EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.8.2021 COM(2021) 486 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) v letih 2019 in 2020







POVZETEK Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen leta 2007 za podporo delavcem, ki izgubijo zaposlitev zaradi globalizacije in spreminjajočih se trgovinskih tokov. Sklad je bil nadalje prilagojen za podporo delavcem, odpuščenim zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. Cilj sklada je bolje razporediti koristi globalizacije tako, da se presežnim delavcem, ki se pri težkih prehodih znajdejo v stiski, pomagajo prilagoditi njihova znanja in spretnosti ter poiskati novo zaposlitev. V regijah z visoko stopnjo brezposelnosti mladih lahko ESPG zagotavlja podporo mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET). Sklad sofinancira do 60 % stroškov ukrepov, ki jih predlagajo države članice, ki zaprosijo za podporo iz ESPG. Ukrepi so vključevali prilagojeno pomoč in svetovanje pri iskanju zaposlitve, različne prilagojene priložnosti za usposabljanje in strokovno izpopolnjevanje, podporo podjetništvu in ustanavljanju podjetij ter začasne finančne spodbude in nadomestila. To poročilo vsebuje pregled dejavnosti in rezultatov ESPG za leti 2019 in 2020. Ø V tem obdobju je šest držav članic predložilo osem vlog, od katerih je bila pozneje ena umaknjena. Osem vlog je zajemalo skupaj 34,6 milijona EUR (nacionalni prispevek in prispevek ESPG), namenjenih 10 505 delavcem in 330 mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Največje število delavcev je bilo v sektorju zračnega prometa, sledila pa sta sektorja skladiščenja in spremljajočih prometnih dejavnosti ter proizvodnje motornih vozil. Ø Evropski parlament in Svet sta sprejela en sklep za uporabo sredstev iz ESPG v skupnem znesku 2 milijona EUR za podporo 500 prejemnikom. Ø Države članice so poročale o 16 primerih ESPG, odobrenih med letoma 2016 in 2018. Iz rezultatov je razvidno, da je povprečno 56 % delavcev, ki so sodelovali pri ukrepih, našlo novo zaposlitev do konca obdobja izvajanja. Še posebno visoke stopnje ponovne vključitve so bile ugotovljene v naslednjih primerih: Microsoft (Finska) 92 %, Retail (Finska ) 84 %, Financial service activities (Nizozemska) 78 % in Norte Centro Lisboa wearing apparel (Portugalska) 77 %. Ob koncu leta 2020 je bil dosežen politični dogovor o uredbi o ESPG za obdobje 2021–2027. Uredba je začela veljati spomladi leta 2021. Z njo se uporaba sklada razširja, da lahko učinkoviteje posreduje in podpre več delavcev, ki so izgubili zaposlitev. ESPG bo podporo delavcem zagotavljal ne le v primeru velikih strukturnih sprememb svetovnih trgovinskih tokov zaradi globalizacije ter svetovne finančne in gospodarske krize, ampak tudi zaradi drugih razlogov, kot so avtomatizacija, digitalizacija ali prehod na nizkoogljično gospodarstvo. Ta pristop upošteva nove izzive razvijajočega se sveta dela. KAZALO 1. Uvod

2. Analiza dejavnosti ESPG v letih 2019 in 2020 2.1 Predložene vloge 2.1.1 Vloge, predložene zaradi odpuščanj in po merilu za pomoč 2.1.2 Predložene vloge po sektorjih (NACE Rev. 2) 2.1.3 Predložene vloge glede na število ciljnih prejemnikov 2.1.4 Predložene vloge po zaprošenih zneskih 2.1.5 Predložene vloge po zaprošenih zneskih na prejemnika 2.2 Sprejeti sklepi in odobreni prispevki 2.2.1 Ukrepi, financirani s podporo iz ESPG 2.2.2 Dopolnjevanje z ukrepi, financiranimi iz Evropskega socialnega sklada (ESS) 2.3 Neodobrene vloge 2.4 Rezultati, ki jih je dosegel ESPG 2.4.1 Povzetek rezultatov, sporočenih v letih 2019 in 2020 2.4.2 Stopnja ponovne vključitve prejemnikov pomoči 2.4.3 Ocena kakovosti končnih poročil, predloženih v letih 2019 in 2020 2.5 Finančno izvajanje 2.5.1 Prispevki ESPG 2.5.2 Tehnična pomoč 2.5.3 Sporočene nepravilnosti 2.5.4 Zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG

2.6 Dejavnosti tehnične pomoči, ki jih izvaja Komisija 2.6.1 Obveščanje in oglaševanje: spletna stran 2.6.2 Sestanka z nacionalnimi organi in deležniki ESPG 2.6.3 Sistem elektronske izmenjave podatkov (SFC2014) 2.6.4 Naknadna ocena mreže ESPG za obdobje 2014–2020 3. Uredba o ESPG za obdobje 2021–2027 1. Uvod EU z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji (ESPG) kaže solidarnost z delavci, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih vzorcih, nastalih zaradi globalizacije, ali zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenimi osebami, ki so iz istih razlogov opustile dejavnost, ter jim zagotavlja podporo. ESPG pomaga presežnim delavcem pri iskanju nove zaposlitve, tako da sofinancira ukrepe aktivne politike trga dela, ki jih izvajajo države članice. V primerih nenadnih kolektivnih odpustov zaradi prej navedenih razlogov dopolnjuje nacionalne ukrepe, tako da zagotavlja bolj prilagojen in ciljno usmerjen pristop k najranljivejšim odpuščenim delavcem. V skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) Komisija to poročilo naslavlja na Evropski parlament in Svet ter zagotavlja kvantitativno in kvalitativno oceno dejavnosti ESPG v preteklih dveh letih. Poročilo se osredotoča na rezultate, dosežene z ESPG, in zlasti vsebuje informacije o: ·predloženih vlogah; ·sprejetih sklepih; ·financiranih ukrepih, vključno z njihovim dopolnjevanjem z ukrepi, ki se financirajo iz drugih instrumentov Unije, zlasti iz Evropskega socialnega sklada (ESS); ·statističnih podatkih o stopnji ponovne vključitve prejemnikov po državah članicah; ·zaključku finančnih prispevkov in ·vlogah, zavrnjenih zaradi neupravičenosti. Na koncu poročila so predstavljene glavne ugotovitve iz študije, ki podpira naknadno oceno za obdobje 2014–2020, in glavne značilnosti revidirane uredbe o ESPG za obdobje 2021–2027.

2. Analiza dejavnosti ESPG v letih 2019 in 2020 2.1 Predložene vloge Komisija je v letih 2019 in 2020 prejela osem vlog, ki jih je predložilo naslednjih šest držav članic: Belgija, Španija, Estonija, Nemčija, Nizozemska in Finska. Osem vlog je zajemalo skupaj 34,6 milijona EUR (nacionalni prispevek in prispevek ESPG), namenjenih 10 505 delavcem in 330 mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Vse navedene države članice so že zaprosile za sredstva iz ESPG. Podrobnosti o vlogah so navedene v preglednici 1. Preglednica 1: Vloge, predložene v letih 2019 in 2020 Od teh osmih vlog so države članice pet vlog predložile ob koncu leta 2020 zaradi pandemije COVID-19, ki je imela velik vpliv na gospodarstva držav članic. Štiri države članice (Estonija, Belgija, Finska in Nizozemska) so predložile vloge, povezane z odpusti v dveh sektorjih, ki jih je pandemija COVID-19 zlasti prizadela: v sektorju zračnega prometa in v sektorju dejavnosti, povezanih s turizmom. Poleg tega je Španija predložila vlogo na podlagi merila za globalizacijo, povezano s trgovino (EGF/2020/006 ES/Cataluña automotive). Vendar je Španija 4. maja 2021 svojo vlogo umaknila, zato ni vključena v naslednjo analizo. 2.1.1 Vloge, predložene zaradi odpuščanj in po merilu za pomoč Sedem vlog, predloženih v letih 2019 in 2020, je bilo zajetih z Uredbo (EU) št. 1309/2013, ki se uporablja za odpuščanja zaradi: vvelikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije; tri vloge so bile predložene na podlagi merila za trgovino, od tega je bila ena (EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancilliary sectors) utemeljena z izjemnimi okoliščinami; vučinkov svetovne gospodarske krize; štiri vloge so bile predložene zaradi svetovne gospodarske krize, pri čemer je bila prav tako ena (EGF/2020/002 EE/Estonian tourism industry) utemeljena z izjemnimi okoliščinami. 2.1.2 Predložene vloge po sektorjih (NACE Rev. 2) Sedem predloženih vlog se je nanašalo na odpuste v 22 različnih sektorjih. Tri vloge, ki so jih predložile Belgija, Estonija in Španija, so spadale v več kot en sektor dejavnosti. Zadevni sektorji so:

1)proizvodnja kovin; 2)proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav; 3)proizvodnja drugih vozil in plovil; 4)druga proizvodnja; 5)popravila in montaža strojev in naprav; 6)specializirana gradbena dela; 7)trgovina z motornimi vozili in popravila motornih vozil; 8)trgovina na drobno; 9)kopenski promet in cevovodni transport; 10)vodni promet; 11)zračni promet (tri vloge); 12)skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti (dve vlogi); 13)gostinske nastanitvene dejavnosti; 14)dejavnost strežbe jedi in pijač; 15)druge strokovne in tehnične dejavnosti; 16)dajanje v najem in zakup; 17)dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in s potovanji povezanih dejavnosti; 18)dejavnost oskrbe stavb in okolice; 19)kulturne in razvedrilne dejavnosti; 20)dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti;

21)prirejanje iger na srečo ter 22)športne in druge dejavnosti za prosti čas. Od ustanovitve ESPG so bile prvič predložene vloge za naslednje sektorje (številka sektorja NACE je navedena v oklepaju): ·trgovina z motornimi vozili in popravila motornih vozil (45); ·vodni promet (50); ·skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti (52); ·gostinske nastanitvene dejavnosti (55); ·druge strokovne in tehnične dejavnosti (74); ·dejavnost potovalnih agencij, organizatorjev potovanj in s potovanji povezanih dejavnosti (79); ·dejavnost oskrbe stavb in okolice (81); ·kulturne in razvedrilne dejavnosti (90); ·dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti (91); ·prirejanje iger na srečo (92); ·športne in druge dejavnosti za prosti čas (93). Največje število ciljnih delavcev je bilo v sektorju zračnega prometa (1 715), sledila pa sta sektorja skladiščenja in spremljajočih prometnih dejavnosti (1 340) ter gostinske nastanitvene dejavnosti (775) (glej graf 1).

Graf 1: Število ciljnih delavcev po sektorjih* (NACE Rev. 2) v letih 2019 in 2020 * Štirje sektorji (77, 91, 92 in 93) niso vključeni v graf, ker število odpuščenih delavcev v teh sektorjih (estonski primer) v fazi predložitve vloge ni bilo znano. Število ciljnih delavcev po sektorjih v dveh večsektorskih primerih (Estonija in Španija) je bilo ocenjeno na podlagi števila odpuščenih delavcev. 2.1.3 Predložene vloge glede na število ciljnih prejemnikov Sedem vlog, predloženih v letih 2019 in 2020, se je nanašalo na 16 387 odpustov. Skupno število ciljnih prejemnikov (delavci in mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) podpore iz ESPG je bilo 9 935. Od 9 935 ciljnih prejemnikov je bilo 9 605 delavcev, ki so postali presežni, in 330 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (glej preglednico 1). Estonija je zaprosila za podporo iz ESPG za največje število delavcev (5 060), sledili pa sta ji Belgija (1 868) in Nizozemska (1 201). Vloga Belgije se je nanašala tudi na podporo za 330 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Povprečno število ciljnih prejemnikov na vlogo je bilo 1 419 (glej graf 2 v nadaljevanju).



Graf 2: Število ciljnih prejemnikov po državah članicah v letih 2019 in 2020 Število predloženih vlog je navedeno v oklepajih. * Dve vlogi Belgije: EG/2019/001 BE/Carrefour in EGF/2020/005 BE/Swissport. Skupno število ciljnih prejemnikov: 9 935. Povprečno število ciljnih prejemnikov: 1 419.

Med ciljnimi delavci je bilo 55 % moških, 62 % starih od 25 do 54 let in 88 % državljanov EU. Profil delavcev po spolu pa se med primeri precej razlikuje. Belgijske vloge (trgovina) so bile ženskam namenjene v 71 %, Estonske vloge (turizem) pa v 61 %. Nasprotno so nemške in španske vloge zajemale 4 % oziroma 6 % žensk. nanašale pa so se na sektorje proizvodnje, v katerih tradicionalno prevladujejo moški (kovine in vozila). Število odpuščenih delavcev se lahko razlikuje od števila delavcev, ki jim je namenjena podpora iz ESPG, ker se država članica lahko odloči, da bo podporo namenila le posebnim skupinam, na primer najranljivejšim delavcem, tistim, ki imajo izredne težave na trgu dela, in/ali osebam, ki najbolj potrebujejo pomoč. Standardna podpora, ki je na voljo za presežne delavce v državah članicah, v nekaterih primerih morda zadošča za hitro ponovno vključitev na trg dela ali pa se delavci v določenih primerih morda odločijo za zgodnjo upokojitev.



Graf 3: Profil ciljnih delavcev po spolu in na vlogo Graf 4: Profil ciljnih delavcev po spolu Graf 5: Profil ciljnih delavcev po državljanstvu Graf 6: Profil ciljnih delavcev po starosti

2.1.4 Predložene vloge po zaprošenih zneskih Finančni prispevek iz ESPG dopolnjuje ukrepe držav članic na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Država članica prosilka mora zagotoviti, da posebni ukrepi, ki prejmejo finančni prispevek iz ESPG, ne prejemajo druge finančne podpore iz proračuna EU in da so v skladu s pravili o državni pomoči. Ukrepi, ki jih podpira ESPG, ne nadomeščajo ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja Vsaka država članica, ki zaprosi za podporo iz ESPG, mora oblikovati usklajen sveženj ukrepov, ki najbolj ustreza profilom ciljnih prejemnikov, in določiti znesek podpore, ki jo želi pridobiti. Uredba (EU) št. 1309/2013 določa največ 60-odstotno stopnjo sofinanciranja iz ESPG. Za sedem primerov je bilo zaprošeno za podporo iz ESPG v skupnem znesku 19 733 416 EUR. Za najvišji znesek je zaprosila Belgija (5 351 252 EUR) za dve vlogi, sledili pa sta ji Nizozemska (5 019 218 EUR) in Estonija (4 474 480 EUR) za po eno vlogo. Zaprošeni prispevki iz ESPG so znašali od 1 081 706 EUR do 5 019 218 EUR, povprečno pa 3 288 903 EUR na državo članico in 2 819 059 EUR na vlogo. Graf 7: Skupni zaprošeni zneski (v EUR) iz ESPG na državo članico v letih 2019 in 2020 Število predloženih vlog je navedeno v oklepajih. Skupni zaprošeni znesek iz ESPG: 19 733 416 EUR. Povprečni zaprošeni znesek iz ESPG na državo članico: 3 288 903 EUR. 2.1.5 Predložene vloge po zaprošenih zneskih na prejemnika Uredba (EU) št. 1309/2013 ne omejuje skupnega zaprošenega zneska. Zaprošeni znesek na ciljnega prejemnika se lahko razlikuje glede na stanje na prizadetem trgu dela, individualne okoliščine ciljnih prejemnikov, ukrepe, ki jih je država članica že sprejela, in strošek zagotavljanja storitev v zadevni državi članici. Navedeno pojasnjuje, zakaj so predlagani zneski podpore iz ESPG na prejemnika v letih 2019 in 2020 znašali od 884 EUR do 4 179 EUR, pri čemer je povprečni znesek znašal 1 986 EUR. Najvišji povprečni znesek na prejemnika je zahtevala Nizozemska (4 179 EUR), najnižjega pa Estonija (884 EUR). Graf 8: Zaprošeni znesek (v EUR) iz ESPG na prejemnika in državo članico v letih 2019 in 2020 Število predloženih vlog je navedeno v oklepajih. Povprečni zaprošeni znesek iz ESPG na prejemnika: 1 986 EUR.

2.2 Sprejeti sklepi in odobreni prispevki V letih 2019 in 2020 sta Evropski parlament in Svet sprejela en sklep o uporabi sredstev iz ESPG. Odobreno sofinanciranje iz ESPG je skupaj znašalo 2 054 400 EUR za ciljne delavce, ki so bili odpuščeni v pomožnih ladjedelniških sektorjih v Španiji. Vloga se je nanašala na 960 delavcev, ki so postali presežni, v šestih sektorjih in v 38 podjetjih v Galiciji, tj. v regiji na ravni NUTS 2. Od 500 ciljnih delavcev, ki naj bi sodelovali pri ukrepih (kar je 52 % odpuščenih delavcev) je bilo 94 % moških, 78 % starih od 30 do 54 let in 97 % državljanov EU. 2.2.1 Ukrepi, financirani s podporo iz ESPG V skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1309/2013 se lahko s finančnim prispevkom iz ESPG podprejo ukrepi aktivne politike trga dela, ki so del usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenih olajšanju ponovne vključitve ciljnih prejemnikov, predvsem prikrajšanih starejših in mladih brezposelnih, na trg dela ali v samozaposlitev. Ukrepi aktivne politike zaposlovanja, ki so bili v letu 2020 odobreni za prispevek iz ESPG, so zajemali zlasti: ·poklicno svetovanje; ·intenzivno, prilagojeno pomoč pri iskanju zaposlitve ter povezovanje ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih; ·različne oblike preusposabljanja, izpopolnjevanja in poklicnega usposabljanja; horizontalna usposabljanja in usposabljanja za mehke veščine ter podjetniško usposabljanje; ·svetovanje in mentorstvo za ponovno zaposlitev ter mentorstvo v začetnem obdobju na novem delovnem mestu; ·spodbude za novo zaposlitev ter ·razne oblike nadomestil (za iskanje zaposlitve, usposabljanje) in prispevkov (za prevoz na delo, skrbnike vzdrževancev). Države članice so pri oblikovanju svežnjev ukrepov podpore upoštevale ozadje, izkušnje in stopnjo izobrazbe posameznih prejemnikov, njihovo morebitno mobilnost ter sedanje ali pričakovane zaposlitvene možnosti v zadevnih regijah. 2.2.2 Dopolnjevanje z ukrepi, financiranimi iz Evropskega socialnega sklada (ESS) Cilj ESPG je z ukrepi aktive politike trga dela povečati zaposljivost in olajšati ponovno vključitev ciljnih prejemnikov v delovno razmerje. Sklad torej dopolnjuje ESS, ki je pomemben instrument EU za spodbujanje zaposlovanja. Oba sklada se med seboj dopolnjujeta tako, da obravnavata navedena vprašanja z dveh različnih časovnih vidikov. ESPG zagotavlja podporo presežnim delavcem ali samozaposlenim v odziv na posebno obsežno množično odpuščanje, ki se je zgodilo v kratkem obdobju. Zagotavlja konkretno evropsko podporo v krizi. ESPG državam članicam omogoča, da ciljnim prejemnikom ponudijo bolj prilagojeno in temeljito pomoč, vključno z ukrepi, do katerih običajno ne bi imeli dostopa (npr. srednje- in visokošolsko izobraževanje). ESPG zagotavlja priložnost za zasnovo storitev, prilagojenih potrebam posameznih presežnih delavcev, ki precej presegajo standardne tečaje in ukrepe. Nasprotno je podpora iz ESS običajno namenjena širšemu prebivalstvu (zaposlenim in brezposelnim). Poleg tega se zdi, da so imeli največ koristi od podpore iz ESPG tisti delavci, ki spadajo v najranljivejše skupine prizadetih delavcev, vključno s starejšimi delavci, nizko usposobljenimi delavci, delavci migrantskega porekla in ženskami (zlasti materami samohranilkami). ESPG državam članicam omogoča, da zagotovijo boljše razmerje med svetovalci in prejemniki ter dolgoročnejšo podporo. Vse to povečuje možnosti za izboljšanje položaja prejemnikov. ESPG z večletnimi programi zagotavlja vnaprejšnjo podporo strateškim, dolgoročnim ciljem (npr. povečanje človeškega kapitala in upravljanje sprememb). Države članice ukrepe ESPG in ESS včasih uporabijo tako, da se medsebojno dopolnjujejo pri zagotavljanju kratkoročnih in dolgoročnejših rešitev. ESPG na ravni primerov običajno temelji na obstoječih nacionalnih ukrepih ali ukrepih ESS, ki jih nadgradi ali ponudi drugačne, dodatne ukrepe. Odločilno merilo je možnost razpoložljivih instrumentov, da pomagajo ciljnim prejemnikom, naloga držav članic pa je, da izberejo ter načrtujejo instrumente in ukrepe, ki so najprimernejši za uresničitev želenih ciljev.

V skladu z načelom subsidiarnosti se odločitev, ali zaprositi za sredstva ESS ali ESPG, sprejme na ravni države članice. Naloga držav članic je, da čim bolje skrbijo za dopolnjevanje med obema skladoma glede na lokalne razmere v danem trenutku. Člen 9(5) Uredbe (EU) št. 1309/2013 določa, da morajo vse države članice vzpostaviti potrebne mehanizme, da se izognejo kakršnemu koli tveganju dvojnega financiranja iz finančnih instrumentov EU. V večini držav članic je organ upravljanja ESPG odgovoren tudi za izvajanje ESPG. Državam članicam omogoča, da zagotovijo dopolnjevanje različnih ukrepov. 2.3 Neodobrene vloge V obdobju 2019–2020 je bila ena vloga, ki jo je predložila Belgija (EGF/2019/001 BE/Carrefour), zavrnjena, ker je Svet menil, da povezava med odpusti delavcev in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, kot je določeno v členu 2(a) Uredbe (EU) št. 1309/2013, ni bila zadostno dokazana. Evropski parlament je predlog Komisije v celoti podprl, proračunski organ pa v tem primeru ni dosegel dogovora. 2.4 Rezultati, ki jih je dosegel ESPG Glavni viri informacij o rezultatih, ki jih je dosegel ESPG, so končna poročila, ki jih morajo države članice predložiti najpozneje šest mesecev po koncu izvajanja. Ta so dopolnjena z informacijami, ki so jih države članice zagotovile pri neposrednih stikih s Komisijo na sestankih in konferencah ter v okviru ocen in revizij. Glavni rezultati in podatki, ki so jih države članice sporočile v letih 2019 in 2020, so povzeti v tem oddelku in preglednici 2. 2.4.1 Povzetek rezultatov, sporočenih v letih 2019 in 2020 Komisija je v letih 2019 in 2020 prejela končna poročila za 16 primerov, sofinanciranih iz ESPG, ki jih je 11 držav članic izvedlo od julija 2016 do junija 2020. Vsi ti primeri so bili naknadno ocenjeni. Glede na ta končna poročila je 6 235 delavcev (56 % delavcev, ki so prejeli pomoč) in 112 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, torej skupaj 55 % od 11 511 prejemnikov sredstev iz ESPG, našlo novo zaposlitev do konca obdobja izvajanja ESPG (5 695 kot zaposleni in 652 kot samozaposleni). Približno 5 % prejemnikov se je še vedno izobraževalo ali usposabljalo, 27 % jih je bilo nezaposlenih ali neaktivnih iz različnih razlogov, za 13 % pa podatki o statusu zaposlitve niso bili na voljo. Povprečna stopnja dosega prejemnikov (tj. število prejemnikov, ki so prejeli pomoč iz ESPG, v primerjavi z osebami, ki so jim bili ukrepi prvotno namenjeni) je bila 74 %, pri čemer je bila precej različna, in sicer od 9 % do 100 %. V končnih poročilih držav članic je orisano, kako se presežnim delavcem zagotavljajo individualizirani in prilagojeni ukrepi, ki jih pomagajo usmerjati k alternativnim potem zaposlovanja. Ta poročila so tudi potrdila, da ESPG dodaja vrednost ukrepom, ki bi jih lahko države članice sicer izvedle za pomoč ciljnim prejemnikom pri iskanju nove zaposlitve in ponovnem uveljavljanju na trgu dela.



Preglednica 2: Končna poročila, prejeta v letih 2019 in 2020 * Položaj prejemnikov na trgu dela, naveden v tej preglednici, načeloma kaže stanje ob koncu obdobja izvajanja.** „Neaktivni“ pomeni, da osebe niso več na voljo za trg dela iz raznih osebnih razlogov, kot je upokojitev. * Položaj prejemnikov na trgu dela, naveden v tej preglednici, načeloma kaže stanje ob koncu obdobja izvajanja.** „Neaktivni“ pomeni, da osebe niso več na voljo za trg dela iz raznih osebnih razlogov, kot je upokojitev. 2.4.2 Stopnja ponovne vključitve prejemnikov pomoči Na podlagi končnih poročil, prejetih v letih 2019 in 2020, se je povprečno 55 % prejemnikov na novo zaposlilo v šestih mesecih po koncu izvajanja pomoči iz ESPG. Vendar se je stopnja ponovne vključitve delavcev, ki so prejeli pomoč, gibala od 28 % (v Franciji) do 92 % (na Finskem). Glej preglednico 2.

Glede na končna poročila imajo prejemniki sredstev iz ESPG razmeroma nižjo izobrazbo od povprečne ter zato manj prenosljivih znanj in spretnosti. Zato se v običajnih razmerah njihove priložnosti zmanjšajo in postanejo ranljivejši na trgu dela. Poleg tega je cilj ESPG zagotoviti podporo predvsem v regijah, ki so jih prestrukturiranja še posebno močno prizadela. Povprečna 56-odstotna stopnja ponovno vključenih delavcev, ki so prejeli pomoč, ob koncu obdobja izvajanja je torej v primerjavi s 47-odstotnim deležem v preteklem programskem obdobju spodbuden rezultat. Vendar je treba to izboljšanje obravnavati previdno, saj je obdobje izvajanja za programsko obdobje 2014–2020 (24 mesecev ali več, če se je izvajanje začelo prej) le delno primerljivo z obdobjem izvajanja za preteklo programsko obdobje 2007−2013. V končnih poročilih, prejetih v letih 2019 in 2020, so bili samo trije primeri namenjeni mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Do predložitve končnih poročil se je 29 % mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo in so prejeli pomoč iz ESPG, zaposlilo ali samozaposlilo, 11 % pa se jih je vrnilo v izobraževanje. V vmesni oceni je bilo ugotovljeno, da ni bilo povezave med izdatki za primer in izboljšanjem stopnje ponovne zaposlitve. Na podlagi pripomb, ki so jih države članice predložile v končnih poročilih, na ponovno vključitev vplivajo naslednji dejavniki: Øgospodarska blaginja ter absorpcijske sposobnosti lokalnih in regionalnih trgov dela. Zato se stopnja ponovne vključitve lahko znatno razlikuje glede na zadevni gospodarski sektor in območje; Øizobrazba ter znanja in spretnosti presežnih delavcev; Øodzivnost ukrepov glede potreb presežnih delavcev; Østopnja, do katere so prejemniki ali njihovi predstavniki od samega začetka vključeni v oblikovanje in izvajanje podpore iz ESPG; Øinstitucionalne zmogljivosti in izkušnje držav članic za zagotavljanje pomoči pri prestrukturiranju. Poleg tega je stopnja ponovne vključitve zabeležena ob koncu obdobja izvajanja. Zato prikazuje sedanji zaposlitveni položaj prejemnikov v času zbiranja podatkov. Zgoraj navedeni dejavniki imajo velik vpliv na število prejemnikov, ki najdejo novo zaposlitev do konca izvajanja. Zato bi bilo treba uspeh ESPG meriti ne le s številom ponovno vključenih delavcev, ampak tudi z dolgotrajnejšimi učinki, ki so posledica vključenosti v ukrepe ESG, kot so nova znanja in spretnosti, kvalifikacije, samozavest, občutek opolnomočenosti in družbena omrežja. Glede na informacije, ki so jih predložile države članice, so stopnje ponovne vključitve višje v šestih mesecih po koncu obdobja izvajanja in se srednjeročno še povečujejo (18 mesecev po koncu obdobja izvajanja). Iz tega trenda je razvidno, da je posledica dolgotrajnih učinkov ukrepov ESPG proaktivnejši pristop k iskanju zaposlitve. Poleg tega so se na nacionalni in regionalni ravni upoštevale izkušnje, pridobljene pri zasnovi in izvajanju, da bi se izboljšala podpora delavcem v prihodnosti. Graf 9: Stopnja ponovne vključitve prejemnikov po državah članicah Število primerov ESPG je navedeno v oklepajih. 2.4.3 Ocena kakovosti končnih poročil, predloženih v letih 2019 in 2020 Svežnji ukrepov podpore držav članic za ciljne prejemnike vključujejo širok nabor ukrepov prilagojenega iskanja zaposlitve, nadomestne zaposlitve in (pre)kvalifikacije. Najvišji zneski so bili porabljeni za tri kategorije ukrepov:

·iskanje zaposlitve in vodenje primerov: 12,3 milijona EUR (28 % skupnega zneska prilagojenih storitev). To je bil eden od najpogosteje zagotovljenih ukrepov. Vključeval je splošno informiranje delavcev/mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, karierno svetovalno delo, svetovalne storitve, mentorstvo, pomoč pri iskanju nadomestne zaposlitve, individualne razgovore s prejemniki za vzpostavitev njihove prilagojene poti ponovne vključitve ali oceno njihovih znanj in spretnosti, delavnice za oblikovanje življenjepisov in samozavesti, psihološko svetovanje, manjše delovne skupine ter podporo pri prehodu na novo zaposlitev. Ta ukrep je bil zagotovljen 15 022 prejemnikom v 18 od 19 primerov; ·usposabljanje in preusposabljanje: 12,4 milijona EUR (28 % skupnega zneska prilagojenih storitev). Tudi ta ukrep je bil pogost in je bil zagotovljen 5 525 prejemnikom v vseh sporočenih primerih. Ta ukrep je prilagojen potrebam in željam prejemnikov sredstev iz ESPG, pri čemer so se upoštevale zahteve lokalnih ali regionalnih trgov dela in sektorjev, ki bi lahko ustvarjali delovna mesta. Obseg ponudbe usposabljanja je pogosto večji, kot je zagotovljen na nacionalni ravni. Razteza se lahko od poklicnega usposabljanja do univerzitetne izobrazbe, jezikovnih tečajev itd.; ·spodbujanje podjetništva: 8,7 milijona EUR (20 % skupnega zneska prilagojenih storitev). To je bil tretji najpogostejši ukrep, ki je bil zagotovljen v 16 primerih in podprl 1 020 prejemnikov. Ta podpora je vključevala ustanavljanje podjetij, mentorske sestanke in druge mentorske dejavnosti ter finančne spodbude v obliki nepovratnih sredstev za zagonska podjetja. Velika razlika v stopnjah dosega prejemnikov (med 9 % in 100 %) je v precejšnji meri odvisna od osebnih razlogov (prejemniki, ki ne želijo sodelovati) in okoliščin (položaj na trgu dela). Vendar je lahko vplival tudi način zasnove in izvajanja ukrepov. Na primer v primeru Ericsson na Švedskem je bil trg dela ob predložitvi vloge močnejši od pričakovanega, zato se je potreba po podpori iz ESPG zmanjšala, saj so številni delavci sami našli novo zaposlitev. V Estoniji (primer Petroleum and chemicals) se je potreba po podpori iz ESPG zmanjšala zaradi pozitivnih razmer na trgu dela in dejstva, da je bilo več ukrepov podobnih ukrepom, zagotovljenim na nacionalni ravni. V Španiji je bil glavni dejavnik manjšega sodelovanja povezan z nacionalnimi postopki, zaradi katerih so nastale zamude pri izvajanju (primer Comunidad Valenciana automotive), ter splošnim nezaupanjem, nemotiviranostjo in nizko samozavestjo zaradi dolgega obdobja brez podpore (primer Galicia wearing apparel). Kar zadeva operativno učinkovitost, se lahko primeri ESPG na Finskem (Microsoft 2) štejejo za zelo uspešne in za primere dobre prakse. Do konca obdobja izvajanja se je ponovno zaposlilo 92 % delavcev. Tudi stopnja črpanja je bila visoka: uporabljenih je bilo približno 83 % sredstev ESPG. Ključni elementi, ki so pomembno vplivali na doseganje tako dobrih rezultatov, vključujejo: 1)zelo hiter odziv na odpuste in zgodnji začetek izvajanja ukrepov z nacionalnim financiranjem; 2)trdno sodelovanje med nekdanjim delodajalcem, regionalnimi in nacionalnimi organi, pisarnami javnih služb za zaposlovanje ter ponudniki storitev; 3)nabrane izkušnje iz predhodnih projektov ESPG prek obstoječih skupin in mrež strokovnjakov ESPG za usmerjanje projektov; ter 4)individualno prilagajanje usposabljanja glede na potrebe posameznega prejemnika. Iz končnih poročil je razvidno, da se s podporo iz ESPG: 1)povečata število in raznovrstnost zagotovljenih storitev; 2)pomaga večjemu številu delavcev; 3)omogoči preizkušanje inovativnih ukrepov ter 4)okrepi partnerstvo med deležniki (npr. med vladnimi organi in organizacijami delavcev ali ponudniki usposabljanja).

ESPG spodbuja priložnosti vseživljenjskega učenja za vse s prilagojenimi usposabljanji, ki so namenjena nadgradnji ter posodobitvi znanj in spretnosti. Do sredstev iz ESPG so upravičeni tudi dolgoročni izobraževalni programi. Na Švedskem in na Finskem so na primer imeli prejemniki sredstev iz ESPG na izbiro obsežen portfelj izobraževanj, od enkratnih usposabljanj do univerzitetne izobrazbe. Sredstva iz ESPG so omogočila storitve, ki jih javne službe za zaposlovanje ne bi naročile. V Nemčiji (primer Goodyear) so bili prikrajšanim in ranljivim skupinam zagotovljeni dodatni in zelo prilagojeni ukrepi, vključno s psihološko podporo, obvladovanjem stresa, svetovanjem glede osebnih težav, kot so dolgovi in zasvojenost, jezikovni tečaji ter tečaji opismenjevanja odraslih itd. Brez ESPG delavci teh storitev ne bi prejeli. Za delavce, stare 60 let in več, so bile na voljo različne oblike manjših delovnih skupin za spodbujanje prostovoljnega dela in socialne izmenjave, ki so bile zelo dobro sprejete. Ukrepi ESPG upoštevajo socialno-ekonomsko ozadje, zato so lahko prejemniki v te ukrepe vključeni na podlagi nadomestila za mobilnost ali podpore otroškemu varstvu. Tako je bilo v Španiji, kjer so bili delavcem, ki so sodelovali v dejavnostih usposabljanja, kriti stroški otroškega varstva. V Italiji je primer Almaviva dober primer, v katerem je ESPG omogočil preizkušanje inovativnih ukrepov, kot je vavčer za ponovno zaposlitev, ki bi ga lahko iskalci zaposlitve porabili v javnih in zasebnih agencijah za zaposlovanje za nakup storitev intenzivne pomoči pri iskanju zaposlitve. V Belgiji je bilo v okviru primerov ESPG preizkušenih več inovacij. Zlasti veliko različnih rešitev je bilo za delavce predlaganih v primeru Caterpillar. Najbolj inovativen ukrep je bil dodelitev precejšnjih človeških in finančnih virov za spodbujanje podjetništva, na podlagi katerih je bilo izvedenih 117 projektov. Poleg tega je bilo v standardno ponudbo za presežne delavce vključenih več inovacij, zlasti v zvezi s pozornostjo, namenjeno psihološkim in čustvenim dejavnikom, ter projektom Coup de Boost, namenjenim mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. 2.5 Finančno izvajanje 2.5.1 Prispevki ESPG Kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, ESPG ne sme preseči najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011). Prispevek iz ESPG se državi članici izplača v enkratnem znesku kot 100-odstotno prehodno financiranje v 15 dneh, potem ko proračunski organ potrdi sklep o črpanju sredstev iz ESPG. Proračunski organ je v obdobju poročanja odobril en prispevek iz ESPG v skupnem znesku 2 054 400 EUR. Ocenjeni stroški prilagojenih storitev so vključevali 8 % izdatkov za pripravljalne delavnice, 8 % za poklicno svetovanje, 52 % za usposabljanje, 12 % za intenzivno pomoč pri iskanju zaposlitve, 18 % za nadomestila in spodbude ter 2 % za mentorstvo po ponovni vključitvi v delo. 2.5.2 Tehnična pomoč Na podlagi člena 11(1) Uredbe (EU) št. 1309/2013 in na pobudo Komisije se lahko do 0,5 % finančnih sredstev, ki so na voljo za dano leto, porabi za tehnično pomoč. Ta znesek je treba porabiti za financiranje dejavnosti, potrebnih za izvajanje uredbe o ESPG, kot so dejavnosti priprave, spremljanja, zbiranja podatkov, razvoja temeljnega znanja, upravna in tehnična podpora, dejavnosti informiranja in komuniciranja ter revizije, nadzora in ocenjevanja. Proračunski organ je dal za tehnično pomoč na voljo 610 000 EUR za leto 2019 in 345 000 EUR za leto 2020.



Preglednica 3.1: Izdatki za tehnično pomoč v letu 2019

Preglednica 3.2: Izdatki za tehnično pomoč v letu 2020 2.5.3 Sporočene nepravilnosti Komisija v letih 2019 in 2020 ni bila obveščena o nobenih nepravilnostih v skladu z Uredbo (EU) št. 1309/2013. 2.5.4 Zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG Postopki za zaključitev finančnih prispevkov iz ESPG so določeni v členu 18 Uredbe (EU) št. 1309/2013. Primer ESPG je zaključen, ko je Komisiji poslano končno poročilo z vsemi zahtevanimi informacijami, ko so plačana vsa neporavnana povračila in ko državi članici ali Komisiji ni treba sprejeti nobenih dodatnih ukrepov. Obveznost, da se vsa spremna dokumentacija hrani in je na voljo še tri leta, če bi jo morda potrebovala Komisija in Računsko sodišče (člen 21(5) Uredbe (EU) št. 1309/2013), pa se ohrani. V letih 2019 in 2020 je bilo zaključenih 19 primerov, ki so se izvajali med marcem 2012 in septembrom 2019. Povprečna stopnja črpanja je bila 58 %, pri čemer je najnižja stopnja znašala 20 % in najvišja 85 %. Skupni znesek neporabljenih sredstev, povrnjenih Komisiji, je bil 26 512 409 EUR, kar je 42 % odobrenih prispevkov iz ESPG. Podrobnosti o teh primerih so navedene v preglednici 4. Stopnja črpanja prispevka iz ESPG se med državami članicami precej razlikuje (glej graf 10), pri čemer so najnižje ugotovljene povprečne stopnje v Italiji (24 %), Grčiji (28 %) in Španiji (30 %), najvišje pa na Finskem (84 %), v Franciji (74 %) in na Irskem (72 %). Graf 10: Povprečna stopnja črpanja po državah članicah (delež odobrenih prispevkov iz ESPG) Število primerov ESPG je navedeno v oklepajih. Države članice niso porabile vseh odobrenih sredstev iz različnih razlogov. Čeprav se države članice spodbuja, naj pripravijo realne ocene proračuna za usklajeni sveženj prilagojenih storitev, natančno načrtovanje v fazi predložitve vloge ni vedno izvedljivo. Poleg tega pogosto precenjujejo proračune in v svoje prvotne izračune običajno vključijo visoko varnostno rezervo, da se zmanjša tveganje prevelike porabe ali ker je pri prijavi npr. profilov in potreb morebitnih prejemnikov veliko neznank. Število delavcev, ki želijo sodelovati v predlaganih ukrepih, je v fazi načrtovanja pogosto previsoko ocenjeno. Nižja stopnja udeležbe od pričakovane je lahko posledica nepredvidenih osebnih dejavnikov, tj. delavci, ki sami najdejo novo zaposlitev, pomanjkanje motivacije ali odločitev za predčasno upokojitev. Poleg tega se lahko nekateri delavci odločijo za cenejše ukrepe namesto dražjih ali za kratkoročne ukrepe namesto dolgoročnih. Drugi razlogi za nizko porabo so zamude pri začetku izvajanja ukrepov, premalo osebja za izvajanje, nezadostna uporaba razpoložljive prožnosti za prerazporeditev sredstev med proračunskimi postavkami ali več sredstev, ki so na voljo na ravni držav članic, kot je bilo pričakovano. Komisija še naprej svetuje državam članicam že v fazi predložitve vloge, da bi spodbudila optimalno upravljanje sklada in izboljšala stopnjo izvajanja. Priprava proračuna za ukrepe in napovedovanje udeležbe delavcev v 24-mesečnem obdobju naj bi se izboljšala s pridobljenimi izkušnjami. Komisija ugotavlja, da so se izboljšale zmogljivosti različnih struktur za usklajevanje in izvajanje ter kakovost komunikacije med nacionalno in regionalno ali lokalno ravnjo. Preglednica 4: Primeri, zaključeni v letih 2019 in 2020

2.6 Dejavnosti tehnične pomoči, ki jih izvaja Komisija 2.6.1 Obveščanje in oglaševanje: spletna stran Komisija mora v skladu s členom 12(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 vzpostaviti, vzdrževati in posodabljati spletno stran, ki je na voljo v vseh jezikih EU. V letih 2019 in 2020 je Komisija spletno stran ESPG redno posodabljala z ustreznimi informacijami. Na njej so objavljeni navodila za predložitev vlog, informacije o sprejetih in zavrnjenih vlogah ter ključna dejstva in podatki o predhodnih vlogah za sredstva ESPG. Uporabniki lahko poiščejo tudi podatke kontaktnih oseb ESPG v državah članicah ter povezave do objav, novic in dogodkov, povezanih z ESPG, ki jih organizirajo Komisija in države članice. 2.6.2 Sestanka z nacionalnimi organi in deležniki ESPG Marca 2019 in oktobra 2019 sta v Atenah oziroma v Bruslju potekala 23. in 24. sestanek kontaktnih oseb ESPG. Sestanka sta bila namenjena obravnavi tekočih primerov in načrtovanih vlog za sredstva ESPG, sistemu za upravljanje skladov v Evropski uniji (SFC2014), naknadni oceni ESPG za obdobje 2014–2020, pravnim in revizijskim vprašanjem, varstvu podatkov, poenostavljenim možnostim obračunavanja stroškov in predlogu Komisije o ureditvi po letu 2020, izmenjavi dobre prakse na podlagi primerov ESPG ter drugim zadevnim vprašanjem. Hkrati s sestankoma kontaktnih oseb sta bila organizirana dva seminarja za mreženje v okviru ESPG, ki sta bila namenjena spremljanju in ocenjevanju ESPG po letu 2020 ter „zeleni“ zaposlitvi in ESPG. Seminar v Atenah je bil dopolnjen s projektnimi obiski, ki so pomenili priložnost za medsebojno izmenjavo izkušenj strokovnjakov in srečanje s prejemniki. Predstavniki držav članic, deležniki in izvajalski organi za ESPG so se obeh seminarjev udeležili v velikem številu. Dogodki ESPG, načrtovani v marcu in oktobru 2020, so bili odpovedani zaradi pandemije COVID-19. Vendar je bil 17. marca 2020 izveden spletni sestanek, namenjen naknadni oceni. 2.6.3 Sistem elektronske izmenjave podatkov (SFC2014) Leta 2014 si je Komisija prizadevala postopke nadalje poenostaviti z vključitvijo ESPG v sistem za upravljanje skladov v Evropski uniji (SFC2014), ki je sistem za elektronsko izmenjavo podatkov z državami članicami. Države članice od aprila 2015 predložijo vloge za sredstva ESPG prek spleta na podlagi vodenega postopka oddaje vlog, od avgusta 2016 pa prek sistema SFC2014 predložijo tudi končna poročila ESPG. Zaradi uporabe sistema SFC2014 za ESPG so vloge pravilnejše in popolnejše. Tako sta zbiranje in obdelava podatkov preprostejša, poročanje o rezultatih ESPG pa hitrejše. Predložitev vlog za podporo iz ESPG prek sistema SFC2014 je prispevala h krajšemu času med vložitvijo predloga države ter sprejetjem predloga Komisije v Evropskem parlamentu in Svetu. 2.6.4 Naknadna ocena mreže ESPG za obdobje 2014–2020 V skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 1309/2013 Komisija opravi naknadno oceno ESPG. Namen ocene je pregledati uspešnost, trajnost, učinkovitost, skladnost, ustreznost in dodano vrednost EU sklada ESPG. Ocena je zajela vse primere ESPG, za katere so bile vloge prejete med letom 2014 in 31. decembrom 2019. Leta 2019 je Komisija izbrala zunanjega ponudnika storitev, ki je v letu 2020 izvedel študijo za podporo oceni in pripravo poročila z odgovori na vprašanja glede ocenjevanja v obliki ugotovitev, sklepov in priporočil. Dokazi so zajemali teoretično raziskavo, ciljno usmerjene in poglobljene razgovore z deležniki na ravni EU in nacionalnimi deležniki ter prejemniki sredstev iz ESPG, pa tudi spletno javno posvetovanje. Za vse ocenjene primere so bile pripravljene ločene študije primera, ki so bile priložene poročilu. Komisija je poročilo izvajalca sprejela decembra 2020. Poročilo bo do konca leta 2021 podprlo oceno, ki bo objavljena kot delovni dokument služb Komisije (SWD). Iz ugotovitev zunanje študije je na splošno razvidno (podobno kot iz vmesne ocene za obdobje 2014–2020), da je ESPG uspešno zagotavljal podporo delavcem, samozaposlenim in (v nekaterih primerih) mladim, ki so jih prizadela velika prestrukturiranja, ter izkazal solidarnost z njimi. Poleg tega je ESPG ustvaril resnično dodano vrednost EU tako, da je povečal število in raznovrstnost storitev, ki so na voljo odpuščenim delavcem, ter tudi raven intenzivnosti teh storitev. Zaradi zagotovljene pomoči se je okrepila samozavest prejemnikov, ki so tako bolj proaktivno pristopili k iskanju zaposlitve. V zvezi z oceno učinkovitosti ESPG je bila glavna ugotovitev študije, da se je zvišala povprečna stopnja ponovne zaposlitve odpuščenih delavcev na trgu dela. Zvišala se je namreč z 49 % (v obdobju 2007–2013) na približno 60 % (v obdobju 2014–2020), vendar se je pri različnih primerih gibala od 18 % do kar 94 %. Poleg tega sklad ostaja pomemben in koristen, čeprav ostaja prostor za ponovni razmislek o njegovem dosegu glede tega, komu je namenjen in v kakšnih okoliščinah; poenostaviti ali skrajšati upravne postopke; izboljšati prepoznavnost rezultatov ter bolje spremljati rezultate ukrepov ESPG. 3. Uredba o ESPG za obdobje 2021–2027 Evropski parlament in Svet sta 28. aprila 2021 sprejela uredbo o ESPG za obdobje 2021–2027, ki se uporablja od 1. januarja 2021. Sklad je postal Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce. To poimenovanje poudarja glavni cilj ESPG, ki je zagotoviti solidarnost EU z delavci, ki so izgubili svojo zaposlitev, tako da se jim pomaga prilagoditi strukturni spremembi. Glede na to, da je namen ESPG zagotoviti finančno podporo v nujnih primerih in posebnih nepredvidenih okoliščinah, sklad ostaja poseben instrument zunaj zgornjih mej proračuna večletnega finančnega okvira. Zato ESPG nima letnega proračuna, ampak najvišjo letno zgornjo mejo, ki se lahko uporabi po potrebi. Najvišji znesek, ki ga lahko ESPG uporabi v obdobju 2021–2027, je 1,467 milijarde EUR (v tekočih cenah), pri čemer je povprečni letni znesek 209,6 milijona EUR (v tekočih cenah). Za zagotovitev učinkovitejšega ukrepanja ESPG ter bolj vključujočega in prožnega odziva na sedanje ter prihodnje gospodarske izzive in spremembe na trgu dela so bile v uredbi za obdobje 2021–2027 uvedene naslednje izboljšave: