EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.3.2017 COM(2017) 132 final 2017/0058(NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije na osmem zasedanju Konference pogodbenic Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih, glede predloga za spremembe prilog A in C



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih je bila sprejeta maja 2001 v okviru Programa Združenih narodov za okolje (UNEP). Evropska unija in njene države članice so pogodbenice Konvencije, določbe Konvencije pa se v zakonodaji Unije izvajajo z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS (v nadaljnjem besedilu: uredba o obstojnih organskih onesnaževalih). Splošni cilj Stockholmske konvencije je zaščititi zdravje ljudi in okolje pred obstojnimi organskimi onesnaževali. Navezuje se zlasti na previdnostni pristop, kot je določen v načelu 15 Deklaracije iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992. To načelo je udejanjeno v členu 8 Konvencije, v katerem so določena pravila za uvrstitev dodatnih kemikalij v priloge h Konvenciji. Na osmem zasedanju Konference pogodbenic aprila/maja 2017 bi bilo treba sprejeti tri sklepe, s katerimi bi se dekabromodifenileter (komercialna mešanica, c-decaBDE) in klorirani parafini s kratkimi verigami dodali v Prilogo A (odprava), heksaklorobutadien pa v Prilogo C (nenamerno nastajanje). Heksaklorobutadien je že uvrščen v Prilogo A in v skladu s priporočilom odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal (v nadaljnjem besedilu: odbor POPRC) bi bilo treba obravnavati tudi njegovo uvrstitev v Prilogo C, saj pogosto prihaja do nenamernih izpustov. V zvezi s temi tremi snovmi so v Uniji proizvodnja, dajanje v promet, uporaba in nenamerne emisije že prenehali oziroma so se bistveno zmanjšali, kar pa ne pomeni, da se ne proizvajajo, dajejo v promet, uporabljajo in/ali nenamerno sproščajo v drugih državah. Nujno je ukrepanje na širši mednarodni ravni, saj ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni ali na ravni Unije, zaradi možnosti za prenos teh kemikalij v okolju na velike razdalje ne zadostujejo za zagotavljanje visoke stopnje varstva okolja in zdravja ljudi. Priporočila odbora POPRC Dekabromodifenileter (komercialna mešanica, c-decaBDE) Na svojem enajstem zasedanju je odbor POPRC sprejel oceno obvladovanja tveganj za dekabromodifenileter (komercialna mešanica, c-decaBDE). Med drugim je bilo v oceni obvladovanja tveganj ugotovljeno, da: –je c-decaBDE namerno proizvedena kemikalija, ki jo sestavlja v celoti brominiran kongener decaBDE ali BDE-209 (≥ 90–97 %) z majhnimi količinami nona- in oktabromodifeniletra. C-decaBDE se zaradi morebitnih vplivov na zdravje in okolje proučuje že več kot desetletje, nekatere države in regije ter tudi nekatera podjetja pa so v zvezi z njim uvedle omejitve in prostovoljne ukrepe obvladovanja tveganj. Vendar se v nekaterih državah po svetu c-decaBDE še vedno proizvaja; –emisije c-decaBDE v okolje nastanejo v vseh fazah življenjskega cikla, vendar se predpostavlja, da so najvišje med življenjsko dobo in v fazi odpadkov. Podatki o spremljanju kažejo, da so stopnje c-decaBDE običajno najvišje v bližini izpustov odpadnih voda ter na območjih ob obratih za obdelavo in recikliranje elektronskih odpadkov. Ker je povprečna življenjska doba električne in elektronske opreme približno deset let, se bo c-decaBDE prek izdelkov, ki so v uporabi, v okolje sproščal še leta. Najučinkovitejši nadzorni ukrep za zmanjšanje izpustov c-decaBDE in njegove glavne sestavine BDE-209 bi bila uvrstitev BDE-209 (c-decaBDE) v Prilogo A h Konvenciji brez posebnih izjem. Odbor POPRC se je na svojem 12. zasedanju v skladu s členom 8(9) Konvencije odločil, da Konferenci pogodbenic priporoči, naj obravnava uvrstitev dekabromodifeniletra (BDE-209; decaBDE) c-decaBDE v Prilogo A h Konvenciji s posebnimi izjemami za nekatere ključne nadomestne dele, ki jih je treba dodatno opredeliti, za avtomobilsko ter letalsko in vesoljsko industrijo. V zvezi z avtomobilsko industrijo je odbor POPRC priporočil, da se proizvodnja in uporaba c-decaBDE omeji na nekatere nadomestne dele, ki se uporabljajo v starejših vozilih. Starejša vozila so opredeljena