Uradnikom in začasnemu osebju bo pri uresničevanju ciljev programa Obzorje Evropa pomagalo vse zunanje osebje v celotnem postopku, od priprave programa dela do končnega razširjanja rezultatov v obdobju 2021–2027.

Skupno število uradnikov in začasnih uslužbencev se bo uporabilo za prispevek k ciljem programa Obzorje Evropa skozi celoten proces, od priprave programa dela do končnega razširjanja rezultatov v obdobju 2021–2027.

Zahtevane upravne odobritve bodo krite iz odobritev, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na obstoječe proračunske omejitve.

01 01 01 01 Odhodki, povezani z uslužbenci in začasnim osebjem pri izvajanju programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa

01.010101 Odhodki, povezani z uslužbenci in začasnim osebjem pri izvajanju programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa

Sedanja strategija služb Komisije, ki so pristojne za izvajanje predhodnih okvirnih programov, za boj proti goljufijam, ki zajema nepovratna sredstva, ter strategija za boj proti goljufijam v zvezi z drugimi odhodki bosta posodobljeni po reviziji strategije Komisije na področju boja proti goljufijam v letu 2018. To bo zajemalo tudi tveganja, povezana s pavšalnim financiranjem, ki vključuje drugačna tveganja, ki jih je treba upoštevati.

Službe, ki so odgovorne za izvajanje proračuna za raziskave in inovacije, so odločene, da se bodo borile proti goljufijam v vseh fazah postopka upravljanja nepovratnih sredstev. Razvile so strategije na področju boja proti goljufijam in jih tudi izvajajo, vključno s povečano uporabo obveščevalnih podatkov, zlasti z uporabo naprednih orodij IT, ter usposabljanjem in obveščanjem osebja. Ta prizadevanja se bodo nadaljevala. Na splošno bi morali imeti predlagani ukrepi pozitiven učinek na boj proti goljufijam, zlasti večji poudarek na reviziji na podlagi tveganja ter okrepljenem znanstvenem vrednotenju in nadzoru.

Opomba: ta oddelek se nanaša samo na postopek upravljanja nepovratnih sredstev (pri različnih načinih upravljanja), za upravne odhodke in odhodke iz poslovanja, ki se izvajajo s postopki javnih naročil, pa bi moralo biti tveganje napake ob plačilu in ob zaključku manjše od 2 %.

Skupna pričakovanja glede stopnje napak bodo odvisna od razlike med načinoma financiranja (povračilo upravičenih stroškov in pavšalni zneski). Komisija si prizadeva za uporabo modela pavšalnega financiranja, kjer je to ustrezno. Vendar glavni dejavnik za sprejetje pavšalnega financiranja ne bo zmanjšanje stopnje napak, temveč uresničevanje vseh ciljev programa.

Natančnejša ocena stroškov sistema nadzora (ocena, izbor, upravljanje projektov, predhodna in naknadna kontrola) je v razponu od 3 do 4 % za službe Komisije, pristojne za izvajanje predhodnih okvirnih programov, za leto 2017 (vključno s stroški upravljanja sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020). To se šteje za sprejemljiv strošek glede na prizadevanja, ki so potrebna za uresničevanje ciljev, in število transakcij.

2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njo povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku)

Število vključenih transakcij pomeni, da bi bila visoka stopnja sistematičnega predhodnega nadzora zelo draga. Sedanja strategija nadzora se zato opira na predhodne kontrole, ki temeljijo na tveganju, in naknadne kontrole, da se oceni stopnja napak ter odkrijejo in izterjajo neupravičeni zneski. Ker so stopnje napak ostale v določenem razponu, se šteje, da je ta strategija nadzora učinkovita. Vključen je nadaljnji razvoj nekaterih vidikov, na primer vključitev revizije sistemov in procesov, vendar korenite spremembe niso predlagane.

Predlog programa Obzorje Evropa Komisiji omogoča uporabo modela pavšalnega financiranja in Komisija namerava ta model financiranja uporabljati v širšem obsegu. Vendar je še prezgodaj za oceno, v kolikšni meri se lahko uporablja. To bo odvisno od rezultatov pilotnih projektov, ki potekajo.

V programu Obzorje 2020 je bilo uvedeno pavšalno financiranje za program MSP faza 1 (plačilo v višini 50 000 EUR za zagotovitev zadovoljivih znanstvenih rezultatov) in pri skupnostih znanja in inovacij EIT za financiranje institucionalnih stroškov, povezanih z uvedbo programov za pridobljene magisterije EIT. Za ta plačila se ne zahtevajo dodatne utemeljitve, kot so računi, časovni listi, dokazila o plačilu itd. Finančnih napak ni.

Širša uporaba poenostavljenih možnosti obračuna stroškov, kot so pavšalne stopnje in stroški na enoto, pa tudi nadaljnje poenostavljanje pravil bosta v programu Obzorje 2020 prispevala k zniževanju stopnje napak, ki je za program Obzorje Evropa ocenjena na 3–4 % na reprezentativni osnovi. Vendar pa temeljna težava v zvezi z napakami v načinu financiranja, ki temelji na povračilih upravičenih stroškov, ni odpravljena. V takšnem sistemu se lahko stopnja reprezentativne napake zmanjša na 2,5–3,5 %, stopnja preostalih napak po popravkih pa bo predvidoma približno (vendar ne nujno manjša od) 2 %.

Napake, ugotovljene med revizijami programa Obzorje 2020, kažejo, da bi se nekaterim lahko izognili s poenostavitvami in preprečitvijo nepotrebnega formalizma v pravilih. V programu Obzorje 2020 so bile nekatere spremembe že uvedene (na primer nova pravila za notranje izdajanje računov in dodatne prejemke), druge pa bodo, če bo le mogoče, uvedena v programu Obzorje Evropa. Vendar bo učinek takšnih sprememb na stopnjo napak zdaj omejen, na splošno le na preprečevanje manjših napak.

Prvi rezultati programa Obzorje 2020 kažejo reprezentativno stopnjo napak v višini okrog 3 %, stopnja preostalih napak pa znaša manj kot 2,5 %. Vendar je treba opozoriti, da je to zgodnja ocena, ki jo je treba uporabljati previdno, in se bo verjetno povečala, morda na stopnjo 3–4 % (stopnja napak, ki jo je Komisija predvidevala za svoj predlog programa Obzorje 2020, je bila 3,5 %, vendar v njej niso upoštevane različne dodatne zapletenosti, ki so bile vključene med zakonodajnim postopkom). Stopnja preostalih napak bi morala ostati nekoliko pod 3 %; za oceno, ali bo dosežena stopnja 2 %, je še prezgodaj. Komisija še vedno meni, da bodo stopnje napak za nepovratna sredstva Evropskega raziskovalnega sveta in ukrepe Marie Sklodowske-Curie ostale pod 2 %.

Ocenjena reprezentativna stopnja napak za nepovratna sredstva v sedmem okvirnem programu je bila 5 %, stopnja „preostale“ napake pa približno 3 %, po upoštevanju vseh izterjav in popravkov, ki so bili ali bodo izvedeni. Stopnje napak so bile seveda nižje v tistih delih programa, v katerih je bilo mogoče v večjem obsegu uporabiti poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov in/ali v katerih je sodelovala majhna in stabilna skupina upravičencev. Ti so zajemali nepovratna sredstva Evropskega raziskovalnega sveta in ukrepe Marie Curie.

Osnovni model financiranja je bil doslej povračilo upravičenih stroškov. Kot je Evropsko računsko sodišče večkrat poudarilo, nazadnje v svojem letnem poročilu za leto 2016, „glavno tveganje za pravilnost transakcij so neupravičeni stroški, ki jih prijavijo upravičenci in ki prej [pred povračilom] niso niti odkriti niti popravljeni. To tveganje je zlasti visoko pri sedmem okvirnem programu, ki ima zapletena pravila o upravičenosti in si jih upravičenci pogosto napačno razlagajo (zlasti tisti, ki pravil ne poznajo dovolj dobro, kot so MSP, tisti, ki prvič sodelujejo v programu, in subjekti iz držav, ki niso članice EU)“.

Pri neposrednem upravljanju se bo Komisija še naprej v veliki meri opirala na izvajalske agencije, ki so bile ustanovljene v skladu z Uredbo Sveta 58/2003. Prenos nalog na izvajalske agencije je pogojen z obvezno neodvisno predhodno analizo stroškov in koristi, poleg tega zunanji strokovnjaki redno ocenjujejo izvajalske agencije. Navedena analiza stroškov in koristi bo zajemala tudi stroške kontrole in nadzora. Vmesne ocene, ki so bile opravljene v letih 2012 in 2015, potrjujejo visoko učinkovitost in dodano vrednost izvajalskih agencij pri izvajanju programa.

Pri posrednem upravljanju bo Komisija, kadar je to primerno in stroškovno učinkovito ter zagotavlja močan učinek vzvoda, uporabila naslednje organe za izvajanje proračuna:

Prvi rezultati revizij Obzorja 2020 so pokazali, da je bila stopnja napak ohranjena v okviru pričakovanega območja (glejte oddelek 2.2.2). To dokazuje, da so že uvedeni svežnji ukrepov za poenostavitev učinkoviti, čeprav so še možnosti za nadaljnji razvoj.

– potrdilih računovodskih izkazov, ki so nad določeno mejno vrednostjo, in potrdilih metodologij za izračun stroškov na enoto ali predhodne ocene velike raziskovalne infrastrukture na prostovoljni podlagi;

Natančnejša ocena stroškov sistema nadzora (ocena, izbor, upravljanje projektov, predhodna in naknadna kontrola) je v razponu od 3 do 4 % za službe Komisije, pristojne za izvajanje predhodnih okvirnih programov, za leto 2017 (vključno s stroški upravljanja sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020). To se šteje za sprejemljiv strošek glede na prizadevanja, ki so potrebna za uresničevanje ciljev, in število transakcij.

V okviru programa Obzorje 2020 je bilo do konca februarja 2018 prejetih 154 000 predlogov (537 000 posameznih vlog), podpisanih je bilo 18 000 pogodb (z 79 000 posameznimi udeleženci). Kljub izjemnemu povečanju števila predlogov v primerjavi s sedmim okvirnim programom je bilo v zakonskem roku osmih mesecev podpisanih 95 % pogodb. Skupni sistemi IT in poslovni procesi so zagotovili učinkovitost na vseh ravneh. Skupni podporni center zagotavlja stroškovno učinkovite storitve vsem službam Komisije, pristojnim za izvajanje predhodnih okvirnih programov, njegovi obratovalni stroški pa znašajo približno 0,7 % odhodkov v letu 2017. Validacija pravnih subjektov in organizacija ocenjevanja projektov sta centralizirani v Izvajalski agenciji za raziskave, s čimer sta zagotovljeni ekonomija obsega in učinkovita organizacija ocenjevanj.

Okvirni program za raziskave in inovacije se bo izvajal z neposrednim in posrednim upravljanjem. Glede na okvirni program Obzorje 2020 ni nobenih bistvenih sprememb. Vendar bodo vedno, ko je to mogoče, uvedeni dodatni ukrepi za poenostavitev.

Pripravljeno bo poročilo z informacijami o postopkih upravljanja (od prvega leta) in postopoma z informacijami o neposrednih učinkih in rezultatih. Načrtovani sta vmesna in končna ocena.

Vsi podatki o postopkih upravljanja (prijave, stopnje uspešnosti, čas do dodelitve sredstev, vrsta upravičencev itd.) bodo zbrani in shranjeni ter na voljo v realnem času prek namenskega shranjevanja podatkov. Referenčni sistem (CORDA) trenutno dobro deluje in je na voljo državam članicam in drugim zainteresiranim subjektom.

Kratkoročni, srednjeročni in dolgoročni kazalniki so bili določeni na podlagi več poti k učinkom. Pravila za poročanje za udeležence so bila zasnovana ob upoštevanju teh kazalnikov, vendar tudi z zavestnim namenom, da se omeji upravno breme za udeležence. Kadar koli je to mogoče, se bodo podatki zbirali iz javno dostopnih virov.

Nekaj racionalizacije bo na ravni partnerstev (ki bodo predstavljena z novim skupnim imenom evropska partnerstva), pri čemer bo glavni poudarek na racionalizaciji obstoječe strukture in števila obstoječih subjektov ter povečanju skladnosti področja partnerstva v notranjem (znotraj okvirnega programa) in zunanjem smislu (boljše usklajevanje z drugimi programi Unije in zunanjimi partnerji). Vendar ta racionalizacija ne bo vplivala na dejanske pravne oblike, ki se uporabljajo.

Pričakuje se, da bo Komisija večino sredstev še naprej usmerjala prek izvajalskih agencij, z dodatnimi ukrepi, ki jih izvajajo organi Unije ali drugi organi, pooblaščeni za izvajanje proračuna v okviru posrednega upravljanja v skladu s členoma 185 in 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in so usmerjeni v posebne prioritete.

–☑ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje evropskih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,

–☑ finančne posledice od 1.1.2021 do 31.12.2027 za odobritve za prevzem obveznosti ter od 1.1.2021 do 31.12.2033 za odobritve plačil.

c. Doseči večji učinek prek ciljne naravnanosti in sodelovanja državljanov.

V sporočilu o vmesni oceni programa Obzorje 2020 je opredeljenih več možnosti za izboljšanje. Ugotovitve iz vmesne ocene programa Obzorje 2020 so temeljile na obsežnih povratnih informacijah deležnikov in strateških priporočilih neodvisne skupine na visoki ravni za povečanje učinka programov EU na področju raziskav in inovacij (Lamyjeva skupina na visoki ravni).

Okvirni programi EU so ustvarili precejšnje in dolgotrajne učinke, kot kažejo zaporedne ocene, odkar je EU začela vlagati v raziskave in inovacije leta 1984. Čeprav so evropski programi za raziskave in inovacije uspešni, obstaja več pomembnih novih spoznanj, pridobljenih v preteklosti, iz povratnih informacij deležnikov in analitičnih študij. Raziskave, inovacije in izobraževanje je treba obravnavati bolj usklajeno in v skladu z drugimi politikami, rezultate raziskav je treba bolje razširjati in povzdigniti v nove izdelke, procese in storitve. Intervencijsko logiko programov podpore EU je treba razvijati bolj osredotočeno, konkretneje, podrobneje ter na bolj vključujoč in pregleden način. Dostop do programa je treba izboljšati ter povečati udeležbo zagonskih podjetij, MSP, industrije, EU-13 in držav zunaj EU. Spremljanje in ocenjevanje je treba okrepiti.

·pozitiven strukturni vpliv na nacionalne ekosisteme za raziskave in inovacije (Evropski raziskovalni svet je postal svetovni zgled odličnosti, ki spodbuja nacionalne in institucionalne spremembe, da podpira in privablja prejemnike nepovratnih sredstev);

·povečanje privlačnosti EU kot prostora za izobraževanje, raziskave, inovacije in poslovanje (skupine, ki jih financira EU, rastejo hitreje in privabljajo dvakrat več sodelovanja iz držav zunaj EU);

·krepitev podpore za nastajanje in rast prodornih inovacij, ki oblikujejo trg (MSP, ki so prejela podporo prek financiranja EU na področju raziskav in inovacij, rastejo hitreje kot primerljiva MSP, ki niso financirana s sredstvi EU);

·krepitev znanstvene odličnosti prek vseevropske konkurence in sodelovanja (medsebojno strokovno pregledane publikacije, ki jih financira EU, so citirane več kot dvakrat pogosteje od svetovnega povprečja);

·združevanje javnih in zasebnih virov in znanja, da se doseže kritična masa za obravnavo svetovnih izzivov in za prevzem vodilnega položaja na trgu EU in svetovnih trgih (npr. samo z ukrepanjem na ravni EU se lahko premaga razdrobljenost mreže bolnikov z redkimi boleznimi in pomanjkanje standardizacije in podatkov);

·spodbujanje konkurenčnosti EU z oblikovanjem nadnacionalnih in multidisciplinarnih mrež in novih trgov, s pozitivnim razširjanjem znanja in prenosom tehnologij po vsej Uniji, da se pripravi na uvajanje novih izdelkov in storitev (raziskovalne in inovacijske skupine, ki jih financira EU, imajo 40 % večje možnosti od skupin, ki jih EU ne financira, za podelitev patentov, ki so tudi bolj kakovostni in imajo večjo tržno vrednost);

Posebne koristi naložb EU na področju raziskav in inovacij so:

Raziskave in inovacije so ključni element družbe znanja, pri katerem močna evropska razsežnost lahko spodbudi dodatna sredstva na nacionalni ravni, ne da bi jih nadomestila. Običajno projekti s področja raziskav in inovacij, izbrani za financiranje s strani EU, vključujejo višjo stopnjo sodelovanja na ravni EU ali mednarodnega sodelovanja ter dosegajo intenzivnost, obseg in raven izpopolnjenosti, ki jim preprečuje nadaljevanje, če bi se financirali le z nacionalnimi sredstvi (83 % projektov s področja raziskav in inovacij se brez pomoči EU ne bi nadaljevalo). V svetu povečane tehnološke konkurence bi neinvestiranje v raziskave in inovacije na ravni EU povzročilo zmanjšanje globalne konkurenčnosti EU s predvidljivimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi vplivi.

1.4.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same.

–okrepiti vpliv raziskav in inovacij pri razvoju, podpori in izvajanju politik EU ter uporabo inovativnih rešitev v industriji in družbi za obravnavanje svetovnih izzivov;

–podpreti ustvarjanje in razširjanje visokokakovostnih novih znanj, tehnologij in rešitev za svetovne izzive;

2.Finančna sredstva za posebni program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med posebnim programom in ukrepi, sprejetimi v okviru predhodnega programa, ustanovljenega s Sklepom 2013/743/EU.

1.Ta sklep ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo zadevnih ukrepov do njihovega zaključka v skladu s Sklepom 2013/743/EU, ki se še naprej uporablja za zadevne ukrepe do njihovega zaključka.

6.Komisija redno obvešča odbor o splošnem napredku pri izvajanju posebnega programa in pravočasno sporoča vse informacije o vseh ukrepih, ki so bili predlagani ali se financirajo v okviru programa Obzorje Evropa, kot je določeno v Prilogi III.

(c) znesek, dodeljen kombiniranemu financiranju v skladu s členi 41 do 43 Uredbe … FP/RfP;

(b)za nepovratna sredstva prioritete, merila za izbor in dodelitev sredstev ter sorazmerno utež različnih meril za dodelitev sredstev in najvišjo stopnjo financiranja skupnih upravičenih stroškov;

(a)navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu in nalogi, in okvirni časovni razpored izvajanja;

(b)vseh sklopov v okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, tj. ukrepi MSCA, raziskovalne infrastrukture, podpora inovacijskim ekosistemom, izmenjava odličnosti ter reforma in krepitev evropskega sistema za raziskave in inovacije, v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(4);

Predsednik predseduje odboru EIC, pripravlja zasedanja odbora, dodeljuje naloge članom in lahko ustanavlja posebne podskupine, zlasti za prepoznavanje nastajajočih tehnoloških trendov v portfelju EIC. Predsednik promovira EIC, deluje kot sogovornik Komisije in zastopa EIC v svetu inovacij. Komisija lahko zagotovi upravno podporo predsedniku za opravljanje njegovih dolžnosti.

Člane odbora EIC imenuje Komisija na podlagi odprtega javnega razpisa za zbiranje kandidatov ali prijav interesa ali obojega, kar Komisija meni, da je ustrezneje, ter ob upoštevanju potrebe po uravnoteženosti na področju strokovnega znanja in izkušenj, spola, starosti in geografske porazdelitve.

3.Odbor EIC sestavlja od 15 do 20 oseb na visoki ravni iz različnih delov inovacijskega ekosistema Evrope, vključno s podjetniki, vodilnimi v podjetjih, vlagatelji in raziskovalci. Prispeva k ukrepom obveščanja, pri čemer si člani odbora prizadevajo za povečanje ugleda blagovne znamke EIC.

Odbor EIC ravna v interesu uresničevanja ciljev komponente EIC. Deluje z integriteto in pošteno ter svoje delo opravlja učinkovito in pregledno.

(a)kateri koli zadevi, ki lahko z vidika inovacij krepi in spodbuja inovacijske ekosisteme po vsej Evropi, dosežke in učinek ciljev komponente EIC in zmožnost inovativnih podjetij za uvedbo svojih rešitev;

(c)meril za oceno inovativnosti in profila tveganja predlogov ter ustreznega ravnovesja nepovratnih sredstev, lastniškega in drugih oblik financiranja za Pospeševalec EIC;

4.Za namen upravljanja kombiniranega financiranja EIC Komisija uporabi neposredno upravljanje ali, kadar to ni mogoče, lahko oblikuje subjekt za posebne namene. Komisija si prizadeva zagotoviti sodelovanje drugih javnih in zasebnih vlagateljev. Kadar to na začetku ni mogoče, bo ustanovljen takšen subjekt za posebne namene, ki bo lahko privabil druge javne ali zasebne vlagatelje za povečanje učinka vzvoda prispevka Unije.

1.Komisija ustanovi Evropski svet za inovacije (v nadaljnjem besedilu: EIC) za izvajanje ukrepov iz stebra III „Odprte inovacije“, ki se nanašajo na EIC. EIC deluje v skladu z naslednjimi načeli: osredotočenost na prodorne in prelomne inovacije, samostojnost, sposobnost za prevzemanje tveganj, učinkovitost, uspešnost, preglednost in odgovornost.

2.Komisija zagotovi, da namenska izvedbena struktura dosledno, učinkovito in s potrebno prožnostjo sledi izključno ciljem in zahtevam ERC.

4.Znanstveni svet deluje izključno v interesu uresničevanja ciljev ERC v skladu z načeli, navedenimi v členu 6. Deluje z integriteto in pošteno ter svoje delo opravlja učinkovito in kar se da pregledno.

Komisija odstopi od stališč Znanstvenega sveta v skladu s točkami (a), (c), (d) in (e) prvega pododstavka samo, če meni, da določbe tega sklepa niso bile spoštovane. V tem primeru Komisija sprejme ukrepe za ohranitev kontinuitete pri izvajanju posebnega programa in uresničevanju njegovih ciljev ter določi točke, v katerih odstopa od stališč Znanstvenega sveta, in jih ustrezno utemelji.

(c)metode in postopke za medsebojni strokovni pregled in ocenjevanje predlogov, na podlagi katerih se izberejo predlogi, ki se financirajo;

Člane Znanstvenega sveta imenuje Komisija na podlagi neodvisnega in preglednega postopka za imenovanje, o katerem se dogovori z Znanstvenim svetom in ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo ter poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

1.Znanstveni svet sestavljajo znanstveniki, inženirji in učenjaki, moški in ženske iz različnih starostnih skupin, z največjim ugledom in ustreznim strokovnim znanjem z različnih raziskovalnih področij, ki delujejo v svojem imenu in neodvisno od zunanjih interesov.

6.Komisija zagotavlja samostojnost in integriteto ERC ter pravilno izvajanje nalog, ki so mu zaupane.

4.ERC deluje v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti, uspešnosti, preglednosti in odgovornosti. Zagotavlja nadaljnje izvajanje ukrepov ERC, ki so se izvajali v skladu s Sklepom .../ES.

Predsednika imenuje Komisija na podlagi preglednega postopka zaposlovanja, v katerem sodeluje za to ustanovljen neodvisni odbor za iskanje, in sicer za štiriletno obdobje z možnostjo enkratnega podaljšanja. Postopek zaposlovanja in izbranega kandidata odobri Znanstveni svet.

(a)vsebine programov dela in njihove spremembe, ki je potrebna za uresničevanje ciljev nalog, po potrebi se oblikujejo v sodelovanju z deležniki in javnostjo;

(b)reforma in krepitev evropskega sistema raziskav in inovacij, kot je opisana v oddelku 2 dela „Krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ v Prilogi I.

3.V okviru ciljev iz odstavka 2 se lahko upoštevajo nove in nepredvidene potrebe, ki se pojavijo v obdobju izvajanja posebnega programa. To lahko v ustrezno utemeljenih primerih vključuje odzive na nove priložnosti, krize in nevarnosti, pa tudi odzive na potrebe, povezane z razvojem novih politik Unije.

(k)vključevanje državljanov in končnih uporabnikov v proces oblikovanja in ustvarjanja;

(f)spodbujanje odprte znanosti ter zagotovitev prepoznavnosti v javnosti in odprtega dostopa do rezultatov;

(e)pritegniti, usposobiti in zadržati raziskovalce in inovatorje v Evropskem raziskovalnem prostoru, tudi z mobilnostjo raziskovalcev;

(9)Vrste financiranja in načini izvajanja v skladu s tem sklepom se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za uresničevanje specifičnih ciljev ukrepov in doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in pričakovano tveganje za neskladnost. Pri nepovratnih sredstvih se med drugim preuči uporaba pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto –

(8)Dokončanje enotnega digitalnega trga in vse večje možnosti zbliževanja digitalnih in fizičnih tehnologij zahtevajo pospešitev naložb. Program Obzorje Evropa bo prispeval k tem prizadevanjem z znatnim povečanjem naložb v glavne digitalne raziskovalne in inovacijske dejavnosti v primerjavi z okvirnim programom za raziskave in inovacije Obzorje 2020. To bi moralo zagotoviti, da bo Evropa ohranila vodilno mesto pri digitalnih raziskavah in inovacijah.

(7)Ker bi morale raziskave in inovacije pomembno prispevati k obravnavanju izzivov pri hrani, kmetijstvu, razvoju podeželja in biogospodarstvu ter za izkoriščanje ustreznih raziskovalnih in inovacijskih priložnosti v tesni sinergiji s skupno kmetijsko politiko, bodo ustrezni ukrepi iz posebnega programa za sklop „Hrana in naravni viri“ v obdobju 2021–2027 podprti z 10 milijardami EUR.

(6)Ukrepe posebnega programa bi bilo treba uporabljati za reševanje nedelovanja trga ali suboptimalnih razmer za naložbe, in sicer sorazmerno, ne da bi podvajali ali izrivali zasebno financiranje, in tako, da bo nastajala jasna evropska dodana vrednost.

(5)Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in uresničevanje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta posebni program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničevanju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi iz tega posebnega programa naj bi k podnebnim ciljem prispevali 35 % celotnih finančnih sredstev. Med pripravo in izvajanjem posebnega programa bodo ustrezni okrepi opredeljeni, v okviru ustreznih ocen in postopka pregleda pa pregledani.

(2)Uredba FP/RfP (EU) št. ... določa splošne in specifične cilje programa Obzorje Evropa, strukturo in splošne smernice dejavnosti, medtem ko bi bilo treba v tem posebnem programu za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa (v nadaljnjem besedilu: posebni program) opredeliti operativne cilje in dejavnosti, ki so značilni za posamezne dele programe Obzorje Evropa. Določbe o izvajanju, opredeljene v Uredbi FP/RfP (EU) št. ..., se v celoti uporabljajo za posebni program, vključno s tistimi o etičnih načelih.

(1)V skladu s členom 182(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se okvirni program za raziskave in inovacije („Obzorje Evropa“), vzpostavljen z Uredbo FP/RfP (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ..., izvaja s posebnimi programi, v katerih so določeni podrobna pravila za njihovo izvajanje, njihovo trajanje ter predvidena potrebna sredstva.

Za več podrobnosti o področjih, ki se financirajo v okviru posameznih stebrov, in o dejavnostih programa gl. Prilogo I k temu predlogu. To vključuje način izvajanja in splošna načela, s posebnim poudarkom na strateškem načrtovanju, razširjanju rezultatov in komuniciranju, izkoriščanju in uvajanju rezultatov na trg, podpori politikam in mednarodnem sodelovanju.

V tem delu bodo med drugim dejavnosti: predvidevanja, spremljanja in ocenjevanja okvirnega programa ter razširjanja in izkoriščanja rezultatov, posodobitve evropskih univerz, podpore razširjenemu mednarodnemu sodelovanju; ter v zvezi z znanostjo, družbo in državljani.

Glavni komponenti tega dela sta: izmenjava odličnosti ter reforma in krepitev evropskega sistema raziskav in inovacij, ki zajemajo naslednjo generacijo instrumenta za podporo politikam.

Steber Odprte inovacije podpira tudi boljše sodelovanje z inovacijskimi ekosistemi, da bi izboljšali okolje, v katerem lahko uspevajo inovacije, zlasti, vendar ne izključno, z EIT, ki bo s skupnostmi znanja in inovacij spodbujal trajnostne inovacijske ekosisteme in razvil podjetniške in inovacijske spretnosti na prednostnih področjih.

Pospeševalec bo poseben poudarek namenil inovacijam, ki nastajajo v okviru programa Iskalec, financiral pa bo tudi projekte iz drugih delov programa Obzorje Evropa, kot sta Evropski raziskovalni svet ali skupnosti znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo.

Pospeševalec bo podprl nadaljnji razvoj in uvajanje prodornih inovacij, ki ustvarjajo nove trge, na trg do faze, ko jih lahko financirajo vlagatelji po običajnih komercialnih pogojih (predstavitve, preskušanje pri uporabnikih, predkomercialna proizvodnja, vključno z rastjo). Zagotavljal bo kombinirano financiranje EIC (tj. nepovratna sredstva z neposrednim lastniškim financiranjem in dostopom do finančnega poroštva).

Iskalec za napredne raziskave bo zagotavljal nepovratna sredstva od zgodnje tehnološke faze (potrditev koncepta, preveritev tehnologije) do zgodnje komercialne faze (zgodnja predstavitev, razvoj poslovnega modela in oblikovanje strategije).

Evropski svet za inovacije bo inovatorjem zagotavljal neposredno prilagojeno podporo prek dveh glavnih instrumentov financiranja (Iskalec [Pathfinder] in Pospeševalec [Accelerator]), ki se bosta oba s pristopom od spodaj navzgor in z visokim tveganjem osredotočila na prodorne inovacije in potrebe inovatorjev ter se bosta proaktivno upravljala.

Evropski svet za inovacije bo edini način, na katerega bo Unija lahko podpirala prodorne inovacije, ki ustvarjajo nove trge. Pokrival bo ustrezne dejavnosti, ki so se prej izvajale v okviru programa Obzorje 2020, kot so inovacije v MSP ter pobude na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij (odprte in proaktivne FET) ter dostop do financiranja tveganih naložb (zdaj usklajen z uredbo o skladu InvestEU).

–dejavnostih s ciljem spodbujanja in razvoja splošnega evropskega inovacijskega okolja, vključno s podporo Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo (EIT).

–povečanju prodornih inovacij, ki ustvarjajo nove trge, z novim Evropskim svetom za inovacije (EIC; gl. člene 9 do 10) in

Vodilne pobude na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij (FET) v okviru programa Obzorje 2020 so podobne zasnovi nalog. Zato in da bi poenostavili krajino financiranja, se bodo vse pobude FET, načrtovane v okviru programa Obzorje Evropa, vzpostavile kot naloge v skladu z merili za naloge in izvajale na enake načine.

V programu dela bodo poleg metode ocenjevanja nalog (npr. zagotavljanje portfeljnega pristopa) opredeljena veljavna merila za ocenjevanje in izbiro. Cilj bo oceniti odličnost in učinek na skupni ravni.

Izvedbene določbe bodo omogočile „portfeljni pristop“, kar pomeni, da bodo predlogi ocenjeni in izbrani, projekti pa vodeni, v okviru portfelja ukrepov in ne posamično.

Komisija lahko za sooblikovanje nalog in usmerjanje njihovega izvajanja ustanovi odbore za naloge. Ti odbori bodo svetovali o možnih nalogah z velikim učinkom in se pri tem zanašali na postopek oblikovanja, ki bo vključeval deležnike in obveščanje javnosti. Odbore za naloge bodo sestavljali deležniki, vključno s končnimi uporabniki, da se zagotovi njihovo sodelovanje, in službe Evropske komisije, da se zagotovijo povezave s politikami Unije. Člane odborov za naloge običajno imenuje Komisija na podlagi javnega razpisa za prijavo interesa in ob upoštevanju potrebe po uravnoteženosti glede strokovnega znanja, spolov, starosti in geografske razširjenosti. Kadar je to ustrezno, pa bi se lahko kot odbori za naloge uporabile obstoječe strukture upravljanja.

Prvih nekaj nalog bo uvedenih v prvem strateškem načrtovanju. Na podlagi izkušenj iz prvih dveh let bi se lahko število in obseg nalog v prihodnjih programih dela povečala. Ne pričakuje se, da bi podpora Unije za naloge presegala 10 let, poleg tega pa bo predmet rednega pregleda (v okviru cikla programa dela), vendar je časovni okvir za pričakovani učinek nalog lahko tudi zunaj tega časovnega okvira.

Naloge bodo določene in sooblikovane v okviru postopka strateškega načrtovanja programa Obzorje Evropa, ki bo vključeval skupno prizadevanje ustreznih služb Evropske komisije, držav članic, Evropskega parlamenta in ustreznih deležnikov.

V okviru tega stebra bo uvedenih nekaj nalog s specifičnimi cilji, s čimer bo vzpostavljen celosten portfelj projektov, ki pa se bodo oprli na ustrezne dejavnosti in izložke iz drugih delov programa. Posebne določbe o nalogah so navedene v členu 5.

Sklopi – podprti s področji ukrepanja – prestopajo tipične meje med disciplinami, sektorji in področji politike ter bodo zagotovili več sodelovanja in večji učinek na področjih, ki zadevajo prioritete politike na ravni Unije in na svetovni ravni.

Ta steber nadgrajuje uspeh Evropskega raziskovalnega sveta (ERC), ukrepov Marie Skłodowske-Curie in komponente raziskovalne infrastrukture v sedanjem okvirnem programu. Za posebna pravila o Evropskem raziskovalnem svetu glej člene 6 do 8.

Prav tako bo tesno usklajeno z drugimi programi Unije, med drugim tudi za spodbujanje hitrejšega razširjanja in uporabe rezultatov naložb v raziskave in inovacije.

Prioritete programa Obzorje Evropa bodo tesno usklajene s splošnimi strateškimi prioritetami in politikami Unije. Strateško načrtovanje bo temeljilo na predvidevanju, študijah in drugih znanstvenih dokazih ter upoštevalo ustrezne obstoječe pobude na ravni Unije in nacionalni ravni. Vključevalo bo interdisciplinarne in medsektorske vidike in zagotavljalo, da se vse dejavnosti v okviru programa Obzorje Evropa učinkovito usklajujejo.

S strateškim načrtovanjem bo določena večletna strategija za razvoj vsebine programa dela (kakor določa člen 11), vendar bo ostala dovolj prožna za hitro odzivanje na nepričakovane potrebe in krize ter politične prioritete iz cikla delovnega programa Komisije. To načrtovanje bo temeljilo na drugem stebru, tj. stebru Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost.

Izvajanje programa Obzorje Evropa bo temeljilo na vključujočem in preglednem postopku strateškega načrtovanja raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ki se bodo financirale iz programa. To bo sledilo obsežnim posvetovanjem in izmenjavam z državami članicami, po potrebi Evropskim parlamentom ter različnimi deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe, o prioritetah (vključno z nalogami v okviru stebra Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost) in ustreznih vrstah ukrepov ter oblikah izvajanja, zlasti evropskih partnerstvih.

V tem pravnem aktu so določene specifične določbe glede izvajanja in načrtovanja v okvirnem programu, zlasti za

Predlog za okvirni program (okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, vključno s pravili za sodelovanje in razširjanje) določa splošne in specifične cilje programa Obzorje Evropa, strukturo in splošne smernice dejavnosti, ki se bodo izvajale, ta sklep pa bi moral opredeliti operativne cilje in dejavnosti, specifične za posamezne dele programa Obzorje Evropa.

V tem predlogu je za datum začetka uporabe določen 1. januar 2021, pripravljen pa je za Unijo s 27 državami članicami, v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva, ki ga je Evropski svet prejel 29. marca 2017, o nameri Združenega kraljestva, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije in Euratoma. V naslednjem oddelku so podrobno opisane posebne točke tega predloga.

Več informacij o celotnem predlogu programa Obzorje Evropa je na voljo v obrazložitvenem memorandumu v predlogu temeljnega akta, tj. v uredbi o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o pravilih za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov.

V skladu s členom 182 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se okvirni program izvaja s posebnimi programi, v katerih so opredeljeni podrobna pravila za njihovo izvajanje, njihovo trajanje ter predvidena potrebna sredstva. Program Obzorje Evropa se bo izvajal s posebnim programom, vzpostavljenim s tem sklepom, in s posebnim programom za raziskave na področju obrambe.

Predlog izhaja iz predpostavke, da raziskave in inovacije uresničujejo prioritete državljanov, spodbujajo produktivnost in konkurenčnost Unije, so nepogrešljive za ohranjanje našega družbeno-gospodarskega modela in vrednot ter omogočajo rešitve, ki obravnavajo izzive bolj sistemsko.

Predlog programa Obzorje Evropa je popolnoma v skladu s predlogom Komisije o naslednjem dolgoročnem proračunu Unije za obdobje 2021–2027 in prioritetami Komisije, predstavljenimi v njeni agendi za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe, ter prioritetami globalne politike (cilji trajnostnega razvoja). Podpira agendo Unije za obdobje po letu 2020 v skladu z dogovorom v Rimski izjavi z dne 25. marca 2017.

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj,7.6.2018 COM(2018) 436 final PRILOGE k predlogu



SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa



PRILOGA I DEJAVNOSTI V OKVIRU PROGRAMA Pri izvajanju programa se bo uporabljalo naslednje. Strateško načrtovanje Izvajanje ciljev programa Obzorje na celosten način bo zagotovljeno z večletnim strateškim načrtovanjem. Tako načrtovanje bo osredotočeno na vpliv na program v celoti in skladnost med različnimi stebri, kot tudi na sinergije z drugimi programi EU in podporo drugim politikam EU in od njih. Strateško načrtovanje bo spodbujalo močno udeležbo državljanov in organizacij civilne družbe v vseh fazah raziskav in inovacij, soustvarjanja znanja, učinkovitega spodbujanja enakosti spolov, vključno z vključevanjem načela enakosti spolov v vsebine raziskav in inovacij, ter bo zagotovilo in spodbujalo skladnost z najvišjimi standardi etike in poštenosti. Vključevalo bo obsežna posvetovanja in izmenjave z državami članicami, Evropskim parlamentom, kot je ustrezno, ter različnimi deležniki o prioritetah, vključno z nalogami, v okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, in ustreznimi vrstami ukrepov za uporabo, zlasti evropskih partnerstev. Na podlagi takšnega širokega posvetovanja bo strateško načrtovanje opredelilo skupne cilje in skupna področja za dejavnosti, kot so partnerska področja (predlagana pravna podlaga določa samo instrumente in merila, ki bodo usmerjali njihovo uporabo) in območja, na katerih se izvajajo naloge. Strateško načrtovanje bo prispevalo k razvoju in izvajanju politik za zadevna področja, na ravni EU in dopolnilnih politik in pristopov politike v državah članicah. Prioritete politike EU bodo upoštevane med strateškim načrtovanjem za povečanje prispevka raziskav in inovacij k uresničevanju politike. Poleg tega bodo v njej upoštevane predvidene dejavnosti, študije in drugi znanstveni dokazi ter ustrezne obstoječe pobude na ravni EU in nacionalni ravni. Strateško načrtovanje bo spodbujalo sinergije med programom Obzorje Evropa in drugimi programi Unije, vključno s programom Euratom, s čimer bo postalo referenčna točka za raziskave in inovacije na vseh povezanih v okviru proračuna EU in nefinančnih instrumentov. To bo spodbudilo tudi hitrejše razširjanje in uporabo rezultatov raziskav in inovacij ter se izognilo podvajanju in prekrivanju možnosti financiranja. Zagotovilo bo okvir za povezovanje neposrednih raziskovalnih dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča in drugih ukrepov, ki so podprti v okviru programa, vključno z uporabo rezultatov za podporo politike. V strateškem načrtu bo določena večletna strategija za uresničevanje vsebin programa dela (kakor določa člen 11), hkrati pa bo ohranjena zadostna prožnost za hitro odzivanje na nepričakovane priložnosti in krize. Ker je Obzorje Evropa sedemletni program, se lahko gospodarski, družbeni in politični okvir, v katerem deluje, med njegovim trajanjem bistveno spremeni. Omogočeno mora biti, da se Obzorje Evropa na te spremembe hitro prilagodi. Zato bo mogoče podpreti dejavnosti, ki presegajo opredelitve v nadaljevanju, če je to upravičeno, odzvati se na večje spremembe ali nepredvidene dogodke, potrebe politike ali krizne razmere, na primer za odzivanje na resne nevarnosti za zdravje, ki nastanejo zaradi epidemij. Pri izvajanju programa Obzorje Evropa bo posebna pozornost namenjena zagotavljanju uravnoteženega in širokega pristopa do raziskav in inovacij, ki ni omejen zgolj na razvoj novih proizvodov in storitev, ki temeljijo na znanstvenih in tehnoloških prebojih, ampak vključuje tudi uporabo obstoječih tehnologij v novih aplikacijah, nenehno izboljševanje ter netehnološke in družbene inovacije. Sistemski, meddisciplinarni in medsektorski pristop, ki zajema številne politike, do inovacij v raziskavah bo zagotovil, da se izzivi lahko obravnavajo, obenem pa omogoča tudi nastanek novih konkurenčnih podjetij in panog, spodbuja konkurenčnost, zasebne naložbe in ohranjanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. V okviru stebrov „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“ ter „Odprte inovacije“ bodo raziskave in inovacije dopolnjene z dejavnostmi, ki potekajo blizu končnih uporabnikov in trga, kot so predstavitve, pilotni projekti ali dokaz izvedljivosti, pri čemer je seveda treba izključiti dejavnosti komercializacije, ki presegajo fazo raziskav in inovacij. To bo vključevalo podporo dejavnostim na strani povpraševanja, da bi prispevalo k pospeševanju uvajanja in širjenja najrazličnejših inovacij. Poudarek bo na neobvezujočih razpisih za zbiranje predlogov. V okviru stebra „Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost“, ki bo gradil na izkušnjah iz programa Obzorje 2020, bodo družbene znanosti in humanistične vede v celoti vključene v vse sklope, vključno s posebnimi in namenskimi dejavnostmi. Podobno bodo na strateški in povezovalni način vključene tudi dejavnosti, ki zajemajo morske in pomorske raziskave in inovacije, v skladu s celostno pomorsko politiko EU, skupno ribiško politiko in drugimi mednarodnimi zavezami. „Vodilne pobude FET“, podprte v okviru programa Obzorje 2020, bodo še naprej financirane v okviru tega programa. Ker so pobude zelo podobne nalogam, bodo druge „pobude FET“, če sploh obstajajo, podprte v okviru tega okvirnega programa, saj so naloge usmerjene v prihodnje in nastajajoče tehnologije. Dialogi na področju znanstvenega in tehnološkega sodelovanja z mednarodnimi partnerji EU in politični dialogi z glavnimi svetovnimi regijami bodo pomembno prispevali k sistematičnemu prepoznavanju priložnosti za sodelovanje, kar bo skupaj z razlikovanjem po državah/regijah podpiralo določanje prioritet.

Čeprav bi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) zaradi osredotočenosti na inovacijske ekosisteme naravno sodil v steber Odprte inovacije programa Obzorje Evropa, bo načrtovanje skupnosti znanja in inovacij EIT med strateškim načrtovanjem usklajeno s stebrom Globalni izzivi in industrijska konkurenčnost. Razširjanje rezultatov in komuniciranje Program Obzorje Evropa bo zagotovil namensko podporo za prosti dostop do znanstvenih publikacij, repozitorijev znanja in drugih virov podatkov. Ukrepi razširjanja rezultatov in znanja bodo podprti, tudi s sodelovanjem drugih programov EU, vključno s povezovanjem in pakiranjem rezultatov in podatkov v jezike in oblike za ciljne skupine in mreže za državljane, industrijo, javne uprave, akademske kroge, organizacije civilne družbe in oblikovalce politik. V ta namen lahko program Obzorje Evropa uporablja napredne tehnologije in obveščevalna orodja. Za obveščanje morebitnih prosilcev o programu (npr. nacionalne kontaktne točke) bo na voljo ustrezna podpora. Komisija bo izvajala tudi informacijske in komunikacijske dejavnosti, povezane s programom Obzorje Evropa, za promocijo dejstva, da so bili rezultati pridobljeni s finančno podporo EU. Prizadevala si bo povečati tudi ozaveščenost javnosti o pomembnosti raziskav in inovacij ter širšega učinka in pomena raziskav in inovacij, ki jih financira EU, na primer s publikacijami, odnosi z mediji, dogodki, repozitoriji znanja, zbirkami podatkov, večkanalnimi platformami, spletnimi mesti ali ciljno uporabo družbenih medijev. Program Obzorje Evropa bo zagotavljal tudi podporo upravičencem pri poročanju o njihovem delu in njihovem vplivu na širšo družbo. Izkoriščanje in uvajanje rezultatov na trg Komisija bo oblikovala celovite ukrepe za izkoriščanje rezultatov programa Obzorje Evropa in razvitega znanja. To bo pospešilo izkoriščanje znanja z uvajanjem na trg in povečalo učinek programa. Komisija bo sistematično ugotavljala in evidentirala rezultate raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v okviru programa ter te rezultate in razvito znanje prenašala ali razširjala na nediskriminatorni način na industrijo in podjetja vseh velikosti, javne organe, akademske kroge, organizacije civilne družbe in oblikovalce politik, da bi čim bolj povečala evropsko dodano vrednost programa. Mednarodno sodelovanje Večji učinek bo zagotovljen z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v prizadevanju za mednarodno sodelovanje v obsegu, kakršnega še ni bilo. Partnerji z vsega sveta bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavni del pobud za podporo ukrepanju EU za trajnost, okrepitev raziskovalne in inovacijske odličnosti ter konkurenčnosti. Skupno mednarodno ukrepanje bo zagotovilo učinkovito obravnavo svetovnih družbenih izzivov in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, dostop do najbolj nadarjenih ljudi na svetu, strokovnega znanja in virov ter večjo ponudbo in povpraševanje po inovativnih rešitvah. Delovne metodologije za ocenjevanje Uporaba visokokakovostnega neodvisnega strokovnega znanja v procesu ocenjevanja podpira vključevanje vseh deležnikov, skupnosti in interesov v program in je predpogoj za ohranjanje odličnosti in ustreznosti financiranih dejavnosti. Komisija ali organ financiranja bo zagotovil nepristranskost postopka in preprečil navzkrižje interesov v skladu s členom 61 finančne uredbe. Izjemoma, če to upravičuje zahteva po imenovanju najboljših razpoložljivih strokovnjakov in/ali omejene velikosti skupine kvalificiranih strokovnjakov, lahko neodvisni strokovnjaki, ki pomagajo odboru za ocenjevanje ali so njegovi člani, ocenjujejo določene predloge, za katere prijavijo potencialni interes. V tem primeru Komisija ali organ financiranja sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi integriteto postopka ocenjevanja. Postopek ocenjevanja se upravlja ustrezno s tem in zajema tudi fazo, ki vključuje sodelovanje med različnimi strokovnjaki. Odbor za ocenjevanje bo pri določanju predlogov za financiranje upošteval posebne okoliščine.



STEBER I

ODPRTA ZNANOST Prizadevanje za preboj pri razumevanju in pridobivanja znanja; vrhunske zmogljivosti, potrebne za uresničevanje tega cilja, vključno s fizičnimi infrastrukturami in infrastrukturami znanja za raziskave in inovacije, pa tudi sredstva za javno razširjanje in izmenjavo znanja; ter ustrezna ponudba odličnih raziskovalcev so v središču gospodarskega, družbenega in kulturnega napredka v vseh njegovih oblikah. Odprta in odlična znanost je neločljivo povezana z doseganjem vodilnih inovacij na svetovni ravni. Spremembe znanstvenih in tehnoloških paradigm so bile opredeljene kot ključni dejavniki za rast produktivnosti, konkurenčnosti, bogastva, trajnostnega razvoja in družbenega napredka. Takšne spremembe paradigm so v preteklosti običajno izvirale iz znanstvene baze javnega sektorja, preden so ustvarile podlage za popolnoma nove industrijske dejavnosti in panoge. Javne naložbe v raziskave, zlasti v univerzah in javnih raziskovalnih institucijah (JRI) ter raziskovalnih zmogljivostih, so pogosto namenjene dolgoročnejšim, bolj tveganim raziskavam in dopolnjujejo dejavnosti zasebnega sektorja. Poleg tega ustvarjajo spretnosti, znanja in izkušnje, nove znanstvene instrumente in metodologije ter vzpostavljajo mreže, ki prenašajo najnovejše znanje. Evropska znanost in raziskovalci so bili in bodo tudi v prihodnje na čelu na številnih področjih. Vendar tega položaja ni mogoče šteti za samoumevnega. Obstaja veliko dokazov, ki kažejo, da ob nadaljnjem naraščanju hitrosti raziskav raste tudi število držav, ki tekmujejo za najboljše. Tradicionalnemu izzivu iz držav, kot so Združene države Amerike, se zdaj pridružujejo gospodarski velikani, kot sta Kitajska in Indija, zlasti iz nedavno industrializiranih predelov sveta in iz vseh držav, kjer vlade priznavajo številne in obsežne donose, ki izhajajo iz naložb v raziskave.



1.EVROPSKI RAZISKOVALNI SVET (ERC) 1.1.Utemeljitev Čeprav Unija še vedno objavi največ znanstvenih člankov na svetu, je v bistvu „množični proizvajalec“ znanja s sorazmerno, glede na svojo velikost, majhnim številom izstopajočih centrov odličnosti na svetovni ravni in velikimi področji povprečne in slabe učinkovitosti. V primerjavi z ZDA in zdaj do neke mere tudi s Kitajsko EU še vedno sledi „modelu decentralizirane odličnosti“, v katerem so sredstva razpršena na večje število raziskovalcev in raziskovalnih institucij. Dodatni izziv je dejstvo, da v mnogih državah EU javni sektor še vedno ne nudi dovolj privlačnih pogojev za najboljše raziskovalce. Ti dejavniki prispevajo k temu, da je Evropa v svetovni konkurenci za nadarjene znanstvenike precej nezanimiva. Svetovno raziskovalno prizorišče se dramatično spreminja in postaja vse bolj večpolarno zaradi vse večjega števila držav v gospodarskem vzponu, zlasti Kitajske, ki širijo svojo znanstveno produkcijo. Medtem kot sta EU in ZDA leta 2000 predstavljali skoraj dve tretjini svetovnih odhodkov za raziskave in razvoj, se je ta delež do leta 2013 zmanjšal na manj kot polovico. Evropski raziskovalni svet podpira najboljše raziskovalce s prožnim dolgoročnim financiranjem za opravljanje prelomnih raziskav, ki prinašajo velike koristi/velika tveganja. Deluje samostojno pod vodstvom neodvisnega Znanstvenega sveta, ki ga sestavljajo znanstveniki, inženirji in akademiki z največjim ugledom ter ustreznimi izkušnjami in raznolikostjo. Evropski raziskovalni svet lahko črpa iz širše skupine nadarjenih ljudi in zamisli kot kateri koli nacionalni program ter krepi odličnost na tak način, da najboljši raziskovalci in najboljše zamisli tekmujejo drug z drugim. Raziskave na pionirskih področjih, ki jih financira Evropski raziskovalni svet, imajo znaten neposredni vpliv v obliki napredka na pionirskih področjih znanja, s čimer odpirajo pot novim in pogosto nepričakovanim znanstvenim in tehnološkim dosežkom ter novim raziskovalnim področjem. To ustvarja povsem nove zamisli, ki spodbujajo inovacije in podjetniško iznajdljivost ter obravnavajo družbene izzive. ERC ima tudi pomemben strukturni vpliv, saj povečuje kakovost evropskega raziskovalnega sistema, ki presega neposredno financirane raziskovalce in ukrepe. Ukrepi in raziskovalci, ki jih financira ERC, postavljajo navdihujoč cilj za pionirska raziskovalna področja v Evropi, ki povečujejo njen ugled in privlačnost za najboljše raziskovalce na svetu kot kraj za delo in sodelovanje. Prestiž gostovanja dobitnikov nepovratnih sredstev ERC ustvarja konkurenco med evropskimi univerzami in drugimi raziskovalnimi organizacijami, ki tekmujejo v ponujanju najprivlačnejših pogojev za vrhunske raziskovalce, ter jim lahko posredno pomaga oceniti prednosti in slabosti ter poskrbeti za reforme. Razkorak v uspešnosti raziskav med ZDA in državami EU se je zmanjšal v 10 letih, odkar je bil ustanovljen Evropski raziskovalni svet. ERC financira sorazmerno majhen odstotek vseh evropskih raziskav, vendar z njimi dosega nesorazmerno velik znanstveni učinek. Povprečni faktor vpliva na podlagi citatov je za raziskave, ki jih podpira ERC, primerljiv s položajem vrhunskih elitnih raziskovalnih univerz. Učinkovitost raziskav v ERC je izjemno visoka v primerjavi z največjimi svetovnimi vlagatelji v raziskave. ERC financira veliko raziskav na številnih pionirskih raziskovalnih področjih, ki so prejela najvišje število citatov, vključno s področji, ki so v naglem vzponu. Čeprav je financiranje ERC osredotočeno na raziskave na pionirskih področjih, je privedlo do precejšnjega števila patentov. Tako obstajajo jasni dokazi, da ERC na podlagi svojih razpisov privablja in financira odlične raziskovalce ter da ukrepi ERC proizvajajo številne najpomembnejše in najbolj vplivne rezultate raziskav v svetovnem merilu na novih področjih, ki zagotavljajo preboje in velik napredek. Delo prejemnikov nepovratnih sredstev ERC je tudi zelo interdisciplinarno, sodelujejo na mednarodni ravni in javno objavljajo svoje rezultate na vseh raziskovalnih področjih, vključno z družbenimi znanostmi in humanističnimi vedami. Obstajajo tudi že dokazi o dolgoročnejših učinkih nepovratnih sredstev ERC na poklicne poti, na usposabljanje visoko usposobljenih oseb v postdoktorskih doktorskih programih, na povečanje svetovne prepoznavnosti in ugleda evropskih raziskav in nacionalnih raziskovalnih sistemov na podlagi močnega primerjalnega učinka. Ta učinek je zlasti pomemben v modelu decentralizirane odličnosti EU, saj lahko položaj prejemnika sredstev ERC nadomesti kazalnik kakovosti raziskav in se uporablja kot natančnejši kazalnik od prepoznavnosti na podlagi položaja institucij. To omogoča ambicioznim posameznikom, institucijam, regijam in državam, da prevzamejo pobudo ter izboljšajo raziskovalne profile, pri katerih so še posebno močne. 1.2.Področja ukrepanja 1.2.1.Pionirska področja znanosti Raziskave, ki jo financira ERC, naj bi prinesle napredek na pionirskih področjih znanja, z znanstvenimi publikacijami najvišje kakovosti, raziskovalnimi rezultati z velikim potencialnim družbenim in gospodarskim vplivom, pri čemer ERC določa jasen in navdihujoč cilj za raziskave na pionirskih področjih v celotni EU in na mednarodni ravni. ERC se bo s ciljem, da EU postane privlačnejše okolje za najboljše znanstvenike na svetu, usmeril na merljivo povečanje deleža EU v 1 % najpogosteje citiranih objav na svetu in znatno povečanje števila odličnih raziskovalcev iz držav zunaj Evrope, ki jih ERC financira. Sredstva ERC se dodelijo v skladu z naslednjimi uveljavljenimi načeli. Edino merilo, na podlagi katerega se dodeljujejo nepovratna sredstva ERC, je znanstvena odličnost. ERC deluje po načelu „od spodaj navzgor“, brez vnaprej določenih prioritet.

Splošne smernice –dolgoročno financiranje za podporo odličnih raziskovalcev in njihovih raziskovalnih skupin pri izvajanju prelomnih raziskav, ki prinašajo velike koristi/velika tveganja; –podpora raziskovalcem z odličnimi zamislimi pri prehodu v samostojnost in obenem krepitev njihove raziskovalne skupine ali programa; –novi načini dela v znanstvenem svetu, pri katerih obstaja možnost za ustvarjanje prelomnih rezultatov, ter spodbujanje potenciala za komercialne in družbene inovacije financiranih raziskav; –izmenjava izkušenj in najboljših praks z regionalnimi in nacionalnimi agencijami za financiranje raziskav za spodbujanje podpore odličnim raziskovalcem; –Povečanje prepoznavnosti programov ERC.

1.3.Izvajanje 1.3.1.Znanstveni svet Znanstveni svet je porok za kakovost dejavnosti z vidika znanosti in je v celoti odgovoren za odločanje o vrsti raziskav, ki se bodo financirale. V okviru izvajanja okvirnega programa in za izvajanje svojih nalog, ki so opredeljene v členu 7, bo Znanstveni svet: (1) glede znanstvene strategije: –oblikoval splošno znanstveno strategijo ERC glede na znanstvene možnosti in evropske znanstvene potrebe; –oblikoval program dela in razvil sveženj podpornih ukrepov ERC v skladu s svojo znanstveno strategijo; –ugotovil potrebne pobude za mednarodno sodelovanje, vključno z dejavnostmi obveščanja javnosti, da se poveča prepoznavnost ERC za najboljše raziskovalce iz drugih delov sveta, v skladu s svojo znanstveno strategijo; (2) glede znanstvenega upravljanja, spremljanja in nadzora kakovosti: –zagotovil vrhunski sistem medsebojnih strokovnih pregledov, ki temelji na popolnoma pregledni, pošteni in nepristranski obravnavi predlogov, z oblikovanjem stališč o izvajanju in upravljanju razpisov za zbiranje predlogov, merilih za ocenjevanje, postopkih medsebojnega strokovnega pregleda, vključno z izbiro strokovnjakov, metodami za medsebojno strokovno pregledovanje in ocenjevanje predlogov ter potrebnimi izvedbenimi pravili in smernicami, na podlagi katerih bodo pod nadzorom Znanstvenega sveta opredeljeni predlogi, ki se bodo financirali; –pri ukrepih ERC za raziskave na pionirskih področjih se strokovnjaki imenujejo na podlagi predloga Znanstvenega sveta ERC; –zagotovil izvajanje nepovratnih sredstev ERC po enostavnih in preglednih postopkih, ki se osredotočajo na odličnost, spodbujajo iniciativnost ter združujejo prožnost z odgovornostjo, ob nenehnem spremljanju kakovosti dejavnosti in izvajanja; –pregledal in ocenil dosežke ERC, kakovost in vpliv raziskav, ki jih financira ERC, ter pripravil priporočila za popravke ukrepov ali prihodnje ukrepe;

–pripravil stališča o vseh drugih zadevah, ki vplivajo na dosežke in učinek dejavnosti ERC ter kakovost raziskav, ki se izvajajo; (3) glede komuniciranja in razširjanja rezultatov: –povečal svetovni ugled in prepoznavnost ERC z izvajanjem dejavnosti komuniciranja in ozaveščanja javnosti, vključno z znanstvenimi konferencami o dejavnostih in dosežkih ERC ter rezultatih projektov, ki jih financira ERC, skupaj z znanstveno skupnostjo, ključnimi deležniki in javnostjo; –po potrebi se posvetoval z znanstveniki, inženirji in akademsko skupnostjo, regionalnimi in nacionalnimi agencijami za financiranje raziskav in drugimi deležniki; –redno poročal Komisiji o svojih dejavnostih. Člani Znanstvenega sveta prejmejo za opravljene naloge nadomestilo v obliki honorarja in, kadar je ustrezno, povračilo potnih stroškov in stroškov bivanja. Predsednik ali predsednica (v nadaljnjem besedilu: predsednik) ERC bo v času svojega imenovanja bival v Bruslju in večino svojega delovnega časa posvetil delovanju ERC. Njegova plača bo na ravni plače višjega vodstva Komisije, na voljo mu bo namenska izvedbena struktura, ki mu bo zagotavljala podporo, potrebno za opravljanje njegovih nalog. Znanstveni svet izmed svojih članov izvoli tri podpredsednike, ki predsedniku pomagajo pri zastopanju in organizaciji dela. Podpredsedniki lahko imajo tudi naziv podpredsednik ERC. Trem podpredsednikom bo na voljo podpora, da se zagotovi primerna lokalna upravna pomoč na njihovih matičnih inštitutih. 1.3.2.Namenska izvedbena struktura Namenska izvedbena struktura bo odgovorna za vse vidike upravnega izvajanja in izvrševanja programa, kot je določeno v programu dela ERC. Izvajala bo zlasti postopke ocenjevanja, medsebojno strokovno pregledovanje in postopke izbora v skladu s strategijo Znanstvenega sveta ter zagotavljala finančno in znanstveno upravljanje nepovratnih sredstev. Namenska izvedbena struktura bo podpirala Znanstveni svet pri izvajanju vseh navedenih nalog, vključno s pripravo znanstvene strategije, spremljanjem poslovanja ter pregledovanjem in ocenjevanjem dosežkov ERC ter njegovih dejavnosti ozaveščanja in komunikacijskih dejavnosti, zagotavljala bo dostop do potrebnih dokumentov in podatkov, ki jih ima, ter Znanstveni svet redno obveščala o svojih dejavnostih. Za zagotovitev učinkovite povezave z namensko izvedbeno strukturo na področju strategije in operativnih zadev imata vodstvo Znanstvenega sveta in direktor namenske izvedbene strukture redne usklajevalne sestanke. Upravljanje ERC bo izvajalo v ta namen zaposleno osebje, ki bo po potrebi vključevalo tudi uradnike iz institucij EU, ukvarjalo pa se bo izključno z dejanskimi upravnimi potrebami, da se zagotovita stabilnost in kontinuiteta, ki sta potrebni za učinkovito upravljanje. 1.3.3.Vloga Komisije Komisija bo za izpolnjevanje svojih obveznosti iz členov 6, 7 in 8 in v okviru svojih odgovornosti za izvrševanje proračuna: –zagotovila neprekinjeno delovanje in obnovo Znanstvenega sveta ter podpirala stalni odbor za imenovanje prihodnjih članov Znanstvenega sveta; –zagotovila neprekinjeno delovanje namenske izvedbene strukture ter prenos nalog in pristojnosti nanjo, pri čemer bo upoštevala mnenje Znanstvenega sveta;

–zagotovila, da bo namenska izvedbena struktura izvajala vse naloge in pristojnosti; –imenovala direktorja in člane vodstva namenske izvedbene strukture, pri čemer bo upoštevala mnenje Znanstvenega sveta; –zagotovila pravočasni sprejem programa dela, stališč o metodologiji za izvajanje in potrebnih izvedbenih pravil, vključno s pravili ERC za oddajo ter vzorcem sporazuma o nepovratnih sredstvih ERC, pri čemer bo upoštevala stališča Znanstvenega sveta; –redno obveščala odbor programa o izvajanju dejavnosti ERC in se z njim posvetovala o tem; –spremljala namensko izvedbeno strukturo kot odgovorna za celotno izvajanje okvirnega programa za raziskave.



2.UKREPI MARIE SKŁODOWSKE-CURIE (MSCA) 2.1.Utemeljitev Evropa potrebuje visoko usposobljeno in prožno bazo človeškega kapitala na področju raziskav in inovacij, ki se lahko brez težav prilagodi in najde trajnostne rešitve za prihodnje izzive, kot so velike demografske spremembe v Evropi. Da bi raziskovalci zagotavljali odličnost, morajo biti mobilni, sodelovati in širiti znanje med državami, sektorji in disciplinami, s pravo kombinacijo znanja in spretnosti za obravnavo družbenih izzivov in podpiranje inovacij. Evropa je vir znanosti s približno 1,8 milijona raziskovalcev, ki delajo v več tisoč univerzah, raziskovalnih centrih in vodilnih podjetjih v svetovnem merilu. Vendar se ocenjuje, da bo morala EU do leta 2027 usposobiti in zaposliti najmanj en milijon novih raziskovalcev, da bi uresničila cilje, določene za večje naložbe v raziskave in inovacije. Ta potreba je zlasti velika v neakademskem sektorju. EU mora okrepiti prizadevanja za privabljanje več mladih žensk in moških na poklicno pot na področju raziskav, privabljanje raziskovalcev iz tretjih držav, ohranitev lastnih raziskovalcev in ponovnem vključevanju evropskih raziskovalcev, ki delajo drugje, nazaj v Evropo. Poleg tega bi bilo treba za obsežnejše razširjanje odličnosti dodatno izboljšati pogoje dela raziskovalcev v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru (ERP). V zvezi s tem so potrebne tesnejše povezave zlasti z Evropskim izobraževalnim prostorom (EEdA), Evropskim skladom za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskim socialnim skladom (ESS+). Zaradi sistemske narave teh izzivov in čezmejnih prizadevanj, potrebnih za njihovo reševanje, je te izzive najbolje obravnavati na ravni EU. Ukrepi Marie Skłodowske-Curie (MSCA) se osredotočajo na odlične raziskave, ki v celoti temeljijo na pristopu od spodaj navzgor, so odprte za vsa področja raziskav in inovacij, od temeljnih raziskav do uvedbe na trg in storitev na področju inovacij. To vključuje raziskovalna področja, ki jih zajemata Pogodba o delovanju Evropske unije in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Če se pojavijo posebne potrebe in so na voljo dodatni viri financiranja, bi se lahko ukrepi MSCA usmerili na nekatere dejavnosti v okviru posebnih izzivov (npr. opredeljene naloge), vrste raziskovalnih in inovacijskih institucij ali lokacije, da bi se odzvali na razvoj zahtev Evrope na področju znanja in spretnosti, raziskovalnega usposabljanja, razvoja poklicnih poti in izmenjave znanja. Ukrepi MSCA so najpomembnejši instrument na ravni EU za privabljanje raziskovalcev iz tretjih držav v Evropo, s čimer pomembno prispevajo k sodelovanju na svetovni ravni na področju raziskav in inovacij. Dokazi kažejo, da ukrepi MSCA nimajo le pozitivnega učinka na posameznike, organizacije in na ravni sistema, temveč zagotavljajo tudi velik vpliv in prebojne rezultate raziskav ter hkrati pomembno prispevajo k družbenim in strateškim izzivom. Dolgoročne naložbe v ljudi se obrestujejo, kar kažejo številne Nobelove nagrade, ki so jih prejeli nekdanji štipendisti ali nadzorniki ukrepov MSCA. S svetovno konkurenco na področju raziskav med znanstveniki ter med gostiteljskimi organizacijami iz akademskega in neakademskega sektorja, z ustvarjanjem in izmenjavo visokokakovostnega znanja med državami, sektorji in disciplinami, ukrepi MSCA prispevajo zlasti k ciljem agende„Delovna mesta, rast in naložbe“, globalni strategiji EU in ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj. Ukrepi MSCA prispevajo k večji učinkovitosti, konkurenčnosti in privlačnosti Evropskega raziskovalnega prostora v svetovnem merilu To je mogoče doseči z osredotočenjem na novo generacijo visokokvalificiranih raziskovalcev ter zagotavljanjem podpore novim nadarjenim iz celotne EU in širše; s spodbujanjem širjenja in uporabe novega znanja in zamisli v evropskih politikah, gospodarstvu in družbi, med drugim tudi z izboljšanjem znanstvene komunikacije in ukrepov za obveščanje javnosti; s spodbujanjem sodelovanja med organizacijami, ki se ukvarjajo z raziskavami; ter z doseganjem znatnega strukturnega vpliva na ERP, z zavzemanjem za odprt trg dela in postavljanjem standardov za kakovostno usposabljanje, privlačne pogoje zaposlovanja in odprto zaposlovanje za vse raziskovalce. 2.2.Področja ukrepanja 2.2.1.Spodbujanje odličnosti z mobilnostjo raziskovalcev prek meja, sektorjev in disciplin

EU mora ostati referenca za odlične raziskave in s tem privlačna za najbolj obetavne evropske in neevropske raziskovalce na vseh stopnjah njihove poklicne poti. To se lahko doseže tako, da se raziskovalcem in osebju, povezanemu z raziskavami, omogoči gibanje in sodelovanje med državami, sektorji in disciplinami, s čimer pridobijo visokokakovostno usposabljanje in poklicne priložnosti. To bo olajšalo poklicni prehod med akademskim in neakademskim sektorjem ter spodbudilo podjetniško dejavnost. Splošne smernice –Mobilnost v Evropi ali zunaj nje za najboljše ali najbolj obetavne raziskovalce ne glede na državljanstvo za izvajanje odličnih raziskav in razvoj njihovih znanj in spretnosti ter poklicne poti v akademskem in neakademskem sektorju. 2.2.2.Spodbujanje novih znanj in spretnosti s pomočjo odličnega usposabljanja raziskovalcev EU potrebuje trdno, prožno in ustvarjalno bazo človeških virov, s pravo kombinacijo znanja in spretnosti, ki bodo ustrezale prihodnjim potrebam trga dela, omogočale ustvarjanje inovacij ter prenos znanja in idej v proizvode in storitve v korist gospodarstva in družbe. To se lahko doseže z usposabljanjem raziskovalcev za nadaljnji razvoj njihovih ključnih raziskovalnih kompetenc ter izboljšanje prenosljivih znanj spretnosti, kot so ustvarjalna in podjetniška miselnost. To jim bo omogočilo, da soočijo s sedanjimi in prihodnjimi svetovnimi izzivi ter izboljšajo svoje poklicne možnosti in potencial za inovacije. Splošne smernice –Programi usposabljanja, ki raziskovalcem zagotavljajo različna znanja in spretnosti, ki ustrezajo sedanjim in prihodnjim svetovnim izzivom. 2.2.3.Krepitev človeškega kapitala ter razvoj znanj in spretnosti v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru Za spodbujanje odličnosti, sodelovanja med organizacijami, ki se ukvarjajo z raziskavami, ter zagotavljanje pozitivnega strukturnega učinka morajo biti standardi za visokokakovostno usposabljanje, dobri delovni pogoji in uspešen poklicni razvoj raziskovalcev bolj razširjeni po celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru. To bo prispevalo k posodobitvi ali izboljšanju programov in sistemov usposabljanja za raziskave ter povečalo privlačnosti institucij v svetovnem merilu. Splošne smernice –Programi usposabljanja za spodbujanje odličnosti in širjenje najboljših praks med institucijami ter raziskovalnimi in inovacijskimi sistemi; –sodelovanje, razvoj in razširjanje znanja v EU in s tretjimi državami. 2.2.4.Izboljšanje in spodbujanje sinergij Sinergije med raziskovalnimi in inovacijskimi sistemi in programi na ravni EU ter na regionalni in nacionalni ravni je treba precej okrepiti. To se lahko doseže zlasti s sinergijami in dopolnjevanji z drugimi deli programa Obzorje Evropa, kot so Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT), in drugimi programi EU, zlasti ESS +, tudi s pomočjo pečata odličnosti. Splošne smernice –Programi usposabljanja in podobne pobude za razvoj raziskovalne poklicne poti, podprte z dopolnilnimi javnimi ali zasebnimi viri financiranja na regionalni, nacionalni ali evropski ravni.

2.2.5.Spodbujanje obveščanja javnosti V vsej EU in izven nje je treba okrepiti prepoznavnost dejavnosti programa in prepoznavnost raziskovalcev v javnosti, da se izboljša globalno poznavanje ukrepov MSCA in zagotovi boljše razumevanje vpliva dela raziskovalcev na vsakdanje življenje državljanov, in spodbudi mlade k odločitvi za poklic raziskovalca. To se lahko doseže z boljšim razširjanjem, izkoriščanjem in večjo razširjenostjo znanja in prakse. Splošne smernice –Pobude za obveščanje javnosti za spodbujanje zanimanja za raziskovalne poklice, zlasti med mladimi; –promocijske dejavnosti za izboljšanje globalnega poznavanja, prepoznavnosti in ozaveščenosti o ukrepih MSCA; –širjenje in povezovanje znanja s sodelovanjem med projekti ter druge dejavnosti mreženja, kot so storitve za diplomante.



3.RAZISKOVALNE INFRASTRUKTURE 3.1.Utemeljitev Najsodobnejše raziskovalne infrastrukture zagotavljajo ključne storitve raziskovalnim in inovacijskim skupnostim ter imajo pomembno vlogo pri širitvi meja znanja. Podpiranje raziskovalnih infrastruktur na ravni EU pomaga omiliti razpršenost nacionalnih raziskovalnih infrastruktur in žepov znanstvene odličnosti, ki so v mnogih primerih realnost, obenem pa rešuje tudi problem šibkega kroženja znanja prek izoliranih sistemov. Splošni cilj je Evropo oskrbeti z vrhunskimi raziskovalnimi infrastrukturami v svetovnem merilu, ki bodo prosto dostopne vsem raziskovalcem v Evropi in zunaj nje, kar bo v celoti izkoristilo njihov potencial za znanstveni napredek in inovacije. Ključni cilji so zmanjšati razdrobljenost raziskovalnih in inovacijskih ekosistemov, s čimer bi preprečili podvajanje prizadevanj in bolje uskladili razvoj in uporabo raziskovalnih infrastruktur. Ključnega pomena je podpreti prosti dostop do raziskovalne infrastrukture vsem evropskim raziskovalcem ter prek evropskega oblaka odprte znanosti (v nadaljnjem besedilu: EOSC) povečati dostop do digitalnih raziskovalnih virov, s čimer bi zlasti reševali problem podoptimalnega sprejemanja odprte znanosti in praks prosto dostopnih podatkov. EU mora obravnavati tudi hitro povečevanje svetovne tekme za nadarjene ljudi s privabljanjem raziskovalcev iz tretjih držav k delu z vrhunskimi evropskimi raziskovalnimi infrastrukturami. Glavni cilj je tudi povečanje konkurenčnosti evropske industrije, podpiranje ključnih tehnologij in storitev, pomembnih za raziskovalne infrastrukture in njihove uporabnike, s čimer bi se izboljšali pogoji za zagotavljanje inovativnih rešitev. Prejšnji okvirni programi so znatno prispevali k uspešnejši in učinkovitejši uporabi nacionalnih infrastruktur, z Evropskim strateškim forumom za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI) pa so razvili tudi usklajen pristop na strateški podlagi k oblikovanju politik o vseevropskih raziskovalnih infrastrukturah. Ta strateški pristop je prinesel jasne koristi, tudi zmanjšanje podvajanja prizadevanj z učinkovitejšo uporabo virov in standardizacijo procesov in postopkov. Dejavnost, ki jo podpira EU, bo zagotovila dodano vrednost, in sicer z: utrditvijo in optimizacijo obstoječih raziskovalnih infrastruktur, skupaj s prizadevanji za razvoj novih infrastruktur; vzpostavitvijo evropskega oblaka odprte znanosti kot učinkovitega, nadgradljivega in trajnostnega okolja za raziskave, ki temeljijo na podatkih; medsebojno povezavo med nacionalnimi in regionalnimi raziskovalnimi in izobraževalnimi omrežji, ki povečuje in zagotavlja infrastrukturo omrežja visoke zmogljivosti za velike količine podatkov in dostop do digitalnih virov prek meja in področij; premagovanjem ovir, ki najboljšim raziskovalnim skupinam preprečujejo dostop do storitev najboljših raziskovalnih infrastruktur v EU; spodbujanjem inovacijskega potenciala raziskovalnih infrastruktur, ki so osredotočene na razvoj tehnologij in skupno ustvarjanje inovacij, pa tudi povečanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije. Okrepiti je treba tudi mednarodno razsežnost raziskovalnih infrastruktur EU, ki spodbuja tesnejše sodelovanje z mednarodnimi partnerji ter mednarodno sodelovanje v evropskih raziskovalnih infrastrukturah v medsebojno korist. Dejavnosti bodo prispevale k uresničevanju različnih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), kot so: cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje ljudi; cilj SDG 7 – cenovno dostopna in čista energija; cilj SDG 9 – industrijske inovacije in infrastruktura; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi. 3.2.Področja ukrepanja 3.2.1.Utrjevanje področja evropskih raziskovalnih infrastruktur Vzpostavitev, delovanje in dolgoročna trajnostna naravnanost raziskovalnih infrastruktur, ki jih je opredelil ESFRI, je bistvenega pomena, da si EU zagotovi vodilno vlogo v raziskavah na novih področjih, ustvarjanje in uporabo znanja ter konkurenčnost svoje industrije. Evropski oblak odprte znanosti (EOSC) bi moral postati učinkovit in celovit distribucijski kanal za storitve raziskovalnih infrastruktur in zagotoviti evropskim raziskovalnim skupnostim naslednjo generacijo podatkovnih storitev za pridobivanje, shranjevanje, obdelavo (npr. analitika, simulacija, vizualizacija storitev) in izmenjave znanstvenih velepodatkov. Evropski oblak odprte znanosti bi moral raziskovalcem v Evropi zagotoviti dostop do večine podatkov, ki so jih ustvarile in zbrale raziskovalne infrastrukture, ter do visokozmogljivostnega računalništva in virov na eksaravni, ki se uporabljajo v okviru Evropske podatkovne infrastrukture (EDI).

Vseevropska raziskovalna in izobraževalna mreža bo povezala in omogočila oddaljeni dostop do raziskovalnih infrastruktur in raziskovalnih virov, z zagotavljanjem medsebojne povezljivosti med univerzami, raziskovalnimi inštituti ter raziskovalnimi in inovacijskimi skupnosti na ravni EU, pa tudi mednarodne povezave z drugimi partnerskimi mrežami po vsem svetu. Splošne smernice –Življenjski cikel vseevropskih raziskovalnih infrastruktur z oblikovanjem novih raziskovalnih infrastruktur; pripravljalna in izvedbena faza, zgodnja faza delovanja, ki se dopolnjuje z drugimi viri financiranja, utrditev in optimizacija ekosistema raziskovalne infrastrukture s spremljanjem mejnikov ESFRI in spodbujanjem sporazumov o opravljanju storitev, razvoj, združitve ali razgradnja vseevropskih raziskovalnih infrastruktur; –Evropski oblak odprte znanosti, vključno z: nadgradljivostjo in trajnostno naravnanostjo kanala za dostop; učinkovita zveza evropskih, nacionalnih, regionalnih in institucionalnih virov; njegovim tehničnim razvojem in razvojem njegove politike, da lahko obvladuje nove raziskovalne potrebe in zahteve (npr. uporaba sklopov občutljivih podatkov, vgrajena zasebnost); interoperabilnost podatkov in skladnost z načeli FAIR (podatke je mogoče najti, so dostopni, interoperabilni in se lahko ponovno uporabijo); in široka baza uporabnikov; –Vseevropska raziskovalna in izobraževalna mreža, ki podpira Evropski oblak za odprto znanost in Evropsko podatkovno infrastrukturo ter omogoča zagotavljanje visokozmogljivostnega računalništva/podatkovnih storitev v okolju, ki temelji na oblaku, in bo sposobna obvladovati izjemno velike podatkovne sklope in računalniške procese. 3.2.2.Odpiranje, vključevanje in medsebojno povezovanje raziskovalnih infrastruktur Raziskovalno področje se bo bistveno okrepilo z zagotavljanjem odprtosti do ključnih mednarodnih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih infrastruktur za vse raziskovalce EU ter po potrebi povezovanjem njihovih storitev, da se uskladijo pogoji dostopa, izboljša in razširi zagotavljanje storitev ter spodbudijo skupne strategije razvoja visokotehnoloških komponent in naprednih storitev prek ukrepov na področju inovacij. Splošne smernice –Omrežja, ki združujejo nacionalne in regionalne financerje raziskovalnih infrastruktur za skupno financiranje nadnacionalnega dostopa raziskovalcev; –omrežja vseevropskih, nacionalnih in regionalnih raziskovalnih infrastruktur za obravnavanje svetovnih izzivov glede zagotavljanja dostopa do raziskovalcev in tudi za uskladitev in izboljšanje storitev infrastruktur; –povezana omrežja raziskovalnih infrastruktur za razvoj in izvajanje skupne strategije/načrta za tehnološki razvoj, ki je potreben za izboljšanje njihovih storitev v partnerstvu z industrijo; ter visokotehnološke komponente na področjih, kot so znanstveni instrumenti; in za spodbujanje uporabe raziskovalnih infrastruktur s strani industrije, npr. s testnimi centri. 3.2.3.Krepitev evropske politike na področju raziskovalnih infrastruktur in mednarodnega sodelovanja Podpora je potrebna, da se oblikovalci politik, organi financiranja ali svetovalne skupine, kot je ESFRI, uskladijo glede razvoja in izvajanja skladne in dolgoročne strategije EU za raziskovalne infrastrukture. Tudi podpora strateškemu mednarodnemu sodelovanju bo okrepila položaj evropskih raziskovalnih infrastruktur na mednarodni ravni, da se zagotovijo svetovno mrežno povezovanje in interoperabilnost ter doseg. Splošne smernice –Pregled, spremljanje in ocenjevanje raziskovalnih infrastruktur na ravni EU ter študije politik, ukrepi za obveščanje in usposabljanje, ukrepi za mednarodno sodelovanje raziskovalnih infrastruktur ter posebne dejavnosti ustreznih organov politik in svetovalnih organov.

4. STEBER II

GLOBALNI IZZIVI IN INDUSTRIJSKA KONKURENČNOST Številni izzivi, s katerimi se sooča EU, so tudi svetovni izzivi. Problemi so obsežni in zapleteni, za njihovo obvladovanje so potrebna ustrezna denarna sredstva, viri in prizadevanja, da se najdejo rešitve. To pa so natančno tista področja, na katerih mora EU sodelovati; pametno, prilagodljivo in združeno v korist in blaginjo naših državljanov. Večji učinek se lahko zagotovi z usklajevanjem ukrepov z drugimi državami in regijami sveta v okviru mednarodnega sodelovanja, kakršnega še ni bilo, v smereh, ki so navedene v ciljih trajnostnega razvoja in pariškem podnebnem sporazumu. Partnerji z vsega sveta bodo na podlagi vzajemnih koristi povabljeni, da se pridružijo prizadevanjem EU kot sestavnemu delu raziskav in inovacij za trajnostni razvoj. Raziskave in inovacije so ključni dejavniki trajnostne rasti in konkurenčnosti industrije in bodo prispevale k zagotavljanju rešitev za današnje probleme, da se negativni in nevaren trend, ki trenutno povezuje gospodarski razvoj, uporabo naravnih virov in socialne probleme, čim hitreje obrne in spremeni v nove poslovne priložnosti. EU bo imela koristi kot uporabnik in proizvajalec tehnologij in industrijskih dejavnosti, ki na primerih kažejo, kako lahko delujeta in se razvijata sodobna industrializirana, trajnostna in vključujoča, odprta in demokratična družba in gospodarstvo. Razvijajoči se gospodarsko – okoljski in socialni primeri trajnostnega industrijskega gospodarstva prihodnosti se bodo spodbudili in okrepili, naj gre za: zdravje in dobro počutje za vse; ali prožne, vključujoče in varne družbe; ali razpoložljivo čisto energijo in mobilnost; ali digitalizirano gospodarstvo in družbo; ali naddisciplinarno in ustvarjalno industrijo; ali vesoljske, morske ali kopenske rešitve; ali rešitve na področju hrane in prehrane; trajnostna raba naravnih virov, varovanje in prilagajanje okolja, ki vsi ustvarjajo blaginjo v Evropi in nudijo bolj kakovostna delovna mesta. Preoblikovanje industrije bo ključnega pomena. Raziskave in inovacije v okviru tega stebra programa Obzorje Evropa so razdeljene v povezane sklope dejavnosti. Naložbe so namesto obravnave sektorjev namenjene sistemskim spremembam naše družbe in gospodarstva, skupaj z nosilcem trajnostnega razvoja. Ti cilji bodo doseženi le, če se bodo v sooblikovanje in soustvarjanje raziskav in inovacij vključili vsi akterji, zasebni in javni; ki bodo združili končne uporabnike, znanstvenike, tehnologe, proizvajalce, inovatorje, podjetja, učitelje, državljane in organizacije civilne družbe. Zato noben tematski sklop ni namenjen samo enemu nizu akterjev. Sklopi bodo razvijali in uporabljali digitalne, ključne spodbujevalne in nastajajoče tehnologije kot del skupne strategije za spodbujanje vodilnega položaja EU. Po potrebi bodo uporabljali podatke in storitve, ki jih omogoča vesoljska tehnologija EU. Na voljo bo podpora za prenos tehnologije od laboratorija do trga in za razvoj uporab, vključno s pilotskimi linijami in demonstratorji, ukrepi za spodbujanje uveljavljanja na trgu in povečanje zavezanosti zasebnega sektorja. Sinergije z drugimi programi bodo čim bolj okrepljene. Sklopi bodo spodbudili hitro uvajanje izvirnih inovacij v EU z različnimi vrstami vgrajenih dejavnosti, vključno s komuniciranjem, razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov, standardizacijo, pa tudi s podporo netehnološkim inovacijam ter inovativnim izvedbenim mehanizmom, s čimer bodo prispevali k ustvarjanju inovacijam prijaznih družbenih, regulativnih in tržnih pogojev, kot so dogovori o inovacijah. Skupine inovativnih rešitev, ki izvirajo iz ukrepov na področju raziskav in inovacij, se bodo določile in ciljno usmerjale k javnim in zasebnim vlagateljem ter v druge ustrezne programe EU in nacionalne programe.



1.SKLOP „ZDRAVJE“ 1.1.Utemeljitev V okviru stebra Socialnih pravic EU je zapisano, da ima vsakdo pravico do pravočasnega, cenovno dostopnega in kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva. To poudarja zavezo EU k ciljem ZN za trajnostni razvoj in se zavzema za splošno zdravstveno varstvo za vse ne glede na starost do leta 2030, da ne bo nihče zapostavljen in ne bo več smrti, ki jih je mogoče preprečiti. Zdravo prebivalstvo je bistvenega pomena za stabilno, trajnostno in vključujočo družbo, izboljšanje zdravja pa je ključnega pomena za zmanjševanje revščine, spodbujanje družbenega napredka in blaginje ter večjo gospodarsko rast. Po podatkih OECD je 10-odstotno izboljšanje pričakovane življenjske dobe povezano tudi s povečanjem gospodarske rasti za 0,3–0,4 % letno. Pričakovana življenjska doba se je v EU, odkar se meri, podaljšala za 12 let zaradi izjemnih izboljšav kakovosti življenja, izobrazbe, zdravja in oskrbe ljudi. V letu 2015 je skupna pričakovana življenjska doba ob rojstvu znašala 80,6 leta v EU v primerjavi z 71,4 leta v svetovnem merilu. V zadnjih letih se je v EU povečala v povprečju za 3 meseca na leto. Raziskave in inovacije v zdravstvu so imele pomembno vlogo pri tem dosežku, vendar tudi pri izboljšanju produktivnosti in kakovosti v sektorju zdravstvenega varstva in oskrbe. Vendar se EU še naprej sooča z novimi, na novo nastalimi ali vztrajnimi izzivi, ki ogrožajo državljane in javno zdravje, vzdržnost sistemov zdravstvenega in socialnega varstva ter konkurenčnost v dejavnosti zdravstvenega varstva in oskrbe. Glavni izzivi na področju zdravja v EU so: pomanjkanje učinkovitega spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni; porast nenalezljivih bolezni; širjenje antimikrobične odpornosti in pojav epidemij nalezljivih bolezni; večje onesnaževanje okolja; trdovratna neenakost na področju zdravja med državami in znotraj njih, ki nesorazmerno vplivajo na ljudi, ki so prikrajšani ali v občutljivih obdobjih življenja; zaznavanje, razumevanje, obvladovanje, preprečevanje in blažitev tveganj za zdravje v hitro spreminjajočem se družbenem, mestnem in naravnem okolju; povečevanje stroškov v evropskih sistemih zdravstvenega varstva in postopno uvajanje poosebljenih medicinskih pristopov ter digitalizacija na področju zdravstva in oskrbe; in vse večji pritisk na evropski sektor zdravstvenega varstva in oskrbe, da ostane konkurenčen na področju razvoja inovacij in s pomočjo inovacij v zdravstvu v primerjav z novimi nastajajočimi svetovnimi akterji. Ti izzivi v zdravstvu so zapleteni, medsebojno povezani, imajo svetovni značaj in zahtevajo multidisciplinarno, medsektorsko in nadnacionalno sodelovanje. Dejavnosti na področju raziskav in inovacij bodo gradile tesne povezave med odkrivanjem, kliničnimi, epidemiološkimi, okoljskimi in družbenogospodarskimi raziskavami ter z regulativnimi vedami. Izkoriščale bodo združeno znanje in spretnosti akademskih krogov in industrije ter pospeševale njuno sodelovanje z zdravstvenimi storitvami, pacienti, oblikovalci politik in državljani, da bi se okrepil učinek javnega financiranja ter zagotovilo uvajanje rezultatov v klinično prakso in sisteme zdravstvenega varstva. Spodbujale bodo strateško sodelovanje na ravni EU in mednarodni ravni, da bi združile strokovno znanje, zmogljivosti in vire, ki so potrebni za ustvarjanje ekonomije obsega, področje delovanja in hitrost ter delitev pričakovanih koristi in vključenih finančnih tveganj. Dejavnosti na področju raziskav in inovacij tega svetovnega izziva bodo razvijale bazo znanja, krepile raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter razvijale rešitve, ki so potrebne za učinkovitejšo promocijo zdravja ter preprečevanje in zdravljenje bolezni. Izboljšanje rezultatov na področju zdravja se bo odrazilo v podaljšanju pričakovane življenjske dobe, zdravega aktivnega življenja in produktivnosti prebivalstva v aktivni starosti ter vzdržnosti zdravstvenih sistemov in sistemov oskrbe. Obravnava glavnih zdravstvenih izzivov bo prispevala k ciljem in strategijam politik EU, zlasti k stebru Socialnih pravic EU, Enotnemu digitalnemu trgu EU, direktivi EU o čezmejnem zdravstvenem varstvu ter evropskemu akcijskemu načrtu Eno zdravje za boj proti antimikrobični odpornosti (AMR) ter k izvajanju ustreznih regulativnih okvirov EU. Podpirala bo zavezo EU agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in zavezam v okviru drugih organizacij ZN in mednarodnih pobud, vključno z globalnimi strategijami in načrti ukrepov Svetovne zdravstvene organizacije (SZO). Dejavnosti bodo neposredno prispevale k naslednjim ciljem trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 3 – zdravje in dobro počutje ljudi; cilj SDG 13 – podnebni ukrepi.

1.2.Področja ukrepanja 1.2.1.Zdravje v celotnem življenjskem obdobju Ljudje v občutljivih obdobjih življenja (rojstvo, zgodnje otroštvo, otroštvo, puberteta, nosečnost, dozorelost in pozna leta odraslosti), vključno z invalidi ali ljudmi s poškodbami, imajo posebne zdravstvene potrebe, ki zahtevajo boljše razumevanje in prilagojene rešitve. To bo omogočilo zmanjšanje povezanih neenakosti na področju zdravja in izboljšanje zdravstvenega stanja v korist aktivnega in zdravega staranja v celotnem življenjskem obdobju, zlasti prek zdravega začetka življenja z zmanjšanjem tveganja za duševne in telesne bolezni pozneje v življenju. Splošne smernice –Zgodnja faza razvoja in proces staranja v celotnem življenjskem obdobju; –zdravje matere, očeta, dojenčka otroka ter vloga staršev; –zdravstvene potrebe mladostnikov; –zdravstvene posledice invalidnosti in poškodb; –neodvisno in aktivno življenje starejših in/ali invalidov; –zdravstveno izobraževanje in digitalna pismenost na področju zdravja. 1.2.2.Okoljski in družbeni zdravstveni dejavniki Boljše razumevanje dejavnikov zdravja in dejavnikov tveganja, ki jih določajo socialno, gospodarsko in fizično okolje v vsakdanjem življenju ljudi in na delovnem mestu, vključno z učinkom digitalizacije, onesnaževanja, podnebnih sprememb in drugih okoljskih vprašanj na zdravje, bo prispevalo k odkrivanju in zmanjševanju tveganj in nevarnosti za zdravje; k zmanjšanju smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti kemikalijam in onesnaženju okolja; k podpiranju okolju prijaznega, zdravega, odpornega in trajnostnega življenjskega in delovnega okolja; k spodbujanju zdravega načina življenja in vzorcev potrošnje; in k razvoju pravične, vključujoče in zanesljive družbe. Splošne smernice –Tehnologije za ocenjevanje nevarnosti, izpostavljenosti in vpliva kemikalij, onesnaževal in drugih obremenilnih dejavnikov na zdravje, vključno s podnebnimi in okoljskimi stresorji, ter skupnim učinkom več obremenilnih dejavnikov; –okoljski, zaposlitveni, družbeni in vedenjski dejavniki, ki vplivajo na fizično in duševno zdravje in dobro počutje ljudi ter njihov medsebojni vpliv, s posebnim poudarkom na ranljivih in prikrajšanih ljudeh; –ocena tveganja, obvladovanje in komuniciranje, ki jih podpirajo izboljšana orodja za odločanje na podlagi dokazov, vključno z alternativami za preskuse na živalih; –zmogljivosti in infrastrukture za zbiranje, izmenjavo in združevanje podatkov o vseh dejavnikih zdravja, vključno z izpostavljenostjo, zdravjem in boleznimi na ravni EU in mednarodni ravni; –promocija zdravja in primarni preventivni ukrepi.

1.2.3.Nenalezljive in redke bolezni Nenalezljive bolezni (NCD), vključno z redkimi boleznimi, pomenijo velik zdravstveni in družbeni izziv ter zahtevajo učinkovitejše pristope v preprečevanju in zdravljenju, vključno s poosebljenimi medicinskimi pristopi. Splošne smernice –Diagnostika za zgodnejšo in natančnejšo diagnozo ter pacientu prilagojeno zdravljenje; –preventivni in presejalni programi; –celostne rešitve za samoopazovanje, promocijo zdravja, preprečevanje bolezni ter obvladovanje kroničnih stanj in multimorbidnosti; –zdravljenja, vključno s farmakološkimi in nefarmakološkimi zdravljenji; –paliativna oskrba; –ocena primerjalne učinkovitosti posegov in rešitev; –izvajanje raziskav za nadgradnjo zdravstvenih ukrepov in podpora njihovi uporabi v zdravstvenih politikah in sistemih. 1.2.4.Nalezljive bolezni Zaščita ljudi pred čezmejnimi nevarnostmi za zdravje je velik izziv za javno zdravje, ki zahteva učinkovito mednarodno sodelovanje na ravni EU in na svetovni ravni. To vključuje preprečevanje, pripravljenost, zgodnje odkrivanje in zdravljenje nalezljivih bolezni ter tudi obravnavo antimikrobične odpornosti (AMR) na podlagi pristopa „Eno zdravje“. Splošne smernice –Dejavniki za pojav ali ponovni pojav nalezljivih bolezni in njihovega širjenja, vključno s prenosom z živali na ljudi (zoonoza) ali drugih delov okolja (voda, tla, rastline, živila) na ljudi; –napovedovanje, zgodnje odkrivanje in spremljanje nalezljivih bolezni, vključno z antimikrobično odpornimi patogeni, okužbami, povezanimi z zdravstveno oskrbo, in okoljskimi dejavniki; –cepiva, diagnosticiranje, zdravljenja in zdravila za nalezljive bolezni in bolezni, vključno s pridruženimi motnjami in hkratnimi okužbami; –učinkovita pripravljenost na izredne zdravstvene dogodke, odzivanje ter ukrepi in strategije za okrevanje, ki vključujejo skupnosti; –ovire za izvajanje in uvajanje zdravstvenih ukrepov v klinično prakso in zdravstveni sistem; –čezmejni vidiki nalezljivih bolezni in posebni izzivi v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, kot so tropske bolezni.

1.2.5.Orodja, tehnologije in digitalne rešitve za zdravje in oskrbo Zdravstvene tehnologije in orodja so bistvenega pomena za javno zdravje in so v veliki meri prispevali k pomembnim dosežkom na področju kakovosti življenja, zdravja in oskrbe ljudi v EU. Zato je ključen strateški izziv oblikovati, razviti, zagotoviti in izvesti primerna, zanesljiva, varna in stroškovno učinkovita orodja in tehnologije za zdravje in oskrbo, pri čemer se ustrezno upoštevajo potrebe invalidov in starajoče se družbe. To vključuje umetno inteligenco in druge digitalne tehnologije, ki zagotavljajo pomembne izboljšave obstoječih sistemov, kot tudi spodbujanje konkurenčnega in trajnostnega zdravstvenega sektorja, ki ustvarja visokokakovostna delovna mesta. Evropski zdravstveni sektor je eden od ključnih gospodarskih sektorjev v EU, saj predstavlja 3 % BDP in 1,5 milijona zaposlenih. Splošne smernice –Orodja in tehnologije za uporabo v celotnem zdravstvenem spektru in za vse ustrezne medicinske indikacije, vključno s funkcionalno okvaro; –integrirana orodja, tehnologije in digitalne rešitve za človekovo zdravje, vključno z mobilnimi in zdravstvenimi storitvami na daljavo; –poskusno izvajanje, obsežno uvajanje, optimizacije in javno naročanje inovativnih tehnologij in orodij na področju zdravstva in oskrbe v dejanskih okoliščinah, vključno s kliničnimi poskusi in izvajanjem raziskav; –inovativni procesi in storitve za razvoj, proizvodnjo in hitro zagotavljanje orodij in tehnologij za zdravje in oskrbo; –varnost, učinkovitost in kakovost orodij in tehnologij za zdravje in oskrbo ter njihov etični, pravni in družbeni vpliv; –regulativne vede za zdravstvene tehnologije in orodja. 1.2.6.Sistemi zdravstvenega varstva Zdravstveni sistemi so glavno sredstvo socialnih sistemov EU, ki v letu 2017 vključujejo 24 milijonov zaposlenih v sektorju zdravstva in socialnega varstva. Glavna prioriteta je zagotoviti zdravstvene sisteme, ki so dostopni, stroškovno učinkoviti, prilagodljivi, trajnostni in zanesljivi, ter zmanjšati neenakosti, tudi s sprostitvijo potenciala inovacij na podlagi podatkov in digitalnih inovacij, za boljše zdravje in na osebo osredotočeno nego na podlagi prosto dostopnih evropskih podatkovnih infrastruktur. To bo pospešilo digitalno preobrazbo na področju zdravstva in oskrbe. Splošne smernice –Reforme javnih zdravstvenih sistemov in politik v Evropi in zunaj nje; –novi modeli in pristopi za zdravje in oskrbo in njihova prenosljivost ali prilagoditev iz ene države/regije v drugo; –izboljšati vrednotenje zdravstvene tehnologije; –razvoj neenakosti na področju zdravja in učinkovit odziv politike; –prihodnja delovna sila v zdravstvu in njene potrebe; –izboljšanje pravočasnih informacij o zdravju in uporabe zdravstvenih podatkov, vključno z elektronskimi zdravstvenimi zapisi z ustrezno pozornostjo glede varnosti, zasebnosti, interoperabilnosti, standardov, primerljivosti in celovitosti; –prožnost zdravstvenih sistemov pri odpravljanju posledic kriz in za vključitev prelomnih inovacij;

–rešitve za krepitev vloge državljanov in bolnikov, samoopazovanje ter sodelovanje z zdravstvenimi in socialnimi delavci, za bolj celostne pristope v oskrbi in pristope, usmerjene na uporabnika; –podatki, informacije, znanje in primeri najboljše prakse iz raziskav zdravstvenih sistemov na ravni EU in na svetovni ravni.



2.SKLOP „VKLJUČUJOČA IN VARNA DRUŽBA“ 2.1.Utemeljitev EU se zavzema za edinstveno kombinacijo gospodarske rasti s socialnimi politikami, z visokimi stopnjami socialne vključenosti, skupnimi vrednotami, ki sprejemajo demokracijo, spoštovanje človekovih pravic, enakost spolov in bogastvo raznolikosti. Ta model se stalno razvija in se mora med drugim spoprijemati tudi z izzivi globalizacije in tehnoloških sprememb. Evropa se mora odzvati tudi na izzive, ki izvirajo iz neprestanih varnostnih groženj. Teroristični napadi in radikalizacija ter kibernetski napadi in hibridne grožnje vzbujajo pomembna varnostna vprašanja in obremenjujejo družbe. EU mora spodbujati model vključujoče in trajnostne rasti ter pri tem izkoristiti ugodnosti tehnološkega napredka, krepiti zaupanje in spodbujati inovacije na področju demokratičnega upravljanja, boja proti neenakosti, brezposelnosti marginalizaciji, diskriminaciji in radikalizaciji, zagotavljati spoštovanje človekovih pravic, spodbujati kulturno raznolikost in evropsko kulturno dediščino ter krepiti vlogo državljanov prek socialnih inovacij. Tudi obvladovanje migracij in vključevanje migrantov bosta še naprej ostali prednostni vprašanji. Vloga raziskav in inovacij na področju družbenih ved in humanistike za odziv na te izzive in uresničevanje ciljev EU je ključnega pomena. Evropske državljane, državne institucije in gospodarstvo je treba zaščititi pred nenehnimi grožnjami organiziranega kriminala, ki vključujejo tudi trgovino z orožjem, mamili in ljudmi. Ključnega pomena je tudi krepitev zaščite in varnosti z boljšim upravljanjem meja. Z digitalizacijo gospodarstva in družbe se povečuje kibernetska kriminaliteta, z njo povezana tveganja pa postajajo vse bolj raznolika. Evropa mora nadaljevati s prizadevanji za izboljšanje kibernetske varnosti, digitalne zasebnosti, varstva osebnih podatkov ter boja proti širjenju neresničnih in škodljivih informacij, da bi zaščitila demokratično in gospodarsko stabilnost. In nazadnje, potrebna so dodatna prizadevanja za omejitev učinkov skrajnih vremenskih pojavov na življenje in preživetje, ki se zaostrujejo zaradi podnebnih sprememb, kot so poplave, nevihte ali suše, ki povzročajo gozdne požare, degradacijo tal in druge naravne nesreče, npr. potresi. Nesreče, bodisi naravne bodisi take, ki jih povzroči človek, lahko ogrozijo pomembne družbene funkcije, kot so zdravje, oskrba z energijo in vlada. Obsežnost, zapletenost in nadnacionalni značaj izzivov zahtevajo večplastne ukrepe EU. Obravnava takšnih ključnih družbenih, političnih, kulturnih in gospodarskih vprašanj in tudi varnostnih izzivov samo na nacionalni ravni bi pomenila nevarnost neučinkovite rabe virov, razdrobljene pristope in različne standarde znanja in zmogljivosti. Raziskave na področju varnosti so del širšega celovitega odziva EU na varnostne grožnje. Prispevajo k procesu razvoja zmogljivosti, da se omogoči razpoložljivost tehnologij in aplikacij v prihodnosti za zapolnjevanje vrzeli v zmogljivostih, ki so jih opredelili oblikovalci politik in strokovni delavci. Financiranje raziskav prek okvirnega programa EU je že predstavljalo okoli 50 % celotnega javnega financiranja za raziskave na področju varnosti v EU. V celoti se bodo izkoristili razpoložljivi instrumenti, vključno z evropskim vesoljskim program (Galileo, EGNOS, Copernicus, seznanjenost z razmerami v vesolju in vladne satelitske komunikacije). Potekajo prizadevanja za sinergije z dejavnostmi, podprtimi z obrambnimi raziskavami, ki jih financira EU, in za preprečevanje podvajanja. Čezmejno sodelovanje prispeva k razvoju enotnega evropskega varnostnega trga in izboljšanju uspešnosti industrije ter podpira samostojnost EU. Dejavnosti s področja raziskav in inovacij v tem svetovnem izzivu bodo na splošno usklajene s prioritetami Komisije na področju demokratičnih sprememb; delovnih mest, rasti in naložb; pravosodja in temeljnih pravic; migracij; bolj povezane in pravičnejše evropske monetarne unije; enotnega digitalnega trga. Te bodo odziv na zavezo o uresničevanju rimske agende in prizadevanja za: „socialno Evropo“ in „Unijo, ki ohranja našo kulturno dediščino in spodbuja kulturno raznolikost.“ Podpirala bo tudi evropski steber socialnih pravic, in globalni dogovor o varnih, urejenih in zakonitih migracijah. Raziskave na področju varnosti so odziv na zavezo o uresničevanju rimske agende za „varno Evropo“, ki prispeva k vzpostavitvi prave in učinkovite Varnostne unije. Izkoriščene bodo sinergije s programom za pravosodje in programom za pravice in vrednote, ki podpirata dejavnosti na področju dostopa do sodnega varstva, pravic žrtev, enakosti spolov, nediskriminacije, varstva podatkov in promocije evropskega državljanstva. Dejavnosti bodo neposredno prispevale k uresničevanju naslednjih ciljev trajnostnega razvoja (SDG), zlasti: cilj SDG 1 – brez revščine; cilj SDG 4 – kakovostno izobraževanje; cilj SDG – dostojno delo in gospodarska rast; cilj SDG 9 – industrija, inovacije in infrastruktura; cilj SDG 10 – zmanjšanje neenakosti; cilj SDG 11 – trajnostna mesta in skupnosti; cilj SDG 16 – mir, pravičnost in močne institucije. 2.2.Področja ukrepanja 2.2.1.Demokracija Zdi se, da se zaupanje v demokracijo in politične institucije zmanjšuje. Nekonformistične in populistične stranke ter nativizem, ki je ponovno v vzponu, vse bolj izražajo razočaranje nad politiko. Ti problemi se zaostrujejo zaradi socialno-ekonomskih neenakosti, obsežnih migracijskih tokov in varnostnih vprašanj. Odzivanje na sedanje in prihodnje izzive zahteva nov način razmišljanja o tem, kako se morajo demokratične institucije na vseh ravneh prilagoditi v okvirih večje raznolikosti, svetovne gospodarske konkurence, hitrega tehnološkega napredka in digitalizacije, pri čemer so mnenja državljanov o demokratičnih razpravah in institucijah bistvenega pomena. Splošne smernice –Zgodovina, razvoj in učinkovitost demokracij na različnih ravneh in v različnih oblikah; vidiki digitalizacije in učinki komuniciranja v družbenih omrežjih ter vloga izobraževanja in mladinske politike kot temelji demokratičnega državljanstva; –inovativni pristopi, ki podpirajo večjo preglednost, odzivnost, učinkovitost, odgovornost in legitimnost demokratičnega upravljanja, ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in pravne države; –strategije za obravnavo populizma, ekstremizma, radikalizacije, terorizma ter za vključevanje in sodelovanje nezadovoljnih in marginaliziranih državljanov;

–boljše razumevanje vloge novinarskih standardov in vsebin, ki jih ustvarjajo uporabniki, v hiperpovezani družbi ter razvoj orodij za boj proti dezinformacijam; –vloga večkulturnega državljanstva in identitet v povezavi z demokratičnim državljanstvom in političnim udejstvovanjem; –vpliv tehnološkega in znanstvenega napredka, vključno z velepodatki in umetno inteligenco, na demokracijo; –posvetovalna in participativna demokracija ter aktivno in vključujoče državljanstvo, vključno z digitalno razsežnostjo; –vpliv gospodarskih in socialnih neenakosti na politično udeležbo in demokracijo, ki dokazuj