SPOROČILO KOMISIJE

Smernice EU za varen ponovni zagon dejavnosti v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih – COVID-19

(2021/C 262/01)

I. KULTURNI SEKTORJI EU IN PANDEMIJA COVID-19

Kulturni in ustvarjalni sektorji in gospodarske dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: CCSI), ki tvorijo enega od industrijskih ekosistemov, so v izjemnih okoliščinah, nastalih zaradi pandemije COVID-19, odigrali ključno vlogo. Kriza je poudarila pomen kulture za dobro počutje in duševno zdravje ljudi (1). Kultura je ljudem pomagala lažje prenašati učinke omejitev gibanja in omejevanja socialnih stikov, saj so CCSI s svojo angažiranostjo in ustvarjalnostjo lahko občinstvo dosegli v inovativnih virtualnih okoljih. Obsežne omejitve, ki so bile uvedene od izbruha pandemije, so še posebej močno prizadele CCSI: številne dejavnosti so se ustavile, prizorišča in prostori so se zaprli, odpovedane so bile prireditve, festivali in turneje, mobilnost kulturnih delavcev in kroženje kulturnih del pa sta se znatno zmanjšala.

V letnem poročilu o enotnem trgu 2021 (2) je bilo potrjeno, da je bil ta ekosistem med najbolj prizadetimi industrijskimi ekosistemi v EU. V poročilu je pojasnjeno, da „to velja zlasti za dejavnosti, ki so odvisne od prizorišč in obiskov: uprizoritvene umetnosti in področja kulturne dediščine (npr. glasba v živo, gledališča, cirkusi, festivali, kinematografi, muzeji in objekti kulturne dediščine). Kinematografski operaterji v EU na primer poročajo o 70-odstotnem upadu prodaje vstopnic leta 2020, glasbena prizorišča o 76-odstotnem upadu obiska (64 % prihodkov), muzeji pa so izgubili do 75–80 % prihodkov (v priljubljenih turističnih regijah).“ Ta učinek se dodatno kaže v približno 35-odstotnem upadu licenčnin, ki jih organizacije za kolektivno upravljanje pravic pobirajo za avtorje in izvajalce, katerih prihodki naj bi se v letih 2021 in 2022 še naprej zmanjševali (3).

Na splošni sektorski ravni podatki Eurostata o dodani vrednosti kažejo, da so v primerjavi z letom 2019 kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti leta 2020 doživele največji upad deleža (glej sliko 1). Učinek je bil zlasti močan v drugem in četrtem četrtletju, v času najhujših valov pandemije (4). Velik del teh dejavnosti je del ekosistema.

Sprememba v odstotkih glede na isto obdobje predhodnega leta.

Vir: Eurostat.

Kultura in CCSI so s svojim doprinosom pomembni za trajnostno okrevanje EU, večjo odpornost naših družb in na splošno za naš evropski način življenja. V državah članicah so potrebna bolj usklajena in prilagojena prizadevanja, ki bi sektorju omogočila varno in postopno nadaljevanje dejavnosti ter okrepila njegovo odpornost in pripravljenost na prihodnje krize. Hkrati pa CCSI potrebujejo jasen pogled naprej.

Komisija je za obravnavanje posledic pandemije za ta sektor sprejela več ukrepov, ki dopolnjujejo in podpirajo ukrepe držav članic. CCSI so prejeli pomoč v obliki takojšnjih medsektorskih ukrepov EU za odzivanje in ciljno usmerjene podpore iz instrumentov financiranja EU. Prav tako bodo prejeli podporo za vključujoče in trajnostno okrevanje in odpornost v okviru novega večletnega finančnega okvira (2021–2027) in instrumenta NextGenerationEU (5) (6).

Ob vse večji stopnji precepljenosti, ki navdaja z optimizmom, da se bo s pomočjo cepljenja širjenje COVID-19 znatno upočasnilo, so države članice postopoma začele razmišljati o odpravi omejitev in jih nekaj tudi že odpravile. To velja tudi za kulturo, saj so se spet odprla kulturna prizorišča ter kulturne dejavnosti in dogodki. Glede na dinamičen razvoj pandemije ti ukrepi temeljijo na težkih odločitvah. Poleg tega obstajajo velike razlike med različnimi ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni.

Za pomoč državam članicam pri odločanju so v sporočilu „Koronavirus: skupna pot do varnega in trajnega ponovnega odprtja“ (7) napovedane smernice EU za varno ponovno odprtje kulturnega sektorja, in sicer na področju glasbe, avdiovizualnem področju, področju uprizoritvenih umetnosti ter za razstavne prostore, kot so muzeji in galerije, knjižnice in objekte kulturne dediščine. Cilj teh smernic je državam članicam olajšati izbiro in usklajevanje njihovih ukrepov na ravni EU. Zajemajo dve ključni razsežnosti: varno ponovno odprtje kulturnega sektorja in njegovo trajnostno okrevanje.

Smernice so predstavljene v kontekstu postopnega izboljševanja razmer na področju javnega zdravja v EU (8) – nedavne povečane dobave cepiva in večje precepljenosti v kombinaciji z manj novimi primeri in smrtmi, več skupinami zaščitenega prebivalstva in obstoječimi blažilnimi ukrepi v zunajbolnišničnem okolju v vseh državah članicah (9). Čeprav brez dvoma obstajajo možnosti za optimizem, pa je SARS-CoV-2 še vedno zelo razširjen v velikem delu EU/EGP, dodatno nevarnost pa predstavljajo skrb vzbujajoče različice virusa. Zato je treba razmere ves čas spremljati ter še naprej ohraniti previdnost in skrbno oceniti tveganja.

