SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 9.11.2010 
COM(2010) 642 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU,  ODBORU REGIJ IN EVROPSKI 
INVESTICIJSKI BANKI 
Sklepi petega poro čila o ekonomski, socialni in t eritorialni koheziji: prihodnost 
kohezijske politike 
{SEC(2010) 1348 kon č.} 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU,  ODBORU REGIJ IN EVROPSKI 
INVESTICIJSKI BANKI 
Sklepi petega poro čila o ekonomski, socialni in t eritorialni koheziji: prihodnost 
kohezijske politike 
1. U VOD 
Evropa je pred zelo težko nalogo. Najti mora pot  iz globoke krize, zmanjšati brezposelnost in 
revščino ter hkrati preiti na nizkooglji čno gospodarstvo. Tako ambiciozna naloga zahteva 
hitro ukrepanje na številnih podro čjih, zaradi česar je Evropski svet sprejel strategijo Evropa 
20201. K uspehu Evrope morajo prispevati vse ra vni – evropska, nacionalna, regionalna in 
lokalna. V teh težavnih časih mora kohezijska politika še naprej imeti odlo čilno vlogo, da bi 
dosegli pametno, trajnostno in vklju čujočo rast ter z zmanjševanjem regionalnih neskladij 
hkrati spodbujali skladen razvoj Unije in njenih regij. 
Kohezijska politika je znatno prispevala k ve čji rasti in blaginji v Uniji ter zmanjševanju 
ekonomskih, socialnih in teri torialnih razlik. Peto poro čilo o ekonomski, socialni in 
teritorialni koheziji kaže, da je ta politika ustvarila nova delovna mesta, pove čala človeški 
kapital, zgradila odlo čilno infrastrukturo in izboljšala varstvo okolja, zlasti v manj razvitih 
regijah. Brez kohezijske politike bi bile razlike nedvomno ve čje. Vendar trajni socialni u činki 
krize, povpraševanje po i novacijah zaradi vse ve čjih globalnih izzivov ter nujnost, da se vsak 
evro javnofinan čnih odhodkov kar najbolje porabi, pozivajo k ambiciozni reformi te politike. 
Kot je navedeno v pregledu prora čuna EU2, je napredek potreben zl asti na naslednjih klju čnih 
področjih: osredoto čanje virov na cilje strategije Evropa 2020, zavezanost držav članic k 
izvajanju potrebnih reform za u činkovito politiko ter izboljšanje u činkovitosti politike z ve čjo 
usmerjenostjo v rezultate. Izrecna povezava me d kohezijsko politiko in strategijo Evropa 
2020 pomeni resni čno priložnost, da se še naprej pomaga jo revnejše regije EU pri dohitevanju 
razvitejših, da se olajša uskl ajevanje med politikami EU ter da  se razvije kohezijska politika 
tako, da bo imela pomembno vlogo pri omogo čanju rasti, tudi glede kakovosti, v celotni EU, 
in da se hkrati rešujejo družbeni izzivi, na primer staranje in podnebne spremembe. 
S temi sklepi Komisija odpira javno posve tovanje o prihodnosti kohezijske politike. To 
poteka okrog vrste vprašanj o najpomembnejših reformnih predlogih. 
Točke v nadaljevanju obravnavajo, kako lahko politika postane u činkovitejša in se njen 
učinek izboljša za ve čjo evropsko dodano vrednost (to čka 2), kako se lahko nadalje okrepi 
upravljanje politike (to čka 3), kako se lahko sistem iz vajanja posodobi in poenostavi 
(točka 4), obravnava pa se tudi  struktura te politike (to čka 5). 
                                                 
1 „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vklju čujočo rast“ – COM(2010) 2020, 3.3.2010. 
2 „Pregled prora čuna EU“ – COM(2010) 700, 19.10.2010. 
SL 3   SL 2. K REPITEV EVROPSKE DODANE VREDNOSTI KOHEZIJSKE POLITIKE  
Oblikovalci politik, akademiki in  zainteresirane strani trenut no obravnavajo dodano vrednost 
kohezijske politike. Nekateri trdijo, da je kohezijska politika le ohlapno povezana s 
prednostnimi nalogami EU, da se sredstva razpršijo med podro čja politik in da je njen u činek 
pogosto težko oceniti. Čeprav poro čilo kaže, da kohezijska politika prispeva k ekonomskemu 
in socialnemu razvoju regij ter blaginji ljudi, Komisija te  kritike obravnava zelo resno. 
