[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 9.3.2010

COM(2010) 91 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Nadaljevanje k Sklepu Sveta z dne 16. februarja 2010 o obvestilu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Nadaljevanje k Sklepu Sveta z dne 16. februarja 2010 o obvestilu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

1. Uvod

V tem sporočilu se ocenjujejo odločitve, ki so jih doslej sprejeli grški organi, da bi dosegli proračunski cilj za leto 2010, kot odgovor na Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 na podlagi „Poročila iz marca 2010 o izvajanju grškega pakta za stabilnost in rast ter dodatnih ukrepov“. Grčija je poročilo, kot določa člen 4(1) Sklepa Sveta, predložila 8. marca 2010, en teden pred iztekom roka. V njem ne omenja le fiskalnih ukrepov, katerih cilj je zmanjšati delež javnofinančnega primanjkljaja v letu 2010, ampak tudi strukturne reforme, ki so zajete v programu stabilnosti.

V zvezi s predložitvijo poročila grških organov marca 2010 so službe Komisije v sodelovanju z osebjem ECB in MDS organizirale tehnično misijo v Atene od 22. do 24. februarja 2010 ter se sestale z grškimi organi, da bi razpravljale o statusu izvajanja programa za stabilnost in o odgovoru na Sklep Sveta. Druga misija, ki jo je vodil komisar Rehn, je potekala 1. marca 2010.

2. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem: Reševanje fiskalne krize v Grčiji

V tem času se številne države EU soočajo z javnofinančnim primanjkljajem, ki presega referenčno vrednost 3 % BDP, določeno v Pogodbi. Pogosto izrazito povečanje primanjkljaja in dolga je treba obravnavati ob upoštevanju doslej najhujše svetovne finančne krize in upada gospodarske rasti. Čeprav je treba trenutno poslabšanje javnih financ v Grčiji obravnavati v tem okviru, so bila fiskalna neravnovesja kljub cvetočemu gospodarstvu do leta 2008 že vrsto let visoka in so se ponavljala, kar kaže na njihov strukturni izvor. Javnofinančni primanjkljaji predvsem kažejo na nezadosten nadzor javnih odhodkov, medtem ko so se napovedi prihodkov izkazale za sistematično preveč optimistične. Fiskalna politika je pripomogla k poslabšanju zunanjih neravnovesij in podaljšala izgube konkurenčnosti. Poleg tega so strukturne in endemične pomanjkljivosti, povezane z evidentiranjem grških javnih financ, neugodno vplivale tudi na pravočasen in učinkovit nadzor prihodkov in odhodkov. Visoki javnofinančni primanjkljaji so privedli do enega najvišjih deležev javnega dolga v EU, ki je zdaj veliko nad referenčno vrednostjo 100 % BDP in se še naprej naglo povečuje.

3. februarja 2010 je Komisija sprejela predlog Sklepa Sveta na podlagi člena 126(9) PDEU, s katerim je opozorila Grčijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja[1], [2]. Hkrati je Komisija predložila osnutek priporočila Sveta v skladu s členom 121(4) PDEU, da bi odpravila neskladnost s širšimi smernicami gospodarskih politik v Grčiji ter odpravila tveganje, ki ogroža ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije[3], ter osnutek mnenja Sveta o posodobitvi grškega programa za stabilnost[4]. 11. februarja 2010 je Evropski Svet pozval Svet ECOFIN, naj sprejme dokumente, ki jih je predložila Komisija, ter je pozval Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje sklepa in priporočila Sveta v sodelovanju z ECB in ob upoštevanju izkušenj MDS[5].

