Odbor je v ločeni zadevi ACCC/C/2015/128, katere ugotovitve so bile podane 17. marca 2021, ugotovil, da je EU kršila Konvencijo, ker javnosti ni zagotovila dostopa do upravnih ali sodnih postopkov, s katerimi bi ta lahko izpodbijala odločitve o ukrepih državne pomoči, ki jih je sprejela Evropska komisija.

Odbor je 17. marca 2017 izdal ugotovitve v zadevi ACCC/C/2008/32, ki jo je predložila nevladna organizacija ClientEarth v zvezi z dostopom do pravnega varstva na ravni EU. Odbor je ocenil, da pravila iz Pogodb o dostopu do pravnega varstva pred sodišči EU, kakor so si jih v Odboru razlagali, in merila za dostop do upravne revizije v okviru uredbe o Aarhuški konvenciji, niso v skladu s Konvencijo.

Namen predvidenega akta je ugotoviti, ali je Evropska unija skladna, zlasti v zadevah ACCC/C/2008/32 in ACCC/C/2015/128, ter določiti pogoje, potrebne za zagotovitev skladnosti, in po možnosti prevzeti redne obveznosti poročanja ter od zadevne pogodbenice zahtevati, da sprejme nujne ukrepe za zagotovitev skladnosti.

Na sestanku pogodbenic se praviloma odloča s soglasjem. Če so vsa prizadevanja za dosego soglasja izčrpana, se odločitve o vsebinskih vprašanjih sprejmejo s tričetrtinsko večino glasov pogodbenic, ki so prisotne in glasujejo. Če so prisotne vse pogodbenice, ima EU 27 glasov od skupno 46 glasov.

Aarhuško konvencijo je 17. februarja 2005 odobrila Evropska skupnost, ki je ob podpisu dala tudi izjavo. Vse države članice so pogodbenice sporazuma. Uredba (ES) št. 1367/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o Aarhuški konvenciji) prispeva k izvajanju Konvencije v zvezi z institucijami in organi EU.

Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) je večstranski okoljski sporazum, sklenjen pod okriljem Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE).

Poleg tega je ključnega pomena, da Konvencija prizna osrednjo vlogo nacionalnih sodišč EU kot rednih sodišč prava EU in prepozna sistem predhodnega odločanja v skladu s členom 267 PDEU kot veljavno sredstvo za dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev v okoljskih zadevah. To bi se moralo odražati v besedilu sklepa, sprejetega na sestanku pogodbenic.

V zvezi z zadevo, povezano z državno pomočjo, bo EU sprejela sklep, s katerim bo priznala ugotovitve, ne da bi jih potrdila, in bo zadevo ponovno obravnavala na naslednjem sestanku pogodbenic, ki naj bi potekal leta 2025, pri čemer bo za Konvencijo poročala do rokov, določenih v izjavi Komisije.

Zadeva ACCC/C/2015/128 se nanaša na izjeme v zvezi z državno pomočjo na podlagi uredbe o Aarhuški konvenciji, ki ni bila del zgoraj navedenega zakonodajnega predloga Komisije. Vendar je Komisija na trialogu 12. julija 2021 v okviru kompromisa, ki je privedel do sprejetja revidirane uredbe o Aarhuški konvenciji, dala izjavo, v kateri se je zavezala, da bo ocenila ugotovitve v tej zadevi in rezultate objavila do konca leta 2022. Komisija je navedla tudi, da bo do konca leta 2023 po potrebi predlagala ukrepe za reševanje tega vprašanja, ob upoštevanju obveznosti EU in njenih držav članic v skladu z Aarhuško konvencijo ter ob upoštevanju pravil prava Unije o državni pomoči.

Komisija je 14. oktobra 2020 kot odgovor na ugotovitve Odbora v zadevi ACCC/C/2008/32 sprejela predlog za spremembo uredbe o Aarhuški konvenciji in sporočilo o dostopu do pravnega varstva. To je bil odziv na poziv Sveta Komisiji, naj predloži zakonodajni predlog in zaveze Komisije iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru.

(5)Unija je izpolnila obveznosti iz Konvencije v povezavi z njenimi institucijami in organi, zlasti z Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (v nadaljnjem besedilu: uredba o Aarhuški konvenciji).

(3)Aarhuška konvencija naj bi na sedmem sestanku, ki bo potekal od 18. do 20. oktobra 2021, sprejela Sklep VII.8f glede izpolnjevanja obveznosti Evropske unije v okviru Konvencije, vključno z ugotovitvami v zadevah ACCC/C/2008/32 in ACCC/C/2015/128.

(1)Aarhuška konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Aarhuška konvencija) je bila v imenu Evropske skupnosti odobrena 17. februarja 2005 s Sklepom Sveta 2005/370/ES.

(7)Unija je 17. marca 2017 prejela ugotovitve v zadevi ACCC/C/2008/32 glede dostopa do pravnega varstva na ravni EU. Odbor je v odstavku 123 svojih ugotovitev navedel, da „zadevna pogodbenica ne izpolnjuje člena 9, odstavka 3 in 4, Konvencije v zvezi z dostopom javnosti do pravnega varstva, ker niti uredba o Aarhuški konvenciji niti sodna praksa Sodišča Evropske unije ne izvajata obveznosti, ki izhajajo iz navedenih odstavkov, oziroma nista v skladu z njimi.“

(8)Organi Aarhuške konvencije so bili seznanjeni z izjavo, ki jo je EU podala ob podpisu in ponovila ob odobritvi Konvencije, v kateri je navedla, da „bodo institucije Skupnosti v okviru institucionalnega in pravnega okvira Skupnosti uporabljale to konvencijo v okviru obstoječih in bodočih predpisov o dostopu do dokumentov ter drugih ustreznih predpisov Skupnosti na področju, ki ga ureja ta konvencija.“

(9)Postopek upravnega pregleda na podlagi uredbe o Aarhuški konvenciji dopolnjuje splošni sistem Unije za sodni pregled, ki javnosti omogoča, da se upravni akti pregledajo z neposrednimi pravnimi sredstvi na ravni Unije, in sicer na podlagi člena 263(4) PDEU, in v skladu s členom 267 PDEU prek nacionalnih sodišč, ki so sestavni del sistema Unije na podlagi Pogodb. Pristojnost nacionalnih sodišč, da pri Sodišču Evropske unije vložijo predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ima v tem sistemu bistveno vlogo. V skladu s členom 267 PDEU so nacionalna sodišča držav članic del sistema sodnega varstva EU kot redna sodišča prava EU.

(10)Ob upoštevanju pomislekov, ki jih je Odbor izrazil v zadevi ACCC/C/2008/32, je Komisija 14. oktobra 2020 predložila zakonodajni predlog za spremembo uredbe o Aarhuški konvenciji, o katerem sta se sozakonodajalca neuradno dogovorila na trialogu 12. julija 2021. Spremenjena uredba o Aarhuški konvenciji zdaj zagotavlja, da je pravo Unije skladno z določbami Aarhuške konvencije o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah na način, ki je združljiv s temeljnimi načeli prava Unije in njenim sistemom sodnega pregleda.

(11)Komisija je 16. julija 2021 Odbor za skladnost obvestila o podrobnostih političnega dogovora, 23. julija 2021 pa je Odboru predložila prečiščeno besedilo, potem ko ga je potrdil Coreper, končni izid zakonodajnega postopka pa je sporočila Odboru za skladnost, vključno z besedilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije dne [xxx. oktobra 2021]. V sklepu sestanka pogodbenic bi bilo zato treba pozdraviti te nove ukrepe in upoštevati, da bodo ti ukrepi ob začetku veljavnosti v celoti odgovarjali ugotovitvam Odbora za skladnost v zadevi ACCC/C/2008/32.

(12)Odbor je v zadevi ACCC/C/2015/128 v ugotovitvah z dne 17. marca 2021 ugotovil, da je EU kršila Konvencijo, ker javnosti ni zagotovila dostopa do upravnih ali sodnih postopkov, s katerimi bi ta lahko izpodbijala odločitve o ukrepih državne pomoči, ki jih je sprejela Evropska komisija.

(13)Komisija je ob priznavanju pomislekov in ugotovitev Odbora v zadevi ACCC/C/2015/128 v okviru kompromisa, ki je privedel do sprejetja revidirane uredbe o Aarhuški konvenciji, dala izjavo, v kateri se je zavezala, da bo „analizirala posledice ugotovitev in ocenila razpoložljive možnosti. Komisija bo to oceno dokončala in objavila do konca leta 2022. Po potrebi bo do konca leta 2023 predlagala ukrepe za reševanje tega vprašanja, ob upoštevanju obveznosti EU in njenih držav članic v skladu z Aarhuško konvencijo ter ob upoštevanju pravil prava Unije o državni pomoči.“

(14)Ugotovitve v zadevah ACCC/C/2008/32 in ACCC/C/2015/128 bodo predložene na sedmem sestanku pogodbenic Aarhuške konvencije, ki bo potekal oktobra 2021 v Ženevi v Švici, in sicer z osnutkom Sklepa VII.8f, s katerim bi pridobile status uradne razlage Aarhuške konvencije, ki je zato zavezujoča za pogodbenice in organe Konvencije.

(15)Vendar bi se morala Unija v zvezi z zadevo ACCC/C/2015/128 v skladu z zgoraj navedeno izjavo zavezati, da bo analizirala posledice ugotovitev in ocenila možnosti, ki so na voljo v okviru in posebnostih pravnega reda EU. To bi moralo Komisiji omogočiti, da dokonča in objavi oceno, navedeno v izjavi, ter po potrebi predlaga ukrepe za obravnavo vprašanja, ki ga je izpostavil Odbor za skladnost, v rokih, navedenih v izjavi, in ob upoštevanju posebnosti pravnega reda EU na področju državne pomoči. Zato bi morala Unija na sestanku pogodbenic predlagati tudi, da se potrditev ugotovitev v zadevi ACCC/C/2015/128 preloži na osmi sestanek pogodbenic, namesto da se te ugotovitve podprejo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na sedmem sestanku pogodbenic Aarhuške konvencije v zvezi z osnutkom Sklepa VII.8f glede izpolnjevanja obveznosti Unije iz Aarhuške konvencije v zadevi ACCC/C/2008/32 je, da se sprejme navedeni osnutek sklepa in potrdijo ugotovitve. Vendar bi morala Unija zagotoviti, da se v sklepu upoštevata naslednji točki:

–v sklepu bi bilo treba pozdraviti, da je EU sprejela vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z ugotovitvami in dostop zadevne javnosti do pravnega varstva v okoljskih zadevah v skladu s členom 9, odstavka 3 in 4, Konvencije. V sklepu bi moralo biti tudi pojasnjeno, da EU v zadevi ACCC/C/2008/32 ne bo več v neskladju, ko bodo začele veljati vse določbe revidirane uredbe o Aarhuški konvenciji;

–če se v osnutku sklepa ponovi, da je Odbor za skladnost zavrnil postopek predhodnega odločanja, bi ga bilo treba zavrniti. Ključnega pomena je, da se v sklepu prizna osrednja vloga nacionalnih sodišč EU kot rednih sodišč prava EU in prepozna sistem predhodnega odločanja v skladu s členom 267 PDEU kot veljavno pravno sredstvo.

Člen 2

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na sedmem sestanku pogodbenic Aarhuške konvencije v zvezi z osnutkom Sklepa VII.8f glede izpolnjevanja obveznosti Unije iz Aarhuške konvencije v zadevi ACCC/C/2015/128 bi moralo biti, da se priznajo pomisleki in ugotovitve Odbora za skladnost. V sklepu bi bilo treba ponoviti tudi besedilo izjave Komisije, podane na zadnjem trialogu o reviziji uredbe o Aarhuški konvenciji 12. julija 2021.

V skladu s to izjavo:

„Komisija ostaja zavezana zagotavljanju, da EU spoštuje svoje mednarodne obveznosti v zadevah, ki se nanašajo na Aarhuško konvencijo, in v zvezi s tem priznava izražene pomisleke in ugotovitve, ki jih je Odbor za skladnost z Aarhuško konvencijo v zadevi ACCC/C/2015/128 v zvezi z državno pomočjo sprejel 17. marca 2021. V ugotovitvah je EU pozvana, naj ‚sprejme potrebne zakonodajne, regulativne in druge ukrepe za zagotovitev spremembe uredbe o Aarhuški konvenciji ali sprejetja nove zakonodaje Evropske unije, da se javnosti jasno zagotovi dostop do upravnih ali sodnih postopkov za izpodbijanje odločitev o ukrepih državne pomoči, ki jih je sprejela Evropska komisija na podlagi člena 108(2) PDEU in ki so v nasprotju z zakonodajo EU v zvezi z okoljem, v skladu s členom 9(3) in (4) Konvencije‘.

Komisija trenutno analizira posledice ugotovitev in ocenjuje razpoložljive možnosti. Komisija bo to oceno dokončala in objavila do konca leta 2022. Po potrebi bo do konca leta 2023 predlagala ukrepe za reševanje tega vprašanja, ob upoštevanju obveznosti EU in njenih držav članic v skladu z Aarhuško konvencijo ter ob upoštevanju pravil prava Unije o državni pomoči.“

V skladu s tem bi se morala Unija zavezati, da bo analizirala posledice ugotovitev in ocenila možnosti, ki so na voljo v okviru in posebnostih pravnega reda EU. Prav tako bi se morala zavezati, da bo to oceno dokončala in objavila do konca leta 2022. Nadalje bi morala po potrebi do konca leta 2023 predlagati ukrepe za reševanje tega vprašanja, ob upoštevanju obveznosti EU in njenih držav članic v skladu z Aarhuško konvencijo ter ob upoštevanju pravil prava Unije o državni pomoči.