SL Uradni list Evropske unije C 173/20

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 8/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006

(2015/C 173/02)

I. UVOD

Komisija je 7. februarja 2013 predstavila sveženj, ki ga sestavljata:

— predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (direktiva AML) (1),

— predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih, ki spremljajo prenose sredstev (uredba AML) (2).

Evropski parlament je stališče v prvi obravnavi sprejel na plenarnem zasedanju 11. marca 2014.

Delovna skupina za finančne storitve je predlagano direktivo v okviru več predsedstev preučila štiriindvajsetkrat.

Decembra 2014 je bil z Evropskim parlamentom dosežen končni kompromis tako glede uredbe kot glede direktive, to pa je tudi omogočilo zaključitev pogajanj o teh dveh zadevah. V okviru trialoga 16. decembra 2014 sta sozakonodajalca dosegla začasni dogovor, ki naj bi omogočil čim hitrejši dogovor v drugi obravnavi.

Dne 27. januarja 2015 sta odbora Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve (ECON) ter za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) odobrila izid pogajanj v okviru trialoga. Predsednika navedenih odborov sta 29. januarja 2015 predsedstvu poslala pismo, v katerem je navedeno, da bosta – če bo Svet uradno poslal Parlamentu svoje stališče v obliki iz priloge k navedenemu pismu – na plenarnem zasedanju priporočila, naj poslanci sprejmejo stališče Sveta brez sprememb (3).

Svet je 10. februarja 2015 dosegel politični dogovor o revidiranih besedilih.

Glede na navedeni dogovor je Svet, potem ko so besedilo pregledali pravniki lingvisti, 20. aprila 2015 v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejel stališče v prvi obravnavi.

Vse tri institucije direktivo in uredbo o preprečevanju pranja denarja obravnavajo kot enoten sveženj. Zato sta bili za oboje sprejeti enaki utemeljitvi Sveta.

II. CILJ

Predlog direktive o preprečevanju pranja denarja je Komisija sprejela, da bi s posodobitvijo in izboljšanjem veljavne tretje direktive EU o pranju denarja dodatno okrepili obrambo EU proti pranju denarja in financiranju terorizma ter zagotovili trdnost, integriteto in stabilnost finančnega sistema. Glavni cilji predlaganih ukrepov so:

— zaščititi interese družbe pred kriminaliteto in terorističnimi dejanji,

— prispevati k finančni stabilnosti z zaščito trdnosti, pravilnega delovanja in integritete finančnega sistema,

— ohraniti gospodarsko blaginjo Evropske unije z zagotavljanjem učinkovitega poslovnega okolja in

— okrepiti notranji trg z zmanjšanjem čezmejne kompleksnosti.

Ti cilji bodo doseženi z:

— zagotavljanjem skladnosti med pristopom EU in mednarodnim pristopom – zlasti usklajenosti z najnovejšimi priporočili projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) (iz februarja 2012),

— zagotavljanjem skladnosti med nacionalnimi predpisi in prilagodljivosti pri njihovem izvajanju ter

— zagotavljanjem, da so pravila osredotočena na tveganje in prilagojena obravnavi novih nastajajočih nevarnosti.

Namen uredbe o preprečevanju pranja denarja, ki je bila sprejeta hkrati z direktivo o preprečevanju pranja denarja, je posodobiti in revidirati obstoječo tretjo uredbo o preprečevanju pranja denarja tako, da se izboljša sledljivost plačil ter zagotovi, da bo okvir EU še naprej popolnoma skladen z mednarodnimi standardi (priporočili FATF).

III. ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

Spremembe, ki jih predlaga Svet, so usmerjene v krepitev obrambe EU pred pranjem denarja in financiranjem terorizma ob hkratnem zagotavljanju skladnosti s pristopom, ki se uporablja na mednarodni ravni, zlasti s priporočili FATF. Nova pravila EU na nekaterih področjih še razširjajo zahteve FATF in zagotavljajo dodatne zaščitne ukrepe.

Od ponudnikov iger na srečo, ki prinašajo večja tveganja, se v direktivi zahteva, da skrbno preverjajo transakcije v višini 2 000 EUR ali več. Z izjemo igralnic bodo države članice ponudnike iger na srečo lahko oprostile nekaterih ali vseh zahtev, in sicer v strogo omejenih in upravičenih primerih. Za takšne izjeme bo treba izvesti primerno oceno tveganja.

Poleg tega je v nekaterih okoliščinah z dokazano nizkim tveganjem in pod strogimi blažilnimi pogoji državam članicam dovoljeno, da proizvode elektronskega denarja izvzamejo iz določenih ukrepov glede skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke.

Pristop direktive temelji na tveganju in omogoča boljše opredeljevanje tveganj. Pomen nadnacionalnega pristopanja k ocenjevanju tveganj je bil priznan tudi na mednarodni ravni. Komisija je kvalificirana za pregled posameznih čezmejnih groženj in ji je bila zato zaupana odgovornost, da usklajuje ocenjevanje tveganj pranja denarja in financiranja terorizma, ki vplivajo na notranji trg, in v zvezi s čezmejnimi dejavnostmi.

Kar zadeva politično izpostavljene osebe, direktiva ne razlikuje med osebami, ki imajo ali so imele vidnejše funkcije v matični državi, in tistimi, ki imajo ali so imele takšne funkcije v tujini.

Z direktivo bo doseženo, da bo informacije o dejanskem lastništvu podjetij in drugih pravnih subjektov treba hraniti v centralnem registru v vsaki državi članici. Države članice lahko uporabijo javno evidenco, če to želijo. Informacije o dejanskem lastništvu bodo dostopne pristojnim organom in finančnim obveščevalnim enotam, v okviru uresničevanja skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke pa tudi pooblaščenim subjektom. Prav tako direktiva osebam ali organizacijam, ki lahko izkažejo legitimen interes, omogoča dostop do vsaj naslednjih informacij o dejanskem lastniku: njegovega imena, mesca in leta rojstva, državljanstva in državo stalnega bivališča, narava in obsega dejanskega kapitala. Kar zadeva sklade, se bo centralni register informacij o dejanskem lastništvu uporabljal, ko bo nastopanje sklada imelo davčne posledice.

Kar zadeva sankcije, besedilo določa najvišje upravne denarne sankcije v višini vsaj dvakratnega zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, kadar je korist mogoče opredeliti, ali vsaj 1 milijon EUR. Za kršitve, v katere so vpletene kreditne ali finančne institucije, je predvidena:

— najvišja denarna kazen v višini vsaj 5 milijonov EUR ali 10 % skupnega letnega prometa v primeru pravne osebe,

— najvišja denarna kazen v višini vsaj 5 milijonov EUR v primeru fizične osebe.

Določbe v zvezi s sankcijami po uredbi so bile usklajene s tistimi iz direktive.

Za zaščito pravilnega delovanja finančnega sistema EU in notranjega trga pred pranjem denarja in financiranjem terorizma bo Komisija z delegiranimi akti določila jurisdikcije tretjih držav, katerih nacionalne ureditve na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma izkazujejo strateške pomanjkljivosti.

Popolna sledljivost prenosov sredstev je lahko še posebej pomembno in dragoceno orodje pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju pranja denarja ali financiranja terorizma. To vključuje zahtevo za navedbo podatkov o prejemniku plačila pri prenosu sredstev. V skladu s to uredbo Evropski bančni organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge izdajo smernice, naslovljene na pristojne organe ali izvajalce plačilnih storitev o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v skladu s to uredbo, zlasti kar zadeva prenos sredstev z manjkajočimi ali nepopolnimi podatki o plačniku ali prejemniku plačila.

Poleg tega sta bili direktiva in uredba spremenjeni tako, da se zagotovi uskladitev s priporočili FATF, ki bo povsem v s skladu s pravom Unije, zlasti kar zadeva pravo Unije s področja varstva podatkov in varstva temeljnih pravic.

Evropski parlament je lahko sprejel te spremembe.

IV. SKLEP

Stališče Sveta v prvi obravnavi odraža kompromis, ki je bil dosežen v pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom ob podpori Komisije.

Ta kompromis je bil potrjen v pismu z dne 29. januarja 2015, ki sta ga predsednika odborov Evropskega parlamenta ECON in LIBE naslovila na predsedstvo. Svet za splošne zadeve je s sprejetjem političnega dogovora na seji 10. februarja 2015 ta kompromis naknadno tudi odobril.

Svet meni, da je njegovo stališče v prvi obravnavi uravnoteženo in da bosta novi direktiva in uredba, ko bosta sprejeti, znatno prispevali k boju proti pranju denarja in financiranju terorizma v Uniji.

(1) Dok. 6231/13.

(2) Dok. 6230/13.

(3) Dok. 5748/15 ADD1.