3.

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 s pripombami, ki so sestavni del Sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2005 (C6-0395/2006 — 2006/2162(DEC))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju zaključnega letnega računa Eurojusta za proračunsko leto 2005 [1],

- ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Eurojusta za proračunsko leto 2005 z odgovori Eurojusta [2],

- ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),

- ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe ter Pogodbe EU in zlasti člena 41 Pogodbe,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], in zlasti člena 185 Uredbe,

- ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala [4] in zlasti člena 36 Sklepa,

- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5] in zlasti člena 94 Uredbe,

- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0120/2007),

A. ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti zaključnega računa za proračunsko leto, ki se je zaključilo 31. decembra 2005, ter o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov v celoti,

B. ker je 27. aprila 2006 Parlament direktorju podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2004 [6] in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim

- želi biti še naprej v celoti obveščen o namerah nizozemskih organov oblasti kot gostiteljev glede novih prostorov za Eurojust; zlasti želi biti obveščen o tem, kakšne so možnosti, da Eurojust in Europol zasedeta iste prostore, in o pogojih za takšno selitev ter o finančni podpori, ki jo bo država gostiteljica v zvezi s tem dodelila Eurojustu;

- ugotavlja, da je Eurojust izvrševal proračun, različen od tistega, ki ga je določil proračunski organ; vztraja, da Eurojust sledi pravilnim postopkom in počaka odobritev proračunskega organa, preden začne izvajati kakršno koli takšno spremembo v prihodnosti;

- poudarja, da je treba spoštovati načelo ločitve nalog odredbodajalca in računovodje ter da se ne sme ponoviti položaj iz leta 2004, ko je en član osebja opravljal obe vlogi;

Splošne točke v zvezi z večino agencij EU, za katere je potrebna posamezna razrešnica

1. meni, da naraščajoče število agencij Skupnosti in dejavnosti določenih izmed njih niso del splošnega političnega okvira ter da naloge nekaterih agencij vedno ne odražajo pravih potreb Unije, niti pričakovanj državljanov; prav tako ugotavlja, da agencije na splošno nimajo vedno dobrega ugleda;

2. zato poziva Komisijo, naj določi splošen politični okvir za ustanovitev novih agencij Skupnosti ter da pred ustanovitvijo vsake nove agencije predloži študijo stroškov in koristi; ob tem naj bo pozorna, da se prepreči kakršno koli podvajanje dejavnosti med agencijami ali prekrivanje s pristojnostmi drugih evropskih organizacij;

3. poziva Računsko sodišče, da predloži svoje mnenje o študiji stroškov in koristi pred odločitvijo Parlamenta;

4. poziva Komisijo, da vsakih pet let predloži študijo dodane vrednosti za vsako obstoječo agencijo; poziva vse zadevne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo;

5. ob upoštevanju naraščajočega števila regulativnih agencij obžaluje, da pogajanja o osnutku medinstitucionalnega sporazuma o okviru delovanja teh agencij niso še zaključena, ter poziva pristojne službe Komisije, da skupaj z Računskim sodiščem storijo vse potrebno za hitro sklenitev navedenega sporazuma;

6. ugotavlja, da odgovornost Komisije za izvrševanje proračuna zahteva tesnejšo povezavo med agencijami in Komisijo; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta potrebne ukrepe, da se Komisiji do 31. decembra 2007 podeli pravica, da v nadzornih organih regulativnih agencij z manjšino glasov prepreči sprejetje odločitev, in naj to možnost predvidita pri vseh na novo ustanovljenih agencijah;

7. poziva Računsko sodišče, naj za jasnejšo sliko o uporabi sredstev EU s strani agencij v svojem letnem poročilu oblikuje dodatno poglavje, namenjeno vsem agencijam, za katere se podeli razrešnica na podlagi zaključnega računa Komisije;

8. upošteva načelo, v skladu s katerim Parlament odloča o razrešnicah za vse agencije Skupnosti, subvencionirane ali ne, tudi če organ, pristojen za razrešnico, ukrepa na podlagi njihovega ustanovnega besedila;

9. poziva Računsko sodišče, da opravi revizijo poslovanja vseh agencij in o tem poroča ustreznim odborom Parlamenta, vključno z Odborom za proračunski nadzor;

10. ugotavlja, da število agencij neprestano narašča in da je ob upoštevanju politične odgovornosti Komisije za delovanje agencij, ki je veliko večja kot preprosta logistična podpora, potreba po oblikovanju skupnega pristopa generalnih direktoratov Komisije, pristojnih za ustanavljanje in spremljanje agencij, do agencij še večja; meni, da bi bila struktura, podobna tisti, ki so jo oblikovale agencije za usklajevanje med zadevnimi generalnimi direktorati, pragmatičen način za oblikovanje skupnega pristopa Komisije do vseh zadev, povezanih z agencijami;

11. poziva Komisijo, da izboljša upravno in tehnično podporo agencijam, ob upoštevanju vedno bolj zapletenih upravnih pravil in tehničnih težav Skupnosti;

12. ugotavlja, da v vseh agencijah Skupnosti manjka disciplinski organ, in poziva Komisijo k sprejetju potrebnih ukrepov za hitro vzpostavitev takšnega mehanizma;

13. pozdravlja znatne izboljšave pri usklajevanju med agencijami, ki jim omogoča reševanje ponavljajočih se težav in prispeva k učinkovitejšemu sodelovanju s Komisijo in Parlamentom;

14. meni, da bi bilo treba nadaljevati in razširiti ukrep številnih agencij, ki so vzpostavile skupno podporno službo, namenjeno uskladitvi njihovih informacijskih sistemov za finančno upravljanje s tistimi, ki jih uporablja Komisija;

15. poziva agencije, da izboljšajo sodelovanje in primerjalno analizo z udeleženci na ustreznem področju; poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo potrebni, da bi pomagala agencijam izboljšati njihov ugled in povečati prepoznavnost njihovih dejavnosti;

16. poziva Komisijo, naj pripravi predlog za uskladitev oblike letnega poročanja agencij in oblikuje kazalnike uspešnosti, ki bi omogočili primerjavo njihove učinkovitosti;

17. poziva agencije, da na začetku vsakega leta predstavijo kazalce uspešnosti, na podlagi katerih bo mogoče oceniti njihovo poslovanje;

18. poziva vse agencije, da pogosteje uporabljajo cilje SMART, kar naj bi vodilo k stvarnejšemu načrtovanju in izvajanju ciljev;

19. strinja se z Računskim sodiščem, da je tudi Komisija odgovorna za (finančno) upravljanje agencij; zato poziva Komisijo, naj spremlja ter po potrebi usmerja in sodeluje pri upravljanju različnih agencij, zlasti kar zadeva ustrezno izvedbo postopkov javnih razpisov, preglednost postopkov zaposlovanja, dobro finančno poslovodenje (neporabljena sredstva in preveč predvidenih proračunskih sredstev) in - kar je najpomembnejše - ustrezno uporabo pravil o sistemu notranjega nadzora;

20. meni, da bi morali delovni programi agencij izražati prispevke agencij v operativnem in izmerljivem smislu ter da je treba ustrezno upoštevati standarde notranje kontrole Komisije;

Posebne točke

21. ugotavlja, da je izvrševanje proračuna pokazalo, da so bile obveznosti sprejete za 90 % proračunskih sredstev, dodeljenih za zadevno leto, in da je bila splošna stopnja plačil 84 %; poleg tega ugotavlja, da je bila uporabe sredstev za poslovanje (Naslov III) le 80 % odobritev za prevzem obveznosti za proračunsko leto in da je bilo treba tretjino obveznosti prenesti; ugotavlja, da je bilo treba več kot 15 % obveznosti, prenesenih v zadevno leto, razveljaviti; poziva Eurojust, da še izboljša načrtovanje izdatkov za poslovanje;

22. ugotavlja, da je kolegij odobril neavtomatičen prenos sredstev v višini 285484 EUR, in opozarja, da so takšni prenosi dovoljeni le, če je pred koncem proračunskega leta končana večina pripravljalnih faz, ki vodijo do sprejetja obveznosti, tokrat pa ni bilo tako;

23. poudarja, da Eurojust še vedno nima svoje finančne uredbe in še naprej uporablja Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002; poziva Komisijo, da Parlament obvesti o mnenju glede osnutka uredbe, ki ga je predložil Eurojust;

24. poziva Eurojust, da izboljša postopek popisa;

25. poziva Eurojust, da Parlament obvesti o sprejetju kakršnega koli standarda notranjega nadzora s strani uprave; zaskrbljen je, ker večinoma ni formalizacije postopkov poslovanja in računovodskih postopkov in ker so bili leta 2005 kontrolni seznami, v katerih so opisani pregledi, ki jih je treba opraviti pri proračunskih obveznostih v zvezi s postopki poslovanja (javna naročila in zaposlovanje), premalo razviti; poziva Eurojust, da Parlamentu predloži kratek opis vseh izboljšav na tem področju še pred postopkom razrešnice za leto 2006;

26. poziva Eurojust, da upošteva postopke javnih naročil in upravljanje pogodb ter časovne roke za okvirne pogodbe, kot so določeni v uredbenih določbah.

[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 34.

[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 67.

[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[4] UL L 63, 6.3.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2003/659/PNZ (UL L 245, 29.9.2003, str. 44).

[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

[6] UL L 340, 6.12.2006, str. 112.

--------------------------------------------------