kot vozila, ki se ne proizvajajo več serijsko in katerih nadomestni deli so opredeljeni z eno ali več naslednjih kategorij: (a) pogonski sistem in oprema pod pokrovom motorja, kot so kabel akumulatorja za maso, povezovalni kabli akumulatorja, cev premične klimatske naprave, pogonski sistemi, puše izpušnega kolektorja, izolacija pod pokrovom motorja, kabli in kabelski snopi pod pokrovom motorja (vezje motorja itd.), senzorji hitrosti, cevi, ventilatorski moduli in senzorji detonacije; (b) oprema sistema za dovajanje goriva, kot so cevi za gorivo, rezervoarji za gorivo in rezervoarji za gorivo pod podvozjem; (c) pirotehnične naprave in oprema, na katero te naprave vplivajo, kot so kabli za sprožitev zračne blazine, sedežne prevleke/material prevlek (samo, če je relevantno za zračne blazine) in (sprednje in stranske) zračne blazine. V zvezi z letalsko in vesoljsko industrijo ima postopna odprava c-decaBDE v novih zrakoplovih do leta 2018 močno podporo, istočasno pa sta evropska in severnoameriška letalska, vesoljska in obrambna industrija predložili nasprotujoče si informacije glede časovnega načrta za postopno odpravo decaBDE v obstoječih tipih zrakoplovov in nadomestnih delih za obstoječe tipe zrakoplovov. Kot kažejo nekatere informacije, naj bi bila postopna odprava c-decaBDE do leta 2018 mogoča, vendar je bil vložen tudi zahtevek za izjemo, da bi se lahko c-decaBDE nadalje uporabljal v vseh nadomestnih delih za obstoječe tipe zrakoplovov do konca njihove življenjske dobe. Odbor POPRC je ugotovil, da na podlagi predloženih informacij o nadomestnih delih, ki vsebujejo c-decaBDE in se uporabljajo v obstoječih tipih zrakoplovov, ne more natančneje opredeliti kritičnih nadomestnih delov.

Klorirani parafini s kratkimi verigami (SCCP) Na svojem dvanajstem zasedanju je odbor POPRC sprejel oceno obvladovanja tveganj za klorirane parafine s kratkimi verigami (SCCP). Med drugim je bilo v oceni obvladovanja tveganj ugotovljeno, da: –se lahko SCCP sproščajo v okolje v vseh fazah življenjskega cikla: med proizvodnjo, skladiščenjem, transportom, uporabo ter odstranjevanjem SCCP in proizvodov, ki vsebujejo SCCP. Čeprav so podatki omejeni, so glavni viri emisij SCCP verjetno oblikovanje in izdelava proizvodov, ki vsebujejo SCCP, kot je PVC plastika, ter uporaba v tekočinah, ki se uporabljajo v kovinarski industriji; –je pričakovati, da bo uvrstitev SCCP v Prilogo A ali B h Konvenciji z namenom odprave ali omejitve proizvodnje in uporabe SCCP prinesla koristi za zdravje ljudi, okolje, kmetijstvo ter floro in favno. Glede na stroške, povezane z znatnimi škodljivimi učinki na zdravje ljudi in okolje, ki bodo verjetno posledica nadaljnje proizvodnje in uporabe SCCP, se šteje, da bi odprava ali omejitev SCCP prinesla znatne koristi. Odbor POPRC se je na svojem 12. zasedanju v skladu s členom 8(9) Konvencije odločil, da Konferenci pogodbenic priporoči, naj obravnava uvrstitev kloriranih parafinov s kratkimi verigami v Prilogo A h Konvenciji, vključno z nadzorom za omejitev prisotnosti SCCP v drugih zmeseh kloriranih parafinov, s posebnimi izjemami ali brez njih. Po mnenju odbora POPRC je EU sprejela ukrepe za omejitev vsebnosti SCCP v drugih zmeseh kloriranih parafinov, kar kaže, da je nadzor nad nenamernim nastajanjem tehnično izvedljiv. V EU je dovoljena le uporaba snovi ali pripravkov, ki vsebujejo SCCP v koncentracijah, nižjih od 1 mas. %, ali izdelkov, ki vsebujejo SCCP v koncentracijah, nižjih od 0,15 mas. %. Vendar odbor POPRC v sklepu, ki ga je sprejel na svojem 12. zasedanju, ni določil natančnih mejnih vrednosti. Heksaklorobutadien (HCBD) Na svojem devetem zasedanju je odbor POPRC sprejel oceno obvladovanja tveganj za heksaklorobutadien (HCBD). Med drugim je bilo v oceni obvladovanja tveganj ugotovljeno, da: –HCBD nenamerno nastaja kot stranski proizvod v industrijskih proizvodnih postopkih (zlasti pri proizvodnji drugih kloriranih ogljikovodikov in magnezija). Ukrepi za zmanjšanje izpustov pri proizvodnji so znani in se že uporabljajo v državah, ki so pogodbenice Stockholmske konvencije. –HCBD nenamerno nastaja pri zgorevanju ter drugih termičnih procesih in industrijskih postopkih. Ukrepi za zmanjšanje nenamernih izpustov obstojnih organskih onesnaževal pri takih postopkih bodo vodili v nadaljnje zmanjšanje izpustov HCBD. Spremljanje HCBD lahko povzroči dodatne stroške. HCBD se v neznanem obsegu sprošča iz nekdanjih odlagališč odpadkov. Nadzorni ukrepi za zmanjšanje takšnih izpustov so na voljo. Odbor POPRC je na svojem devetem zasedanju oktobra 2013 priporočil uvrstitev HCBD v prilogi A in C h Konvenciji brez izjeme. Odbor POPRC je v skladu s členom 8(9) Konvencije ta priporočila predložil v obravnavo na sedmem zasedanju Konference pogodbenic maja 2015. Konferenca pogodbenic je na sedmem zasedanju odločila, da se HCBD doda v Prilogo A h Konvenciji, ter zahtevala, da se zberejo dodatne informacije v zvezi z viri nenamernih izpustov HCBD, da bi bilo na osmem zasedanju Konference sprejemanje odločitve o morebitni uvrstitvi v Prilogo C bolje utemeljeno. Odbor POPRC je moral oceniti navedene informacije in je na svojem 12. zasedanju sklenil, da so kljub zmanjšanju nenamernega nastajanja in izpustov v zadnjih desetletjih obstoječi in preostali viri še vedno pomembni za nenamerno proizvodnjo in izpuste HCBD. Uporaba najboljše razpoložljive tehnike in najboljših okoljskih praks ima zelo pozitiven učinek na nadaljnji nadzor nad emisijami in njihovo zmanjšanje. Stroški izvajanja ukrepov za zmanjšanje izpustov HCBD, izvrševanje in nadzor veljajo za nizke, saj se nadzorni ukrepi za druge nenamerne izpuste obstojnih organskih onesnaževal že uporabljajo. Drugi možni ukrepi Konference pogodbenic Perfluorooktan sulfonska kislina (PFOS) Perfluorooktan sulfonska kislina (PFOS), njene soli in perfluorooktan sulfonil fluorid (PFOS-F) so uvrščeni v Prilogo B h Konvenciji s sprejemljivimi nameni, za katere sta proizvodnja in uporaba še vedno dovoljeni. Odbor POPRC je na svojem 12. zasedanju odobril usklajene smernice o alternativah za perfluorooktan sulfonsko kislino (PFOS) in z njo povezane kemikalije. Te smernice vključujejo priporočila za uporabo alternativ za uporabe PFOS, ki so še vedno dovoljene kot sprejemljivi nameni v skladu s Konvencijo. V smernicah je ugotovljeno, da za skoraj vse trenutne uporabe PFOS obstajajo fluorirane ali nefluorirane alternative. Čeprav so alternative na začetku morda lahko nekoliko dražje in manj učinkovite, so lahko tudi manj nevarne, vendar je treba to ustrezno oceniti. Ker je ocena precej zapletena, je odbor POPRC menil, da bi bilo treba pogosteje uporabiti člen 9(1)(b) Konvencije, ki določa, da vsaka pogodbenica omogoči ali opravi izmenjavo informacij o alternativah za obstojna organska onesnaževala, vključno z informacijami o njihovih tveganjih ter gospodarskih in družbenih stroških. Pri ocenjevanju alternativ bi bilo treba upoštevati, da bi lahko kemikalije s strukturo, ki je podobna strukturi uvrščenih snovi PFOS, povzročile podobno zaskrbljenost, kot jo povzročajo slednje snovi. Zato je odbor POPRC poudaril, da bo treba okrepiti prizadevanja za proučitev toksikoloških in okoljskih lastnosti alternativ, ter da bodo morale biti pridobljene informacije javno dostopne in verodostojne. Z boljšim mednarodnim sodelovanjem in večjo preglednostjo zasebnega sektorja se lahko prihrani vire in pospeši postopke. Odbor POPRC je ugotovil, da so na voljo alternative za sprejemljive namene za uporabo PFOS pri fotografskem slikanju, peni za gašenje požarov, nekaterih medicinskih pripomočkih (kot so pridobivanje prevlek iz kopolimera etilena in tetrafluoroetilena (ETFE) ter radioopačnega ETFE, in vitro diagnostični medicinski pripomočki in barvni filtri CCD) in nanašanju kovinskih prevlek (trde kovinske prevleke) samo v zaprtih sistemih. Za naslednje sprejemljive namene za uporabo PFOS odbor POPRC ni ugotovil, ali je uporaba alternativ tehnično izvedljiva, saj so podrobne informacije o kemikalijah za te alternative manjkale: hidravlične tekočine v letalstvu, svetlobno obstojni in antirefleksni premazi za polprevodnike, sredstvo za jedkanje za sestavljene polprevodnike in keramične filtre. Glede uporabe PFOS v vabah za insekte za nadzor krojaških mravelj iz rodov Atta spp. in Acromyrex spp. je odbor POPRC ugotovil, da se zdi uporaba alternativ možna za nekatere države, vendar še ne za vse.

Sekretariat Konvencije mora na podlagi sklepa SC-7/5 pripraviti dokument, ki bo vseboval možne ukrepe Konference pogodbenic, če bi Konferenca sklenila, da ni nadaljnje potrebe po različnih sprejemljivih namenih za perfluorooktan sulfonsko kislino, njene soli in perfluorooktan sulfonil fluorid, uvrščene v Prilogo B; ta dokument bo Konferenca obravnavala na svojem osmem zasedanju. •Skladnost s politikami Unije decaBDE in zakonodaja Unije Direktiva 2011/65/EU (direktiva ROHS) omejuje uporabo dekabromodifeniletra v električni in elektronski opremi. Proizvodnja, dajanje v promet ali uporaba dekabromodifeniletra (decaBDE) kot snovi ali kot sestavine drugih snovi, v zmeseh ali izdelkih je omejena na podlagi Uredbe Komisije (EU) 2017/227, ki v Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (REACH) dodaja nov vnos 67. V skladu z vnosom 67 se proizvodnja, dajanje v promet ali uporaba dekabromodifeniletra dovoli le za proizvodnjo zrakoplovov do 2. marca 2027, za nadomestne dele za zrakoplove, proizvedene pred iztekom navedenega obdobja, ter za proizvodnjo nadomestnih delov za motorna vozila, kmetijska in gozdarska vozila ali stroje, proizvedene pred 2. marcem 2019. Poleg tega so izvzeti tudi električna in elektronska oprema, ki spada na področje uporabe direktive ROHS, in izdelki, ki se dajo v promet pred 2. marcem 2019. Omejitev je bila 10. februarja 2017 objavljena v Uradnem listu. Uvrstitev decaBDE v Prilogo A h Konvenciji s področjem uporabe, kot ga je predlagal odbor POPRC, bi zahtevala spremembo Priloge A k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih ter bi vplivala na zakonodajo Unije, saj bi bilo treba črtati nekatera odstopanja na podlagi uredbe REACH. Čeprav so imeli vsi industrijski sektorji možnost sodelovanja v postopku pregleda na podlagi Konvencije, ni mogoče domnevati, da dejstvo, da ni bilo komentarjev iz industrije kmetijskih in gozdarskih vozil ter strojev, kaže, da odstopanja, ki so bila nedavno odobrena na podlagi uredbe REACH, za te sektorje niso več potrebna. Zato se bo Komisija pred osmim zasedanjem Konference pogodbenic posvetovala z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, vključenimi v postopek na podlagi uredbe REACH, da bi jim omogočila zagotovitev nadaljnjih pojasnil. Če se lahko dokaže potreba po izjemah, odobrenih na podlagi uredbe REACH, bi morala Unija na osmem zasedanju Konference pogodbenic predložiti zahtevek za takšne izjeme. SCCP in zakonodaja Unije SCCP so navedeni v Protokolu o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja in podpisnice so zato pozvane, naj ustavijo njihovo proizvodnjo in uporabo. Na podlagi Uredbe Komisije (EU) 2015/2030, ki spreminja Uredbo (ES) št. 850/2004, so proizvodnja, dajanje v promet in uporaba SCCP v Uniji prepovedani. Vendar se z odstopanjem dovoli proizvodnja, dajanje v promet in uporaba snovi ali pripravkov, ki vsebujejo SCCP v koncentracijah, nižjih od 1 mas. %, ali izdelkov, ki vsebujejo SCCP v koncentracijah, nižjih od 0,15 mas. %. Poleg tega se uporaba dovoli v zvezi s: (a) transportnimi trakovi v rudarski industriji in tesnilnimi sredstvi pri jezovih, ki vsebujejo SCCP in so bili v uporabi že pred ali na 4. december 2015; ter (b) izdelki, ki vsebujejo SCCP, a niso navedeni v točki (a) in ki so bili v uporabi že pred ali na 10. julij 2012. Ne pričakuje se, da bo uvrstitev SCCP s področjem uporabe, kot ga je predlagal odbor POPRC, v Prilogo A zahtevala spremembe zakonodaje Unije, saj so proizvodnja, dajanje v promet in uporaba SCCP že prepovedani ter mejne vrednosti za prisotnost SCCP v drugih zmeseh kloriranih parafinov, ki izhajajo iz proizvodnega postopka, že določene. HCBD in zakonodaja Unije HCBD je v okvirni direktivi o vodah (Direktiva 2000/60/ES) opredeljen kot prednostna nevarna snov. Naveden je tudi v Protokolu Ekonomske komisije ZN za Evropo o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (CLRTAP) in podpisnice so zato pozvane, naj ustavijo njegovo proizvodnjo in uporabo. Prepoved se v zakonodaji Unije izvaja z Uredbo Komisije (EU) št. 519/2012. Vendar še vedno obstajata vprašanji odpadkov in kontaminiranih zemljišč, poleg tega pa se v razmislek ponujajo tudi ukrepi za preprečitev ponovne uvedbe. Čeprav je proizvodnja HCBD v Uniji prepovedana, snov še vedno lahko nenamerno nastaja pri nekaterih industrijskih dejavnostih. Kadar se s temi dejavnostmi dosegajo pragovi iz direktive o industrijskih emisijah (Direktiva 2010/75/EU), je treba uporabiti najboljšo razpoložljivo tehniko, da bi preprečili in zmanjšali emisije in vplive na okolje kot celoto. Industrijski obrati morajo za obratovanje pridobiti dovoljenje pristojnih organov v državi članici. Ta dovoljenja morajo vsebovati mejne vrednosti emisij za onesnaževala, navedena v Prilogi II k Direktivi 2010/75/EU, ter tudi za druge snovi, za katere je verjetno, da se izpuščajo v pomembnih količinah, pri čemer je treba upoštevati njihovo vrsto in zmožnost prenašanja onesnaženja iz ene prvine okolja v drugo. Ne pričakuje se, da bo uvrstitev HCBD s področjem uporabe, kot ga je predlagal odbor POPRC, v Prilogo C zahtevala spremembe zakonodaje Unije, saj je preprečevanje in zmanjševanje nenamernih izpustov HCBD obravnavano že v Direktivi 2010/75/EU. PFOS in zakonodaja Unije Proizvodnja, dajanje v promet in uporaba PFOS so v skladu z Uredbo (ES) št. 850/2004 prepovedani, vendar so v skladu s sprejemljivimi nameni, določenimi v Prilogi B h Konvenciji, odobrena nekatera odstopanja, ki so registrirana na podlagi Konvencije. Glede na izid pregleda nadaljnje potrebe po sprejemljivih namenih, ki bo opravljen na osmem zasedanju Konference pogodbenic, ki bo proučila tudi nadaljnjo potrebo po sprejemljivih namenih v Uniji, bo morda treba revidirati zakonodajo Unije s črtanjem odstopanj, ki morda niso več na voljo, ker jih pogodbenice, vključno z Unijo, ne potrebujejo več. Komisija v zadnjih letih skupaj z državami članicami redno analizira nadaljnjo potrebo po odstopanjih v Uniji, da bi opredelila odstopanja, ki niso več potrebna, kot zahteva Konvencija. V nedavni študiji (ki še ni objavljena) je ugotovljeno, da so v Uniji še vedno potrebni trije sprejemljivi nameni, ker industrija še ni postopno odpravila teh uporab: svetlobno obstojni in antirefleksni premazi za polprevodnike, sredstvo za jedkanje za sestavljene polprevodnike in keramične filtre ter nanašanje kovinskih prevlek (trde kovinske prevleke) samo v zaprtih sistemih. Izjeme za te uporabe bi morale biti v naslednjih letih še naprej na voljo. Sprejemljivi nameni za uporabo PFOS pri fotografskem slikanju in v hidravličnih tekočinah v letalstvu, ki jih je EU registrirala na podlagi Konvencije, niso več potrebni, saj industrija uporablja alternative. Sprejemljive namene za uporabo PFOS v vabah za insekte za nadzor krojaških mravelj iz rodov Atta spp. in Acromyrex spp., peni za gašenje požarov ter nekaterih medicinskih pripomočkih (kot so pridobivanje prevlek iz kopolimera etilena in tetrafluoroetilena (ETFE) ter radioopačnega ETFE, in vitro diagnostični medicinski pripomočki in barvni filtri CCD), ki jih EU ni registrirala na podlagi Konvencije, bi bilo treba črtati, saj obstajajo učinkovite alternative. Postopek za dodajanje novih obstojnih organskih onesnaževal in spreminjanje prilog h Konvenciji

V skladu s členom 8 Konvencije lahko katera koli pogodbenica Sekretariatu predloži predlog za uvrstitev kemikalije v priloge A, B in/ali C. Odbor POPRC predlog prouči. Če se na podlagi pregleda ugotovi, da ima lahko kemikalija zaradi svojega prenosa v okolju na velike razdalje pomembne škodljive učinke na zdravje ljudi in/ali okolje, tako da so potrebni globalni ukrepi, gre predlog v nadaljnjo obravnavo, pri čemer se pripravi ocena obvladovanja tveganj, ki vključuje analizo možnih nadzornih ukrepov in razpoložljivosti alternativ. Odbor POPRC na podlagi tega priporoči, ali naj Konferenca pogodbenic obravnava uvrstitev kemikalije v priloge A, B in/ali C. Končno odločitev sprejme Konferenca pogodbenic. Spremembe prilog A, B in/ali C začnejo za Unijo veljati eno leto po datumu, ko depozitar pogodbenice seznani, da je Konferenca pogodbenic sprejela spremembe. Priporočila odbora POPRC in zakonodaja Unije Če bo Konferenca pogodbenic aprila/maja 2017 upoštevala priporočilo odbora POPRC, bodo proizvodnja, dajanje v promet, uvoz/izvoz in uporaba c-decaBDE in SCCP, razen c-decaBDE za proizvodnjo in uporabo v nadomestnih delih za motorna vozila in mogoče za zrakoplove, mednarodno prepovedani. Od Konference pogodbenic se lahko zahteva, da prouči potrebo po drugih posebnih izjemah, saj lahko pogodbenice na Konferenci pogodbenic predložijo zahtevke. Uvrstitev decaBDE v Prilogo A h Konvenciji s področjem uporabe, kot ga je predlagal odbor POPRC, bo zahtevala spremembo Priloge I k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih ter lahko vpliva na veljavno zakonodajo Unije. Ne pričakuje se, da bo uvrstitev SCCP v Prilogo A in HCBD v Prilogo C h Konvenciji s področjem uporabe, kot ga je predlagal odbor POPRC, zahtevala spremembe obstoječih vnosov v prilogah k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih, vendar bo zahtevala prenos teh kemikalij v ustrezno prilogo k uredbi o obstojnih organskih onesnaževalih. V skladu s členom 14(1) Uredbe so v primeru dodajanja snovi Konvenciji spremembe prilog k navedeni uredbi mogoče v skladu s postopki v odboru, določenimi v členu 5a Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju členov 10 in 11 Uredbe (EU) št. 182/2011. Stališče Evropske unije Glede na navedeno bi morala Unija na osmi Konferenci pogodbenic Stockholmske konvencije podpreti uvrstitev: decaBDE v Prilogo A s posebnimi izjemami za nadomestne dele za avtomobilsko ter letalsko in vesoljsko industrijo ter posebnimi izjemami za zrakoplove in nadomestne dele za kmetijska in gozdarska vozila ter nekatere stroje v skladu z zakonodajo Unije. V skladu s priporočili odbora POPRC se uvrstitev brez „posebnih izjem“ za zrakoplove in nadomestne dele za kmetijska in gozdarska vozila ter nekatere stroje lahko podpre, če zadevne zainteresirane strani, vključene v postopek na podlagi uredbe REACH, pred osmim zasedanjem Konference pogodbenic ne morejo dokazati, da so te izjeme še vedno potrebne; SCCP v Prilogo A s pogoji uporabe in izjemami v skladu z zakonodajo Unije; HCBD v Prilogo C, kot je že bila podprta na sedmem zasedanju Konference pogodbenic, v skladu z zakonodajo Unije. Poleg tega bi morala Unija podpreti črtanje sprejemljivih namenov za PFOS in njene derivate, ki jih pogodbenice ne potrebujejo več, razen za svetlobno obstojne in antirefleksne premaze za polprevodnike, sredstvo za jedkanje za sestavljene polprevodnike in keramične filtre ter nanašanje kovinskih prevlek (trde kovinske prevleke) samo v zaprtih sistemih. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep Sveta je člen 218(9) PDEU, ki je ustrezna podlaga za akt o opredelitvi stališča Evropske unije v „organu, ustanovljenem z mednarodnim sporazumom“ (kot je Konferenca pogodbenic Stockholmske konvencije), kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom. Materialnopravna podlaga je člen 192(1) TFEU, glede na to, da ukrepi, dogovorjeni v okviru Stockholmske konvencije, sledijo predvsem okoljskemu cilju (tj. odpravi obstojnih organskih onesnaževal). 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Ker so SCCP že navedeni v Uredbi (ES) št. 850/2004 o obstojnih organskih onesnaževalih, velja, da nadaljnja posvetovanja znotraj Unije niso potrebna. Ker je HCBD že naveden v Prilogi A k Stockholmski konvenciji in v Uredbi (ES) št. 850/2004 o obstojnih organskih onesnaževalih, velja, da nadaljnja posvetovanja znotraj Unije niso potrebna.

Ker sta dajanje v promet in uporaba c-decaBDE v Uniji omejena v skladu z vnosom 67 v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 (REACH) in obstajajo razhajanja s priporočili odbora POPRC, je potrebno nadaljnje posvetovanje za pridobitev informacij, da bi se pojasnilo, ali odstopanja, ki so bila nedavno odobrena na podlagi uredbe REACH za zrakoplove in nadomestne dele za kmetijska in gozdarska vozila ter nekatere stroje, niso več potrebna. Komisija je v zadnjih letih skupaj z državami članicami in v posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi redno analizirala nadaljnjo potrebo po sprejemljivih namenih za PFOS s strani Unije, med drugim s študijami za analizo nadaljnje potrebe po sprejemljivih namenih s strani Unije in razpravami na srečanjih pristojnih organov, ki se jih udeležujejo zainteresirane strani. Države članice in zainteresirane strani so se strinjale glede analize, vključno glede sklepov, ki so se odražali tudi v stališču Unije na prejšnjih zasedanjih Konference pogodbenic. Vse snovi so bile med oceno odbora POPRC obravnavane na odprtih posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi po vsem svetu, udeležba zainteresiranih strani pa je bila dovoljena tudi na posvetovanjih odbora POPRC. •Ocena učinka Odbor POPRC pred pripravo priporočil za kemikalijo v skladu s členom 8(9) Stockholmske konvencije za vsako kemikalijo pripravi opis tveganja in oceno obvladovanja tveganj. Obstojna organska onesnaževala predstavljajo tveganje za zdravje ljudi in okolje in zaradi možnosti prenosa po zraku na dolge razdalje so potrebni globalni ukrepi za zmanjšanje ali odpravo kakršnih koli izpustov obstojnih organskih onesnaževal. Ob upoštevanju tega cilja in zahtev iz člena 8(7)(a) Stockholmske konvencije odbor POPRC opravi oceno obvladovanja tveganj glede možnih nadzornih ukrepov za kemikalije, ki se obravnavajo za vključitev v Konvencijo, v kateri so zajete vse možnosti za navedeno kemikalijo, vključno z obvladovanjem in odpravo. Za pripravo te ocene so tako pogodbenice kot tudi opazovalke pri Konvenciji pozvane, da odboru POPRC zagotovijo ustrezne informacije o družbeno-gospodarskih vidikih, povezanih z možnimi nadzornimi ukrepi za navedeno kemikalijo. V skladu s Prilogo F k Stockholmski konvenciji bi morale te informacije ustrezno upoštevati različne zmožnosti pogodbenic in njihove razmere ter naslednji okvirni seznam točk: (a) zmogljivost in učinkovitost možnih ukrepov za nadzor pri doseganju ciljev zmanjšanja tveganja; (b) alternative (proizvodi in procesi); (c) pozitivni in/ali negativni vplivi izvajanja možnih nadzornih ukrepov na družbo; (d) posledice nastajanja in odstranjevanja odpadkov (zlasti starih zalog pesticidov in čiščenja onesnaženih lokacij); (e) dostop do informacij in izobraževanje javnosti; (f) status zmogljivosti za nadzor in monitoring; ter (g) kakršne koli druge dejavnosti nadzora na državni ali regionalni ravni, vključno z informacijami o alternativah in drugimi pomembnimi informacijami o obvladovanju tveganj. Na podlagi opisov tveganja in ocen obvladovanja tveganj, ki so bili pripravljeni za tri kemikalije, za katere se predlaga uvrstitev v priloge k Stockholmski konvenciji na osmem zasedanju Konference pogodbenic, je odbor POPRC na svojem 12. zasedanju predlagal (zgoraj pojasnjene) ukrepe, ki jih je treba sprejeti za vsako kemikalijo, da bi se dosegli cilji Konvencije, pri čemer je treba upoštevati družbeno-gospodarske učinke teh ukrepov. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Kot pogodbenica mora Unija zagotoviti letni prispevek v skrbniški sklad Stockholmske konvencije. Ta prispevek se bo spreminjal glede na izide razprav na osmem zasedanju Konference pogodbenic o proračunu za obdobje 2018–2019. Letni prispevek Unije za leto 2016 je znašal 113 000 EUR in je bil pokrit z razpoložljivimi finančnimi sredstvi. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Stockholmska konvencija od pogodbenic zahteva, da pripravijo načrt za izvedbo ter ga redno revidirajo s proučevanjem novo uvrščenih kemikalij. Poleg tega Konvencija vsebuje zahteve glede spremljanja, ocene učinkovitosti in poročanja. Vsi ti elementi so vključeni v Uredbo (ES) št. 850/2004, s katero se Konvencija izvaja.

2017/0058 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije na osmem zasedanju Konference pogodbenic Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih, glede predloga za spremembe prilog A in C SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Svet je 14. oktobra 2004 v imenu Evropske skupnosti s Sklepom 2006/507/ES potrdil Stockholmsko konvencijo o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija). (2)Unija obveznosti iz Konvencije v zakonodaji Unije izvaja z Uredbo (ES) št. 850/2004 Evropskega parlamenta in Sveta. (3)Unija močno poudarja potrebo po postopni širitvi prilog A, B in/ali C h Konvenciji z novimi snovmi, ki izpolnjujejo merila za obstojna organska onesnaževala, pri čemer se upošteva previdnostno načelo, da se izpolnita cilj Konvencije in zaveza vlad, ki so jo sprejele leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, da bi do leta 2020 čim bolj zmanjšale škodljive učinke kemikalij. (4)V skladu s členom 22 Konvencije lahko Konferenca pogodbenic sprejema sklepe o spremembah prilog A, B in/ali C h Konvenciji. Navedeni sklepi začnejo veljati eno leto po datumu, ko depozitar seznani pogodbenice s sprejetjem sprememb, razen za pogodbenice Konvencije (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice), ki so spremembe zavrnile. (5)Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal (v nadaljnjem besedilu: odbor POPRC), ki je bil ustanovljen na podlagi Konvencije, je zaključil obravnavo komercialnega dekabromodifeniletra (c-decaBDE) potem, ko je leta 2013 od Norveške prejel predlog o tej snovi. Ugotovil je, da c-decaBDE izpolnjuje merila Konvencije za uvrstitev v Prilogo A. Pričakuje se, da bo Konferenca pogodbenic Konvencije na osmem zasedanju odločala o vključitvi c-decaBDE v Prilogo A h Konvenciji. (6)Proizvodnja, dajanje v promet ali uporaba dekabromodifeniletra kot snovi ali kot sestavine drugih snovi, v zmeseh ali izdelkih je omejena na podlagi Uredbe Komisije (EU) 2017/227, ki v Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (REACH) dodaja vnos 67. V skladu z vnosom 67 se proizvodnja, dajanje v promet ali uporaba dekabromodifeniletra le za omejen čas dovoli za nove zrakoplove in nadomestne dele za zrakoplove, motorna vozila, kmetijska in gozdarska vozila ter nekatere stroje. (7)Odbor POPRC je potem, ko je leta 2006 od Unije prejel predlog za obravnavo kloriranih parafinov s kratkimi verigami (SCCP), ugotovil, da SCCP izpolnjujejo merila Konvencije za uvrstitev v Prilogo A. Pričakuje se, da bo Konferenca pogodbenic na osmem zasedanju odločala o vključitvi SCCP v Prilogo A h Konvenciji. (8)Proizvodnja, dajanje v promet in uporaba SCCP so z nekaterimi izjemami za proizvode, ki so že v uporabi, v Uniji prepovedani v skladu z Uredbo (ES) št. 850/2004, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2015/2030. V navedeni uredbi so določene tudi mejne vrednosti za prisotnost SCCP v drugih zmeseh kloriranih parafinov, ki izhajajo iz proizvodnega postopka. Ker se lahko SCCP v okolju prenašajo na velike razdalje, bi bila postopna odprava uporabe te snovi na globalni ravni za državljane Unije koristnejša od prepovedi na ravni Unije na podlagi Uredbe (ES) št. 850/2004. (9)Odbor POPRC je potem, ko je leta 2011 od Unije prejel predlog za obravnavo heksaklorobutadiena (HCBD), ugotovil, da HCBD izpolnjuje merila Konvencije za uvrstitev v prilogi A in C. Konferenca pogodbenic se je na sedmem zasedanju odločila vključiti HCBD v Prilogo A. Vendar je Konferenca pogodbenic sprejela sklep SC-7/11, s katerim je od odbora POPRC zahtevala, naj na podlagi novo razpoložljivih informacij dodatno oceni HCBD glede njegove uvrstitve v Prilogo C ter pripravi poročilo Konferenci pogodbenic glede uvrstitve HCBD v Prilogo A, ki naj bi se nadalje obravnavalo na osmem zasedanju. (10)Proizvodnja, dajanje v promet in uporaba HCBD so v Uniji prepovedani v skladu z Uredbo (ES) št. 850/2004, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 519/2012, vendar lahko nenamerno nastaja pri nekaterih industrijskih dejavnostih. Te dejavnosti so zajete v Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter zahtevajo uporabo nekaterih ukrepov za ravnanje z emisijami. Ker se lahko HCBD v okolju prenaša na velike razdalje, bi bili ukrepi v zvezi z nenamernimi izpusti te snovi na globalni ravni za državljane Unije koristnejši od ukrepov na ravni Unije na podlagi Uredbe (ES) št. 850/2004. (11)Perfluorooktan sulfonska kislina (PFOS) in njeni derivati so vključeni v Prilogo B h Konvenciji z več sprejemljivimi nameni. Od Konference pogodbenic se bo zahtevalo, da pregleda nadaljnjo potrebo po teh sprejemljivih namenih. Z Uredbo (ES) št. 850/2004 so prepovedani proizvodnja, dajanje v promet in uporaba PFOS, vendar so izvzete nekatere uporabe, ki so v Uniji še vedno potrebne. Posledično bi morala Unija podpreti črtanje „sprejemljivih namenov“ za PFOS in njene derivate, ki jih pogodbenice ne potrebujejo več, razen za svetlobno obstojne in antirefleksne premaze za polprevodnike, sredstvo za jedkanje za sestavljene polprevodnike in keramične filtre ter nanašanje kovinskih prevlek (trde kovinske prevleke) samo v zaprtih sistemih – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: