncesij za prenosno zmogljivost dvosmernega toka na druge trge poleg italijanskega.

(10) Končne zaveze družbe ENI so zadostne, da se učinkovito odpravijo pomisleki glede konkurence iz obvestila o nasprotovanju. Pomisleki so odpravljeni, saj je protikonkurenčno ravnanje družbe ENI izviralo iz njenega interesa, da zaščiti svoje marže pri dobavi, pri čemer je zanemarjala prihodke od prenosa. Če bodo torej deleži v plinovodih odprodani primernim kupcem, ki so neodvisni od družbe ENI in z njo niso povezani ter ne zbujajo očitnih pomislekov glede konkurence, so predlagani korektivni ukrepi zadostni in bo z njimi rešeno to strukturno navzkrižje interesov, ki je posledica vertikalne integracije družbe.

(11) Zaveze v njihovi končni obliki so potrebne tudi, ker noben drug ukrep, s katerim bi se vplivalo na ravnanje družbe, ne bi bil tako učinkovit pri odpravljanju izraženih pomislekov kot odprodaja deležev družbe ENI v upravljavcih prenosnega omrežja. Zaveza družbe ENI, da odproda svoje deleže v mednarodnih plinovodih (TENP, Transitgas in TAG), je strukturni ukrep takšne vrste, kot so predvideni v obvestilu o nasprotovanju. Brez tega strukturnega korektivnega ukrepa ne bi bile odpravljene spodbude za vertikalno integrirano plinsko družbo, da še naprej ravna domnevno protikonkurenčno, kar bi prinašalo tveganje, da domnevna kršitev ne bi bila učinkovito odpravljena.

(12) Zaradi velikega števila strank na podrejenih italijanskih trgih za plin in velike morebitne škode za te stranke je treba te zaveze šteti za zadostne in sorazmerne.

5. SKLEPNA UGOTOVITEV

(13) Komisija v sklepu ugotavlja, da ob upoštevanju ponujenih zavez ni več razlogov za njeno ukrepanje in da bi bilo treba brez poseganja v člen 9(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 postopek v tej zadevi končati.

(1) Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 81 in 82 Pogodbe ES postala člen 101 oziroma člen 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določbe novih členov so vsebinsko enake prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 101 in 102 PDEU razumeti kot sklicevanje na člen 81 oziroma člen 82 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

(2) UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(3) UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(4) UL L 123, 27.4.2004, str. 18.

(5) V skladu s členom 27(1) Uredbe (ES) št. 1/2003 v povezavi s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 773/2004. Obvestilo o nasprotovanju je tudi predhodna ocena v smislu člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003.

(6) V skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003.

(7) UL C 55, 5.3.2010, str. 13.

(8) Glej stran 5 tega uradnega lista.

(9) Glej stran 6 tega uradnega lista.

(10) Plinovoda TENP/Transitgas omogočata uvoz severnoevropskega plina v Italijo prek Nemčije in Švice. Plinovod TENP skupaj nadzorujeta družbi ENI in E.ON. Družba ENI nadzoruje družbo Gas Transport GmbH, ki ima v lasti 49-odstotni kontrolni delež v družbi Trans Europa Naturgas Pipeline GmbH & Co, ta pa ima v lasti in upravlja plinovod TENP. Družba ENI ima izključni nadzor nad upravljavcem prenosnega omrežja Eni Gas Transport Deutschland SpA, ki upravlja plinovod TENP v zvezi s pravicami prenosa, ki jih ima družba ENI (tj. […] % zmogljivosti plinovoda TENP).

(11) Plinovod Transitgas skupaj nadzorujeta družbi ENI in Swissgas. Družba ENI ima v lasti 46 % družbe Transitgas AG. ENI ima tudi izključen nadzor nad upravljavcem prenosnega omrežja, družbo Eni Gas Transport International SA (ENI GTI), ki upravlja Transitgas v tolikšnem delu, za kakršnega ima družba ENI pravice na tem plinovodu (tj. zagotavlja storitve prenosa zemeljskega plina, vključno s trženjem približno […] % prenosne zmogljivosti, za katero ima pravice družba ENI).

(12) Po plinovodu TAG se uvaža plin iz Rusije v Italijo. Družbi ENI in OMV skupaj nadzorujeta upravljavca prenosnega omrežja, družbo Trans Austria Gasleitung GmbH, ki je lastnik vseh pravic do prenosne zmogljivosti za zemeljski plin na plinovodu družbe TAG. Družba ENI je upravičena do približno […] % pravic do obstoječe prenosne zmogljivosti na plinovodu družbe TAG.

(13) Še zlasti se je družba ENI zavezala, da bo odprodala svoj delež v upravljavcih prenosnega omrežja, po potrebi pa tudi v nosilnih družbah, ki imajo v lasti deleže upravljalcev prenosnega omrežja in sredstva.

(14) Komisija meni, da je Cassa Depositi e Prestiti Spa primeren kupec plinovoda TAG.