SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 9.9.2010 
SEC(2010) 1008 kon č. 
  
ODGOVOR KOMISIJE NA PO GLAVJE 6 LETNEGA PORO ČILA ZA LETO 2009 
ZUNANJA POMO Č, RAZVOJ IN ŠIRITEV 
SL 2   SL ODGOVOR KOMISIJE NA PO GLAVJE 6 LETNEGA PORO ČILA ZA LETO 2009 
ZUNANJA POMO Č, RAZVOJ IN ŠIRITEV 
UVOD  
6.8 Večina ukrepov v okviru instrumenta za stabilnost (IzS) obsega odzivanje na krizne 
razmere ali porajajo čo se krizo, pa tudi krepitev zmog ljivosti pred krizo in po njej. 
6.10 V primerih, ko nestabilno politi čno okolje povzro ča povečano stopnjo tveganja, se 
uvedejo ukrepi za zmanjšanje tveganja, kot so mi sije naknadnih kontrol, ki jih morajo izvajati 
sedeži ali delegacije poleg obveznih zunanjih revizij, ki jih organizirajo upravi čenci v okviru 
svojih pogodbenih zahtev.  
6.17 (a) Komisija ugotavlja, da je bilo v vzorec za leto 2009 vklju čenih znatno ve č končnih plačil 
kot v prejšnjih letih.  
6.18 Komisija pozdravlja pove čanje „pogostosti“ transa kcij, za katere Sodiš če ocenjuje, da so 
v celoti „pravilne“ (87 %), v prim erjavi s podatki za leti 2008 in 2007. 
6.20 Delegacije EU so odgovorne za ve čino plačil v okviru zunanje pomo či Komisije. V letu 
2009 so 79 % teko čega prora čuna EU, predvidenega za urad EuropeAid (neporavnane 
obveznosti), upravljale delegacije. 
6.21 Komisija meni, da so ukrepi za odkrivanje in popravljanje pred kon čnimi plačili (npr. 
predložitev poro čil, zunanje revizije, preverjanje odhodkov in pregledi transakcij s strani 
osebja Komisije) u činkoviti. Poleg tega se lahko morebitn e nepravilnosti še vedno popravijo z 
naknadnimi revizijami in ustreznimi izterjav ami. Kljub temu kontrole ne morejo realno 
zmanjšati tveganja finan čne napake na ni č.  
6.22 Komisija meni, da so ve čletni nadzorni in kont rolni sistemi za skupino politik zunanje 
pomoči, razvoja in širitve uspešni in se vs ako leto izboljšujej o, kar se odraža v pove čanju 
deleža v celoti pravilnih pla čil, kot je v svojem vzorcu ugotovilo Sodiš če.  
6.23 Komisija pozdravlja opažanje Sodiš ča, da „je urad EuropeAid vzpostavil obširno 
strategijo kontrol“ in da je „leta 2009 še naprej mo čno izboljševal zasnovo in izvajanje svojih 
nadzornih in kontrolnih sistemov“  (glej odstavek 54 letnega poro č
ila za leto 2009 o ERS).  
6.24 Komisija pozdravlja priznanje Sodiš ča glede nedavno uvedenih izboljšav. 
6.26 Novi predlog za spremembo finan čne uredbe vklju čuje priznanje, da se lahko ocene iz 
člena 56 opravijo samo postopom a zaradi posebne narave teh misij, ki so oblikovane ad hoc  
in ex nihilo.   
Kontrolni seznami javnega naro čanja na podro čju skupne zunanje in varnostne politike so 
končani in se že uporabljajo. 
SL 3   SL 6.27 Komisija je sprejela ukrepe glede zapiran ja starih dosjejev (za mehanizem za hitro 
ukrepanje in skupno zunanjo in varnostno politiko) že v letu 2009. Ta pr izadevanja se bodo 
nadaljevala v letu 2010. 
