P8_TC1-COD(2018)0250

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. marca 2019 z namenom sprejetja Uredbe (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 82(1), 84 in 87(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Pri zagotavljanju notranje varnosti, ki je v Čeprav notranja varnost ostaja v izključni pristojnosti držav članic, gre sta za skupno prizadevanje njeno varstvo potrebna sodelovanje in usklajevanje na ravni Unije. Notranja varnost je skupna zaveza , h kateremu kateri bi morale skupaj prispevati institucije EU, zadevne ustrezne agencije Unije in države članice , ob pomoči zasebnega sektorja in civilne družbe . V obdobju 2015–2020 so Komisija, Svet Evropske unije in Evropski parlament opredelili skupne prednostne naloge, kakor so določene v evropski agendi za varnost iz aprila 2015 (2) in ki jih je Svet potrdil v prenovljeni strategiji notranje varnosti iz junija 2015 (3), Evropski parlament pa v svoji resoluciji iz julija 2015 (4) . Namen te skupne strategije je bil zagotoviti strateški okvir za delo na ravni Unije na področju notranje varnosti, opredelila pa je glavne prednostne naloge za ukrepanje za zagotovitev učinkovitega odziva Unije na varnostne grožnje v obdobju 2015–2020, in sicer boj proti terorizmu in preprečevanje radikalizacije , in sicer preprečevanje in boj proti terorizmu ter preprečevanje radikalizacije, vključno z radikalizacijo prek spleta, in nasilnega ekstremizma, nestrpnosti in diskriminacije , razbitje organiziranega kriminala in boj proti kibernetski kriminaliteti. [Sprememba 1]

(2) V Rimski izjavi, podpisani 25. septembra marca 2017, so voditelji 27 držav članic , Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija potrdili svojo zavezanost varni Evropi in odločenost, da si bodo prizadevali za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki je odločena boriti se proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. [Sprememba 2]

(3) Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU. Evropski svet je 23. junija 2017 poudaril, da je treba izboljšati interoperabilnost med zbirkami podatkov, 12. decembra 2017 pa je Komisija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (Policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije) (5).

(4) Cilj Unije, ki je zagotoviti visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba med drugim doseči z ukrepi, namenjenimi preprečevanju kriminala in boju proti njemu, ter z ukrepi za usklajevanje in sodelovanje med organi pregona in drugimi nacionalnimi organi držav članic, pa tudi z zadevnimi agencijami Unije in drugimi zadevnimi organi Unije ter zadevnimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.

(5) Za dosego tega cilja bi bilo treba na ravni Unije sprejeti ukrepe za zaščito ljudi , javnih prostorov in blaga kritične infrastrukture pred vse bolj nadnacionalnimi grožnjami in podporo delu, ki ga opravljajo pristojni organi držav članic. Terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal, potujoče kriminalne združbe, trgovina s prepovedanimi drogami in orožjem , korupcija, pranje denarja, kibernetska kriminaliteta, spolno izkoriščanje, vključno s spolnim izkoriščanjem otrok, hibridne grožnje ter kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje, trgovina z ljudmi in prekupčevanje z orožjem, med drugim, še naprej ogrožajo notranjo varnost in notranji trg Unije. [Sprememba 3]

(5a) Sklad bi moral zagotoviti finančno podporo za obravnavo nastajajočih izzivov, ki jih predstavlja znatno povečanje obsega nekaterih vrst kaznivih dejanj, kot so goljufije v zvezi s plačilnimi sredstvi, spolno izkoriščanje otrok in trgovina z orožjem, ki se v zadnjih letih izvajajo prek spleta („kibernetsko omogočena kazniva dejanja“). [Sprememba 4]

(6) Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno na dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic posredovanje Unije zagotovi dodano vrednost. V skladu s členoma 84 in 87(2) PDEU bi moralo financiranje podpirati ukrepe za spodbujanje in podpiranje dejavnosti držav članic na področju preprečevanja kriminala , skupnega usposabljanja in ter policijskega in pravosodnega sodelovanja, ki vključujejo vse pristojne organe držav članic in agencije Unije , zlasti v zvezi z izmenjavo informacij, okrepljenim operativnim sodelovanjem in podporo prizadevanjem za krepitev zmogljivosti za preprečevanje kriminala in boj proti njemu. Sklad ne bi smel podpirati operativnih stroškov dejavnosti v zvezi z bistvenimi funkcijami držav članic glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje in nacionalne varnosti, kot je navedeno v členu 72 PDEU. [Sprememba 5]

(7) Države članice morajo zaradi ohranitve schengenskega pravnega reda in celotnega prostora notranjega trga Unije ter okrepitve njegovega delovanja od 6. aprila 2017 sistematično preverjati podatke o državljanih EU, ki prehajajo zunanje meje EU, v ustreznih zbirkah podatkov. Komisija je prav tako izdala priporočilo državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje. Solidarnost med državami članicami, jasna razdelitev nalog, spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter pravne države, močna osredotočenost na svetovno perspektivo in potrebna skladnost z zunanjo razsežnostjo varnosti bi morala biti ključna načela ukrepanja Unije in držav članic v smeri vzpostavitve učinkovite in prave varnostne unije. [Sprememba 6]

(8) Da bi lahko države članice prispevale k razvoju in izvajanju učinkovite in prave varnostne unije, katere namen je zagotavljati visoko raven notranje varnosti v celotni Evropski uniji, bi jim bilo treba zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije z vzpostavitvijo in upravljanjem Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad).

(9) Sklad bi se moral izvajati ob popolnem spoštovanju vrednot, ki so zapisane v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pravic in načel iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi človekovimi pravicami. S to uredbo se zlasti poskuša zagotoviti polno spoštovanje temeljnih pravic, kot so človekovo dostojanstvo, pravica do življenja, prepoved mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, pravica do varstva osebnih podatkov, otrokove pravice in pravica do učinkovitega pravnega sredstva. Poleg tega je njen cilj spodbujati uporabo načela nediskriminacije. [Sprememba 7]

(10) V skladu s členom 3 PEU bi moral sklad podpirati dejavnosti, s katerimi se zagotavlja zaščita otrok pred nasiljem, zlorabo, izkoriščanjem in zanemarjanjem. Sklad bi moral podpirati tudi jamstva in podporo za otroke, ki so priče in žrtve, zlasti za otroke brez spremstva ali otroke, ki kako drugače potrebujejo skrbništvo.

(10a) Ozaveščanje osebja organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj o vprašanjih v zvezi z vsemi oblikami rasizma, vključno z antisemitizmom in anticiganizmom, je ključni dejavnik uspeha notranje varnosti. Ukrepi izobraževanja in usposabljanja za ozaveščanje akterjev preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj bi morali biti torej vključeni v področje uporabe sklada, da se povečajo lokalne zmogljivosti za krepitev zaupanja. [Sprememba 8]

(11) V skladu z na ravni Unije s skupnimi prednostnimi nalogami, opredeljenimi skupnimi prednostnimi nalogami na ravni Unije za zagotovitev visoke ravni varnosti v Uniji, bo sklad podpiral ukrepe, namenjene obravnavanju glavnih varnostnih groženj, zlasti boju proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti preprečevanju terorizma in nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo, nestrpnostjo in diskriminacijo, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter kibernetske kriminalitete in boju proti njim , ter pomoči žrtvam kaznivih dejanj in njihovi zaščiti. Sklad bo zagotovil, da bodo Unija in njene države članice dobro opremljene tudi za obravnavanje razvijajočih se in na novo pojavljajočih se groženj , kot so nezakonita trgovina, zlasti preko spletnih poti, hibridne grožnje ter kemične, biološke, radiološke in jedrske grožnje, z namenom izvajanja prave varnostne unije. To bi se moralo dosegati s finančno podporo za boljšo izmenjavo informacij, okrepljeno da bi se okrepilo operativno sodelovanje ter izboljšanje nacionalnih in skupnih izboljšale nacionalne in skupne zmogljivosti. [Sprememba 9]

(12) Znotraj celovitega okvira sklada bi morala finančna pomoč v okviru sklada zlasti podpirati izmenjavo informacij in dostop do njih ter policijsko in pravosodno sodelovanje in preprečevanje na področjih hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, nedovoljenega prometa z orožjem, korupcije, pranja denarja, nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, okoljske kriminalitete, izmenjave informacij terorizma, trgovine z ljudmi, izkoriščanja beguncev in dostopa do njih, terorizma, trgovine z ljudmi, migrantov brez urejenega statusa , hudih oblik izkoriščanja nezakonitega priseljevanja delovne sile , spolnega izkoriščanja in zlorabe otrok in žensk , razširjanja podob zlorabe otrok in otroške pornografije ter kibernetske kriminalitete. Sklad bi moral podpirati tudi zaščito ljudi, javnih prostorov in kritične infrastrukture pred z varnostjo povezanimi incidenti ter učinkovito obvladovanje varnostnih tveganj in kriz, tudi z s skupnim usposabljanjem, razvijanjem skupnih politik (strategij, ciklov politik, programov in akcijskih načrtov), zakonodaje in praktičnega sodelovanja. [Sprememba 10]

