[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.2.2007

SEC(2007) 188 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske, 2006–2010

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Splošno ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi program stabilnosti Portugalske je bil predložen decembra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 8. februarja 1999. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

Ozadje ocene dopolnitve programa

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev programa stabilnosti Portugalske, predloženo 15. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),

3. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti),

4. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Po obdobju velike gospodarske rasti zaradi dinamičnega domačega povpraševanja in velikega povečanja produktivnosti v drugi polovici devetdesetih let prejšnjega stoletja; po uvedbi eura, se je zaradi nizke rasti po letu 2000 konvergenčni proces zaustavil. To gre pripisati omejenemu napredku pri ključnih vidikih gospodarstva. Prvič, zdi se, da prilagoditev na strani ponudbe ni bila zadostna, da bi močneje podprla proces dohitevanja. Hkrati se pomembni sektorji še vedno prilagajajo izzivom globalizacije. Drugič, ker se prihodki niso povečali tako hitro kot poraba, je dolg dosegel visoko stopnjo, zunanji primanjkljaj pa je precejšen, predvsem zaradi trgovinskega primanjkljaja. Tretjič, javne finance so nestabilne, kar je v veliki meri posledica zamujene priložnosti za konsolidacijo v obdobju dobrih gospodarskih razmer in občutnega povečanja primanjkljaja v obdobju recesije.

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko

Svet je 20. septembra 2005 na podlagi člena 104(6) odločil, da ima Portugalska čezmeren primanjkljaj. Istočasno je nanjo naslovil priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem določa, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2008. Portugalski je priporočil zlasti, da v letu 2005 omeji slabšanje proračunskega položaja in v letu 2006 zmanjša strukturni primanjkljaj za okrog 1,5 % BDP, v letih 2007 in 2008 pa še za vsaj po 0,75 % BDP.

Po preteku šestmesečnega roka, ki ga je Svet določil portugalski vladi za sprejem učinkovitih ukrepov, s katerimi bi dosegla ciljni primanjkljaj za leto 2006, je Komisija ocenila prizadevanja portugalskih organov. Sklepi sporočila Komisije z dne 22. junija 2006 so bili: na podlagi podatkov, ki so bili takrat na voljo, se je zdelo, da je Portugalska sprejela ukrepe, s katerimi je dosegla zadovoljiv napredek pri zmanjševanju čezmernega primanjkljaja do roka, ki ga je določil Svet, in da v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Portugalsko niso potrebni nadaljnji ukrepi. Svet se je na srečanju 11. julija 2006 strinjal s to oceno.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. marca 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti, ki zajema obdobje 2005–2009. Svet je menil, da je „program na splošno skladen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, pod pogojem, da se ukrepi, napovedani v tem programu, izvajajo v celoti, v letu 2007 in v vseh nadaljnjih letih pa jih je treba okrepiti, da bi se izognili negativnim tveganjem za proračunske cilje.“ Svet je Portugalsko pozval, da

(i) „sprejme in strogo izvaja strukturne ukrepe, predvidene v programu, za zagotovitev verodostojnega in trajnostnega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2008; v skladu z zahtevami iz Pakta stabilnosti in rasti naj – ko se čezmerni primanjkljaj zmanjša – zagotovi stalno prilagajanje srednjeročnemu cilju; zagotovi naj tudi rezerve, ki bodo omejile proračunski vpliv morebitne gospodarske rasti, ki bi bila nižja od predvidene;

(ii) odločno sprejme načrtovane ukrepe za nadzor odhodkov; izboljša proračunski postopek na vseh ravneh države, če je mogoče z bolj razširjeno uporabo zavezujočih zgornjih mej odhodkov ter, kakor je opisano v programu, s krepitvijo mehanizmov za spremljanje in nadzor prihodkov in odhodkov ter poročanje o njih;

(iii) izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti z nadaljnjimi reformami na področju pokojnin in zdravstvenega varstva;

(iv) stalno znižuje delež bruto javnega dolga z zagotavljanjem, da ta delež izraža napredek pri zmanjševanju javnofinančnega primanjkljaja in predvidene prihodke od privatizacije, ter s skrbno proučitvijo vpliva velikih projektov javnih naložb na dolg, vključno s tistimi, ki se izvajajo v okviru partnerstva z zasebnim sektorjem.“

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Portugalske, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 20. oktobra 2006. Nacionalni program reform Portugalske kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: krepitev proračunske konsolidacije, reformo na področju javne uprave, spodbujanje znanstvenega in tehnološkega razvoja ter povečanje stopnje izobraženosti prebivalstva.

Iz ocene Komisije o tem programu (sprejeta je bila kot del letnega poročila o napredku iz decembra 2006[2]) je razvidno, da Portugalska dobro napreduje pri izvajanju ukrepov iz nacionalnega programa reform, zlasti na makroekonomskem in mikroekonomskem področju. Napredek je viden tudi pri politikah, povezanih z zaposlovanjem, zlasti pri reformi na področju izobraževanja in usposabljanja, premalo pozornosti pa je posvečene pomembnemu področju prilagodljivosti trga dela in prilagodljive varnosti. Glede na dobrodošlo ambicioznost ciljev programa in izhodiščni položaj Portugalske bodo potrebna velika nadaljnja prizadevanja na vseh področjih politike, da bo Portugalska v polni meri dosegla te cilje.