16. februarja 2010 je Svet ECOFIN sprejel zgoraj omenjen sklep, priporočilo in mnenje[6]. Svet je zahteval, naj Grčija „ čim hitreje in najpozneje do leta 2012 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj“ , ter nakazal potek zmanjševanja čezmernega primanjkljaja od leta 2010 do leta 2012 (člen 1). Sklep Sveta temelji na grškem programu za stabilnost in vsebuje natančen seznam nujnih fiskalnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti do 15. maja 2010 (člen 2, Oddelek A) in druge ukrepe, ki jih je treba sprejeti do konca leta 2010 (člen 2, Oddelek C) in do leta 2012 (člen 2, Oddelek D). V Sklepu se prav tako zahteva, da Grčija sprejme sklop ukrepov v zvezi z zbiranjem in obdelavo statističnih podatkov (člen 3). Če se številna tveganja, povezana z zgornjimi mejami primanjkljaja in dolga za leto 2010, kot jih določa Sklep Sveta, uresničijo, se od Grčije zahteva, da najavi dodatne ukrepe za zagotovitev, da je proračunski cilj za leto 2010 dosežen. V skladu s Sklepom se morajo dodatni ukrepi osredotočiti na zmanjšanje odhodkov, vendar lahko prav tako vključujejo ukrepe za zvišanje prihodkov (člen 2, Oddelek B). Ti dodatni ukrepi ter informacije o izvajanju fiskalnih ukrepov v letu 2010 morajo biti navedeni v poročilu, ki se ga predloži Svetu in Komisiji ter javno objavi (člen 4(1)). V skladu s Sklepom Sveta (člen 4(4)) lahko Komisija navede ukrepe, ki so potrebni, da se upošteva potek prilagajanja, ki je določen v Sklepu za odpravo čezmernega primanjkljaja.

3. Ukrep, ki ga je sprejela Grčija kot odgovor na Sklep Sveta in za izvajanje posodobljenega programa za stabilnosti iz januarja leta 2010

Zadnja posodobitev grškega programa za stabilnost, ki je bila predložena 15. januarja 2010 za proračunski cilj določa 8,7 % BDP v letu 2010, kar je manj od nominalnega primanjkljaja 12,7 % BDP v letu 2009. Program je določil natančni paket ukrepov za fiskalno konsolidacijo za leto 2010, ki so usmerjeni predvsem v povečevanje javnih prihodkov in v manjši meri na omejevanje javne porabe. Nominalna fiskalna prilagoditev v letu 2010, kot je načrtovana v programu za stabilnost, odraža povišanje celotnega razmerja med prihodki in BDP za 2,6 odstotni točki BDP ter znižanje celotnega razmerja med izdatki in BDP za 1,4 odstotne točke BDP.

2. februarja 2010 je Grčija najavila sklop ukrepov, ki jih bo izvedla poleg ukrepov, najavljenih v programu za stabilnost. Ti ukrepi bodo zmanjšali primanjkljaj za manj kot 0,5 % BDP. Ta sklop dodatnih ukrepov vključuje popolno zamrznitev plač v javnem sektorju (s tem bi se prihranki povečali za 0,1 % BDP) in dodatno povišanje trošarin na goriva (kar bi povišalo prihodek za približno 0,3 % BDP). Grški organi so ob tej priložnosti jasno poudarili, da je vlada pripravljena objaviti in uvesti dodatne ukrepe, če bodo potrebni[7].

Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 (člen 2, Oddelek A) zahteva, da Grčija „izvede številne ukrepe za fiskalno konsolidacijo, vključno z ukrepi iz programa za stabilnost“ do 15. maja 2010. Ti ukrepi se nanašajo na zmanjšanje javnofinančnih odhodkov in na politike za povečanje prihodkov.

Priloga I povzema stanje napredka pri teh ukrepih[8].

4. Ocena tveganj za ciljni primanjkljaj za leto 2010 pred najnovejšimi odločitvami glede politike

Komisija je zaskrbljena zaradi možnih zamud pri doslednem izvajanju ukrepov za fiskalno konsolidacijo v letu 2010, kot jih določa posodobljen program[9]. Poleg tega naj bi imela proračunska strategija, ki je začrtana v programu, tudi negativna tveganja, saj osrednji makroekonomski scenarij programa temelji na ugodnih predpostavkah o rasti[10].

Službe Komisije so tveganje za odstopanje od ciljnega primanjkljaja za leto 2010 ocenile na najmanj 1,5 % BDP[11]. Pri oceni tveganja se je upoštevalo naslednje:

1. Osrednji makroekonomski scenarij, na katerem temelji program za stabilnost, za leto 2010 predpostavlja zmanjšanje realnega BDP za 0,3 %. Realni BDP se je v letu 2009 zmanjšal za 2 % namesto za 1,2 %, kot je bilo ocenjeno v programu. Slabši rezultati od predvidenih v letu 2009 bodo samodejno negativno vplivali na rast realnega BDP za leto 2010, ker bo učinek prenosa na začetku leta -0,9 %. Poleg tega naj bi se po razpoložljivih vodilnih kazalcih gospodarska dejavnost v letu 2010 še dodatno zmanjšala zaradi številnih dejavnikov, zlasti zadnjih dogodkov na finančnih trgih in izvajanja ustrezno restriktivne fiskalne politike. Tudi če se predpostavlja, da smo že dosegli najnižje četrtletne stopnje realne rasti (tj. gospodarska rast se je najbolj zmanjšala v 4. četrtletju leta 2009), naj bi se po pričakovanjih letni realni BDP dodatno zmanjšal v letu 2010 za najmanj 2,25 %. To bo samo po sebi močno vplivalo na javne finance.

2. Po programu za stabilnost naj bi se odhodki za obresti povečali za 0,25 odstotne točke BDP v letu 2010, v primerjavi z letom 2009. Razpoložljive informacije o sestavi in zapadlosti dolga ter obrestne mere zadnjih izdaj dolga kažejo, da se bodo odhodki za obresti povečali za več, kot so bile uradne ocene.

3. Marca 2010 se bo začela davčna reforma. Gre za ambiciozen projekt. Pričakuje se, da bo reforma ustvarila dodatne davčne prihodke po 2. četrtini leta. Predvsem organi pričakujejo, da bodo prizadevanja za širitev davčne osnove za gospodinjstva in obdavčevanja pravnih oseb (z uvedbo enotne davčne lestvice in odpravo izjem pri dohodnini) povišala davčne prihodke za približno 0,5 BDP. Medtem ko se Komisija strinja z nameni teh ukrepov ter verjame, da lahko izboljšajo pobiranje davkov, pa administrativne pomanjkljivosti in možne zamude v začetni fazi reforme pozivajo k previdnosti pri ocenah davčnih prihodkov.

4. V okviru reforme davčnega sistema je vlada sprožila več upravnih ukrepov, da bi okrepila boj proti davčnim utajam in izogibanju plačevanja socialnih prispevkov ter izboljšala pobiranje davkov in povečala skladnost. Vlada pričakuje, da se bodo javni prihodki že v letu 2010 povečali za več kot 0,5 BDP zaradi boja proti davčnim utajam. Podoben znesek naj bi se pridobil tudi z bojem proti izogibanju plačevanja socialnih prispevkov. Glede na izkušnje v Grčiji in drugih državah članicah ter ob upoštevanju, da lahko traja dlje, da takšni ukrepi dajo pričakovane rezultate, zlasti v času recesije, službe Komisije ocenjujejo, da tudi če se nekatere pridobitve uresničijo v kratkem roku, so lahko precej nižje od uradnih ocen.

5. Grška vlada si je prav tako zastavila ambiciozen cilj za pospešitev črpanja sredstev iz skladov EU v letu 2010. Zlasti domneva, da bo ob koncu leta 2010 črpanje strukturnih skladov doseglo 15 % sredstev, ki so na voljo za obdobje 2007–13. Po teh predpostavkah naj bi se prihodek iz strukturnih skladov v letu 2010 povišal za več kot 0,5 % BDP. Službe Komisije menijo, da je to razmeroma ugodna predpostavka.

5. Ukrepi, ki jih je napovedala Grčija po Sklepu Sveta z dne 16. februarja

Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 navaja (člen 2, Oddelek B), da „če se številna tveganja uresničijo,“ mora Grčija napovedati dodatne ukrepe.

3. marca 2010 so grški organi – potem ko so izmenjali mnenja s službami Komisije, pri čemer sta sodelovala ECB in MDS – uradno najavili več dodatnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki znašajo do 2 % BDP (ali 4,8 milijarde EUR), ki se bodo izvedli v letu 2010[12]. Dodatni fiskalni ukrepi, ki so bili najavljeni 3. marca, so ambiciozni; vključujejo precejšnja znižanja odhodkov in zlasti prihranke pri plačah v javnem sektorju, kar je bistveno za doseganje trajnih učinkov fiskalne konsolidacije in obnovo konkurenčnosti (Priloga II).

Ukrepi, ki so bili najavljeni in predstavljeni v poročilu vključujejo enake deleže ukrepov za trajno povečanje prihodkov (1 % BDP ali 2,4 milijarde EUR) ter trajna znižanja odhodkov (1 % BDP ali 2,4 milijarde EUR). Predstavitev večine ukrepov je natančna, poleg tega je predloženih dovolj kvantitativnih informacij. Osnutek zakona, ki vključuje vse dodatne fiskalne ukrepe, je bil predložen na isti dan skupaj z najavo ter ga je Parlament sprejel 5. marca 2010. Isti paket je prav tako vseboval nekatere prej najavljene ukrepe, ki pa še niso sprejeti. Nekateri ukrepi, zlasti ukrepi, ki so povezani z dvigom davčnih stopenj, bodo začeli veljati 15. marca.

6. Sklep in naslednji koraki

Sklenemo lahko z ugotovitvijo, da Grčija izvaja Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 in ukrepe iz grškega programa za stabilnost.

Na podlagi razpoložljivih informacij so fiskalni ukrepi, ki so jih objavili grški organi 3. marca 2010 in jih je Parlament sprejel 5. marca ter so vključeni v poročilo, predloženo Komisiji 8. marca, zadostni, da se zavarujejo proračunski cilji za leto 2010, kot jih določata Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 in program za stabilnost.

V skladu s členom 4(2) Sklepa „ Grčija najpozneje do 15. maja 2010 Svetu in Komisiji predloži poročilo, v katerem opiše ukrepe politike, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom, ter ga objavi“ . Vsebina poročila, ki mora biti pripravljeno do 15. maja, mora biti v skladu s členom 4(3) Sklepa ter mora natančno predstaviti ukrepe za fiskalno konsolidacijo, ki jih je treba izvesti v letu 2010, vključno z natančnim razporedom izvajanja vseh najavljenih ukrepov ter tudi pripravljalne ukrepe, ki so potrebni za zadevne ukrepe v letih 2011 in 2012. Poročilo mora prav tako vsebovati podatke o mesečnem izvrševanju državnega proračuna, medletnem izvajanju proračuna za socialno varnost, lokalno upravo in izvenproračunska sredstva, zavarovanju in vračilu dolga, zaposlovanju v javnem sektorju, zaostalih plačilih in finančnem položaju v državnih podjetjih. Zato se od Grčije zahteva, da vsako četrtletje predloži in objavi takšna poročila.

Razen tega se v skladu s priporočilom Sveta z dne 16. februarja v skladu s členom 121(4) PDEU „ Grčija […] poziva, naj poroča o ukrepih, ki jih sprejme kot odgovor na to priporočilo, in o razporedu izvajanja strukturnih ukrepov, določenih v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010, v četrtletnih poročilih, ki jih določa člen 4(2) Sklepa Sveta z dne 16. februarja 2010“ , vključno z reformami za povečanje konkurenčnosti gospodarstva na področju pokojnin, zdravstvenega varstva, javne uprave, delovanja proizvodnih trgov, trga dela, črpanja strukturnih skladov, nadzora finančnega sektorja in statistike.

Medtem ko se ocena ukrepov, ki jih je sprejela Grčija kot odgovor na Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010, v tem poročilu osredotoča na fiskalne ukrepe, ki zagotavljajo znižanje javnofinančnega primanjkljaja na 8,7 % BDP v letu 2010, se bo ocena, ki jo trenutno izvaja Komisija, postopno razširila na strukturne reforme in fiskalne načrte za leti 2011 in 2012.

PRILOGA I: NUJNI FISKALNI UKREPI, KI JIH JE TREBA SPREJETI DO 15. MAJA 2010, po členu 2, Oddelek A Sklepa Sveta z dne 16. februarja 2010

Ukrep | Napredek in drugi komentarji |

Odhodki |

„(a) prenese 10 % odobrenih proračunskih sredstev (razen za plače in pokojnine) za ministrstva v proračunu za leto 2010 v varnostno rezervo, dokler se sredstva ne prerazporedijo med ministrstvi in določijo programi porabe, ki jih je treba racionalizirati, s čimer se bodo znatno in trajno zmanjšali izdatki;“ | Zadevni ministrski sklep je podpisan. Da bi se začel uporabljati, se izvajajo številni upravni ukrepi. Še vedno je prezgodaj za določitev specifičnih prihrankov iz varnostne rezerve, prav tako nobeni prihranki iz varnostne rezerve niso vključeni v načrte programa za stabilnost. |

„(b) zmanjša plače, zlasti z zamrznitvijo nominalnih plač na centralni in lokalni ravni države, v državnih agencijah in drugih javnih institucijah ter z zmanjšanjem števila zaposlenih; v letu 2010 prenehati zaposlovati in ukiniti prosta delovna mesta v sektorju država, vključno z začasnimi, zlasti tako, da se na delovna mesta upokojenih uslužbencev ne zaposlujejo novi;“ | Ministrski svet se je odločil za zamrznitev plač v javnem sektorju za plače nad določenim pragom (posledično se je zamrznitev razširila na vse plače; glej spodaj), zaustavitev zaposlovanja in zmanjšanje zaposlovanja za določen čas. Prav tako je določil strožja pravila v zvezi s plačevanjem nadur in potnih stroškov. Parlament je zadevni zakon sprejel 5. marca in ta je začel veljati retroaktivno od 1. januarja 2010. Vendar, kot je načrtovano v programu za stabilnost, se zamrznitev zaposlovanja ni razširila na varnostnike, zdravstveno osebje in učitelje. |

„(c) zmanjša posebna nadomestila za javne uslužbence (tudi iz izvenproračunskih virov), zaradi česar se zmanjša skupna vsota za nadomestila v sektorju javne uprave, kar je prvi korak za izboljšanje sistema plač v javnem sektorju in racionalizacijo plačne lestvice;“ | Ministrski svet se je odločil za 10-odstotno znižanje nadomestil (razen družinskih nadomestil in otroškega dodatka). Parlament je sprejel zadevni zakon, vključno z dodatnim 2-odstotnim znižanjem, ki je bilo najavljeno 3. marca ter se izvaja retroaktivno od 1. januarja. |

„(d) sprejme nominalna zmanjšanja transferjev na področju socialne varnosti, med drugim z ukrepi za omejitev indeksacije prejemkov in pravic;“ | Zamrznitev pokojnin in znižanje državnih sredstev za socialno varnost se bosta začela izvajati marca 2010 in bosta veljala retroaktivno od 1. januarja. |

Prihodki |

„(e) uvede progresivno davčno lestvico za vse vire prihodka in horizontalno enotno obravnavo prihodkov iz dela in kapitala;“ | Ministrski svet je sprejel celostno davčno reformo; zadevni zakon naj bi Parlament po pričakovanjih sprejel marca 2011 in bo začel veljati retroaktivno od 1. januarja. Davki na dediščino in volila so se povišali prek postopne davčne lestvice, ki je začela veljati z zakonom, ki ga je Parlament sprejel januarja 2010. |

„(f) razveljavi vse davčne oprostitve in avtonomne davčne določbe v davčnem sistemu, vključno s prihodkom od posebnih nadomestil za javne uslužbence;“ |

„(g) uvede pavšalno predplačilo davka za samozaposlene;“ |

„(h) uvede stalne dajatve na stavbe in poveča davčne stopnje za nepremičnine glede na stopnje z dne 31. decembra 2009;“ |

„(i) poveča trošarine na tobak, alkohol in gorivo glede na stopnje z dne 31. decembra 2009;“ | Parlament je zadevni zakon sprejel januarja 2010, ko je bil tudi uzakonjen. Zadevne davčne stopnje so se povišale dvakrat, na začetku februarja in na začetku marca (glej spodaj). |

„(j) podrobno opiše in do konca marca 2010 izvede trenutno načrtovane reforme davčnega sistema, pri čemer z morebitno povečano učinkovitostjo nadalje zmanjša primanjkljaj;“ | Glej zgoraj (e) do (h). |

PRILOGA II: TABELA S POVZETKOM DODATNIH FISKALNIH UKREPOV, NAJAVLJENIH 3. MARCA 2010

v mio EUR | % BDP | Opomba |

(kot je najavila Grčija) |

Prihodki |

Povišanje stopenj DDV (s 4,5 %, 9 % in 19 % na 5 %, 10 % oziroma 21 %) | 1 300 | 0,5 % | Skupni prihodki iz DDV so v letu 2009 znašali približno 6,9 % BDP (ali 16,5 milijarde EUR). Ocena, ki jo je predložila Grčija, se zdi realna, če začne ta ukrep veljati 15. marca. Celoletni proračunski učinek tega ukrepa bi bil 0,75 % BDP. Spremembe davčne osnove – v zvezi z zmanjšanjem domačega povpraševanja – in utaja davkov lahko zmanjšajo pričakovane dobičke. |

Povišanja trošarin (poleg tistih, ki so že bile izglasovane v Parlamentu): | 1 100 | 0,5 % | Grški organi so že začeli dvigovati trošarine, kot je navedeno v programu za stabilnost in je bilo najavljeno 2. februarja. |

(i) Povišanje trošarin za bencin za 0,08 EUR (povišanje cene za približno 0,10) in za dizel za 0,03 EUR (povišanje cene za približno 0,04) | 450 | 0,2 % | Dodatno povišanje trošarin za proizvode goriva približuje končno ceno za goriva povprečju EU, kar pomeni povišanje prihodka iz trošarin za gorivo za približno 10 %. Povišanje trošarin se je, podobno kot kumulirano povišanje, najavljeno 2. februarja in 3. marca, začelo izvajati v letu 2009 in je zagotovilo povišanje prihodkov za približno 20 %. Pričakovani dobički so primerljivi z enim od zadnjih povišanj trošarin na gorivo v letu 2009 in se zdijo dosegljivi. Vendar pa se ne smejo podcenjevati posledice zmanjševanega povpraševanja za davčne prihodke. |

(ii) Povišanje (a) trošarin za cigarete z 63 % na 65 % in (b) trošarin za alkohol za 20% (povišanje cene za steklenico 1,20 EUR in za 0,60 EUR za pijači ouzo in tsipouro) | 300 | 0,1 % | (a) Nedavno povišanje trošarin za tobak, s 57,7 % na 63 %, ki ga je predlagal Parlament lani januarja in naj bi po ocenah v letu 2010 prispevalo približno 0,1 % BDP. Dodatno povišanje trošarin za tobak, najavljeno 3. marca, s 63 % na 65 % (kar je približno polovica glede na prejšnje povišanje), naj bi zagotovilo dodatne prihodke v višini približno 0,05 % BDP, kar se zdi dosegljivo. (b) Nedavno povišanje trošarin za alkohol (0,9 EUR na steklenico in 0,45 EUR za tradicionalne proizvode), ki je bilo predloženo Parlamentu januarja, naj bi po ocenah prispevalo približno 0,03 % BDP v letu 2010. Dodatno povišanje trošarin, ki je bilo najavljeno 3. marca (1,2 EUR na steklenico in 0,6 EUR za tradicionalne proizvode), naj bi po pričakovanjih zagotovilo dodatne prihodke v višini približno 0,05 % BDP, kar se zdi dosegljivo. Vendar je treba poudariti, da imajo lahko povišanja končnih cen tobačnih izdelkov in alkohola velik vpliv na povpraševanje (ter davčne utaje) in je zato rezultat nižji od pričakovanih prejemkov. |

(iii) Uvedba trošarine na električno energijo (2,5 EUR/MWh za industrijsko porabo in 5 EUR/MWh za porabo v gospodinjstvih – razen za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov) ter odprava oprostitve trošarine za dizelsko gorivo, ki ga porabi podjetje Public Power Corporation. | 250 | 0,1 % | Nova trošarina na električno energijo naj bi zagotovila prihodek 0,1 % BDP. Ker se ta davek pobira prek računov za električno energijo, je ta ukrep varen, kar zadeva njegovo izvajanje. Poraba električne energije v Grčiji leta 2010 naj bi po napovedih dosegla 67 175 GWh Ocenjeni proračunski učinek se zdi realen. |

(iv) Povečanje trošarine na luksuzno blago (vključuje avtomobile nad 35 000 EUR, jahte itd.) | 100 | >0,1 % | Zaradi pomanjkanja informacij natančna ocena do zdaj ni bila mogoča, čeprav je ocenjeni dodatni prihodek razmeroma nizek. |

Odhodki |

Znižanja nominalnih plač v javnem sektorju in pokojnin (poleg že najavljenih znižanj plač): | 1 700 | 0,7 % | Grški organi so že prej najavili znižanja dodatkov, ki se izplačujejo državnih uslužbencem, zaradi česar so se znižali odhodki za plače v javnem sektorju. Več dodatnih ukrepov je prav tako omogočilo zmanjšanje zaposlovanja v javnem sektorju. Znižanja, najavljena 3. marca, presegajo znižanja iz programa in znižanja, najavljena 2. februarja.[13] |

(i) Znižanje božičnega dodatka za 30 %, velikonočnega dodatka za 30 % in dodatka za poletni dopust, prav tako za 30 % | 610 | 0,3 % | Popolna odprava 14. plače (ki se izplačuje vsem uslužbencem v javnem sektorju) bi zagotovila prihranek približno 1 milijarde EUR. Ocenjen učinek ukrepov, ki jih je najavila vlada, na proračun se zdi realen. |

(ii) Zmanjšanje vseh dodatkov k plači za 2 % (poleg že najavljenega zmanjšanja za 10 %) | 130 | >0,1 % | Pred ukrepi, najavljenimi 3. marca, je vlada že znižala dodatke javnim uslužbencem za 10 %, s čimer je prihranila približno 0,3 % BDP (ali 650 milijonov EUR). Ukrepi, najavljeni 3. marca, presegajo te ukrepe in dodatno znižujejo dodatke za 2 %. Skupaj bi se dodatki tako znižali za 12 %, ocenjeni učinek na proračun pa se zdi realen. |

(iii) Znižanje plač v državnih podjetjih za 7 % in znižanje božičnega dodatka, velikonočnega dodatka in dodatka za poletni dopust za 30 %. | 360 | 0,2 % | Ta ukrep nima nobenega neposrednega učinka za državna podjetja, ker državna podjetja niso del javne uprave. Vendar lahko pomeni znižanje subvencij, ki jih država plačuje državnim podjetjem in tako posredno povzroči znižanje odhodkov. |

(iv) Znižanje subvencij za pokojninske sklade podjetij Public Power Corporation in OTE (telekom), s čimer bi se znižalo dodeljevanje proračunskih sredstev za te namene. | 150 | >0,1 % | Ukrep se zdi dosegljiv, čeprav bi bile koristne nadaljnje informacije za utemeljitev ocenjenih prihrankov. |

(v) Zamrznitev vseh pokojnin v javnem in zasebnem sektorju z odpravo najavljenih povišanj, vključenih v proračun, s čimer se prihranijo sredstva v proračunu | 450 | 0,2 % | Po prejšnjih najavah vlade bi povišanja pokojnin v letu 2010 presegla inflacijo (za približno 1,5 odstotne točke). 3. marca je bila najavljena zamrznitev vseh pokojnin, s čimer so se zagotovili prihranki približno 0,2 % BDP (znesek ustreza povišanju, ki bi bilo dodeljeno prejemnikom pokojnin). Uradno ocenjen učinek na proračun se zdi realen. |

Znižanja tekočih in investicijskih izdatkov v javnem sektorju | 700 | 0,3 % | Grška vlada je že v programu za stabilnost najavila znižanja izdatkov za poslovanje in subvencij za državna podjetja. Že pred tem je najavila povišanje investicijskih izdatkov in izdatkov za izobraževanje v letu 2010. Znižanja, najavljena 3. marca, presegajo znižanja iz programa in ukinjajo nekatera načrtovana povišanja izdatkov. |

(i) Znižanje v programu javnih naložb | 500 | 0,2 % | V skladu s programom za stabilnost bi se bruto trajna sredstva v letu 2010 povečala za 0,3 % BDP (ali 800 milijonov EUR). Vlada presodi, ali bo znižala zadevna proračunska sredstva in za koliko. Če bo sprejela ustrezne odločitve, se najavljena znižanja zdijo realna. |

(ii) Znižanje izdatkov za izobraževanje (100 milijonov EUR iz programa javnih naložb in 100 milijonov EUR zaradi črtanja izdatkov za nove izobraževalne programe) | 200 | 0,1 % | V skladu s programom za stabilnost bi se izdatki za izobraževanje v letu 2010 povišali za približno 0,2 % BDP (ali 500 milijonov EUR). Vlada presodi, ali bo ukinila zadevna povečana proračunska sredstva in za koliko, vključno s sredstvi za program javnih naložb. Če bo sprejela ustrezne odločitve, se najavljena znižanja zdijo realna. |

SKUPAJ | 4 800 | 2,0 % |

[1] COM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). (Vsi dokumenti za Grčijo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Grčijo, ki se trenutno izvaja, se je začel 18. februarja 2009, ko je Komisija sprejela poročilo v skladu s členom 104(3) PES, na podlagi katerega in v skladu s členom 104(4) PES – SEC(2009) 197 – je Ekonomsko-finančni odbor oblikoval mnenje 27. februarja 2009. 24. marca 2009 je Komisija v skladu s členom 104(5) PES sprejela mnenje, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj – SEC(2009) 263. 27. aprila 2009 se je Svet po priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) PES odločil, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj – Odločba Sveta 2009/415/ES (UL L 135, 30.5.2009, str. 21). Hkrati je Svet, v skladu s členom 104(7) PES, na Grčijo naslovil priporočila, naj do leta 2010 odpravi čezmerni primanjkljaj. Komisija je 11. novembra 2009 ocenila ukrepe, ki jih je na podlagi priporočila Sveta z dne 27. aprila 2009 sprejela Grčija, in ugotovila, da ukrepi Grčije niso zadostovali, ter na Svet naslovila priporočilo za sprejetje sklepa. Svet je na podlagi tega 2. decembra 2009 sprejel sklep v skladu s členom 126(8) PDEU.

[3] COM(2010) 95.

[4] COM(2010) 94. Posodobitev grškega programa za stabilnost je bila predložena Svetu in Komisiji ter javno objavljena 15. januarja 2010.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf.

[6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06147.en10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06145.en10.pdf in http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06560.en10.pdf

[7] Ob isti priložnosti je Grčija najavila, da bo v prihajajočih tednih Parlamentu predložila celostno reformo pokojninskega sistema.

[8] Poročilo, ki ga je Grčija predložila 8. marca 2010, vsebuje popolnejši seznam sprejetih ukrepov za izvajanje programa za stabilnost.

[9] Glej obrazložitvene memorandume, priložene predlogom Komisije za Sklep, Priporočilo in Mnenje Sveta z dne 16. februarja 2010 – COM(2010) 93, 94 in 95.

[10] Razpoložljivi podatki o denarnih tokovih pri izvrševanju proračuna v januarju 2010 na centralni ravni države kažejo, da so bili tako prihodki kot odhodki v okviru ciljev, pri čemer je bil najbolj obetaven znak krčenje primarnega odhodka. Kljub temu so se v januarju zbrali nekateri enkratni prihodki (iz izrednega davka, ki je bil naložen visoko dobičkonosnim podjetjem in velikim posestim). Razen tega je zmanjšanje investicijskih izdatkov in plačil obresti na gotovinski osnovi mogoče povezati tudi z spremembo sezonskega vzorca pri odhodkih.

[11] Glede na poročilo, ki ga je Grčija predložila 8. marca, je vrzel v fiskalni prilagoditvi pred napovedanimi ukrepi 3. marca 2010 znašala „med 1 in 1,5 % BDP“.

[12] Predsednik Komisije „je pozdravil objavo grške vlade o uvedbi sklopa dodatnih konsolidacijskih ukrepov in o potrditvi njene zaveze, da bo sprejela vse potrebne ukrepe za uresničitev ciljev programa“. Pri tej oceni je sodeloval tudi predsednik Euroskupine. ECB „zelo ceni, kar je bilo odločeno, ker meni, da je primerno“, medtem ko MDS „pozdravlja zelo močan fiskalni paket za leto 2010“, pri čemer ugotavlja, da bo izvajanje fiskalnega programa bistven korak v večletnem procesu.

[13] Sredstva za plače na centralni ravni države so leta 2008 znašala 22 871 milijonov EUR (9,6 % BDP). Leta 2009 so se povišala za 11,5 % na 25 492 milijonov EUR (10,6 % BDP). V skladu s proračunom za leto 2010, kot ga je predstavil grški parlament oktobra 2009, bi se sredstva za plače na centralni ravni države za leto 2010 povečala za 2,8 % na 26 213 milijonov EUR (10,7 % BDP). Ob upoštevanju zmanjševanja zaposlovanja za določen čas v javnem sektorju in 10-odstotnega znižanja dodatkov (program za stabilnost), popolne zamrznitve nadomestil (2. februar), dodatnega 2-odstotnega znižanja dodatkov (3. marec) ter znižanj velikonočnega, poletnega in božičnega dodatka (tj. „13. in 14. mesečne plače“) naj bi se po pričakovanjih sredstva za plače na centralni ravni države znižala za 4,6 % v primerjavi z letom 2009. Padec nominalnih nadomestil doseže 8,5 % v primerjavi z letom 2009, če upoštevamo, da so se dodatki obdavčevali po nižji davčni stopnji ter bodo od zdaj naprej obravnavani kot običajni prihodki in tako obdavčeni po višji stopnji.