SL Uradni list Evropske unije C 383/34

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o vplivu čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe na MSP

(mnenje na lastno pobudo)

(2015/C 383/06)

Poročevalka: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS Soporočevalec: Panagiotis GKOFAS

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 11. decembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Vpliv čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe na MSP.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela dne 11. junija 2015.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 509. plenarnem zasedanju 1. in 2. julija 2015 (seja z dne 2. julija) s 187 glasovi za, 2 glasovoma proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO meni, da je zaradi pomena MSP v evropskem gospodarstvu pomembno imeti na voljo natančno oceno učinka verjetnih posledic začetka veljavnosti čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe za evropska MSP – po posameznih sektorjih in državah članicah ter glede na sedanje stanje pogajanj, zlasti z vidikov vpliva na zaposlovanje in etike.

1.2 GD za trgovino je izvedel študijo o izzivih in priložnostih za izvozna MSP na splošno (1) in pred kratkim, aprila 2015, študijo, ki posebej obravnava MSP in čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe (TTIP) (2); ti študiji sta sicer koristni, vendar pa ne obravnavata vseh vidikov. V njih so ustrezno predstavljene določene težave, povezane z internacionalizacijo MSP ter trgovinskimi in regulativnimi ovirami, s katerimi se ta srečujejo, vendar pa ne vsebujeta utemeljene ter po sektorjih in državah članicah razčlenjene natančne ocene morebitnega vpliva TTIP na izvozna podjetja in podjetja, ki niso izvozno usmerjena, vključena v različne vrednostne verige.

1.3 EESO zato poziva Evropsko komisijo, naj pripravi novo oceno učinka na MSP oziroma zelo majhna in mikro podjetja ter svobodne poklice, ne glede na to, ali so izvozno usmerjena ali ne, da izmeri potencialni učinek vzpostavitve povezanega čezatlantskega trga na njihovih področjih dejavnosti (kmetijstvo, kmetijsko-živilski sektor, turizem, obrt, hotelirstvo, gostinstvo, industrija, storitve itd.). Zmožnost predvidevanja, kakšen bo vpliv odprtja bolj povezanega čezatlantskega trga na ta podjetja, je bistvenega pomena. Ali bo TTIP povzročil spreminjanje njihovega gospodarskega modela, njihovih proizvodnih metod, regulativnega okvira, načina opravljanja storitev ali njihovih strategij naložb in zaposlovanja v novem konkurenčnem prostoru?

1.4 EESO želi priložnost, ki jo ponujajo pogajanja z Združenimi državami Amerike, izkoristiti za spremljanje politik v podporo MSP na obeh straneh Atlantika s pristopom, ki temelji na dokazih (npr. primerjalno ocenjevanje javnih naročil in MSP, dostop do financiranja in do pogojev kapitalskega trga, obvladovanje nesreč, zahteve/informacije o dostopu do trgov ter standardi za mala podjetja (Small Business Standards)). Ta primerjava bo zagotovo pripomogla k določitvi ustreznih novih ukrepov za zagotavljanje podpore MSP, da se okrepi praktično izvajanje pobude za mala in srednja podjetja za Evropo („Small Business Act“ za Evropo – SBA). Odbor trenutno pripravlja mnenje na to temo (INT/755) na podlagi prejšnjih mnenj na isto temo. Po njegovem mnenju je sedaj pravi trenutek, da se evropske institucije odzovejo na poziv evropskih in nacionalnih organizacij MSP k pravno zavezujoči pobudi „Small Business Act“ ter večji usklajenosti industrijskih in trgovinskih politik. Poleg tega je treba mrežo „predstavnikov MSP“ preoblikovati v resnični, učinkovitejši organ za usklajevanje, spremljanje in izvajanje politike za MSP na notranjem trgu, pri tem pa se zavzemati za nove potrebe MSP ter ustrezne rešitve zanje.

1.4.1 Kategorija MSP je v Evropski uniji zelo heterogena, v njej je velik delež zelo majhnih podjetij z manj kot devetimi zaposlenimi. Poleg tega se porazdelitev MSP po velikosti močno razlikuje tudi med državami članicami. Enako velja za regulirane in neregulirane svobodne poklice. Glede na veliko število mikro podjetij na področju trgovine, industrije in obrti, EESO priporoča, da Evropska komisija ob usklajevanju z oblastmi držav članic EU (tudi z javnimi ali zasebnimi raziskovalni inštituti ter univerzami), ki jih to v največji meri zadeva, organizira kampanje ozaveščanja in obveščanja ter izobraževalne seminarje, ki bodo čim bliže lokalni ravni, da se zagotovi boljše razumevanje različnih poglavij o TTIP in vpletenih sektorjev ter s tem povezanih priložnosti in elementov, ki jih je treba spremljati.

1.4.2 Regulirani in neregulirani svobodni poklici v EU tvorijo sistem občutljivih storitev, pospremljenih s posebnimi pristojnostmi, ki se izvajajo v interesu strank in skupnosti.

1.5 EESO izraža zadovoljstvo, da je v teh pogajanjih eno poglavje posvečeno MSP, vendar želi izboljšati vsebino tega poglavja, zato je v posebnih ugotovitvah podal svoje predloge. Trenutno besedilo, ki ga je predlagala Evropska komisija, je treba dopolniti na več mestih, zlasti glede načinov zastopanosti malih in srednjih podjetij v prihodnjem odboru za MSP ter nalog tega odbora.

EESO poziva Komisijo, Evropski parlament in druge pristojne organe, naj v sedanja in prihodnja trgovinska pogajanja vključijo „poglavje o MSP“ kot stalno poglavje, v katerem bodo upoštevani interesi malih in srednjih podjetij iz EU, da bodo žela morebitne koristi v različnih regijah in na različnih trgih.

To bo skupaj z načelom „najprej pomisli na male“ v trgovinskih politikah malim in srednjim podjetjem zagotovilo, da bodo lahko in da naj bi bili upravičenci in osnovni akterji procesov globalizacije.

1.6 EESO poziva predstavnika Evropske komisije za MSP, naj zagotovi, da bodo mala in mikro podjetja ter svobodni poklici zastopani v pogajanjih, pri čemer bi morala imeti vsaj enega svojega predstavnika v svetovalni skupini (TTIP Advisory Board – svetovalni odbor TTIP), da ne bi prihajalo do vrzeli v obveščanju ter da se poskrbi za potrebno večsektorsko strokovno znanje in upoštevanje temeljnih zahtev glede preglednosti informacij in podatkov skupnega interesa. Poleg tega priporoča, naj se oblikujejo ukrepi za podporo gospodarskim, strokovnim in panožnim organizacijam MSP pri spremljanju in svetovanju MSP in mikro podjetjem v sodelovanju z zainteresiranimi znanstvenimi in raziskovalnimi telesi ter po potrebi tudi ukrepi za zagotovitev financiranja. Poziva k medsebojnemu priznavanju kvalifikacij in certificiranja na vseh ravneh javne uprave ter enakim pogojem glede konkurence pri javnih naročilih na vseh ravneh (tudi na ravni zveznih držav, regij in občin).

2. Splošne ugotovitve

2.1 Pomen MSP na obeh straneh Atlantika

Čeprav Evropejci in Američani MSP različno opredeljujejo, ta na obeh straneh Atlantika zagotavljajo večji del gospodarskih dejavnosti, dodane vrednosti in delovnih mest. Zaradi njihovega prevladujočega deleža bo z vidika dodane vrednosti in vzpostavljanja vezi glavni vpliv čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe (TTIP) na gospodarstvo odvisen od MSP in njihove zmožnosti izkoristiti priložnosti za osvajanje novih trgov in prilagajanje novim razmeram. Več študij kaže, da so MSP, ki se razvijejo na mednarodni ravni, večji nosilci inovacij, hitreje rastejo ter ustvarjajo številnejša in bolje plačana delovna mesta.

2.1.1 MSP v EU so v resnici zelo pogosto zelo majhna podjetja

V EU je malo ali srednje podjetje podjetje z manj kot 250 zaposlenimi, njegov promet pa ne presega 50 milijonov EUR. Po podatkih Evropske komisije je v EU več kot 20 milijonov MSP, ki predstavljajo 98 % vseh podjetij, 67 % aktivnega prebivalstva in 58 % bruto dodane vrednosti. Evropska MSP so med letoma 2002 in 2010 ustvarila 85 % delovnih mest v EU.

Glede na najnovejše poročilo Evropske komisije evropska MSP prispevajo 28 % celotnega neposrednega izvoza v ZDA, kar priča o morebitnih neizkoriščenih možnostih na tem področju. Od 7 90 000 evropskih podjetij, ki izvažajo v države zunaj EU, je 6 19 000 MSP, od tega 3 53 000 zelo majhnih podjetij z manj kot 9 zaposlenimi, iz česar je razvidno, da majhnost podjetij ni ovira za izvoz (3).

Nasprotno pa je delež evropskih MSP, ki trenutno izvažajo v ZDA, sorazmerno majhen: v skladu z navedenim poročilom jih je 1 50 000, od tega 65 000 z manj kot devetimi zaposlenimi. Ta delež, ki predstavlja manj kot 1 % od več kot 20 milijonov evropskih MSP, se zdi zelo majhen. Številna mala in srednja podjetja ter zelo majhna podjetja v nekaterih državah (npr. v Italiji) se med podjetji, ki trgujejo z ameriškim trgom, uvrščajo zelo visoko. Vendar podatki Eurostata ne upoštevajo posrednega, ampak le neposredni izvoz, medtem ko številna MSP in zelo majhna podjetja, ki delajo kot podizvajalci ali poslujejo s podjetji (B2B), proizvajajo vmesno blago ali storitve, ki se nato sestavijo in izvozijo v ZDA. To skromno številko je mogoče pojasniti tudi s tem, da je v evropskem gospodarstvu veliko MSP in zelo majhnih podjetij, ki so povezana z lokalnim gospodarstvom (gospodarstvom na kraju samem) in jih ne zanimajo izvoz ali naložbe v tujino. Po drugi strani pa je izvoz potencialno izvoznih podjetij in tistih, ki že izvažajo v druge tretje države, vsekakor mogoče še znatno povečati.

2.1.2 MSP v ZDA: bolj strukturirana podjetja

V ZDA so MSP podjetja z manj kot 500 zaposlenimi, v nekaterih sektorjih pa celo z manj kot 1 000 ali celo 1 500 zaposlenimi (4). Te družbe, ki so torej lahko večkrat večje od MSP v Evropski uniji, so prav tako hrbtenica ameriškega gospodarstva. V ZDA je 28 milijonov MSP, kar je 99 % vseh ameriških podjetij, zaposlujejo več kot 50 % delavcev v zasebnem sektorju in v tem istem sektorju ustvarjajo 65 % neto delovnih mest.

2.2 Pomen TTIP za MSP

2.2.1 MSP so zaradi svoje majhnosti ter visokih carin in predpisov, ki obremenjujejo čezatlantsko trgovino, pogosto v pretirano neugodnem položaju, saj za premostitev ovir za trgovino majhnega obsega in vrednosti potrebujejo več sredstev in kompetenc kot velika podjetja. Zato bodo imela koristi od ukrepov tarifne in netarifne liberalizacije, ki so predvideni v čezatlantskem sporazumu. EESO je priložnosti in vidike, ki jih je treba spremljati, v zvezi z vsemi temami, ki se obravnavajo na pogajanjih, že navedel v svojem mnenju o čezatlantskih trgovinskih odnosih in stališču EESO o okrepljenem sodelovanju in morebitnem sporazumu o prosti trgovini med EU in ZDA (5).

2.2.2 Za ene od najpomembnejših pričakovanih koristi TTIP za MSP štejejo dosežki na področju regulativnega sodelovanja, ki bo morda privedlo do uskladitve in zbližanja nekaterih predpisov ter do vzajemnega priznavanja inšpekcijskih pregledov in certificiranja. EESO pa želi ob tej priložnosti znova spomniti na trdno zavezo obeh strani, da se zaradi TTIP ne bodo znižali obstoječi tehnični standardi. Zato bi bilo lahko zelo obetavno, če bi analizirali dodano vrednost evropskega združenja Small Business Standards, ki ima podporo Evropske komisije v partnerstvu z najbolj reprezentativnimi organizacijami MSP. Regulativno sodelovanje mora biti pregledno, pri tem pa je treba spoštovati regulativno avtonomijo držav članic Evropske unije, ki morajo še naprej imeti možnost, da na področju varovanja zdravja ter varstva potrošnikov, delavcev in okolja po lastni presoji sprejemajo ustrezne ukrepe.

2.3 Razvoj MSP na mednarodni ravni

Po mnenju Svetovne trgovinske organizacije (STO) je mogoče razvoj MSP na mednarodni ravni razčleniti na štiri faze:

— neposreden izvoz v tujo državo,

— izvoz ob pomoči tujih neodvisnih podjetij,

— ustanavljanje povezanih podjetij v tujini,

— vzpostavitev infrastruktur v tujini za proizvodnjo in prodajo v ciljni državi izvoza.

MSP morajo v vseh fazah, preden začnejo izvažati blago in/ali storitve, obvezno razpolagati z dodatnimi informacijami, zmogljivostmi za upravno skladnost ter človeškimi in finančnimi viri, če je to potrebno, ter dobro poznati pravila določenega trga. Nato morajo dokazati, da so sposobna zasnovati dolgoročnejšo strategijo, da se uveljavijo v državi izvoza, nazadnje pa se v celoti integrirati ob pomoči lokalnih podjetij, ki bodo zaposlila lokalne človeške vire v skladu z lokalnimi predpisi. Seveda bi digitalno gospodarstvo lahko pripomoglo k hitrejši internacionalizaciji MSP. Hitro širjenje elektronskega poslovanja ponuja malim podjetjem večje tržne priložnosti, zlasti v sektorju potrošniškega blaga (poslovanje med podjetji in potrošniki, B2C), za svobodne poklice pa tudi pri poslovanju med podjetji (B2B).

Iz analize Evropske komisije je razvidna tudi povezava med velikostjo podjetja in obsegom izvoza. 81 % MSP je izvoznih podjetij, njihov delež izvoza pa znaša le 34 % (6), čeprav imajo na nekaterih nišnih trgih po svetu več kot 50-odstotne deleže.

2.4 Stopnja internacionalizacije MSP v ZDA in EU

Po nekaterih virih je stopnja internacionalizacije evropskih MSP višja od stopnje internacionalizacije ameriških. Razlog za to razliko je predvsem udeležba evropskih MSP na trgu znotraj Evrope, katerega razvoj še zdaleč ni končan: tovrstno poslovanje je prvi korak k njihovi internacionalizaciji, poleg tega pa jim boljše poznavanje tujih trgov pomaga iskati priložnosti zunaj EU. Velikost podjetja očitno ni ovira: v nekaterih državah članicah je 90 % izvoznih podjetij MSP, nekateri sektorji, kot so sektor mode, kmetijsko-živilski sektor, proizvodnja strojev ali pohištva, pa so še posebej usmerjeni v izvoz.

Čeprav so statistični podatki o tem precej redki in jih je včasih težko analizirati, ker se uporabljajo različne metode in podatki niso vedno primerljivi, študije Evropske komisije (7) kažejo, da je v EU v tako ali drugačno obliko internacionalizacije vključenih 42 % MSP.

Internacionalizacija podjetja je pogosto povezana z naslednjima dejavnikoma:

— izvozna intenzivnost njegovega področja dejavnosti,

— velikost notranjega trga.

Stopnja internacionalizacije evropskih MSP je najvišja v sektorjih, kot so trgovina na debelo, rudarstvo, predelovalna industrija, raziskave in prodaja motornih vozil, medtem ko je na področjih, kot so pravne storitve, gradbeništvo, načrtovanje in razvoj ter zdravstvene storitve, pri katerih je po naravi bolj pomembna bližina stranke ali pacienta, sorazmerno nizka (8).

Po podatkih ameriške študije o tej problematiki (9) MSP predstavljajo približno 30 % zabeleženega ameriškega izvoza blaga, glavna ciljna trga pa sta Kanada in Mehika, torej partnerska trga v okviru Sporazuma o severnoameriškem prosto-trgovinskem območju (NAFTA). Na tuje trge prodajajo predvsem stroje, električne naprave in kemikalije. Podatki v zvezi z izvozom storitev ameriških MSP so zelo skromni, vendar naj bi poslovne storitve po nekaterih ocenah predstavljale velik del ameriške izvozne dejavnosti.

2.5 Sedanja vloga MSP pri čezatlantski trgovini in naložbah

Za dvostransko čezatlantsko trgovino je značilen velik delež trgovanja med večnacionalnimi podjetji. Posledično večji del te posebne dvostranske trgovine predstavlja pretok blaga in storitev znotraj skupin, pa tudi izmenjava licenc in pravic intelektualne lastnine ter pretok kapitala med matičnimi in hčerinskimi družbami.

V študiji Komisije o MSP in TTIP je navedeno, da so MSP leta 2012 predstavljala 28 % evropskega izvoza. Ta odstotek je nižji od povprečnega obsega izvoza MSP na vse trge zunaj EU, ki znaša 32 %. Ta podatek je treba primerjati tudi z deležem MSP med podjetji, ki izvažajo v ZDA, ki znaša 88 % in je znatno višji od povprečnega deleža MSP, ki izvažajo v države zunaj EU, ki pa znaša 78 %. Ti podatki potrjujejo ugotovitev, da se velik del obsega izvoza ustvari s trgovanjem znotraj skupin in da bi čezatlantski sporazum lahko spodbudil izvoz in naložbe evropskih MSP. Poudariti pa je treba, da v teh podatkih ni upoštevan posredni izvoz evropskih MSP, ki kot podizvajalci ali proizvajalci polizdelkov sodelujejo pri izdelavi kompleksnih končnih proizvodov, ki se izvažajo v ZDA. Na ravni držav članic je opaziti velike razlike v številu izvoznih MSP in obsegu izvoza.

O številu ameriških MSP, ki izvažajo v EU, in obsegu tega izvoza ni natančnih podatkov. Vendar pa je delež izvoza MSP v ZDA 33 % (10), kar je zelo podobno deležu izvoza MSP v izvozu Evropske unije.

2.6 Glavne ovire, s katerimi se srečujejo MSP

MSP zaradi svoje majhnosti na splošno težje prodrejo na tuje trge ter krijejo dodatne stroške, ki nastanejo zaradi majhnega obsega trgovine, in se težje prilagajajo lokalnim predpisom. Po besedah Sergia Arzenija, direktorja Centra za podjetništvo, MSP in lokalni razvoj OECD, „so lahko stroški usklajevanja za MSP sorazmerno deset- do tridesetkrat višji kot za velika podjetja“ (11).

Na kratko lahko rečemo, da se MSP pri internacionalizaciji srečujejo s težavami, ki so povezane z njihovo majhnostjo in omejenimi sredstvi in ki jih morajo premagati, da se sploh lahko spopadejo s posebnimi težavami, povezanimi s trgovino ali naložbami. To so:

— ovire pri dostopu do financiranja izvoza,

— pomanjkanje ažurnih informacij in podatkov v zvezi z zahtevami glede izdelkov ali storitev,

— nezadostno poznavanje trga, na katerem želijo prodajati svoje izdelke ali storitve (tržne raziskave),

— težave pri iskanju potencialnih kupcev in vzpostavljanju stika z njimi,

— osebje, ki ni ustrezno usposobljeno za vodenje mednarodnega razvoja ali vzpostavljanje stikov z vlagatelji ali uvozniki,

— pomanjkanje spodbud in podpore javnih organov ter zapleteni upravni postopki javnih politik podpore,

— kulturne in jezikovne prepreke,

— neenotni predpisi ter sistemi prilagoditev in priznavanja kvalifikacij in licenc za delo.

MSP glede na te pomanjkljivosti najbolj potrebujejo prilagojene storitve spremljanja in svetovanja (individualno spremljanje ali coaching, mentorstvo ali mentoring itd.), ki jih običajno zagotavljajo njihove strokovne in panožne organizacije.

Ovire za trgovino in naložbe, s katerimi se srečujejo evropska podjetja v ZDA, je sorazmerno težko razvrstiti po pomembnosti, saj podjetja pri opisu preprek, na katere naletijo, teh pogosto ne razvrstijo v točno določene kategorije. Obstaja tudi razlika med tem, kako ovire dojemajo podjetja, ki niso izvozno usmerjena, in dejanskimi ovirami, s katerimi se srečujejo izvozna podjetja. Vendar pa je na podlagi različnih študij in opravljenih raziskav (12) mogoče navesti naslednje glavne ovire:

— velike razlike glede obsega pristojnosti in možnosti zavarovanja po tržni ceni,

— izvozni stroški (brez carine), povezani s prevoznimi stroški, dolgotrajnimi in zapletenimi carinskimi formalnostmi, potrebno zaposlitvijo carinskega deklaranta oziroma plačilom njegovih storitev ter sklenitvijo zavarovanja, zlasti v ZDA, za primer morebitne tožbe v zvezi z odgovornostjo,

— težave pri dostopu do izvoznih posojil,

— dajatve in carine, ki so še vedno velika ovira za nekatere panoge, kot so tobačna industrija ter proizvodnja tekstila in oblačil,

— zapletenost pravil o poreklu in strošek potrdil o poreklu,

— usklajevanje z različnimi tehničnimi ali sanitarnimi in fitosanitarnimi pravili ter certificiranja in inšpekcijski pregledi, ki se nanašajo na ta pravila,

— tehnični in zdravstveni predpisi, ki se zahtevajo samo v nekaterih ameriških državah, ali različna pravila držav,

— različne zahteve glede usposobljenosti in omejitve dejavnosti v posameznih zveznih državah in lokalnih regulatornih območjih,

— varstvo pravic intelektualne lastnine, zlasti neupoštevanje označb porekla in različni predpisi glede blagovnih znamk in patentov,

— stroški evropskih podjetij z registriranimi geografskimi označbami za zagotavljanje pravnega varstva in nadzor trga,

— omejitve v zvezi z javnimi naročili zaradi zakona o kupovanju ameriških proizvodov (Buy American Act) in njegovih stalnih sprememb, s katerimi se širi področje njegove uporabe,

— zapletenost postopkov izdaje vizuma, dovoljenja za prebivanje, delo in začetek poslovanja v ZDA,

— omejitve ali potrebne licence na zvezni ravni ali ravni zveznih držav za nekatere ponudnike storitev.

S temi ovirami se ne srečujejo le MSP, vendar so njihove posledice zanje večje in imajo bolj odvračilen učinek. V okviru TTIP bo večina teh ovir obravnavana v posebnih poglavjih, ki se bodo brez razlikovanja uporabljala za vsa podjetja. Poglavje o MSP v TTIP bo torej imelo precej omejen cilj: spodbujati udeležbo vseh MSP na čezatlantskem trgu, tako se da jim zagotovijo ustrezne informacije in okrepi sodelovanje med javnimi organi, zadolženimi za MSP.

2.7 Potrebne oblike podpore za MSP

2.7.1 MSP, zlasti mala in mikro podjetja, glede na ovire, s katerimi se srečujejo, in omejena sredstva, najbolj potrebujejo prilagojene storitve spremljanja in svetovanja, tudi na področju usposabljanja zaposlenih (individualno spremljanje ali coaching, mentorstvo ali mentoring itd.), ki jih običajno nudijo njihove gospodarske, strokovne in panožne organizacije. Treba je poskrbeti, da imajo te organizacije na voljo potrebna logistična sredstva, da lahko obveščajo podjetja in jim svetujejo ter jih individualno spremljajo, zlasti v okviru uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov (EFSI).

2.7.2 Poleg storitev spremljanja in svetovanja, prilagojenih posameznim MSP glede na njihove posebnosti in potrebe, je treba podjetjem zagotoviti potrebna sredstva za financiranje njihovih materialnih in nematerialnih naložb. EESO zato priporoča, da se MSP poleg skladov EFSI zagotovi tudi enostaven dostop do finančnih instrumentov v okviru programa COSME, zlasti do tveganega kapitala in sistemov jamstva, in to tudi za tista MSP, ki želijo vlagati na tržiščih ZDA.

2.7.3 EU bi morala proučiti ponudbo zavarovanj za izvoz blaga in storitev ter jo razvijati v tržno sprejemljivo ponudbo.

2.8 Sedanje poglavje o MSP v TTIP

EESO izraža zadovoljstvo, da je v TTIP posebno poglavje posvečeno MSP, vendar želi izboljšati vsebino tega poglavja (glej predloge v „posebnih ugotovitvah“). Predlog Evropske unije za vključitev pravnega besedila na temo Mala in srednja podjetja v TTIP je bil predmet razprave z ZDA v krogu pogajanj od 19. do 23. maja 2014. To poglavje je za EU v sporazumih o prosti trgovini povsem novo. Besedilo je bilo objavljeno 7. januarja 2015 (13). Te določbe so v obliki poglavja X, posvečenega malim in srednjim podjetjem, ter obravnavajo različna vprašanja, da bi okrepili udeležbo MSP v trgovini in izmenjali dobre prakse.