(12a) Sklad bi moral zagotavljati pomoč organom preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ne glede na njihovo organizacijsko strukturo v skladu z nacionalno zakonodajo. Zato bi morali biti tudi ukrepi, ki vključujejo vojaške sile, zadolžene za notranjo varnost, upravičeni do podpore iz sklada, če ti ukrepi prispevajo k doseganju posebnih ciljev sklada. V izrednih razmerah ter za obravnavo in preprečevanje resnih tveganj za javno varnost, tudi po terorističnem napadu, bi morali biti ukrepi vojaških sil na ozemlju države članice upravičeni do podpore sklada. Ukrepi za vzdrževanje miru ali obrambni ukrepi zunaj ozemlja države članice v nobenem primeru ne bi smeli biti upravičeni do pomoči sklada. [Sprememba 11]

(13) Sklad bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe njegovih predhodnikov – programa Preprečevanje kriminala in boj proti njemu (ISEC) ter programa Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo (CIPS) za obdobje 2007–2013 in instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6) – ter biti razširjen, da se upošteva nov razvoj dogodkov.

(14) Z mobilizacijo, združevanjem in večanjem vpliva javnih in zasebnih finančnih sredstev je treba zagotoviti čim večji učinek financiranja s sredstvi Unije. Sklad bi moral podpirati in spodbujati dejavno in tehtno udeležbo civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami, ter evropskega industrijskega sektorja pri razvoju in izvajanju varnostne politike , zlasti na področju kibernetske varnosti , po potrebi tudi ob vključitvi drugih zadevnih akterjev, agencij Unije in drugih organov Unije, tretjih držav in ter mednarodnih organizacij, v zvezi s ciljem sklada. Vendar bi bilo treba zagotoviti, da se podpora iz sklada ne uporablja za prenos zakonskih ali javnih nalog na zasebne akterje. [Sprememba 12]

(15) Znotraj celovitega okvira strategije Unije za boj proti drogam, ki zagovarja uravnotežen pristop, temelječ na hkratnem zmanjšanju ponudbe in povpraševanja, bi morala finančna pomoč v okviru sklada podpirati vse dejavnosti, namenjene preprečevanju trgovine z drogami in boju proti njej (zmanjšanje ponudbe in povpraševanja), in zlasti ukrepe, usmerjene v boj proti proizvodnji, izdelavi, pridobivanju, prodaji, prevozu, uvozu in izvozu prepovedanih drog, vključno s posedovanjem in nakupom z namenom opravljanja dejavnosti trgovine s prepovedanimi drogami. Sklad bi moral zlasti zajemati preventivne vidike politike proti drogam. Za nadaljnji razvoj sinergij in večjo jasnost na področju drog bi morali biti ti elementi z drogami povezanih ciljev, ki so bili v obdobju 2014–2020 zajeti s programom za pravosodje, vključeni v sklad.

(16) Da se zagotovi, da bo sklad uspešno prispeval k višji ravni notranje varnosti v celotni Evropski uniji in k razvoju prave varnostne unije, bi se moral sklad uporabljati tako, da bo dodal prispeval kar največjo evropsko dodano vrednost k ukrepom držav članic. [Sprememba 13]

(17) Kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju, bi morala zadevna država članica zaradi solidarnosti v Uniji in v duhu deljene odgovornosti za varnost v njej ugotovljene pomanjkljivosti ali tveganja ustrezno obravnavati, tako da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvedbo priporočil, sprejetih na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1053/2013 (7).

(18) Da bi države članice prispevale k doseganju ciljev sklada, bi morale zagotoviti, da se prednostne naloge njihovih programov nanašajo na specifične cilje prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev sklada, da so izbrane prednostne naloge v skladu z izvedbenimi ukrepi iz člena 3a in da so sredstva razporejena med cilji sorazmerno z izzivi in potrebami ter tako, da se lahko doseže splošni cilj politike. [Sprememba 14]

(19) Prizadevati bi si bilo treba za skladnost, učinkovitost in sinergije z drugimi skladi EU ter preprečiti prekrivanje med ukrepi.

(20) Sklad bi moral biti skladen z drugimi finančnimi programi Unije na področju varnosti in bi jih moral dopolnjevati. Prizadevalo si bo Zagotovile se bodo zlasti za sinergije, zagotovljene s Skladom za azil in migracije, Skladom za integrirano upravljanje meja, ki ga sestavljata instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen z Uredbo (EU) X, in instrument za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) X, ter z drugimi skladi kohezijske politike, zajetimi z Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah], delom programa Obzorje Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) X, ki se nanaša na raziskave na področju varnosti, programom za pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X, programom za pravosodje, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X, programom za digitalno Evropo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X ter programom InvestEU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) X. Za sinergije si je treba prizadevati zlasti v zvezi z varnostjo infrastrukture in javnih prostorov, kibernetsko varnostjo , zaščito žrtev in preprečevanjem radikalizacije nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo . Učinkoviti mehanizmi za usklajevanje so bistvenega pomena za čim bolj učinkovito doseganje ciljev politike, izkoriščanje ekonomije obsega in izogibanje prekrivanjem med ukrepi. [Sprememba 15]

(21) Ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira sklad, bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, poleg tega pa bi morali ti ukrepi dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja, ter zunanje politike Unije in politike razvojne pomoči , ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi moral sklad okrepiti sodelovanje s tretjimi državami na področjih, ki so v interesu notranje varnosti Unije, kot so boj proti terorizmu in radikalizaciji, sodelovanje z organi kazenskega pregona tretjih držav na področju boja proti terorizmu (vključno z enotami in skupnimi preiskovalnimi skupinami) , trgovina, zlasti z orožjem, drogami, ogroženimi vrstami in kulturnimi dobrinami , huda kazniva dejanja in organizirani kriminal ter korupcija, trgovina z ljudmi in tihotapljenje migrantov. [Sprememba 16]

(22) Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Varnost organsko vsebuje čezmejno razsežnost, zato je potreben odločen in usklajen odziv Unije. Finančna podpora na podlagi te uredbe bo prispevala zlasti h krepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na področju varnosti.

(23) Za državo članico se lahko šteje, da ne spoštuje zadevnega pravnega reda Unije, kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru tega sklada, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju varnosti, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju varnosti lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju.

(23a) V skladu z Uredbo (EU) št. X Evropskega parlamenta in Sveta (8) mora Unija sprejeti ukrepe za zaščito svojega proračuna, če se ugotovijo splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državi članici. Za ta sklad se naj uporablja Uredba (EU) št. X. [Sprememba 17]

(24) Sklad bi moral odražati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe. Izvajanje sklada bi morala usmerjati načela učinkovitosti, uspešnosti in kakovosti porabe. Poleg tega bi moralo biti izvajanje sklada čim bolj prijazno do uporabnikov. [Sprememba 18]

(25) V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za države članice, ki se izračunajo na podlagi meril iz Priloge I.

(26) Ti začetni zneski bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic v varnost. Da bi se upoštevale spremembe notranjih in zunanjih varnostnih groženj ali izhodiščnega stanja, bi bilo treba državam članicam na sredini obdobja dodeliti dodaten znesek na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov, kot je določeno v razdelitvenem ključu, ob upoštevanju stanja izvajanja programov. [Sprememba 19]

(26a) Pri razporeditvi razpoložljivih sredstev sklada je treba upoštevati kritično infrastrukturo, ki jo morajo države članice zaščititi. [Sprememba 20]

(27) Ker se izzivi na področju varnosti nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam notranjih in zunanjih varnostnih groženj ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo za Unijo. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije se bo del financiranja redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči, in sicer prek tematskega instrumenta. [Sprememba 21]

(28) Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV in s tem pridobijo večji prispevek Unije , zlasti zaradi njihove visoke evropske dodane vrednosti ali njihovega velikega pomena za Unijo . [Sprememba 22]

(29) Del razpoložljivih sredstev iz sklada bi se lahko razdelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov, ki zahtevajo skupna prizadevanja držav članic, ter za primere, v katerih novi dogodki v Uniji zahtevajo dodatno financiranje za eno ali več držav članic. Te posebne ukrepe bi morala določiti Komisija v svojih programih dela.