Nadaljnje reforme kohezijske politike morajo zato ob so časni ohranitvi svojega splošnega 
cilja stremeti k njenemu odlo čnemu usmerjanju v doseganje rezu ltatov in izvajanje v ta namen 
potrebnih reform, pri tem pa zmanjšati bir okracijo in poenostaviti njeno dnevno upravljanje. 
2.1. Okrepitev strateškega na črtovanja 
Kohezijska politika je bila že znatno usklajen a z lizbonsko strategijo, zlasti z namenitvijo 
finančnih sredstev. Vendar ta usklajenost ni zadostna zaradi razlike v upravljanju med 
strateškima procesoma. V prihodnje je mogo če naredi ve č za nadaljnjo uskl aditev kohezijske 
politike s strategijo Evropa 2020. Zato je pred vsem potrebno jasno vodenje na evropski ravni 
ter bolj strateški postopek pogaja nja in nadaljevanja ukrepov.  
V pregledu prora čuna EU je bil predstavljen  nov pristop k strateškemu na črtovanju za 
kohezijsko politiko, da se politike EU tesneje povežejo za uresni čitev ciljev strategije Evropa 
2020 in integriranih smernic. Ta pristop bi zajemal:  
– skupni strateški okvir , ki ga je sprejela Komisija in v katerem je cilje strategije Evropa 
2020 izrazila kot prednostne naložbe. Okvir bi zajemal Kohezijski sklad, Evropski sklad za 
regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Evro pski kmetijski sklad za razvoj podeželja in 
Evropski sklad za ribištvo;  
– pogodbo o razvojnem in naložbenem partnerstvu , ki bi na podlagi skupnega strateškega 
okvira dolo čila prednostne naložbe, razporeditev n acionalnih sredstev in sredstev EU po 
prednostnih podro čjih in programih, dogovorjene pogojenosti in cilje, ki jih je treba dose či. 
Ta pogodba bi zajemala kohezijsko politiko. Za spodbujanje ekonomske, socialne in 
teritorialne kohezije na  usklajen in celovit na čin, bi morda bilo koristno razširiti njeno 
področje uporabe na druge politike in finan čne instrumente EU. Pogodba bo rezultat 
razprav med državami članicami in Komisijo o razvojni strategiji iz njihovih nacionalnih 
programov reform. Opredelila bi tudi na čin usklajevanja sredstev EU na nacionalni ravni; 
– operativne programe , ki bi bili kot v se danjem obdobju glavno orodje  upravljanja ter bi 
strateške dokumente preoblikovali v konkretne prednostne naložbe z jasnimi in merljivimi 
cilji – ti morajo prispevati k uresni čevanju nacionalnih ciljev v okviru strategije Evropa 
2020.  
Časovni okvir za letna poro čila, ki spremljajo napredek pri uresni čevanju ciljev, bi bil 
usklajen s ciklusom upravljanja strategi je Evropa 2020. Na tej podlagi bi redna politična 
razprava  v ustreznih sestavah Sv eta in odborih Evropskega parlamenta izboljšala 
preglednost, odgovornost in oceno u činkov kohezijske politike.  
V pregledu prora čuna EU imajo trije predlogi poseben u činek na kohezijsko politiko: 
usmerjanje finan čnih sredstev, sistem pogoje nosti in spodbud ter osredoto čenost na rezultate. 
SL 4   SL 2.2. Pove čanje tematske osredoto čenosti 
Z naknadnimi ocenami kohezijske politike je bilo ugotovljeno, da je potrebna ve čja 
osredotočenost virov za dosego kriti čne mase in otipljivega u činka. 
V prihodnosti bo zato treba zagotoviti, da države članice in regije osredotočijo vire EU in 
nacionalne vire  na majhno število prednostnih nalog, ki odgovarjajo na posebne izzive, s 
katerimi se sre čujejo. To bi lahko dosegli tako, da se  v predpise kohez ijske politike vklju či 
seznam prednostnih tematskih podro čij, povezanih s prednostnimi nalogami, integriranimi 
smernicami in vodilnimi pobudami  strategije Evropa 2020.  
Države in regije se bodo morale glede na znesek financiranja EU osredoto čiti na več ali manj 
prednostnih nalog. Države članice in regije, ki prejemajo manj finan čnih sredstev, bodo 
morale nameniti vsa razpoložljiva dodeljena finan čna sredstva dvema ali trem prednostnim 
nalogam, medtem ko bodo lahko države članice in regije, ki prejemajo ve čjo finančno 
podporo, izbrale ve č prednostnih nalog. Nekatere pre dnostne naloge bi bile obvezne.  
