A.Potreba po ukrepanju

Zakaj? V čem je težava?

Poklicni rak je v EU glavni vzrok smrti, povezanih z delom. Povzroča ga predvsem izpostavljenost rakotvornim snovem, kot je azbest. Azbest je zelo nevarna rakotvorna snov in čeprav se v EU na splošno ne uporablja več , je še vedno prisoten v številnih starejših stavbah. Izpostavljenost azbestu lahko na primer povzroči mezoteliom in pljučnega raka, pri čemer zamik med izpostavljenostjo in prvimi znaki bolezni znaša celo 30 let. Od vseh rakavih obolenj, ki so v državah članicah priznana kot poklicni rak, jih je 78 % povezanih z azbestom .

Tveganje zaradi izpostavljenosti je večinoma povezano z rokovanjem z azbestom in širjenjem azbestnih vlaken med gradbenimi deli, kot sta prenova in rušenje. Hitrost odstranjevanja azbesta se lahko med državami razlikuje glede na starost stavbnega fonda in strategije za obravnavanje azbesta, vse večja potreba po povečanju energijske učinkovitosti pa pomeni, da so delavci v vseh državah članicah vse bolj prizadeti. Ta potreba odraža ambicijo EU, določeno v evropskem zelenem dogovoru, da do leta 2050 postane prva podnebno nevtralna celina. Zato se pričakuje, da se bo izpostavljenost delavcev azbestu pri nadaljnjem izvajanju vala prenove za Evropo povečala v vseh državah EU. Ocenjuje se, da je azbestu izpostavljenih 4,1 do 7,3 milijona delavcev, od katerih jih 97 % dela v gradbenem sektorju.

V EU varstvo delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu ureja Direktiva 2009/148/ES (direktiva o izpostavljenosti azbestu pri delu). V najnovejši poglobljeni oceni direktive o izpostavljenosti azbestu pri delu je bilo ugotovljeno, da je ta še vedno zelo ustrezna in učinkovita. V študiji, ki podpira to oceno, je bilo ugotovljeno, da obstajajo dokazi v podporo znižanju mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost, da bi se povečali ustreznost in učinkovitost direktive o izpostavljenosti azbestu pri delu. Revizijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost podpira tudi najnovejša ocena izvajanja direktiv EU o varnosti in zdravju pri delu, ki zajema obdobje 2013–2017. Poleg tega se je novembra 2021 tristranski Svetovalni odbor za zdravje in varnost pri delu soglasno strinjal, da je treba znižati sedanjo mejno vrednost za poklicno izpostavljenost.

Brez ukrepanja na ravni EU in ob upoštevanju le tistih poklicev, v katerih se trenutno pojavlja izpostavljenosti azbestu, se bo po ocenah v naslednjih 40 letih v EU pojavilo 884 primerov rakavih obolenj, ki jih je mogoče pripisati poklicni izpostavljenosti azbestu. Predvideva se tudi, da bo v istem obdobju zaradi raka, ki ga je mogoče pripisati poklicni izpostavljenosti azbestu, umrlo 707 delavcev. Stroški zdravljenja zaradi teh ocenjenih primerov rakavih obolenj bodo znašali od 228 do 438 milijonov EUR.

Število izpostavljenih delavcev Povzročeni učinki na zdravje Pričakovano št. primerov (2021–2061) Pričakovano št. smrti (2021–2061) Ocenjeni zdravstveni stroški (neto sedanja vrednost) 4 100 000–7 300 000 Pljučni rak

Mezoteliom

Rak na grlu

Rak jajčnikov 884 707 228 milijonov–438 milijonov EUR

Kaj naj bi prinesla ta pobuda?

Glavni splošni cilj te pobude je nadaljnja krepitev pravice delavcev do visoke ravni varovanja zdravja in zagotavljanja varnosti pri delu ter preprečevanje bolezni in smrti zaradi rakavih obolenj, povezanih z delom.

V podporo temu splošnemu cilju si bo ta pobuda prizadevala doseči posebna cilja:

·znižati mejno vrednost za poklicno izpostavljenost v okviru direktive o izpostavljenosti azbestu pri delu z njeno posodobitvijo na podlagi znanstvenega strokovnega znanja in

·doseči enotnejše in boljše varstvo delavcev pred azbestom po vsej EU.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU?

Posodobitev direktive o izpostavljenosti azbestu pri delu, da bodo upoštevani najnovejši razpoložljivi znanstveni dokazi, je učinkovit način za zagotovitev, da se preventivni ukrepi ustrezno posodabljajo v vseh državah članicah.

Revizija mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost v okviru direktive o izpostavljenosti azbestu pri delu ne bo v celoti odpravila razlik med državami članicami, privedla pa bo do večje harmonizacije mejnih vrednosti po vsej EU. Zato revidirana mejna vrednost za poklicno izpostavljenost EU prispeva k bolj usklajenemu in boljšemu varstvu delavcev ter zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za podjetja po vsej EU. Podjetja, ki želijo poslovati v več državah članicah, lahko imajo še naprej koristi od racionaliziranih veljavnih mejnih vrednosti. To lahko privede do prihrankov, saj se lahko v različnih obratih sprejmejo skupne rešitve, namesto da bi bilo treba snovati rešitve za posamezno lokacijo, da bi izpolnjevala različne zahteve glede mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost v več državah članicah.

Ukrepanje na ravni EU bo verjetno zagotovilo pravičnejše pogoje za delavce in nižje stroške zdravstvenega varstva, ki bodo pravično porazdeljeni med državami članicami.

Z revizijo mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost EU državam članicam ne bo več treba opravljati lastnih znanstvenih analiz, kar bo verjetno pomenilo znatne prihranke pri upravnih stroških. Direktivo o izpostavljenosti azbestu pri delu je mogoče spremeniti le z ukrepi na ravni EU.