2.8.1 Sodelovanje v zvezi z MSP

Pogodbenice bi si morale izmenjavati informacije, ustvarjati in dajati na razpolago orodja in vire v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, se obveščati o dobrih praksah na področju predpisov, podpirati ukrepe v korist podjetij ter spodbujati tvegani kapital in naložbe v mala podjetja, da se poveča konkurenčnost MSP v svetovni trgovini.

2.8.2 Podatki o trgu in izmenjava informacij

Sedanji predlog člena X(2) se nanaša na izmenjavo informacij med pogodbenicami. Priporoča se vzpostavitev spletne strani, na kateri bi bile povzete najpomembnejše informacije (kot so besedilo sporazuma o čezatlantskem partnerstvu, carinski predpisi, seznam veljavnih tehničnih predpisov, sanitarni in fitosanitarni ukrepi, pravila v zvezi z javnimi naročili in postopki registracije podjetij). Program usklajevanja podatkov na področjih, ki so za MSP najpomembnejša, bi moral biti predmet skupne analize skupine strokovnjakov iz EU in ZDA.

Pogodbenice bi morale oblikovati spletno podatkovno zbirko, v kateri bi povzele zlasti vse carinske nomenklaturne oznake in stopnje dajatev, pravila o poreklu ali zahteve glede navedbe države porekla, in to v vseh jezikih EU.

2.8.3 Služba za tehnično pomoč

V besedilu, ki ga predlaga Evropska komisija, je navedena enotna informacijska točka (člen X(2)(c)). Tudi čezatlantski ekonomski svet se zavzema za oblikovanje takšne službe. Z razširjeno podmrežo takšnih informacijskih točk ob podpori zanesljivih predstavniških organizacij MSP, ki imajo vzpostavljene stike v poslovnih okoljih EU in ZDA, bi zagotovili določen vpliv in večjo zavezanost različnih organov in številnih zainteresiranih strani.

2.8.4 Ustanovitev odbora za MSP

V osnutku člena X.4 je predvidena ustanovitev čezatlantskega odbora.

3. Posebne ugotovitve

3.1 Merjenje posledic različnih opredelitev MSP

Evropejci in Američani pojma „MSP“ ne opredeljujejo enako, saj je največja možna razlika v številu zaposlenih v tovrstnih podjetjih med 250 in 1 000. Poleg tega se v ZDA opredelitev MSP razlikuje glede na področje dejavnosti (14); to so večinoma družbe z manj kot 500 zaposlenimi, vendar pa imajo lahko te v nekaterih panogah tudi do 750 in celo 1 000 zaposlenih. V večini panog MSP niso opredeljena glede na promet ali letno bilančno vsoto.

EESO poziva službe Evropske komisije, naj pripravijo podrobno tabelo z opredelitvami MSP v ZDA po posameznih panogah in zlasti začnejo preverjati, ali te različne opredelitve niso manj ugodne za evropska MSP, ki so manjša od ameriških.

3.1.1 Regulirani in neregulirani svobodni poklici so posebna vrsta MSP, ki je v različni meri in oblikah zastopana v vseh državah EU. Njihova tržna in storitvena ponudba se odlikuje po specifičnem znanju in od uporabnikov storitev zahteva posebno zaupanje, glede njihove neodvisnosti pa se postavljajo posebne zahteve. Poleg tega, da so pomembni kot gospodarski partnerji, so tudi sestavni del evropskega družbenega modela.

3.2 Ocena in spremljanje vpliva razširjenega čezatlantskega trga na podjetja, ki so oziroma niso izvozno usmerjena

EESO meni, da je zaradi pomena malih in srednjih podjetij (MSP) v evropskem gospodarstvu pomembno pripraviti načrt za natančno oceno učinka verjetnih posledic začetka veljavnosti čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe, zlasti z vidika vpliva na zaposlovanje, po posameznih sektorjih in državah članicah ter glede na sedanje stanje pogajanj, za evropska MSP. Opraviti je treba predhodne in naknadne ocene učinka na MSP, zelo majhna podjetja, mikro podjetja in svobodne poklice, ne glede na to, ali so izvozno usmerjena ali ne, da se izmeri potencialni učinek vzpostavitve čezatlantskega trga.

Evropski parlament se je že pozanimal o vplivu TTIP na predelovalno industrijo in energetski trg ter prišel do zaključka, da bo vpliv pozitiven, vendar se bo med posameznimi sektorji dejavnosti razlikoval (15). Učinek na druge dejavnosti, ki so tesneje povezane z lokalnim gospodarstvom (kmetijstvo, turizem, obrt, hotelirstvo, IKT, gostinstvo, industrija, samostojna dejavnost, storitve, svobodni poklici itd.), pa še ni bil posebej preučen.

V naslednjem krogu pogajanj o TTIP je treba doseči ambiciozne rezultate za kmetijstvo, s posebnim poudarkom na dostopu do trga, geografskih označbah ter sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih. Nujno je ohraniti visoke standarde na področju varnosti hrane ter zdravja živali in ljudi, ki veljajo v EU.

Možnost predvidevanja, kakšen bo vpliv odprtja bolj povezanega čezatlantskega trga na ta podjetja, je bistvenega pomena. Ali bo TTIP povzročil spreminjanje njihovega gospodarskega modela, njihovih proizvodnih metod, načina opravljanja storitev ali njihovih strategij naložb in zaposlovanja v novem konkurenčnem prostoru? Predvideti je treba tudi ukrepe in politike za prilagajanje, s katerimi bi lahko vsa evropska MSP TTIP kar najbolje izkoristila.

3.3 Novi prag de minimis, da bi MSP in zelo majhna podjetja lahko trg „preizkušala“ v zelo majhnem obsegu

Pod pragom, določenim z mejnimi vrednostmi de minimis, se ne zaračunavajo carine ali dajatve, postopki carinjenja, vključno z zahtevami glede podatkov, pa so minimalni.

Omeniti je treba zahtevo Atlantskega sveta in željo Združenih držav Amerike na splošno, da bi sedanjo mejno vrednost za pošiljke malih podjetij v Združene države Amerike ali Evropsko unijo, ki sedaj znaša 200 USD oziroma 150 EUR, povečali na 800 dolarjev. V Evropski uniji je blago sicer oproščeno carine, vendar pa je treba za pošiljke, katerih vrednost presega 10 ali 22 EUR (odvisno od države članice), zaračunati DDV.

Zvišanje pragov de minimis v korist letalskih potnikov in dohodnih pošiljk bi pripomoglo, da bi se MSP, še posebej pa zagonska podjetja, zlasti v sektorju potrošniškega blaga, lažje usmerila v izvoz majhnega obsega ali elektronsko poslovanje, saj jim ne bi bilo treba plačevati carine. EESO poziva Evropsko komisijo, naj oceni izvedljivost te zahteve (posledice za prihodke od carin, pravice intelektualne lastnine itd.). EESO pozdravlja pobudo Evropske komisije za vzpostavitev podatkovne zbirke z naslovom „10 stvari, ki jih morate vedeti, če se ukvarjate z elektronskim poslovanjem“ (16), ki je namenjena evropskim gospodarskim subjektom, ki svoje blago izvažajo v druge države članice EU. Odbor meni, da bi bilo takšno podatkovno zbirko mogoče prilagoditi tudi čezatlantskemu poslovanju.

3.4 Potreben dostop do vseh pomembnih informacij na večjezičnem spletnem portalu

EESO podpira poziv Evropske komisije k oblikovanju spletnega portala, namenjenega MSP, in želi podati naslednje zahteve:

— vse informacije bi morale biti na razpolago v vseh 24 uradnih jezikih Evropske unije,

— programska oprema bi morala biti čim bolj enostavna in preprosta za uporabo,

— delovanje podatkovne zbirke bi moral preizkusiti vzorec MSP v EU, da bi zagotovili, da orodje ustreza njihovim potrebam,

— podatkovna zbirka bi morala vključevati tudi vmesnik računalnik-človek, in sicer z ekipo, ki bi bila zadolžena za odgovarjanje na vprašanja z obeh strani Atlantika.

Iz poročila Komisije o MSP in TTIP je jasno razvidno, da velik del podjetij, ki sicer poznajo ukrepe, ki se uporabljajo za njihove izvozne dejavnosti, ne morejo vedeti, ali so to zvezni ukrepi, ukrepi zveznih držav ali zasebni standardi. Zato je pomembno, da lahko organi redno odkrivajo, katere postopke in predpise MSP dojemajo kot posebno težavne, in da se predvidijo posebna navodila in opis postopkov, ki jih je treba izvesti, da se zagotovi skladnost z zahtevami.

3.5 Reprezentativen odbor za MSP z natančno določenimi pooblastili

EESO pozdravlja dejstvo, da so organi, ki so odgovorni za MSP na evropski in ameriški ravni, institucionalizirali že obstoječi dialog. Vendar pa meni, da je treba poskrbeti za ustrezno zastopanje organizacij, ki zastopajo MSP v njim namenjenem čezatlantskem dialogu, in da sestava prihodnjega odbora za MSP ne sme biti omejena zgolj na državne organe, ampak je treba mesto v njem ponuditi tudi organizacijam, ki zastopajo MSP, zelo majhna in mikro podjetja z obeh strani Atlantika. Nekatere splošne določbe za MSP bodo tudi imele precejšnje posledice za njihove zaposlene in potrošnike njihovih proizvodov, zato bi morali biti v odboru tudi zastopniki teh skupin, da se bodo lahko že od začetka ustrezno upoštevali njihovi interesi.

EESO predlaga, da se prihodnjemu odboru za MSP dodelijo naslednje naloge: spremljanje pogojev uporabe TTIP za MSP, zelo majhna in mikro podjetja ter njihovih posledic za zaposlene in potrošnike njihovih proizvodov, opravljanje ocen učinka, priprava predlogov za reševanje težav, s katerimi se srečujejo MSP, zelo majhna in mikro podjetja, pa tudi zaposleni in potrošniki njihovih proizvodov, organizacija komuniciranja s temi podjetji itd.

3.6 Informacijska kampanja na nacionalni in regionalni ravni

Da bi MSP lahko izkoristila nove poslovne priložnosti, ki jih ponuja TTIP, kot so odprava carin, spodbujanje trgovine ali sodelovanje na področju predpisov zaradi približevanja ali medsebojnega priznavanja ocenjevanja skladnosti, kvalifikacij in predpisov delovnega prava, je bistveno, da se jim zagotovi dostop do pravih informacij.

Teh informacij se ne sme zagotavljati samo prek spletnih strani. Da bi MSP bolje poznala razpoložljive instrumente in pobude javne podpore ter jih bolje razumela, bi bilo treba zanje pripraviti informacijsko kampanjo, v kateri bi sodelovali strokovnjaki za mednarodno trgovino in strokovnjaki na področju izvoza in naložb v ZDA. Obstoječih orodij, ki lahko prispevajo k njihovi internacionalizaciji, kot sta podatkovna zbirka o dostopu na trge in Evropska podjetniška mreža, še v veliki meri ne poznajo. Za uspešno internacionalizacijo in razvoj v tujini si morajo začeti prizadevati v svojih domačih državah; zato morajo biti pozorna na vire in pomoč, ki bi jim lahko bila dodeljena na ravni držav članic, pa tudi na ravni EU.

EESO priporoča tudi ustanovitev mreže združenj evropskih in ameriških MSP, katere naloga bi bila spodbujanje TTIP z resničnim pristopom od spodaj navzgor.

3.7 Okrepitev politike EU za MSP

3.7.1 Pomembno je, da se TTIP ne obravnava kot sredstvo za odpravo preferencialne obravnave, ki so je MSP deležna v okviru javnih naročil na lokalni in regionalni ravni. TTIP mora ohraniti takšno prednostno obravnavo, pod pogojem, da se brez razlikovanja uporablja tako za evropska kot ameriška MSP.

3.7.2 Poleg tega je bistveno, da se pri pogajanjih in na področju regulativnega sodelovanja spoštuje načelo „najprej pomisli na male“, da bi se prioritete in dejanski položaj malih in mikro podjetij upoštevali že od samega začetka zakonodajnega postopka in da bi se zaščitili njihovi specifični interesi. EESO zato poziva, naj imajo mala in mikro podjetja posebnega predstavnika v svetovalni skupini (TTIP Advisory Board – svetovalni odbor TTIP).

3.7.3 Na področju regulativnega sodelovanja bi morali MSP, zlasti malim in mikro podjetjem, nuditi podporo po meri, da se bodo lažje uskladila s predpisi.

3.7.4 Poudariti je treba, da so številna podjetja, za katera je najbolj verjetno, da bodo vlagala ali izvažala na čezatlantski trg, inovativna podjetja, ki potrebujejo stroga in razumljiva pravila na področju varstva pravic intelektualne lastnine tako v Združenih državah Amerike kot v Evropski uniji.

3.7.5 V kmetijsko-živilskem sektorju je treba posebno pozornost nameniti podjetjem, katerih proizvodnja in z njo povezani postopki temeljijo na etičnih, kulturnih in okoljskih vidikih. Trgovino s temi proizvodi, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju, je treba še naprej spodbujati. Prav tako je treba zagotoviti primerno zaščito geografskih označb, ki za potrošnika predstavljajo jamstvo glede porekla izdelkov in proizvodnih metod. EU si že leta prizadeva za politiko kakovosti svojih izdelkov: to je eden od glavnih dejavnikov, zaradi katerih imajo proizvajalci v EU konkurenčno prednost, saj pomembno prispeva k ohranjanju kulturne in gastronomske tradicije EU ter skupaj z ukrepi v podporo trgu in prihodkom proizvajalcev podpira razvoj podeželja.

3.7.6 EESO v drugem mnenju preučuje izkušnje s pobudo „Small Business Act“ v ZDA in EU, da bi lahko bolje razumeli koristi, ki jih podobna ameriška pobuda zagotavlja ameriškim MSP, na primer na področju dostopa do javnih naročil ali financiranja. To bo ob ustreznem času omogočilo predlagati izboljšave evropske pobude za mala podjetja ter učinkovitejše načine dele, da bo ugodnejša za evropska MSP in bolj zavezujoča.

V Bruslju, 2. julija 2015 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Obvestilo glavnega ekonomista GD za trgovino z naslovom SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs (MSP so pomembnejša, kot mislite! Izzivi in priložnosti EU izvoznih MSP) (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

(2) Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership (Mala in srednja podjetja ter čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe) (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

(3) Glej opombo 1.

(4) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(5) UL C 424, 26.11.2014, str. 9.

(6) Glej opombo 1.

(7) Internacionalizacija MSP – Končno poročilo 2010. Annual report on European SMEs 2013/2014 (Letno poročilo o evropskih MSP 2013/2014) (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, str. 62).

(8) Glej opombo 7.

(9) USITC, Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports (MSP: delež v izvozu ZDA), 2010 (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

(10) The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big opportunities for small business (Čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe – Velike priložnosti za mala podjetja), Atlantic Council (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, str. 3).

(11) STO, wt/COMTD/AFT/W/53, str. 23.

(12) The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big opportunities for small business (Čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe – Velike priložnosti za mala podjetja), Atlantic Council, (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, str. 3); Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership (Mala in srednja podjetja ter čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe) (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); Small companies in a big market (Mala podjetja na velikem trgu) (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(14) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(15) Odbor ITRE, TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries (Vpliv TTIP na evropske energetske trge in predelovalno industrijo), 2015 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

(16) https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en