II. SMERNICE EU ZA VARNO PONOVNO ODPRTJE KULTURNIH IN USTVARJALNIH SEKTORJEV

Pomembno je, da so poskusni dogodki, organizirani na različnih prizoriščih CCSI po vsej EU, pokazali, da je bilo le malo primerov COVID-19 povezanih s prenosom na kulturnih prireditvah ali v povezavi z njimi. Posebne zahteve za udeležbo in spremljanje podatkov po teh poskusnih dogodkih so bile ključnega pomena za varno organizacijo.

Te smernice EU določajo skupni pristop na ravni EU za usklajen in varen ponovni zagon dejavnosti v CCSI. Njihov namen je omogočiti potrebno prožnost, da se upoštevajo različne epidemiološke razmere v državah članicah, ukrepe prilagoditi napredku pri blaženju pandemije ter zagotoviti interoperabilnosti z drugimi evropskimi in mednarodnimi orodji in standardi. Temeljijo na prispevkih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in izmenjavah mnenj z Odborom za zdravstveno varnost (HSC) maja 2021.

Smernice EU so v nadaljevanju predstavljene v obliki:

— splošnih načel in kazalnikov ter

— priporočil.

Države članice se spodbuja k uporabi teh smernic, ki pa ob popolnem spoštovanju načela subsidiarnosti ostajajo prostovoljne.

1. Splošna načela in kazalniki za varno ponovno odprtje kulturnega sektorja

a) Precepljenost

Zadostna precepljenost prebivalstva je bistvena za obsežno varno ponovno odprtje družbe, vključno s kulturnimi ustanovami. Postopoma se približujemo cilju vsaj 70-odstotne precepljenosti odrasle populacije do poletja (10), vendar veliko število ljudi še ni bilo cepljenih. Zato je bistveno, da se ponoven začetek družbenih dejavnosti načrtuje z večfaznim pristopom ob upoštevanju spoznanj iz vsake faze, kako učinkovito zmanjšati tveganje okužbe, in osnovnih epidemioloških razmer.

b) Prizorišča in okoliščine

Kulturne ustanove zajemajo raznolika prizorišča (lahko gre za notranje ali zunanje prostore, obiskovalci se lahko gibajo naokrog ali pa sedijo na dodeljenih ali prostih sedežih), ljudje pa se na njih družijo bolj ali manj intenzivno. Pomembno se je zavedati, v kolikšni meri je mogoče nadzorovati pretoke gibanja in kakšne so možne ravni interakcije. Ukrepi, kot so blažilni ukrepi v zunajbolnišničnem okolju, zmanjšujejo tveganje prenosa, vendar ga ne morejo v celoti odpraviti. Odločitev, da se določena vrsta dogodka dovoli, bi bilo zato treba sprejeti na podlagi skrbne ocene tveganja (11). Pri ponovnem začetku kulturnih dejavnosti, ki so bile prej ustavljene, bi morale države članice upoštevati kazalnike iz preglednic 1 (raven populacije) (12), 2 (raven posameznikov) in 3 (raven kulturnih ustanov) (13).

Preglednica 1

Kazalniki na ravni populacije

Kazalnik Podatki Epidemiološke razmere Kroženje virusa v skupnosti neposredno vpliva na tveganje morebitnega prenosa v katerem koli okolju, vključno s kulturnimi ustanovami. Precepljenost na ravni populacije Zagotavljanje visoke stopnje precepljenosti na ravni prebivalstva, začenši s tistimi prebivalci, ki so izpostavljeni povečanemu tveganju za hud potek bolezni, velja za edini trajnostni pristop k odpravi ukrepov in ponovnemu odprtju družbe, vključno s kulturnimi ustanovami. Kroženje skrb vzbujajočih imunoubežnih različic Tveganje, da virus prenašajo cepljeni ali predhodno okuženi posamezniki, je lahko večje na območjih, kjer se v skupnosti prenašajo imunoubežne različice.





Preglednica 2

Kazalniki na ravni posameznikov

Kazalnik Podatki Starostna sestava in obstoječe zdravstvene težave Starost nad 60 let in obstoječe zdravstvene težave sta dejavnika tveganja za hud potek COVID-19. Primeri slednjih vključujejo hipertenzijo, sladkorno bolezen, bolezni srca in ožilja, kronične bolezni dihal, kronično ledvično bolezen, oslabljen imunski status, raka in debelost. Testiranje, status cepljenja in predhodno okuženi posamezniki Negativen hitri antigenski test za zaznavanje (RADT) pri vhodu na prizorišče lahko zmanjša tveganje za vstop okuženih ljudi. Osebe, ki so bile cepljene, predstavljajo omejeno tveganje za prenos COVID-19 na druge obiskovalce in udeležence. Tudi osebe z dokazano predhodno okužbo predstavljajo manjše tveganje za prenos. Trajanje tega zaščitnega učinka od trenutka okužbe ni z gotovostjo potrjeno. Pozitivni testi na protitelesa se ne štejejo za zadosten dokaz o neokuženosti in se zato ne bi smeli uporabljati kot merilo za vstop in udeležbo v kulturnih dejavnostih (14). Izvajanje blažilnih ukrepov v zunajbolnišničnem okolju Preprečevanje fizičnih stikov in ohranjanje fizične razdalje 1–2 m se štejeta za ključna preventivna ukrepa. V Evropi in po svetu se močno spodbuja omejevanje socialnih stikov. Uporaba obraznih mask je povezana z majhnim do zmernim zmanjšanjem prenosa in se lahko uporabi kot dopolnilni ukrep za zmanjšanje prenosa v zaprtih prostorih in zunanjih prostorih, kjer je veliko ljudi. Upoštevanje ukrepov za higieno dihal je zelo priporočljivo ves čas pandemije in je dobra praksa za preprečevanje vseh bolezni, ki se prenašajo z neposrednim stikom zaradi dihalnih izločkov. V času pandemije je zelo priporočljivo tudi upoštevanje ustreznih ukrepov za higieno rok, kar je dobra praksa za preprečevanje vseh bolezni, ki se prenašajo z neposrednim stikom prek dihalnih izločkov ali po fekalni/oralni poti.





Preglednica 3

Kazalniki na ravni kulturnih ustanov

Kazalnik Podatki Vrsta dogodka Tveganje pri dogodkih na prostem je manjše kot pri dogodkih v zaprtih prostorih, zato bi morali imeti dogodki na prostem prednost, kadar je to mogoče. V zaprtih prostorih bi bilo treba zagotoviti optimalno prezračevanje v skladu z veljavnimi gradbenimi predpisi, ob upoštevanju velikosti prizorišča in števila obiskovalcev/udeležencev. Porazdelitev ljudi SARS-CoV-2 se zlasti prenaša v množicah. Poleg tega je v primerih, ko se udeleženci gibljejo (v primerjavi z dogodki, kjer sedijo), težje zagotoviti ustrezno omejevanje socialnih stikov. Dodelitev mest pomeni dodano vrednost, če obstaja potreba po sledenju stikom. Velikost dogodka Velikost dogodka je neposredno povezana s težavnostjo morebitnega sledenja stikom, če se pozneje odkrijejo pozitivni primeri. Sledenje stikom je težje po dogodkih z veliko udeleženci.

c) Ukrepi za usklajevanje in komuniciranje

Bistveno je, da so vzpostavljeni mehanizmi za zagotovitev usklajevanja in komuniciranja med organi in izvajalci v kulturnem sektorju ter med lokalnimi in nacionalnimi/regionalnimi vladami. Komuniciranje o tveganju, tudi z digitalnimi sredstvi, je prav tako ključnega pomena za zagotavljanje, da je javnost dobro obveščena o lokalnih razmerah, ukrepih, ki jih je treba upoštevati v primeru suma okužbe s COVID-19, dostopu do zdravstvenega varstva itd., zlasti ker lahko občinstvo na večjih dogodkih ali v večjih ustanovah prihaja iz drugih regij ali držav. Jasne smernice in časovni okvir ukrepov, ki začnejo veljati ali se rahljajo, so ključnega pomena za podporo sektorju.

d) Zanesljiv nadzor in stalno spremljanje

Na dogodkih, organiziranih po vsej EU, so bile preizkušene zahteve za udeležbo in spremljanje udeležencev za namene sledenja stikom, da bi preučili, ali je take dogodke mogoče organizirati na varen način (15). Ti dogodki kažejo, da bi morale države članice v kombinaciji z zgoraj navedeno oceno tveganj nadalje razmisliti o možnosti dovoljevanja prisotnosti občinstva na kulturnih prireditvah in prizoriščih pod določenimi pogoji. Zanesljiv nadzor in spremljanje bi morala ostati sestavni del vseh množičnih zbiranj, da se prepreči možnost, da bi takšni dogodki postali „superprenašalski“.

2. Priporočila o zdravstvenih protokolih za kulturne ustanove

Poleg ocen tveganja ECDC in priporočil ustreznih zdravstvenih organov, zlasti Svetovne zdravstvene organizacije, bi morala naslednja priporočila v državah članicah usmerjati oblikovanje in izvajanje ukrepov in protokolov za ponoven zagon kulturnih storitev in dogodkov. Njihov cilj je podpreti usklajen pristop v skladu s posebnimi nacionalnimi/regionalnimi/lokalnimi razmerami in zagotoviti varnejše pogoje za občinstvo, kulturne in druge delavce z upoštevanjem zdravstvenih protokolov v CCSI.

Pri pripravi ukrepov in protokolov za kulturne ustanove se države članice spodbujajo, da:

— tesno sodelujejo z deležniki in zagotavljajo, da so ukrepi prilagojeni in sorazmerni glede na obseg in naravo storitve. Države članice bi morale razmisliti o podpori njihovemu izvajanju;

— redno ocenjujejo in prilagajajo ukrepe za varovanje zdravja občinstva in delavcev ob upoštevanju celote ustreznega strokovnega znanja in premislekov glede na trenutne potrebe na področju javnega zdravja;

— vzpostavijo tesno medsektorsko usklajevanje med lokalnimi in/ali nacionalnimi javnozdravstvenimi organi ter kulturnimi ustanovami za zagotovitev izmenjave in uporabe najnovejših pravil in predpisov na določenem geografskem območju ter spremljanja njihovega izvajanja; in

— enako uporabljajo predlagane ukrepe in protokole za kulturne ustanove/institucije, ne glede na to, ali so državne, zasebne, samoupravne ali katere koli druge narave.