Okvir glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Portugalske, 2006–2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

5. Svet je [27. februarja 2007] preučil dopolnitev programa stabilnosti Portugalske, ki zajema obdobje 2006–2010.

6. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo se realna rast BDP povečala z 1,4 % BDP v letu 2006 na 1,8 % BDP v letu 2007, na 2,4 % BDP v letu 2008 ter nato na 3 % BDP letno v preostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na optimističnih predpostavkah o rasti, zlasti za zadnja leta programskega obdobja, pri čemer se proizvodna vrzel hitro zmanjšuje. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo realistične.

7. V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in v novi dopolnitvi programa je javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjen na 4,6 % BDP, kar ustreza ciljni vrednosti iz prejšnje dopolnitve programa stabilnosti. V skladu z novo dopolnitvijo so bile ciljne vrednosti na področju skupnih javnofinančnih prihodkov in odhodkov na splošno dosežene. V odstotkih BDP sta oba deleža malce nižja kot v napovedi služb Komisije iz jeseni 2006.

8. Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije iz programa je trajno zmanjšanje velikih proračunskih neravnovesij, zlasti zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008, za tem pa nadaljnja proračunska konsolidacija. Skozi celotno programsko obdobje se načrtujejo veliki koraki v smeri proračunske konsolidacije; javnofinančni primanjkljaj naj bi se postopoma znižal s 4,6 % BDP v letu 2006 na 0,4 % BDP v letu 2010, podoben je tudi potek prilagoditve za primarni saldo – s primanjkljaja v višini 1,7 % leta 2006 naj bi se do leta 2010 izboljšal na presežek v višini 2,5 % BDP. Načrtovano zmanjšanje primanjkljaja naj bi dosegli v glavnem z omejevanjem primarnih odhodkov, katerih skupni obseg naj bi se skozi programsko obdobje realno zmanjšal zaradi korektivnih ukrepov strukturne narave, osredotočenih na prestrukturiranje centralne uprave, javne uslužbence in javne službe, pa tudi na nadzor socialnega varstva in odhodkov za zdravstveno varstvo. V prvih letih programa bodo k proračunski konsolidaciji prispevali tudi večji davčni prihodki, večinoma zaradi povečanja nekaterih davčnih stopenj in nižjih davčnih olajšav. Program potrjuje načrtovano prilagoditev, ki jo opredeljuje dopolnitev programa stabilnosti iz decembra 2005, na podlagi večinoma nespremenljivega makroekonomskega scenarija.

9. Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini okrog 3,5 % BDP v letu 2006 na 0,5 % BDP v letu 2010. Po načrtih se bo strukturni saldo skozi programsko obdobje v povprečju zmanjševal za skoraj 0,75 % BDP letno. Srednjeročni cilj programa za proračunsko stanje je strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki naj bi se dosegel do leta 2010, eno leto prej kot je bilo implicitno načrtovano v prejšnjem programu. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (glede na primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.

10. Proračunski rezultati so odvisni od negativnih tveganj, ki so zlasti posledica ukrepov za omejevanje javnofinančne porabe. Zaradi neugodnih makroekonomskih razmer je vlada v zadnjem času poleg novega pravnega okvira za izboljšanje razvoja proračuna regionalnih in lokalnih vlad sprejela odločne ukrepe v zvezi z rastjo odhodkov, zlasti v javni upravi ter na področju zdravstvenega in socialnega varstva. Drugi ukrepi, ki se deloma nanašajo na državni sektor, so še v pripravi. Vendar še ni popolnoma jasno, v kolikšni meri bodo ti ukrepi razbremenili proračun, zlasti po letu 2008. Ker je proračunska konsolidacija v veliki meri odvisna od omejevanja odhodkov, bosta za doseganje proračunskih ciljev ključnega pomena tudi nadaljnji napredek pri tekočem izboljševanju proračunskega okvira ter vzpostavitev mehanizmov za ocenjevanje in nadzor izvrševanja proračuna. Kot rečeno, iz optimističnega makroekonomskega scenarija izhaja tveganje, da bo okrevanje gospodarske dejavnosti slabše, zaradi česar bo razbremenitev javnih financ manjša. Predpostavke o elastičnosti davčnih prihodkov glede na gospodarsko dejavnost se zdijo za leto 2007 nekoliko optimistične in odvisne od nadaljnjega izboljšanja pobiranja davkov, za preostalo programsko obdobje pa se zdijo verjetne. Navsezadnje rezultati javnih podjetij srednjeročno predstavljajo proračunsko tveganje.

11. Glede na to oceno tveganja je proračunska naravnanost v programu na splošno skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, kot je priporočil Svet, pod pogojem, da se bodo ukrepi iz programa izvajali v polni meri in učinkovito ter da bodo v primeru gospodarske rasti, ki bi bila manjša od pričakovane, okrepljeni. Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je v programu načrtovana prilagoditev, ki je v skladu s Paktom. Vendar se ob upoštevanju tveganj za proračunske cilje ne zdi, da bi proračunska naravnanost programa zagotavljala dovolj varnostne rezerve, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP do konca programskega obdobja ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bo prekoračen. Zaradi tega srednjeročni cilj ne bo dosežen do leta 2010, kot to predvideva program. Zato bi v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja iz programa lahko zahtevala okrepitev ukrepov, da bodo skladni s Paktom stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer ter bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer.

12. Po ocenah bo bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 67,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v letu 2007 povečal, v preostalem programskem obdobju pa zmanjšal za skoraj 6 odstotnih točk. Tudi spreminjanje deleža dolga je odvisno od zgoraj navedenih tveganj za proračunske cilje, poleg tega pa tudi od trajajoče negotovosti glede prilagoditve stanj in tokov, ki je bila v preteklosti velika in je večinoma povečevala dolg. Glede na to oceno tveganja se bo začel delež dolga ob koncu programskega obdobja zadovoljivo zmanjševati proti referenčni vrednosti.

13. Portugalska je šele nedavno izvedla pokojninske reforme, katerih cilj je povečanje vzdržnosti javnih financ. Po ocenah iz programa naj bi se zaradi reforme odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, v naslednjih desetletjih na splošno povečali za veliko manj, kot je bilo pričakovano, čeprav bodo še vedno veliki. Začetni proračunski položaj se je glede na leto 2005 sicer izboljšal, vendar še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če se še ne upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Na splošno se zdi, da je Portugalska izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Načrtovana proračunska konsolidacija naj bi skupaj z nadaljnjim omejevanjem izdatkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevala k zmanjševanju takih tveganj.

14. Program stabilnosti vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematske informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, njegove proračunske napovedi pa natančno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi, določeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa obravnavata predvsem povezave med reformo javne uprave in strategijo davčne konsolidacije ter zagotavljata dodatne informacije o različnih ukrepih politike.

15. Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomske politike, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

16. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[6]. Vendar se pri več pomembnih točkah razlikuje od strukturnega modela, ki ga določa kodeks ravnanja[7].

Splošen sklep je, da je program na splošno skladen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, če se bodo ukrepi iz programa izvajali v polni meri in učinkovito ter če se bodo ti ukrepi v primeru gospodarske rasti, ki bi bila nižja od pričakovane, okrepili. Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja predvideva program primeren napredek k srednjeročnemu cilju, vendar obstajajo tveganja kar zadeva doseganje proračunskih ciljev. Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 20. septembra 2005, se Portugalsko poziva, da:

(i) strogo izvaja strukturne ukrepe, predvidene v programu, da bo do leta 2008 zmanjšala čezmerni primanjkljaj, in naj bo pripravljena okrepiti te ukrepe, da se bo lahko spoprijela s proračunskim vplivom gospodarske rasti, če bi bila ta nižja od pričakovane;

(ii) po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja izvede predvideno prilagoditev k srednjeročnemu cilju in jo po potrebi podkrepi z okrepljenimi ukrepi ter zagotovi, da se bo razmerje med dolgom in BDP temu ustrezno zmanjšalo;

(iii) nadaljuje s tekočo reformo javne uprave; še naprej krepi proračunski okvir, vključno z oceno in nadzorom izvajanja proračuna na vseh stopnjah državnega sektorja, da bo dosegla zlasti načrtovano omejitev odhodkov;

(iv) ob upoštevanju stopnje dolga in načrtovanega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer z doseganjem srednjeročnega cilja ter zagotovitvijo in po možnosti povečanjem koristi sprejetih pokojninskih reform.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS dec. 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |

COM nov. 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (v %) | PS dec. 20066 | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |

COM nov. 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 20056 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | PS dec. 20061 | -2,5 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -0,7 | 0,2 |

COM nov. 20065 | -2,0 | -2,0 | -1,8 | -1,5 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 20051 | -2,3 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,7 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS dec. 2006 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | -0,4 |

COM nov. 2006 | -6,0 | -4,6 | -4,0 | -3,9 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2005 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | PS dec. 2006 | -3,3 | -1,7 | -0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |

COM nov. 2006 | -3,3 | -1,7 | -1,0 | -0,7 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2005 | -3,2 | -1,7 | -0,6 | 0,6 | 1,5 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | PS dec. 20061 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

COM nov. 2006 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 20051 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | PS dec. 20063 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

COM nov. 20064 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2005 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS dec. 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |

COM nov. 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | ni podatkov |

Opombe: |

1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. |

2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. |

3 V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. |

4 V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov. |

5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,2 % v obdobju 2005–2007 in 1,4 % v letu 2008. |

6 Deflator zasebne potrošnje. |

Vir: |

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Zlasti niso bili predloženi podatki o inflaciji HICP in kompenzaciji delavcem v javni upravi.

[7] Program vsebuje pet delov: Povzetek, Makroekonomsko in proračunsko stanje, Makroekonomske in proračunske napovedi, Dolgoročno vzdržnost javnih financ in institucij, Postopke in Proračunska pravila.