SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 01.06.2004 
KOM(2004) 394 kon čno 
  
DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE 
Vključevanje okoljskih vidikov v druga podro čja politike − končni pregled cardifskega 
procesa 
 
SL 2   SL Opomba: Ta razli čica je samo povzetek osnovne angleške razli čice dokumenta COM(2004) 394  
konč. 
1. U VOD 
Ta končni pregled vklju čevanja okolja sledi Spomladanskemu Evropskemu svetu, na katerem 
je bil poudarjen "namen Komisije, da opravi letni preg led cardifskega procesa glede procesa 
vključevanja okolja in redni preg led okoljske politike ter pravo časno poro ča o rezultatih teh 
pregledov, da se jih lahko upošteva pr i pripravi prihodnjih spomladanskih poro čil z začetkom 
leta 2004" .1 Končni pregled dopolnjuje Pregled okoljske politike 20032 (POP), ki je bil sprejet 
decembra 2003, in ga je treba brati z vidika informacij, podanih v POP 2003. 
Načelo vklju čevanja okolja potrjuje, da se sa mo z okoljsko politiko ne more dose či 
potrebnega okoljskega izboljšanja kot del trajnost nega razvoja. Spremembe, ki so potrebne za 
zmanjšanje zelo zaskrbljujo če obremenitve okolja zaradi ribištva, kmetijstva, prometa, 
energetike in drugih podro čij s ciljem uresni čitve trajnostnega razvoja, se lahko dosežejo le 
prek procesa vklju čevanja okolja v teh sektorjih. 
Na ravni EU je pomen vklju čevanja okolja priznan v členu 6 Pogodbe ES, ki dolo ča, da 
"morajo biti zahteve varstva okolja  vključene v opredelitev in izvajanje politik Skupnosti […] 
zlasti z namenom spodbujanj a trajnostnega razvoja" .3 Za vklju čevanje okolja je bila dana 
institucionalna spodbuda leta 1998, ko je Evrops ki svet sprožil tako imenovan cardifski 
proces, ki je od razli čnih organov Sveta zahteval, da r azvijejo strategije v ta namen. 
Strategija trajnostnega razvoja EU, sprejeta v Göteborgu leta 2001, je šla za korak dlje, ko je 
zahtevala uresni čevanje prednostnih okoljskih ciljev in vklju čevanja okolja poleg 
gospodarskih in socialnih ciljev. Strategija predvideva dolgoro čno vizijo, ki pomeni 
združevanje dinami čnega gospodarstva s socialno kohezijo in visokimi okoljskimi standardi. 
To zahteva ponovno pozornost usklajevanju in vklju čevanju politike, kakor je poudarjeno v 
sklepih Evropskega Sveta 2001, s katerimi je spre jel strategijo trajnostn ega razvoja EU in ki 
pozivajo Svet, "da dokon čno in nadalje razvije sektorske strategije vklju čevanja okolja v vsa 
ustrezna podro čja politik Skupnosti z namenom njihovega čim prejšnjega izvajanja" , in da je 
treba pri tem "upoštevati ustrezne cilje, ki jih dolo čata prihodnji šesti ok oljski akcijski 
program in strategija trajnostnega razvoja".  
Na ravni EU bolj holisti čni in dolgoro čni pristop strategij sektorskega vklju čevanja okolja 
dopolnjuje sredstvo za širšo presojo vpli vov, oblikovano za uporabo pri predlaganju 
posameznih ukrepov politik ali pobud4. Oba instrumenta sta klju čna pri vzpostavitvi pravega 
ravnovesja med tremi stebri trajnostn ega razvoja in s tem pri dosegi ve čjega vklju čevanja 
okolja. 
                                                 
1 Odstavek 58, Sklepi predsedstva, Evropski Svet v Bruslju, 20.-21. marca 2003. 
2 COM(2003) 745, 3. december2003. 
3 Pomen vklju čevanja je bil ponovno potrjen v osnutku ustavne pogodbe, ki jo je predlagala Konvencija o 
prihodnosti Evrope dne 18. julija 2003 ( členi II-37 in III-4). – glej  
http://european-convention.eu.int/DraftTreaty.asp?lang=EN  
4 Presoja vplivov na okolje (PVO) in Strateška okolj ska presoja (SOP) sta drugi  sredstvi za spodbujanje 
vključevanja okolja na nacionalni ali regionalni ravni (za projekte, na črte in programe). 
 
SL 3   SL Procesi, ki so bi vzpostavljeni v preteklih nekaj letih, so povzro čili okoljsko izboljšanje v 
različnih sektorjih. Vendar bi bila hitrost napredka v smeri nadaljnjega vklju čevanja okolja 
večja, če bi vsi sektorji izvajali obveznosti, ki so  jih prevzeli v zadnjih petih letih. To bo 
težaven proces: ker so bili pri vklju čevanju "sadeži na dosegu roke" že obrani, bo treba 
prihodnja prizadevanja za dosego preobrata gled e vztrajno netrajnostnih trendov vse bolj 
usmeriti k strukturnim reformam, ki lahko povzro čijo trenja pri uveljavljenih interesnih 
skupinah v vseh zadevnih sektorjih. Poleg te ga je za izpolnitev obveznosti na ravni Unije 
potrebno delovanje na nacionalni ravni, saj je na mnogih podro čjih pristojnost Skupnosti 
omejena. 
Končni pregled se naprej usmeri na okvir za vklju čevanje okolja na ravni EU po za četku 
cardifskega procesa leta 1998. Nato pred stavi skrajšan pregled stanja vklju čevanja okolja v 
sektorjih, ki jim je bilo nalože no, da razvijejo strategije vklju čevanja. Na koncu opredeli 
zaključke, kako nadalje vklju čevati okolje na ravni  EU. Ti poudarijo pr ednostne ukrepe za 
nadaljevanje izvajanja cardifskega procesa in za njegovo podporo z dopolnilnimi ukrepi na 
nacionalni ravni in ravni Skupnosti, predvs em s prilagoditvijo in razvojem obstoje čih 
pristopov okoljske politike in iskanjem rešitev, ugodnih za vse. 
 
SL 4   SL 2. SKLEP 
Medtem ko ta kon čni pregled pokaže pozitivne rezultat e cardifskega procesa v smislu ve čje 
izpostavljenosti vklju čevanja okolja in dejanskih izboljšav  v nekaterih sekt orjih, tudi pokaže 
na vrsto slabosti pri izvajanj u. Med drugim poudari potrebo po ve čji usklajenosti strategij med 
različnimi organi Sveta in po ve čji pozornosti, ki jo je treb a nameniti dobri praksi glede 
vsebine in izvajanja. Prav tako opozori na vrsto ukrepov na ravni S kupnosti in na nacionalni 
ravni v podporo sektorskim svetom pri njihov ih prizadevanjih, da po cardifskem procesu 
vključijo okoljska vprašanja v svoje pol itike in pomagajo kar najbolj pove čati koristne 
posledice teh prizadevanj v smislu dejanskega okoljskega izboljšanja. Na nacionalni ravni so 
potrebna nadaljnja prizad evanja za popolno uresni čitev odlo čitev, sprejetih na ravni 
Skupnosti. 
Medtem ko trajnostni razvoj pomeni, da se je  treba ukvarjati z gospodarskimi, socialnimi in 
okoljskimi politikami tako, da se medsebojno dopolnjujejo, pa vklju čevanje okolja potrebuje 
vidnejše mesto in politi čno podporo na najvišji ravni. Postati mora obi čajna točka dnevnega 
reda Spomladanskega Evropskega sveta. V zvezi  s tem in v skladu s Sklepi predsedstva na 
Evropskem svetu marca 2003 bo Evropska komisija opravila letni kon čni pregled 
vključevanja okolja  kot dodatek k Pregledu okoljske politike, ki bo vklju čen v 
Spomladansko poro čilo Komisije in razpravo na Spomladanskem Evropskem svetu. 
Treba je izkoristiti tudi prihodnje pr iložnosti za nadaljnje spodbujanje vklju čevanja okolja: 
• Pregled strategije trajnostnega razvoja, na črtovane za 2004-2005 , bo proučil napredek 
po letu 2001 in opred elil prednostne ukrepe za zagot ovitev rezultatov. To bo omogo čilo, da 
EU ugotovi, kje so vrzeli vklju čevanja okolja na ravni EU, ki ovirajo prizadevanja EU za 
zajezitev netrajnostnih okoljski h trendov, in da predloži k onkretne predloge za njihovo 
reševanje;  
• vmesni pregled lizbonske strategije v letu 2005 , ki je dodatna priložnost za prou čitev, 
kako bi se lahko vklju čevanje okolja ter gospodarska rast in rast zaposlovanja med seboj 
vse bolj podpirali;  
• poudarek, ki ga je dala Komisija tr ajnostnemu razvoju v svojem sporo čilu o naslednjih 
finančnih perspektivah  Unije (od leta 2007 naprej)5, bo še dodatno podkr epil nadaljnje 
vključevanje okolja, zlasti v kmetijsko in regionalno politiko. Sprejetje v letu 2004 
predloga Komisije o uredbi glede strukturnih in kohezijs kih skladov v obdobju po letu 
2006, ki bo dolo čila nove smernice, bo priložnost za boljšo vklju čitev okoljskih, 
gospodarskih in socialnih stebrov. 
Vključevanje okolja je bistveni pogoj za napredek v smeri trajnostnega razvoja. Zahteva trdno 
in neprestano obvezo vseh politi čnih sektorjev na vseh ravneh upravljanja Unije. 
                                                 
5 Glej Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, Zakonodajni in delovni program Komisije 
za leto 2004, COM(2003)645 kon čni z dne 29. oktobra 2003 (str. 5).