PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 5 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2014

SPLOŠNI IZKAZ PRIHODKOV IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

– Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 PDEU, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom), zlasti člena 106a Pogodbe Euratom,

– Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[1], zlasti člena 41 Uredbe,

– Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[2], zlasti člena 13 Uredbe,

– splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, sprejetega 20. novembra 2013[3],

– spremembe proračuna št. 1/2014[4], sprejete 16. aprila 2014,

– predloga spremembe proračuna št. 2/2014[5], sprejetega 15. aprila 2014,

– predloga spremembe proračuna št. 3/2014[6], sprejetega 28. maja 2014,

– predloga spremembe proračuna št. 4/2014[7], sprejetega 9. julija 2014,

Evropska komisija proračunskemu organu predlaga predlog spremembe proračuna št. 5 k proračunu za leto 2014.

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza v proračunskem formatu.

KAZALO

1. Uvod.. 3

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU.. 3

2.1 Italija – poplave na Sardiniji 3

2.2 Grčija – potresi na Kefaloniji 4

2.3 Slovenija – ledena ujma.. 6

2.4 Hrvaška – žled in poplave. 7

3. Financiranje.. 7

4. Zbirna tabela po razdelkih večletnega finančnega okvira.. 9

1. Uvod

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 5 za leto 2014 zajema uporabo Solidarnostnega sklada EU v višini 46 998 528 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil. Uporaba se nanaša na poplave v Italiji (Sardinija) novembra 2013, potres v Grčiji (Kefalonija), ledeno ujmo v Sloveniji in isto ledeno ujmo, ki so ji sledile poplave, na Hrvaškem konec januarja in v začetku februarja 2014.

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU

Različne vrste naravnih nesreč (potresi, poplave in ledene ujme) so povzročile znatno škodo v državah članicah EU prosilkah, tj. Italiji, Grčiji, Sloveniji in na Hrvaškem. Medtem ko sta Italijo in Grčijo prizadeli nepovezani in različni nesreči, je ena najhujših zimskih ujm v Evropi prizadela več držav, še posebej veliko škode pa je povzročila v Sloveniji in na Hrvaškem.

Čeprav je 28. junija 2014 začela veljati Uredba (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije[8], pa materialnopravnih pravil ni mogoče uporabljati retroaktivno. Komisija je zato temeljito proučila vloge v skladu s prvotnimi določbami Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, zlasti členi 2, 3 in 4 Uredbe.

Sledi povzetek najpomembnejših elementov ocen.

2.1 Italija – poplave na Sardiniji

(1) Sardinijo so 18. in 19. novembra 2013 prizadele izredno močne padavine, ki so povzročile razlitje mnogih rek prek njihovih bregov in posledično obsežne poplave.

(2) Vloga Italije je bila prejeta 24. januarja 2014, tj. v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 18. novembra 2013.

(3) Pri poplavah gre za naravno nesrečo, zato spadajo v glavno področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Italijanski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 652 418 691 EUR, kar je pod pragom za večje nesreče, ki za Italijo v letu 2014 znaša 3,8 milijarde EUR (tj. 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002), zato se nesreča ne more opredeliti kot „večja naravna nesreča“ v skladu z uredbo o Solidarnostnem skladu EU.

(5) Italija je predložila podrobno razčlenitev škode, v skladu s katero se največji deleži nanašajo na škodo na področju cestne in prometne infrastrukture (156,5 milijona EUR), škodo na področju hidroloških in vodovodnih omrežij (224,6 milijona EUR) ter na javnih stavbah (40,6 milijona EUR). Skupna zasebna škoda znaša 38,3 milijona EUR.

(6) Ker skupna neposredna škoda ne presega praga za večje nesreče za uporabo Solidarnostnega sklada, je bila vloga proučena na podlagi meril za „neobičajne nesreče v regiji“, kakor so opredeljena v zadnjem pododstavku člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, ki določa pogoje uporabe Solidarnostnega sklada „v izjemnih okoliščinah“. V skladu s temi merili lahko regija izjemoma prejme pomoč iz Sklada, kadar to regijo prizadene neobičajna nesreča, zlasti naravna, ki prizadene večji del prebivalstva ter resno in trajno vpliva na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije. Na podlagi Uredbe je treba posebno pozornost nameniti oddaljenim in osamljenim regijam, kot so na primer otoške in najbolj oddaljene regije iz člena 349 Pogodbe. Sardinija ne spada v to kategorijo. V skladu z Uredbo je treba vloge, predložene na podlagi meril „neobičajne nesreče v regiji“, proučiti „zelo strogo“.

(7) Kakor je opredeljeno v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu (2002–2003)[9], Komisija meni, da je treba za smiselno uporabo posebnih meril za regionalne nesreče v nacionalnem okviru razločevati med izrednimi regionalnimi nesrečami in povsem lokalnimi nesrečami. V skladu z načelom subsidiarnosti so za slednje odgovorni nacionalni organi, medtem ko se lahko za regionalne nesreče zaprosi za podporo v okviru Solidarnostnega sklada.

(8) Eden od pogojev, ki jih določa Uredba (ES) št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada v izjemnih okoliščinah, je ta, da mora nesreča prizadeti večji del prebivalstva regije, na katero se nanaša vloga. V vlogi Italije je navedeno, da je nesreča neposredno prizadela 1,031 milijona ljudi od skupno 1,288 milijona prebivalcev v 310 prizadetih občinah. Zato je mogoče skleniti, da je nesreča neposredno prizadela večji del prebivalstva.

(9) Glede zahteve, da je treba dokazati resen in trajen vpliv na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije, je v vlogi navedeno, da je nesreča prizadela večino ozemlja Sardinije (razen manjšega dela na vzhodu otoka). Poudarjeni so uničenje in prekinitev pomembnih infrastruktur (npr. na področjih prometa, vode in električne energije), posledice poplav na naravno okolje ter njihov vpliv na podjetja, turizem in stanovanjske objekte. Poleg tega se pričakuje upad izvoza za rudarstvo in kamnoseštvo ter kmetijske proizvode. Poročana je bila velika škoda na jezovih v provinci Nuoro. Prekinitev ter uničenje cestnega in prometnega omrežja sta povzročili veliko težav prebivalcem, zlasti tistim, ki se vozijo na delo. Italija ocenjuje, da bo popravilo cestnega in oskrbovalnega omrežja trajalo več kot 2 leti. Poročana je bila škoda za zasebna podjetja (ki so pogosto družinska) ter škoda v kmetijskem sektorju, ki ima na Sardiniji pomembno vlogo.

(10) Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) uredbe o Solidarnostnem skladu EU, po oceni italijanskih organov znašajo 20,9 milijona EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Najvišje so ocenjeni stroški za zagotovitev preventivne infrastrukture in takojšnjo zaščito kulturne dediščine.

(11) Prizadeta regija je upravičena do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2014–2020) kot „regija v prehodu“. Italijanski organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za Sardinijo v obnovitvene ukrepe.

(12) Italijanski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.2 Grčija – potresi na Kefaloniji

(1) Kefalonijo je prizadel močan potres z magnitudo 5,8 po Richterjevi lestvici, ki mu je med 26. januarjem 2014 in 3. februarjem 2014 sledilo več ducatov hudih popotresnih sunkov na severovzhodu otoka, pri čemer je 3 000 oseb ostalo brez domov, več ljudi pa je izgubilo življenje. Veliko hiš je bilo huje poškodovanih, ljudje pa so morali več noči prebiti v šotorih ali na vojaških ladjah.

(2) Vloga Grčije je bila prejeta 28. marca 2014, tj. v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 26. januarja 2014.

(3) Pri potresu gre za naravno nesrečo, zato spada v glavno področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Grški organi so skupno neposredno škodo ocenili na 147 332 790 EUR, kar je pod pragom za večje nesreče, ki za Grčijo v letu 2014 znaša 1,2 milijarde EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012), zato se nesreča ne more opredeliti kot „večja naravna nesreča“ v skladu z uredbo o Solidarnostnem skladu EU.

(5) Ker skupna neposredna škoda ne presega praga za večje nesreče za uporabo Solidarnostnega sklada, je bila vloga proučena na podlagi meril za „neobičajne nesreče v regiji“, kakor so opredeljena v zadnjem pododstavku člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, ki določa pogoje uporabe Solidarnostnega sklada „v izjemnih okoliščinah“. V skladu s temi merili lahko regija izjemoma prejme pomoč iz Sklada, kadar to regijo prizadene neobičajna nesreča, zlasti naravna, ki prizadene večji del prebivalstva ter resno in trajno vpliva na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije. Na podlagi Uredbe je treba posebno pozornost nameniti oddaljenim in osamljenim regijam, kot so na primer otoške in najbolj oddaljene regije iz člena 349 Pogodbe. Prizadeto območje v Grčiji ne spada v to kategorijo. V skladu z Uredbo je treba vloge, predložene na podlagi meril „neobičajne nesreče v regiji“, proučiti „zelo strogo“.

(6) Kakor je opredeljeno v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu (2002–2003), Komisija meni, da je treba za smiselno uporabo posebnih meril za regionalne nesreče v nacionalnem okviru razločevati med izrednimi regionalnimi nesrečami in povsem lokalnimi nesrečami. V skladu z načelom subsidiarnosti so za slednje odgovorni nacionalni organi, medtem ko se lahko za regionalne nesreče zaprosi za podporo v okviru Solidarnostnega sklada.

(7) Eden od pogojev, ki jih določa Uredba (ES) št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada v izjemnih okoliščinah, je ta, da mora nesreča prizadeti večji del prebivalstva regije, na katero se nanaša vloga. V vlogi Grčije je navedeno, da so potresi prizadeli celotno prebivalstvo Jonskih otokov, tj. približno 208 000 prebivalcev, najhujše pa so bile posledice na otokih Kefalonija in Itaka, za katera je bilo razglašeno izredno stanje. Drugi deli Jonskih otokov so bili prizadeti v manjšem obsegu. Po prvem sunku je moralo na tisoče ljudi prebiti noči v vojaških šotorih ali na ladjah. Oskrba z električno energijo je bila prekinjena. Zaradi naknadnih večjih sunkov 3. in 4. februarja je brez doma ostalo 3 000 ljudi. Potresna dejavnost se je nadaljevala tudi v marcu. Veliko število otoških prebivalcev se dolgo ni moglo vrniti na svoje domove zaradi ponavljajočih se popotresnih sunkov. Poleg tega so bile znatno poškodovane javne stavbe. Šole in vrtci so bili zaprti do sredine februarja. Zaradi zemeljskih plazov in padajočega kamenja so bile ceste neprevozne. Na podlagi predloženih verjetnih dokazov je mogoče skleniti, da je bil neposredno prizadet večji del prebivalstva.

(8) Glede zahteve, da je treba dokazati resen in trajen vpliv na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije, so v vlogi predstavljene posledice nesreče za celotno regijo Jonskih otokov, pri čemer so posledice najhujše na otokih Kefalonija in Itaka, kjer so bile močno poškodovane hiše, javne stavbe, infrastrukture in omrežja, pristaniški in letališki objekti ter kulturni, izobraževalni in zdravstveni objekti. V vlogi so opisane resne posledice za prebivalstvo, navedene podrobnosti o gospodarskih posledicah, zlasti na področjih turizma ter kmetijstva in ribištva, ki so še dodatno poslabšale že tako upočasnjeno gospodarstvo otoka. Toda gospodarske posledice so širše in resno vplivajo na celotno regijo. Predvsem v turizmu, ki je najpomembnejši gospodarski sektor, je čutiti posledice zaradi materialne škode na infrastrukturi in kulturnih spomenikih ter odpovedi. Ker ni bilo mogoče ohranjati zadovoljivih povezav v cestnem in morskem prometu ter zaradi prekinitve v gospodarskem življenju lokalnega prebivalstva, so mnoga podjetja propadla. Poleg tega Grčija poroča, da je zaradi posledic prvega potresa v Kefaloniji 100 hiš treba porušiti, približno 1 100 hiš je močno poškodovanih, na 1 400 hišah pa je nastala manjša škoda in začasno niso primerne za prebivanje. Težave pri oskrbi z vodo in v zvezi s kanalizacijskim omrežjem so življenjske razmere še poslabšale.

(9) Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah grških organov 76,8 milijona EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Največji delež v višini 50 milijonov EUR se nanaša na takojšnjo ponovno vzpostavitev cestnega omrežja.

(10) Prizadeta regija je upravičena do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2014–2020) kot „regija v prehodu“. Grški organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za Jonske otoke v obnovitvene ukrepe.

(11) Grški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.3 Slovenija – ledena ujma

(1) Slovenijo je prizadela ena najhujših zimskih ujm v zadnjih desetletjih, ki je zajela dele Evrope in povzročila škodo v več državah, vključno s Hrvaško, Srbijo, Romunijo in Bolgarijo. Slovenija je bila najbolj prizadeta med 30. januarjem in 27. februarjem 2014. Žled je poškodoval skoraj polovico slovenskih gozdov, medtem ko je vsako četrto gospodinjstvo ostalo brez električne energije zaradi obilnih snežnih padavin, ki so povzročile poškodbe drogov in kablov električne napeljave.

(2) Vloga Slovenije je bila prejeta 4. aprila 2014, tj. v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 30. januarja 2014.

(3) Pri ledeni ujmi gre za naravno nesrečo, zato spada v glavno področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Slovenski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 428 733 722 EUR. Ta znesek pomeni 1,23 % slovenskega BND in presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, ki za Slovenijo v letu 2014 znaša 209,6 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(5) Kar zadeva vplive in posledice nesreče, slovenski organi poročajo o veliki škodi v gozdovih, na elektroenergetskih objektih, javnih in zasebnih stavbah, za podjetja ter v prometnem in cestnem omrežju. Prizadetih je bilo 160 od 212 občin v dvanajstih slovenskih regijah. Žled, sneg ali poplave so poškodovali 62 spomenikov kulturne dediščine. Zaradi težkih razmer in škode na električnih vodih je 120 000 gospodinjstev ostalo brez električne energije, tj. več kot 15 % prebivalstva Slovenije. Prek mehanizma EU za civilno zaščito in tudi na dvostranski ravni je 11 držav Sloveniji zagotovilo 172 sklopov električnih generatorjev, od tega 83 visoke zmogljivosti. Skupaj je bilo na prizadetih območjih po Sloveniji nameščenih 1 400 sklopov električnih generatorjev in električnih generatorjev, ki so bili namenjeni dobavi električne energije za nujne potrebe prizadetega prebivalstva ter delovanje obratov za črpanje pitne vode. V obdobju, ko so bile razmere najslabše, je bilo zaprtih 40 % osnovnih šol, srednješolskih zavodov in vrtcev. Poleg tega je gozdarski sektor utrpel znatno škodo. Po ocenah Slovenije je bilo poškodovanih več kot 50 % vseh gozdov (kar znaša 214 milijonov EUR). Čiščenje in ukrepi za obnovo bodo po pričakovanjih dolgotrajni. Iz vloge je razvidno, da je ledena ujma povzročila znatno škodo.

(6) Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah slovenskih organov 266,0 milijona EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov (več kot 80 milijonov EUR) zadeva ukrepe za obnovo na področju infrastrukture in energetike.

(7) Prizadete regije delno spadajo v kategorijo manj razvitih regij, delno pa med bolj razvite regije evropskih strukturnih in investicijskih skladov (2014–2020). Slovenski organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za Slovenijo v obnovitvene ukrepe.

(8) Slovenski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.4 Hrvaška – žled in poplave

(1) Hrvaško je prizadel isti vremenski pojav, zaradi katerega je za uporabo Solidarnostnega sklada EU zaprosila Slovenija. Zlasti so bile prizadete severozahodne regije in del severnega Jadrana. Poleg tega je 12. februarja zaradi taljenja žledu in snega prišlo do poplav, ki so dodatno poškodovale pomembno javno osnovno infrastrukturo ter javno in zasebno lastnino.

(2) Vloga Hrvaške je bila prejeta 9. aprila 2014, tj. v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 31. januarja 2014.

(3) Pri ledeni ujmi in poplavah gre za naravni nesreči, zato spadata v glavno področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Hrvaški organi so skupno neposredno škodo ocenili na 291 904 630 EUR. Ta znesek pomeni 0,69 % hrvaškega BND in presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada, ki za Hrvaško v letu 2014 znaša 254,2 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2012). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(5) Kar zadeva posledice nesreče, so hrvaški organi sporočili, da je bilo prizadetih 5 županij: Primorsko-goranska, Karlovška, Sisaško-moslavaška, Varaždinska in Zagrebška. Velika teža žledu na drevesih in infrastrukturi je povzročila padanje dreves, razpoke v deblih, električni vodi (ki jih je prekrivala do 10 cm debela plast žleda) pa so se pretrgali, zaradi česar so bile ceste neprevozne in se je položaj še poslabšal, saj so številna naselja ostala brez električne energije. Zaradi izpada električne energije je bila v celotnem obdobju trajanja ledene ujme prekinjena javna oskrba z vodo, kar je močno vplivalo na vsakdanje življenje prebivalstva ter delovanje javnih institucij in podjetij. Ceste so bile neprevozne zaradi padlih dreves, zato se prizadeti prebivalci niso mogli prebiti do službe, nekateri pa so bili popolnoma odrezani od sveta. Za pomoč starejšim in na območjih, odrezanih od sveta, so bile vpoklicane specialne enote. Zaradi padlih dreves je bil pet dni prekinjen tudi železniški promet na progi M202 Zagreb–Reka. Razmere so bile podobne tistim v javnem cestnem omrežju. Hrvaška poroča, da je bilo prizadeto celotno 35 kV omrežje (93 km); skupno je škoda nastala na 503 km električnih vodov in 98 električnih stolpih. Ledena ujma je prizadela več kot 56 000 hektarjev gozdov, od česar je bilo skoraj 10 000 hektarjev uničenih. Poplavljenih je bilo 1 180 hiš in 1 390 kmetijskih poslopij, skupno pa so poplave prizadele 3 720 prebivalcev. UNHCR je Rdečemu križu Hrvaške pomagal pri lajšanju stiske žrtev rekordnih poplav v Sisku. Poleg navedenega je Hrvaška poročala tudi o več plazovih, ki so poškodovali prometno infrastrukturo.

(6) Stroški bistvenih nujnih ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah hrvaških organov 135,2 milijona EUR in so razčlenjeni glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov (več kot 105,4 milijona EUR) zadeva čiščenje v nesreči prizadetih območij in naravnih predelov.

(7) Prizadete regije sodijo v kategorijo manj razvitih regij v okviru strukturnih skladov (2014–2020). Hrvaški organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za Hrvaško v obnovitvene ukrepe.

(8) Hrvaški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

3. Financiranje

Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag (tj. 0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti večjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom in 6 % za del škode nad njim. Metodologija za izračun pomoči iz Solidarnostnega sklada je bila določena v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament.

Predlaga se, da se uporabijo enaki deleži in odobrijo naslednji zneski pomoči:

Nesreča || Neposredna škoda (v EUR) || Prag (v mio. EUR) || Znesek, ki temelji na 2,5 % (v EUR) || Znesek, ki temelji na 6 % (v EUR) || Skupni znesek predlagane pomoči (v EUR) ||

Poplave v Italiji || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 ||

Potres v Grčiji || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 ||

Ledena ujma v Sloveniji || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 ||

Žled in poplave na Hrvaškem || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 ||

SKUPAJ || 46 998 528

Ker gre za prvi sklep o uporabi sredstev v letu 2014, je predlagani skupni znesek pomoči skladen z določbami o zgornji meji iz uredbe o večletnem finančnem okviru v višini 530,6 milijona EUR (500 milijonov EUR v cenah iz leta 2011), zagotovljeno pa je tudi, da bo 1. oktobra 2014 zahtevana četrtina tega zneska še na voljo za pokrivanje potreb, ki bi lahko nastale do konca leta.

Zato se predlaga, da se Solidarnostni sklad uporabi v vseh zadevnih primerih in da se ustrezna sredstva vključi v proračun za leto 2014 pod proračunsko postavko 13 06 01, in sicer tako za odobritve za prevzem obveznosti kot za odobritve plačil.

Ker je Solidarnostni sklad poseben instrument v skladu z opredelitvijo iz uredbe o večletnem finančnem okviru, bi bilo treba zadevna sredstva vključiti brez upoštevanja ustreznih zgornjih mej iz večletnega finančnega okvira.

4. Zbirna tabela po razdelkih večletnega finančnega okvira

Postavka || Proračun 2014 (vključno s SP št. 1 in PSP št. 2 ter 4/2014) || Predlog spremembe proračuna št. 5/2014 || Proračun 2014 (vključno s SP št. 1 in PSP št. 2 do 5/2014)

OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP

1. || Pametna in vključujoča rast || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058

Zgornja meja || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 75 989 221 || || || || 75 989 221 ||

1a || Konkurenčnost za rast in delovna mesta || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326

Zgornja meja || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 75 989 221 || || || || 75 989 221 ||

1b || Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732

Zgornja meja || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || –89 330 000 || || || || –89 330 000 ||

Instrument prilagodljivosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 ||

Razlika do zgornje meje || 0 || || || || 0 ||

2. || Trajnostna rast: naravni viri || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369

Zgornja meja || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 35 785 316 || || || || 35 785 316 ||

Od tega: Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) – odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403

Posebna zgornja meja || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 ||

Neto prerazporeditve med EKJS in EKSRP || 351 900 000 || || || || 351 900 000 ||

Razlika do zgornje meje || || || || || ||

3. || Varnost in državljanstvo || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976

Zgornja meja || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 7 001 268 || || || || 7 001 268 ||

4. || Evropa v svetu || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256

Zgornja meja || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 10 000 000 || || || || 10 000 000 ||

5. || Uprava || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881

Zgornja meja || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 316 482 919 || || || || 316 482 919 ||

Od tega: upravni odhodki institucij || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238

Posebna zgornja meja || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 258 607 562 || || || || 258 607 562 ||

6. || Nadomestila || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000

Zgornja meja || 29 000 000 || || || || 29 000 000 ||

Razlika do zgornje meje || 400 000 || || || || 400 000 ||

Skupaj || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540

Zgornja meja || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000

Instrument prilagodljivosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 ||

Varnostna rezerva || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000

Razlika do zgornje meje || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460

|| Posebni instrumenti || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528

Vse skupaj || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068

[1] UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

[2] UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

[3] UL L 51, 20.2.2014, str. 1.

[4] UL L 204, 11.7.2014, str.1.

[5] COM(2014) 234, 15.4.2014.

[6] COM(2014) 329, 28.5.2014.

[7] COM(2014) 461, 9.7.2014.

[8] Uredba (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 189/143, 27.6.2014).

[9] Letno poročilo za obdobje 2002–2003 in poročilo o pridobljenih izkušnjah po enoletni uporabi novega instrumenta, COM(2004) 397 final z dne 26. maja 2004.