[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.1.2009

COM(2009) 27 konč.

Predlog

SKLEP SVETA

o določitvi stališča glede predlogov za spremembo prilog A, B in C k Stockholmski konvenciji, ki se sprejme v imenu Evropske skupnosti na četrtem zasedanju Konference pogodbenic od 4. do 8. maja 2009

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih[1] je bila sprejeta maja 2001 po zaključku tri leta trajajočih pogajanj v okviru Programa Združenih narodov za okolje (UNEP). Evropska skupnost in njene države članice[2] so pogodbenice Konvencije[3], določbe Konvencije pa se v zakonodaji EU izvajajo z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS[4].

Splošen cilj Stockholmske konvencije je zaščititi zdravje ljudi in okolje pred obstojnimi organskimi onesnaževali. Navezuje se zlasti na previdnostni pristop, kot je določen v načelu 15 Deklaracije iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992. To načelo se uporablja v členu 8, ki določa pravila za vključitev dodatnih kemikalij v priloge h Konvenciji.

Proizvodnja in uporaba devetih namerno proizvedenih kemikalij, zdaj navedenih v Prilogi A k Stockholmski konvenciji (aldrin, klordan, dieldrin, endrin, heptaklor, heksaklorobenzen, mireks, toksafen in poliklorirani bifenili (PCB)), je prepovedana, razen kadar obstajajo splošne ali posebne izjeme. Poleg tega sta proizvodnja in uporaba DDT, tj. pesticida, ki se v veliko državah v razvoju še vedno uporablja za nadzor nad prenašalci malarije in drugih bolezni, zelo omejeni, kot je določeno v Prilogi B k Stockholmski konvenciji. Na koncu so v Prilogi C navedene tri snovi (PCDD/PCDF, HCB in PCB), ki lahko nastajajo in se sproščajo nenamerno.

DODAJANJE NOVIH OBSTOJNIH ORGANSKIH ONESNAžEVAL V PRILOGE H KONVENCIJI

V skladu s členom 8 Konvencije lahko pogodbenice Sekretariatu predložijo predloge za uvrstitev kemikalije v priloge A, B in/ali C. Sekretariat preveri, ali predlog vključuje potrebne informacije. Če je predlog zadovoljiv, je posredovan Odboru za pregled obstojnih organskih onesnaževal. Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal prouči predlog, pri čemer upošteva vse predložene informacije. Kadar Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal odloči, da so merila izpolnjena, pregleda predlog in pripravi osnutek za profil tveganja.

Če se na podlagi pregleda ugotovi, da ima lahko kemikalija zaradi svojega prenosa v okolju na velike razdalje škodljive učinke na zdravje ljudi in/ali okolje, tako da so potrebni globalni ukrepi, gre predlog v nadaljnjo obravnavo, pri čemer se pripravi ocena obvladovanja tveganj, ki vključuje analizo možnih nadzornih ukrepov. Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal na podlagi tega priporoči, ali naj uvrstitev kemikalije v priloge A, B in/ali C obravnava Konferenca pogodbenic. Končno odločitev sprejme Konferenca pogodbenic.

Od začetka veljavnosti Konvencije je bilo skupaj predlaganih dvanajst novih snovi. Evropska skupnost in njene države članice so predlagale sedem novih snovi (klordekon, heksabromobifenil, spojine PFOS, oktabromodifenil eter (oktaBDE), pentaklorobenzen, klorirane parafine s kratkimi verigami in endosulfan), Norveška dve (pentabromodifenil eter (pentaBDE) in heksabromociklododekan (HBCDD)) ter Mehika tri (lindan, alfa-heksaklorocikloheksan (alfa-HCH) in beta-heksaklorocikloheksan (beta-HCH)). Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal še ni končal dela v zvezi z endosulfanom in kloriranimi parafini s kratkimi verigami (SCCP). Pričakuje se, da bosta ti dve snovi pripravljeni šele za peto Konferenco pogodbenic leta 2011. HBCDD je bil predlagan 19. junija 2008, vendar ga Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal zaradi pozno dostopne dokumentacije uradno ni obravnaval, zato bo pripravljen šele za šesto Konferenco pogodbenic, če bo izpolnjeval merila iz Konvencije.

Prihodnja Konferenca pogodbenic je prva konferenca, na kateri se bodo obravnavale spremembe prilog in se bo o njih odločalo.

PRAVILA ZA SPREMEMBE PRILOG A, B IN/ALI C

V skladu s členom 22 Konvencije se priloge A, B in/ali C spremenijo s sklepom Konference pogodbenic in začnejo veljati eno leto po datumu, ko depozitar seznani pogodbenice s sprejetjem sprememb prilog A, B in/ali C, razen pogodbenic, ki so zavrnile spremembo Priloge.

SNOVI IN ZAKONODAJA SKUPNOSTI

Evropska zakonodaja o kemikalijah je bila bistveno spremenjena s sprejetjem Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)[5]. Medtem ko uredba REACH še ne ureja snovi z dnevnega reda četrtega zasedanja Konference pogodbenic, je nekaj snovi zajetih v omejitvah iz Direktive Sveta št. 76/769/EGS[6], ki bodo vključene v Prilogo XVII k Uredbi REACH in bodo začele veljati 1. junija 2009. Nove snovi, ki bodo predlagane za uvrstitev v Konvencijo, so pogosto med snovmi na seznamu Evropske agencije za kemikalije, ki je oblikovan v skladu s členom 59(1) Uredbe REACH.

Vse snovi, ki bodo navedene v prilogah A, B in/ali C k Stockholmski konvenciji[7], bodo morale biti vključene v Uredbo EU o obstojnih organskih onesnaževalih, da se zagotovi ustreznost izvajanja EU glede na njene mednarodne obveznosti. Poleg omejitve nekaterih snovi mednarodni instrumenti vsebujejo tudi zahteve za poročanje, ki so prav tako vključene v Uredbo. Zato bi bilo za ohranitev obvladljivega pregleda, kako Skupnost izpolnjuje svoje mednarodne obveznosti, in zagotovitev doslednega poročanja primerno, da se vse snovi dodajo v ustrezne priloge k Uredbi, tudi če so delno ali v celoti že omejene z drugimi instrumenti Skupnosti.

Priporočila Odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal

Izvršni direktor je 29. oktobra 2008 pogodbenice Konvencije obvestil, da se je Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal na tretjem in četrtem zasedanju odločil priporočiti uvrstitev devetih kemikalij v priloge A, B in/ali C h Konvenciji ter predložiti to priporočilo Konferenci pogodbenic, da ga v skladu s členom 8(9) Konvencije obravnava na zasedanju od 4. do 8. maja 2009.

Klordekon in heksabromobifenil

Na tretjem zasedanju Odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal (19.–23. november 2007) je bilo odločeno, da se priporoči uvrstitev klordekona in heksabromobifenila v Prilogo A h Konvenciji.

Snovi sta brez izjem že vključeni v prilogi I in/ali II k Protokolu OZN-EKE (UNECE) o obstojnih organskih onesnaževalih, zaradi česar sta njuna uporaba in proizvodnja v EU v celoti prepovedani od začetka veljavnosti Uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih, ki je bila sprejeta 29. aprila 2004.

Medtem ko je Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal ocenjeval snovi, je Sekretariat Stockholmske konvencije pogodbenicam in opazovalcem poslal več zahtev za opredelitev druge uporabe in/ali proizvodnje. Informacije, ki so jih predložili pogodbenice in opazovalci, niso navajale druge uporabe in/ali proizvodnje teh dveh snovi. Zato se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo vse pogodbenice pripravljene sprejeti uvrstitev snovi v Prilogo A (odprava) brez izjeme.

Alfa-HCH, beta-HCH in gama-HCH (lindan)

Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal se je na tretjem zasedanju odločil, da priporoči uvrstitev lindana (gama-HCH) v Prilogo A, na četrtem zasedanju (13.–17. oktober 2008) pa je priporočil uvrstitev alfa-HCH in beta-HCH v isto prilogo.

V Uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih so spojine HCH zajete v enem vpisu (tj. HCH, vključno z lindanom) in dveh številkah CAS (608-73-1 in 58-89-9). Lindan (CAS RN: 58-89-9) je splošno ime za gama izomer HCH. Tehnični HCH (CAS RN: 608-73-1) je mešanica izomerov, ki vsebuje zlasti pet oblik HCH. Pet glavnih izomerov je v mešanici prisotnih v naslednjih deležih: alfa-HCH (53 %–70 %), beta-HCH (3 %–14 %), gama-HCH (11 %–18 %), delta-HCH (6 %–10 %) in epsilon-HCH (3 %–5 %). Gama izomer je edini izomer, ki ima izrazite insekticidne lastnosti.

Po skoraj štiridesetih letih obsežne uporabe po vsem svetu je lindan postopno zamenjal tehnični HCH. Po letu 2000 se na svetovni ravni ni poročalo o znatni uporabi tehničnega HCH.

Glede lindana je Uredba o obstojnih organskih onesnaževalih državam članicam omogočila pravico do zagotovitve odstopanj za HCH (vključno z lindanom) do 1. septembra 2006 za strokovno sanacijo ter industrijsko obdelavo lesa, gradbenega lesa in hlodov ter industrijsko in zasebno uporabo v zaprtih prostorih. Drug niz odstopanj, ki od 31. decembra 2007 ne veljajo več, je omogočil uporabo tehničnega HCH kot vmesnega proizvoda pri kemični proizvodnji in proizvodov, v katerih je najmanj 99 % izomera HCH lindana, le kot lokalnega insekticida v javnem zdravstvu in veterinarstvu. Danes sta lindan in tehnični HCH v EU prepovedana v celoti.

Kljub temu nekatere pogodbenice zdaj proizvajajo in uporabljajo lindan kot lokalni insekticid za namene javnega zdravstva (garje, uši). Zato se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo vse pogodbenice pripravljene sprejeti uvrstitev lindana v Prilogo A (odprava), razen za namene javnega zdravstva.

Alfa-HCH in beta-HCH sta vmesna kemijska proizvoda pri proizvodnji lindana. Pri proizvodnji lindana nastane veliko ostankov HCH, ki jih je treba odstraniti ali z njimi drugače upravljati. Brez natančnih podatkov je količina ostankov HCH, ki je nastala pri svetovni proizvodnji lindana, ocenjena na 1,9 do 4,8 milijona ton. Glavna težava v zvezi z alfa-HCH in beta-HCH bo upravljanje njunih zalog. Vendar morajo njuno uvrstitev v Prilogo A sprejeti vse pogodbenice, z izjemo njune uporabe kot vmesnega proizvoda pri proizvodnji lindana.

Komercialni pentabromodifenil eter in komercialni oktabromodifenil eter

Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal se je na tretjem zasedanju odločil, da priporoči uvrstitev 2,2',4,4'-tetraBDE (BDE-47, št. CAS 40088-47-9), 2,2',4,4',5-pentaBDE (BDE-99, št. CAS 32534-81-9) ter drugih tetra in pentaBDE, ki so prisotni v komercialnem pentaBDE, v Prilogo A h Konvenciji.

Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal se je na naslednjem zasedanju odločil, da priporoči uvrstitev 2,2',4,4',5,5'-heksaBDE (BDE-153, št. CAS 68631-49-2), 2,2',4,4',5,6'-heksaBDE (BDE-154, št. CAS 207122-15-4), 2,2',3,3',4,5',6-heptaBDE (BDE-175, št. CAS 446255-22-7), 2,2',3,4,4',5',6-heptaBDE (BDE-183 št. CAS 207122-16-5) ter drugih heksa in heptaBDE, ki so prisotni v komercialnem oktaBDE, v Prilogo A h Konvenciji.

Te snovi se uporabljajo kot zaviralci gorenja, vendar so od leta 2003 v EU omejene[8]. Omejitev EU zajema vse sorodne snovi pentaBDE in oktaBDE, zato zajema širše področje in ne le posebne komercialne oblike teh dveh snovi. Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal je ugotovil, da imajo zaradi značilnosti sestavin in prenosa v okolju na velike razdalje verjetno vsi poliBDE s štirimi ali petimi elementi broma (za komercialni pentaBDE) in vsi polibromirani difenil etri s šestimi ali sedmimi elementi broma (za komercialni oktaBDE), ki so prisotni v komercialnih pentaBDE in oktaBDE, znatne škodljive učinke na zdravje ljudi in okolje. Zato je Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal priporočil uvrstitev vseh navedenih sorodnih snovi v Prilogo A h Konvenciji.

Zakonodaja Evropske skupnosti ni enaka pravilom, ki so predlagani na mednarodni ravni, vendar Komisija ocenjuje, da vključitev poliBDE s štirimi do sedmimi elementi broma v Prilogo I k Uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih v praksi ne bo spremenila omejitev, ki že veljajo. Vendar veljavne omejitve veljajo le za promet in zato ne omejujejo proizvodnje teh snovi, ki je namenjena za njihov izvoz iz EU. Uvrstitev poliBDE s štirimi do sedmimi elementi broma v Prilogo A h Konvenciji brez izjeme pomeni, da se mora proizvodnja na svetovni ravni prekiniti, ker druge pogodbenice ne smejo uvažati poliBDE iz EU. Zato je prepoved izvoza iz EU nujna za izpolnitev mednarodnih obveznosti, vendar bo imela pravni učinek na morebitne proizvajalce iz EU, ker se ne bo smelo izvažati v države pogodbenice, ampak le v države, ki niso pogodbenice Konvencije[9].

Medtem ko je Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal ocenjeval navedeni snovi, je Sekretariat Stockholmske konvencije pogodbenicam in opazovalcem poslal več zahtev za opredelitev druge uporabe in/ali proizvodnje. Informacije, ki so jih predložili pogodbenice in opazovalci, niso navajale druge uporabe in/ali proizvodnje teh dveh snovi. Poleg tega Odboru za pregled obstojnih organskih onesnaževal niso bila predložena nobena poročila, da se še vedno proizvaja komercialna mešanica, ki bi lahko vsebovala poliBDE s štirimi do sedmimi elementi broma nad ravnjo sledi. Zato se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo vse pogodbenice pripravljene sprejeti uvrstitev snovi v Prilogo A (odprava) brez izjeme, kot je predlagal Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal.

Upoštevati je treba, da bo za nekatere države v razvoju, ki so pogodbenice Konvencije, upravljanje izdelkov, ki vsebujejo poliBDE (npr. elektronska in električna oprema), ko postanejo odpadek, verjetno težavno, ker je treba z odpadki ravnati v skladu s členom 6(d) Konvencije. To lahko zahteva prehodna pravila in/ali oblikuje potrebo po finančni in tehnični pomoči.

Perfluorooktan sulfonska kislina (PFOS, št. CAS 1763-23-1), njene soli in perfluorooktan sulfonil fluorid (PFOSF, št. CAS 307-35-7)

Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal se je na tretjem zasedanju odločil, da priporoči uvrstitev PFOS (št. CAS 1763-23-1), njenih soli in PFOSF (št. CAS 307-35-7) v Prilogo A ali B h Konvenciji ter določitev povezanih nadzornih ukrepov.

Predvideva se, da bodo PFOS in njene spojine za Konferenco pogodbenic Konvencije najspornejše snovi, ker sta njihova proizvodnja in uporaba na svetovni ravni še vedno obsežni. Predvideva se, da bodo nekatere države v razvoju zahtevale finančno in tehnično pomoč, da bodo lahko obravnavale zamenjavo spojin PFOS z varnejšimi nadomestnimi snovmi.

Prek uvrstitve PFOSF, ki se uporablja kot splošni vmesni proizvod v proizvodnji snovi PFOS, je cilj opredelitve Odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal omejiti proizvodnjo navedenega vmesnega proizvoda in tako izključiti proizvodnjo katerih koli snovi PFOS.

Uporaba in promet s PFOS in njenimi spojinami sta v EU omejeni od leta 2006[10]. Direktiva EU opredeljuje snovi PFOS kot „C8F17SO2X (X = OH, kovinska sol (O-M+), halogenid, amid in drugi derivati, vključno s polimeri)“, kar pomeni vse možne snovi PFOS, proizvedene z vmesnim proizvodom PFOSF ali katerim koli drugim vmesnim proizvodom. Zakonodajalci so potrdili, da za nekatere namene še ni bilo na voljo nadomestnih snovi, zato so bile odobrene posebne izjeme, pri čemer nekatere niso časovno omejene. Komisija mora spremljati dostopnost varnejših nadomestnih snovi in predlagati ukrepe za zmanjšanje opredeljenih tveganj, kadar so takšne nadomestne snovi dostopne. Področje uporabe opredelitve EU je v nekaterih vidikih nekoliko širše od opredelitve, ki jo je predlagal Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal, kar je med pogajanji treba upoštevati.

Zato bodo nekatere pogodbenice sprejele uvrstitev PFOS in njenih spojin v Prilogo B le s številnimi izjemami.

Pentaklorobenzen

Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal se je na četrtem zasedanju odločil, da priporoči uvrstitev pentaklorobenzena (PeCB) v prilogi A in C h Konvenciji.

Proizvodnja in uporaba PeCB nista znani, vendar je to ena od prednostnih nevarnih snovi v skladu z Okvirno direktivo o vodah (2000/60/ES)[11]. Snov ni zajeta v omejitve trženja ali uporabe na ravni Skupnosti. Medtem ko je Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal ocenjeval PeCB, je Sekretariat Stockholmske konvencije pogodbenicam in opazovalcem poslal več zahtev za opredelitev druge uporabe in/ali proizvodnje. Informacije, ki so jih predložili pogodbenice in opazovalci, niso navajale druge uporabe in/ali proizvodnje PeCB. Zato se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo vse pogodbenice pripravljene sprejeti uvrstitev PeCB v Prilogo A brez izjeme.

PeCB se lahko pojavi tudi kot nenameren stranski proizvod iz razpršenih virov, kot so nečistoča proizvodov, na primer topil, pesticidov in proizvodov za zaščito lesa; kurjenje v sodih; kurjenje na prostem; naključni požari in požiganje gozdov za kmetijske namene. Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal je ugotovil, da bi večina ukrepov za zmanjšanje izpustov PCDD/F, kot so določeni v smernicah Konvencije o najboljših razpoložljivih tehnologijah/najboljših okoljskih praksah za sežigalnice in druge toplotne postopke, bistveno zmanjšala izpuste PeCB. Kljub temu je Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal priporočil uvrstitev PeCB v Prilogo C. Nenamerne emisije PCDD/F so v EU že urejene s predpisi[12]. Zaradi morebitne dodatne upravne obremenitve pogodbenic v zvezi z uvrstitvijo PeCB v Prilogo C in morebitne nizke dodane vrednosti takšne uvrstitve lahko nekatere pogodbenice nasprotujejo dodajanju snovi v Prilogo C.

SKLEPNA UGOTOVITEV

Ob upoštevanju navedenega mora Skupnost na četrti Konferenci pogodbenic Stockholmske konvencije od 4. do 8. maja 2009 podpreti sprejetje sprememb prilog A, B in/ali C k navedeni konvenciji, kot je predlagano v Sklepu Sveta.

Predlog

SKLEP SVETA

o določitvi stališča glede predlogov za spremembo prilog A, B in C k Stockholmski konvenciji, ki se sprejme v imenu Evropske skupnosti na četrtem zasedanju Konference pogodbenic od 4. do 8. maja 2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) v povezavi z drugim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[13],

ob upoštevanju naslednjega:

1. V skladu s členom 174 Pogodbe je spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje svetovnih okoljskih problemov eden od ciljev okoljske politike Skupnosti.

2. Skupnost je 16. novembra 2004 ratificirala Stockholmsko konvencijo o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) na podlagi Sklepa Sveta 2006/507/ES z dne 14. oktobra 2004 o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih[14].

3. Skupnost je obveznosti iz Konvencije v zakonodaji Skupnosti izpolnila z Uredbo (ES) Evropskega Parlamenta in Sveta št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS[15] (v nadaljnjem besedilu: Uredba o obstojnih organskih onesnaževalih).

4. Skupnost izrazito poudarja potrebo po postopni širitvi prilog A, B in/ali C h Konvenciji z vključitvijo novih snovi, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev med obstojna organska onesnaževala, pri čemer se upošteva previdnostno načelo, da se izpolnita cilj Konvencije in zavezanost vseh vlad, sprejeta na vrhu v Johannesburgu leta 2002, in sicer, da se do leta 2020 čim bolj zmanjšajo škodljivi učinki kemikalij.

5. V skladu s členom 22 Konvencije se spremembe prilog A, B in C h Konvenciji sprejmejo s sklepom Konference pogodbenic in začnejo veljati eno leto po datumu, ko depozitar seznani pogodbenice s sprejetjem sprememb, razen pogodbenic, ki so jih zavrnile.

6. Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal, ki je bil ustanovljen v okviru Konvencije, je po tem, ko je od Evropske skupnosti in njenih držav članic[16], Norveške[17] ter Mehike[18] prejel predloge o snoveh, zaključil obravnavanje devetih predlaganih snovi, za katere se je ugotovilo, da izpolnjujejo merila Konvencije. Pričakuje se, da bo prihodnja Konferenca pogodbenic Konvencije odločala o vključitvi navedenih snovi v priloge h Konvenciji.

7. Vseh devet snovi je že predmet zakonodaje Skupnosti, pri čemer sta proizvodnja in uporaba petih od njih (alfa heksaklorocikloheksan, beta heksaklorocikloheksan, klordekon, heksabromobifenil in lindan) v celoti prepovedani, ker so vključene v del B Priloge I k Uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih zaradi njihove uvrstitve v Prilogo I in/ali II k Protokolu o obstojnih organskih onesnaževalih.

8. Promet in uporaba PFOS[19], pentabromodifenil etra in oktabromodifenil etra[20] sta v Skupnosti omejeni s spremembami Direktive 76/769[21]. Pentaklorobenzen je prednostna nevarna snov v skladu z Okvirno direktivo o vodah (2000/60/ES)[22].

9. Spremembe prilog A, B in/ali C h Konvenciji v zvezi z dodajanjem devetih novih snovi bodo zahtevale spremembe Uredbe o obstojnih organskih onesnaževalih. V skladu s členom 14(1) Uredbe so v primeru dodajanja snovi Konvenciji spremembe prilog k Uredbi mogoče v skladu z običajnimi postopki v odboru iz členov 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

10. Skupnost in države članice morajo na četrti Konferenci pogodbenic Stockholmske konvencije tesno sodelovati, da bi zagotovile, da so vse spremembe prilog skladne z zakonodajo in/ali politikami Skupnosti –

SKLENIL:

Edini člen

Komisija na četrtem zasedanju Konference pogodbenic Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih predstavi naslednje stališče Skupnosti glede predlogov za dodajanje snovi v priloge A, B in/ali C k navedeni konvenciji:

(1) v Prilogo A h Konvenciji se brez izjem glede uporabe in proizvodnje uvrstijo:

- 2,2',4,4'-tetrabromodifenil eter (BDE-47, št. CAS 40088-47-9), 2,2',4,4',5-pentabromodifenil eter (BDE-99, št. CAS 32534-81-9) ter drugi tetra in pentabromodifenil etri, ki so prisotni v komercialnem pentabromodifenil etru;

- 2,2',4,4',5,5'-heksabromodifenil eter (BDE-153, št. CAS 68631-49-2), 2,2',4,4',5,6'-heksabromodifenil eter (BDE-154, št. CAS 207122-15-4), 2,2',3,3',4,5',6-heptabromodifenil eter (BDE-175, št. CAS 446255-22-7), 2,2',3,4,4',5',6-heptabromodifenil eter (BDE-183 št. CAS 207122-16-5) ter drugi heksa in heptabromodifenil etri, ki so prisotni v komercialnem oktabromodifenil etru;

- klordekon;

- heksabromobifenil;

- alfa heksaklorocikloheksan;

- beta heksaklorocikloheksan;

- lindan;

(2) v Prilogo A Konvencije se uvrstijo naslednje kemikalije, za katere se določijo povezani nadzorni ukrepi:

- perfluorooktan sulfonska kislina (št. CAS 1763-23-1), njene soli in perfluorooktan sulfonil fluorid (št. CAS 307-35-7) z naslednjimi izjemami glede uporabe:

- svetlobno obstojni ali antirefleksni premazi v fotolitografskem postopku;

- fotografski premazi za film, papir ali tiskarske plošče;

- snovi, ki preprečujejo rosenje na nedekorativnih oblogah iz trdega kroma (VI), in omočila za uporabo v nadzorovanih sistemih galvanizacije;

- hidravlične tekočine, ki se uporabljajo v letalstvu;

- pene za gašenje požarov, ki so bile dane na trg pred prepovedjo, se lahko uporabljajo še dve leti po začetku veljavnosti Sklepa v skladu s Konvencijo;

(3) v prilogi A in C h Konvenciji se brez izjem glede uporabe in proizvodnje uvrsti:

- pentaklorobenzen.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf.

[2] Tri države članice EU je še niso ratificirale (Irska, Italija in Malta).

[3] UL L 209, 31.7.2006, str. 1.

[4] UL L 158, 30.4.2004, str. 7.

[5] UL L 136, 25.5.2007, str. 3.

[6] UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

[7] Enako velja za snovi, dodane prilogam I, II in/ali III k Protokolu OZN-EKE o obstojnih organskih onesnaževalih.

[8] UL L 177, 6.7.2002, str. 21; Direktiva 2003/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o štiriindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (pentabromodifenil etra, oktabromodifenil etra).

[9] Na dan 1. decembra 2008 je bilo evidentiranih 162 pogodbenic.

[10] UL L 372, 27.12.2006, str. 32 in Direktiva 2006/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o trideseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (perfluorooktan sulfonati).

[11] UL L 327, 22.12.2000, str. 1; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.

[12] UL L 332, 28.12.2000, str. 91; Direktiva 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov.

[13] UL C […], […], str. […].

[14] UL L 209, 31.7.2006, str. 1.

[15] UL L 158, 30.4.2004, str. 7.

[16] Klordekon in heksabromobifenil sta bila predlagana 5. maja 2005, glej

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/Chlordecone/Chlordecone_Letter.pdf. PFOS je bila predlagana 14. junija 2005, glej

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/PFOS/PFOS_Letter.pdf. Oktabromodifenil eter, pentaklorobenzen (in klorirani parafini s kratkimi verigami, ki niso na dnevnem redu četrte Konference pogodbenic) so bili predlagani 29. junija 2006, glej

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/OctaBDE/OctaBDE_Letter.pdf.

[17] Pentabromodifenil eter je bil predlagan 28. januarja 2005, glej

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/PentaBDE/PentaBDE_Letter.pdf.

[18] Lindan je bil predlagan 29. junija 2005, glej

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/Lindane/Lindane_Letter_e.pdf.

Alfa in beta heksakloroheksan sta bila predlagana 25. julija 2006, glej

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/AlphaHCH/AlphaHCH_Letter_e.PDF.

[19] UL L 372, 27.12.2006, str. 32 in Direktiva 2006/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o trideseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (perfluorooktan sulfonati).

[20] UL L 177, 6.7.2002, str. 21; Direktiva 2003/11/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o štiriindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (pentabromodifenil etra, oktabromodifenil etra).

[21] UL L 262, 27.9.1976, str. 201; Direktiva Sveta z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov.

[22] UL L 327, 22.12.2000, str. 1; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike.