OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Uvod

Po koncu skupnega programa srednjeročne finančne pomoči EU-MDS za Romunijo od pomladi 2009 do pomladi 2011, v okviru katerega je Evropa izplačala 5 milijard EUR, MDS pa 12,9 milijarde EUR, je Svet Evropske unije 12. maja 2011 sprejel sklep o nadaljnjem preventivnem programu, s katerim je Romuniji zagotovil srednjeročno finančno pomoč EU v višini do 1,4 milijarde EUR[1]. V okviru tega drugega programu, ki je bil prav tako skupen program EU-MDS, nista niti EU niti MDS izplačala nobenih sredstev, kar je skladno s preventivno naravo programa.

Ob upoštevanju preostalih tveganj za plačilno bilanco so romunski organi 4. julija 2013 zaprosili za tretji program srednjeročne finančne pomoči EU, tudi tokrat skupaj s „stand-by“ aranžmajem MDS. Po pričakovanjih bo pomoč EU in MDS preventivne narave, dejanska izplačila torej niso predvidena. Ekonomsko-finančni odbor je 9. julija pozitivno odgovoril na to prošnjo in pooblastil Komisijo, da s pogajanji doseže nov skupni preventivni program EU-MDS.

Službe Komisije so na skupni službeni poti z osebjem MDS opravile pogajanja v Bukarešti med 17. in 31. julijem 2013. Dosežen je bil sporazum na ravni osebja o podrobnostih in vsebini novega programa. Novi program bi še naprej zagotavljal podporo gospodarskemu programu vlade, katerega cilj je med drugim utrditev makroekonomske, fiskalne in finančne stabilnosti, povečanje odpornosti in zmožnosti za gospodarsko rast, izboljšanje upravne zmogljivosti, reformiranje davčne uprave ter izboljšanje upravljanja in nadzora na področju javnih financ. Novi program naj bi trajal 24 mesecev, sestavljali pa bi ga preventivna pomoč Evropske unije v višini do 2 milijardi EUR in MDS v višini do 1,75 milijarde SDR (približno 2 milijardi EUR) na podlagi „stand-by“ aranžmaja. Poleg tega bo Svetovna banka nadaljevala z zagotavljanjem že odobrene podpore v višini 891 milijonov EUR, od katerih je za izplačilo na voljo še 514 milijonov EUR.

2. Makroekonomski razvoj in obeti

V Romuniji od leta 2011 beležijo pozitivno gospodarsko rast. Nedavni razvoj kaže, da bo rast v letu 2013 znašala približno 2 %, kar je nekoliko več od spomladanske napovedi Komisije v višini 1,6 %. Glavni dejavniki rasti so odlični rezultati na področju izvoza (zlasti avtomobilske industrije in storitev) ter dobra letina. Vendar ta pozitivna gibanja prikrivajo šibko domače povpraševanje, ko je v prvi polovici leta 2013 potrošnja stagnirala, naložbe pa so se skrčile.

Po pričakovanjih se bo v prihodnje rast postopoma okrepila zaradi pozitivnih učinkov strukturnih reform, boljšega črpanja sredstev EU in nadaljnjih dobrih rezultatov na področju izvoza ob okrevanju evropskega gospodarstva. Ob predpostavki povprečne letine naj bi bila rast po napovedih v letu 2014 nekoliko večja od 2 %. Glavno gonilo rasti naj bi bilo domače povpraševanje, ki ga spodbujajo naložbe in zasebna potrošnja, medtem ko bo neto izvoz v skladu z napovedmi zabeležil majhen negativen prispevek, saj se pričakuje, da se bo uvoz leta 2014 zaradi okrepitve domačega povpraševanja povečal.

