REZULTATI CILJNO USMERJENEGA POSVETOVANJA Z DELEŽNIKI, VKLJUČNO Z ODPRTIMI ODGOVORI

Posvetovanje z deležniki je bistveni del strategije posvetovanja za pripravo načrta izrednih ukrepov za preskrbo s hrano in prehransko varnost v EU. Ciljno usmerjen vprašalnik je bil v vseh uradnih jezikih EU na voljo med 1. marcem in 3. majem 2021. V tem poročilu so povzeti prejeti odgovori.

1.Pregled anketirancev

V ciljno usmerjenem posvetovanju je bilo prejetih 253 odgovorov. Največ prispevkov so poslali posamezniki (45 % vseh anketirancev), sledijo jim podjetja in trgovinska/poslovna združenja (38 % anketirancev) ter drugi uporabniki (17 % anketirancev). Polovico prispevkov iz kategorije podjetij in trgovinskih/poslovnih združenj so poslali primarni proizvajalci (kmetijstvo in ribištvo/akvakultura) in dobavitelji vhodnih surovin skupaj, drugi prispevki pa so bili z drugih stopenj verige preskrbe s hrano.

2.Vprašanja, povezana z odpornostjo prehranskih sistemov EU, tveganji, grožnjami in ranljivostmi

Na vprašanje o splošni odpornosti prehranskega sistema EU je veliko anketirancev (34 %) raven odpornosti na lestvici od ena do pet (pri čemer pet pomeni zelo odporen prehranski sistem) ocenila s štiri do pet. Ta odstotek je bil še višji (59 %) med anketiranci, ki so odgovarjali v imenu podjetij in trgovinskih združenj, kar kaže na relativno visoko stopnjo zaupanja v zmožnost prehranskih sistemov EU za spopadanje s krizami. Samo 28 % anketirancev meni, da prehranski sistem EU ni odporen, še manj pa, da sploh ni odporen (5 % podjetij in trgovinskih združenj).

Skoraj 60 % anketirancev je kot eno od petih glavnih groženj prehranskemu sistemu EU opredelilo podnebne spremembe in njihove posledice (ekstremne dogodke). Poleg okoljskih in podnebnih tveganj so visoko uvrščeni tveganja, povezana z zdravjem (ljudi, rastlin in živali), ter odvisnost od uvoza vhodnih surovin in primarnih kmetijskih proizvodov. Sledijo tveganja, povezana z dostopom do hrane, in tehnološke ranljivosti. Motnje prostega pretoka blaga in ljudi, politične in geopolitične vidike ter geofizikalne katastrofe anketiranci v manjši meri zaznavajo kot grožnje. Poleg tega so v kategoriji „drugo“ omenili grožnje, ki niso navedene v vprašalniku, in sicer krčenje površin, namenjenih kmetijstvu, strožje okoljske standarde, ki ovirajo proizvodno zmogljivost, ter staranje in posledično manjše število kmetov, zlasti družinskih.

Slika 1: Glavne grožnje prehranskemu sistemu EU, ki so jih izbrali anketiranci (možnih več odgovorov)

Na vprašanje o ranljivosti faz verige preskrbe s hrano je več kot 60 % anketirancev kot ranljivo fazo navedlo primarno proizvodnjo. Polovica anketirancev meni, da so ranljive tudi dejavnosti zagotavljanja vhodnih surovin, zdi pa se, da to v manjši meri velja za trgovino, prevoz, logistiko in predelavo (25–40 % anketirancev). Končne točke (trgovina na drobno, gostinske storitve) verige preskrbe s hrano po mnenju anketirancev niso ranljive (kot ranljive jih je opredelilo manj kot 10 % anketirancev).

Sektorja, ki sta po mnenju anketirancev najbolj izpostavljena tveganjem, sta sektorja sadja in zelenjave ter žit, saj ju je več kot 40 % anketirancev označilo kot sektorja, ki sta med najranljivejšimi. Sledijo sektorji mesa, ribištva in vhodnih surovin (krma in semena), ki jih je kot ranljive označilo 25 do 30 % anketirancev, sektorji sladkorja, oljčnega olja in vina pa po mnenju mnogih anketirancev niso med najranljivejšimi sektorji (kot ranljive jih je opredelilo manj kot 10 % anketirancev).

Slika 2: Sektorji, ki so po mnenju anketirancev najbolj izpostavljeni grožnjam

3.Vprašanja, povezana s spoznanji, pridobljenimi med krizo zaradi COVID-19