SL Uradni list Evropske unije C 345/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Izboljšanje učinkovitosti politik EU za MSP

(mnenje na lastno pobudo)

(2017/C 345/03)

Poročevalka: Milena ANGELOVA

Sklep plenarne skupščine 21. 1. 2016 Pravna podlaga člen 29(2) poslovnika Pristojnost strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 7. 6. 2017 Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 6. 7. 2017 Plenarno zasedanje št. 527 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 157/1/4

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO pozdravlja dejstvo, da so MSP postavljena v središče gospodarske politike EU. Ceni, da je bilo v zadnjem desetletju v njihovo podporo sprejeto veliko zakonodaje in namenjenih precej sredstev. Vendar pa se strinja z mnenjem, ki ga pogosto izražajo MSP, da tako oblikovanje kot tudi izvajanje politik za MSP še vedno nista povsem učinkovita, kar znatno omejuje učinke podpornih ukrepov.

1.2 Nedavni študiji EESO (1) sta pokazali, da politike EU za MSP in sedanji podporni mehanizmi veliko število MSP v Evropi obravnavajo kot homogeno skupino in žal ne razlikujejo med različnimi potrebami številnih podskupin podjetij, zajetih v opredelitev MSP. Primeri prilagojenih podpornih mehanizmov so dokaj redki. Uporaba univerzalnega pristopa k razvoju politik EU za MSP je glavni problem, zaradi katerega politike ne dosegajo v celoti želenega učinka na MSP (2). Zato se – poleg skorajšnjega javnega posvetovanja o ustreznosti opredelitve MSP – močno priporočata boljša promocija politik za MSP in natančnejša usmerjenost v posebne potrebe teh podjetij.

1.3 EESO opozarja, da kljub nenehnim prizadevanjem EU za zmanjšanje upravnega bremena v njenih politikah za MSP in sedanjih podpornih mehanizmih še vedno prevladujejo birokratski pristop in zapletena upravna pravila. MSP v EU imajo pogosto občutek, da pristojni uradniki nimajo predstave o tem, kako ona dejansko delujejo. Večina podpornih mehanizmov EU se zdi neprimerna za odzivanje na nujne potrebe MSP po hitrih, jasnih in učinkovitih rešitvah.

1.4 EESO izraža zaskrbljenost, ker zaradi vrzeli v komunikaciji večina MSP – zlasti malih in mikropodjetij – ne ve, da obstajajo ti podporni instrumenti in mreže. To je mogoče spremeniti z večjimi prizadevanji za ozaveščanje, dodatno podporo, da bo več MSP imelo dostop do pravih informacij, večjim sodelovanjem uradnih organov s ključnimi lokalnimi posredniki na nacionalni in regionalni ravni, specializiranimi za sodelovanje z MSP (delodajalci in združenja MSP, gospodarske zbornice), in nudenjem pomoči, ki je uporabnikom bolj prijazna in prilagojena potrebam podjetij. Večina razpoložljivih instrumentov je po zasnovi in vsebini preveč zapletena, nejasna in birokratska, da bi lahko ustrezala potrebam MSP. Zato EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj čim bolje izkoristijo evropski semester, sistematično in povsod uporabljajo načelo partnerstva (3) ter uvedejo obvezno vključitev predstavniških organizacij MSP v zasnovo, izvajanje in spremljanje politik in podpornih ukrepov za MSP na evropski, nacionalni in regionalni ravni. Priporočila za posamezne države bi morala biti dosledno osredotočena na politike podpore za MSP, da se zagotovijo ustrezno oblikovanje, učinkovito izvajanje ter kvalitativno in kvantitativno merjenje rezultatov.

1.5 EESO obžaluje, da je spremljanje napredka politik EU za MSP še vedno razdrobljeno. Medtem ko so poslovne dejavnosti MSP obsežno zabeležene, ni podatkov o tem, kako podporni ukrepi EU vplivajo na te dejavnosti in v kolikšni meri spreminjajo razvoj MSP. Podatki, ki so na voljo, so večinoma kvantitativni in ne dajejo vpogleda v kakovost. Zato niso podlaga za ustrezno oceno učinkovitosti in uspešnosti politik ter podpornih instrumentov (4).

1.6 EESO tako kot že v prejšnjih mnenjih izraža zaskrbljenost, ker se pobuda za mala in srednja podjetja v Evropi „Small Business Act“ za Evropo (SBA) še zdaleč ne izvaja dosledno (5). Dosežki na različnih področjih so neenakomerno porazdeljeni, pri čemer so rezultati najslabši na področjih podjetništva, enotnega trga in dostopa do financ. V zvezi z znanji in spretnostmi, inovacijami, državno pomočjo in javnim naročanjem se je stanje od leta 2008 dejansko poslabšalo (6). Jasno je, da bi bilo treba države članice spodbuditi k sprejetju ustreznih ukrepov in vključitvi SBA v zasnovo in izvajanje politik in zakonodaje, ki vplivajo na MSP.

1.7 Posebna priporočila

1.7.1 V politikah EU za MSP je treba upoštevati heterogenost in raznolikost evropskih MSP. Proučiti bi bilo treba posebne potrebe mikropodjetij, družinskih in tradicionalnih podjetij, socialnih podjetij, svobodnih poklicev, samozaposlenih in vseh drugih posebnih podskupin s precej različnimi pravnimi oblikami in načini delovanja, da se lahko zagotovi primeren nabor političnih ukrepov za spodbujanje njihove rasti.

1.7.2 EESO predlaga, naj Komisija oceni, ali sedanja opredelitev MSP upošteva njihovo heterogenost, sektorsko dinamiko, posebnosti in raznolikost v preteklem desetletju (7). EESO poziva k prepoznavni, usklajeni in dosledni horizontalni politiki za MSP na podlagi večletnega akcijskega načrta.

1.7.3 Podporne instrumente EU za MSP bi bilo treba prevesti v jezik podjetij, da bi služili svojemu namenu, tj. spodbujanju rasti in zaposlovanja. Ugotovljeno prekomerno zapletenost podpornih mehanizmov je treba odpraviti s pomočjo in nasveti organizacij MSP, ki najbolje poznajo potrebe MSP, da bi politike EU za MSP koristile podjetjem. V zvezi s tem se MSP trenutno zanašajo na nacionalne socialne partnerje kot pomemben pozitivni dejavnik, ki prenaša njihova stališča o izboljšanju politik za spodbujanje MSP in poziva k dejavnejši vključenosti MSP v nacionalnih programih reform. Zato bi morali njihovo vlogo, pa tudi vlogo združenj MSP, gospodarskih zbornic ter drugih posredniških organizacij MSP okrepiti.

1.7.4 EU bi si morala v politikah za MSP bolj prizadevati za obveščanje MSP – in zlasti njihovih najbolj ranljivih podskupin, kot so samostojni podjetniki, mikropodjetja, tradicionalna podjetja z nizkim inovacijskim potencialom, podjetja iz odročnih regij itd. (8). – o podpori, ki je na voljo. Osrednje podporne mreže je treba ohraniti in popularizirati, poenostaviti njihovo uporabo in povečati njihov obseg za MSP. Komisija bi morala skrbno razmisliti o potencialu za uskladitev obstoječih podpornih mrež v skupen sistem „vse na enem mestu“, pri čemer bi se upošteval položaj v posameznih državah članicah.

1.7.5 Izjemno pomembno je, da se na nacionalni in regionalni ravni vzpostavi močno partnerstvo več deležnikov – platform MSP – s socialnimi partnerji ter javnimi in zasebnimi akterji, ki se ukvarjajo s problemi MSP. Krepitev stikov z organizacijami MSP, ki najbolje poznajo potrebe MSP, zlasti na nacionalni in regionalni ravni, je nujna za zapolnitev komunikacijske vrzeli med MSP in podpornimi mehanizmi EU. Lahko pa postane tudi nov in učinkovit kanal, prek katerega lokalne podružnice organizacij delodajalcev, trgovinskih in gospodarskih zbornic, združenj MSP in strokovnih oziroma panožnih organizacij kot ključni posredniki pri razširjanju in zagotavljanju obstoječih podpornih instrumentov dosežejo MSP.

1.7.6 MSP imajo od teh največ koristi, kadar lokalne oblasti sodelujejo z organizacijami MSP pri oblikovanju in izvajanju politike. Sedanji trendi, ko posredovanje poteka predvsem prek bank, niso najboljša rešitev. Banke bi morale biti finančni posredniki, z vseh drugih vidikov (oblikovanje politike, obveščanje, promocija itd.) pa so za posredovanje primernejše predstavniške organizacije MSP. Zato EESO poziva Komisijo, naj oblikuje ukrepe za podporo organizacijam MSP, tudi finančno, pri izvajanju politik za MSP in razširjanju ustreznih informacij MSP.

1.7.7 EESO poziva, naj SBA ter načeli „najprej pomisli na male“ in „samo enkrat“, ki ju opredeljuje, postanejo pravno zavezujoči. Vendar pa uporaba načela „samo enkrat“ ne bi smela posegati v pravico države gostiteljice, da preveri potrebno izpolnjevanje pravnih in strokovnih zahtev za opravljanje poslovne dejavnosti. Načelo partnerstva bi bilo treba razširiti na vse zakonodajne postopke, ki imajo neposredne ali posredne posledice za MSP. S praktičnega vidika se močno priporočajo letna srečanja platform MSP na ravni EU in držav članic.

2. MSP – osrednji element gospodarske politike EU

2.1 Ukrepi EU v podporo MSP (9) so potrebni, saj morajo evropska MSP za razliko od ostalih MSP po svetu izpolnjevati tako nacionalne kot evropske predpise, ki so pogosto sprejeti brez resničnega posvetovanja z njihovimi predstavniškimi organizacijami, v nasprotju z načelom „najprej pomisli na male“. To bistveno povečuje napore in stroške, ki so potrebni za poslovanje, ne glede na omejene kadrovske in tehnične vire MSP.

2.2 Leta 2008 je Evropska komisija začela izvajati načeli „najprej pomisli na male“ in „samo enkrat“ kot odločilni korak k spodbujanju konkurenčnosti in izboljšanju poslovnega okolja za 23 milijonov MSP v Evropi (10). EESO je ta prizadevanja močno podprl (11), vendar opozarja, da bo SBA ostal zgolj politična izjava, če ne bo pravno zavezujoč in ga ne bodo dolžne uporabljati vse ravni upravljanja – EU, države članice in regije.

2.3 Izvajanje SBA je bilo leta 2011 ocenjeno in posodobljeno (12), vendar ugotovitve o njegovem dejanskem učinku niso bile ravno spodbudne, zato se je pozvalo k več prizadevanjem (13). EESO je večkrat predstavil predloge za izboljšanje učinkovitosti politik za MSP (14). Danes vse politike EU vplivajo na MSP, zato je zanje treba oblikovati resnično horizontalno, vidno, usklajeno in dosledno politiko ter jo uspešno in učinkovito izvajati (15).

2.4 Politike za MSP ne upoštevajo različnih potreb različnih kategorij MSP. Da bi bila njihova zasnova in izvajanje učinkovitejša, so potrebna velika prizadevanja na licu mesta, da bi podrobneje razlikovali med naslovniki teh politik ter rešitve, ki so na voljo, usmerili in prilagodili konkretnim potrebam podjetij. Merila za razčlenitev bi lahko temeljila ne le na velikosti (npr. na splošno velja, da manjše kot je podjetje, težje dostopa do financ in bolj potrebuje svetovanje, usposabljanje in mentorstvo), ampak tudi na lokaciji (mesta ali manjši kraji in odročna podeželska območja), fazi razvoja (zagonska, faza ekspanzije), sektorju (industrija, trgovina, kmetijstvo, turizem itd.) itd.

2.5 Opravljeno je bilo že pomembno pripravljalno delo za revizijo SBA. V okviru programa REFIT se izvajajo nujno potrebne izboljšave zakonodajnega okvira EU in zmanjšujejo upravne ovire. V preteklih letih se je število veljavnih zakonodajnih dokumentov EU povečalo na 19 875 (16). Od teh jih 1 527 vsebuje določbe o MSP, večinoma v zvezi z državno pomočjo (343), konkurenčnostjo (293), notranjim trgom (217), raziskavami in tehnološkim razvojem (133) ter proračunom (117).

2.6 Nedavni študiji EESO sta pokazali, da je kljub številnim pobudam, ki se izvajajo, politike EU za MSP treba temeljito revidirati, da se poveča raznovrstnost podpornih ukrepov, poenostavijo zanje veljavna pravila in optimizirata komunikacija in sodelovanje z MSP in njihovimi organizacijami, s čimer bi se učinkoviteje obravnavala raznolikost MSP in njihove različne potrebe. Vloga regij in območij pri izvajanju politik EU in zakonodaje, zlasti glede MSP, se znatno povečuje (17).

3. Politike v podporo MSP – izzivi in priložnosti

3.1 MSP se soočajo z najrazličnejšimi, vse resnejšimi izzivi: — vse ostrejšo konkurenco in globalizacijo trgov; — novimi poslovnimi modeli kot posledico razvoja novih tehnologij, kot so vsesplošna digitalizacija (industrija 4.0), krožno in sodelovalno gospodarstvo; — pomanjkanjem usposobljene in kvalificirane delovne sile kot rezultatom demografske krize v Evropi, staranja prebivalstva in migracij.

3.2 MSP so precej heterogena in raznolika skupina. Razlikujemo jih lahko na podlagi njihove velikosti, stopnje razvoja, lokacije, vrste lastništva, področja dejavnosti itd. Glede na to, kateri podskupini pripada določeno MSP, se močno razlikuje tudi vrsta podpore, ki jo potrebuje. Posebno skupino, ki jo je treba obravnavati ločeno, sestavljajo samostojni podjetniki (skoraj 50 % vseh MSP), ki so skoraj izključeni iz področja uporabe podpornih ukrepov. Da bi tej najbolj ranljivi skupini MSP pomagali pri razvoju in razcvetu, bi bilo treba ustrezno obravnavati tudi vprašanje navideznega samozaposlovanja.

3.3 S tega vidika utegne biti oblikovanje podpornih politik, ki temelji izključno na velikosti podprtih podjetij, zastarelo in preveč splošno ter morda ne bo upoštevalo različnih potreb različnih skupin MSP. EESO v svojih mnenjih neprestano poudarja potrebo po bolje ciljno usmerjenih in natančneje opredeljenih podpornih politikah za MSP v Evropi (18) ter po ponovni proučitvi opredelitve MSP, da bi bolje odražala raznolikost MSP in razlike med državami članicami (19). EESO vabi Komisijo, naj začne posvetovanje o opredelitvi MSP. To bi moralo zajemati oceno o načinu uporabe opredelitve pri izvajanju političnih ukrepov v zvezi z MSP za mikro, mala in srednje velika podjetja.

3.4 Primernost instrumentov podpore glede na potrebe MSP

3.4.1 Instrumente podpore za MSP je treba oceniti z vidika dejanskega učinka, ki ga imajo na izboljšanje položaja za MSP, in glede na to, ali zlasti izpolnjujejo načela, opredeljena v SBA. EESO meni, da je potrebna kakovostna in temeljita ocena uspešnosti in učinkovitosti porabe sredstev EU, hkrati pa si morajo države članice močneje prizadevati za izvajanje načel „najprej pomisli na male“ in „samo enkrat“ na nacionalni in regionalni ravni, ki bi moralo biti obvezno na vseh ravneh (20).

3.4.2 Načelo „najprej pomisli na male“ in načela SBA v Junckerjevem načrtu niso izrecno navedena. V določeni meri jih je mogoče zaslediti v programih Obzorje 2020 in COSME, vendar bi jih bilo treba v praksi bolje izvajati. EESO poziva snovalce politik EU, naj upoštevajo načela SBA v vseh zakonodajnih besedilih EU, ki bi lahko imela neposredne ali posredne posledice za MSP.

3.4.3 Stroški posojil ter gradnje in najema so se v zadnjih letih zaradi krize znižali. To skupaj z nekaterimi novimi ciljno usmerjenimi instrumenti ustvarja dobre možnosti za zagonska podjetja, vendar pa podjetja v fazi rasti še vedno niso deležna zadostne podpore. V zvezi s tem EESO pozdravlja novo pobudo Komisije za reševanje tega problema (21).

3.4.4 Bančna posojila so za MSP še vedno glavni vir financiranja, vendar dostop do njih za mnoga MSP še vedno ni enostaven zaradi šibke bilance stanja bank, neprenosa monetarne politike ECB v nekaterih državah in relativno velikih ovir, ki jih predstavljajo zahteve za jamstva. Tržno financiranje prek skladov zasebnega kapitala, skladov tveganega kapitala, izdaje obveznic in lastniških instrumentov na specializiranih segmentih trga in množičnega financiranja je vse pomembnejše, vendar večina MSP še vedno ni pripravljena na uporabo teh možnosti (22). Potrebujejo ustrezno svetovanje o časovnem načrtovanju, podrobne informacije in podporo, da bi jih lahko raziskala. Po ugotovitvah študije EESO izjemno velik delež MSP ni seznanjen z možnostmi podpore prek programov pomoči evropskih strukturnih in investicijskih skladov ali možnosti za pridobitev financiranja prek investicijskega sklada, podprtega s sredstvi EU.

3.4.5 Raziskava na podlagi naključnega vzorca je pokazala, da usmerjenost in prioritete podpornih instrumentov ne ustrezajo vselej glavnim potrebam MSP (23), pri čemer je eden od razlogov ta, da se ne priznavajo pomembne razlike, ki so še vedno prisotne med državami članicami. Tako na primer dostop do novih trgov kot najpomembnejši izziv za MSP navajajo predvsem podjetja v južni Evropi, medtem ko največ podpore za izboljšanje dostopa do trgov, tudi mednarodnih, prejemajo podjetja v severni Evropi. To jasno dokazuje, da se potrebe MSP na nacionalni ravni bistveno razlikujejo, zato se postavlja vprašanje, ali bi bilo vseevropske instrumente morda treba zasnovati podrobneje. To stališče v celoti podpira tudi letno poročilo o evropskih MSP 2014/2015 (24), ki navaja, da najnižje vrednosti dosegajo predvsem države južne Evrope. Te države beležijo izjemno nizko stopnjo uspešnosti projektov, med drugim v delu programa Obzorje 2020, namenjenem MSP (25).

3.4.6 Visoka pričakovanja v zvezi z vlogo odposlanca za MSP se zaenkrat žal še niso uresničila. Le redki predstavniki MSP vedo, kdo opravlja to funkcijo v njihovi državi. Večina MSP meni, da ima odposlanec za MSP zgolj protokolarno in ceremonialno vlogo, ki ni povezana z dejanskimi ukrepi za spodbujanje MSP. Najpomembnejši cilj te mreže je njeno delovanje kot vmesnik med Evropsko komisijo in nacionalnimi organi ter učinkovito promoviranje interesov MSP v nacionalnih organih in nacionalni zakonodaji. Zato MSP pričakujejo, da bodo v sodelovanju z organizacijami MSP dobile konkretne nasvete in informacije o politiki EU.

3.4.7 Spodbujanje podjetništva je povezano z vzpostavitvijo ustreznih pogojev za povečanje števila zagonskih podjetij in novih podjetij, ki preživijo in so uspešna, za pomoč novim podjetjem za izboljšanje konkurenčnosti ter hitrejšo in uspešnejšo rast in za izboljšanje postopkov v primeru insolventnosti kot tudi za razvoj in krepitev prenosov podjetij (26). Čeprav je bilo pri poenostavitvi tehnologije in postopkov za registracijo v EU že veliko doseženega, je treba storiti še več, da se dosežeta še drugi in tretji cilj. Vse države članice po ocenah dosegajo najslabše rezultate v zvezi z načelom „druge priložnosti“ in celo Komisija ne oddaja naročil podjetnikom, ki so že doživeli poslovni neuspeh.

3.4.8 Poleg tega so postopki likvidacije (tako v primeru insolventnosti kot tudi prostovoljnega prenehanja) kot tudi prestrukturiranja in dedovanja v mnogih državah težavni že s tehničnega vidika. EESO poudarja, da je treba poenostaviti in uskladiti zakonodajo o insolventnosti (27).

3.4.9 Javno posvetovanje in študiji EESO so omogočili tudi pomemben vpogled v glavne izzive na vseh prednostnih področjih, s katerimi se soočajo MSP v EU:

3.4.9.1 Zmanjšanje bremen in poenostavitev:

— število pobud za izjeme oziroma poenostavitev v okviru programa REFIT, ki se nanašajo na MSP, je omejeno;

— zastarela opredelitev MSP še ni odpravljena;

— test MSP se v državah članicah izvaja le deloma in neenakomerno ter še vedno ni obvezen;

— javna posvetovanja o ocenah učinka in časovnih načrtih ovirata birokratski pristop institucij in dejstvo, da niso dostopna v vseh jezikih EU;

— vsa MSP opozarjajo, da sta korupcija in neučinkovita državna uprava resna problema, ki izjemno negativno vplivata na njihovo poslovanje;

— zapoznela plačila javne uprave in velikih strank so kljub uvedbi strožjih zahtev v reviziji direktive o zamudah pri plačilih še vedno negativen trend v nekaterih državah članicah (28).

3.4.9.2 Spodbujanje podjetništva:

— podjetništvo v večini držav članic še vedno ni sistematično vključeno v nacionalne sisteme izobraževanja;

— usposabljanje učiteljev podjetništva je sporadično in večinoma poteka v povezavi s posameznimi projekti – na tem področju je le malo vseevropskih pobud (29);

— programi za mlade, usmerjeni v podjetništvo, se lahko kljub uspešnosti oddaljijo od prvotnih ciljev spodbujanja podjetništva;

— promocijske kampanje, kot je evropski teden MSP, le malo prispevajo k resnemu razmisleku udeležencev, da bi postali podjetniki;

— stroški ustanovitve podjetja so še vedno trikrat višji od določene referenčne vrednosti.

3.4.9.3 Boljši dostop do trgov in internacionalizacija:

— enotni trg še ni dokončno oblikovan, kar ovira dostop MSP do trgov, vključno v zvezi s čezmejnim opravljanjem storitev;

— zapleteni upravni postopki in visoki stroški dostave za izvoz/uvoz;

— programi podpore za internacionalizacijo MSP ne vsebujejo pristopa po meri;

— standardi in pravice intelektualne lastnine za MSP še vedno niso privlačni, predvsem zaradi preslabe obveščenosti MSP o njihovih koristih, visokih stroškov in prezapletenih pravil.

3.4.9.4 Lažji dostop do financiranja:

— običajni model financiranja so bančna posojila, ki jim z velikim zaostankom sledijo nepovratna sredstva in podpora finančnih instrumentov;

— nepovratna sredstva niso tržno usmerjena in niso prilagojena posebnim podskupinam MSP, usmerjenost njihove politike pa redko ustreza potrebam MSP;

— finančni instrumenti bolje ustrezajo takojšnjim potrebam MSP po obratnem kapitalu. Žal je o njih dobro obveščen zelo majhen delež MSP, prilagojen pristop k njihovi uporabi je še vedno redkost, njihovo zagotavljanje pa je v veliki meri odvisno od učinkovitega sodelovanja med finančnimi institucijami, posredniki in končnimi prejemniki, poleg tega pa je premalo podatkov in analiz o njihovem dejanskem učinku; potrebno bi bilo večje dopolnjevanje in sinergije med obstoječimi instrumenti in akterji na regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni, vključno s spodbujanjem učinkovitejših finančnih instrumentov, npr. posrednih osebnih jamstev;

— kljub pomembnemu napredku pri zagotavljanju inovativnih neposojilnih virov financiranja, kot so zasebni kapital, tvegani kapital itd., so ti v večini držav članic še vedno razmeroma premalo razviti (30);

— precejšen delež MSP se boji zaprositi za finančna sredstva iz evropskih programov, ker „se zdi pridobitev financiranja preveč zapletena“.

3.4.9.5 Podpiranje konkurenčnosti in inovacij:

— čeprav so v Obzorju 2020 za MSP predvidena posebna sredstva, s tem ni mogoče rešiti vseh problemov MSP pri dostopu do financiranja inovacijskega tveganja, in žal je v najnovejših državah članicah le malo projektov;

— med MSP je še vedno premalo zanimanja za program, zlasti zaradi zahtevnih in nepoštenih pravil upravičenosti in prijave;

— obstoječa pravila morda odvračajo MSP od udeležbe v vzdržnih konzorcijih za izvajanje inovacijskih projektov;

— stroški, ki jih imajo MSP pri prijavi za prostovoljna orodja, ki jih razvija Komisija (31), so še vedno relativno visoki, zato si njihovo uporabo lahko privošči le omejeno število podjetij.

3.4.9.6 Zagotavljanje osrednjih podpornih mrež:

— kakovost informacij, ki se zagotavljajo, še vedno ni v skladu s pričakovanji;

— struktura, vsebina in zasnova niso preveč prijazni za uporabnike;

— način zagotavljanja informacij je pogosto birokratski;

— pogoste so jezikovne ovire, saj so informacije večinoma na voljo le v angleščini.

3.5 Doslednost politike

3.5.1 Zaradi doslednosti morajo podporne politike za MSP upoštevati raznolikost MSP z zbiranjem mikropodatkov in analizami na mikroekonomski ravni. Le tako se bo izboljšalo razumevanje različnih potreb MSP v skladu z njihovimi posebnostmi.

3.5.2 Evropski bančni trg in trg kapitala sta še vedno razdrobljena. Projekt unije kapitalskih trgov, s katerim naj bi ta problem rešili, bo mogoče uresničiti le, če bo v skladu z ostalimi politikami podpore MSP. Omejeno poznavanje in razumevanje različnih finančnih instrumentov v večini MSP bi omejilo razvoj unije kapitalskih trgov. Zato bi v okviru podpore za MSP morali vzpostaviti dolgoročen in vzdržen pristop k financiranju in povečati razumevanje o različnih instrumentih, možnostih dopolnjevanja ter prednostih in tveganjih, povezanih s posameznimi instrumenti.

3.5.3 Odnosi med lastniki, vodstvom in zaposlenimi so v MSP večinoma tesnejši kot v velikih podjetjih, zato imajo od socialnega dialoga koristi vsi, saj se s tem polagajo temelji za motivirano in angažirano delovno silo z visokokakovostnimi delovnimi mesti. Da bi od tega imeli koristi vsi udeleženci in da bi okrepili ustvarjanje socialnega kapitala v MSP, bi bilo treba za MSP zagotoviti sistematično podporo, da bi jih ozavestili o pomenu socialnega dialoga, zdravja in varnosti pri delu, delovnih razmer, inovativnih oblik organizacije dela, učenja ob delu ter razvoja znanj in spretnosti. Pri tem imajo socialni partnerji in nevladne organizacije nepogrešljivo vlogo.

3.6 Posebna priporočila za prednostna področja politike EU za MSP:

3.6.1 Zmanjšanje bremen in poenostavitev:

— preprečevanje čezmernega prenašanja predpisov z zagotavljanjem jasnejših prevodov zakonodaje EU, vzpostavitvijo sistemov za reševanje pravdnih sporov in napačnih razlag teh besedil, ter s pripravo posebnih dokumentov, prijaznih za MSP, in priročnika s povzetki in razlagami pomembnih informacij za MSP;

— test MSP bi moral postati obvezen za nove zakonodajne predloge; treba bi bilo zagotoviti njegovo učinkovito izvajanje v vseh državah članicah in sistematično v vseh službah Komisije (32);

— zagotovitev učinkovitejše strukturirane vključitve MSP in njihovih organizacij v ocene učinka nove zakonodaje s poenostavitvijo njihovega formata in vsebine ter razpoložljivostjo informacij v vseh jezikih EU, ter ocena učinka na različne skupine MSP;

— redno preverjanje ustreznosti celotne zakonodaje EU glede na politike EU;

— učinkovitejša (obvezna) vključitev nacionalnih in regionalnih organizacij MSP kot partnerjev v medinstitucionalno razpravo o novi zakonodaji, ki se nanaša na MSP;

— zagotovitev učinkovitega spremljanja rezultatov v okviru programa REFIT z vidika zmanjšanja bremena za MSP.

3.6.2 Spodbujanje podjetništva:

— podpora ukrepom evropskih, nacionalnih in regionalnih organizacij MSP za zagotavljanje informacij, usposabljanja in svetovanja/mentorstva podjetjem;

— dopolnitev obstoječih instrumentov, da se okrepi podjetniška miselnost med mladimi in zagotovi, da programi podpore ostanejo usmerjeni v razvoj glavnih podjetniških znanj in spretnosti;

— uvedba podjetništva v učne načrte na vseh stopnjah izobraževanja (33);

— dodatna poenostavitev in zmanjšanje stroškov postopkov za ustanovitev podjetja, lažji dostop do financiranja in spodbujanje več ljudi k razvoju podjetniških podvigov;

— zagotovitev preprostih in enostavnih postopkov za prenos in likvidacijo podjetij ter možnosti za drugo priložnost.

3.6.3 Boljši dostop do trgov in internacionalizacija:

— optimizacija delovanja enotnega trga, da se prepreči čezmerno prenašanje predpisov, neizvajanje in druge prakse držav članic, ki izkrivljajo konkurenco, ne da bi pri tem omejili pravice delavcev in potrošnikov;

— povečanje prepoznavnosti obstoječih mrež za podporo internacionalizacije z boljšim sodelovanjem z organizacijami MSP na nacionalni in regionalni ravni;

— zagotovitev orodij, s katerimi se podpre sodelovanje MSP na razstavah, srečanjih in sejmih v tujini;

— spodbujanje oblikovanja regionalnih in nacionalnih sektorskih grozdov MSP s potrdilom o zajamčeni kakovosti;

— dodatno zmanjšanje stroškov standardov in pravic intelektualne lastnine, ki jih imajo MSP, ter spodbujanje njihovih koristi za konkurenčnost.

3.6.4 Lažji dostop MSP do financiranja:

— zmanjšanje formalnosti, spremljanja in nadzora na minimalno raven najnujnejšega – obvezno izvajanje načela „samo enkrat“, uporaba elektronskih obrazcev, poenostavitev uporabe pravila de minimis;

— zasnova programov, ki temeljijo na nepovratnih sredstvih, na podlagi skrbne ocene potreb MSP, preprečevanje škodljive prakse izvajanja projektov brez kakršnekoli strategije poslovnega razvoja zgolj zaradi pridobitve nepovratnih sredstev;

— krepitev sodelovanja med Evropskim investicijskim skladom, finančnimi posredniki in organizacijami MSP z namenom oblikovanja visoko učinkovitih finančnih instrumentov, ki ustrezajo potrebam MSP po obratnem kapitalu, posojilih in jamstvih, ter ocena doseženih učinkov na podlagi kvantitativnih kazalnikov;

— vzpostavitev široke in raznolike palete prilagojenih in inovativnih podpornih ukrepov, s katerimi se lahko učinkovito doseže raznolika skupina MSP (34);

— zagotovitev podpore za MSP, ki so pripravljena na izdajo obveznic in lastniških instrumentov na specializiranih segmentih trga;

— zagotovitev ustreznih sredstev jamstveni shemi za posojila COSME, da bo lahko dosegla svoje cilje, ob upoštevanju finančnih posledic brexita;

— preučitev načinov za krepitev inovativnih neposojilnih virov financiranja, kot so zasebni kapital, tvegani kapital, poslovni angeli in množično financiranje, ter učinkovita uporaba podpore jamstvenih ustanov.

3.6.5 Podpiranje konkurenčnosti in inovacij:

— zagotavljanje orodij za izboljšanje dostopa MSP do tveganega kapitala za uvajanje inovacij;

— podpiranje sodelovanja med MSP ter raziskovalnimi in izobraževalnimi ustanovami ter olajšanje izmenjave informacij med njimi;

— ustvarjanje ugodnih pogojev za vzpostavitev ustreznih konzorcijev, v katerih imajo osrednjo vlogo MSP in njihove tržno usmerjene inovativne ideje;

— podpiranje konkurenčnosti MSP s svetovanjem/mentorstvom za krepitev zmogljivosti in tehnične podpore, razširjanje najboljše prakse in podporo sodelovanja med organizacijami MSP.

3.6.6 Zagotavljanje osrednjih podpornih mrež:

— podpiranje evropskih, nacionalnih in regionalnih organizacij MSP kot najpomembnejšega težišča z oblikovanjem strategij za povečanje njihove zmogljivosti in z izvajanjem načela upravljanja na več ravneh in več dejavnikov na evropski, nacionalni in regionalni ravni ter njegovo uporabo v zakonodajnih postopkih;

— razmislek o možnosti, da se vzpostavi osrednji portal za vse podporne pobude za MSP s pregledno in uporabnikom prijazno zasnovo, z bogato e-vsebino in omejenim preusmerjanjem ter v razumljivem jeziku.

3.6.7 Razvoj primernih poklicnih kvalifikacij:

— prilagoditev sistemov poklicnega usposabljanja zahtevam trgov dela; vzpostavitev sistema za spremljanje in predvidevanje potreb trgov dela;

— povečanje podpore državam članicam za olajšanje sodelovanja MSP v programih pripravništva;

— podpora za kratkoročne programe usposabljanja; spodbujanje sodelovanja med združenji delodajalcev in izobraževalnimi ustanovami.

V Bruslju, 6. julija 2017 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Študija EESO Assessment of the effectiveness of the EU’s SMEs policies 2007-2015 (januar 2017) in študija EESO Access to finance for SMEs and midcaps in the period 2014-2020: opportunities and challenges (maj 2015) (v nadaljevanju: študiji EESO).

(2) Jamstvena shema za posojila in vsi finančni instrumenti COSME so dobri primeri prilagojenih podpornih mehanizmov.

(3) V skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 (člen 5), nadalje razdelano v Uredbi (EU) št. 240/2014.

(4) http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/expost2013/wp2_final_en.pdf, str. 31.

(5) UL C 229, 31.7.2012, str. 49, UL C 181, 21.6.2012, str. 125.

(6) Informativni dokument o SBA, 2016. Profil SBA. Uspešnost na podlagi kazalnikov SBA.

(7) The Small Business Administration (uprava za mala podjetja) v ZDA na primer merila določi ne le na podlagi lastniške strukture, prihodkov in števila zaposlenih, ampak upošteva tudi gospodarsko dejavnost podjetja. S tem se olajša izvajanje ustrezne gospodarske politike.

(8) Različne razsežnosti MSP so zelo dobro opisane v dokumentu http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/expost2013/wp2_final_en.pdf, str. 20.

(9) Evropska listina za mala podjetja (2000).

(10) COM(2008) 394 final.

(11) UL C 27, 3.2.2009, str. 7; UL C 224, 30.8.2008, str. 32; UL C 182, 4.8.2009, str. 30.

(12) COM(2011) 78 final.

(13) UL C 376, 22.12.2011, str. 51.

(14) UL C 229, 31.7.2012, str. 49, UL C 181, 21.6.2012, str. 125.

(15) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/final-joint-declaration---horizontal-sme-policy.pdf

(16) Sporazumi, direktive, uredbe in sklepi.

(17) Po podatkih Evropskega odbora regij se več kot 85 % zakonodaje EU izvaja na lokalni in regionalni ravni.

(18) ECO/372, informativno poročilo, ni objavljeno v Uradnem listu (UL C 13, 15.1.2016, str. 8; UL C 383, 17.11.2015, str. 64).

(19) Skupna opredelitev MSP je podana v Priporočilu EU 2003/361. Še ena opredelitev MSP je navedena v Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 in Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 (UL C 383, 17.11.2015, str. 64).

(20) UL C 303, 19.8.2016, str. 94.

(21) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=COM:2016:733:FIN

(22) UL C 388, 31.12.1994, str. 14.

(23) Raziskavo so v aprilu in maju 2016 izvedli člani EESO, Evropskega združenja obrtnikov ter malih in srednjih podjetij (UEAPME), Evropskega centra za podjetja z javno udeležbo in podjetja splošnega gospodarskega pomena (CEEP) in Bolgarskega združenja industrijskega kapitala (BICA). Pri analizi rezultatov so bile države članice razdeljene v dve skupini na podlagi klasifikacije v publikaciji Industry 4.0. The new industrial revolution. How Europe will succeed, Roland Berger Strategy Consultants, marec 2014. Države v prvi skupini so Avstrija, Belgija, Švedska in Nemčija z visoko pripravljenostjo na industrijo 4.0, označene kot „potencialistke“ (potentialists) in „pionirke“ (frontrunners). V drugi skupini so Bolgarija, Romuniija, Madžarska, Španija in Ciper, označene kot „neodločne“ (hesitators) in „tradicionalistke“ (traditionalists). S to razdelitvijo so rezultati primerljivi z raziskavami na podlagi naključnega vzorca, ki jih je izvedel EESO (glej ECO/372).

(24) http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/16341/attachments/2/translations/en/renditions/pdf

(25) Med ugotovitvami poročila in številom projektov, odobrenih v okviru instrumenta Obzorje 2020 do konca leta 2015, je mogoče potegniti vzporednice:

Avstrija (25), Belgija (12), Nemčija (88), Francija (67), Švedska (46) in Združeno kraljestvo (139). V teh državah je bilo konec leta 2014 zaznati izboljšanje zaposlovanja in dodane vrednosti MSP, ki sta dosegla raven iz leta 2008;

Bolgarija (1), Češka republika (6), Hrvaška (1), Ciper (2), Danska, Grčija (11), Madžarska, Italija, Latvija, Litva (5), Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija in Španija še niso dosegle ravni iz leta 2008.

(26) Lichtenstein, G. A., T. S. Lyons, Incubating New Enterprises: A Guide to Successful Practice, The Aspen Institute, Rural Economic Policy Programme, ZDA, 1996.

(27) UL C 209, 30.6.2017, str. 21.

(28) Direktiva 2011/7/EU.

(29) https://ec.europa.eu/growth/smes/promoting-entrepreneurship/support/education/projects-studies_en

(30) UL C 388, 31.12.1994, str. 14.

(31) Na primer sistem EU za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), znak EU za okolje, preverjanje okoljskih tehnologij EU ali okoljski odtis izdelka.

(32) Test MSP je že vključen v oceno učinka, ki jo je izvedla Komisija: https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-test_en.

(33) UL C 332, 8.10.2015, str. 20.

(34) UL C 351, 15.11.2012, str. 45; UL C 34, 2.2.2017, str. 66; UL C 303, 19.8.2016, str. 94.