Inflacija, merjena po HICP, je bila v Romuniji še vedno visoka, saj je v obdobju 2009–2011 znašala približno 6 %, vendar se je nato v letu 2012 znižala na povprečno 3,4 %. Toda pritiski na rast cen so se proti koncu leta 2012 in v prvi polovici leta 2013 znova okrepili. Po napovedih naj bi se inflacija v drugi polovici leta 2013 zmanjšala , in sicer zaradi velikega znižanja cen hrane in obrata v delovanju baznih učinkov, ter se do konca leta 2013 zmanjšala na manj kot 3,5 %, kar je znotraj ciljnega razpona centralne banke (2,5 % ±1 odstotna točka). V letu 2014 se pričakuje nadaljnje upočasnjevanje.

3. Javne finance

V zadnjih letih je Romunija uspešno konsolidirala javne finance in proračunski primanjkljaj zmanjšala z 9 % BDP v letu 2009 na tik pod 3 % v letu 2012. Zaradi tega dosežka je lahko Svet 21. junija 2013 ustavil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Romunijo. Novi program bi podpiral nadaljnja prizadevanja vlade za fiskalno konsolidacijo, ki so namenjena doseganju srednjeročnega cilja Romunije za strukturni proračunski primanjkljaj v višini 1 % BDP do leta 2015. Organi si še naprej prizadevajo za dosego ciljnega primanjkljaja v okviru prejšnjega programa v višini 2,4 % na podlagi ESR za leto 2013. V letu 2014 je načrtovana nadaljnja konsolidacija v skladu z zahtevami iz Pakta za stabilnost in rast (PSR). Glede na trenutna predvidevanja bi si Romunija v skladu s posodobitvijo svojega konvergenčnega programa za leto 2013 prizadevala za primanjkljaj v višini 2 % na podlagi ESR.

V okviru pogajanj med julijskim službenim obiskom je bil dogovorjen popravek proračuna sredi leta, ki je omogočil nekaj prerazporeditev v prihodkih in odhodkih, hkrati pa ohranil cilj za splošni primanjkljaj za leto 2013 v višini 2,3 % v denarni vrednosti in 2,4 % na podlagi ESR. Spremenjeni proračun upošteva nižje prihodke ter zmanjšuje naložbe domačega kapitala, zneske za popravke v zvezi s sredstvi EU in transferje drugim delom javne uprave. V zvezi s proračunom za leto 2014 organi preučujejo načine za povečanje prihodkov, zlasti z razširitvijo davčne osnove. Na strani odhodkov je pomemben izziv postopno uvajanje zakona o poenotenih plačah, ki je bil dogovorjen v okviru prvega programa.

Glede na to, da je glavni del potrebne fiskalne konsolidacije že dosežen, bo novi program osredotočen na izboljšanje fiskalnega upravljanja. Njegov cilj bo izboljšanje fiskalnega okvira, da se ta uskladi z zahtevami iz fiskalnega pakta, poleg tega pa tudi več drugih izboljšav vsebine fiskalne strategije in preglednosti proračunskega postopka. Zahteval bo izboljšave letnega in srednjeročnega načrtovanja naložb, dokončanje sistema za nadzor obveznosti (zaradi preprečevanja novih zaostankov v plačilih) in izboljšave v davčni upravi za učinkovitejše pobiranje davkov.

4. Razvoj dogodkov na finančnih trgih in v bančnem sektorju

Pogoji na finančnih trgih so se od poletja 2012 znatno izboljšali, in sicer skupaj z izboljšanjem pričakovanj na svetovnem trgu in po stabilizaciji domačih političnih razmer proti koncu leta. Na splošno so se gibali tako kot za primerljive države v regiji in ostali razmeroma ugodni tudi v prvi polovici leta 2013. Petletni razmiki kreditnih zamenjav za državne dolžniške instrumente za Romunijo so se s skoraj 500 bazičnih točk maja 2012 zmanjšali na manj kot 200 bazičnih točk na začetku januarja 2013, od konca junija 2013 pa se gibljejo malo nad 200 bazičnimi točkami. Po večjih izgubah maja 2012 si je borzni indeks BET do konca leta 2012 opomogel; od takrat je nestanoviten, vendar je do začetka septembra 2013 zrasel za približno 10 %.

Ne glede na trend večanja oslabljenih sredstev (delež slabih posojil je junija 2013 znašal 20,3 %), je kapitalizacija bančnega sektorja ostala na ustreznih ravneh (količnik kapitalske ustreznosti je junija znašal 14,7 %). Tveganja, povezana z naraščanjem slabih posojil, je ublažila preudarna politika rezervacij, namenjenih pokrivanju izgub pri posojilih, čeprav rezervacije še naprej obremenjujejo dobičkonosnost (donosnost kapitala je po treh letih izgub v prvi polovici leta 2013 dosegla 6 %). Centralna banka še vedno natančno nadzoruje banke z nadrejenimi bankami iz držav z obrobja euroobmočja, ki vzdržujejo zadostne kapitalske rezerve. Posledice krize na Cipru so ublažili z dogovorom o transferju lokalnih vlog romunske podružnice banke Bank of Cyprus banki Marfin, ki je podrejeno podjetje skupine Laiki. Kljub temu, da sta postopek razdolževanja tujih bank in zmanjševanje financiranja matične banke (–14,6 % od decembra 2012) skladna z razvojem dogodkov v regiji in se na splošno izvajata v skladu z načrtom, še naprej zahtevata temeljito spremljanje s strani nadzornika.

5. Plačilna bilanca in zunanje finančne zahteve

Pričakuje se, da bo Romunija v predvidenem času trajanja programa (24 mesecev) ohranila popolni dostop do trgov državnih dolžniških vrednostnih papirjev, razen v primeru neugodnih zunanjih dogodkov. Razmiki kreditnih zamenjav so dosegli najnižje ravni od leta 2010. Po pričakovanjih se bo primanjkljaj tekočega računa zmanjšal z okoli 4 % BDP v letu 2012 na približno 2 % v letu 2013, in sicer predvsem zaradi zmanjšanja trgovinskega primanjkljaja.

Po osnovnem scenariju v naslednjih dveh letih naj ne bi prišlo do vrzeli v državnem ali zunanjem financiranju. Toda Romunija je še vedno občutljiva na nestanovitnost deviznega tečaja in nestabilne mednarodne pretoke kapitala. V negativnem scenariju bi lahko postalo financiranje tekočega računa oteženo, dostop do trga državnih dolžniških vrednostnih papirjev pa bi lahko bil oviran. V slednjem primeru bi bile prva obramba denarne rezerve državne blagajne (za približno 6 mesecev potreb po financiranju) in v manjšem obsegu mednarodne rezerve NBR. Če bi imela Romunija dolgotrajne in akutne težave s financiranjem, bi se lahko aktiviral preventivni program in finančna sredstva, ki so na voljo (2 milijardi EUR iz EU, ki se izplačata v dveh obrokih v vrednosti 1 milijarde EUR, in do 2 milijardi EUR iz „stand-by“ aranžmaja MDS), bi omogočila kritje državnih finančnih in proračunskih obveznosti. Poleg tega bi novi program za finančne trge pomenil zagotovilo, da je Romunija zavezana ambicioznemu programu gospodarskih reform.

6. Podpora EU v okviru aranžmaja za plačilne bilance je del mednarodnih prizadevanj

Glede na preostale šibke točke in tveganja za plačilno bilanco ter pod pogojem, da si bodo romunski organi prizadevali za izvajanje programa fiskalnega, finančnega in strukturnega prilagajanja, Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z dne 3. oktobra 2013 priporoča, naj Svet sprejme sklep o odobritvi dodatne vzajemne pomoči za Romunijo v skladu s členom 143 Pogodbe (PDEU). Romunska vlada bo izvajala svoj gospodarski program, da bi se odpravile preostale šibke točke in zmanjšala preostala tveganja za vzdržnost njene plačilne bilance ter bo oblikovala potrebne zmogljivosti za pripravo in izvajanje gospodarskih politik brez mednarodne podpore.

