Povzetek

Ocena učinka o revidirani Direktivi 98/83/ES o pitni vodi

A. Nujnost ukrepanja

Zakaj? V čem je težava?

Varna pitna voda je bistvenega pomena za javno zdravje in dobro počutje. Kontaminacija ali pomanjkanje povzroča visoke socialne in gospodarske stroške. Ocena Direktive 98/83/ES v okviru programa REFIT, ki je nadaljnji ukrep prve evropske državljanske pobude „Pravica do vode“, je potrdila, da ta direktiva dosega svoj namen varovanja zdravja ljudi pred škodljivimi učinki kontaminiranosti vodovodne vode. Vendar so ocena, posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in Računsko sodišče opredelili pet problematičnih področij: 1) zastareli standardi kakovosti; 2) zastarel pristop; 3) prožnost v zvezi z določbami za materiale, ki prihajajo v stik s pitno vodo, kar pomeni oviro na notranjem trgu; 4) pomanjkanje preglednosti in dostopa do aktualnih informacij za potrošnike ter preveč zapleteno poročanje; 5) po podatkih državljanske pobude približno 2 milijona ljudi nima dostopa do vodovodne vode.

Kaj naj bi prinesla ta pobuda?

Cilj pobude je trajnostno zagotavljanje visoke kakovosti pitne vode v prihodnjih desetletjih s posodobitvijo direktive o pitni vodi.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU?

Države članice same ne morejo v zadostni meri doseči varovanja zdravja ljudi in okolja, odprave vir na notranjem trgu, izboljšanja dostopa do vode in trajnostnega upravljanja oskrbe z vodo. Državljani, države članice in podjetja se zanašajo na vseevropske splošne in posodobljene standarde kakovosti za pitno vodo.

B. Rešitve

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se upoštevale? Ali ima katera od njih prednost? Zakaj?

Na podlagi možnosti, opredeljenih v oceni učinka, sta bila obravnavana dva svežnja politik. Oba sta vsebovala 1) razširjen in posodobljen seznam parametrov; 2) spodbujanje pristopa, ki temelji na tveganju; 3) odpravo ovir na notranjem trgu v zvezi s proizvodi, ki so v stiku s pitno vodo; 4) zagotavljanje PAMETNIH informacij potrošnikom in bolj osredotočene zahteve glede poročanja. Poleg tega je drugi sveženj vseboval tudi 5) izboljšanje in spodbujanje dostopa do pitne vode. Oba prednostna svežnja politik najbolj ustrezata splošnemu cilju pobude, ki je izkoriščanje sinergije med razširjenim seznamom parametrov in polno uporabo pristopa, ki temelji na tveganju, ter doseganje čim večjih koristi za zdravje ob hkratnem zmanjšanju stroškov. Drugi sveženj bolj neposredno obravnava „dostop do vode“, ki ga je opredelila evropska državljanska pobuda „Pravica do vode“, vključno z obveznostjo zagotovitve dostopa ranljivih in marginaliziranih skupin do varne vode.

Kdo podpira katero možnost?

Dobavitelji vode in pristojni organi so odločno zagovarjali razširjen in posodobljen seznam parametrov ter uvedbo pristopa, ki temelji na tveganju. Industrija, potrošniki in pristojni organi so močno podprli odpravo ovir na notranjem trgu. Potrošniki so podprli večjo preglednost in boljši dostop do vode za vse. Del upravljavcev vode ni verjel v potrebo po večjem dostopu do PAMETNIH informacij. Industrija ustekleničene vode je ugovarjala temu, da se poraba ustekleničene vode uporabi kot kazalec zaupanja državljanov v vodovodno vodo.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Oba prednostna svežnja bi zagotovila trajnostno zagotavljanje visoke kakovosti pitne vode. Uvedba pristopa, ki v celoti temelji na tveganju, bi izboljšala skladnost z drugimi politikami, kot je okvirna direktiva o vodah, in omogočila boljše prepoznavanje potencialnih virov kontaminacije, da bi se zmanjšala tveganja ter tako bolj usmerila prizadevanja v zvezi z obdelavo in spremljanjem. Z obema svežnjema bi se število ljudi v EU, katerih zdravje je trenutno potencialno ogroženo, zmanjšalo z 20 milijonov na 4,7 do 4,1 milijona. Zmanjšalo pa bi se tudi tveganje potencialnih dolgoročnih obrobnih učinkov in ustreznih zdravstvenih stroškov. Večja preglednost oskrbe z vodo bi potrošnikom omogočila, da dobavitelje spodbujajo k zagotavljanju storitev, ki so gospodarne z viri. Izboljšalo bi se zaupanje v vodovodno vodo, kar bi imelo dodatne pozitivne družbene in okoljske učinke: poraba ustekleničene vode bi se zmanjšala za približno 17 % (v primerjavi z letom 2015), zaradi česar bi se zmanjšali emisije toplogrednih plinov in onesnaževanje s plastiko. Breme poročanja bi se zmanjšalo, saj bi se morale Komisiji posredovati le bistvene informacije (prekoračitve, incidenti).

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Trenutni letni stroški sektorja oskrbe s pitno vodo znašajo 46,3 milijarde EUR in pričakuje se, da se bodo leta 2050 povečali na 47,9 milijarde EUR. Dodatni stroški pomembnih pozitivnih koristi oskrbe z varnejšo pitno vodo za zdravje so zmerni. V svežnjih je bilo ocenjeno, da naj bi dodatno povečanje stroškov vzpostavitve znašalo od 5,9 do 7,3 milijarde EUR. Zaposlovanje v sektorju oskrbe z vodo bi se povečalo za 17 000 do 26 000 v ekvivalentu polnega delovnega časa (EPDČ), medtem ko bi se po osnovnem scenariju zmanjšalo za 9 000 EPDČ. Stroški bi se večinoma prenesli na potrošnike, vendar bi se s pomočjo financiranja EU ali nacionalnih politik ta učinek lahko zmanjšal. Glede cenovne dostopnosti se bo zaradi svežnjev nekoliko povečala poraba gospodinjstev za storitve za rabo vode, in sicer z 0,73 % na 0,75 % do 0,76 % povprečnega dohodka gospodinjstev. Povprečni strošek na gospodinjstvo, ki je bil za leto 2015 ocenjen na 229 EUR, naj bi se povečal med 7,90 EUR in 10,40 EUR na leto. Ker imajo države članice polje proste presoje (npr. za subvencioniranje), bi bili dejanski stroški zelo verjetno nižji. Poleg tega lahko zmanjšanje porabe ustekleničene vode gospodinjstvom pomaga izravnati stroške za okrog 600 milijonov EUR.

Kakšen bo vpliv na podjetja, MSP ter mikropodjetja?

Najbolj bodo prizadeti dobavitelji vode. Razlikovanje med malimi in velikimi dobavitelji se bo ohranilo in izboljšalo. Zlasti mali dobavitelji bodo imeli koristi od poenostavljenega in postopnega izvajanja pristopa, ki temelji na tveganju. Na splošno bodo vse spremembe prinesle dodatne zaposlitvene možnosti. Svežnji bodo imeli pozitivne učinke za MSP v sektorju obdelave in analize (sekundarni učinki zaposlovanja se lahko povečajo na 1 000 delovnih mest). Za razliko od potencialnih manjših negativnih učinkov na industrijo ustekleničene vode se pozitivni učinki pričakujejo v sektorju za proizvodnjo proizvodov in materialov, pri MSP, pri dostopu do trga in inovacijah ter v sektorju IKT.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Posodobitev ustrezno izvajane obstoječe zakonodaje bo imela le manjše učinke na nacionalne proračune in uprave. Glavni učinki za organe so zmanjšanje upravnega bremena zaradi poenostavljenega poročanja (–0,35 milijona EUR v stroških poslovanja). Države članice bodo morale prenesti pravno besedilo in lahko poleg usposabljanja pripravijo tudi posebne nacionalne načrte in/ali smernice za oceno tveganja.

Bo imela pobuda druge pomembnejše učinke?

Letni prihranki pri stroških zaradi zmanjšanja ovir na notranjem trgu so ocenjeni na 669 milijonov EUR, vendar pa ti prihranki za nekatere nacionalne organe za odobritev proizvodov pomenijo potencialno izgubo. Določbe iz drugega svežnja bodo prispevale k izboljšanju dostopa do vode (cilj trajnostnega razvoja št. 6).

D. Spremljanje

Kdaj se bo politika pregledala?