(30) Sklad bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z notranjo varnostjo, ter omogočiti državam članicam vzdrževanje zmogljivosti, nujnih za Unijo kot celoto. Taka podpora je v obliki celotnega kritja nabora posebnih stroškov, povezanih s cilji v okviru sklada, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic.

(31) Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega sklada na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral sklad zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije sklada, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji ter med nekaterimi državami članicami. V zvezi s tem bi bilo treba spodbujati sodelovanje med obveščevalnimi službami držav članic, da bi zagotovili potrebno izmenjavo informacij za povečanje učinkovitosti boja proti terorizmu ter hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu in prispevali k boljšemu razumevanju njihove čezmejne narave. Sklad bi moral podpirati prizadevanja držav članic za izmenjavo dobre prakse in spodbujanje skupnega usposabljanja, da bi prispeval k razvoju sodelovanja in medsebojnega zaupanja med obveščevalnimi službami ter med obveščevalnimi službami in Interpolom . [Sprememba 23]

(32) Za okrepitev zmogljivosti Unije za hiter odziv na varnostne incidente ali na novo pojavljajoče se grožnje za Unijo bi morala obstajati možnost zagotavljanja nujne pomoči v skladu z okvirom, določenim s to uredbo. Nujna pomoč se zato ne bi smela namenjati za podporo čistim ukrepom ob nepredvidljivih dogodkih in dolgoročnim ukrepom ali za reševanje položajev, v katerih nujnost ukrepanja izhaja iz neustrezne upravne organizacije in nezadostnega operativnega načrtovanja s strani pristojnih organov.

(33) Za zagotovitev potrebne prožnosti ukrepanja in odziv na nastajajoče potrebe bi moralo biti mogoče, da se dajo decentraliziranim agencijam na voljo ustrezna dodatna finančna sredstva za izvedbo določenih nujnih nalog. Decentralizirane agencije bi morale biti v primerih, ko so naloge, ki jih je treba opraviti, tako nujne, da ni mogoče pravočasno spremeniti njihovih proračunov, kot upravičenci upravičene do nujne pomoči, tudi v obliki nepovratnih sredstev, v skladu s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih institucije EU opredelijo na ravni Unije.

(33a) Glede na čezmejno naravo ukrepov Unije bi morale biti decentralizirane agencije med upravičenci ukrepov, tudi v obliki nepovratnih sredstev, da bi se spodbujalo usklajeno ukrepanje za zagotovitev najvišje ravni varnosti v Uniji. Taka podpora bi morala biti skladna s prednostnimi nalogami in pobudami, ki jih na ravni Unije opredelijo institucije Unije za zagotovitev evropske dodane vrednosti. [Sprememba 24]

(34) Cilj politike v okviru tega sklada bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnih oddelkih programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost.

(35) Ta uredba določa finančna sredstva za Sklad za notranjo varnost, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smisluodstavka X Medinstitucionalnega sporazuma z dne X med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9).

(36) Za ta sklad se uporablja Uredba (EU, Euratom) [nova finančna uredba] (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Za zagotovitev skladnosti pri izvajanju programov financiranja Unije se za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru Sklada za notranjo varnost, uporablja finančna uredba.

(37) Za izvajanje ukrepov z deljenim upravljanjem bi moral biti sklad del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) X [o skupnih določbah] (11). V primeru nasprotujočih si določb bi morala imeti ta uredba prednost pred Uredbo (EU) X [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 159]

(38) Uredba (EU) X [uredba o skupnih določbah] določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil , migracije in migracije vključevanje , Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti določa pravila o načrtovanju, spremljanju in ocenjevanju, upravljanju in nadzoru skladov EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje Sklada za notranjo varnost ter posebne določbe glede dejavnosti, ki se lahko financirajo s podporo tega sklada. [Sprememba 26]

(38a) Da bo sklad podpiral ukrepe, ki obravnavajo vse specifične cilje sklada, in da bo razporeditev sredstev med cilje sorazmerna z izzivi in potrebami, da bodo cilji uresničeni, je treba za vsak posebni cilj sklada določiti najnižji delež sredstev iz sklada tako za nacionalne programe kot za tematski instrument. [Sprememba 27]

(39) Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrole, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe.

(40) V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 (13), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (14) in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (15) bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih in/ali kazenskih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (16). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice v celoti sodelujejo in zagotavljajo vso potrebno pomoč institucijam, agencijam in organom Unije pri zaščiti finančnih interesov Unije. Rezultate preiskav o nepravilnostih ali goljufijah v zvezi s skladom bi bilo treba dati na voljo Evropskemu parlamentu. [Sprememba 28]

(41) Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

(42) V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU (17) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji sklada ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

(43) V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“ (18) , ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi programi obravnavajo posebne izzive, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije. Sklad te države članice podpira z ustreznimi viri za primerno pomoč navedenim regijam. [Sprememba 29]

(44) V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (19) je treba oceniti ta sklad na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov sklada na terenu. Da bi se izmerila uspešnost sklada, bi bilo treba za vsak specifični cilj sklada določiti kazalnike in povezane cilje. Ti kazalniki bi morali vključevati kvalitativne in kvantitativne kazalnike. [Sprememba 30]

(45) Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta sklad prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % v obdobju večletnega finančnega okvira za čas od 2021 do 2027 proračunskih odhodkov EU 25 % namenjenih za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem sklada ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja , in doseganju letnega cilja v višini 30 %, ki naj bi ga uresničili čim prej, najkasneje pa do leta 2027 . [Sprememba 31]

(46) Komisija in države članice bi morale s pomočjo teh kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje sklada v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] in te uredbe. Da bi Komisija ustrezno izpolnjevala svojo nadzorno vlogo, bi morala biti zmožna ugotoviti dejanske porabljene zneske v okviru sklada v posameznem letu. Države članice bi morale zato pri poročanju Komisiji o letnih računovodskih izkazih svojih nacionalnih programov razlikovati med izterjavami, plačili končnim upravičencem v okviru predhodnega financiranja in povračili dejansko nastalih stroškov. Za lažjo revizijo in spremljanje izvajanja sklada bi morala Komisija te zneske vključiti v svoje letno poročilo o izvajanju sklada. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predložiti povzetek sprejetih letnih poročil o smotrnosti. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu na zahtevo dati na voljo celotno besedilo letnih poročil o smotrnosti. [Sprememba 32]

(47) Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov iz te uredbe bi bilo treba v zvezi s programi dela za tematski instrument, seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno podporo ter za nadaljnji razvoj okvira za spremljanje in ocenjevanje na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. [Sprememba 33]

(48) Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (20) o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. [Sprememba 34]

(49) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

(50) V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola [je] Irska [ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja / podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe].

(51) Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) X o večletnem finančnem okviru (21) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1 Predmet urejanja 1. S to uredbo se vzpostavi Sklad za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: sklad) za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 . [Sprememba 35] 2. V tej uredbi so določeni cilji sklada, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila, ki določajo tako financiranje.: (a) cilji sklada; (b) specifični cilji sklada in ukrepi za uresničevanje teh specifičnih ciljev; (c) proračun za obdobje 2021–2027; (d) oblike financiranja Unije in pravila zagotavljanja takega financiranja. [Sprememba 36]

Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) „operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (b) „preprečevanje kriminala“ pomeni vse ukrepe, ki naj bi zmanjšali ali kako drugače pripomogli k zmanjšanju kriminala ter občutka negotovosti pri državljanih, kot je navedeno v členu 2(2) Sklepa Sveta 2009/902/PNZ (22); (c) „kritična infrastruktura“ pomeni zmogljivost, omrežje, sistem ali njegov del, ki je bistvenega pomena za ohranitev ključnih družbenih funkcij, zdravja, varnosti, zaščite in gospodarske ali družbene blaginje ljudi, katerega oviranje, kršitev ali uničenje bi imelo hude posledice za državo članico ali Unijo zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij; (d) „kibernetska kriminaliteta“ pomeni kibernetsko pogojena kazniva dejanja – torej kazniva dejanja, ki jih je mogoče storiti le z uporabo naprav in sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), kadar naprave in sistemi bodisi služijo kot orodje za storitev kaznivega dejanja bodisi so glavna tarča kaznivega dejanja – ter kibernetsko omogočena kazniva dejanja – torej klasična kazniva dejanja, kot je spolno izkoriščanje otrok, katerih obseg ali doseg se lahko poveča z uporabo računalnikov, računalniških omrežij ali drugih oblik IKT; [Sprememba 37] (e) „ukrepi EMPACT“ pomeni ukrepe, ki se izvajajo v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT) (23). EMPACT je platforma strukturiranega večdisciplinarnega sodelovanja ustreznih držav članic, institucij in agencij EU ter tretjih držav, mednarodnih organizacij in drugih javnih in zasebnih partnerjev za obravnavo prednostnih groženj mednarodnega organiziranega kriminala in hudih oblik mednarodnega kriminala v okviru cikla politike EU; (f) „cikel politike EU“ je na obveščevalnih podatkih temelječa večdisciplinarna pobuda, katere cilj je boj proti najpomembnejšim grožnjam hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za Unijo s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami, institucijami Unije, agencijami Unije na področju pravosodja in notranjih zadev ter po potrebi tretjimi državami in določenimi mednarodnimi organizacijami; [Sprememba 38] (g) „izmenjava informacij in dostop do njih“ pomeni varno zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo informacij, pomembnih za organe iz člena 87 PDEU in ter za Europol , Eurojust in Evropsko javno tožilstvo pri preprečevanju, odkrivanju, preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj, zlasti terorizma in kibernetske kriminalitete ter hudih čezmejnih kaznivih dejanj in čezmejnega organiziranega kriminala , ki so obravnavana v skladu z veljavnimi pravili Unije o varstvu podatkov ; [Sprememba 39] (h) „pravosodno sodelovanje“ pomeni pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah; [Sprememba 40] (i) „program LETS“ pomeni evropski program usposabljanja na področju kazenskega pregona, ki je namenjen temu, da uslužbenci organov kazenskega pregona preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pridobijo znanje in spretnosti, potrebne za učinkovito preprečevanje čezmejnega organiziranega kriminala , hudih čezmejnih kaznivih dejanj in terorizma ter boj proti njemu njim z uspešnim sodelovanjem, kot je določeno v Sporočilu Komisije z dne 27. marca 2013 z naslovom Vzpostavitev evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona (24) in nadalje navedeno v Uredbi CEPOL (25); [Sprememba 41] (j) „organizirani kriminal“ pomeni kaznivo ravnanje v zvezi s sodelovanjem v hudodelski združbi, kot je opredeljeno v Okvirnem sklepu Sveta 2008/841/PNZ (26); (k) „pripravljenost“ pomeni vse posebne ukrepe, namenjene preprečevanju ali zmanjšanju tveganj, povezanih z morebitnimi terorističnimi napadi ali drugimi z varnostjo povezanimi incidenti; [Sprememba 42] (l) „schengenski ocenjevalni in spremljevalni mehanizem“ pomeni preverjanje pravilne uporabe schengenskega pravnega reda v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, tudi na področju policijskega sodelovanja; (m) „boj proti korupciji“ zajema vsa področja iz Konvencije Združenih narodov proti korupciji, med drugim preventivne ukrepe, kriminalizacijo in ukrepe kazenskega pregona, mednarodno sodelovanje, odvzem premoženjske koristi, tehnično pomoč in izmenjavo informacij; (n) „terorizem“ pomeni vsako od naklepnih ravnanj in kaznivih dejanj, opredeljenih v Direktivi (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti terorizmu (27).

Člen 3 Cilji sklada 1. Cilj politike v okviru sklada je prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji, zlasti z bojem proti terorizmu in radikalizaciji, hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter kibernetski kriminaliteti med drugim z močnejšim sodelovanjem, zlasti s preprečevanjem terorizma, nasilnega ekstremizma, vključno z radikalizacijo, hudimi kaznivimi dejanji, organiziranim kriminalom, kibernetsko kriminaliteto ter bojem proti njim in s pomočjo žrtvam kaznivih dejanj in njihovo zaščito. Sklad podpira tudi pripravljenost na tveganja in krize, povezane z varnostjo, ter njihovo obvladovanje. [Sprememba 43] 2. V okviru cilja politike iz odstavka 1 sklad prispeva k naslednjim specifičnim ciljem: (a) večji izmenjavi podatkov izboljšati in olajšati izmenjavo ustreznih in točnih informacij med organi kazenskega pregona Unije preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodnimi organi držav članic, drugimi pristojnimi organi ter držav članic in drugimi zadevnimi ustreznimi organi Unijein znotraj njih , zlasti Europolom in Eurojustom ter po potrebi s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami , ter znotraj njih ; [Sprememba 44] (b) okrepitvi čezmejnih skupnih operacij izboljšanju in okrepitvi čezmejnega usklajevanja in sodelovanja, vključno z ustreznimi skupnimi operacijami med organi kazenskega pregona Unije preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj držav članic in drugimi pristojnimi organi ter znotraj njih v zvezi s terorizmom ter hudimi kaznivimi dejanji in organiziranim kriminalom s čezmejno razsežnostjo; [Sprememba 45] (c) podpori prizadevanjem za krepitev potrebni krepitvi zmogljivosti držav članic v zvezi z bojem proti kriminalu, vključno s terorizmom, kibernetsko kriminaliteto in njegovim nasilnim ekstremizmom, skupaj z radikalizacijo, ter njihovim preprečevanjem, zlasti z močnejšim sodelovanjem med javnimi organi , ustreznimi agencijami Unije , civilno družbo in zasebnimi partnerji iz vseh akterji znotraj držav članic in med njimi, ter s civilnim kriznim upravljanjem po varnostnem incidentu; [Sprememba 46] (ca) razvoju skupne obveščevalne kulture s podpiranjem stikov in medsebojnega zaupanja, razumevanja in učenja, razširjanja znanja in dobrih praks med obveščevalnimi službami držav članic in izmenjavo z Europolom, zlasti s skupnim usposabljanjem in izmenjavo strokovnjakov. [Sprememba 47] 3. V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 2 se sklad med drugim izvaja z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II člena 3a . [Sprememba 48] 4. Financirani ukrepi Operacije, ki se financirajo, se izvajajo ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in človekovega dostojanstva ter vrednot, zapisanih v členu 2 PEU, v primeru jasnih in utemeljenih dokazov, da ukrepi prispevajo h kršenju teh pravic, pa se financiranje prekine in sredstva povrnejo . Zlasti morajo biti ukrepi operacije v skladu z določbami Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, pravom Unije o varstvu podatkov in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP). Kjer je to mogoče, so države članice pri izvajanju ukrepov še posebej pozorne na nudenje pomoči in varstva ranljivim osebam, zlasti otrokom in mladoletnikom brez spremstva. Posebna pozornost se nameni operacijam v zvezi z ranljivimi osebami, zlasti otroki in mladoletniki brez spremstva. [Sprememba 49]

Člen 3a Izvedbeni ukrepi 1. Sklad prispeva k uresničevanju specifičnega cilja iz člena 3(2)(a) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe: (a) zagotovitev enotne uporabe pravnega reda Unije v zvezi z izmenjavo ustreznih informacij na področju varnosti, vključno z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kot so schengenski ocenjevalni mehanizem ter drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje; (b) vzpostavitev, prilagoditev in vzdrževanje za varnost pomembnih informacijskih sistemov in komunikacijskih omrežij Unije, vključno z zagotavljanjem njihove interoperabilnosti, ter razvoj ustreznih orodij za odpravo ugotovljenih vrzeli; (c) povečanje aktivne uporabe za varnost pomembnih orodij, sistemov in podatkovnih zbirk Unije za izmenjavo informacij, izboljšanje medsebojne povezanosti za varnost pomembnih nacionalnih podatkovnih zbirk ter njihove povezanosti s podatkovnimi zbirkami Unije, kadar je to predvideno z ustreznimi pravnimi podlagami, ob zagotavljanju, da se polnijo z visokokakovostnimi podatki in (d) podpiranje ustreznih nacionalnih ukrepov, če so ti relevantni za izvajanje specifičnih ciljev iz člena 3(2)(a). 2. Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(b) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe: (a) povečanje števila ustreznih operacij preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj med državami članicami, po potrebi skupaj z drugimi ustreznimi akterji, zlasti olajšanje in izboljšanje uporabe skupnih preiskovalnih skupin, skupnih patrulj, zasledovanja, tajnega opazovanja in drugih mehanizmov operativnega sodelovanja v okviru cikla politike EU (EMPACT), s posebnim poudarkom na čezmejnih operacijah; (b) okrepitev usklajevanja in sodelovanja organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in drugih pristojnih organov v državah članicah in med njimi ter z drugimi ustreznimi akterji, na primer prek mrež specializiranih nacionalnih enot, mrež in struktur sodelovanja Unije ter centrov Unije; (c) izboljšanje sodelovanja med agencijami in na ravni Unije med državami članicami samimi ali med državami članicami na eni strani ter ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije na drugi ter na nacionalni ravni med nacionalnimi organi v vsaki državi članici. 3. Sklad prispeva k specifičnemu cilju iz člena 3(2)(c) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe: (a) povečanje usposabljanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, vaj in vzajemnega učenja, zlasti z vključitvijo elementov za ozaveščanje o vprašanjih v zvezi z radikalizacijo, nasilnim ekstremizmom in rasizmom, specializiranih programov izmenjav med državami članicami, tudi za nižje osebje organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ter izmenjave dobrih praks, tudi s tretjimi državami in drugimi ustreznimi akterji; (b) izkoriščanje sinergij z združevanjem virov in znanja med državami članicami in drugimi ustreznimi akterji, vključno s civilno družbo, na primer z ustanavljanjem skupnih centrov odličnosti, razvojem skupnih ocen tveganja ali skupnimi operativnimi podpornimi centri za skupno izvedene operacije ali z deljenjem dobrih praks pri preprečevanju kaznivih dejanj na lokalni ravni; (c) spodbujanje in razvoj ukrepov, zaščitnih ukrepov, mehanizmov in dobrih praks za zgodnje prepoznavanje, zaščito in podporo prič, žvižgačev in žrtev kaznivih dejanj ter razvoj partnerstev med javnimi organi in drugimi zadevnimi akterji v ta namen; (d) pridobitev ustrezne opreme ter vzpostavitev ali posodabljanje specializiranih zmogljivosti za usposabljanje in druge osnovne za varnost pomembne infrastrukture, da se poveča pripravljenost, odpornost, ozaveščenost javnosti in ustrezen odziv na varnostne grožnje; (e) odkrivanje, ocenjevanje in odprava ranljivosti kritične infrastrukture in informacijske opreme s široko prisotnostjo na trgu, da se preprečijo napadi na informacijske sisteme in kritično infrastrukturo, na primer z revizijo kode proste in odprtokodne programske opreme, vzpostavitvijo in podpiranjem programov prijavljanja hroščev in nagrajevanja prijaviteljev („bug bounty“) ali s penetracijskim testiranjem; 4. Sklad prispeva k uresničevanju specifičnega cilja iz člena 3(2)(c) z osredotočenostjo na naslednje izvedbene ukrepe: (a) izboljšanjem sodelovanja in usklajevanja med obveščevalnimi službami držav članic ter med temi službami in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj prek stikov, mreženja, medsebojnega zaupanja, razumevanja in učenja, izmenjave in razširjanja znanja, izkušenj in dobrih praks, zlasti v zvezi s podporo policijskim preiskavam in oceno ogroženosti; (b) izmenjavo in usposabljanjem obveščevalnih uradnikov. [Sprememba 50]

Člen 4 Področje uporabe podpore 1. V okviru ciljev skladu z izvedbenimi ukrepi iz člena 3 in v skladu z izvedbenimi ukrepi 3a sklad podpira ukrepe, ki prispevajo k doseganju ciljev iz Priloge II sklad podpira zlasti člena 3. Vključujejo lahko ukrepe iz Priloge III. [Sprememba 51] 2. Za doseganje ciljev iz člena 3 te uredbe lahko sklad podpira ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije v izjemnih primerih, v okviru opredeljenih omejitev in ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov podpira ukrepe iz Priloge III v tretjih državah in v zvezi z njimi, če je to primerno, in sicer v skladu s členom 5. [Sprememba 52] 2a. Skupni znesek financiranja za podporne ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru tematskega instrumenta v skladu s členom 8 ne sme presegati 2 % skupnega zneska, dodeljenega tematskemu instrumentu v skladu s členom 7(2)(b). [Sprememba 53] 2b. Skupni znesek financiranja za podporne ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru programov držav članic v skladu s členom 12 za posamezno državo ne sme presegati 2 % skupnega zneska, dodeljenega tej državi članici v skladu s členom 7(2)(a), členom 10(1) in Prilogo I. [Sprememba 54] 3. Naslednji ukrepi niso upravičeni: (a) ukrepi, ki so omejeni na ali vključujejo predvsem ohranjanje javnega reda na nacionalni ravni; [Sprememba 55] (b) ukrepi za nakup ali vzdrževanje standardne opreme, standardnih prevoznih sredstev ali standardnih zmogljivosti organov kazenskega pregona in drugih pristojnih organov iz člena 87 PDEU; (c) ukrepi z vojaškim ali obrambnim namenom; (d) oprema, pri kateri je vsaj eden od namenov carinska kontrola ki je predvsem namenjena carinski kontroli ; [Sprememba 56] (e) prisilna sredstva, vključno z orožjem, strelivom, eksplozivi in policijskimi palicami, razen za usposabljanje; (f) nagrade za informatorje in razkazani denar (28) zunaj okvira ukrepa EMPACT. V izrednih razmerah se lahko neupravičeni ukrepi iz tega odstavka točk (a) in (b) prvega pododstavka štejejo za upravičene. [Sprememba 57]

Člen 5 Upravičeni subjekti 1. Upravičeni so lahko naslednji subjekti: (a) pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav: (i) državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; (ii) tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa , če so vsi ukrepi tretje države, v njej ali v zvezi z njo popolnoma v skladu s pravicami in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic . [Sprememba 58] (b) vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse ustrezne mednarodne organizacije. [Sprememba 59] 2. Fizične osebe niso upravičene. 3. Pravni subjekti s sedežem v tretji državi so izjemoma in po odobritvi Komisije upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa. [Sprememba 60] 4. Pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorcijih vsaj dveh neodvisnih subjektov s sedežem v različnih državah članicah ali čezmorskih državah ali ozemljih, povezanih s temi državami, ali tretjih državah, so upravičeni. [Sprememba 61]

POGLAVJE II

FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR

ODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 6 Splošna načela 1. Podpora, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, dopolnjuje nacionalno, regionalno in lokalno ukrepanje ter je osredotočena na prinašanje evropske dodane vrednosti za cilje te uredbe. [Sprememba 62] 2. Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe in s strani držav članic, skladna z ustreznimi dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge nacionalne instrumente Unije in je usklajena z njenimi drugimi instrumenti, zlasti ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih skladov Unije. [Sprememba 63] 3. Sklad se izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s členom 62(1)(a), (b) in (c) finančne uredbe.

Člen 7 Proračun 1. Finančna sredstva za izvajanje sklada za obdobje 2021–2027 znašajo 2 209 725 000 EUR v cenah iz leta 2018 ( 2 500 000 000 EUR v tekočih cenah). [Sprememba 64] 2. Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način: (a) 1 325 835 000 EUR v cenah iz leta 2018 ( 1 500 000 000 EUR v tekočih cenah) se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja; [Sprememba 65] (b) 883 890 EUR v cenah iz leta 2018 ( 1 000 000 000 EUR v tekočih cenah) se dodeli za tematski instrument. [Sprememba 66] 3. Do 0,84 % finančnih sredstev se dodeli za tehnično pomoč na pobudo Komisije za izvajanje sklada.

Člen 8 Splošne določbe o izvajanju tematskega instrumenta 1. Finančna sredstva iz člena 7(2)(b) se prožno dodelijo prek tematskega instrumenta v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja, kot je določeno v programih dela. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za njegove elemente: (a) posebne ukrepe; (b) ukrepe Unije; in (c) nujna pomoč. Iz finančnih sredstev za tematski instrument se podpira tudi tehnična pomoč na pobudo Komisije. 2. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za obravnavanje prednostnih nalog z visoko dodano vrednostjo za Unijo ali za odzivanje na nujne potrebe v skladu z dogovorjenimi s prednostnimi nalogami Unije iz Priloge II člena 3a, za specifične ukrepe, kot so navedeni v prilogi III, ali za podporo ukrepov v skladu s členom 19. Dodelitev sredstev tematskega instrumenta med različne prednostne naloge je čim bolj sorazmerna z izzivi in potrebami, da se zagotovi doseganje ciljev sklada . [Sprememba 67] 2a. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se dodelijo, kot sledi: (a) najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (a) člena 3(2); (b) najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (b) člena 3(2); (c) najmanj 30 % za specifični cilj iz točke (c) člena 3(2); (d) najmanj 5 % za specifični cilj iz točke (ca) člena 3(2). [Sprememba 68] 3. Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta dodelijo državam članicam v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, se zagotovi, da na izbrane projekte ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov sredstva za projekte ne dajo na voljo, če so podani jasni dokazi, da bo mogoče dvomiti o zakonitosti teh projektov ali zakonitosti in pravilnosti tega financiranja ali smotrnosti teh projektov zaradi obrazloženega mnenja, ki ga izda Komisija, na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s postopkom kršitve . [Sprememba 69] 4. Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, Komisija za namene člena 18 in člena 19(2) Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] oceni, ali na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost zagotovi, da se sredstva za projekte ne dajo na voljo, če so podani jasni dokazi, da bo mogoče dvomiti o zakonitosti teh projektov ali zakonitosti in pravilnosti tega financiranja ali smotrnosti teh projektov zaradi obrazloženega mnenja, ki ga izda Komisija, na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s postopkom kršitve . [Sprememba 70] 5. Komisija določi skupni znesek, ki bo na voljo za tematski instrument v okviru letnih dodeljenih sredstev iz proračuna Unije. Komisija Na Komisijo se za tematski instrument sprejme sklepe o financiranju, prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo programov dela, kot so navedeni v členu [110] finančne uredbe ter v katerih določi cilje in ukrepe, ki se podprejo jih je treba podpreti , ter zneske za vsakega od njegovih elementov, kot so navedeni v odstavku 1. V sklepih o financiranju Komisija se pred sprejetjem programa dela posvetuje z ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe. V programih dela se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. Za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti sredstev lahko Komisija ločeno sprejme program dela za nujno pomoč. [Sprememba 71] 6. Komisija lahko po sprejetju sklepa o financiranju programa dela iz odstavka 3 5 ustrezno spremeni programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. [Sprememba 72] 7. Ti sklepi o financiranju programi dela so lahko letni ali večletni in lahko zajemajo enega ali več elementov tematskega instrumenta. [Sprememba 73]

ODDELEK 2

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Člen 9 Področje uporabe 1. Ta oddelek se uporablja za del finančnih sredstev iz člena 7(2)(a) in dodatna sredstva, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja v skladu s sklepom Komisije za tematski instrument iz člena 8. 2. Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe in Uredbo (EU) [uredba o skupnih določbah].

Člen 10 Proračunska sredstva 1. Sredstva iz člena 7(2)(a) se okvirno dodelijo nacionalnim programom, ki jih države članice izvajajo v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: programi), na naslednji način: (a) 1 250 000 000 EUR državam članicam v skladu z merili iz Priloge I; (b) 250 000 000 EUR državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 13(1). 2. Če se znesek iz odstavka 1(b) ne dodeli, se preostali znesek lahko doda znesku iz člena 7(2)(b).

Člen 11 Stopnje sofinanciranja 1. Prispevek iz proračuna Unije ne presega 75 % skupnih upravičenih odhodkov projekta. 2. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za projekte, ki se izvajajo v okviru posebnih ukrepov. 3. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za ukrepe iz Priloge IV. 4. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za operativno podporo. 5. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za nujno pomoč. 5a. Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za tehnično pomoč na pobudo držav članic. [Sprememba 74] 6. V sklepu Komisije o odobritvi programa se določita stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz tega sklada za vrste ukrepov iz odstavkov 1 do 5. 7. V sklepu Komisije se za vsak specifični cilj določi, ali se stopnja sofinanciranja za specifični cilj uporabi za: (a) skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali (b) le za javni prispevek.

Člen 12 Programi 1. Vsaka država članica in Komisija zagotovi zagotovijo , da so prednostne naloge, obravnavane v nacionalnih njenih programih, skladne s prednostnimi nalogami Unije in izzivi na področju varnosti ter ustrezne glede na njih ter da so v celoti skladne z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. Države članice pri opredelitvi teh prednostnih nalog v okviru svojih programov zagotovijo, da so izvedbeni ukrepi iz Priloge II člena 3a v programu ustrezno obravnavani. [Sprememba 75] 1a. Komisija pri ocenjevanju nacionalnih programov držav članic zagotovi, da na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje, ki ga je podala na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali izvajanje projektov. [Sprememba 76] 1b. Države članice dodelijo sredstva za svoje nacionalne programe, kot sledi: (a) najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (a) člena 3(2); (b) najmanj 10 % za specifični cilj iz točke (b) člena 3(2); (c) najmanj 30 % za specifični cilj iz točke (c) člena 3(2); (d) najmanj 5 % za specifični cilj iz točke (ca) člena 3(2)(ca). [Sprememba 77] 1c. Države članice, ki želijo odstopati od odstavka 1b, o tem obvestijo Komisijo in z njo preučijo, ali je treba te najnižje odstotke prilagoditi zaradi posebnih okoliščin, ki vplivajo na notranjo varnost. Te spremembe odobri Komisija. [Sprememba 78] 2. Komisija zagotovi vključenost Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) , Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), Evropskega javnega tožilstva, Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov (eu-LISA), Evropske agencije za mejno in obalno stražo (EBCGA), Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) in Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) v oblikovanje programov v zgodnji fazi od samega začetka , kar zadeva področja v njihovi pristojnosti. Natančneje, države članice se z Europolom posvetujejo o zasnovi svojih ukrepov zlasti pri vključevanju cikla politike EU ali ukrepov EMPACT oziroma ukrepov, ki jih usklajuje projektna skupina za skupno ukrepanje na področju kibernetske kriminalitete, v svoje programe. Države članice se pred vključitvijo usposabljanja v svoje programe uskladijo z agencijo CEPOL, da se izognejo prekrivanju. Države članice se o načrtu svojih ukrepov posvetujejo tudi z drugimi ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe. [Sprememba 79] 3. Komisija lahko Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) in Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) agencije iz odstavka 2, Evropski odbor za varstvo podatkov in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) po potrebi vključi v naloge spremljanja in ocenjevanja, kakor so določene v oddelku 5, zlasti da se zagotovi, da ukrepi, ki se izvajajo s podporo sklada in za katere so pooblaščeni , spoštujejo zadevni pravni red Unije in dogovorjene prednostne naloge Unije. [Sprememba 80] 4. Največ 15 % sredstev, dodeljenih programu države članice, se lahko uporabi za nakup opreme, prevoznih sredstev ali izgradnjo za varnost pomembnih zmogljivosti. Ta zgornja meja se lahko preseže le v ustrezno utemeljenih primerih in po odobritvi Komisije . [Sprememba 81] 5. Države članice v svojih programih prednostno obravnavajo: (a) prednostne naloge Unije in pravni red na področju varnosti, zlasti usklajevanje in sodelovanje med organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter učinkovito izmenjavo ustreznih in točnih informacij in izvajanje sestavnih delov okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU ; [Sprememba 82] (b) priporočila, ki imajo finančne posledice in so bila izdana v okviru Uredbe (EU) št. 1053/2013 o vzpostavitvi schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma na področju policijskega sodelovanja; (c) pomanjkljivosti po posameznih državah, ki imajo finančne posledice in so bile ugotovljene v okviru ocen potreb, kot so priporočila v okviru evropskega semestra na področju korupcije. 6. Program se po potrebi spremeni, da se upoštevajo priporočila iz odstavka 5 ter napredek pri doseganju mejnikov in ciljev, kot je ocenjen v letnih poročilih o smotrnosti iz člena 26(2)(a) . Spremenjeni program lahko, odvisno od posledic prilagoditve, odobri Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 19 Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] . [Sprememba 83] 7. Države članice si prizadevajo zlasti za ukrepe iz Priloge IV. V primeru nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge IV. 8. Kadar se država članica odloči, da bo s podporo iz sklada izvedla projekte s tretjo državo v tretji državi iz člena 5 ali v zvezi z njo, iz člena 5 ali v njej, se pred začetkom projekta posvetuje s Komisijo. Komisija oceni dopolnjevanje in skladnost projektov, predvidenih z drugimi ukrepi Unije in držav članic, v zvezi z zadevno tretjo državo. Komisija tudi preveri skladnost predlaganih projektov z zahtevami glede temeljnih pravic iz člena 3(4). [Sprememba 84] 9. Načrtovanje v V skladu s členom 17(5) Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah se v vsakem programu za vsak specifični cilj določijo vrste intervencij iz razpredelnice v skladu z razpredelnico 1 Priloge VI in okvirna razčlenitev predvidenih sredstev po vrstah intervencij ali področjih podpore . [Sprememba 85]

Člen 13 Vmesni pregled 1. Komisija leta 2024 po obvestitvi Evropskega parlamenta programom zadevnih držav članic dodeli dodatni znesek iz člena 10(1)(b) v skladu z merili iz odstavka 2 Priloge I. Finančna sredstva učinkujejo za obdobje od koledarskega leta 2025. [Sprememba 86] 2. Če zahtevki za vmesna plačila, predloženi v skladu s členom 85 Uredbe (EU) št. X [uredba o skupnih določbah], ne zajemajo vsaj 10 % 30 % začetnih dodeljenih sredstev za program iz člena 10(1)(a), zadevna država članica ni upravičena do dodatnih sredstev za program iz odstavka 1. [Sprememba 87] 2a. Odstavek 2 se uporablja samo, če ustrezni regulativni okvir in povezani akti veljajo 1. januarja 2022. [Sprememba 160] 3. Pri dodelitvi sredstev iz tematskega instrumenta od leta 2025 se, kadar je to ustrezno, upošteva napredek pri doseganju mejnikov okvira smotrnosti, kakor je opredeljen v členu 12 Uredbe (EU) št. X [uredba o skupnih določbah], in ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju. [Sprememba 88]

Člen 14 Posebni ukrepi 1. Posebni ukrepi so nadnacionalni ali nacionalni projekti v skladu s cilji te uredbe, za katere lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatna sredstva za svoje programe. 2. Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), prejmejo finančna sredstva za posebne ukrepe, če so v programu predvidena v ta namen in prispevajo k uresničevanju ciljev te uredbe, tudi za zajemanje na novo pojavljajočih se groženj. 3. Finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa.

Člen 15 Operativna podpora 1. Operativna podpora je del sredstev, dodeljenih državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo , če prispevajo k zagotavljanju visoke ravni varnosti v celotni Uniji . [Sprememba 89] 2. Država članica lahko uporabi do 10 20 % zneska, ki ga v okviru sklada prejme za svoj program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. [Sprememba 90] 3. Država članica, ki uporablja operativno podporo, spoštuje pravni red Unije glede varnosti. 4. Države članice v programu in letnih poročilih o smotrnosti iz člena 26 utemeljijo uporabo operativne podpore za doseganje ciljev te uredbe. Komisija pred odobritvijo programa oceni izhodiščno stanje v državah članicah, ki so izrazile namero, da bodo zaprosile za operativno podporo, pri čemer upošteva informacije, ki so jih predložile navedene države članice, ter priporočila mehanizmov za nadzor kakovosti in ocenjevanje, kakršni so: schengenski ocenjevalni mehanizem , ocena ranljivosti in tveganja, ki jo izvede Evropska agencija za mejno in obalno stražo, in po potrebi drugi mehanizmi za nadzor kakovosti in ocenjevanje. [Sprememba 91] 5. Operativna podpora je osredotočena na posebne naloge in storitve ukrepe , določene v Prilogi VII. [Sprememba 92] 6. Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo posebnih nalog in storitev v Prilogi VII.

Člen 15a Prepoznavnost, preglednost in komuniciranje Prejemniki finančnih sredstev Unije v celoti izpolnjujejo zahteve glede prepoznavnosti, preglednosti in komuniciranja v skladu z Uredbo (EU) št. X [uredba o skupnih določbah]. [Sprememba 93]

ODDELEK 3

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 16 Področje uporabe Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja neposredno s strani Komisije v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena.

Člen 17 Ukrepi Unije 1. Ukrepi Unije so nadnacionalni projekti ali projekti v posebnem interesu Unije, skladni s cilji te uredbe. 2. Na pobudo Komisije se lahko sklad uporabi za financiranje ukrepov Unije, ki se nanašajo na cilje te uredbe, kakor so navedeni v členu 3 in v skladu s Prilogo III. 3. Z ukrepi Unije se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja. 3a. Tudi decentralizirane agencije so lahko upravičene do financiranja, ki je v okviru ukrepov Unije na voljo za podpiranje transnacionalnih ukrepov z evropsko dodano vrednostjo. [Sprememba 94] 4. Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. 5. Odbor za ocenjevanje predlogov lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki. 6. Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje v zvezi s povračilom sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo na podlagi finančne uredbe. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe X [uredba, ki bo nasledila uredbo o Jamstvenem skladu].

Člen 18 Operacije mešanega financiranja Operacije mešanega financiranja v okviru tega sklada se izvajajo v skladu z uredbo o programu InvestEU (29) in naslovom X finančne uredbe.

Člen 19 Tehnična pomoč na pobudo Komisije Sklad lahko podpira ukrepe tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije. Navedeni ukrepi , in sicer pripravljalni ukrepi, ukrepi za spremljanje, kontrolo, revizijo, vrednotenje, komunikacijo, vključno z institucionalnim sporočanjem političnih prednostnih nalog Unije na področju varnosti, prepoznavnost ter vsi upravni ukrepi in ukrepi tehnične pomoči, ki so potrebni za izvajanje te uredbe in, če je primerno, ki se izvajajo s tretjimi državami, se lahko financirajo stoodstotno. [Sprememba 95]

Člen 20 Revizije Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 Uredbe (EU) [uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije].

Člen 21 Informiranje, komuniciranje in oglaševanje 1. Prejemnik finančnih sredstev Unije potrdi izvor in zagotovi prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo spodbuja ukrepe in njihove rezultate z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in smiselnih informacij različnemu ustreznemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo, v ustreznem jeziku. Za zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije prejemniki pri sporočanju ukrepa navedejo izvor sredstev. V ta namen prejemniki zagotovijo, da je na katerem koli komunikacijskem gradivu, namenjenem medijem in javnosti, razviden emblem Unije in izrecno navedena finančna podpora Unije . [Sprememba 96] 2. Da bi se doseglo najširše mogoče občinstvo, Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s skladom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Komisija zlasti objavi informacije o razvoju letnih in večletnih programov tematskega instrumenta. Komisija na javno dostopnem spletnem mestu objavi tudi seznam operacij, izbranih za podporo v okviru tematskega instrumenta, in seznam redno posodablja. Finančna sredstva, dodeljena skladu, prispevajo tudi k sporočanju, zlasti institucionalnemu sporočanju političnih prednostnih nalog Unije, kolikor so povezane s cilji te uredbe. [Sprememba 97] 2a. Komisija objavi podatke iz odstavka 2 v odprtem in strojno berljivem formatu v skladu s členom 5(1) Direktive 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30) , ki omogoča, da se podatki razvrščajo, iščejo, izpišejo, primerjajo in ponovno uporabijo. Podatke je mogoče razvrstiti po njihovi pomembnosti, specifičnih ciljih, skupnih upravičenih stroških operacij, skupnih stroških projektov, skupnih stroških postopkov za oddajo javnega naročila, imenu upravičenca in imenu izvajalca. [Sprememba 98]

ODDELEK 4

PODPORA IN IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA, NEPOSREDNEGA IN POSREDNEGA UPRAVLJANJA

Člen 22 Nujna pomoč 1. Sklad zagotavlja Komisija se lahko odloči, da bo zagotavljala finančno pomoč iz sklada za nujne obravnavanje nujnih in posebne potrebe posebnih potreb v ustrezno utemeljenih izrednih razmerah, ki . Te razmere so lahko posledica z varnostjo povezanega incidenta ali, na novo pojavljajoče se grožnje ali na novo odkrite ranljivosti s področja uporabe te uredbe, ki ima ali bi lahko imela večji negativen vpliv na varnost ljudi , javnih mest ali kritične infrastrukture v eni ali več državah članicah. V teh primerih o tem pravočasno obvesti Evropski parlament in Svet. [Sprememba 99] 2. Nujna pomoč je lahko v obliki nepovratnih sredstev, dodeljenih neposredno decentraliziranim agencijam. 3. Nujna pomoč se lahko dodeli programom držav članic poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), če je v programu predvidena v ta namen. Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa. 4. Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. 4a. Če je to potrebno za izvajanje ukrepa, se lahko z nujno pomočjo krijejo odhodki, ki so nastali pred datumom predložitve zahtevka za nepovratna sredstva ali prošnje za pomoč, vendar ne pred 1. januarjem 2021. [Sprememba 100]

Člen 23 Kumulativno, dopolnilno in kombinirano financiranje 1. Ukrep Operacija , ki je prejel prejela prispevek v okviru sklada, lahko prejme tudi prispevek v okviru katerega koli drugega programa Unije, vključno s skladi v okviru deljenega upravljanja, če prispevki ne krijejo istih stroškov. Za vsak prispevek programa Unije k ukrepu se uporabljajo pravila zadevnega programa. Kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa operacije , podpora iz različnih programov Unije pa se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo. [Sprememba 101] 2. Ukrepi Operacije , ki so prejeli prejele pečat odličnosti ali izpolnjujejo naslednje kumulativne primerjalne pogoje: [Sprememba 102] (a) bili so ocenjeni v razpisu za zbiranje predlogov v okviru sklada; (b) izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti za navedeni razpis za zbiranje predlogov; (c) zaradi proračunskih omejitev se morda ne financirajo v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov, lahko prejmejo podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada plus ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja v skladu z odstavkom 5 člena [67] Uredbe (EU) X [uredba o skupnih določbah] in členom [8] Uredbe (EU) X [financiranje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike], če so ti ukrepi skladni te operacije skladne s cilji zadevnega programa. Uporabljajo se pravila sklada, ki zagotavlja podporo. [Sprememba 103]

ODDELEK 5

SPREMLJANJE, POROČANJE IN OCENJEVANJE

Pododdelek 1

Skupne določbe

Člen 24 Spremljanje in poročanje 1. Komisija v skladu z zahtevami glede poročanja iz člena [43(3)(h)(i)(iii)] finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži informacije o smotrnosti v skladu s Prilogo V. 2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge V, da prilagodi informacije o smotrnosti, ki se predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu. 3. Kazalniki za poročanje o napredku sklada pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi VIII. Za kazalnike učinka so izhodiščne vrednosti določene na nič. Mejniki za leto 2024 in cilji za leto 2029 so kumulativni. Na zahtevo da Komisija podatke o učinku in kazalnike učinka, ki jih prejme, na voljo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 104] 4. Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom finančnih sredstev Unije in, kadar je smiselno, državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja. 5. Za zagotovitev učinkovite ocene napredka sklada pri doseganju ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge VIII, da pregleda in dopolni kazalnike, kadar je to potrebno, ter dopolni to uredbo z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje, vključno z informacijami o projektih, ki jih predložijo države članice. Pri ocenjevanju se upoštevajo kvalitativni kazalniki. [Sprememba 105]

Člen 25 Ocenjevanje 1. Komisija opravi do 31. decembra 2024 predstavi vmesno in retrospektivno oceno te uredbe, vključno z ukrepi, izvedenimi . V vmesni oceni preuči uspešnost, učinkovitost, ustreznost in skladnost sklada. Natančneje, ta ocena vključuje oceno: (a) napredka pri doseganju ciljev te uredbe, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti iz člena 26 ter kazalniki učinka in rezultatov iz Priloge VIII; (b) evropske dodane vrednosti pri ukrepih in operacijah, izvedenih v okviru tega sklada; (c) primernosti izvedbenih ukrepov iz člena 3a za obravnavanje obstoječih in na novo pojavljajočih se varnostnih izzivov; (d) dolgoročnejših učinkov sklada in vpliva sklada na trajnostnost; (e) dopolnjevanja in skladnosti med ukrepi, ki jih podpira sklad, in podpore iz drugih skladov Unije . Pri tej obvezni vmesni oceni se upoštevajo rezultati naknadnih ocen dolgoročnega učinka predhodnega instrumenta za finančno podporo za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 v okviru Sklada za notranjo varnost – policija. Oceni se po potrebi priloži zakonodajni predlog za revizijo te uredbe. [Sprememba 106] 1a. Komisija do 31. januarja 2030 opravi retrospektivno oceno te uredbe. Komisija do tega datuma Evropskemu parlamentu in Svetu predloži ocenjevalno poročilo, ki vsebuje elemente iz odstavka 1. Pri tem se ocenijo dolgoročnejši učinki instrumenta, ki se upoštevajo pri odločitvi o morebitnem podaljšanju ali spremembi naslednjega sklada. [Sprememba 107] 2. Vmesna in retrospektivna ocena sta javno dostopni in se opravita pravočasno nemudoma predložita Parlamentu , da prispevata k postopku odločanja, v skladu s časovnim načrtom iz člena 40 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] se zagotovi popolna preglednost. Komisija zagotovi, da te ocene ne vključujejo informacij, ki bi lahko v primeru razširjanja povzročile tveganje za varnost ali zasebnost posameznikov ali ogrozile varnostne operacije . [Sprememba 108]

Pododdelek 2

Pravila o deljenem upravljanju

Člen 26 Letna poročila o smotrnosti 1. Države članice do 15. februarja 2023 in do istega datuma vsako naslednje leto do vključno leta 2031 predložijo Komisiji letno poročilo o smotrnosti, kot je navedeno v členu 36(6) Uredbe (EU)) št. X [uredba o skupnih določbah]. Poročilo, predloženo leta 2023, zajema izvajanje programa do 30. junija 2022. Države članice ta poročila objavijo na posebnem spletnem mestu in jih pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 109] 2. Letno poročilo o smotrnosti vsebuje zlasti informacije o: (a) napredku pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev ob upoštevanju najnovejših podatkov, kot so določeni v členu 37 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]; (aa) razčlenitvi letnega računovodskega izkaza nacionalnega programa na izterjave, predhodno financiranje, zagotovljeno končnim upravičencem, in dejansko nastale stroške; [Sprememba 110] (b) morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo , vključno z obrazloženimi mnenji, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev v skladu s členom 258 ; [Sprememba 111] (c) dopolnjevanju , usklajevanju in skladnosti med ukrepi, ki jih podpira sklad, in podporo iz drugih skladov Unije, zlasti tistih v tretjih državah ali v zvezi z njimi; [Sprememba 112] (d) prispevku programa k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in akcijskih načrtov; (da) zahtevah glede skladnosti s temeljnimi pravicami; [Sprememba 113] (e) izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; (f) izpolnjevanju omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v programskem obdobju. 3. Komisija lahko poda pripombe na letno poročilo o smotrnosti v dveh mesecih od datuma njegovega prejema. Kadar Komisija ne poda pripomb v navedenem roku, se poročilo šteje za sprejeto. 3a. Po sprejetju Evropskemu parlamentu in Svetu omogoči dostop do povzetkov letnih poročil o smotrnosti in jih objavi na posebnem spletišču. Evropskemu parlamentu in Svetu se na zahtevo omogoči dostop do celotnega besedila letnih poročil o smotrnosti, če tega ne posredujejo države članice v skladu s odstavkom 1. [Sprememba 114] 4. Komisija za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje tega člena sprejme izvedbeni akt, v katerem določi predlogo za letno poročilo o smotrnosti. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 29(2).

Člen 27 Spremljanje in poročanje 1. Spremljanje in poročanje v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnic 1, 2 in 3 Priloge VI. Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo Priloge VI. 2. Kazalniki se uporabljajo v skladu s členom 12(1), členom 17 in členom 37 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah].

POGLAVJE III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 28 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 8, 12, 15, 24 in 27 se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. [Sprememba 115] 3. Prenos pooblastila iz členov 8, 12, 15, 24 in 27 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. [Sprememba 116] 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 8, 12, 15, 24 in 27, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 117]

Člen 29 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga odbor za usklajevanje Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta. To ne velja za izvedbeni akt iz člena 26(4).

Člen 30 Prehodne določbe 1. Uredba (EU) št. 513/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021. 2. Brez poseganja v odstavek 1 ta uredba do zaključka zadevnih ukrepov ne vpliva na njihovo nadaljevanje ali spremembo v skladu z instrumentom za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja Sklada za notranjo varnost, ki se še naprej uporablja za navedene zadevne ukrepe do njihovega zaključka. 3. Finančna sredstva za sklad lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med skladom in ukrepi, sprejetimi v okviru njegovega predhodnika, tj. instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja Sklada za notranjo varnost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 513/2014.

Člen 31 Začetek veljavnosti in uporaba Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019.

(2) COM(2015)0185 z dne 28. aprila 2015.

(3) Sklepi Sveta z dne 16. junija 2015 o prenovljeni strategiji notranje varnosti za Evropsko unijo 2015–2020.

(4) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o evropski agendi za varnost (2015/2697(RSP)).

(5) COM(2017)0794.

(6) Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93).

(7) Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

(8) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (COM(2018)0324).

(9) UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:32013Q1220(01).

(10) Celoten sklic.

(11) Celoten sklic. Uredba Evropskega parlamenta in Sveta …/… o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2018)0375).

(12) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(13) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

(14) Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

(15) Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

(16) Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

(17) Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

(18) COM(2017)0623.

(19) Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

(20) Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(21) Uredba Sveta (EU, Euratom) XXX.

(22) Sklep Sveta 2009/902/PNZ z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi Evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN) in razveljavitvi Sklepa 2001/427/PNZ (UL L 321, 8.12.2009, str. 44).

(23) Sklepi Sveta ministrov za pravosodje in notranje zadeve z dne 8. in 9. novembra 2010.

(24) COM(2013)0172: Vzpostavitev evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona.

(25) Uredba (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (UL L 319, 4.12.2015, str. 1).

(26) Okvirni sklep Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (UL L 300, 11.11.2008, str. 42).

(27) Direktiva (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (UL L 88, 31.3.2017, str. 6).

(28) „Razkazani denar“ je prava gotovina, ki se med kazensko preiskavo osumljencem ali drugim osebam, ki imajo informacije o razpoložljivosti ali dostavi ali ki delujejo kot posredniki, pokaže (predstavi) kot dokazilo o likvidnosti in solventnosti, da se opravi navidezni nakup, ki je namenjen prijetju osumljencev, identifikaciji nezakonitih proizvodnih obratov ali razbitju organiziranih kriminalnih združb na kak drug način.

(29) Celoten sklic.

(30) Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).