Poleg tega Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom predlaga, naj Svet sprejme sklep o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji v višini do 2 milijarde EUR in tako podpre vzdržnost plačilne bilance Romunije. Aktivacijo preventivne finančne pomoči Unije in izplačila je mogoče zahtevati do 30. septembra 2015.

7. Glavne točke novega programa

Nova preventivna finančna pomoč zagotavlja podporo gospodarskemu programu vlade, katerega cilj je med drugim utrditev makroekonomske, fiskalne in finančne stabilnosti, povečanje odpornosti in zmožnosti za gospodarsko rast, izboljšanje upravne zmogljivosti, reformiranje davčne uprave ter izboljšanje upravljanja in nadzora na področju javnih financ. Posebni pogoji glede gospodarske politike bodo določeni v memorandumu o soglasju, ki ga bo Komisija sklenila z romunskimi organi. Program bo ohranil dosežke prejšnjih dveh programov in prevzel še neizpolnjene pogoje iz drugega programa.

A: Fiskalna konsolidacija

Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja se pričakuje, da bo Romunija zmanjševala strukturni proračunski saldo v skladu z zahtevami PSR, dokler ne bo dosegla srednjeročnega cilja, tj. strukturnega javnofinančnega primanjkljaja v višini 1 % BDP do leta 2015, in da ga bo nato ohranjala na tej stopnji. Poleg tega si bo program še naprej prizadeval za preprečevanje kopičenja zaostankov v plačilih države na centralni in lokalni ravni. Ohraniti bo treba vzdržnost pri sredstvih za plače v javnem sektorju, kar pomeni omejitev rasti plač in števila zaposlenih v javnem sektorju.

B: Fiskalno upravljanje in fiskalna strukturna reforma

Za resnično utrditev fiskalne konsolidacije bo program vključeval nadaljnjo krepitev okvira fiskalnega upravljanja. Izvajanje fiskalnega pakta je v tem smislu ključnega pomena, izboljšave večletnega proračunskega načrtovanja pa bodo zagotovile vzdržnejšo fiskalno politiko.

Vladi bo na voljo stalna tehnična pomoč, ki jo MDS in Svetovna banka zagotavljata na področju upravljanja in nadzora javnih financ. Izvajanje sistema za nadzor obveznosti, ki bo uveden v več korakih, bo pomagalo zagotoviti zmanjšanje in nadziranje zaostankov v plačilih. V zdravstvenem sektorju bodo proračunski mehanizmi nadzora okrepljeni z izboljšanim okvirom za poročanje in spremljanje, zlasti glede porabe za bolnišnice in farmacevtske izdelke, da se prepreči ponovno kopičenje zaostankov v plačilih. Okrepljeno bo določanje prednostnih javnih naložb, da se izboljšajo zmožnosti za gospodarsko rast v državi.

C: Upravljanje javnega dolga

Organi bodo sprejeli potrebne ukrepe za izboljšanje upravljanja javnega dolga z namenom zmanjšanja stroškov financiranja in tveganja ter podaljšanja povprečne zapadlosti državnega dolga.

D: Ureditev in nadzor finančnega sektorja

V finančnem sektorju si bodo organi še naprej prizadevali za izboljšanje okvira za reševanje bank in zakonodaje v zvezi s skladom za zajamčene vlog, in sicer s spremembo odloka vlade št. 39/1996 in izrednega odloka vlade št. 99/2006. Da se pospeši proces čiščenja bilanc stanja, je Narodna banka Romunije (NBR) pripravila pojasnila določb za odpis posojil v okviru romunskega združenja bank, izvedla pa bo tudi obsežno analizo kakovosti sredstev v bančnem sektorju. S ciljem nadaljnjega razvoja kapitalskega trga in razpršitve virov financiranja bank bodo organi spremenili zakonodajo o kritih obveznicah. H krepitvi finančne stabilnosti bistveno prispevata ohranjanje plačilne discipline pri kreditih in preprečevanje moralnega tveganja med dolžniki. Zato se bo vlada še naprej vzdržala sprejemanja zakonodajnih pobud (kot je zakonodaja o nesolventnosti fizičnih oseb) in spodbujanja določb na področju zakonodaje o izterjavi dolga, ki bi ovirale plačilno disciplino pri kreditih. Organi se bodo z vsemi zainteresiranimi stranmi izčrpno posvetovali glede novih določb o nepoštenih klavzulah v zakonu glede uporabe zakonika o civilnem postopku, tudi ob upoštevanju ocene učinka, ki jo je pripravila NBR. Zagotovili bodo, da sodne zadeve, ki vključujejo nepoštene klavzule, obravnavajo nadrejena sodišča ali posebno specializirano sodišče, in sprejeli vse potrebne ukrepe za zagotovitev dosledne uporabe teh določb. Organi bodo za okrepitev nadzora nad nebančnim finančnim trgom in zaradi boljšega varstva potrošnikov zagotovili, da bo zakonodaja o integriranem nebančnem finančnem regulatorju (finančni nadzorni organ) spremenjena, tako da bo ustrezala mednarodnim dobrim praksam.

E: Strukturne reforme

Cilj strukturnih reform je izboljšanje delovanja trga, povečanje odpornosti na zunanje pretrese in okrepitev zmožnosti za dolgoročno rast Romunije. Razpored strukturnih reform iz tega programa je del širšega načrta iz romunskega nacionalnega programa reform ter je zajet v priporočilih za Romunijo v okviru evropskega semestra.

Prestrukturiranje podjetij v državni lasti, vključno s privatizacijo, se bo okrepilo, da se zmanjša nevarnost za javnofinančni proračun iz nakopičenih zaostankov v plačilih in operativnih izgub, pri čemer naj bi se povečala finančna sposobnost večine dejavnosti teh podjetij. Organi bodo sprejeli ukrepe za krepitev korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti, tudi v finančnem sektorju.

V energetskem sektorju se bodo izvajali posebni ukrepi, ki so bili dogovorjeni v okviru prejšnjih dveh programov ter med drugim vključujejo izvajanje časovnih načrtov za liberalizacijo trga s plinom in električno energijo.

Še en pomemben steber načrta strukturnih reform iz programa je izboljšanje poslovnega okolja ter olajšanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP). Cilj programa je zmanjšati upravno breme za MSP, olajšati njihov dostop do bančnih sredstev in lastniškega kapitala, zmanjšati pravno negotovost z izboljšanjem vpisa zemljišč in nepremičnin v zemljiško knjigo ter podpirati MSP pri poslovanju v tujini. Poleg tega program podpira reformo okvira za pravice intelektualne lastnine, zlasti v povezavi s patenti, da bi v raziskave in inovativne dejavnosti privabili neposredne tuje naložbe.

Na področju trga dela program podpira dokončanje pokojninske reforme iz leta 2010 z izenačitvijo upokojitvene starosti za moške in ženske.

Poleg zgoraj opisanih širših področij ukrepov za izboljšanje učinkovitosti javne uprave na področjih, ki so ključnega pomena za izvajanje programa, bodo romunski organi pozvani, da vsakih šest mesecev poročajo Ekonomsko-finančnemu odboru/Odboru za ekonomsko politiko o napredku na tem področju.

F: Monetarna politika

Monetarna politika bo še naprej usmerjena v stabilnost cen, da bi inflacija ostala znotraj ciljnih vrednosti Narodne banke Romunije za inflacijo (2,5 % ±1 odstotna točka).

Priporočilo

SKLEP SVETA

o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 143 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila, ki ga je po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podala Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Romunija od leta 2009 izvaja obsežen program reform. V okviru dveh plačilnobilančnih programov je Romunija v veliki meri odpravila zunanja makroekonomska neravnovesja, zato je Svet 21. junija 2013 ustavil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Fiskalno konsolidacijo bi bilo treba nadaljevati v skladu z zahtevami iz Pakta za stabilnost in rast, da se v letu 2015 doseže srednjeročni cilj. Vlada je ponovno pridobila popoln dostop do tržnega financiranja, menjalni tečaj pa je od sredine leta 2009 razmeroma stabilen.

(2) Makroekonomsko in finančno stabilnost bi bilo treba konsolidirati z izvajanjem preudarnih politik. Nadaljevati bi bilo treba z izvajanjem strukturnih reform, ki so bile začete v okviru prejšnjih programov, ter jih po potrebi okrepiti za zmanjšanje ranljivosti in okrepitev osnove za prihodnjo rast in dohitevanje.

(3) Svet bo redno pregledoval gospodarske politike, ki jih izvaja Romunija, zlasti v okviru letnih pregledov posodobitve konvergenčnega programa Romunije in izvajanja nacionalnega programa reform ter rednimi pregledi napredka Romunije v povezavi s konvergenčnim poročilom.

(4) Čeprav so glede na osnovni scenarij gospodarskega programa skupne bruto potrebe po financiranju do konca leta 2015 v celoti pokrite in ima vlada še vedno dostop do tržnega financiranja, pa tveganja izven osnovnega scenarija upravičujejo prošnjo Romunije za preventivno finančno pomoč kot nadaljevanje pomoči, odobrene z Odločbo Sveta 2009/458/ES[2] in Sklepom Sveta 2011/289/EU[3].

(5) Romunski organi so Unijo in druge mednarodne finančne institucije zaprosili za finančno pomoč, da bi podprli vzdržnost plačilne bilance in zagotovili ustrezno raven mednarodnih deviznih rezerv tudi v primeru neugodnega gospodarskega razvoja.

(6) Romunija je kljub izboljšavam tekočega računa še vedno občutljiva na nestanovitnost deviznega tečaja in nestabilne mednarodne pretoke kapitala. V primeru negativnega scenarija bi z zmanjševanjem sedanje izjemne likvidnosti lahko nastale razmere, v katerih bi se stroški financiranja za Romunijo povečali, morebiti v zelo kratkem času. Poleg tega bi lahko neugoden razvoj dogodkov v euroobmočju povzročil ponoven pritisk na bančni sektor. Preostale šibke točke upravičujejo odobritev vzajemne pomoči Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Unija odobri vzajemno pomoč Romuniji.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

IZKAZ VPLIVA NA PRORAČUN

(glej člen 16 notranjih predpisov)

PODROČJE POLITIKE: NASLOV 01 – GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

DEJAVNOST: FINANČNI POSLI IN INSTRUMENTI

1. NASLOV PREDLOGA, ZADEVNA PRORAČUNSKA VRSTICA IN NASLOV

Predlog sklepa Sveta o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči Romuniji v povezavi s priporočilom za sklep Sveta o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji.

01 04 01 01 Jamstvo Evropske unije za posojila EU, najeta za podporo plačilni bilanci.

2. PRAVNA PODLAGA:

Člen 143 PDEU, Uredba Sveta št. 332/2002.

3. SKUPNI ZNESKI ZA PRORAČUNSKO LETO (V EURIH)

Ta postavka predstavlja strukturo jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija. Komisiji bo omogočila, da odplača dolg (glavnico, obresti in druge stroške), če dolžnik (Romunija) tega ne bi zmogel.

Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo, bo aktiviran le v primeru dejanskega uveljavljanja jamstva. Običajno se pričakuje, da se proračunsko jamstvo ne bo uveljavljalo.

3a – Tekoče leto

Se ne uporablja.

|| || OPO

Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) || ||

Prerazporeditve || ||

Dodatna odobritev || ||

Skupna odobritev || ||

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program || ||

Razpoložljiva sredstva || ||

Znesek za predlagani ukrep || ||

3b – Prenosi

Se ne uporablja.

|| || OPO

Prenosi || ||

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program || ||

Razpoložljiva sredstva || ||

Znesek za predlagani ukrep || ||

3c – Naslednje proračunsko leto

Se ne uporablja.

|| || OPO

Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) || || p.m.

Prerazporeditve || ||

Dodatna odobritev || ||

Skupna odobritev || ||

Odobritve, že namenjene za drug delovni program || ||

Razpoložljiva sredstva || ||

Znesek za predlagani ukrep || || p.m.

4. OPIS UKREPA

Predlagana preventivna srednjeročna finančna pomoč EU Romuniji v primeru aktivacije vključuje posojilo EU (financirano s posojili, ki jih EU najame na mednarodnih kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah) v višini 2 milijard EUR. Zagotovljena bo v okviru mednarodnega finančnega svežnja in zlasti s posojilom MDS v višini 1,75 milijarde SDR (približno 2 milijardi EUR) na podlagi „stand-by“ aranžmaja. Svetovna banka je v okviru posojila za razvojno politiko zagotovila 1 milijardo EUR z možnostjo odloženega črpanja. Poleg tega bo Svetovna banka nadaljevala z zagotavljanjem že odobrene podpore v višini 891 milijonov EUR, od katerih je za izplačilo na voljo še 514 milijonov EUR. Cilj preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji je odpraviti preostala tveganja v zvezi z vzdržnostjo plačilne bilance Romunije; čeprav se je primanjkljaj tekočega računa jasno zmanjšal, predstavljajo nestanovitni kapitalski tokovi tveganja za njegovo financiranje. Poleg tega preventivna pomoč še naprej zagotavlja podporo gospodarskemu programu vlade, katerega cilj je med drugim utrditev makroekonomske, fiskalne in finančne stabilnosti, izboljšanje upravne zmogljivosti, reformiranje davčne uprave, izboljšanje upravljanja in nadzora na področju javnih financ ter povečanje odpornosti romunskega gospodarstva in njegove zmožnosti za rast. Nazadnje, pomoč, ki jo upravlja Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, je eden od načinov za zagotovitev, da se v Romuniji spodbuja gospodarske politike, ki so skladne z zavezami te države v okviru EU in priporočili Sveta, zlasti glede izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa.

Sredstva, ki jih EU zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah za zagotovitev posojila Romuniji, če ta zanj zaprosi in Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom takšno prošnjo odobri, so krita z jamstvom EU. EU posojilo najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Znesek glavnice posojil, ki se lahko dodeli Romuniji, znaša do 2 milijardi EUR.

Struktura jamstva, ki ga zagotovi EU, bo Komisiji omogočila, da odplača dolg, če Romunija tega ne bi zmogla.

Komisija lahko za izpolnitev svojih obveznosti začasno odplača dolg iz svojih gotovinskih virov. V tem primeru se uporabi člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

5. SPREJETA METODA IZRAČUNA

Se ne uporablja.

6. RAZPORED PLAČIL (V EURIH)

Se ne uporablja.

Postavka || Odobritve || Plačila

|| || || Leto n || Leto n+1 || Leto n+2 || Leto n+3 || Naslednja proračunska leta

|| Leto n || || || || || ||

|| Leto n+1 || || || || || ||

|| || || || || || ||

|| Leto n || || || || || ||

|| Leto n+1 || || || || || ||

|| || || || || || ||

|| Skupaj || || || || || ||

[1] Prvi program je bil zajet z Odločbo Sveta 2009/459/ES, drugi pa s Sklepom Sveta 2011/288/EU.

[2] UL L 150, 13.6.2009, str. 6.

[3] UL L 132, 12.5.2011, str. 28.