Priporočajo se naslednji ukrepi (16):

1) Države članice bi morale še naprej uporabljati strateški postopen pristop, po katerem se odpiranje začne postopoma in z omejenim številom udeležencev. Število se lahko poveča, če se epidemiološke razmere ne poslabšajo (vključno s povečanim kroženjem skrb vzbujajočih različic) in precepljenost napreduje zadosti hitro.

2) Kulturne ustanove bi morale imeti načrt pripravljenosti, ki določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje prenosa virusa SARS-CoV-2 med dogodkom/v ustanovi. Poseben akcijski načrt s podrobno opredeljenimi vlogami in odgovornostmi osebja bi moral biti ves čas na voljo vsem zaposlenim. Vključevati bi moral protokole ukrepov v primeru odkritja primerov COVID-19.

3) Delodajalci v kulturnih ustanovah bi morali tudi zagotoviti, da lahko osebje upošteva toliko priporočenih blažilnih ukrepov v zunajbolnišničnem okolju, kot je izvedljivo. To lahko vključuje ustrezne določbe o ustrezni zaščiti, zmanjšanje števila osebja na prizorišču, čim večje zmanjšanje števila in trajanja fizičnih stikov z drugimi osebami, omogočanje dela na daljavo in odmorov v fazah, čim večjo uporabo elektronske komunikacije in zagotavljanje ustreznega usposabljanja za celotno osebje (17).

4) Delodajalci bi morali svoje zaposlene spodbujati k cepljenju proti COVID-19 in jim olajšati dostop do cepljenja v skladu z nacionalnimi načrti, saj je osebje kulturnih ustanov v stiku z javnostjo in drugim osebjem.

5) Javnost bi morala pred prihodom in na prizorišču samem na dostopen način, tudi z digitalnimi sredstvi, prejeti vse potrebne informacije o vseh trenutnih smernicah lokalnih organov za javno zdravje in posebnih ukrepih na prizorišču dogodka.

6) Dostop do kulturnih ustanov se lahko pogoji z dokazilom o negativnem testu na COVID-19 (test RT-PCR ali hitri antigenski test) in/ali cepljenju in/ali diagnozi COVID-19 v določenih časovnih okvirih, tj. podobno kot pri digitalnem COVID potrdilu EU. Ustanove lahko razmislijo tudi o zagotovitvi hitrih antigenskih testov ob vstopu, če je to izvedljivo. Glede na lokalne epidemiološke razmere (npr. kroženje imunoubežnih različic) se lahko ta zahteva razširi na polno cepljene posameznike.

7) Ustanove bi morale zagotoviti, da so kontaktni podatki občinstva na voljo, če so potrebni za sledenje stikom. Ukrepi za sledenje stikom bi morali biti strogo omejeni na namene obvladovanja izbruha COVID-19. Ustanove bi morale udeležence seznaniti z možnostjo uporabe mobilnih aplikacij za sledenje stikom, saj so koristne za obveščanje o tesnih stikih z osebami, ki po dogodkih zbolijo. Številne države članice ponujajo takšne aplikacije, vzpostavljene v skladu s skupnim naborom orodij EU mreže e-zdravje za mobilne aplikacije v podporo sledenju stikom za boj EU proti COVID-19, nekatere pa si prizadevajo za njihovo izboljšanje z dodatnimi funkcijami, npr. z digitalnim sledenjem prisotnosti za množično obveščanje o žariščnih točkah COVID-19.

8) Udeležence velikih dogodkov bi bilo treba spremljati ter odkrivati in preiskovati izbruhe, da se izboljša razumevanje pristopov k organizaciji varnega ponovnega zagona kulturnih dejavnosti.

9) Ustanove bi morale uvesti ciljno usmerjene ukrepe za zagotovitev, da se socialni stiki omejujejo na skupnih območjih, kjer se bodo gostje verjetno zbirali dlje časa (tj. dlje kot 15 minut), kot je na primer omejitev dovoljenega števila ljudi v vsakem skupnem objektu (tj. v restavracijah, kavarnah, barih, avli, čakalnih vrstah znotraj in zunaj prizorišč). Če ni mogoče v celoti upoštevati omejevanja socialnih stikov, bi bilo zelo koristno razmisliti o uporabi obraznih mask s strani udeležencev, tudi če je prizorišče odprt prostor.

10) Poleg omejevanja socialnih stikov bi se morali izvajati tudi posebni osebni zaščitni ukrepi (npr. higiena rok in dihal) ter protokoli za čiščenje in razkuževanje (18).

11) Higiena rok je eden od najpomembnejših blažilnih ukrepov v zunajbolnišničnem okolju, zato je treba njen pomen jasno sporočiti. Ustanove bi morale zagotoviti enostaven dostop do umivalnikov za umivanje rok s tekočim milom, papirnatih brisač za enkratno uporabo ali avtomatskih sušilcev rok ter razkužil za roke na osnovi alkohola.

