NA POTI K HITREMU DOGOVORU O DOLGOROČNEM PRORAČUNU ZA PREDNOSTNE NALOGE EVROPE

1.Ohranjanje zagona

Zasedanje Evropskega sveta 13. in 14. decembra bo pomemben mejnik v pogajanjih o prihodnjem dolgoročnem proračunu Unije pred vrhom v Sibiuu 9. maja 2019. Pomenilo bo priložnost za nov zagon procesu, saj bo utrdilo že dosežen pomembni napredek in zagotovilo jasne usmeritve glede ključnih značilnosti prihodnjega okvira. Tako bo zagotovljena podlaga za naslednjo odločilno politično fazo prizadevanj.

Komisija je 2. maja predstavila predloge za pravičen, uravnotežen in sodoben proračun, ki bo obravnaval vprašanja, ki so za prihodnost Evrope najpomembnejša in ki so jih določili voditelji 16. septembra 2016 v Bratislavi in 25. marca 2017 v Rimu. Izjemno hitro so sledili zakonodajni predlogi za 37 sektorskih programov, ki bodo del prihodnjega dolgoročnega proračuna. Ti predlogi so bili na splošno priznani kot trdna podlaga za pogajanja.

Intenzivno delo v Evropskem parlamentu in Svetu je omogočilo spodbuden napredek. Evropski parlament je 14. novembra 2018 sprejel vmesno poročilo , do konca leta pa bo sprejel stališče o več sektorskih predlogih. Delo Sveta pod vodstvom bolgarskega in avstrijskega predsedstva je omogočilo opredelitev ključnih političnih vprašanj za prihodnji dolgoročni proračunski okvir v osnutku „pogajalskega okvira“ . Sprejeti so že bili delni splošni pristopi v zvezi z več posebnimi programi, drugi pa so na dobri poti. K razpravi so prispevali tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij in Evropsko računsko sodišče.

Preoblikovanje tega zagona v politični dogovor bo zahtevalo močno vodstvo Evropskega sveta ter tesno sodelovanje z Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Ob bližajočih se volitvah v Evropski parlament bi dogovor voditeljev o ključnih parametrih, na katerih temelji novi dolgoročni proračun, do vrha v Sibiuu 9. maja 2019, pokazal, da je Unija s 27 državami članicami enotna in pripravljena, da uresniči, kar je Evropejcem najpomembnejše. Novi programi bi se lahko začeli izvajati do 1. januarja 2021, s čimer bi se izognili nesprejemljivim zamudam iz preteklosti.

Komisija poziva Evropski svet, naj potrdi njen cilj, da se do vrha v Sibiuu 9. maja 2019 doseže čim večji napredek pri sprejemanju prihodnjega okvira. Evropski svet bi moral politični dogovor o novem dolgoročnem proračunu doseči do oktobra 2019. Tako bi bilo po odobritvi Evropskega parlamenta mogoče sprejetje v Svetu do konca leta 2019.

HITER DOGOVOR V KORIST VSEH EVROPEJCEV Hiter dogovor o prihodnjem dolgoročnem proračunu bi Uniji omogočil, da z zaupanjem zre v prihodnost. V trenutku, ki je ključen za Unijo, bi pokazal moč in enotnost Evrope, izkazal pa bi tudi njeno sposobnost ukrepanja, da varuje, opolnomoča in ščiti. Spodbudil bi gospodarstvo in preprečil škodljive zamude pri bistvenih naložbah, do katerih je prihajalo v letu 2014. Pravočasen dogovor bi na primer: ·pospešil digitalno preobrazbo Evrope z vlaganjem v visokozmogljivo računalništvo, umetno inteligenco, kibernetsko varnost ter digitalna znanja in spretnosti za konkurenčnost na svetovnem tehnološkem trgu; ·že v letu 2021 ustvaril več deset tisoč delovnih mest na področju raziskav, še več pa v širšem gospodarstvu; ·omogočil pravočasen začetek izvajanja več kot 100 000 projektov, ki se bodo financirali v okviru kohezijske politike (npr. podpora podjetjem, energijska učinkovitost, zdravstvo, izobraževanje, socialna vključenost); ·že v letu 2021 omogočil 1 000 000 mladim udeležbo v izmenjavah v okviru programa Erasmus, 40 000 mladim pa sodelovanje v solidarnostnih dejavnostih v vsej Evropi; ·nudil podporo zagonskim podjetjem ter malim in srednjim podjetjem pri izvajanju naložb; ·zagotovil financiranje za številne obsežne infrastrukturne projekte, kot so evropski vesoljski programi, projekt Rail Baltica ali bazni predor Brenner; ·znatno povečal naložbe in zmogljivosti na področju obrambe, da se okrepi strateška avtonomija Evrope pri varstvu in zaščiti svojih državljanov; ·podprl razvoj v celoti integriranega evropskega sistema za upravljanje meja, ki bo Unijo zaščitil pred trgovino z ljudmi, tihotapljenjem in goljufijami.

2.Sodoben in uravnotežen sveženj, tesno povezan s prednostnimi nalogami Unije

Proračun EU odraža skupno dogovorjene prednostne naloge Unije in kaže, kako jih je mogoče uresničiti. Politični program, ki so ga voditelji določili v Bratislavi in Rimu, je načrt za prihodnji dolgoročni proračun. V času ogromnih izzivov in priložnosti potrebuje Unija s 27 državami članicami proračun, ki ji bo pomagal učinkovito izvajati vse prednostne naloge. Proračun bi moral zagotoviti oprijemljive odgovore na izzive, ki jih prinašajo tehnološke, demografske in podnebne spremembe. Pokazati bi moral, da se je Unija pripravljena zaščititi pred novimi varnostnimi grožnjami in geopolitično nestabilnostjo. Jasno bi tudi moral pokazati, da bo Evropa še naprej vlagala v trajnostno gospodarsko rast ter krepila socialno in teritorialno kohezijo.

Predlogi Komisije posodabljajo proračun, tako da zagotavljajo potrebno znatno finančno spodbudo na ključnih področjih. Od inovacij do digitalnega gospodarstva, od usposabljanja in zaposlovanja mladih do podnebnih ukrepov in okolja, od migracij in upravljanja meja do varnosti, obrambe in zunanjih ukrepov: proračun bo vlagal tja, kjer je najbolj potrebno. Predlog je tudi podlaga za krepitev in dokončanje ekonomske in monetarne unije, kjer je treba nujno pospešiti delo na področju novih instrumentov v okviru prihodnjega finančnega okvira.

Kohezijska in skupna kmetijska politika bosta imeli še naprej ključno vlogo za prihodnost Evrope. Komisija je predlagala posodobitev teh temeljnih stebrov proračuna EU, tako da se bodo še naprej razvijali v skladu z novimi prednostnimi nalogami ter spreminjajočimi se gospodarskimi in socialnimi razmerami. To bo potekalo z boljšim usmerjanjem podpore tja, kjer je potrebna, posodobitvijo prednostnih nalog v skladu s cilji, določenimi v Bratislavi in Rimu, uvedbo učinkovitejših sistemov izvajanja ter veliko tesnejšo povezavo s procesom gospodarskih reform, ki se usklajuje v okviru evropskega semestra.

Razvoj glavnih področij politik v proračunu EU

Vir: Evropska komisija

Komisija prvič predlaga, da se največji delež proračuna dodeli programom, kot so Erasmus, Obzorje Evropa, digitalna Evropa, upravljanje meja in varnost. Ohranja se tudi močna podpora kohezijski politiki in skupni kmetijski politiki.

Kot je predlagala Komisija, bo treba za verodostojnost novega dolgoročnega proračuna nujno najti pravo ravnovesje med temi širšimi področji izdatkov – kmetijsko in pomorsko politiko, kohezijsko politiko in drugimi programi, ki bodo tako bistveni za prihodnost Evrope.

3.Enostavnejši, racionaliziran in preglednejši proračun.