ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.OZADJE

Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 26. aprila 2017, je Romunija zaprosila na podlagi člena 395 direktive o DDV za dovoljenje, da uporabi ničelno stopnjo DDV za nekatere dobave blaga in storitve. V skladu s členom 395(2) direktive o DDV je Komisija z dopisom z dne 4. oktobra 2017 o zahtevi Romunije obvestila druge države članice. Z dopisom z dne 5. oktobra 2017 je Romunijo obvestila, da ima vse informacije, potrebne za oceno zahtevka.

V skladu s členom 395 direktive o DDV lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb te direktive zaradi poenostavitve postopka obračunavanja davka ali preprečevanja nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom. Ker ta postopek določa odstopanje od splošnih načel DDV v skladu s stalno sodno prakso Sodišča Evropske unije, bi morala biti takšna odstopanja sorazmerna in po obsegu omejena.

Členi 96 do 99 direktive o DDV določajo stopnje DDV, ki se uporabljajo za dobavo blaga in storitev. Romunija želi odstopati od teh določb in uporabiti ničelno stopnjo DDV za nekatere dobave blaga in storitev, za katere se običajno uporabljajo standardne ali znižane stopnje DDV. Romunija ukrep zahteva za namene boja proti davčnim utajam.

2.ZAHTEVA

Romunija v skladu s členom 395 direktive o DDV zahteva, da ji Svet na predlog Komisije dovoli, da uporabi ničelno stopnjo DDV za dobavo naslednjega blaga in storitev:

-dobava stanovanj za fizične osebe, vključno z zemljiščem, na katerem so zgrajena. Zemljišče, na katerem so zgrajena stanovanja, vključuje tudi njihov odtis;

-dobava objektov, namenjenih domovom za oskrbo starejših in upokojencev, vključno z zemljiščem, na katerem so zgrajeni;

-dobava objektov, namenjenih domovom za otroke ali centrom za rehabilitacijo invalidnih otrok, vključno z zemljiščem, na katerem so zgrajeni;

-dobava objektov županskemu uradu, ki jih nato oddaja po znižanih najemninah osebam ali družinam, katerih gospodarske razmere ne dopuščajo, da postanejo lastniki stanovanj ali jih najemajo pod tržnimi pogoji, vključno z zemljiščem, na katerem so zgrajeni;

-dobava gnojil in pesticidov, ki se uporabljajo v kmetijstvu, semen in drugih kmetijskih proizvodov, namenjenih setvi ali sajenju, ter zagotavljanje posebnih vrst storitev v kmetijskem sektorju;

-zagotavljanje medijskih storitev oglaševanja.

Romunija trdi, da je zahteva za ničelno stopnjo DDV za zgoraj navedene dobave blaga in storitev namenjena boju proti davčnim utajam. Po njenem mnenju bo ta stopnja tudi izboljšala konkurenčnost proizvajalcev v primerjavi z izvajalci na črnem trgu in tako zmanjšala sivo ekonomijo.

Romunija v svojem zahtevku tudi poudarja dodatne koristi, ki izhajajo iz uporabe ničelne stopnje DDV za navedene dobave. Tako bi se v primeru zagotavljanja stanovanj povečalo zaposlovanje, znižale cene in izboljšal dostop ljudi do stanovanj. V primeru dobav kmetijskega blaga bi ta stopnja ustvarjala pozitivne rezultate s socialnega vidika in izboljšala življenjski standard prebivalstva. V primeru dobave storitev oglaševanja bi se povečal trajnostni razvoj tega sektorja.
1. UVOD

Namen Direktive 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju in spremembi Direktive 2004/35/ES („direktiva o varnosti na morju“) je doseči visoko raven varnosti za opravljanje teh dejavnosti. Varne dejavnosti na morju so koristne za zdravje delavcev, okolje, sredstva, vključena v dejavnosti na morju, in druge gospodarske dejavnosti. Določbe Direktive, kakor so jih prenesle države članice, prispevajo k preprečevanju večjih nesreč, zmanjševanju števila incidentov in učinkovitemu spremljanju nesreč in incidentov, z namenom ublažitve njihovih posledic.

Direktiva Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih aktov (glej člena 35 in 36) za prilagoditev prilog I, II, VI in VII, da se vključijo dodatne informacije, ki bi lahko bile potrebne zaradi tehničnega napredka. V teh prilogah so določene:

·informacije, ki se navedejo v dokumentih, predloženih pristojnemu organu, npr. vloge za odobritev naftnih in plinskih dejavnosti na morju (Priloga I);

·informacije, ki se navedejo v poročilih o delih na vrtini (Priloga II);

·informacije v zvezi s prednostnimi nalogami za sodelovanje med izvajalci in lastniki ter pristojnimi organi (npr. standardi, smernice za najboljše prakse, Priloga IV);

·informacije, ki se predložijo v zunanjih načrtih za ukrepanje ob nesrečah (Priloga VII).

2. PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva v skladu s členom 36(2) Direktive 2013/30/EU. V skladu s to določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje pet let od 18. julija 2013. Komisija mora pripraviti tudi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju.

3. IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA

V skladu z direktivo o varnosti na morju se je zdelo potrebno, da se v prenos pooblastila vključi dodatne informacije v okviru prilog I, II, VI in VII zaradi tehničnega napredka.

Glede na to, da se je direktiva o varnosti na morju začela uporabljati 19. julija 2013, da so države članice morale prenesti direktivo do 19. julija 2015 ter ker obstajajo prehodna obdobja odložitve uporabe direktive za nekatere naprave do 19. julija 2018 (odstavek 2 člena 42), se Komisiji doslej ni zdelo potrebno ali primerno prilagoditi prilog I, II, VI ali VII k Direktivi tehničnemu napredku.

4. PODALJŠANJE OBDOBJA ZA PRENOS POOBLASTIL

Ob upoštevanju dinamičnega tehnološkega razvoja v sektorju dejavnosti na morju ter dejstva, da za pridobivanje praktičnih izkušenj v zvezi z uporabo prilog še ni preteklo veliko časa, delno zaradi izvajanja prehodnih obdobij, Komisija meni, da bi bilo treba prenos pooblastil podaljšati za pet let.

5. SKLEP

Komisija v preteklih petih letih ni izvajala prenesenih pooblastil, ki so ji bila podeljena v skladu z Direktivo 2013/30/EU, vendar meni, da bi bilo treba prenos pooblastil podaljšati iz navedenih razlogov. S tem poročilom Komisija izpolnjuje obveznost poročanja iz direktive o varnosti na morju (odstavek 2 člena 36) in poziva Evropski parlament in Svet, da se s tem seznanita.
Evropska komisija ob upoštevanju:

–Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe Euratom,

–Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in zlasti člena 41 Uredbe,

–splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017, sprejetega 1. decembra 2016,

–spremembe proračuna št. 1/2017, sprejete 5. aprila 2017,

–predloga spremembe proračuna št. 2/2017, sprejetega 12. aprila 2017,

–predloga spremembe proračuna št. 3/2017, sprejetega 30. maja 2017,

Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga predlog spremembe proračuna št. 4 k proračunu za leto 2017.

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm ). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb kot priloga v proračunskem formatu.

KAZALO

1. Uvod

2. Financiranje iz dodelitev Solidarnostnega sklada EU za leta 2016, 2017 in 2018 …………………………………………………………………………………………………………….

3. Odobritve, zahtevane v proračunu za leto 2017

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih večletnega finančnega okvira

1.Uvod

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 4 za leto 2017 je priložen predlogu za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije v višini 1 196 797 579 EUR za pomoč Italiji po nizu potresov, ki so med avgustom 2016 in januarjem 2017 prizadeli dežele Abruci, Lacij, Marke in Umbrija.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.3.2007

COM(2007) 82 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Protidampinški postopek glede uvoza pentaeritritola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Rusije, Turčije, Ukrajine in Združenih držav Amerike

POROČILO KOMISIJE SVETU

Protidampinški postopek glede uvoza pentaeritritola s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Rusije, Turčije, Ukrajine in Združenih držav Amerike

To poročilo je pripravljeno v skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 56, 6.3.1996, str. 1).

Člen 9 te uredbe določa naslednje:

„Zaključek brez ukrepov; uvedba dokončnih dajatev

1. Kjer se pritožba umakne, se lahko postopek zaključi, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Skupnosti.

2. Če se po posvetovanju zaščitni ukrepi izkažejo za nepotrebne in znotraj svetovalnega odbora ni ugovorov, se preiskava ali postopek zaključi. V vseh ostalih primerih Komisija Svetu nemudoma predloži poročilo o rezultatih posvetovanja, skupaj s predlogom, da se postopek zaključi. Postopek se šteje za zaključenega, če v enem mesecu Svet s kvalificirano večino ne odloči drugače. (poudarjeno)

Posvetovanju o predlogu za zaključek postopka so sledili ugovori v svetovalnem odboru. Predlog za zaključek primera in podrobnosti o posvetovanju so predstavljeni v prilogah.

Prilogi:

3. Povzetek mnenj, predloženih med in po sestanku s svetovalnim odborom (poslano samo v angleškem jeziku na zaupni osnovi (EU omejeno).

4. Osnutek odločbe Komisije o določitvi razlogov za zaključek zadevnega postopka (poslano v vseh jezikih).
Mednarodne odnose na področju letalstva med državami članicami in tretjimi državami običajno urejajo dvostranski sporazumi o storitvah zračnega prevoza med državami članicami in tretjimi državami, priloge k takim sporazumom in drugi s tem povezani dvostranski ali večstranski dogovori.

Vendar običajne klavzule o določitvi v dvostranskih sporazumih o storitvah zračnega prevoza držav članic kršijo pravo Unije. Tretji državi omogočajo, da zavrne, umakne ali začasno prekliče dovoljenja ali pooblastila letalskega prevoznika, ki ga je določila država članica, vendar ki ni v pretežni lasti in pod učinkovitim nadzorom navedene države članice ali njenih državljanov. Ugotovljeno je bilo, da to pomeni diskriminacijo letalskih prevoznikov Evropske unije, ki imajo sedež na ozemlju države članice, vendar so v lasti in pod nadzorom državljanov drugih držav članic. To je v nasprotju s členom 49 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki državljanom držav članic, ki so uveljavili svojo pravico do ustanavljanja, zagotavlja enako obravnavo v državi članici gostiteljici, kot velja za državljane zadevne države članice.

V skladu z mehanizmi in smernicami v Prilogi k „horizontalnemu pooblastilu“ je Komisija s pogajanji dosegla sporazum z Japonsko, ki nadomešča nekatere določbe iz obstoječih dvostranskih sporazumov o storitvah zračnega prevoza med državami članicami in Japonsko. Člen 2 Sporazuma nadomesti običajne klavzule o določitvi s klavzulo EU o določitvi, ki vsem prevoznikom EU omogoča, da izkoristijo pravico do ustanavljanja.

Pogajanja o Sporazumu so bila uspešno zaključena, zato bi ga bilo treba podpisati v imenu Evropske unije. V ta namen se predlaga sprejetje ustreznega sklepa.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Tržno gibanje trošarinskega blaga znotraj EU se lahko izvaja pod režimom odloga plačila trošarine (v nadaljnjem besedilu: odlog plačila trošarine) ali po tem, ko je sproščeno v porabo na ozemlju ene države članice in se nato giba na ozemlje druge države članice za dobavo v komercialne namene (v nadaljnjem besedilu: trošarina plačana). Trenutno se z računalniško podprtim sistemom iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/263 Evropskega parlamenta in Sveta spremljajo samo gibanja pod režimom odloga plačila trošarine. Za ta gibanja so v Direktivi Sveta 2008/118/ES ustvarjene in opredeljene vrste gospodarskih subjektov.

V skladu s poglavjem V Direktive Sveta 2020/262 se od 13. februarja 2023 gibanje blaga s plačano trošarino spremlja prek računalniško podprtega sistema. V Direktivi Sveta 2020/262 so bile ustvarjene in opredeljene posebne vrste gospodarskih subjektov za gibanje blaga s plačano trošarino.

Uredba Sveta (EU) št. 389/2012 določa pravno podlago za upravno sodelovanje med državami članicami. Vsaka država članica vodi elektronsko zbirko podatkov, ki vsebuje evidenci s podatki o gospodarskih subjektih, ki sodelujejo pri gibanju trošarinskega blaga. V okviru upravnega sodelovanja si države članice izmenjujejo podatke iz teh evidenc s centralno evidenco, ki jo upravlja Komisija, samo v zvezi z gospodarskimi subjekti, ki sodelujejo pri gibanju blaga pod režimom odloga plačila trošarine.

Na podlagi člena 19 Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 bodo države članice od 13. februarja 2023 v istih elektronskih evidencah vodile podatke o gospodarskih subjektih, ki sodelujejo pri gibanju blaga s plačano trošarino. Ti gospodarski subjekti so v Direktivi Sveta 2020/262 opredeljeni kot certificirani pošiljatelji in certificirani prejemniki.

Države članice s tem predlogom uskladijo postopek izmenjave podatkov o gospodarskih subjektih, ki sodelujejo pri gibanju blaga pod režimom odloga plačila trošarine, z izmenjavo podatkov o gospodarskih subjektih, ki sodelujejo pri gibanju blaga s plačano trošarino .

S to uskladitvijo se bo nadalje izpopolnila digitalizacija spremljanja gibanja trošarinskega blaga, ki je sproščeno v porabo na ozemlju ene države članice in se giba na ozemlje druge države članice za dobavo v komercialne namene, ter se bo izboljšal boj proti davčnim goljufijam.

Ta predlog bo nadomestil tudi sklicevanja na uredbo, ki bo razveljavljena. Natančneje, Uredba Sveta (EU) št. 389/2012 se sklicuje na Uredbo Komisije (ES) št. 684/2009. Navedena uredba bo razveljavljena s 13. februarjem 2023 in bo nadomeščena z Delegirano uredbo Komisije (EU) .../... [Urad za publikacije: vstaviti številko objave uredbe, navedene v opombi]. S tem predlogom bo sklic na prejšnjo uredbo nadomeščen s sklicem na novo.
stališčem Sveta o sprejetju direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

Države članice bodo morale uvesti sankcije, ki se bodo uporabljale za kršitve obveznosti iz direktive. Take sankcije bodo morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice bodo morale od družb, ki kotirajo na borzi, zahtevati, da si prizadevajo doseči kvantitativne cilje, vendar za njihovo nedoseganje ne bo sankcij. Namesto tega bi morale družbe, ki ciljev ne dosegajo, vzpostaviti pregleden izbirni postopek za mesta v upravnih odborih, ki mora temeljiti na jasnih merilih glede kvalifikacij; ta merila bi morale družbe določiti pred izbirnim postopkom. Poleg tega bi morale pojasniti razloge in opisati sprejete in načrtovane ukrepe za uresničevanje ciljev ali zavez v prihodnosti.

Namen predloga direktive je zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov v upravnih odborih velikih družb, ki kotirajo na borzi. Predlog kot cilj določa, da mora biti 40 % neizvršnih direktorjev nezadostno zastopanega spola in od podjetij zahteva, da za svoje izbirne postopke uvedejo jasna in nedvoumna merila. Ta cilj naj bi bil dosežen do 30. junija 2026. Države članice lahko določijo nižji cilj (33 %), če zajamejo tako izvršne kot neizvršne direktorje. Družbe, za katere velja cilj 40 % neizvršnih direktorjev, bi morale sprejeti posamezne zaveze glede zastopanosti obeh spolov med izvršnimi direktorji.

stališčem Sveta o sprejetju direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih

·skrajša rok, do katerega bi morala podjetja doseči kvantitativne cilje, in se ga določi na 30. junij 2026;

·v direktivo vključijo podrobni pogoji, ki državam članicam omogočajo oprostitev postopkovnih zahtev, če imajo vzpostavljene enako učinkovite nacionalne ukrepe;

·okrepita poročanje in spremljanje v okviru klavzule o pregledu: Komisija ne bo poročala le o tem, ali so pogoji za uporabo oprostitvene klavzule izpolnjeni oziroma ali so še naprej izpolnjeni, temveč bo tudi ocenila, ali države članice, ki uporabljajo to klavzulo, še napredujejo v smeri bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških med neizvršnimi direktorji oziroma vsemi direktorji družb, ki kotirajo na borzi. Če ne bo nadaljnjega napredka, se Komisija v skladu s klavzulo o reviziji poziva k razmisleku o reviziji direktive.

Stališče Sveta v celoti odraža politični dogovor, ki je bil dosežen 7. junija 2022 med Evropskim parlamentom in Svetom. Komisija meni, da so te spremembe predloga direktive v skladu s prvotnimi cilji politike. Zato lahko Komisija pritrdi stališču Sveta.

4.Zaključek

Komisija podpira stališče Sveta.

Sprejetje te direktive bo pomemben mejnik na poti k dejanski enakosti spolov v Evropski uniji.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep Sveta o določitvi stališča, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Nanaša se zlasti na člen 31(3) Sporazuma, ki določa, da Skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani

Cilji sporazuma so:

s pomočjo razširitve vzajemnega trgovanja pospeševati skladen razvoj gospodarskih odnosov med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: EU) in Ferskimi otoki ter tako v EU in na Ferskih otokih spodbujati napredek gospodarskih dejavnosti, izboljšanje pogojev za življenje in zaposlovanje ter večjo produktivnost in finančno stabilnost;

zagotoviti poštene pogoje konkurence glede trgovine med pogodbenicami;

na ta način prispevati k usklajenemu razvoju in razširitvi svetovnega trgovanja s pomočjo odstranitve trgovinskih ovir.

Sporazum je začel veljati 1. januarja 1997.

2.2.Skupni odbor

Skupni odbor ES-Ferski otoki (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor), ustanovljen na podlagi člena 31(1) Sporazuma, je odgovoren za upravljanje Sporazuma, njegovo pravilno izvajanje ter pripravo priporočil in sprejemanje sklepov o trgovinskih odnosih med EU in Ferskimi otoki. V skladu s členom 31(3) Sporazuma Skupni odbor tudi sprejme svoj poslovnik.

2.3.Predvideni akti Skupnega odbora

Skupni odbor trenutno deluje v skladu z zastarelim poslovnikom, ki je bil sprejet pred začetkom veljavnosti Sporazuma. Zato naj bi Skupni odbor v tretjem četrtletju leta 2022 s pisnim postopkom sprejel sklep o določitvi svojega poslovnika (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

Namen predvidenega akta je določiti poslovnik, da se zagotovi pravilno izvajanje in upravljanje Sporazuma in izpolni obveznost iz člena 31(3) Sporazuma.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Predlagani sklep Sveta določa stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora.

Stališče temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora, ki je priložen predlogu sklepa Sveta. Osnutek poslovnika Skupnega odbora je priložen osnutku sklepa Skupnega odbora. Osnutek poslovnika določa vlogo in ime Skupnega odbora, njegovo sestavo in predsednika, sekretariat, organizacijo sej, sestavo delegacij, dnevni red sej, povabilo strokovnjakom, zapisnike, sklepe in priporočila, preglednost, jezike, stroške, delovne skupine in spremembe poslovnika.

4.Pravna podlaga
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog za razveljavitev Direktive Sveta 89/629/EGS je bil pripravljen v okviru programa Komisije REFIT in zavezanosti k boljši pripravi zakonodaje. Cilj je zagotoviti zakonodajni okvir, ki ustreza svojemu namenu in je visoke kakovosti, kot to določa Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje. V ta namen Komisija za navedeni zastareli akt predlaga, da se razveljavi. Komisija je v svojem delovnem programu za leto 2017 napovedala, da namerava razveljaviti Direktivo Sveta 86/629/EGS.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Na podlagi člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (nekdanji člen 80(2) PES in nekdanji člen 84(2) PEGS) je Direktiva Sveta 89/629/EGS dopuščala, da so se nekatera letala, ki niso izpolnjevala relevantnih standardov glede emisije hrupa, uporabljala še naprej, če so že bila vpisana v nacionalni register države članice. Po začetku veljavnosti Direktive novi vpisi takšnih letal niso bili več možni.

Z Direktivo 2006/93/ES je bila določena popolna postopna odprava vseh hrupnih letal, vključno s tistimi iz Direktive 89/629/EGS, ne glede na to, ali so že bila vpisana v register ali ne. Zato letala, ki ne izpolnjujejo relevantnih standardov glede emisije hrupa, ne smejo več leteti v zračnem prostoru Evropske unije in jih je bilo treba izpisati iz nacionalnih registrov držav članic.

S spremembo pristopa iz pravila iz leta 1989, ki ni več dovoljevalo novih vpisov, v pristop postopnega odpravljanja iz leta 2006 in ob dejstvu, da so bila letala, ki ne izpolnjujejo relevantnih standardov glede emisije hrupa, izločena iz nacionalnih registrov in ne smejo več leteti v zračnem prostoru Evropske unije, je Direktiva Sveta 89/629/EGS postala zastarela in bi jo bilo treba razveljaviti.

2022/0282 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o razveljavitvi Direktive Sveta 89/629/EGS

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,