Hkrati tematska osredoto čenost državam članicam in regijam ne bi smela prepre čiti 
preskušanja in financiranja inovativnih proj ektov. Razmislili bi lahko tudi o omejitvi 
odhodkov na posebne ciljne skupine ali za eksp erimentalne pristope (na primer lokalni 
razvoj), po možnosti v obliki globalnih subvencij.  
2.3. Okrepitev uspešnosti s p ogojenostjo in spodbudami  
Finančna in ekonomska kriza je Komis ijo že prisilila, da je pred lagala ukrepe za izboljšanje 
gospodarskega upravljanja v Uniji3. Ustrezne makroekonomske politike, ugodno 
mikroekonomsko okolje in trdni institucionalni okviri so prvi pogoj za ustvarjanje delovnih 
mest, spodbujanje rasti, zm anjševanje socialne izklju čenosti in uvedbo strukturnih sprememb.  
To velja še posebej za kohezi jsko politiko, ker je njena u činkovitost odvisna predvsem od 
gospodarskega okolja, v katerem deluje. Zato je mogo če okrepiti povezave med kohezijsko 
politiko in okvirom gospodarske politike Unije. 
Prvič, v podporo novemu sistemu gospodarskega upravljanja bi se uvedle nove dolo čbe o 
pogojenosti, s čimer se ustvarijo spodbude za reforme. Države članice bi morale uvesti 
reforme, potrebne za zagotovitev u činkovite porabe finan čnih sredstev na podro čjih, ki so 
neposredno povezana s kohezijsko politiko, na pr imer pri varstvu okolja, politiki prožne 
varnosti, izobraževanju ali raziskavam in inovacijam.  
Skupni strateški okvir bi za vsako tematsko prednostno nalogo dolo čil ključna načela za 
intervencije. Ta na čela morajo omogo čiti zadosten manevrski prostor za prilagoditev na 
nacionalne in regionalne razmere. Njihov glavni  namen je pomagati državam in regijam pri 
reševanju problemov, ki so se po dosedanjih iz kušnjah izkazali za posebej težavne pri 
izvajanju politik. Ta na čela bi lahko bila pove zana na primer s prenosom posebnega dela 
zakonodaje EU, financiranjem strateških pr ojektov EU ali z zmogljivostmi na podro čju 
upravljanja, ocenjevanja in institucij.  
                                                 
3 „Usklajevanje gospodarskih politik za stabilnost, ra st in delovna mesta – Kako izboljšati gospodarsko 
upravljanje EU“ – COM(2010) 367. 
SL 5   SL Na tej podlagi bi bila z vsako državo članico in/ali regijo gled e na institucionalni okvir 
dogovorjena posebna zavezujo ča pogojenost na podro čjih, ki so neposredno povezana s 
kohezijsko politiko, na za četku cikla na črtovanja programov v programskih dokumentih (tj. v 
pogodbah o razvojnem in naložbenem partnerstvu ter operativnih programih) in z usklajenim 
pristopom k vsem ustreznim politikam EU. Nji hova izpolnitev bi lahko bila predpogoj za 
izplačilo kohezijskih sredstev, in sicer na za četku programskega obdobja ali med pregledom, 
v katerem bi Komisija ocenila napredek pri dokon čevanju dogovorjenih reform. 
Izvedba institucionalne reforme je klju čna za podporo strukturnih prilagoditev, pospešitev 
rasti in ustvarjanja delovnih mest ter zmanjšanje socialne izklju čenosti, predvsem z 
zmanjševanjem regulativnih in upravnih obre menitev za podjetja ali izboljšanjem javnih 
storitev. Te bi kot doslej dopol njevala podpora pri kohezi jski politiki za ra zvoj upravnih in 
institucionalnih zmogljivosti ter u činkovitega upravljanja. To bi moralo biti na voljo vsaki 
državi članici in regiji.  
Drugič, finančne sankcije in spodbude v povezavi s Paktom  za stabilnost in rast so bile doslej 
omejene na Kohezijski sklad. Komisija predlaga, da ga razširijo na preostali prora čun EU kot 
dopolnilni vzvod, da se upoštevajo klju čni makroekonomski pogoji pri korektivnem delu 
Pakta. V primerih nespoštovanja pravil Pa kta je treba oblikova ti spodbude na podlagi za časne 
ustavitve ali preklica dela trenutnih a li prihodnjih odobrenih sredstev iz prora čuna EU, ne da 
bi to prizadelo kon čne upravi čence sredstev EU. Preklicana sredstva bi ostala v prora čunu 
EU.  
Še vedno pri širšem gospodarskem uprav ljanju EU je treba preverjanje načela dodatnosti 
preoblikovati tako, da se poveže s postopkom gospodarskega nadzora EU, pri čemer se 
uporabijo kazalniki, ki jih že zag otavljajo programi za stabilnost in konvergenco, ki jih države 
članice vsako leto predložijo Komisiji.  
Sofinanciranje  je eno od temeljnih na čel kohezijske politike, ki  zagotavlja odgovornost za 
politiko na terenu. Njegovo raven je treba pregle dati in po možnosti diferencirati, da bo bolje 
izražala raven razvoja,  dodano vrednost EU, vrste ukrepov in upravi čence. 
Nazadnje pa je treba preu čiti tudi druge instrumente, ki bi lahko dodatno okrepili u činkovitost 
kohezijske politike. Na ravni EU bi lahko na primer vzpostavili rezervo za uspešnost , s 
katero bi spodbujali napredek pri uresni čevanju ciljev strategije  Evropa 2020 ter ustrezne 
nacionalne cilje: omejen delež kohezijskega prora čuna bi se med vmesnim pregledom dal na 
stran in dodelil državam članicam in regijam, katerih prog rami so v primerjavi z njihovo 
začetno točko najbolj prispevali k ciljem strategi je Evropa 2020. Izkušnje iz sedanjega 
obdobja kažejo tudi, da Komisija potrebu je nekaj sredstev za neposredno podporo 
preskušanju in povezovanju v mreže , kot pri inovativnih ukrep ih predhodnih programskih 
obdobij. 
2.4. Izboljšanje ocenjevanja, uspešnosti in rezultatov 
Sistemi spremljanja in ocenjevanja, ki so  boljše kakovosti in bolje delujejo, so odlo čilnega 
pomena za bolj strateški pristop h kohezijski politiki, ki je usmerjen v rezultate. Številne 
spremembe bi podprle ta prehod. 
Prvič, izhodišče za pristop, ki je usmerjen v rezultate, je v predhodni dolo čitvi jasnih in 
merljivih ciljev ter kazalnikov rezultatov.  Kazalniki morajo biti jasno razložljivi, statisti čno 
potrjeni, resni čno odzivni in neposredno povezani  z ukrepi politik ter se morajo takoj zbrati in 
objaviti. Poleg nekaterih klju čnih kazalnikov, zna čilnih za sklad, se je v razpravah o 
SL 6   SL programskih dokumentih treba dogovoriti o kazalnik ih in ciljih za vse ope rativne programe v 
okviru strategije Evropa 2020. Poleg tega je pravo časna in celovita predložitev to čnih 
informacij o kazalnikih  in o napredku pri uresni čevanju dogovorjenih ciljev zelo pomembna 
za letna poro čila.  
Drugič, predhodno ocenjevanje  se mora osredoto čiti na izboljšanje na črtovanja programa, 
da bi bilo orodja in spodbude za uresni čevanje ciljev mogo če spremljati in jih med izvajanjem 
ocenjevati.  
Tretjič, pri ocenjevanju je treba veliko bolj uporab iti stroge metode v skladu z mednarodnimi 
standardi, vklju čno z oceno učinkov.  Kadar je mogo če, bodo ocene u činkov načrtovane v 
zgodnji fazi, da se zagotovita  zbiranje in razširjanje us treznih podatkov. Poleg tega bodo 
postali na črti za nepretrgano ocenjevanje vsakega programa nujni, ke r olajšajo preglednost 
na ravni EU, spodbujajo strategije ocenjeva nja in izboljšujejo splošno kakovost ocen. 
Ocenjevanje bi bilo mogo če tudi, ko bi Komisija  dobila potrditev dolo čenega zneska 
finančnih sredstev.  
Nazadnje lahko države članice pripravijo poro čilo s povzetkom rezultatov nepretrganega 
ocenjevanja, ki so ga izvajale med programsk im obdobjem, da bi dale celovito skupno oceno 
uspešnosti programa. 
2.5. Podpora uporabi novih finan čnih instrumentov 
Pregled prora čuna EU navaja trdne argumente za pove čanje učinka finan čnega vzvoda 
proračuna EU. V programskem obdobju 2007–2013 so se  razvile nove oblike financiranja 
naložb, ki so prešle s tradicionalnega fina nciranja na podlagi subve ncij na inovativne na čine 
povezovanja subvencij in posojil. Ko misija si želi, da bodo države članice in regije v 
prihodnosti bolj uporabljaje take instrumente. 
Finančni instrumenti prispevajo k ustvarjanju obnavljajo čih se oblik financiranja, ki so 
dolgoročno vzdržnejše. To je tudi na čin, kako pomagati Evropi, da pove ča sredstva za 
naložbe, zlasti v času recesije. Tako se odpirajo novi trgi razli čnim oblikam javno-zasebnih 
partnerstev, ki prinašajo str okovna znanja mednarodnih finan čnih institucij. 
Za izboljšanje instrumentov finan čnega inženiringa v kohezijski politiki se lahko preu či več 
ukrepov: 
– zagotavljanje ve čje jasnosti in diferenciacije med pravili  za financiranje na podlagi 
subvencij ter pr avili za vra čljive oblike pomo či v regulativnem okviru, zlasti v zvezi z 
upravičenostjo odhodkov in revizij; 
– usmerjanje splošne finan čne podpore v podjetja predvsem z instrumenti finan čnega 
inženiringa ter uporaba subvencij za sofina nciranje konkretnih podpornih shem (inovacije, 
okoljske naložbe itd.); 
– razširitev podro čja uporabe instrumentov finan čnega inženiringa in njihovega 
obsega:  z vidika podro čja uporabe – zajetje novih dejavnosti (na primer trajnostni mestni 
promet, raziskave in razvoj, energ ija, lokalni razvoj, vseživljenjsko u čenje ali ukrepi za 
mobilnost, podnebne spremembe in okolje, inform acijske in komunikaci jske tehnologije in 
širokopasovna omrežja); z vidika obsega – povezava subvencij za obresti z dolžniškim kapitalom ali drugimi oblikami vra čljivega financiranja. 
SL 7   SL • Kako bi lahko zbližali strategi jo Evropa 2020 in kohezijsko politiko na ravni EU ter na 
nacionalni in podnacionalni ravni? 
• Ali mora podro čje uporabe pogodbe o razvojnem in naložbenem partnerstvu presegati 
kohezijsko politiko, in če da, do katere mere?  
• Kako bi lahko dosegli ve čjo tematsko osredoto čenost na prednostne naloge strategije 
Evropa 2020?  
• Kako bi pogojenost, spodbude in upravl janje, usmerjeno v rezultate, pove čali učinkovitost 
kohezijske politike?  
• Kako bi lahko kohezijsko politiko bolj usmerili v doseganje rezultatov? Katere prednostne 
naloge bi morale biti obvezne? 
3. O KREPITEV UPRAVLJANJA  
3.1. Uvedba tretje dimenzije: teritorialna kohezija 
Lizbonska pogodba je dodala te ritorialno kohezijo k ciljem ekonomske in socialne kohezije. 
Zato je treba ta cilj obravnavati v novih programih s posebnim poudarkom na vlogi mest, 
funkcionalnih geografskih enot, obmo čjih s posebnimi geografskimi ali demografskimi 
težavami in makroregionalnih strategijah. 
Mestna obmo čja so lahko gonilna si la rasti ter središ ča ustvarjalnosti in inovacij. Višje stopnje 
rasti in nova delovna mesta se lahko ustvarijo, če je vzpostavljena kriti čna masa akterjev, kot 
so podjetja, univerze in razis kovalci. Mestna problematika v zvezi s propadanjem okolja ali 
socialno izklju čenostjo kli če po posebnem ukrepanju in neposredni vklju čenosti zadevne 
vladne ravni. Zato je treba razviti ambiciozno mestno agendo  z jasneje opredeljenimi 
finančnimi sredstvi za reševanje mestnih vprašanj ter v kateri  bi mestne oblasti imele 
pomembnejšo vlogo pri na črtovanju in izvajanju mestnih raz vojnih strategij. Mestni ukrepi, 
ustrezna sredstva in zadevna mesta morajo bi ti jasno opredeljeni v programskih dokumentih. 
V prihodnje je treba preu čiti vidik, ali bi morala regulat ivna zgradba kohezijske politike 
omogočati večjo fleksibilnost pri organizaciji operativnih progr amov, da se narava razvojnih 
procesov in njihova geografija bolje izrazita. Programi se potem ne bi na črtovali in upravljali 
samo na nacionalni in re gionalni ravni, ampak tudi na primer  na ravni skupin mest ali rek in 
morskih bazenov. 
Poročilo kaže, da bi geografske ali demografske lastnosti v nekaterih primerih lahko 
zaostrile razvojne težave. To velja zlasti za najbolj oddaljene regije, vendar tudi za 
najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije, 
kot to izrecno priznava Lizbonska pogodba. Treba bo razviti ciljne dolo čbe, ki bodo zajele te 
posebnosti brez nepotrebnega množenja instru mentov in programov. Teritorialna kohezija 
prav tako pomeni, da se povezava med mesti in  podeželjem obravnava z vidika dostopa do 
ugodnih in kakovostnih infrastruktur in storite v ter težav v regijah z visoko koncentracijo 
socialno marginaliziranih skupnosti. 
Nazadnje mora nadaljn je delo pri novih makroregionalnih strategijah sloneti na temeljitem 
pregledu obstoje čih strategij in razpoložljivosti sredste v. Makroregionalne strategije bi morali 
biti obsežni integrirani instrumenti, osredoto čeni na glavne izzive, ki jih podpira mo čna 
SL 8   SL čezmejna komponenta, čeprav bi najve čji delež financiranja morali pokriti nacionalni in 
regionalni programi, sofinancirani iz kohezijske  politike, ter druga nacionalna sredstva. 
3.2. Krepitev partnerstva 
Učinkovito izvajanje strategije Evropa 2020 zahteva sistem upravljanja, ki vklju čuje akterje 
za spremembo v državah članicah in povezuje upravo na ravni EU ter na nacionalni, 
regionalni in lokalni ravni.  
Za popolno mobiliziranje vseh vpletenih je treba okrepiti zastopanost lokalnih in regionalnih 
zainteresiranih strani, socialnih part nerjev in civilne družbe v politi čnem dialogu in pri 
izvajanju kohezijske politike. Ob upoštevanju tega je treba še napr ej podpirati dialog med 
javnimi in zasebnimi subjekti, vklju čno s socialno-ekonomskimi pa rtnerji in nevladnimi 
organizacijami. 
Pri tem je treba okrepiti vlogo lokalnih pristopov k razvoju  v kohezijski politiki, na primer s 
podporo aktivnemu vklju čevanju, spodbujanju družbenih inovacij, razvoju inovativnih 
strategij ali na črtovanju shem za obnovo prikrajšanih obmo čij. Te je treba tesno usklajevati s 
podobnimi ukrepi, ki jih podpirajo politike za razvoj podeželja in pomorske politike. 
• Kako lahko kohezijska polit ika bolje upošteva odlo čilno vlogo mestnih obmo čij in obmo čij 
s posebnimi geografskimi lastnostmi pri razvoj nih procesih ter pojav  makroregionalnih 
strategij? 
• Kako bi lahko izboljšali na čelo partnerstva ter vklju čevanje lokalnih in regionalnih 
zainteresiranih strani, socialnih partnerjev in ci vilne družbe?  
4. P OSODOBLJEN IN POENOSTAVLJEN SISTEM IZVAJANJA  
Čeprav je za oblikovanje kon čnih sklepov o u činkovitosti sistema iz vajanja kohezijske 
politike v obdobju 2007–2013 še prezgodaj, so se države članice izrazile proti prepogostim in 
korenitim spremembam pravil, ki bi lahko ov irale izvajanje. Vendar je nekatere ciljne 
spremembe vredno preu čiti. 
4.1. Finan čno vodenje 
V skladu z nedavnim predlogom za revizijo finan čne uredbe4 bi organ, ki je odgovoren za 
upravljanje programov kohezijske  politike, vsako leto pred ložil izjavo o zanesljivosti 
upravljanja skupaj z letnimi ra čunovodskimi izkazi in neodvisnim revizijskim mnenjem. To bi 
okrepilo prevzemanje odgovornosti za odhodke, ki so sofinancirani iz prora čuna EU za katero 
koli prora čunsko leto.  
Na podlagi letnih izjav o zan esljivosti upravljanja predlaga Komisija uvedbo rednega 
postopka za potrditev obra čuna za kohezijsko politiko. To bi iz boljšalo proces zanesljivosti in 
tudi omogo čilo redno delno zaklju čevanje programov.  
                                                 
4 „Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun 
Evropske unije“ – COM(2010) 260. 
SL 9   SL Komisija mora preu čiti, ali bi se pla čevanje subvencij upravi čencem pospešilo, pobuda za 
močan nacionalni nadzor pa okrepila, če se nacionalnim organom stroški ne bi povrnili, 
dokler ustrezni prispevek EU ni pla čan upravičencem. 
Komisija bo prav tako preu čila možnost uvedbe elementov, ki so usmerjeni v rezultate, v 
izplačilo prispevka EU za operativne programe a li dele programov, odvisno od vrste ukrepa. 
Nazadnje pa je treba nadalje spodbuj ati poenostavljene metode povra čila stroškov, na primer 
standardne stroške na enoto in pavšalna pla čila subvencij iz obdobja 2007–2013, s čimer se bo 
njihov učinek pove čal. To bi bil še en na čin približevanja k pristopu, bolj usmerjenem v 
rezultate. 
4.2. Zmanjšanje upravnega bremena 
Ohraniti je treba splošni pristop za obdobje 2007–2013, ki dolo ča pravila o upravi čenosti na 
nacionalni ravni. Vendar je treba sprejeti skupna  pravila o bistvenih vprašanjih, na primer 
administrativnih stroških razli čnih skladov EU. Uskladitev pravil o upravi čenosti do 
odhodkov med razli čnimi podro čji, finančnimi instrumenti in skladi  bi poenostavila uporabo 
skladov za upravi čence in upravljanje skladov za naci onalne organe, zmanjšala tveganje 
napak in hkrati po potrebi omogo čila diferenciacijo, ki bo kazala posebnosti politike, 
instrumenta in upravi čencev. 
V skladu z na čelom sorazmernosti bi bilo  prav tako koristno preu čiti, kako bi ukrepi nadzora 
lahko bili bolj stroškovno u činkoviti in temeljili na analizi tveganja, da bi se izboljšali njihova 
uspešnost in u činkovitost, pri čemer bi bilo v skladu z na čelom dobrega finan čnega 
poslovodenja zagotovljeno ustrezno kritje za vsebovano tveganje po sprejemljivi ceni. 
4.3. Finan čna disciplina 
Namen pravila o sprostitvi prevzetih obveznosti je zagotoviti, da se projekti izvedejo v 
razumnem časovnem okviru, in spodbujati finan čno disciplino. Vendar lahko vpliva na 
vedenje držav članic in regij tako, da se bodo preve č osredotočile na hitro in manj u činkovito 
porabo sredstev. Poleg tega se je uporaba pravila o sprostitvi  prevzetih obveznosti zapletla 
zaradi številnih odstopanj. Poskrbeti je tr eba za pravo ravnotežje med zagotavljanjem 
kakovosti naložb ter neproblemati čnim in hitrim izvajanjem. En a možnost bi bila, da se 
pravilo N+2 uporabi za vse programe (razen v prvem letu) ter se odstranijo izjeme in odstopanja. 
4.4. Finan čni nadzor 
V zvezi s sistemi upravljanja in nadz ora ni potrebno zagotoviti samo ve čje zanesljivosti, 
ampak dose či tudi večjo zavezanost držav članic k nadzoru kakovosti. To bi Evropskemu 
parlamentu, Komisiji in državam članicam omogo čilo, da se bolj osredoto čijo na rezultate in 
učinek politike.  
Prvi predlog zadeva pregled postopka za predhodno oceno sistemov, pri čemer se upoštevajo 
izkušnje iz predhodne ocene skladnos ti programov za obdobje 2007–2013, da se prepre čijo 
težave s sistemi upravljanja in nadzora. Postopek je treba posodobiti in hkrati ohraniti njegove prednosti. To se lahko doseže ta ko, da se pregled osredoto či na oceno glavnega pristojnega 
upravnega organa z uporabo postopka akre ditacije ter da se pregleda vklju čenost Komisije v 
ta postopek.  
SL 10   SL Drugi predlog zadeva izboljšan je zanesljivosti z zbiranje m odgovornosti na enem mestu. 
Akreditirani organ bi imel izklju čno odgovornost za pravilno upravljanje in nadzor 
operativnega programa.  
• Kako se lahko poenostavi postopek reviz ije in kako se lahko revizije držav članic in 
Komisije bolje povežejo, pri čemer bi se hkrati ohranila visoka raven zanesljivosti 
sofinanciranih odhodkov? 
• Kako bi lahko uporaba na čela sorazmernosti olajšala  upravno breme na podro čju 
upravljanja in nadzora? Ali so potreb ni posebni ukrepi za poenostavitev programov 
teritorialnega sodelovanja? 
• Kako bi lahko pri opredelitvi pravil o upravi čenosti našli pravo ravnotežje med skupnimi 
pravili za vse sklade in u poštevanjem posebnosti skladov? 
• Kako bi lahko zagotovili finan čno disciplino ter hkrati omogo čili dovolj prožnosti pri 
načrtovanju in izvajanju zahtevn ih programov in projektov? 
5. S TRUKTURA KOHEZIJSKE POLITIKE  
Namen kohezijske politike je pospešiti skladen r azvoj Unije in njenih regij z zmanjševanjem 
regionalnih neskladij ( člen 174 Pogodbe). Prav tako podpira mode l rasti iz strategije Evropa 
2020, vklju čno s tem, da je treba odgovoriti na družbene  in zaposlitvene izzive, s katerimi se 
srečujejo vse države članice in regije. Kohezijska politika podpira tak razvoj z jasno 
naložbeno strategijo v vseh regijah, in sicer s pove čanjem konkuren čnosti, širitvijo 
zaposlovanja, izboljšanjem socialne vklju čenosti ter varstvom okolja in poudarjanjem 
njegovega pomena. Uprav ljanje te politike na ve č ravneh pripomore k ve čji vidnosti EU pri 
državljanih. 
Vse regije in države članice bi bile upravi čene do kohezijske politike in bi lahko strategijo 
celovito prilagodile svojim pos ebnim prednostim in slabostim. 
Kot doslej bi se podpora diferencirala med reg ijami na podlagi njihove stopnje gospodarskega 
razvoja (merjeno v BDP na prebivalca), pri čemer bi se jasno razlikovalo med „manj“ in 
„bolj“ razvitimi regijami. Za ublažitev pr ehoda med tema kategorijama in zagotovitev 
pravične obravnave regij z enako st opnjo gospodarskega razvoja se zastavlja vprašanje, ali bi 
enostavnejši sistem z novo vmesno kategorijo regij lahko nadomestil sedanji sistem 
postopnega opuš čanja in postopnega uvajanj a. Ta kategorija bi vklju čevala tudi regije, ki so 
trenutno upravi čene v okviru cilja „konvergenca“, kate rih BDP pa bi bil višji od 75 % 
povprečja Unije po najnovejših statisti čnih podatkih.  
Hkrati je v skladu s pregledom prora čuna EU treba razmisliti o pr ihodnji struktur i kohezijske 
politike, kako bi Evropski social ni sklad lahko preusmerili v uresni čevanje ciljev strategije 
Evropa 2020 ter kako bi pove čali vidnost in predvidljivost obseg a financiranja. Prav tako je 
pomembno preu čiti, kako bi sklad lahko bolje podpiral evropsko strategijo zaposlovanja ter 
prispeval k celoviti evropski pobudi za zapos lovanje, h kateri poziva pregled prora čuna EU. 
Kohezijska politika se bo še naprej osredoto čala na izvajanje integriranih smernic za 
gospodarsko politiko in politiko zaposlovanja. 
SL 11   SL Kohezijski sklad bo še naprej podpiral države članice, katerih BND na pr ebivalca je nižji od 
90 % povpre čja Unije. 
Nazadnje pa bi kohezijska politik a še naprej spodbujala teritori alno razsežnost sodelovanja 
(čezmejno, nadnacionalno in medregionalno). To bi vklju čevalo pregled in poenostavitev 
sedanjih predpisov za čezmejno sodelovanje, vklju čno s čezmejnim sodelovanjem na zunanjih 
mejah EU v okviru instrume nta za predpristopno pomo č, Evropskega instrumenta sosedstva 
in partnerstva ter Evropskega raz vojnega sklada, ter tudi obstoje čih praks pri nadnacionalnih 
ukrepih v okviru Evropskega sklada za regionaln i razvoj in Evropskega socialnega sklada. 
• Kako bi lahko zagotovili, da bi struktura kohe zijske politike upoštevala posebnosti vsakega 
sklada in zlasti potrebo po pove čanju vidnosti in predvidljivos ti obsega financiranja iz 
Evropskega socialnega sklada ter osredoto čanju na uresni čevanje ciljev strategije Evropa 
2020? 
• Kako bi lahko oblikovali novo vmesno kategorijo reg ij, s katero bi spre mljali regije, ki še 
niso dokon čale svojega procesa dohitevanja drugih?  
6. N ASLEDNJI KORAKI  
Peto kohezijsko poro čilo navaja nekaj najpomembnejših  predlogov Komisije o reformi 
kohezijske politike, ki so se izoblikovali v dolgih razpravah po četrtem kohezijskem poro čilu 
leta 2007. Ti predlogi se bodo v na slednjih nekaj mesecih natan čneje opredelili in utrdili. 
Komisija vabi vse zainteresirane strani, da predložijo odgovore na vpraš anja iz tega sporo čila. 
Pripombe je mogo če predložiti do 31. januarja 2011 na  naslednji spletni strani:  
http://ec.europa.eu/regional _policy/consultation/index_en.htm . 
Prejeti odgovori bodo ustrezno upo števani pri oblikovanju zakonoda jnih predlogov takoj po 
sprejetju novega ve čletnega finan čnega okvira leta 2011. 
Peti kohezijski forum, ki bo potekal v Brus lju 31. januarja in 1. februarja 2011, bo dobra 
priložnost za obravna vo teh predlogov.