Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 172/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Freisa d’Asti“

PDO-IT-A1180-AM03

Datum obvestila: 21. december 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sorte vinske trte

Opis

Namesto pridelave vina samo iz sorte freisa je bila dodana možnost uporabe 10 % drugih nearomatičnih sort, primernih za gojenje v deželi Piemont.

Razlog: sorta freisa, ki je izbrana sorta na tem območju, se uporablja predvsem za proizvodnjo vin z ZOP „Freisa d’Asti“, ki se ne mešajo z nobeno drugo sorto; vendar bi radi omogočili uporabo majhnih količin drugih sort, ki so reprezentativne in se tradicionalno gojijo na tem območju (brez aromatičnih sort), pri čemer bi se osredotočili zlasti na avtohtone sorte, ki so že primerne za gojenje v deželi Piemont.

Ta sprememba vpliva na člen 2 specifikacije proizvoda (sorte vinske trte).

2. Vinogradniške prakse

Podrobnejše specifikacije so bile dodane za naslednje točke:

1. določeni so bili narava tal, njihov položaj in izpostavljenost soncu;

2. določena je bila gostota zasaditve, ki ni bila zajeta v prejšnji različici;

3. dovoljeno je nujno namakanje.

Razlog:

1. Besedilo je bilo izboljšano glede na prejšnjo različico specifikacije proizvoda.

2. Dodana je bila najmanjša gostota zasaditve na novo zasajenih ali ponovno zasajenih vinogradov, izračunana na 3 500 vinskih trt na hektar, da bi se vinogradi bolje prilagodili sedanjim vinogradniškim pravilom v deželi, zlasti glede sadilne razdalje.

3. Dodana je bila možnost uporabe izrednega namakanja, kadar je v posebej toplih in suhih letih (ki so zaradi sedanjih podnebnih sprememb postala še bolj ekstremna) ter zlasti v vinogradih, zasajenih na peščenih tleh, ta praksa potrebna za zaščito vinske trte in ustreznih letin. Ta sprememba vpliva na člen 4 specifikacije proizvoda (Vinogradniške prakse).

3. Vinogradniške prakse

Opis

1. Popravek: podatki o donosih in najmanjšem volumenskem deležu naravnega alkohola so preurejeni in predstavljeni v preglednici.

2. Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v vinu „Freisa d’Asti“ in biser vinu „Freisa d’Asti“ je bil povečan z 10,50 na 11 vol. %, v vinu „Freisa d’Asti superiore“ pa z 11,50 na 12,00 vol. %.

Razlog

1. Podatki o donosih in deležu alkohola so predstavljeni v preglednici, tako da jih je lažje razumeti in poiskati.

2. Namen proizvajalcev je izboljšati kakovost vin „Freisa d’Asti“ in upoštevati rezultate, dosežene pri zadnjih letinah, zato se je bil najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju povečan za 0,5 vol. %.

Ta sprememba vpliva na člen 4 specifikacije proizvoda.

4. Enološki postopki

1. Naslednji stavek:

„Največji donos vina iz grozdja ne sme presegati 70 %.“;

je bil dopolnjen tako:

„Če ta donos presega navedeni odstotek, vendar ne presega 75 %, presežek vina ne bo upravičen do kontrolirane označbe porekla; pri donosu nad navedeno odstotkovno omejitvijo celotna letina ne bo upravičena do kontrolirane označbe porekla.“

Opis: dodane so bile določbe, da bi se zajela presežna proizvodnja, ki ni bila vključena v prejšnjo različico.

Razlog: namen te spremembe je izboljšati točnost določb specifikacije proizvoda o donosu.

2. Naslednji stavek:

„Če je vino ‚Freisa d’Asti‘ starano do 1. novembra v letu, ki sledi letu trgatve, lahko ima na etiketi dodan izraz ‚superiore‘.“;

je bil preoblikovan tako:

„Vino ‚Freisa d’Asti‘‚superiore‘ se mora starati v lesenih sodih do 1. novembra v letu, ki sledi letu trgatve, in najmanj šest mesecev.“

Opis: določeno je bilo obdobje staranja vina, uporaba lesenih sodov pa je določena kot obvezna za kategorijo „superiore“.

Razlog: poskusi, opravljeni v vinski kleti, za vinifikacijo vina „Freisa d’Asti superiore“ so pokazali, se mora ta vrsta vina starati v lesenih sodih najmanj šest mesecev; to bistveno izboljša kakovost vina zaradi stopnje zrelosti taninov, ki so že naravno prisotni v grozdju sorte freisa, kar daje vinu mehkobo in eleganco.

3. Stavek:

„Kontrolirana označba porekla ‚Freisa d’Asti‘ se lahko uporablja za opis ‚naravnega penečega vina‘ in ‚naravnega biser vina‘, proizvedenega s sekundarnim vrenjem ostanka naravnega sladkorja v polsladkem ali sladkem vinu, konzerviranem z enološkimi postopki večkratne filtracije in/ali hlajenja.“;

je bil spremenjen tako:

„Peneča in biser vina iz te specifikacije proizvoda je treba proizvajati po metodi avtoklava ali vrenja v steklenici.“

Opis: določena je bila metoda proizvodnje penečega vina „Freisa d’Asti“ in sekundarnega vrenja biser vina „Freisa d’Asti“.

Razlog: za kategoriji biser vino in peneče vino je bila zaradi jasnosti določena metoda vrenja; to lahko poteka v avtoklavih z uporabo metode martinotti ali charmat ali v steklenici s klasično ali šampanjsko metodo.

Ta sprememba pri obveznem staranju vrste vina „superiore“ v lesenih sodih najmanj šest mesecev vpliva na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 5 (Enološki postopki) enotnega dokumenta.

5. Značilnosti ob porabi

1. Opis: za vrsto vina „Freisa d’Asti“ so bili opisniki za vina spremenjeni tako, da se je razpon razširil „od suhega do polsladkega“, besedilo „izvrstno ozadje malin“ pa je bilo nadomeščeno z besedilom „žameten, skladen, od živahnega do taninskega“. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola je bil povečan z 11 vol. % na 11,50 vol. %, določena pa sta bila tudi delež alkohola v vinu in sorta vinske trte. Najnižja vsebnost skupnih kislin je bila znižana na 4,5 g/l, najmanjši ekstrakt brez sladkorja pa je bil povečan na 21 g/l. Razlog: pri prej uporabljeni terminologiji je bilo odločeno, da se črtajo opisi, ki jih v vinu morda ni vedno mogoče prepoznati. Obseg proizvodnje je bil razširjen na podlagi vsebnosti ostanka sladkorja in dodana je bila živahna različica. Vina „Freisa d’Asti“ so raznolika in izjemno vsestranska, kar se kaže v različnih izvedbah po navdihu proizvajalcev. Za izboljšanje kakovosti vin je bilo odločeno, da se delež alkohola poveča za pol odstotne točke, ekstrakt brez sladkorja pa za dve. Najnižja vsebnost skupnih kislin je bila znižana: različne poskuse, ki so jih proizvajalci izvajali v preteklih letih in katerih namen je bil proizvesti mehkejše vino, so potrošniki dobro sprejeli in podprli.

2. Vrsta vina: „Freisa d’Asti superiore“ Opis: za vrsto vina „Freisa d’Asti superiore“ je bil opisu okusa dodan izraz „suho“. Razlog: s poskusi, ki so jih izvedla podjetja ter so jih potrošniki sprejeli in tržno podprli, se je vino „Freisa d’Asti superiore“ jasno opredelilo kot strukturirano vino brez ostanka sladkorja, ki z donegovanjem v lesenih sodih doseže svoj polni značaj. Opis: najmanjši volumenski delež skupnega alkohola je bil povečan z 11,50 vol. % na 12,50 vol. %; skupna najnižja vsebnost skupnih kislin je bila znižana na 4,5 g/l, najmanjši ekstrakt brez sladkorja je bil povečan na 23 g/l. Razlog: ta vrsta vina se najmočneje izrazi, ko se povečata delež alkohola in ekstrakt brez sladkorja. Spreminjajoče se podnebne razmere vplivajo na fenološke stopnje in potek zorenja grozdja, kar povzroča zgodnje dozorevanje, ki ga pogosto spremlja znižanje vsebnosti kislin v moštu; z znižanjem vsebnosti vinske kisline za 1 g/l dobimo vina, ki so bolj mehka in imajo večji tržni uspeh.

3. Vrsta vina: peneče vino „Freisa d’Asti“ Opis: pri penečem vinu „Freisa d’Asti“ so bili opisniki barve spremenjeni iz granatno rdeče ali svetle češnjevo rdeče v rubinasto rdečo, ki lahko prehaja v različno intenzivno granatno, ali rožnato barvo. Razlog: zaradi novih tehnik proizvodnje penečih vin in rezultatov poskusov, ki so jih opravila kmetijska gospodarstva, so vina živahnejše barve, ki prehaja v rubinasto rdečo ali rožnato barvo.

4. Opis: opisniki okusa so bili razširjeni z dodanimi izrazi „izredno suho“, „zelo suho“, „suho“, „polsuho“, „polsladko“ in „sladko“. Razlog: po letih izvajanja poskusov so se proizvajalci odločili za raznoliko paleto penečih vin, ki je prilagojena zahtevam trga.

5. Opis: najmanjši volumenski delež skupnega alkohola v penečem vinu „Freisa d’Asti“ z izrazom „vigna“ je 12 %. Razlog: besedilo na vinih z izrazom „vigna“ je bilo posodobljeno.

6. Vrsta vina: biser vino „Freisa d’Asti“ Opis: paleta biser vina „Freisa d’Asti“ je bila razširjena s ponovno uvedbo vrste vina „suho“. Razlog: prejšnje različice specifikacije proizvoda so že vključevale kategorijo suho, ki so jo proizvajalci označbe vedno proizvajali, vendar je bila v prejšnji različici pomotoma izpuščena. Opis: najmanjši volumenski delež skupnega alkohola je bil povečan na 11,5 vol. % in na 12 vol. % za vina z izrazom „vigna“; skupna najnižja vsebnost skupnih kislin je bila znižana na 4,5 g/l, najmanjši ekstrakt brez sladkorja pa je bil povečan na 21 g/l. Razlog: tako kot pri drugih vrstah vina, zajetih v specifikaciji proizvoda, je bilo po letih poskusov odločeno, da se poveča delež alkohola, med drugim za vina z izrazom „vigna“, da bi se znižala najnižja vsebnost skupnih kislin in povečal ekstrakt brez sladkorja. Spremembe se nanašajo na člen 6 (Značilnosti ob porabi) specifikacije proizvoda in oddelek 4 (Opis vin) enotnega dokumenta.

6. Določbe o označevanju

Opis: dodana je bila možnost vključitve navedbe največje geografske enote na etiketo.

Razlog: po veljavni zakonodaji se lahko zdaj navede večja geografska enota Piemont, ki se nanaša na ime dežele, v kateri je razmejeno geografsko območje ZOP „Freisa d’Asti“.

Ta sprememba vpliva na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 9 (Dodatni pogoji – dodatne določbe o označevanju) enotnega dokumenta.

7. Pakiranje

Opis: dodan je bil člen 8 (Pakiranje), v katerem so podrobno opisane različne vrste posod in dovoljene prostornine: „Za pakiranje vina iz člena 1 so dovoljene vse posode, ki so v skladu z veljavno zakonodajo po vrsti materialov, namenjenih za stik z živili, razen polietilen tereftalata (PET), in ki imajo prostornino najmanj 18,7 cl, razen posod prostornine 200 cl.“

Razlog: ta člen ni bil vključen v prejšnjo različico specifikacije proizvoda; zato se je štelo, da je treba v specifikacijo proizvoda dodati zahteve glede pakiranja.

2. Dovoljena zapirala, ki niso bila določena v prejšnji različici specifikacije proizvoda, so v skladu z veljavno zakonodajo. Opis: navedena so dovoljena in nedovoljena zapirala. Razlog: dodana je bila ta določba, ki v prejšnji različici specifikacije proizvoda ni bila vključena. Tako so dovoljena zapirala, ki so v skladu z veljavno zakonodajo, razen kronskih zamaškov in plastičnih zamaškov za peneče vrste vina. Ta sprememba vpliva na člen 8 specifikacije proizvoda (Pakiranje).

8. Tehnični spremembi

— Z vključitvijo člena 8 v specifikacijo proizvoda o določbah glede pakiranja je bil člen o povezavi z okoljem preštevilčen v člen 9, člen o nadzornem organu pa je bil preštevilčen v člen 10.

— „Kontaktni podatki“ so bili posodobljeni. Sprememba se nanaša na člen 10 specifikacije proizvoda (Podatki o nadzornem organu) in oddelek (Splošne informacije – točka 2 – kontaktni podatki vložnika, zainteresirane strani, pristojni kontrolni organi in nadzorni organ) enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Freisa d’Asti

2. Vrsta geografske označbe:

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vin

1. „Freisa d’Asti“ in „Freisa d’Asti superiore“

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno; vonj: saden, značilen; okus: od suhega do polsladkega, suh za vina z izrazom „superiore“ in „vigna“, skladen, včasih živahen, rahlo taničen; najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %, 12,00 vol. % za vina z izrazom „vigna“, najmanjši ekstrakt brez sladkorja 21 g/l; za vina z izrazom „superiore“ 12,50 vol. %, najmanjši ekstrakt brez sladkorja 23 g/l.

Vsi parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Biser vino „Freisa d’Asti“

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki prehaja v granatno; vonj: saden, značilen; pena: živahna, neobstojna; vonj: saden z nežnim vonjem malin in vrtnic; okus: od suhega do polsladkega, svež, z izvrstnim ozadjem malin. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %, 12,50 vol. % za vina z izrazom „vigna“.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Peneče vino „Freisa d’Asti“

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v različno intenzivno granatno, ali rožnata barva; pena: fina, obstojna; vonj: prepoznaven in nežen vonj maline in vrtnice; okus: od suhega do sladkega, svež, z izvrstnim ozadjem malin. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. % in 12,00 vol. % za vina z izrazom „vigna“.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Posebni enološki postopek

Vrsta vina „Freisa d’Asti superiore“ (kategorija 1 – vino) se stara do 1. novembra v letu, ki sledi letu trgatve, med drugim šest mesecev v lesenih posodah.

5.2. Največji donosi:

1. „Freisa d’Asti“, vključno s „superiore“, ter biser vino in peneče vino „Freisa d’Asti“ 8 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje je v deželi Piemont na gričevnatem ozemlju pokrajine Asti, razen občin Cellarengo d’Asti in Villanova d’Asti.

7. Glavne sorte vinske trte

Freisa N

8. Opis povezave

ZOP „Freisa d’Asti“

Zdi se, da je bilo izhodišče za širjenje sorte vinske trte freisa območje severozahodno od Monferrata, na mejah med piemontsko terciarno kotlino, torinskim morenskim hribom ter, upravno, med pokrajinama Asti in Torino. To potrjujejo primeri imena freisa v registrih občine Chieri iz 16. stoletja. Sorta vinske trte freisa je bila razširjena po vsej pokrajini Asti in je druga najbolj priljubljena sorta vinske trte takoj za barbero, ki se goji v številnih občinah levo od reke Tanaro.

Sorta se je pogosto sadila zaradi posebnih enoloških lastnosti in odličnega potenciala kot sorte vinske trte, ki lahko popravi druga vina, saj ima sveže sadne arome in precejšnje tanine. Iz te sorte se najpogosteje prideluje vino, ki se ne meša z nobenimi drugimi sortami vinske trte, pri čemer so bodisi živahne različice, biser vino in peneče vino, bodisi mirne, od suhe do polsladke, vse tradicionalne.

(B) Informacije o kakovosti ali lastnostih proizvoda, ki so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja.

Ker je precej odporna proti brezcvetnicam, ne pa proti suši, se v pokrajini Asti običajno goji na pobočjih srednje visokih gričev, ki niso preveč izpostavljeni soncu.

(C) Opis vzročne zveze med vidiki iz točke (A) in vidiki iz točke (B).

Starodavna sorta vinske trte iz Piemonta, ki je razširjena po občini Monferrato Astigiano, je najbolj priljubljena na severu pokrajine Asti. Vino „Freisa d’Asti“ se lahko proizvaja v več različicah in v tradicionalnih kmetijskih krogih, proizvaja pa se tudi kot sladko vino.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Uporaba večjih geografskih enot

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Uporaba največje geografske enote Piemont je dovoljena pri označevanju in predstavitvi vin iz člena 1 specifikacije proizvoda v skladu s členom 29(6) zakona št. 238/2016.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17671

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.