P9_TA(2022)0247

Socialni sklad za podnebje ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 22. junija 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje (COM(2021)0568 – C9-0324/2021 – 2021/0206(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 32/12)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) Unija in njene države članice so pogodbenice Pariškega sporazuma, ki je bil podpisan decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (28) in je začel veljati novembra 2016. V skladu s tem sporazumom so zavezane omejiti dvig globalne povprečne temperature na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in nadaljevati prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 oC glede na predindustrijske ravni. (1) Unija in njene države članice so pogodbenice Pariškega sporazuma, ki je bil podpisan decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) (28) in je začel veljati novembra 2016. V skladu s tem sporazumom so zavezane omejiti dvig globalne povprečne temperature na precej pod 2 oC glede na predindustrijske ravni in nadaljevati prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 oC glede na predindustrijske ravni. Pogodbenice Pariškega sporazuma so s sprejetjem glasgowskega podnebnega pakta pripoznale, da bi znatno zmanjšali tveganja in vpliv podnebnih sprememb, če bi zvišanje globalne povprečne temperature omejili na 1,5 oC glede na predindustrijske ravni, ter se zavezale, da bodo do konca leta 2022 povečale svoje cilje za leto 2030, da bi v skladu z ugotovitvami Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) zapolnile vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem. To bi bilo treba storiti na pravičen način in ob upoštevanju načela skupnih, a različnih odgovornosti in zmožnosti posameznih držav glede na njihove različne nacionalne okoliščine.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) Sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru (29) določa novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v trajnostno, pravičnejšo in uspešnejšo družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov . Komisija predlaga tudi, da se zavaruje, ohrani in okrepi naravni kapital Unije ter zaščitita zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Nazadnje, Komisija meni, da bi moral biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. (2) Sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru (29) določa novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v trajnostno, pravičnejšo in uspešnejšo družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki najpozneje v letu 2050 ne bo ustvarjalo neto emisij toplogrednih plinov. Komisija predlaga tudi, da se obnovi, zavaruje, ohrani in okrepi naravni kapital Unije ter zaščitita zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi učinki. Nazadnje, Komisija meni, da bi moral biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (3) Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (30) cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu do leta 2050 vključuje v pravo. Ta uredba določa zavezujočo zavezo Unije za zmanjšanje emisij. Do leta 2030 bi morala Unija po odštetju odstranjevanja emisij toplogrednih plinov zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. Vsi gospodarski sektorji bi morali prispevati k doseganju tega cilja. (3) Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (30) cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050 vključuje v pravo. Ta uredba določa zavezujočo zavezo Unije za zmanjšanje emisij. Do leta 2030 bi morala Unija po odštetju odstranjevanja emisij toplogrednih plinov zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov za najmanj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. Vsi gospodarski sektorji bi morali prispevati k doseganju tega cilja.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6) Izjava iz Porta z dne 8. maja 2021 je ponovno potrdila zavezo Evropskega sveta, da si prizadeva za socialno Evropo, in njegovo odločenost, da bo še nadalje krepil izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni, in to ob ustreznem upoštevanju pristojnosti ter načel subsidiarnost in sorazmernosti. (6) V akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (1a) je poudarjeno, da je treba socialne pravice in evropsko socialno razsežnost okrepiti v vseh politikah Unije, kot je določeno v Pogodbah, zlasti v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Izjava iz Porta z dne 8. maja 2021 je ponovno potrdila zavezo Evropskega sveta, da si prizadeva za socialno Evropo, ki bo poskrbela za pravičen prehod, in njegovo odločenost, da bo še nadalje krepil konkretno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na ravni EU in nacionalni ravni, in to ob ustreznem upoštevanju pristojnosti ter načel subsidiarnost in sorazmernosti.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (6a) S sredstvi Sklada bi se morale podpirati le dejavnosti in prejemniki, ki spoštujejo veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih pravicah in pravicah delavcev, med drugim v zvezi s plačami in delovnimi pogoji, vključno s kolektivnimi pogodbami, ter spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (7) Za izvajanje zavez do podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. (7) Za izvajanje zavez do podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Načelo pravičnega prehoda iz Agende Združenih narodov do leta 2030 in evropskega stebra socialnih pravic pomeni izkoreninjenje energijske in mobilnostne revščine po vsej Uniji. V ta namen bi moral novi Socialni sklad za podnebje prispevati k zaščiti in opolnomočenju najranljivejših gospodinjstev. Za zagotovitev, da bodo ta gospodinjstva imela dejansko korist od izvajanja različnih instrumentov financiranja, in sicer instrumentov, ki so na voljo državam članicam in vključujejo kohezijske sklade, mehanizem za okrevanje in odpornost ter prihodke, ki jih trenutno ustvarja EU ETS, bo potrebna posebna pozornost. Sredstva, ki so na voljo državam članicam bi bilo treba uporabiti za naložbe v prenovo stavb, ustvarjanje kakovostnih in varnih zelenih delovnih mest ter razvoj potrebnih spretnosti, primernih za zeleni in digitalni prehod, razogljičenje prometnega sektorja ter boljši dostop do javne in skupne mehke mobilnosti.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (8) Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne učinke na različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z vključitvijo emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv in tako pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V kombinaciji z drugimi ukrepi bi to moralo srednje- in dolgoročno znižati stroške za stavbe in cestni prevoz ter zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in naložbe. (8) Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne učinke na različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z morebitnimi širitvami področja uporabe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv in tako pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V kombinaciji z drugimi ukrepi bi to moralo srednje- in dolgoročno prispevati k zmanjšanju energijske in mobilnostne revščine ter zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in za trajnostne naložbe , ki bi bile v celoti usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora. Komisija bi morala zbirati podatke o socialnem učinku spremljevalnih ukrepov in o tem, kako ti ukrepi vplivajo na različne države članice, regije in ranljive skupine, da se zagotovi preventivni pristop za zmanjšanje neenakosti pri dostopu do trajnostne in cenovno ugodne energije in mobilnosti. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti najbolj prikrajšanim skupinam in mobilnostno ali energijsko revnim gospodinjstvom, da bodo imela koristi od izvajanja teh instrumentov financiranja in da nihče ne bo zapostavljen.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9) Vendar so za financiranje navedenih naložb potrebna sredstva. Poleg tega velja, da se bodo, preden bodo naložbe izvedene, stroški gospodinjstev in uporabnikov prevoza za ogrevanje, hlajenje in kuhanje ter cestni prevoz verjetno povišali, saj dobavitelji goriva, za katere veljajo obveznosti trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, prenašajo stroške ogljika na potrošnike . (9) Za financiranje zadostnih, stabilnih in pravičnih naložb pa so potrebna sredstva. Poleg tega se bodo, preden bodo naložbe izvedene, stroški gospodinjstev in uporabnikov prevoza za ogrevanje, hlajenje in kuhanje ter cestni prevoz verjetno povišali, tudi zaradi ruske vojne agresije, saj so države članice odvisne od uvoženih fosilnih goriv .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9a) Visoke cene zemeljskega plina, ki v nekaterih državah članicah v kurilni sezoni 2021/2022 povzročajo ekstremno povečanje cen in ki so zaradi odvisnosti od uvoza in geopolitičnih napetosti še višje, so znova razkrile, da so industrija in gospodinjstva Unije odvisni od uvoženega zemeljskega plina, kar občutijo zlasti najrevnejša gospodinjstva. Naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost, pa tudi v ogrevalne sisteme, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov, vključno z električnimi toplotnimi črpalkami, daljinskim ogrevanjem in hlajenjem ter sodelovanjem v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, so zato stroškovno najučinkovitejša metoda za zmanjšanje odvisnosti od uvoza in zmanjšanje emisij ob hkratni krepitvi odpornosti Unije. Da se zagotovi skladnost s temi načeli, so, zlasti za najrevnejša gospodinjstva, potrebne sheme financiranja s strani tretjih oseb.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9b) Ker bo gospodarski in socialni učinek prehoda na čistejšo Evropo težko predhodno oceniti, bi lahko bile za izpolnjevanje zaveze o podnebni nevtralnosti ob sočasnem ohranjanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije potrebne dodatne naložbe in s tem finančna sredstva.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9c) Stroški, ki jih dobavitelji goriva prenesejo na končne potrošnike, se lahko razlikujejo za vsako podjetje, regijo ali državo članico. Komisija bi zato morala zbirati podatke o deležu stroškov, ki jih krijejo dobavitelji goriva, in deležu stroškov, ki se prenašajo na končne potrošnike, ter o svojih ugotovitvah vsako leto poročati Evropskemu parlamentu.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 d (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (9d) V gradbenem sektorju bi celovita prenova strukture stavbe zmanjšala povpraševanje po energiji, zato bi se učinkoviteje upoštevalo prebivalstvo, ki mu grozi izključenost in se najbolj spopada z energijsko revščino v Uniji. Hkrati bi preprečili trend selitve gospodinjstev med podeželskimi, primestnimi in mestnimi območji ter redko poseljenimi območji in s tem morebitno povišanje cen stanovanj, posledično pa tudi emisije toplogrednih plinov zaradi povečanja uporabe zasebnega prevoza.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (10) Povišanje cen fosilnih goriv lahko nesorazmerno vpliva na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, ki večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz, ki v nekaterih regijah nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ter ki morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv. (10) Prehod na podnebno nevtralnost, vključno s cenami ogljika, bo po pričakovanjih nesorazmerno vplival na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, ki večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz, ki v nekaterih regijah , tudi na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali v manj razvitih regijah ali območjih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji, nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ter ki morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (11) Zato bi bilo treba del prihodkov, ustvarjenih z vključitvijo stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, uporabiti za obravnavo socialnih učinkov, ki izhajajo iz te vključitve, za pravičen in vključujoč prehod, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. (11) Zato bi bilo treba del prihodkov, ustvarjenih z vključitvijo stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, uporabiti kot vir lastnih sredstev za financiranje proračuna Unije, in sicer kot splošni prihodek, v skladu s pravno zavezujočim Medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020 (1a) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum), v katerem je določen časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev, s čimer bodo proračunu Unije zagotavljali sredstva za obravnavo socialnih učinkov, ki izhajajo iz te vključitve, za pravičen in vključujoč prehod, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom naj bi bila košarica novih virov lastnih sredstev uvedena do 1. januarja 2023. Zeleni viri lastnih sredstev so namenjeni uskladitvi proračuna Unije s prednostnimi nalogami njenih politik, da se tako zagotovi dodana vrednost Unije, prispevati pa bi morali tudi k ciljem vključevanja vidika podnebja, odplačevanju dolgov v okviru instrumenta NextGenerationEU in odpornosti proračuna Unije v zvezi z njegovim delovanjem kot orodja za naložbe in jamstva.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (11a) Dodatni fiskalni ali spodbujevalni ukrepi bodo morda potrebni za podporo ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem, ranljivim malim podjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12) To je še toliko bolj pomembno glede na obstoječe ravni energijske revščine. Energijska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev, kot sta hlajenje , ko se temperature dvigajo , in ogrevanje . Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni Unije iz leta 2019 (32)6,9 % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojih domov. Na splošno evropska opazovalnica za energijsko revščino ocenjuje, da se več kot 50 milijonov gospodinjstev v Evropski uniji spopada z energijsko revščino. Energijska revščina je zato velik izziv za Unijo. Čeprav lahko socialne tarife ali neposredna dohodkovna podpora zagotovijo takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energijsko revščino, pa lahko le ciljno usmerjeni strukturni ukrepi, zlasti energijske prenove, zagotovijo trajne rešitve. (12) To je še toliko bolj pomembno glede na obstoječe ravni energijske revščine. Energijska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva v okviru ustrezne obstoječe socialne politike in drugih ustreznih politik nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje , vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem , razsvetljavo in energijo za delovanje gospodinjskih aparatov, pogosto zato, ker morajo za stroške energije nameniti velik delež svojega razpoložljivega dohodka, kar je posledica različnih dejavnikov, kot so nizki dohodki, visoke cene energije ter podstandarden stavbni fond z nizko energijsko učinkovitostjo . Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni Unije iz leta 2019 (32)6,9 % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojih domov. Na splošno evropska opazovalnica za energijsko revščino ocenjuje, da se več kot 50 milijonov gospodinjstev v Evropski uniji spopada z energijsko revščino. Energijska revščina je zato velik izziv za Unijo. Čeprav se pomen izziva energijske revščine prek različnih pobud, zakonodaje in smernic na ravni Unije priznava že več kot desetletje, na ravni Unije še vedno ne obstaja standardna opredelitev zanjo, le tretjina držav članic pa jo je opredelila na nacionalni ravni. Zato v Uniji niso na voljo pregledni in primerljivi podatki o energijski revščini, zaradi česar je stopnjo energijske revščine težko učinkovito spremljati in ocenjevati. Da bi jo lahko učinkovito obravnavali in merili napredek v državah članicah v zvezi z njo, bi jo bilo zato treba na ravni Unije opredeliti. Čeprav lahko socialne tarife ali neposredna dohodkovna podpora zagotovijo takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energijsko revščino, pa lahko le ciljno usmerjeni strukturni ukrepi, uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“, uvedba dodatnih obnovljivih virov energije, vključno s projekti, ki jih vodi skupnost, ter ukrepi obveščanja in ozaveščanja gospodinjstev, zlasti prispevki za energijsko prenovo, ki prispevajo k zahtevi glede prenove iz Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev) , zagotovijo trajne rešitve in učinkovito prispevajo k boju proti energijski revščini .

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12a) V stavbnem sektorju bi lahko s celostno prenovo stavb na podlagi ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, pri čemer bi se osredotočili na vse elemente, ki sestavljajo stavbo, zmanjšali porabo energije v vsakem gospodinjstvu, kar bi se odrazilo v prihrankih in bi posledično bil eden od načinov za boj proti energijski revščini. S prihodnjo revizijo Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta bi lahko postavili temelje za doseganje teh ciljev, zato bi jo bilo treba upoštevati pri izvajanju Sklada.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12b) Posebno pozornost je treba nameniti najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj. Med temi najemniki so ranljiva gospodinjstva, ki trpijo energijsko revščino, oziroma gospodinjstva, ki jim grozi energijska revščina, vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, ki močno občutijo učinke višjih stroškov ogrevanja ali višje najemnine po prenovi, nimajo pa sredstev za prenovo stavbe, v kateri stanujejo. Države članice bi morale zato v svojih socialnih načrtih za podnebje v posvetovanju z najemodajalci, zasebnim sektorjem, ustreznimi lokalnimi organi in organizacijami civilne družbe razviti energijsko učinkovita in okolju prijazna socialna stanovanja ter posebne ukrepe in naložbe v podporo ranljivim najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj, na primer s preučitvijo nacionalnih shem ali shem bonov, ki so namenjeni najemnikom v sektorju zasebnih najemniških stanovanj, da bi oblikovali ukrepe prenove in prispevali k podnebnim ciljem Unije. Komisija bi morala v okviru poročanja ter ocenjevanja ukrepov in naložb držav članic na dve leti oceniti njihov učinek in učinkovitost pri podpori ranljivim najemnikom na trgu zasebnih najemniških stanovanj. Če ne bi bilo pozitivnih rezultatov, bi morala Komisija po potrebi hkrati z oceno po posvetovanju z državami članicami, predstavniki trga zasebnih najemniških stanovanj, ustreznimi lokalnimi organi in organizacijami civilne družbe sprožiti pobudo za obravnavo položaja ranljivih najemnikov na trgu zasebnih najemniških stanovanj.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 c (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12c) Mobilnostna revščina je tema, ki se premalo izpostavlja, poleg tega pa niti na ravni Unije niti na nacionalni ravni ni jasno opredeljena. Pri čemer pa ta problem postaja vse bolj pereč, ker se vse bolj zahteva, da se vozila z motorjem z notranjim zgorevanjem postopno opustijo, ker so cene goriva visoke ter ker so tisti, ki živijo v podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih regijah in ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, zelo odvisni od razpoložljivosti, dostopnosti in cenovne dostopnosti prevoza za odhod na delo in za vsakodnevne potrebe po mobilnosti.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13) Zato bi bilo treba vzpostaviti Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), ki bo državam članicam zagotovil sredstva za podporo njihovih politik za obravnavanje socialnih učinkov trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza. To bi bilo treba doseči zlasti z začasno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, namenjenimi zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, in sicer s povečanjem energijske učinkovitosti stavb, razogljičenjem ogrevanja in hlajenja stavb, med drugim tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter zagotavljanjem boljšega dostopa do brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza v korist ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. (13) Zato bi bilo treba vzpostaviti Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad), ki bo državam članicam zagotovil sredstva za podporo njihovih politik za obravnavanje socialnih učinkov prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika, na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza. To bi bilo treba doseči zlasti z začasno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, namenjenimi zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, in sicer s povečanjem energijske učinkovitosti stavb, razogljičenjem ogrevanja in hlajenja stavb, med drugim tudi z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter zagotavljanjem boljšega dostopa do cenovno ugodne in učinkovite brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza v korist ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13a) Ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza bodo pri zelenem prehodu potrebovali dodatno podporo, zato bi bilo treba vsem državam članicam zagotoviti zadostno in sorazmerno finančno podporo.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14) V ta namen bi morala posamezna država članica Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Ti načrti bi morali slediti dvema ciljema. Prvič, ranljivim gospodinjstvom , ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza bi morali zagotoviti sredstva za financiranje in vlaganje v energijsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost. Drugič, ublažiti bi morali učinek povišanja stroškov fosilnih goriv na najbolj ranljive in tako preprečiti energijsko in prometno revščino v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene. Načrti bi morali vključevati naložbeno komponento, ki spodbuja dolgoročno rešitev zmanjševanja odvisnosti od fosilnih goriv, in bi lahko predvideli druge ukrepe, vključno z začasno neposredno dohodkovno podporo za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke. (14) V ta namen bi morala posamezna država članica Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Ti načrti bi morali prispevati k izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic in doseganju ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, hkrati pa zagotoviti, da nihče ne bo zapostavljen, ter slediti dvema ciljema. Prvič, ob sodelovanju lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev in civilne družbe bi bilo treba z njimi opredeliti in popisati ranljiva gospodinjstva, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino , ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza , ki bi jih bilo treba vključiti kot upravičence do potrebnih sredstev za financiranje in vlaganje v energijsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost. Države članice bi morale skupaj z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji in civilno družbo podrobno preučiti glavne vzroke energijske in mobilnostne revščine na njihovem ozemlju. V načrtih bi morali biti določeni tudi cilji za zmanjšanje števila ljudi, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino, ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. Drugič, ublažiti bi morali učinek povišanja stroškov fosilnih goriv na najbolj ranljive in tako preprečiti energijsko in mobilnostno revščino v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene. Načrti bi morali vključevati naložbeno komponento, ki bi spodbujala dolgoročno rešitev za postopno odpravo odvisnosti od fosilnih goriv in bi jo dopolnjevala začasna neposredna dohodkovna podpora za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke. S temi načrti bi bilo treba zagotoviti tudi, da se upoštevajo ukrepi, ki se že izvajajo na nacionalni ravni.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14a) Delavci v stavbnem sektorju in sektorju prenove so še posebej izpostavljeni tveganju, da bi lahko prišli v stik z azbestom. Zato je treba pred začetkom prenovitvenih del vedno zahtevati, da se obvezno izvede pregled, prijava in odstranitev azbesta in drugih nevarnih snovi. Energijske prenove bi bilo treba izkoristiti kot priložnost za varno odstranitev azbesta iz stavb.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (14b) Načrti, ki jih predložijo države članice, bi morali vključevati ukrepe za zagotavljanje podpore v obliki informacij, krepitev zmogljivosti in usposabljanje, potrebno za izvajanje naložb, in ukrepe, namenjene zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb in dostopa do energije iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje stavb, ter zagotavljanje boljšega dostopa do trajnostne mobilnosti in prevoznih storitev, vključno s potrebno infrastrukturo in postavitvijo polnilnih postaj za električna vozila. Načrti bi morali obravnavati tudi pomanjkanje delovne sile, ki je potrebna v vseh fazah zelenega prehoda, zlasti na delovnih mestih, povezanih s prenovo stavb in vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter vzajemno delo in delo skupnosti za bolj proti energijski in mobilnostni revščini.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (15) Države članice so v posvetovanju z organi na regionalni ravni v najboljšem položaju za oblikovanje in izvajanje načrtov, ki so prilagojeni njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, kot so njihove obstoječe politike na zadevnih področjih in načrtovana uporaba drugih ustreznih sredstev EU. Na ta način je mogoče bolje upoštevati zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad, raziskave in inovacije ter odnose med delodajalci in delojemalci ter strukture socialnega dialoga in nacionalne tradicije ter prispevati k učinkovitosti in uspešnosti splošne podpore ranljivim. (15) Države članice so na podlagi smiselnega posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi , gospodarskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe v najboljšem položaju za oblikovanje in izvajanje načrtov, ki so prilagojeni njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, kot so njihove obstoječe politike na zadevnih področjih in načrtovana uporaba drugih ustreznih sredstev EU. Na ta način je mogoče bolje upoštevati zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad, gospodarskih in socialnih partnerjev ter ustreznih organizacij civilne družbe, raziskave in inovacije ter odnose med delodajalci in delojemalci ter strukture socialnega dialoga in nacionalne tradicije ter prispevati k učinkovitosti in uspešnosti splošne podpore ranljivim , pa tudi k razširitvi projektov, ki jih razvijejo lokalni in regionalni organi, socialni partnerji in socialno-ekonomski akterji .

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (15a) Načrti bi morali biti zasnovani celovito, pri čemer bi bilo treba hkrati preprečiti, da bi prišlo do pretirane upravne obremenitve. Zato bi bilo treba od držav članic zahtevati, da pri oblikovanju in izvajanju načrtov, kot je opisano, ravnajo celovito, hkrati pa preprečijo nepotrebno kompleksnost.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (16) Zagotavljanje, da so ukrepi in naložbe ciljno usmerjeni zlasti v energijsko revna ali ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, je ključnega pomena za pravičen prehod na podnebno nevtralnost. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih učinkov trgovanja z emisijami v sektorju stavb in cestnega prevoza . (16) Zagotavljanje, da so ukrepi in naložbe ciljno usmerjeni zlasti v energijsko revna ali ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, je ključnega pomena za pravičen prehod na podnebno nevtralnost. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih učinkov prehoda na podnebno nevtralnost, vključno s socialnimi učinki oblikovanja cen ogljika .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17) V pričakovanju učinka teh naložb na znižanje stroškov in zmanjšanje emisij bi dobro ciljno usmerjena neposredna dohodkovna podpora za najbolj ranljive pomagala pri pravičnemu prehodu . Tako podporo bi bilo treba razumeti kot začasen ukrep, ki spremlja razogljičenje stanovanjskega sektorja in sektorja prevoza. Ne bi bila trajna, saj ne obravnava ključnih vzrokov za energijsko in prometno revščino. Taka podpora bi morala vplivati le na neposredne učinke vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ne pa tudi na stroške električne energije ali ogrevanja, povezane z vključitvijo proizvodnje energije in toplote v področje uporabe te direktive. Upravičenost do take neposredne dohodkovne podpore bi morala biti časovno omejena . (17) Neposredna dohodkovna podpora bo v kombinaciji z dolgoročnimi ukrepi strukturnih naložb, namenjenimi istim upravičencem, prispevala k doseganju ciljev Sklada. V pričakovanju učinka teh naložb na znižanje stroškov in zmanjšanje emisij bi dobro ciljno usmerjena neposredna dohodkovna podpora ranljivim gospodinjstvom, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino, prispevala k zmanjšanju stroškov energije in mobilnosti ter podprla pravični prehod, dokler ne bo izvedenih več strukturnih naložb . Tako podporo bi bilo treba razumeti kot začasen ukrep, ki spremlja razogljičenje stanovanjskega sektorja in sektorja prevoza. Ne bi bila trajna, saj ne obravnava ključnih vzrokov za energijsko in mobilnostno revščino. Taka neposredna dohodkovna podpora bi morala biti omejena na največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov vsakega načrta za obdobje 2024–2027 , za obdobje 2028–2032 pa bi morala biti določena na podlagi ocene Komisije za posamezno državo glede učinkovitosti, dodane vrednosti , nadaljnje ustreznosti in višine neposredne dohodkovne podpore, ki je potrebna glede na napredek in učinek izvajanja strukturnih naložb in ukrepov, da bi to podporo do konca leta 2032 postopno odpravili .

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17a) Ranljiva gospodinjstva, ranljive uporabnike prevoza in ranljiva mikropodjetja bi bilo treba obvestiti, da Sklad obstaja in kako lahko prejmejo podporo iz njega. V ta namen bi bilo treba dati na voljo ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne programe informiranja, izobraževanja, ozaveščanja in svetovanja o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter podpori, ki je na voljo.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (17b) Sklad bi moral biti skladen z obveznostmi, ki jih ima Unija na podlagi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, do podpore iz njega pa ne bi smeli biti upravičeni nobeni ukrepi ali naložbe, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (18) Ob upoštevanju pomena spopadanja s podnebnimi spremembami v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma in zavezo ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj bi morali ukrepi v skladu s to uredbo prispevati k doseganju cilja, da bi moralo biti 30 % vseh odhodkov v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 namenjenih vključevanju podnebnih ciljev in bi morali prispevati k ambiciji, da se v letih 2026 in 2027 zagotovi 10 % letne porabe za cilje biotske raznovrstnosti, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji ter cilji biotske raznovrstnosti. V ta namen bi bilo treba za označevanje odhodkov Sklada uporabiti metodologijo, določeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (33). Sklad bi moral podpirati dejavnosti, pri katerih se v celoti upoštevajo podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije ter spoštuje načelo , da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (34). V načrte bi bilo treba vključiti le take ukrepe in naložbe. Praviloma bi bilo treba za ukrepe neposredne dohodkovne podpore šteti, da imajo zanemarljiv predvidljiv učinek na okoljske cilje, in bi jih bilo zato treba upoštevati v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija namerava državam članicam izdati tehnične smernice precej pred pripravo načrtov. V smernicah bo pojasnjeno, kako morajo biti ukrepi in naložbe skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. Komisija namerava leta 2021 predstaviti predlog priporočila Sveta o tem, kako obravnavati socialne vidike zelenega prehoda. (18) Ob upoštevanju pomena spopadanja s podnebnimi spremembami v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma , zavezami evropskemu stebru socialnih pravic in zavezo ciljem Združenih narodov za trajnostni razvoj bi morali ukrepi v skladu s to uredbo prispevati k doseganju cilja, da bi moralo biti najmanj 30 % celotnega zneska odhodkov proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in instrumenta Evropske unije za okrevanje namenjenih vključevanju podnebnih ciljev in bi morali prispevati k ambiciji, da se v letu 2024 zagotovi 7,5 % letne porabe v večletnem finančnem okviru, v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe za cilje biotske raznovrstnosti, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji ter cilji biotske raznovrstnosti. V ta namen bi bilo treba za označevanje odhodkov Sklada uporabiti metodologijo, določeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (33). S sredstvi Sklada bi se morale podpirati dejavnosti, pri katerih se v celoti upoštevajo tehnična merila za pregled , ki jih je v skladu s členom 10(3) Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (34) določila Komisija . V načrte bi bilo treba vključiti le take ukrepe in naložbe. Praviloma bi bilo treba za ukrepe neposredne dohodkovne podpore šteti, da imajo zanemarljiv predvidljiv učinek na okoljske cilje, in bi jih bilo zato treba upoštevati v skladu z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija je leta 2021 podala predlog priporočila Sveta o tem, kako obravnavati socialne vidike zelenega prehoda.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (19) Oblikovanje cen ogljika zlasti prizadene ženske, saj te predstavljajo 85 % enostarševskih družin. Enostarševske družine so še posebno izpostavljene revščini otrok. Enakost spolov in enake možnosti za vse ter vključevanje teh ciljev, pa tudi vprašanja dostopnosti za invalide, bi bilo treba upoštevati in spodbujati s pripravo in izvajanjem načrtov, s čimer se zagotovi , da nihče ni zapostavljen. (19) Energijska in mobilnostna revščina nesorazmerno prizadeneta ženske, zlasti matere samohranilke, ki predstavljajo 85 % enostarševskih družin , ter samske ženske, invalidke ali starejše ženske, ki živijo same. Poleg tega imajo ženske drugačne in kompleksnejše vzorce mobilnosti . Enostarševske družine z vzdrževanimi otroki so še posebno izpostavljene revščini otrok. Med pripravo in izvajanjem načrtov bi bilo treba spoštovati in spodbujati enakost spolov in enake možnosti za vse ter vključevanje teh ciljev, pa tudi pravice invalidov do dostopnosti , da nihče ne bo zapostavljen.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (19a) Skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetske skupnosti državljanov lahko državam članicam pomagajo doseči cilje iz te uredbe s pristopom od spodaj navzgor, ki se začne pri državljanih, saj te skupnosti opolnomočijo in vključujejo potrošnike ter nekaterim skupinam gospodinjskih odjemalcev, ne glede na to, ali živijo v mestih ali na podeželju, na otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali v manj razvitih regijah ali ozemljih, tudi na manj razvitih primestnih območjih, omogočajo, da sodelujejo v projektih za izboljšanje energijske učinkovitosti, podpirajo uporabo energije iz obnovljivih virov v gospodinjstvih in obenem prispevajo k boju proti energijski revščini. Zato bi morale države članice spodbujati vlogo skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetskih skupnosti državljanov ter jih obravnavati kot upravičenke Sklada.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (20) Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (35) svoje načrte predložiti skupaj s posodobitvijo svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Načrti bi morali vključevati ukrepe, ki jih je treba financirati, njihove ocenjene stroške in nacionalni prispevek. Vključevati bi morali tudi ključne mejnike in cilje za oceno učinkovitega izvajanja ukrepov. (20) Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (35) in Evropskim kodeksom dobre prakse za partnerstvo, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 240/2014 (35a), svoje načrte predložiti skupaj s posodobitvijo svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Načrti bi morali vključevati ukrepe, ki jih je treba financirati, njihove ocenjene stroške in nacionalni prispevek. Vključevati bi morali tudi ključne mejnike in cilje za oceno učinkovitega izvajanja ukrepov.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (20a) Ali bodo lahko ukrepi iz načrtov izvedeni, bo odvisno od tega, ali bo na voljo dovolj delovne sile, vključno z obrtniki ter visoko usposobljenimi strokovnjaki za zeleno tehnologijo, znanstveniki na področju uporabnih znanosti in inovatorji. Zato bi morale države članice načrte dopolniti, tako da bi z uporabo drugih ustreznih ukrepov in programov Unije zagotovile prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev ter tako ustvarile boljše priložnosti za specializirane obrtnike in visoko usposobljene strokovnjake, predvsem na delovnih mestih, povezanih s prenovo stavb, izolacijo in namestitvijo toplotnih črpalk, pa tudi vzpostavljanjem infrastrukture za alternativna goriva, kot so polnilne postaje za električna vozila.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (21) Sklad in načrti bi morali biti skladni z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice pripravile v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, in vključeni vanje, in sicer v skladu z Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti] (36), akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic (37), Evropskim socialnim skladom plus (ESS+), vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (38), načrti za pravični prehod v skladu z Uredbo (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (39) ter dolgoročnimi strategijami držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40). Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z zgoraj navedeno zakonodajo in načrti. (21) Sklad in načrti bi morali biti skladni z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice pripravile v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, in vključeni vanje, in sicer v skladu z Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti] (36), akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic (37), Evropskim socialnim skladom plus (ESS+) (38), skladom za modernizacijo, operativnimi programi kohezijske politike v skladu z Uredbo (EU) 2021/1058 , načrti za okrevanje in odpornost v skladu z Uredbo (EU) 2021/241, načrti za pravični prehod (39) ter dolgoročnimi strategijami držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (40). Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z zgoraj navedeno zakonodajo in načrti.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (21a) Nujno je treba poskrbeti, da je Sklad skladen z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti ter programi kohezijske politike s podobnimi prednostnimi nalogami, da ne bo prišlo do prekrivanja ali podvajanja ukrepov. Poleg tega je treba v državah članicah strateško načrtovati in učinkovito usklajevati Sklad, kohezijsko politiko za obdobje 2021–2027 in druge sklade Unije, zlasti Sklad za pravični prehod in Evropski socialni sklad plus.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (22) Unija bi morala države članice podpreti s finančnimi sredstvi za izvajanje njihovih načrtov prek Socialnega sklada za podnebje . Plačila iz Socialnega sklada za podnebje bi morala biti odvisna od doseganja mejnikov in ciljev, vključenih v načrte . To bi omogočilo učinkovito upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo njegovo povezovanje z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe EU. (22) Unija bi morala države članice prek Socialnega sklada za podnebje podpreti z zadostnimi sredstvi, sorazmernimi glede na njihove geografske in demografske danosti, in jim hkrati nuditi tehnično podporo, da bodo lahko izvedle svoje načrte. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti edinstvenim in posebnim izzivom podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih regij ali ozemelj, ki socialno-ekonomski učinek podnebnega prehoda bolj občutijo. Če naj bodo ukrepi in naložbe v teh regijah učinkoviti, bi bilo treba zanje določiti posebna minimalna finančna sredstva. Da bi bila uporaba sredstev Unije čim učinkovitejša, bi morala biti plačila iz Socialnega sklada za podnebje pogojena z doseganjem mejnikov in ciljev, vključenih v načrte, in biti v skladu s stroški, ki so bili navedeni kot potrebni za doseganje teh mejnikov in ciljev, ter zagotoviti, da ne podaljšujejo odvisnosti od fosilnih goriv in preprečujejo vezanost na ogljik . To bi omogočilo učinkovito upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo njegovo povezovanje z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe EU.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (22a) Načelo enotnosti proračuna Unije, v skladu s katerim so v proračunu prikazane vse postavke prihodkov in odhodkov Unije, je zahteva iz Pogodbe v skladu s členom 310(1) PDEU. Sklad je zato treba v celoti vključiti v proračun Unije, da bi med drugim spoštovali metodo Skupnosti, parlamentarno demokratično odgovornost, spremljanje in nadzor, zagotovili predvidljivost financiranja in večletnega načrtovanja ter nadaljnjo preglednost proračunskih odločitev, sprejetih na ravni Unije.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23) Finančna sredstva Sklada bi morala biti načeloma sorazmerna z zneski, ki ustrezajo 25 % pričakovanih prihodkov od vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES v obdobju 2026– 2032. V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (41) bi morale države članice te prihodke dati na voljo proračunu Unije kot lastna sredstva. Države članice bodo same financirale 50 % skupnih stroškov svojega načrta . V ta namen, pa tudi za naložbe in ukrepe za pospešitev in olajšanje potrebnega prehoda za državljane, ki so bili negativno prizadeti, bi morale države članice med drugim uporabiti pričakovane prihodke od trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu z Direktivo 2003/87/ES. (23) Finančna sredstva Sklada se določijo na podlagi ocene ocenjenega zneska v višini 25 % pričakovanih prihodkov , ki bodo v prvem obdobju ustvarjeni s komercialnim cestnim prometom, poslovnimi stavbami in drugimi gorivi iz poglavja IVa [direktive o ETS] in dodeljeni v proračun Unije. Ta znesek bi bilo treba dopolniti s prihodki od 150 milijonov pravic, prodanih na dražbi v skladu s členom 30d(3) Direktive 2003/87/ES. Ob predpostavki, da bi cena ogljika znašala 35 EUR na tono, bi bilo v triletnem obdobju na voljo dodatne 5,25 milijarde EUR. Skupaj s finančnimi sredstvi bi znesek za navedeno obdobje tako znašal 16,39 milijarde EUR. Glede na pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru ter morebitno vključitev zasebnih stavb in zasebnega cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES do 1. januarja 2029 v skladu s členom [XX] Direktive 2003/87/ES bi bil potreben predlog Komisije za določitev zneska Socialnega sklada za podnebje za drugo obdobje 2028–2032. Sredstva Sklada bi tako lahko dosegla 72 milijard EUR v celotnem obdobju [datum začetka veljavnosti]– 2032. V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (41) bi morale države članice te prihodke dati na voljo proračunu Unije kot lastna sredstva. Države članice bodo same financirale znaten delež skupnih stroškov svojih načrtov, in sicer najmanj 60 % za začasno neposredno dohodkovno podporo in najmanj 50 % za ciljno usmerjene strukturne ukrepe in naložbe. Z odstopanjem od navedenega bi moralo biti mogoče, da se delež nacionalnega sofinanciranja za ciljno usmerjene strukturne ukrepe in naložbe omeji na 40 % za države članice, ki so upravičene do dodatnih sredstev iz sklada za modernizacijo . V ta namen, pa tudi za naložbe in ukrepe za pospešitev in olajšanje potrebnega prehoda za državljane, ki so bili negativno prizadeti, bi morale države članice najprej uporabiti pričakovane prihodke od trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu z Direktivo 2003/87/ES. Sklad se ne bi smel financirati na račun drugih programov in politik Unije.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (23a) V primeru zvišanja cene ogljika bi bilo treba Skladu dodeliti dodatna sredstva, da se zagotovi, da se sredstva, ki so v proračunu Unije na voljo za Socialni sklad za podnebje, povečajo v skladu s ceno ogljika, da bi še naprej podpirali ranljiva gospodinjstva in ranljive uporabnike prevoza pri prehodu na podnebno nevtralnost. Takšna letna povečanja bi bilo treba v večletni finančni okvir vključiti v obliki samodejne prilagoditve zgornje meje razdelka 3 in zgornje meje odobritev za plačila na nihanje cen ogljika, mehanizem za to pa v skladu s členom 312 PDEU določiti v Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (24) Sklad bi moral podpirati ukrepe, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije. Ne bi pa smel nadomeščati tekočih nacionalnih odhodkov , razen v ustrezno utemeljenih primerih . (24) Sklad bi moral podpirati ukrepe, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije. Ne bi pa smel nadomeščati tekočih nacionalnih odhodkov.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (25) Da bi se zagotovilo učinkovito in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi v okviru te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije in jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti dvojno financiranje istih odhodkov iz Sklada in drugih programov Unije. Komisija in države članice bi morale v vseh fazah postopka zagotoviti zlasti učinkovito usklajevanje, da se zagotovijo skladnost, doslednost, komplementarnost in sinergija virov financiranja. V ta namen bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj Komisiji ob predložitvi načrtov zagotovijo ustrezne informacije o obstoječih ali načrtovanih financiranjih Unije. Finančna podpora v okviru Sklada bi morala biti dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih programov in instrumentov Unije. Z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, bi moralo biti mogoče pridobiti financiranje iz drugih programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov. (25) Da bi se zagotovilo učinkovito , pregledno in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi v okviru te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije , nacionalnimi in, kadar je ustrezno, regionalnimi programi, instrumenti in skladi in jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti , da bi Sklad nadomestil iste odhodke iz drugih programov , naložb in sredstev Unije. Komisija in države članice bi morale v vseh fazah postopka zagotoviti zlasti učinkovito usklajevanje, da se zagotovijo skladnost, doslednost, komplementarnost in sinergija virov financiranja , ter spodbujati oblikovanje politik na podlagi dokazov, socialne inovacije in partnerstvo s socialnimi partnerji ter javnimi in zasebnimi organi . V ta namen bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj Komisiji ob predložitvi načrtov zagotovijo ustrezne informacije o obstoječih ali načrtovanih financiranjih Unije. Finančna podpora v okviru Sklada bi morala biti dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih programov in instrumentov Unije. Z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, bi moralo biti mogoče pridobiti financiranje iz drugih programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (25a) Za zagotovitev, da se lahko podpora v okviru načrtov učinkovito izvaja od prvega leta, ki se začne … [datum začetka delovanja Socialnega sklada za podnebje], bi morala obstajati možnost, da Komisija na zahtevo države članice, predloženo skupaj s socialnim načrtom za podnebje, do 13 % dodeljenih finančnih sredstev državam članicam izplača v obliki predhodnega financiranja.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (27) Za zagotovitev preglednih pravil za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo skupnih kazalnikov za poročanje o napredku ter za namene spremljanja in ocenjevanja izvajanja načrtov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, med drugim na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. (27) Za olajšanje priprave socialnega načrta za podnebje in zagotovitev preglednih pravil za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določitvijo predloge, na podlagi katere bodo države članice pripravile svoje socialne načrte za podnebje, in skupnih kazalnikov za poročanje o napredku ter za namene spremljanja in ocenjevanja izvajanja načrtov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli , določenimi v Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo . Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (28) Izvajanje Sklada bi moralo potekati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, vključno z učinkovitim preprečevanjem in pregonom goljufij, davčnih goljufij, davčnih utaj, korupcije in navzkrižij interesov. (28) Izvajanje Sklada bi moralo potekati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, vključno z zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države, učinkovitim preprečevanjem in pregonom goljufij, davčnih goljufij, davčnih utaj, korupcije in nasprotij interesov.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (28a) Z vključitvijo Sklada v proračun Unije bodo zagotovljeni močni zaščitni ukrepi za njegovo izvajanje, saj je v primeru nepravilnosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora ter z ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta (1a) za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načela pravne države v državah članicah, zaščiten s finančno zakonodajo Unije ter sektorskimi in finančnimi pravili, ki se uporabljajo zanje. Komisija bi morala v ta namen poskrbeti za uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole in izterjavo neupravičeno izplačanih ali porabljenih zneskov ter sprejeti potrebne ukrepe, ki lahko med drugim vključujejo začasno ustavitev plačil, prenehanje pravne obveznosti v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (1b) , prepoved prevzema takih pravnih obveznosti ali začasno ustavitev izplačevanja obrokov.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (29) Za namene dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba ob upoštevanju narave Sklada, ki temelji na smotrnosti, določiti posebna pravila za proračunske obveznosti, plačila, začasno ustavitev in izterjavo sredstev, pa tudi za odpoved sporazumov o finančni podpori. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da je uporaba sredstev za ukrepe, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Države članice morajo zagotoviti, da se taka podpora po potrebi dodeli v skladu s pravili o državni pomoči EU. Zlasti bi morale zagotoviti, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcija in navzkrižja interesov ter da se prepreči dvojno financiranje iz Sklada in drugih programov Unije. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost ne izvaja zadovoljivo ali v primeru resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcije in navzkrižij interesov v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Sklad, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz sporazumov o finančni podpori, bi morala biti mogoča začasna ustavitev in odpoved sporazumov o finančni podpori ter zmanjšanje in izterjava dodeljenih finančnih sredstev. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne kontradiktorne postopke za zagotavljanje, da sklep Komisije v zvezi z začasno ustavitvijo in izterjavo plačanih zneskov ter odpovedjo sporazumov o finančni podpori spoštuje pravico držav članic, da predložijo pripombe. (29) Za namene dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba ob upoštevanju narave Sklada, ki temelji na smotrnosti, določiti posebna pravila za proračunske obveznosti, plačila, začasno ustavitev in izterjavo sredstev, pa tudi za odpoved sporazumov o finančni podpori. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da je uporaba sredstev za ukrepe, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Države članice morajo zagotoviti, da se taka podpora po potrebi dodeli v skladu s pravili o državni pomoči EU. Zlasti bi morale zagotoviti, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcija in nasprotja interesov ter da se prepreči dvojno financiranje iz Sklada in drugih programov Unije. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost ne izvaja zadovoljivo ali v primeru resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcije in nasprotij interesov v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Sklad, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz sporazumov o finančni podpori, bi morala biti mogoča začasna ustavitev in odpoved sporazumov o finančni podpori ter zmanjšanje in izterjava dodeljenih finančnih sredstev. V primeru odpovedi sporazuma o finančni podpori ali zmanjšanja in izterjave dodeljenih finančnih sredstev bi bilo treba te zneske sorazmerno dodeliti drugim državam članicam. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne kontradiktorne postopke za zagotavljanje, da sklep Komisije v zvezi z začasno ustavitvijo in izterjavo plačanih zneskov ter odpovedjo sporazumov o finančni podpori spoštuje pravico držav članic, da predložijo pripombe.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (29a) Vse države članice, ki prejemajo sredstva iz Socialnega sklada za podnebje, so dolžne spoštovati temeljne vrednote iz člena 2 PEU. Spoštovanje načela pravne države je bistven pogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja iz člena 317 PDEU. Komisija bi morala zagotoviti, da se horizontalna pravila za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države v državah članicah v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta (1a) učinkovito izvajajo. Če se ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje Socialnega sklada za podnebje ali zaščito finančnih interesov Unije, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe, ki lahko med drugim vključujejo začasno ustavitev plačil, prenehanje pravne obveznosti v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (1b) , prepoved prevzema takih pravnih obveznosti ali začasno ustavitev izplačevanja obrokov. V takih primerih bi morala Komisija sprejeti vse potrebne ukrepe za to, da predvideni upravičenci Sklada ne bi trpeli in bi imeli po potrebi še naprej dostop do pomoči Unije, pri čemer bi Komisija poskrbela za izplačilo prek lokalnih in regionalnih organov, nevladnih organizacij ali drugih subjektov z dokazano sposobnostjo zagotavljanja dobrega finančnega poslovodenja Sklada.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (30a) V vseh fazah priprave, ocenjevanja, izvajanja in spremljanja upravičenih projektov v okviru Sklada bi morala biti zagotovljena spoštovanje temeljnih pravic in skladnost z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Sklad bi moral prispevati k odpravljanju neenakosti, spodbujanju enakosti spolov in vključevanju vidika spola, pa tudi k boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti v skladu s členom 2 PEU, členom 10 PDEU in členom 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad, bodo koristili gospodinjstvom, mikropodjetjem in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi inše posebno prizadeti zaradi vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, zlasti energijsko revnim gospodinjstvom in državljanom brez alternative v javnem prevozu za nadomestitev osebnega avtomobila ( na oddaljenih in podeželskih območjih). Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad, koristijo gospodinjstvom, mikropodjetjem in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi in so še posebej prizadeti zaradi učinka prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika, zlasti gospodinjstvom, ki trpijo energijsko revščino, in državljanom , ki trpijo mobilnostno revščino, pri čemer naj se posebna pozornost nameni tistim, ki živijo na podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali na manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji, najbolj oddaljenimi regijami in ogljično intenzivnimi regijami z visoko stopnjo brezposelnosti .

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Splošni cilj Sklada je prispevati k prehodu na podnebno nevtralnost z obravnavanjem socialnih učinkov vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Specifični cilj Sklada je podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energijske učinkovitosti stavb ter razogljičenja ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov ter omogočanjem boljšega dostopa do brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza. Splošni cilj Sklada je prispevati k socialno pravičnemu prehodu na podnebno nevtralnost , pri katerem nihče ne bo zapostavljen, zlasti z obravnavanjem socialnih učinkov vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Specifični cilj Sklada je podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza , zlasti tiste, ki trpijo energijsko ali mobilnostno revščino, z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energijske učinkovitosti stavb ter razogljičenja ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z vključevanjem in shranjevanjem energije iz obnovljivih virov ter omogočanjem boljšega dostopa do učinkovite in cenovno ugodne mobilnosti in prevoza v skladu s členom 6, da bo odvisnost od fosilnih goriv postopno odpravljena, ne pa podaljšana, pa tudi, da se prepreči vezanost na ogljik .

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (1) „prenova stavbe“ pomeni vse vrste prenove stavb, povezane z energijo, vključno z izolacijo ovoja stavbe, tj. sten, strehe, tal, zamenjavo oken, zamenjavo naprav za ogrevanje, hlajenje in kuhanje, ter namestitvijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov na kraju samem; (1) „prenova stavbe“ pomeni prenovo stavb, povezano z energijo, in spremljevalne varnostne ukrepe, vključno s prispevanjem k zahtevam glede prenove iz Direktive …/… [o energijski učinkovitosti stavb (prenovitev) [2021/0426(COD)], za zmanjšanje porabe energije v stavbi , vključno z: izolacijo ovoja stavbe, tj. sten, strehe, tal, zamenjavo oken, pasivnim prezračevanjem, namestitvijo toplotnih črpalk in hladilnih sistemov, zamenjavo naprav za ogrevanje, hlajenje in kuhanje, nadgradnjo električnih naprav in namestitvijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov na kraju samem , sistemov za rekuperacijo toplote ali priključitvijo na bližnje sisteme, ki uporabljajo in shranjujejo energijo iz obnovljivih virov ;

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2) „energijska revščina“ pomeni energijsko revščino , kot je opredeljena členu 2[(49)] Direktive (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta (50); (2) „energijska revščina“ pomeni revščino, ki jo trpijo najnižji decili gospodinjstev po dohodku, vključno s tistimi z nižjimi srednjimi dohodki , ki znaten delež razpoložljivega dohodka porabijo za izdatke za energijo, med drugim zaradi podstandardnih stanovanj, zaostalih plačil za komunalne storitve zaradi finančnih težav ali omejenega dostopa do osnovnih in cenovno ugodnih energetskih storitev, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje, vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem, razsvetljavo in energijo za delovanje električnih naprav ;

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1– točka 2 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (2a) „mobilnostna revščina“ pomeni revščino, ki jo trpijo najnižji decili gospodinjstev po dohodku, vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, ki velik delež razpoložljivega dohodka porabijo za izdatke za mobilnost ali imajo omejen dostop do cenovno ugodnih javnih ali alternativnih načinov prevoza, ki so potrebni za zadostitev osnovnih socialno-ekonomskih potreb, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ter je posledica enega ali kombinacije naslednjih dejavnikov, ki so odvisni od nacionalnih ali lokalnih posebnosti: nizki dohodki, visoki izdatki za gorivo, postopno opuščanje avtomobilov z motorjem z notranjim zgorevanjem, visoki stroški ali pomanjkanje cenovno ugodnih ali razpoložljivih javnih ali alternativnih načinov prevoza;

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 11

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (11) „ranljiva gospodinjstva“ pomenijo energijsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva , vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo zasedajo ; (11) „ranljiva gospodinjstva“ pomenijo gospodinjstva, ki trpijo energijsko revščino ali jim ta grozi, ali najnižje decile gospodinjstev po dohodku , vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno vpliva učinek prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika, in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, v kateri stanujejo ;

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 12

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (12) „ranljiva mikropodjetja“ pomenijo mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo zasedajo ; (12) „ranljiva mikropodjetja“ pomenijo mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES v okviru pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, pri katerem nihče ne sme biti zapostavljen, in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo uporabljajo, in za nadgradnjo cestnih vozil, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dejavnosti ;

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 13

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (13) „ranljivi uporabniki prevoza“ pomenijo uporabnike prevoza, tudi iz gospodinjstev z nižjimi srednjimi dohodki , na katere bistveno vplivajo učinki cen vključitve cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za nakup brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil ali za prehod na alternativne trajnostne načine prevoza , vključno z javnim prevozom, zlasti na podeželskih in oddaljenih območjih . (13) „ranljivi uporabniki prevoza“ pomenijo uporabnike prevoza, tudi iz gospodinjstev z nižjimi srednjimi dohodki v najnižjih decilih po dohodku, vključno s tistimi z nižjimi srednjimi dohodki, ki jim grozi mobilnostna revščina in na katere bistveno vpliva učinek prehoda na podnebno nevtralnost , vključno z oblikovanjem cen ogljika .

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Vsaka država članica Komisiji predloži socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt) skupaj s posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu s postopkom in časovnico, določenima v zadevnem členu. Načrt bo vključeval usklajen sveženj ukrepov in naložb za obravnavanje vpliva oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije. 1. Vsaka država članica po smiselnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji in zadevnimi organizacijami civilne družbe Komisiji predloži socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt) skupaj s posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu s postopkom in časovnico, določenima v zadevnem členu. Načrt vključuje usklajen sveženj ukrepov in naložb za obravnavanje energijske in mobilnostne revščine, zlasti učinek prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z učinkom oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno in trajnostno ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije.

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Načrt lahko vključuje nacionalne ukrepe, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in gospodinjstvom, ki so ranljivi uporabniki prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cene fosilnih goriv, ki je posledica vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES . 2. Načrt lahko vključuje nacionalne in, kadar je ustrezno, regionalne ukrepe, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in gospodinjstvom, ki so ranljivi uporabniki prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cene fosilnih goriv, ki je posledica prehoda na podnebno nevtralnost, vključno z oblikovanjem cen ogljika .

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – uvodni del

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. Načrt bo vključeval nacionalne projekte za: 3. Načrt vključuje nacionalne , regionalne ali lokalne projekte za:

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka a

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (a) financiranje ukrepov in naložb za povečanje energijske učinkovitosti stavb, izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedbo prenove stavb ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije ; (a) financiranje ukrepov in naložb za povečanje energijske učinkovitosti stavb, izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedbo prenove stavb in spremljevalnih varnostnih ukrepov, po potrebi skupaj z izboljšavami v skladu s standardi požarne in potresne varnosti, ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje in shranjevanja energije iz obnovljivih virov v skladu s členom 6 ;

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – točka b

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (b) finančne ukrepe in naložbe za povečanje uporabe brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza. (b) finančne ukrepe in naložbe za povečanje uporabe mobilnosti in prevoza , vključno z usmerjanjem ukrepov in naložb v prehod z zasebne na javno, deljeno in aktivno mobilnost v skladu s členom 6 .

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka -a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (-a) podrobne kvantitativne informacije o energijski in mobilnostni revščini v zvezi z naslednjim: (i) natančno opredelitev energijske in mobilnostne revščine, ki se uporablja na nacionalni ravni na podlagi opredelitev iz člena 2; (ii) določitvijo števila ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, opredeljenih na začetku načrta na podlagi opredelitev iz člena 2 za opredelitev morebitnih upravičencev načrta; (iii) nacionalne cilje za zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij ter ranljivih uporabnikov prevoza v obdobju trajanja načrta;

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (a) konkretne ukrepe in naložbe v skladu s členom 3 za zmanjšanje učinkov iz točke (c) tega odstavka, skupaj z razlago, kako bi se lahko učinkovito prispevalo k doseganju ciljev iz člena 1 v splošnem okviru ustreznih politik držav članic; (a) konkretne ukrepe in naložbe v skladu s členoma 3 in 6 za obravnavanje učinkov iz točke (c) tega odstavka, skupaj z razlago, kako bi se lahko učinkovito prispevalo k doseganju ciljev iz člena 1 v splošnem okviru ustreznih politik držav članic;

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ba) usklajene spremljevalne ukrepe, ki se med seboj podpirajo, za zmanjšanje učinkov iz točke (c);

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (c) oceno verjetnih učinkov tega povišanja cen na gospodinjstva, in zlasti na pojavnost energijske revščine , na mikropodjetja in uporabnike prevoza , zlasti oceno in opredelitev ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza; te učinke je treba analizirati z zadostno stopnjo regionalne razčlenitve ob upoštevanju elementov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev ter opredelitev najbolj prizadetih območij, zlasti oddaljenih in podeželskih ozemelj; (c) oceno verjetnih učinkov povišanja cen na energijsko in mobilnostno revščino , na ranljiva gospodinjstva , ranljiva mikropodjetja ter ranljive uporabnike prevoza; te učinke je treba analizirati z zadostno stopnjo regionalne razčlenitve ob upoštevanju nacionalnih posebnosti in elementov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev, ter opredelitev najbolj prizadetih območij, zlasti podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območij ali manj razvitih regij ali ozemelj , vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ki jim bo treba nameniti posebno pozornost in podporo ob prehodu na podnebno nevtralnost ;

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (d) če načrt predvideva ukrepe iz člena 3(2), merilo za opredelitev upravičenih končnih prejemnikov, navedbo obdobja, predvidenega za zadevne ukrepe, in njihovo utemeljitev na podlagi kvantitativne ocene in kvalitativnega pojasnila, kako naj bi ukrepi načrta zmanjšali energijsko in prometno revščino ter ranljivost gospodinjstev, mikropodjetij in uporabnikov prevoza ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje; (d) če načrt predvideva ukrepe iz člena 3(2), merilo za opredelitev upravičenih končnih prejemnikov, navedbo obdobja, predvidenega za zadevne ukrepe, in njihovo utemeljitev na podlagi kvantitativne ocene in kvalitativnega pojasnila, kako naj bi ukrepi načrta zmanjšali energijsko in mobilnostno revščino ter ranljivost gospodinjstev, mikropodjetij in uporabnikov prevoza ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje, ter utemeljitev, kako ti ukrepi v ta namen dopolnjujejo obstoječe dejavnosti držav članic;

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (e) predvidene mejnike, cilje in okvirni časovni razpored izvajanja ukrepov in naložb, ki jih je treba zaključiti do 31. julija 2032; (e) predvidene mejnike, cilje in okvirni časovni razpored izvajanja ukrepov in naložb, ki jih je treba zaključiti do vsakega dvoletnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 23 in do 31. julija 2032;

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ea) po potrebi okvirno časovnico za podporo vozilom v skladu s členom 6(2)(d);

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (eb) po potrebi kako ukrepi in naložbe spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta;

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka i

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (i) ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta s strani zadevne države članice, zlasti predlaganih mejnikov in ciljev, vključno s kazalniki za izvajanje ukrepov in naložb, ki so po potrebi na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije ter evropski opazovalnici za energijsko revščino, kot je določeno v Priporočilu Komisije (EU) 2020/ 1563 (54) o energijski revščini; (i) ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta s strani zadevne države članice, ki se opravi v tesnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, ekonomskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso, zlasti predlaganih mejnikov in ciljev, vključno s kazalniki za izvajanje ukrepov in naložb, ki so po potrebi na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije ter evropski opazovalnici za energijsko revščino, kot je določeno v Priporočilu Komisije (EU) 2020/ 1563 o energijski revščini (54);

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka j

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (j) za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov kaže v načrtu; (j) za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in členom 8 Uredbe (EU) 2021/1060 ter nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov , pa tudi njihove posebne vloge pri snovanju, izvajanju in spremljanju, kažejo v načrtu;

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka k a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ka) delež sklada, namenjen lokalnim projektom za podnebni prehod, ki jih vodi skupnost.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2a. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da do [vstaviti datum tri mesec po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirani akt v skladu s členom 25 za dopolnitev te uredbe z določitvijo predloge, na podlagi katere bodo države članice pripravile svoj načrt.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – uvodni del

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Izplačilo podpore bo odvisno od doseganja mejnikov in ciljev za ukrepe in naložbe, določene v načrtih. Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije in zajemajo zlasti: 2. Izplačilo podpore se opravi v skladu s stroški, navedenimi za doseganje mejnikov in ciljev za ukrepe in naložbe, določene v načrtih v skladu s členom 6 . Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije , v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic in zajemajo zlasti:

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka b

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (b) prenovo stavb; (b) prenovo stavb , tudi s prispevanjem k izpolnjevanju zahtev glede prenove iz Direktive …/… [o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)[2021/0426(COD)] ;

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka c

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (c) brezemisijsko in nizkoemisijsko mobilnost in prevoz ; (c) mobilnost in prevoz v skladu s členom 6 ;

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka d

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (d) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; (d) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s ciljem postopne odprave fosilnih goriv in izogibanja podaljševanju odvisnosti od njih ter preprečevanja odvisnosti od ogljika v zvezi z ukrepi in naložbami v skladu s členom 6 ;

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka e

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (e) zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, zlasti energijsko revnih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, tudi na podeželskih in oddaljenih območjih. (e) zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, tj. energijsko revnih gospodinjstev ali takih, ki jim grozi tovrstna revščina , ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza, tudi na podeželskih , otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami, ki jim bo treba ob prehodu na podnebno nevtralnost nameniti posebno pozornost in podporo;

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ea) po potrebi prispevek k trajnostnim in kakovostnim delovnim mestom.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 3. S sredstvi Sklada se podpirajo zgolj ukrepi in naložbe v skladu z načelom , da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 . 3. S sredstvi Sklada se podpirajo zgolj ukrepi in naložbe , ki so skladni s tehničnimi merili, določenimi v okviru Uredbe (EU) 2020/852, in spoštujejo načelo , da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 navedene uredbe . Prejemniki sredstev sklada spoštujejo zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo o socialnih in delavskih pravicah, ki se uporabljata.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Države članice lahko vključijo stroške ukrepov, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in ranljivim gospodinjstvom , ki so uporabniki prevoza , da absorbirajo povišanje cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje. Taka podpora se sčasoma zmanjša in bo omejena na neposreden učinek trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz . Upravičenost do take neposredne dohodkovne podpore preneha veljati v rokih , določenih v členu 4 ( 1 ), točka (d). 1. Države članice lahko vključijo stroške ukrepov, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo, ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza , na katere vplivata energijska in mobilnostna revščina, vključno z znižanjem davkov na električno energijo in pristojbin zanjo kot prehodni ukrep , da absorbirajo povišanje cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje. Taka podpora pomeni vmesno podporo za ta ranljiva gospodinjstva, ki se sčasoma zmanjšuje, pod pogojem, da se izvajajo strukturni ukrepi ali naložbe z dolgotrajnimi učinki za učinkovito reševanje teh upravičencev iz energijske in mobilnostne revščine . Ta podpora se omeji na največ 40 % skupnih ocenjenih stroškov vsakega načrta za obdobje 2024–2027, za obdobje 2028–2032 pa se določi v skladu z oceno Komisije , pripravljeno v skladu s členom 24 ( 3 ), z namenom postopne ukinitve takšne podpore do konca leta 2032.

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – uvodni del

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške naslednjih ukrepov in naložb, če ti koristijo predvsem ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem ali ranljivim uporabnikom prevoza in nameravajo: 2. Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške naslednjih ukrepov in naložb s trajnim učinkom , če ti koristijo predvsem ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem ali ranljivim uporabnikom prevoza in nameravajo:

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka a

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (a) podpirati prenovo stavb, zlasti za tiste, ki zasedajo energijsko najmanj učinkovite stavbe, tudi v obliki finančne podpore ali davčnih spodbud, kot je odbitek stroškov prenove od najemnine, ne glede na lastništvo zadevnih stavb; (a) podpirati kakovostno, cenovno in energijsko učinkovito prenovo stavb, zlasti da bi prispevali k izpolnjevanju zahtev glede prenove iz Direktive …/… [o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)[2021/0426(COD)]] in za tiste, ki zasedajo energijsko najmanj učinkovite stavbe, s posebnim poudarkom na najemnikih in socialnih stanovanjih, tudi v obliki finančne podpore ali davčnih spodbud, kot je odbitek stroškov prenove od najemnine ali posebna podpora za prenovo socialnih stanovanj , da bi omogočili dostop do energijsko učinkovitih stanovanj ne glede na lastništvo zadevnih stavb;

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (aa) zagotoviti dostop do cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih stanovanj, vključno z zagotavljanjem zadostnega energijsko učinkovitega in cenovno dostopnega stanovanjskega fonda, tudi v sektorju socialnih stanovanj;

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka b

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (b) prispevati k razogljičenju, vključno z elektrifikacijo ogrevanja, hlajenja in kuhanja v stavbah, ter k vključevanju energije iz obnovljivih virov, ki prispevajo k doseganju prihrankov energije; (b) prispevati k stroškovno učinkovitemu razogljičenju, tudi elektrifikacije ogrevanja in hlajenja ter kuhanja v stavbah, in sicer z zagotavljanjem dostopa do cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih sistemov ter uvajanjem in shranjevanjem energije iz obnovljivih virov, tudi prek energetskih skupnosti državljanov in medsebojne izmenjave energije za napajanje morebitnih preostalih potreb, pametnih notranjih električnih naprav ali s kritjem stroškov priključitve na pametna omrežja in vseh drugih ukrepov, ki nedvomno prispevajo k doseganju prihrankov energije , ter priključitev na omrežja za daljinsko ogrevanje, kot so kuponi, subvencije ali brezobrestna posojila za naložbe v izdelke in storitve za povečanje energijske učinkovitosti stavb ali vključitev obnovljivih virov energije v stavbe ;

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (ba) zagotoviti ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne informacije, izobraževanje, ozaveščanje in svetovanje o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter razpoložljivi podpori za prenovo stavb in energijsko učinkovitost, po tudi o trajnostnih in cenovno dostopnih alternativnih možnostih za mobilnost in prevoz, tudi z energetskimi pregledi stavb, prilagojenim energetskim svetovanjem ali prilagojenimi storitvami za upravljanje mobilnosti;

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka c

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (c) podpirati javne in zasebne subjekte pri razvoju in zagotavljanju cenovno dostopnih rešitev za prenovo energijske učinkovitosti in ustreznih instrumentov financiranja v skladu s socialnimi cilji Sklada; (c) podpirati javne in zasebne subjekte , tudi ponudnike socialnih stanovanj, zlasti javno-zasebno sodelovanje, pri razvoju in zagotavljanju varnih in cenovno dostopnih rešitev za prenovo energijske učinkovitosti in ustreznih instrumentov financiranja v skladu s socialnimi cilji Sklada , vključno s pametnimi omrežji ;

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka d

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (d) omogočiti dostop do brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil in koles, vključno s finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup, pa tudi do ustrezne javne in zasebne infrastrukture , vključno s polnilno in oskrbovalno infrastrukturo ; zagotoviti časovni razpored postopnega zmanjšanja podpore za podporo v zvezi z nizkoemisijskimi vozili ; (d) zagotoviti finančno podporo ali davčne spodbude za izboljšanje dostopa do brezemisijskih vozil ob ohranjanju tehnološke nevtralnosti in do koles, vključno s spodbujanjem dostopa do trga rabljenih brezemisijskih vozil in njegovega nadaljnjega razvoja, tudi s finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup, za ustrezno javno in zasebno infrastrukturo , vključno s polnilno in oskrbovalno , da bi podprli nakup brezemisijskih vozil ; podpora je omejena na vozila, ki so v danem letu na voljo po povprečni tržni ceni za taka vozila v državi članici ali pod njo; ukrepi za podporo nizkoemisijskim vozilom se v prvi vrsti obravnavajo le, kadar dostop do brezemisijske mobilnosti še ni izvedljiv, zlasti na podeželskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih. Države članice pripravijo časovnico postopnega zmanjšanja podpore, pri čemer upoštevajo tehnična merila, ki jih je Komisija določila v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/2139 ;

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka e

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (e) odobriti prost dostop do javnega prevoza ali prilagojene tarife za dostop do javnega prevoza ter spodbujati trajnostno mobilnost na zahtevo in storitve skupne mobilnosti; (e) spodbujati uporabo cenovno ugodnega in dostopnega brezemisijskega in nizkoemisijskega javnega prevoza ter podpirati zasebne in javne subjekte, vključno z zadrugami, pri razvoju in zagotavljanju trajnostne mobilnosti na zahtevo , storitev skupne mobilnosti in privlačnih možnosti aktivne mobilnosti , zlasti na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih v manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami ;

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2a. Države članice pri izvajanju ukrepov in naložb v skladu z odstavkom 2 po potrebi spodbujajo trajnostna in kakovostna delovna mesta.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2b. Komisija do 31. julija 2023 pripravi smernice za stroškovno učinkovite ukrepe in naložbe v okviru odstavka 2. Komisija do 31. julija 2026 in nato vsaki dve leti na podlagi dvoletnega poročila o napredku v skladu s členom 23 na podlagi dvoletnega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku oceni stroškovno učinkovitost ukrepov in naložb, ki jih izvajajo države članice v okviru svojih načrtov. Komisija poroča o primerih dobre prakse in smernice ustrezno prilagodi.

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – uvodni del

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Sklad ne podpira in ocenjeni skupni stroški načrtov ne vključujejo ukrepov v obliki neposredne dohodkovne podpore v skladu s členom 3(2) te uredbe za gospodinjstva, ki že imajo koristi: 1. Sklad ne nadomesti ukrepov v obliki neposredne dohodkovne podpore v skladu s členom 3(2) te uredbe , če gre za dodatno in dopolnilno podporo za tista gospodinjstva, ki že imajo koristi:

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka a

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba (a) od javnega posredovanja v ravni cen goriv iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES ; (a) od javnega posredovanja v ravni cen goriv , ki se uporabljajo za zgorevanje pri ogrevanju in hlajenju stavb ali cestnem prevozu ;

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Če zadevna država članica v svojem načrtu dokaže, da javna posredovanja iz odstavka 1 ne izravnajo v celoti povišanja cen zaradi vključitve sektorja stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES , se lahko neposredna dohodkovna podpora vključi v ocenjene skupne stroške v mejah povišanja cen, ki niso v celoti poravnani. 2. Če zadevna država članica v svojem načrtu dokaže, da javna posredovanja iz odstavka 1 ne izravnajo v celoti povišanja cen, se lahko neposredna dohodkovna podpora vključi v ocenjene skupne stroške v mejah povišanja cen, ki niso v celoti poravnani.

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Države članice lahko v ocenjene skupne stroške vključijo finančno podporo za javne ali zasebne subjekte, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza, če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe, ki bodo nazadnje koristili ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza. Države članice lahko v ocenjene skupne stroške vključijo finančno podporo za javne ali zasebne subjekte, pri čemer so jasno izvzeti finančni posredniki, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza, na katere vplivata energijska in mobilnostna revščina, če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe v njihovem imenu , ki bodo nazadnje neposredno koristili tem ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza , če ti subjekti spoštujejo socialne in okoljske zaščitne ukrepe iz člena 5 te uredbe .

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike prevoza. Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike prevoza. Ti subjekti izpolnjujejo zahteve glede prepoznavnosti iz člena 22a. Komisija objavi smernice o minimalnih načelih in zaščitnih ukrepih ter spodbuja dobro prakso.

Sprememba 99

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 2025– 2027 znašajo 23 700 000 000 EUR v tekočih cenah. 1. Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje [datum začetka veljavnosti]– 2027 znašajo najmanj 11 140 000 000 EUR v tekočih cenah. Sredstva sklada se dopolnijo s prihodki od prodaje 150 milijonov pravic na dražbi v skladu s členom 30d(3) Direktive [ETS] [5 250 000 000 okvirnih zneskov] za to obdobje. Financiranje se izvaja v skladu s to uredbo.

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2. Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 2028–2032 znašajo 48 500 000 000 EUR v tekočih cenah , odvisno od razpoložljivosti zneskov v okviru letnih zgornjih mej veljavnega večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU. 2. Finančna sredstva za izvajanje Sklada za obdobje 2028–2032 se določijo po reviziji te uredbe , odvisno od razpoložljivosti zneskov v okviru letnih zgornjih mej veljavnega večletnega finančnega okvira iz člena 312 PDEU, in po oceni ter – po potrebi in če so izpolnjeni pogoji-, ciljnem pregledu v skladu s [členom 30a(1a)] Direktive 2003/87/ES .

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2a. Dodatna sredstva se dajo na voljo na podlagi posebne tehnične prilagoditve, ki temelji na nihanju cen ogljika iz člena 4b [Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (1a) , kakor je bila spremenjena], da se bodo ob povišanju cen ogljika povečala tudi sredstva, ki bodo v proračunu Unije na voljo za Socialni sklad za podnebje. Podaljšanje posebne tehnične prilagoditve na podlagi nihanja cen ogljika se obravnava v okviru pogajanj o veljavnem večletnem finančnem okviru.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 b (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 2b. Države članice v skladu s [členom 30d(5)] Direktive 2003/87/ES prihodke od pravic, prodanih na dražbi v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, uporabijo najprej za nacionalno sofinanciranje svojih načrtov, vse preostale prihodke pa za socialne podnebne ukrepe in naložbe v skladu s členom 6 te uredbe, razen prihodkov, ki so določeni kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU in vneseni v proračun Unije kot splošni prihodek.

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba Člen 10a Posebni izzivi, ki bremenijo otoške države članice, otoke in najbolj oddaljene regije Države članice pri pripravi svojih socialnih načrtov za podnebje v skladu s členom 3 upoštevajo zlasti položaj otoških držav članic, otokov in najbolj oddaljenih regij. Otoške države članice, otoki in najbolj oddaljene regije se zaradi zelenega prehoda na podnebno nevtralnost in ničelno stopnjo neto emisij spopadajo z resnimi socialno-ekonomskimi izzivi, ki so povezani z njihovimi posebnimi potrebami in socialnimi vplivi nanje. Tem območjem se ob ustrezni utemeljitvi dodeli ustrezen minimalni znesek sredstev, pri čemer se upoštevajo posebni izzivi za ta območja.

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Besedilo, ki ga predlaga Komisija Sprememba 1. Podpora v okviru Sklada je dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih skladov, programov in instrumentov Unije. Ukrepi in naložbe, podprti v okviru Sklada, lahko prejmejo podporo iz drugih skladov, programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov. 1. Podpora v okviru Sklada je dodatna in se uporablja v sinergiji, dopolnjevanju, skladnosti in doslednosti z drugo podporo, ki se zagotavlja iz drugih skladov, programov in instrumentov na ravni Unije ter na nacionalni in po potrebi regionalni ravni, zlasti s skladom za modernizacijo, programom Invest