12) Uporabo obraznih mask s strani osebja in občinstva bi bilo treba obravnavati kot dopolnilni ukrep (če razdalje 1–2 m ni mogoče zagotoviti), ne pa kot osnovni preventivni ukrep. Ustrezna uporaba obraznih mask je pomembna in bi jo bilo treba pojasniti izvajalcem in občinstvu, zlasti kjer/kadar ni mogoče vzdrževati omejevanja socialnih stikov (19).

13) Priporočeno je povečanje pogostosti izmenjave zraka in čim večji vnos zunanjega zraka v notranje prostore bodisi z naravnim ali mehanskim prezračevanjem, odvisno od ustanove (20).

14) Ključnega pomena je čim pogostejše čiščenje površin, ki se jih ljudje pogosto dotikajo (vsaj enkrat dnevno in po možnosti pogosteje) (21).

15) Pozorno bi bilo treba spremljati in nadzorovati izvajanje zahtev.

III. UKREPI ZA PODPORO TRAJNOSTNEMU OKREVANJU KULTURNIH SEKTORJEV

Ponovno odprtje kulturnih prizorišč bi morala spremljati vrsta ukrepov za zagotovitev trajnostnega okrevanja in odpornosti celotnega sektorja v skladu z nedavno posodobitvijo industrijske strategije EU (22) in pravili o državni pomoči. Države članice bi lahko te ukrepe izkoristile v tesnem sodelovanju s kulturnimi sektorji in podsektorji, da bi podprle njihovo okrevanje in izboljšale njihovo odpornost.

a) Orodja EU za olajšanje ponovnega odprtja

Evropski odbor za standardizacijo (CEN) je na zahtevo Komisije pripravil zdravstvene in varnostne protokole za preprečevanje širjenja COVID-19 v turističnem ekosistemu; ti se posebej nanašajo na nekatere kulturne sektorje. Pobuda vključuje tudi posebno oznako, evropski znak za covid-19 varnost v turizmu, ki ga lahko dajo na voljo države članice. Države članice lahko kulturnim organizacijam, ki želijo uporabiti znak za varnost, pomagajo izkoristiti različne možnosti financiranja EU za turizem in kulturo, da bi pokrile morebitne stroške, povezane z izvajanjem (23).

Države članice se lahko v okviru svojih nacionalnih rešitev odločijo uporabiti digitalno COVID potrdilo EU (24), k uporabi katerega se jih tudi spodbuja, da bi zagotovile varen dostop do kulturnih dejavnosti in udeležbo v njih (25). Z uporabo digitalnega COVID potrdila EU se bodo poenostavile formalnosti za državljane, ki potujejo v druge države članice in se udeležujejo kulturnih dogodkov.

Države članice bi morale izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja spletna platforma „Re-open EU“ (26), ki daje bistvene informacije, vključno z odpiranjem kulturnih prizorišč, da bodo Evropejke in Evropejci z gotovostjo načrtovali svoja potovanja. Države članice bi morale za to platformo še naprej zagotavljati pravočasne in potrjene informacije o kulturnih prizoriščih.

Lokalne uprave držav članic se spodbuja k uporabi platforme„Cultural gems“ (27), tj. odprte platforme za iskanje kulturnih in ustvarjalnih prizorišč v Evropi, da bi obiskovalcem zagotovili informacije o kulturnih dogodkih v različnih krajih ter tako podprli kulturni turizem. Lokalne uprave lahko v proces evidentiranja vključijo lokalne prebivalce.

b) Ponovna vzpostavitev zaupanja z nagovarjanjem izgubljenega občinstva

Države članice bi morale pomagati pri oblikovanju in spodbujanju novih poslovnih modelov in inovativnih shem, ter tako obravnavati potrebo po večji zmogljivosti sektorjev za izhod iz krize.

Sektorji so eksperimentirali tudi z novimi oblikami nagovarjanja občinstva prek digitalnih tehnologij, na primer na avdiovizualnem področju, kjer so kinematografi sodelovali s spletnimi platformami, ali na področju uprizoritvene umetnosti in glasbe. V različnih sektorjih so se festivali prav tako posluževali inovativnih spletnih modelov, da bi lažje dosegli občinstvo.

V okviru programa Ustvarjalna Evropa je bilo vzpostavljeno novo orodje „Perform Europe“, ki podpira inovativno, vključujoče in trajnostne distribucijske modele ter modele turnej v sektorju uprizoritvenih umetnosti (28). Leta 2021 bo na voljo tudi inovativna shema za podporo trajnostnemu okrevanju evropskega glasbenega sektorja (29).

c) Eksperimentiranje z novimi načini promoviranja kulturnih vsebin in odzivanje na spremembe v vedenju občinstva

Države članice bi morale kulturnemu sektorju po pandemiji pomagati pri prilagajanju novim družbenim potrebam, in sicer z združevanjem ukrepov, usmerjenih v digitalno in fizično okolje. Spodbujati bi bilo treba ukrepe za lažje vključevanje in razumevanje digitalnega občinstva.

Komisija bo v drugi polovici leta 2021 vzpostavila strokovno skupino za razumevanje digitalnega občinstva, da bi se osredotočili na izkušnje, pridobljene s praksami in inovacijami, povezanimi s COVID, ter ohranili občinstvo in ustvarili novo spletno občinstvo. Države članice se spodbuja, naj tej skupini zagotovijo strokovno znanje in izvajajo ustrezne dobre prakse, ki izhajajo iz njenega dela.

d) Prilagoditev kulturne ponudbe posebnim ciljem in različnim okvirom ter okrepitev povezave med kulturo in dobrobitjo

Države članice se spodbuja, naj si prizadevajo za močnejšo povezavo med kulturo, izobraževanjem in dobrobitjo. Kulturni sektor bi morale podpirati pri prizadevanjih, da zadovolji potrebe skupin, ki jih je pandemija še posebej prizadela, in zagotovi, da dostop ranljivih skupin do kulture ostane prednostna naloga. Komisija je objavila razpis za podporo razvoju politike od spodaj navzgor na področju kulture in dobrobiti (30).

e) Podpiranje naložb v strategije, ki spodbujajo trajnostnost in odpornost sektorja

Bistveno je, da države članice v celoti izkoristijo mehanizem za okrevanje in odpornost (31), da bi omogočile okrevanje po negativnih posledicah pandemije in povečale odpornost CCSI na prihodnje krize z obravnavanjem strukturnih izzivov, s katerimi se soočajo.

Poleg tega bi morale države članice tesno sodelovati tudi z regijami in lokalnimi organi, da bi kar najbolje izkoristile priložnosti za kulturo, povezane s kohezijsko politiko za programsko obdobje 2021–2027 (32).

Države članice bi morale še naprej preučevati možnosti za dopolnilno financiranje kulturne dediščine. Skupaj s kulturnimi ustanovami bi morale preučiti načine za promoviranje in izvajanje rezultatov najboljših praks po vsej EU, kot jih je nedavno opredelila Komisija (33).

Države članice bi morale preučiti tudi ukrepe za uporabo mešanih virov za zmanjšanje dodatnega finančnega bremena, povezanega s ponovnim odpiranjem (npr. stroški uporabe zdravstvenih protokolov in izvedbe ukrepov, kot sta usposabljanje osebja in obveščanje občinstva).

f) Naložbe v spretnosti, digitalno usposabljanje in krepitev digitalnih zmogljivosti

Države članice in CCSI se spodbuja, naj spodbujajo nove modele usposabljanja, vzajemno učenje in izpopolnjevanje, da bi kulturnim delavcem in izvajalcem zagotovili nove spretnosti, ki so potrebne za digitalno okrevanje.

Na ravni EU bo „pakt za znanja in spretnosti“ (34) deležnikom olajšal dostop do informacij. Program znanj in spretnosti za Evropo (35) podpira digitalne spretnosti, med drugim s hitrimi tečaji digitalnih spretnosti za MSP in programom „digitalni prostovoljci“ za izpopolnjevanje sedanje delovne sile MSP na digitalnih področjih.

Program Ustvarjalna Evropa bo še naprej podpiral izvajalce pri pridobivanju potrebnih znanj in spretnosti, da bodo lahko v celoti izkoristili priložnosti, ki jih ponujajo digitalne tehnologije, za ustvarjalne in poslovne namene. Leta 2021 je bila v okviru sklopa Kultura podpora razvoju digitalnih orodij za spodbujanje preobrazbe in povečanje konkurenčnosti opredeljena kot možna prednostna naloga za vse sektorje in del krepitve ustreznih zmogljivosti posebej za delavce na področju glasbe in kulturne dediščine. Ukrep za razvoj znanj in spretnosti ter talentov v okviru programa Ustvarjalna Evropa MEDIA bo še naprej podpiral avdiovizualne delavce.

Novi program za digitalno Evropo (36) bo bistven vir, ki bo državam članicam in CCSI omogočil ustvarjanje sinergij med ustvarjalci na digitalnem področju in krepitev digitalne zmogljivosti.

Države članice se spodbuja, naj spremljajo razvoj in ugotovitve projekta CHARTER, tekoče koalicije sektorskih spretnosti Erasmus+ na področju kulturne dediščine (37).

g) Razširjanje podatkov in nadaljnje ukrepanje na podlagi poskusnih dogodkov

Države članice se spodbuja, naj zbirajo in razširjajo podatke o rezultatih in varnosti poskusnih kulturnih dogodkov, da se omogoči izmenjava informacij med CCSI in po potrebi z znanstveno skupnostjo.

h) Povečanje sredstev v okviru novih programov EU

Države članice bi morale CCSI posredovati informacije o novih možnostih financiranja v okviru nove generacije programov EU (2021–2027). Organe in organizacije na področju kulture bi bilo treba spodbujati, naj izkoristijo programe, kot sta Ustvarjalna Evropa in Obzorje Evropa, ki znaten del svojega povečanega proračuna namenjata CCSI. Da bi obravnavali najbolj pereče potrebe kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, bo dopolnjeni program Ustvarjalna Evropa pospešil svojo podporo in v letih 2021 in 2022 zagotovil 728 milijonov evrov.

Jeseni 2021 bo Komisija na podlagi spletnega interaktivnega orodja, razvitega spomladi 2021 za avdiovizualni in medijski sektor, objavila namenski spletni vodnik po financiranju EU za kulturo, ki bo zajemal več kot 15 skladov EU, ki bodo na voljo državam članicam in deležnikom.

i) Stopnje DDV in drugi ukrepi

Države članice se spodbuja, naj upoštevajo poseben položaj delavcev v kulturnem sektorju, zlasti umetnikov in tistih delavcev, katerih zaposlitev je izredno prekarna. Da bi države članice spodbudile prehod na bolj digitalen in trajnosten kulturni ekosistem, bodo morda želele uporabiti različne ukrepe, od naložb do subvencij, v skladu s pravili o državni pomoči, da bi pomagale ohraniti delovna mesta in pravice delavcev v CCSI. Države članice že lahko izkoristijo nižje stopnje DDV za storitve, ki jih zagotavlja zlasti kulturni sektor. Uporabijo lahko take stopnje DDV, ki so po njihovem mnenju najprimernejše za podporo temu sektorju.

Kar zadeva državno pomoč, začasni okvir za podporo gospodarstvu v odziv na krizo zaradi COVID-19 (38) zajema vse sektorje, vključno s CCSI. Večina priglašenih shem zajema vrsto sektorjev, zato ni mogoče navesti natančnega zneska pomoči, dodeljene CCSI v tem okviru. Vendar so do konca maja 2021 priglašene posebne sheme državne pomoči za podporo CCSI znašale približno 268 milijonov EUR (39).

j) Delovni pogoji umetnikov

Status umetnikov in njihovi delovni pogoji bodo pomembna tema sodelovanja EU na področju kulture. Komisija je aprila 2021 sklicala dialog Glasovi kulture, ki se ga je udeležilo 47 organizacij iz kulturnih in ustvarjalnih sektorjev (40), jeseni 2021 pa bo z delom začela nova skupina strokovnjakov iz držav članic. Komisija prek odbora za predstave v živo še naprej vodi sektorski socialni dialog z organizacijami uprizoritvenih umetnosti (41). Komisija je začela tudi študijo EU o zdravju in dobrem počutju ustvarjalcev glasbe (42).

IV. NASLEDNJI KORAKI

Komisija spodbuja države članice, naj upoštevajo smernice iz tega sporočila. Smernice bodo olajšale pravočasno izmenjavo informacij o izvajanju ukrepov za varno ponovno odprtje kulturnih sektorjev v Evropi med ECDC in predstavniki držav članic. Na ravni EU bo organizirana usmerjena razprava s CCSI o uporabi teh priporočil ter rezultatih poskusnih dogodkov in njihovem pomenu za varno in trajnostno ponovno odprtje zadevnih sektorjev. Rezultati teh razprav bi morali biti tudi podlaga za prihodnje sodelovanje EU na področju kulturne politike.

(1) Duševnozdravstveni vidik pandemije COVID-19 je bil obravnavan na konferenci 10. maja 2021; https://ec.europa.eu/health/non_communicable_diseases/events/ev_20210510_en

(2) Delovni dokument služb Komisije „Letno poročilo o enotnem trgu 2021“, priložen sporočilu „Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope“ (SWD (2021) 351, 5. maj 2021).

(3) Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Obnova Evrope: kulturno in ustvarjalno gospodarstvo pred krizo zaradi COVID-19 in po njej), Ernst & Young, januar 2021.

(4) Letno poročilo o enotnem trgu 2021.

(5) https://ec.europa.eu/culture/resources/coronavirus-response

https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_sl

(6) Da bi okrepila izmenjavo dobrih praks v sektorjih in med državami članicami EU, je Komisija spomladi 2020 vzpostavila dve novi platformi: Creatives Unite, platformo, ki jo ustvarjajo CCSI in je namenjena zanje, ter platformo za države članice EU, ki predstavnikom ministrstev za kulturo omogoča izmenjavo dobrih praks.

(7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0129&from=SL

(8) ECDC, Tedenski pregled razmer glede COVID-19 po državah: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/country-overviews

(9) Hitra ocena tveganja ECDC: ocena kroženja SARS-CoV-2, skrb vzbujajočih različic, blažilnih ukrepov v zunajbolnišničnem okolju in uvajanja cepiv v EU/EGP, 15. posodobitev, 10. junij 2021, https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(10) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0035

(11) Za organizatorje množičnih prireditev je bilo razvito orodje za oceno tveganja: https://www.who.int/publications/i/item/10665-333185; Evropsko napovedovalno vozlišče za COVID-19 lahko z napovedovanjem izbruhov pomaga pri načrtovanju večjih dogodkov

(12) Podatki o epidemioloških razmerah so na voljo v tedenskem pregledu razmer glede COVID-19 po državah, ki ga pripravlja ECDC, podatke o precepljenosti zagotavlja sledilnik napredovanja cepljenja proti COVID-19 ECDC, podatke o kroženju različic pa preglednica različic SARS-CoV-2 ECDC.

(13) Druge informacije in kazalniki, ki bi lahko podprli oceno tveganja, vključujejo: a) podatke o prenosu virusa SARS-CoV-2 na poskusnih kulturnih dogodkih; b) podatke o tveganju prenosa virusa SARS-CoV-2 za polno cepljene posameznike na srednje velikih do velikih zbiranjih posameznikov z mešanim ali neznanim cepilnim statusom, v popolni skladnosti s pravili EU o zasebnosti in varstvu podatkov; in c) podatke o tveganju okužbe z virusom SARS-CoV-2 za necepljene in predhodno okužene posameznike na srednje velikih do velikih zbiranjih posameznikov z mešanim ali neznanim statusom cepljenja, v popolni skladnosti s pravili EU o zasebnosti in varstvu podatkov.

(14) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/use-antibody-tests-sars-cov-2-context-digital-green-certificates

(15) Ugotovitve študij, kot je študija Tehnične univerze v Berlinu o okužbah prek aerosolnih delcev na kulturnih prizoriščih (GCF 2/2021 – uradna povezava: http://dx.doi.org/10.14279/depositonce-11401), dajejo znanstveno podlago za spodbujanje ponovnega začetka kulturnih dejavnosti. Raziskava, ki jo je decembra 2020 objavil inštitut Pasteur, je pokazala, da so imeli kulturni dogodki minimalno vlogo pri širjenju virusa, saj se le za 2,2 % pozitivnih primerov sumi (ni dokazano), da je do okužbe prišlo na kulturnih prireditvah. Glej navedbo na strani 7, predzadnji odstavek tega dokumenta, na voljo samo v francoščini. Dva ključna primera varnega poskusnega kulturnega dogodka: pilotni dogodek 27. marca v Barceloni: (https://www.thelancet.com/journals/laninf/article/PIIS1473-3099(21)00268-1/fulltext); koncert v Accor Areni v Parizu 29. maja (https://www.culturematin.com/publics/securite-accueil/live-le-concert-test-de-l-accor-hotel-arena-s-est-il-bien-passe.html?nl=103306&utm_source=email&utm_id=219248&utm_campaign=newsletter-2021-06-03).

Nadaljnji primeri so na voljo na: https://creativesunite.eu

(16) Glede na epidemiološke razmere, glej najnovejšo hitro oceno tveganja ECDC (10. junij 2021): https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(17) https://osha.europa.eu/sl/themes/covid-19-resources-workplace

(18) Smernice za izvajanje blažilnih ukrepov v zunajbolnišničnem okolju proti COVID-19 https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-guidelines-non-pharmaceutical-interventions

(19) Uporaba obraznih mask v skupnosti: prva posodobitev – Učinkovitost pri zmanjševanju prenosa COVID-19, ECDC: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/using-face-masks-community-reducing-covid-19-transmission

(20) Ogrevalni, prezračevalni in klimatski sistemi v okviru COVID-19: prva posodobitev, ECDC: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/heating-ventilation-air-conditioning-systems-covid-19

(21) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/disinfection-environments-covid-19

(22) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-industrial-strategy_sl Industrijska strategija EU je sektor opredelila kot enega od 14 industrijskih ekosistemov za vključujoče in trajnostno okrevanje ter dvojni (zeleni in digitalni) prehod gospodarstva EU.

(23) https://ec.europa.eu/growth/content/new-european-tourism-covid-19-safety-seal-available_sl Novi dogovor delavnice CEN za turistično industrijo določa tudi protokole za muzeje, objekte kulturne dediščine, nočno gospodarstvo, uprizoritvene umetnosti in razstave.

(24) Digitalno COVID potrdilo EU – Consilium (europa.eu)

(25) Z zagotavljanjem potrebne pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov v nacionalnem pravu, ki mora biti v skladu s pravom Unije o varstvu podatkov.

(26) Re-open EU (europa.eu)

(27) https://culturalgems.jrc.ec.europa.eu

(28) Perform Europe.

(29) Pripravljalni ukrep 2020 Glasba premika Evropo:Inovativna shema podpore za trajnostni glasbeni ekosistem.

(30) Pripravljali ukrep – Razvoj politike od spodaj navzgor na področju kulture in dobrobiti v Uniji | Kultura in ustvarjalnost (europa.eu).

(31) Mehanizem za okrevanje in odpornost | Evropska komisija (europa.eu).

(32) Kohezijska politika 2021–2027 – Regionalna politika – Evropska komisija (europa.eu)

(33) Komisija je na delavnici o dopolnilnem financiranju kulturne dediščine januarja 2021 pomagala opredeliti načine za povečanje financiranja kulture in kulturne dediščine onkraj javnih subvencij. Opredeljenih in objavljenih je bilo več kot 100 dobrih praks. Dodatna spoznanja zagotavljata dva projekta, ki ju financira EU: krožni modeli, ki spodbujajo naložbe v prilagodljivo ponovno uporabo kulturne dediščine (CLIC) – financirano v okviru programa Obzorje 2020; vpliv financiranja na regionalni razvoj vrednotenja kulturne dediščine (FINCH) – financirano v okviru programa Interreg Europe. Več informacij je na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/culture/cultural-heritage/funding-opportunities-cultural-heritage

(34) Pakt za znanja in spretnosti – zaposlovanje , socialne zadeve in vključevanje – Evropska komisija (europa.eu).

(35) EUR-Lex - 52016DC0381 – SL – EUR-Lex (europa.eu).

(36) DIGITALEUROPE – glas evropskih industrijskih sektorjev v digitalni preobrazbi.

(37) Domov – CHARTER (charter-alliance.eu).

(38) EUR-Lex - 52020XC0320(03) – SL – EUR-Lex (europa.eu).

(39) Seznam sprejetih sklepov v skladu z začasnim okvirom je na voljo na: Konkurenca – Državna pomoč – Pravila o državni pomoči in koronavirus – Evropska komisija (europa.eu).

(40) Status in delovni pogoji umetnikov ter delavcev v kulturnem in ustvarjalnem sektorju – Voices of culture.

(41) Sektorski socialni dialog – Zaposlovanje , socialne zadeve in vključevanje – Evropska komisija (europa.eu).

(42) https://ec.europa.eu/culture/sectors/music/music-moves-europe