6.28 Generalni direktor GD RELEX je uvedel akcijski na črt za upoštevanje pridržka, 
izdanega v letnem poro čilu o dejavnostih za leto 2009, da bi  izboljšal kakovost zagotovila za 
leto 2010. 
6.29 Komisija pozdravlja priznanje Sodiš ča glede uvedenih izboljšav, ki se nadaljujejo v letu 
2010. Ukrepi, sprejeti to leto, vklju čujejo izboljšano metodologijo za preglede na kraju 
samem, zagotavljanje usposabljanja in iz boljšane smernice za dokumentiranje rezultatov 
naknadnih kontrol. 
6.31 Komisija meni, da so predhodne kontrole na sedežih in v delegacijah EU uspešne. Kakor 
ugotavlja Sodiš če, je Komisija izboljšala svoje notranje sisteme in zaklju čila niz navodil. V 
letnem poro čilu za leto 2008 so bile predhodne kontrole ocenjene kot uspešne. 
6.32 Leta 2009 je GD ELARG še naprej zagotavljal,  da nacionalni organi na Hrvaškem in v 
Turčiji izpolnjujejo pogoje (delnega ) prenosa upravljavskih pristo jnosti. Ohranil je predhodne 
kontrole, ki jih izvajajo delegacija , da bi se zmanjšala tveganja. 
Poleg tega Sodiš če pri podrobnem preverjanju tr ansakcij ni odkrilo nobenih ve čjih 
pomanjkljivosti, razen pomanjkanja revizijs ke sledi, ki bi v celoti pojasnila odlo čitve, ki so jih 
sprejele delegacije. 
(a) Ker se vedno ve č držav pripravlja na vložitev proš nje za prenos upravljanja, je GD 
ELARG posodobil notranje smernice  iz leta 2008, da bi upošteval izkušn je, pridobljene pri 
prenosu upravljanja v letu 2008, in udeležen cem, ki sodelujejo v postopku, v letu 2009 
zagotovil nadaljnje smernice. Glede na prošnje,  ki bodo prejete v naslednjih nekaj letih, se 
trenutno pripravljajo podrobne smernice o prenosu upravljanja.  
(b) Vloga vodje delegacije, ki potrjuj e zahtevke za sredstva, je jasno dolo čena v internih 
navodilih, ki jih izda GD ELARG. Pregledi, ki se izvajajo po njegovih navodilih, zagotavljajo 
potrebno podlago za potrditev da nega zahtevka za sredstva. 
6.33 Zadeve, na katere je opozorilo Sodiš če, se v glavnem nanašajo na možne izboljšave 
revizijske sledi, ne pa na mate rialne napake pri uporabi pravil. Ve čina zadev je bila 
obravnavana na za četku leta 2010 s pomo čjo internih navodil in pojasnil.  
6.34 GD ELARG je vse od spremembe finan čne uredbe in pravil za izvajanje leta 2003 redno 
uporabljal postopek za potrditev obra čunov, kot ga zahteva spremenjena finan čna uredba. Ta 
postopek je zdaj nadomestil temeljitejši, pre čiščeni postopek potrditve obra čunov v 
decentraliziranem upravljanju za PHARE in pr ehodni vir, sprejet junija 2010, ki veliko bolj 
natančno opredeljuje, kako se lahko izvedejo  pavšalni popravki pri sistemskih 
pomanjkljivostih, kadar je to pot rebno (na primer pri potrditvi obra čunov za programe v 
okviru razširjenega decent raliziranega upravljanja). 
V letu 2009 je GD ELARG zaklju čil 375 kon čnih izjav, tj. precej ve č, kot je bilo uvedenih 
novih programov. Ostaja nekaj primerov, pri katerih kontradiktorni postopek zahteva čas in 
bo morda minilo nekaj let, preden bodo zaklju čeni.  
SL 4   SL 6.38 Komisija meni, da so naknadne kontrole za d ecentralizirano upravljanje v celoti uspešne. 
Priznava, da se funkcija naknadne kontrole za centralizir ano upravljanje še ne  izvaja v celoti.  
Namen nadaljnjih naknadnih re vizij, ki jih izvaja lo čena horizontalna enot a in so obravnavane 
v tem oddelku, je, da se nacionalnemu odre dbodajalcu na podlagi prenosa zagotovi dodatno 
zagotovilo, ki presega zahteve finan čne uredbe. 
6.39 Ta nova strategija daje dodatno zagot ovilo, ne da bi to  zahtevala finan čna uredba.  
6.42 Revizijski rezultati so na voljo za ocene partnerjev in se uporabljajo v ta namen. 
Akreditacija partnerjev se op ira tudi na informacije, zbrane s spremljanjem izvedenih 
projektov, ter med drugim upošteva finan čne, pravne in operativne vi dike partnerja. Ocenam 
in revizijam pogosto sledijo priporo čila partnerjem, da bi izbol jšali svoje sisteme notranje 
kontrole. Zato so številna revizijska poro čila neposredno vodila do  spremembe statusa, 
dodeljenega kontrolnim sistemom partnerjev. Rezultat sedanjeg a sistema revizij in ocen 
partnerjev, ki ga je vzpostavil GD EC HO, je kontrolni sistem, ki omogo ča uravnotežen in 
učinkovit vpogled v sisteme notranje kontrole  partnerjev, kar pomaga pri prepre čevanju napak 
in nepravilnosti. 
6.43 Čeprav cilji, kakor so dolo čeni v sklepih za financ iranje humanitarne pomo či, 
popolnoma zadoš čajo za oblikovanje sklepa o financir anju, jih je treba obravnavati skupaj s 
podrobnimi informacijami o opredeljenih potreb ah, predlagano strate gijo in elementi, 
potrebnimi za prepri čljiv odziv, ki jih vsebuje spre mni dokument, priložen sklepu.  
Glede na zapletene krizne razmere, raznovrstne  potrebe in razpoložljivost drugih donatorjev 
se podrobne potrebe obravnavajo skupaj z dolo čenim odzivom v predlo gih, ki jih partnerji 
GD ECHO predložijo v skladu s sklepom Komi sije o financiranju. Komisija meni, da 
postopki izbire projekta, ki jih je vzpos tavil GD ECHO, odražajo  posebnosti humanitarne 
pomoči in zagotavljajo visoka jamstva glede kakovosti pomo či, ki jo zagotavljajo partnerji 
ECHO. Kljub temu se Komisija strinja, da je dokumentacijo ocene predloga mogo če še 
izboljšati, poenostaviti in standardizirati. 
6.44 Komisija pozdravlja splošni sklep Sodiš ča.  
Komisija pozdravlja prizna nje splošne koristnosti preskr bnih centrov humanitarne pomo či.  
6.45 Komisija pozdravlja oceno Sodiš ča in potrjuje svojo zavezo k nadaljnjemu izboljševanju 
svojih postopkov spremljanja.  
6.48 Komisija je izvedla raziska vo, da bi opredelila dejavnike uspešnosti, ki vplivajo na 
kakovost letnih poro čil o dejavnostih. V odgovor na ugotovlje ne dejavnike so bili izvedeni 
številni ukrepi za izboljšanje  kakovosti predstavljenih do kazov v podporo zagotovilu in 
berljivosti poro čil. Komisija zato pozdra vlja pozitivno oceno Sodiš ča glede letnih poro čil o 
dejavnostih in si bo še naprej prizadevala za njihovo izboljšanje kot vira  dokazov za izjavo o 
zanesljivosti. 
6.50 Komisija pozdravlja ugotovitev Sodiš ča, da je letno poro čilo o dejavnostih urada 
EuropeAid „jasno in informati vno, predvsem zaradi uporabe koli činskih kazalnikov“ (glej 
poročilo ERS, odstavek 50). Komisija  meni, da kakovostni in koli činski kazalniki, navedeni v 
štirih temeljnih gradnikih zanesljivosti iz letnega poro čila o delu, zagotavljajo potreben dokaz, 
ki podpira izjavo generalnega direktorja glede razumnega zagotovila, in dajejo pravilno oceno 
finančnega poslovodenja v uradu Eur opeAid glede pravilnosti.  
SL 5   SL ZAKLJU ČKI IN PRIPORO ČILA 
6.52 Komisija je svoje kontrole zas novala tako, da zajemajo celot ni življenjski cikel njenih 
večletnih projektov. Me ni, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik zunanje 
pomoči, razvoja in širitve uspešni in se vs ako leto izboljšujej o, kar se odraža v pove čanju 
deleža v celoti pravilnih pla čil, kot je v svojem vzorcu ugotovilo Sodiš če. Priporo čila Sodišča 
iz preteklih let so bila izvedena in Sodiš če je priznalo številne izboljšave, zaradi česar so bili 
pomembni elementi klju čnih kontrolnih sistemov ocenjeni kot „uspešni“. 
6.53  (a) Komisija sprejema priporo čilo Sodiš ča in želi poudariti, da že sprejema ukrepe za 
obravnavo vseh priporo čil, prejetih v zvezi z nakna dnimi kontrolami v GD RELEX.  
(b) Komisija se strinja s Sodiš čem in poudarja, da je bilo v letu 2009 storjenega že veliko za 
zmanjšanje zaostanka pri starih projektih, ki jih je treba zaklju čiti. Dejansko je bilo 75 % vseh 
pogodb o mehanizmu za hitro ukrepanje, odprtih v za četku leta 2009, do konca leta 
zaključenih. Komisija bo s temi prizadev anji nadaljevala tudi v letu 2010. 
(c) Ker se vedno ve č držav pripravlja na vložitev proš nje za „prenos upravljanja“, je GD 
ELARG posodobil notranje smernice  iz leta 2008, da bi upošteval izkušn je, pridobljene pri 
prenosu upravljanja v letu 2008, in udeležen cem, ki sodelujejo v postopku, v letu 2009 
zagotovil nadaljnje nasvete.  
(d) Komisija je že sprejela pot rebne ukrepe za zagotovitev, da so  kontrole, ki jih izvaja osebje 
v operativnem, finan čnem in pogodbenem oddelku, podrobneje dokumentirane.  
(e) Izvajajo se redni pregledi kakovosti podatkov  v sistem CRIS, zlasti pred pridobivanjem 
ustreznih informacij za letno poro čilo o dejavnostih. Orodje informacijske tehnologije za 
upravljanje, v katero se vnaša jo podatki, vsebuje tudi vgra jene kontrole kakovosti podatkov. 
Poleg tega daje Komisija velik poudarek usposabljanju uporabnikov sistema CRIS. 
(g) Zaklju čevanje izjav je od leta 2007 prednostn a naloga GD ELARG. Samo v letu 2009 je 
GD ELARG zaklju čil 375 kon čnih izjav. 
(h) Komisija si že prizadeva dodatno izboljšat i in uskladiti osrednjo dokumentacijo svojih 
ocen predlogov. Ena izmed možnosti je uvedba standardiziranega poro čila o vrednotenju. 
(i) Čeprav je predlog Sodiš ča koristen, sedanje prednostne nal oge in omejena sredstva ne 
dovoljujejo uporabe tega predloga v bližnji prihodnosti. 
6.54 V odgovor na priporo čila Sodišča bo urad EuropeAid: 
– proučil možne metodologije za kazalnik ocenjenega finan čnega učinka preostale stopnje 
napak; 
– ocenil stroškovno u činkovitost svojih kontrol v okviru  pregleda dopustnega tveganja 
napake; 
– končal in razširjal sklop orodij za finan čno poslovodenje za izvaja lske organizacije; 
– si še naprej prizadeval zagotavljati pravilno in pravo časno beleženje podatkov iz revizij; 
SL 6   SL – si prizadeval izboljšati si steme informacijske tehnologije, ki jih uporablja pri svojem 
revizijskem delu; 
– izboljšal zasnovo in pregled meril za pla čila prora čunske podpore na podlagi 
spremenjenih smernic in postopkov vzajemnega ocenjevanja (skupina za zagotavljanje kakovosti); 
– uvedel spremenjen okvir  za spremljanje in poro čanje na podro čju upravljanja javnih 
financ za pla čila proračunske podpore. 
Nadaljnje ukrepanje po Posebnem poro čilu št. 3/2006 o odzivu humanitarne pomo či 
Evropske komisije na cunami  
6.65 Oblikovanje modela, imenovanega „Cost of Observed Results“ (COR), se bo za čelo v 
letu 2011, ko bo vgrajen v orodje informacijske tehnol ogije (Hope/e-tool). Po fazi testiranja in 
vnosa podatkov naj bi se ta model za čel uporabljati leta 2012. 
6.66 Komisija je v celoti podprla zahteve Sodiš ča glede pridobitve ustreznih dokazil od 
organizacij ZN in to na čelo je jasno dolo čeno v okvirnem finan čnem in upravnem sporazumu 
(FAFA). Če je Komisija obveš čena o težavah, ki jih je imelo Sodiš če v zvezi s tem, lahko 
pristopi k svojim partnerjem v ZN, da bi našla rešitev in zagotovila, da Sodiš če prejme 
zahtevane informacije.  
6.67  (a) Komisija trenutno opravlja vmesni pregled akcijskega na črta Soglasje in kon čni rezultati 
bi morali biti na voljo do konca leta 2010. 
(b) Vklju čitev centra za nadzor in obveš čanje že prinaša pozitivne rezultate, kot sta 
dostopnost informacij v realnem času ob za četku naravnih in drugih nesre č ter tesnejše 
sodelovanje med tehni čnimi strokovnjaki GD ECHO na terenu in strokovnjaki držav članic, 
dodeljenih za dejavnosti na podro čju civilne zaš čite. 
(c) Komisija pozdravlja  dejstvo, da Sodiš če priznava prispevek novi h instrumentov k procesu 
prehoda. Za okrepitev teh prizadevanj je Ko misija ustanovila medsektorsko skupino za 
prehod, da bi spodbudila enoten pogled, usklajene pristope in skupna stališ ča glede politik za 
„primere prehoda“, kjer so prisotni humanitarn i in razvojni instrume nti ter instrumenti za 
stabilizacijo. Cilj je izboljša ti politiko in izvajanje programov na terenu ter prispevati k 
mednarodni razpravi glede primerov prehoda. 
(d) Komisija se strinja z izjavo Sodiš ča in namerava zagotoviti prve rezultate do konca leta 
2011. 
Nadaljnje ukrepanje po Posebnem poro čilu št. 6/2006 o okoljs kih vidikih razvojnega 
sodelovanja Komisije  
6.71 Zamuda pri pripravi strate gije je nastala zar adi sprememb v prednostnih nalogah, pri 
čemer naj se okoljska strategija ne bi ve č izdajala kot samostojno sporo čilo, temve č kot 
priloga k obsežnejšemu sporo čilu o vklju čevanju vseh medsektorskih vprašanj (ne samo 
okoljskih), ki naj bi bilo predvidoma spre jeto do konca leta 2008. Ta novi pristop je bil 
predlagan z namenom zmanjšanja števila sporo čil Komisije, vendar je bil s časoma opuš čen 
zaradi težav z združevanjem razli čnih medsektorskih vprašanj v en dokument in zaradi 
SL 7   SL potrebe po pristopu, ki je bolj osredoto čen na okolje. Septembra 2009 je bil sklican sestanek z 
državami članicami (in civilno družbo), da bi skupaj za čeli pripravo nove strategije. 
6.72 Vzpostavljeni so bili klju čni količinski kazalniki v zvezi z obstoje čo strategijo za 
vključevanje okoljskih vprašanj – kot je zahtevalo Sodiš če – ki se spremljajo od leta 2006. Ti 
kazalniki so povezani z uporabo orodij, kot so  okoljski profili pri pripravi državnih in 
regionalnih strategij, in okoljskimi ocen ami v zvezi s programi in projekti, koli čino 
zagotovljenega usposabljanja ter številom osebja , ki se usposablja. Kakovostni kazalniki za 
oceno vklju čevanja okolja med oblikovanjem projektov so bili opredeljeni in uporabljeni v 
prvi pilotni naknadni ocen i, izvedeni v letu 2009. 
6.73 V okviru kadrovske politike „ni čelne rasti“ Komisije, in kot je priznalo Sodiš če, je urad 
EuropeAid poudarjal krepitev nestrokovne us posobljenosti osebja namesto izvajanja 
posebnega pregleda svojih notranjih zmog ljivosti. Ta pristop je dosledno izvajal v 
referenčnem obdobju. 
6.74 Naknadni pregled – ki je bil pilotni – je b il del ukrepa za stalno izboljševanje v fazi 
oblikovanja projektov.  
6.75 Usposabljanje v zvezi z vklju čevanjem okolja je zdaj obvezno za vse operativno osebje 
urada EuropeAid, ki dela na sedežu  ali je napoteno na delegacije. To je bilo en izmed najbolje 
obiskanih usposabljanj v letu 2009 z ve č kot 400 udeleženci. Od leta 2005 se izvaja obsežen 
program seminarjev za usposabljanje, vklju čno z okoli 50 regionalnimi seminarji, ki so jih 
organizirale sodelujo če države, in ve čjim številom seminarjev, organiziranih na sedežu.  
6.76 Ocena vklju čevanja okoljskih vprašanj v razvojno sodelovanje je na črtovana za leto 
2011. Centralna baza podatkov za ocene posameznih okoljskih projektov je v razvoju in bo začela delovati leta 2011. V letih 2005 in 2009 so bila izdelana poro čila o oceni v rezultate 
usmerjenega spremljanja s poudarkom na oko ljskih projektih za Latinsko Ameriko. Ocene 
sodelovanja z Evropsko komisijo po posameznih državah so obravnavale okoljske vidike kot 
del medsektorskih vprašanj. 
6.77 Urad EuropeAid je izboljšal svoje zmog ljivosti za opredelitev in sledenje odhodkov za 
okoljske projekte, vendar ostaja izra čun točnih zneskov, dodeljenih okoljskim ciljem znotraj 
ukrepov, ki so prvotno namenjen i izpolnjevanju drugih politi čnih ciljev, še vedno zelo 
zahtevna naloga. Z Odborom za razvojno pomo č pri OECD potekajo razprave o tem, kako bi 
lahko kvalitativne podatke  na podlagi Rio ozna čevalcev najlažje pretvorili v finan
čne 
podatke. 
6.78 Kakovost državnih okoljskih profilov in njihov vpliv na nacionalne strateške dokumente 
sta še vedno spremenljiva, vendar se nekateri državni okoljski profili posodabljajo na podlagi 
smernic o vklju čevanju okolja in zarad i boljše obravnave vpraš anj podnebnih sprememb, 
medtem ko so smernice za vmesni pregled vplivale na ve čje upoštevanje okoljskih vprašanj in 
vprašanj v zvezi s podnebnimi spremembami v nacionalnih stratešk ih dokumentih, zlasti v 
državah, ki so vklju čene v instrument za razvojno sodelovanje. 
6.79 Nove smernice o prora čunski podpori bodo objavljene leta 2011 in bodo vklju čevale 
nova navodila za medsektors ka vprašanja. Kljub vklju čitvi posebnih okoljskih kazalnikov 
poteka politi čni dialog o okoljskih vprašanjih v štev ilnih državah v okviru skupnih programov 
donatorjev, ki sledijo dejavnostim splošne prora čunske podpore. Da bi bile strateške okoljske 
ocene učinkovite, zahtevajo upošteva nje lokalne ravni in vklju čitev partnerskih držav, zato jih 
ni mogoče vsiliti. 
SL 8   SL 6.81 Urad EuropeAid je oblikova l obvestila in navodila, ki se  med drugim sklicujejo na 
podpiranje upravljanja naravnih virov na ravni skupnosti. Št evilni programi Komisije 
spodbujajo pobude glede upravljanja naravnih virov na lokalni ravni. Tematski program za 
okolje in trajnostno upravl janje naravnih virov, vklju čno z energijo, se izrecno sklicuje na 
sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, kar je bilo zajeto v razpisih za zbiranje predlogov, ki so 
upoštevali „zaš čito lastništva posesti in pr avic lokalnih skupnosti, vklju čno z avtohtonim 
prebivalstvom“ v okviru gospodarjenja z gozdovi. 
6.84 Urad EuropeAid je oblikoval številna obv estila za spodbujanje tr ajnostnega razvoja s 
poudarkom na pristopih na ravni skupnosti.  Poleg tega se tematski program za okolje izrecno 
sklicuje na sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, kar je bilo med drugim zajeto v razpisih za 
zbiranje predlogov, ki so upoštevali „zaš čito lastništva posesti in pravic lokalnih skupnosti, 
vključno z avtohtonim prebivalstvom“ v okviru gospodarjenja z gozdovi.  
6.85 Raziskava Komisije o sekt orskih pristopih na podro čju okolja in naravnih virov je bila 
zaključena v tesnem sodelovanju s številnimi raz vojnimi agencijami EU, v pripravi pa je 
nekaj programov v podporo sektorske politike Komisije na tem podro čju. Očitno gre za nov 
tok dogodkov glede na preteklost. V okvi ru predlogov za spremembo finan čne uredbe bo zdaj 
morda možno ustanoviti skrbniške sklade EU in vz postavljeni so bili sporazumi o prenosu, da 
se državam članicam EU omogo či, da prispevajo h globalnemu zavezništvu o podnebnih 
spremembah (GCCA), ki ga upravlja Komisija. Inovativni mehanizmi fi nanciranja za okolje 
vključujejo tudi vzpostavitev zasebno-javnih partnerstev ter združevanje posojil in 
nepovratnih sredstev. 
6.86 Komisija pri izvajanju svoj e okoljske strategije še napr ej uporablja strokovno znanje 
držav članic in zasebnih podjetij. 
6.87 Komisija pozdravlja prizna nje znatnega napredka, ki  je bil dosežen pri vklju čevanju 
okoljskih vprašanj v portfelj zunanje pomo či Komisije. Naknadni pregle d – ki je bil pilotni – 
je bil del ukrepa za stalno izbol jševanje. Ta proces je vklju čeval pregled postopkov 
vzajemnega ocenjevanje (skupina za zagotavljanj e kakovosti), ki so uvedli jasnejše kazalnike 
glede obravnavanja okoljskih vidikov pri pripravi predlogov projektov. 
6.88 Komisija in države članice EU sodelujejo pri oblik ovanju prvega osnutka okoljske 
strategije, ki naj bi  bil pripravljen v za četku leta 2011 in bo sprejet v drugi polovici leta 2011.  
Komisija namerava nadaljevati delo  na kazalnikih za spremljanje u činkovitosti nove okoljske 
strategije in oceno vklju čevanja vprašanj okolja v deja vnosti. Celovita ocena vklju čevanja 
okoljskih vprašanj v razvojno sodelovanje je na črtovana za leto 2011. Če bodo rezultati ocene 
pravočasno na voljo, bodo vklju čeni v oblikovanje nove strategije EU. Nove smernice o 
proračunski podpori so prav tako na črtovane za leto 2011 in bodo vklju čevale nova navodila 
za medsektorska vprašanja. Komisija si bo pri svojem delu še naprej prizadevala za tesno 
usklajevanje z državami članicami EU v podporo programu u činkovitosti pomo či.