Posebno poročilo Ali Sklad za spodbujanje 
naložb v državah AKP 
zagotavlja dodano 
vrednost?SL 2015  št. 14
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Tiskana izdaja ISBN 978-92-872-3140-6 ISSN 1831-094X doi:10.2865/2453 QJ-AB-15-015-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-3115-4 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/427738 QJ-AB-15-015-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-3117-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/094533 QJ-AB-15-015-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Ali Sklad za spodbujanje 
naložb v državah AKP 
zagotavlja dodano 
vrednost?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 14
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat III, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Karel Pinxten in ki je 
specializiran za porabo na področju zunanjih ukrepov. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Klaus‑Heiner 
Lehne, pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Michael Weiss, vodja enote Sabine Hiernaux‑Fritsch, vodja eki ‑
pe Lars Markström ter revizorja Polina Cherneva in Athanasios Tsamis.
Od leve proti desni:  S. Hiernaux‑Fritsch, M. Weiss, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis, 
L. Markström.

03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I – VII Povzetek
1 – 10 Uvod
1 – 9 Ustanovitev Sklada za spodbujanje naložb
10 Dodana vrednost, ki jo zagotavlja Sklad za spodbujanje naložb
11 – 13 Obseg revizije in revizijski pristop
14 – 37 Opažanja
14 – 27 Finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb so v glavnem skladne z drugimi ukrepi 
razvojnega sodelovanja EU
16 – 18 Identifikacija in izbira projektov
19 – 27 Ureditve financiranja
28 – 37 Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dostop do dolgoročnega financiranja in posojil v lokalnih 
valutah ter ima učinek katalizatorja
29 – 30 Dolgoročno financiranje
31 – 33 Financiranje v lokalnih valutah
34 – 37 Učinek katalizatorja  
38 – 42 Zaključki in priporočila
 Priloga I  —  Odobrene letne in kumulativne finančne operacije, podpisane pogodbe in 
nakazila za Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP
 Priloga II — Razčlenitev po finančnih instrumentih
 Priloga III — Seznam projektov, ki jih je pregledalo Sodišče
 Odgovori Evropske investicijske banke
04
 Glosar in kratice
AKP : skupina afriških, karibskih in pacifiških držav
ČDO : čezmorske države in ozemlja
Delegacija EU : Evropsko unijo po svetu zastopa 139 delegacij in uradov EU, ki so del Evropske komisije in delujejo 
v interesu EU kot celote.
EIB: Evropska investicijska banka  
Na podlagi člena 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije je naloga EIB prispevati k razvoju notranjega trga. Poleg 
tega EIB v skladu s Sporazumom iz Cotonouja upravlja Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP .
ERS : evropski razvojni skladi  
Evropski razvojni skladi so glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje 
afriškim, karibskim in pacifiškim državam ter čezmorskim državam in ozemljem. Veljavni okvir za odnose Evropske 
unije s temi državami in ozemlji je Sporazum o partnerstvu, podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let 
(v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja). Osredotočen je na zmanjšanje in sčasoma odpravo revščine.
MSP : mala in srednja podjetja
05
 Povzetek
I
Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP je bil 
ustanovljen na podlagi Sporazuma iz Cotonouja in je 
začel delovati leta 2003 za obdobje 20 let. Namenjen 
je podpiranju naložb zasebnih in tržno naravnanih 
javnih subjektov v vseh gospodarskih sektorjih. Sklad 
zagotavlja srednje ‑ in dolgoročno financiranje z raz ‑
ličnimi finančnimi instrumenti in si tako prizadeva za 
trajnostne gospodarske, socialne in okoljske koristi.
II
Sklad za spodbujanje naložb, ki svoj kapital prejema 
iz 9., 10. in 11. razvojnega sklada, je obnovljiv sklad 
tveganega kapitala, ki naj bi bil finančno vzdržen. Nje ‑
gov skupni dotirani kapital znaša 3 685 milijonov EUR. 
Države članice svoje prispevke v kapitalu za Sklad 
nakazujejo neposredno Evropski investicijski banki 
(EIB), ki Sklad upravlja.
III
Pri naši reviziji smo kot podlago za oceno, ali je Sklad 
za spodbujanje naložb zagotovil dodano vrednost 
za razvojno sodelovanje EU z afriškimi, karibskimi in 
pacifiškimi (AKP) državami, preučili finančne operacije, 
za katere so bile pogodbe podpisane med letoma 2011 
in 2014. Ocenili smo, ali so bile finančne operacije 
Sklada za spodbujanje naložb skladne z drugo raz ‑ 
vojno pomočjo EU za države AKP in kako uspešen je 
bil Sklad pri zagotavljanju dostopa do dolgoročnega 
financiranja in posojil v lokalnih valutah. Ocenili smo 
tudi, ali so imele finančne operacije Sklada učinek 
katalizatorja.IV
Ugotovili smo, da Sklad za spodbujanje naložb zago ‑
tavlja dodano vrednost za razvojno sodelovanje EU 
z državami AKP .
V
Finančne operacije Sklada za spodbujanje naložb 
so v glavnem skladne z razvojnim sodelovanjem EU 
z državami AKP . Projekti so se začeli izvajati v okviru 
t. i. programa za financiranje z učinkom. Pogodbena 
obveznost, na podlagi katere morajo biti končni 
upravičenci obveščeni o financiranju iz EIB/Sklada za 
spodbujanje naložb, ni vedno upoštevana, tehnična 
pomoč pa ni vedno usmerjena v mala in srednja 
podjetja (MSP).
VI
Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja dolgoročna 
posojila in financiranje v lokalnih valutah in ima poziti ‑
ven učinek katalizatorja.
VII
Namen priporočil na koncu tega poročila je povečati 
dodano vrednost, ki jo zagotavlja Sklad za spodbuja ‑
nje naložb.
06
 Uvod
Ustanovitev Sklada za 
spodbujanje naložb
01 
Sklad za spodbujanje naložb, ustano ‑
vljen na podlagi Sporazuma iz Cotono ‑
uja1 in Sklepa o pridružitvi čezmorskih 
držav2, je začel delovati leta 2003 za 
obdobje 20 let. Njegov cilj je podpirati 
naložbe zasebnih in tržno naravnanih 
javnih subjektov v vseh gospodarskih 
sektorjih (storitve, energetika, teleko ‑
munikacije, promet itd.). Sklad zago ‑ 
tavlja srednje ‑ do dolgoročno finan ‑
ciranje z različnimi finančnimi instru ‑
menti in si tako prizadeva za trajnost ‑ 
ne gospodarske, socialne in okoljske 
koristi.02 
Evropska investicijska banka (EIB) 
dopolnjuje sredstva Sklada z lastnimi 
sredstvi. Pregled glavnih elementov 
financiranja iz Sklada za spodbuja ‑
nje naložb in lastnih sredstev EIB za 
skupino afriških, karibskih in pacifiških 
(AKP) držav ter čezmorske države in 
ozemlja (ČDO) je prikazan na sliki 1  
v nadaljevanju.
10048,53 7503 637
EIB Lastna sredstva EIBSklad za spodbujanje 
naložb v ČDOERS (9., 10. in 11.)
Sklep o pridružitvi 
čezmorskih državEIB Lastna sredstva EIBSklad za spodbujanje naložb 
v državah AKP
Sporazum iz Cotonouja
ČDOProračun
(v milijonih EUR)Viri
ﬁnanciranjaSkladi, ki jih
upravlja EIBSporazumi EU
o sodelovanju
AKPERS (9., 10. in 11.)1 Sporazum o partnerstvu 
AKP‑ES (Sporazum iz 
Cotonouja) (UL L 317, 
15.12.2000, str. 3).
2 Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 
27. novembra 2001 
o pridružitvi čezmorskih držav 
in ozemelj Evropski skupnosti 
(UL L 314, 30.11.2001, str. 1).Slika 1Pregled financiranja iz Sklada za spodbujanje naložb in lastnih sredstev EIB 
v državah AKP ter čezmorskih državah in ozemljih
Vir: Evropsko računsko sodišče in podatki EIB.
07 Uvod
03 
Države članice svoje prispevke v Sklad 
za spodbujanje naložb nakažejo 
neposredno EIB. Ta sredstva se raz ‑
poredijo v okviru 9., 10. in 11. evrop ‑
skega razvojnega sklada (ERS). Sklad 
za spodbujanje naložb upravlja EIB, ki 
deluje v imenu in na odgovornost EU3 
ter – tako kot evropski razvojni skladi – 
zunaj okvira splošnega proračuna EU. 
Sklad za spodbujanje naložb ne spada 
v obseg revizij Sodišča za letno izjavo 
o zanesljivosti in ni predmet razrešnice 
Evropskega parlamenta4.
04 
Sklad za spodbujanje naložb je ob ‑ 
novljiv sklad, kar pomeni, da se njegovi 
prihodki in vrnjena sredstva uporab ‑ 
ljajo za financiranje njegovih stalnih 
finančnih operacij, kar mu omogoča 
finančno vzdržnost. V okviru 9., 10. in 
11. ERS je bil Skladu zagotovljen 
proračun v skupni višini 3 685,5 milijo ‑
na EUR. Do konca leta 2014 so države 
članice vanj vplačale 2 057 milijo ‑
nov EUR. Dodatne podrobnosti o port ‑ 
felju Sklada za spodbujanje naložb 
v državah AKP so v  Prilogi I .05 
V okviru 11. ERS je bilo Skladu za spod ‑
bujanje naložb dodeljenih še dodatnih 
500 milijonov EUR dotacij za namensko 
financiranje v okviru t. i. programa za 
financiranje z učinkom, in sicer za fi ‑
nanciranje operacij z večjim razvojnim 
učinkom.
06 
Sklad za spodbujanje naložb je zu ‑
najbilančna postavka v računovod ‑
skih izkazih EIB. Portfelj Sklada se je 
z 2,8 milijarde EUR ob koncu leta 2010 
povečal na 4,5 milijarde EUR ob konca 
leta 2014. Prihodki za to obdobje so 
prikazani v  okviru 1 .
07 
V Sporazumu iz Cotonouja je navede ‑
no, da mora sklad za spodbujanje na ‑
ložb delovati pod tržnimi pogoji brez 
povzročanja izkrivljanja na lokalnih 
trgih ali izpodrinjanja zasebnih virov 
financiranja. Sklad si mora prizadevati 
tudi za dosego učinka katalizatorja 
s spodbujanjem mobilizacije dolgoroč ‑
nih lokalnih virov ter zasebnih vlagate ‑
ljev in posojilodajalcev5.3 Člen 51 Uredbe Sveta (ES) 
št. 2015/323 z dne 
2. marca 2015 o finančni 
uredbi, ki se uporablja za 
11. Evropski razvojni sklad 
(finančna uredba) (UL L 58, 
3.3.2015, str. 17).
4 Evropski parlament je kljub 
temu dal več priporočil v zvezi 
s Skladom za spodbujanje 
naložb v resoluciji z dne 
29. aprila 2015 o razrešnici za 
leto 2013: splošni 
proračun EU – 8, 9. in 10. ERS, 
P8_TA‑PROV(2015)0120, 
odstavki 53 do 63.
5 Za podrobnosti glej člen 3(1)(a) 
in (b) Priloge II k Sporazumu iz 
Cotonouja.Okvir 1Portfelj in prihodki Sklada za spodbujanje naložb v letih 2014–2011 (v milijonih EUR)
2011 2012 2013 2014
Podpisane pogodbe (kumulativno) 3 009,1 3 364,1 3 835,6 4 488,2
Skupni prihodek za leto 78,4 45,7 10,3 31,2
Vir: EIB.
08 Uvod
08 
Bistvena razlika med financiranjem iz 
Sklada za spodbujanje naložb in po ‑
sojili iz lastnih sredstev EIB pri pogojih 
za financiranje je stopnja kreditne ‑
ga tveganja. Lastna sredstva EIB se 
uporabljajo za posojila, zavarovana 
s trdnimi jamstvi in drugimi ureditvami 
za zavarovanje posojil, za financiranje 
iz Sklada za spodbujanje naložb pa je 
sprejemljiva tudi višja stopnja tve ‑
ganja. Posojila iz lastnih sredstev EIB 
se uporabljajo predvsem za projekte 
javnega sektorja.
09 
Sklad za spodbujanje naložb zagotav ‑ 
lja predvsem kreditne linije za finanč ‑
ne posrednike, tvegani kapital v okviru 
kapitalskih naložb in financiranje infra ‑
strukturnih projektov (glej  Prilogo II ).Dodana vrednost, ki jo 
zagotavlja Sklad za 
spodbujanje naložb
10 
EIB poudarja predvsem tri načine, na 
katere lahko Sklad za spodbujanje 
naložb zagotovi dodano vrednost6:
(a) z zagotavljanjem dostopa do dol ‑
goročnega financiranja upravičen ‑
cem v državah AKP;
(b) z zagotavljanjem financiranja v lo ‑
kalnih valutah ter
(c) s povečanjem verodostojnosti 
upravičencev in mobilizacijo dru ‑
gih finančnih virov, da se ustvari 
učinek katalizatorja.6 Letno poročilo o dejavnosti 
EIB v afriških, karibskih in 
pacifiških državah ter 
čezmorskih ozemljih za leto 
2014, str. 17 ( http://www.eib.
org/infocentre/publications/
all/investment ‑facility ‑annual ‑
report ‑2014.htm?lang=en ).
09
 Obseg revizije in 
revizijski pristop
11 
Ocenili smo, ali je Sklad za spodbujanje 
naložb zagotovil dodano vrednost za 
razvojno sodelovanje EU z državami 
AKP . Pri tem smo se osredotočili na 
naslednji vprašanji:
(a) Ali so finančne operacije Sklada za 
spodbujanje naložb skladne z dru ‑
gimi ukrepi razvojnega sodelova ‑
nja EU, namenjenimi državam AKP?
(b) Ali Sklad za spodbujanje naložb 
zagotavlja dostop do dolgo ‑
ročnega financiranja in posojil 
v lokalnih valutah in ali ima učinek 
katalizatorja?
12 
To je bila kratka in jedrnata revizija – 
prva, ki jo je Sodišče opravilo na tem 
posebnem področju –, ki je potekala 
med januarjem in majem 2015. Zaje ‑
mala je finančne operacije Sklada za 
spodbujanje naložb v državah AKP , 
za katere so bile pogodbe podpisane 
med letoma 2011 in 2014. Operacije, 
financirane iz lastnih sredstev EIB, 
niso bile vključene, ker ne spadajo 
v pristojnosti Sodišča. Prav tako ni bilo 
vključeno financiranje za čezmorske 
države in ozemlja, ker so bili ti zneski 
zelo majhni. Revizija ni zajemala ocene 
rezultatov in izidov, zato ne daje za ‑ 
ključkov o uspešnosti Sklada za spod ‑
bujanje naložb v državah AKP .13 
Naše revizijsko delo je zajemalo ana ‑
litični pregled, pogovore z uslužbenci 
EIB in Komisije ter podrobno preučitev 
vzorca finančnih operacij. Opravljen je 
bil en revizijski obisk, in sicer v Keniji 
in Ugandi. Vzorec, ki je zajemal vrsto 
instrumentov financiranja in sektorjev, 
je vključeval 20 finančnih operacij, 
financiranih iz Sklada za spodbujanje 
naložb (glej Prilogo III ). Vzorec je 
zajel 35 % celotnega števila pogodb 
Sklada za spodbujanje naložb, sklenje ‑
nih z upravičenci v državah AKP med 
letoma 2011 in 2014.
10
 Opažanja
Finančne operacije  
Sklada za spodbujanje 
naložb so v glavnem 
skladne z drugimi ukrepi 
razvojnega 
sodelovanja EU
14 
Preučili smo, ali so bile finančne ope ‑
racije Sklada za spodbujanje naložb 
skladne z drugimi ukrepi razvojnega 
sodelovanja EU, namenjenimi drža ‑
vam AKP . To je vključevalo preučitev 
izbirnih postopkov in ureditev financi ‑
ranja. Po našem mnenju je 20 finanč ‑
nih operacij, ki so bile pregledane, 
skladnih z razvojno politiko EU, kot je 
na splošno opisana v Sporazumu iz 
Cotonouja.
15 
Program za financiranje z učinkom 
omogoča Skladu za spodbujanje na ‑
ložb, da podpira bolj tvegane projekte, 
ki pa obljubljajo večji razvojni učinek. 
Zmogljivost programa za financiranje 
z učinkom za nadaljnje povečanje 
skladnosti z drugimi ukrepi razvojnega 
sodelovanja EU, in sicer z osredotoča ‑
njem na projekte, ki ustvarjajo velik 
razvojni učinek in katerih splošni cilj 
je zmanjšanje revščine, je zelo velika. 
Potem ko je bila aprila 2014 sprejeta 
odločitev o finančnih instrumentih, ki 
se bodo uporabljali, sta bila dva pro ‑
jekta odobrena pred koncem leta 2014.Identifikacija in izbira 
projektov
16 
EIB usklajuje identifikacijo in izbiro 
projektov na svojem sedežu v Luxem ‑
bourgu. Pri tem upošteva svoje pred ‑
stavnike v državah AKP in se posvetuje 
z delegacijami EU v posameznih drža ‑
vah. Nedavna politična odločitev, da 
poveča svojo prisotnost v državah AKP 
in namesti svoje lokalne pisarne v pro ‑
storih delegacij EU, naj bi še dodatno 
prispevala k boljšemu usklajevanju 
med njo in Komisijo.
17 
EIB pripravi predloge za financiranje, 
ki vključujejo opis projekta in njegovo 
skladnost s strategijo EU za podporo 
neki državi ali regiji. Ob predložitvi 
predloga za financiranje Odboru Skla ‑
da za spodbujanje naložb7 je Komisija 
zaprošena za mnenje o skladnosti pre ‑
dloga z razvojno politiko EU. Ko Odbor 
Sklada za spodbujanje naložb predlog 
sprejme, se ta predloži svetu direktor ‑
jev EIB, ki sprejme končno odločitev 
o financiranju.
18 
Komisija je izrazila pozitivno mnenje 
glede vseh 20 finančnih operacij, ki 
smo jih pregledali. Kadar je Komisija 
imela pripombe, so bile obravnavane 
na ustreznem sestanku Odbora Sklada 
za spodbujanje naložb.7 Odbor Sklada za spodbujanje 
naložb je bil ustanovljen na 
podlagi člena 13 Uredbe  
Sveta (ES) št. 617/2007 z dne 
14. maja 2007 o izvajanju 
10. Evropskega razvojnega 
sklada v okviru Sporazuma 
o partnerstvu AKP‑ES 
(UL L 152, 11.8.2005, str. 1). 
Odbor je sestavljen iz 
predstavnikov držav članic in 
predstavnika Komisije, ki nima 
glasovalne pravice.
11 Opažanja
Ureditve financiranja
Kreditne linije
19 
Kreditne linije za finančne posrednike 
so glavni instrument Sklada za spod ‑
bujanje naložb. Instrument je name ‑
njen zagotavljanju podpore za kritje 
finančnih potreb malih in srednjih 
podjetij (MSP) v državah AKP . Finančni 
posredniki, ki sredstva posojajo naprej 
malim in srednjim podjetjem, lahko na 
stroškovno učinkovit način dosežejo 
veliko več malih in srednjih podjetij, 
kot bi jih bilo mogoče doseči z ne ‑
posrednimi posojili EIB. Sodelovanje 
s finančnimi posredniki daje Skladu za 
spodbujanje naložb dostop do infor ‑
macij o ključnih gospodarskih trendih 
v zasebnem sektorju.
20 
EIB sodeluje s finančnimi posredniki, 
izbranimi po temeljitih in skrbnih pre ‑
gledih smotrnosti njihovega poslova ‑
nja v preteklosti, strategije za prihod ‑ 
nost in osredotočenosti na posojanje 
različnim malim in srednjim podjetjem. 
Sodelovanje Sklada za spodbujanje 
naložb s finančnimi posredniki prina ‑
ša dvojne koristi: Sklad (a) finančnim 
posrednikom zagotavlja varno dol ‑
goročno financiranje in s tem razvija 
lokalni finančni sektor ter (b) spodbuja 
finančne posrednike k nadaljnjemu 
posojanju sredstev malim in srednje 
velikim podjetjem.21 
EIB je v okviru pregledov upraviče ‑
nosti pravilne uporabe kreditnih linij 
vzpostavila postopek dodeljevanja, pri 
katerem potrdi končne upravičence 
pred odobritvijo kreditne linije finanč ‑
nemu posredniku8. Pri tem postopku 
mora finančni posrednik v vsaki po ‑
godbi o nadaljnjem posojanju, sklenje ‑
ni s končnim upravičencem, omeniti 
EIB/Sklad za spodbujanje naložb ter 
EIB poročati o uporabi kreditne linije.
22 
Postopek dodeljevanja je koristen za 
preverjanje upravičenosti končnih 
upravičencev. Uporabljajo ga le redke 
druge institucije za razvojno financi ‑
ranje. V zvezi z obveznostjo omembe 
EIB/Sklada za spodbujanje naložb smo 
ugotovili, da je postopek dodeljevanja 
deloval tako, kot je bilo predvideno, pri 
projektih iz vzorca v Ugandi, ne pa tudi 
pri projektih v Keniji (glej okvir 2 ).8 Postopek dodeljevanja se ne 
uporablja za 
mikrofinanciranje, za katero 
finančni posredniki EIB 
pošljejo seznam dodelitev 
v celoti.
Finančni posredniki, ki uporabljajo financiranje iz Sklada za spodbujanje naložb
Nobena od treh bank, ki smo jih obiskali v Keniji, v svojih pogodbah o nadaljnjem posojanju, sklenjenih z MSP , 
ni omenila Sklada za spodbujanje naložb kot financerja. Finančni posrednik tako niso izpolnili svojih pogodbe ‑
nih obveznosti, končni upravičenci pa niso bili obveščeni, da je bil vir financiranja Sklad za spodbujanja naložb.Okvir 2
12 Opažanja
23 
Veliko posojilnih linij za finančne 
posrednike dopolnjujejo različne vrste 
tehnične pomoči9. Predvideno je bilo, 
da bi končni upravičenci prejemali tudi 
tehnično pomoč v obliki usposabljanj 
poslovodstva in razvoja projektov, 
vendar smo za revidirane kreditne 
linije ugotovili, da finančni posredniki 
MSP niso obvestili o tej možnosti.
Kapitalske naložbe
24 
Sporazum iz Cotonouja omogoča za ‑
gotavljanje tveganega kapitala v obliki 
kapitalske udeležbe, pri kateri gre 
praviloma za udeležbo v obliki neob ‑ 
vladujočih manjšinskih deležev10. Kapi ‑
talska udeležba zagotavlja MSP kapital 
za rast zaradi spodbujanja finančne 
vključenosti, odpiranja novih delovnih 
mest in podjetništva. EIB je za kapital ‑
ske naložbe določila mejo izpostavlje ‑
nosti v višini 20 % dotiranega kapitala. 
Konec leta 2014 je kapitalska udeležba 
Sklada za spodbujanje naložb znašala 
13 % dotiranega kapitala.25 
Sklad za spodbujanje naložb vlaga 
v lastniški kapital neposredno, in sicer 
s pridobivanje delnic družb, kot tudi 
posredno v okviru zasebnega delni ‑
škega sklada (glej primer v  okviru 3 ). 
EIB mora biti pri upravljanju kapitalskih 
naložb dejavnejša kot pri posojilih. 
Praviloma je zastopana v svetovalnih 
odborih skladov, v okviru katerih zago ‑
tavlja usklajenost z izbranimi strate ‑
gijami in razvojno politiko EU. Skladi 
zasebnega kapitala si poleg tega priza ‑
devajo za doseganje ciljev s socialnim 
učinkom (glej primer v  okviru 8 – 
Sklad za mikrofinanciranje ).
Primer naložbe prek sklada zasebnega kapitala
Sklad za spodbujanje naložb se je strinjal, da bo vložil 10 milijonov EUR v sklad zasebnega kapitala, ki je bil 
ustanovljen za vlaganje v srednja podjetja v državah vzhodne Afrike. EIB je zastopana v svetovalnem odboru 
sklada. V skladu z naložbeno strategijo nameravajo pridobiti strateške manjšinske deleže v srednjih podjetjih 
z velikim potencialom za rast. Načrtujejo naložbe z obdobjem razpolaganja 4 do 6 let v do 14 različnih podje ‑
tij. Poudarek je na potrošniškem blagu, maloprodaji, finančnih storitvah, telekomunikacijah in proizvodnji.
Prva naložba sklada je bila udeležba v odkupu tanzanijskega vodilnega proizvajalca izdelkov za osebno nego. 
Odkup je bil izveden v okviru konzorcija z veliko mednarodno banko in drugo zasebno kapitalsko družbo.Okvir 39 Na primer ocene tveganja, 
skrbni pregledi poslovanja, 
usposabljanje poslovodstva, 
razvoj projektov.
10 Člen 2 Priloge II k Sporazumu 
iz Cotonouja.
13 Opažanja
Neposredne naložbe 
v infrastrukturne projekte
26 
V številnih državah AKP obstaja res ‑
nično pomanjkanje osnovne infra ‑
strukture. Sklad za spodbujanje naložb 
podpira infrastrukturne projekte na 
področju oskrbe z električno energijo 
in njeno proizvodnjo, telekomunika ‑
cij, oskrbe z vodo in kanalizacije ter 
prometa, zdravja in izobraževanja. 
Poseben poudarek je bil na projektih 
v zvezi z obnovljivimi viri energije in 
podnebnimi spremembami. Infrastruk ‑
turni projekti lahko ustvarijo trajnost ‑ 
no rast in delovna mesta ter izboljšajo 
regionalno povezovanje.
27 
Ugotovljeno je bilo, da so vsi revidirani 
infrastrukturni projekti skladni z drugi ‑
mi ukrepi razvojnega sodelovanja EU 
(glej primer v  okviru 4 ).Sklad za spodbujanje 
naložb zagotavlja dostop 
do dolgoročnega 
financiranja in posojil 
v lokalnih valutah ter ima 
učinek katalizatorja
28 
Preučili smo, ali so finančne operacije 
Sklada za spodbujanje naložb zago ‑
tovile pričakovano dodano vrednost. 
Danes je stanje na trgu drugačno, toda 
prva leta delovanja Sklada za spod ‑
bujanje naložb je bila EIB eden redkih 
akterjev na trgu, ki so ponujali dolgo ‑
ročno financiranje v lokalnih valutah 
za zasebni sektor. Sklad je dosegal tudi 
učinek katalizatorja, ker je privabljal 
dodatno financiranje.
Primer infrastrukturnega projekta
Sklad za spodbujanje naložb je investiral 30 milijonov EUR v plinsko elektrarno Kribi, ki je termoelektrarna 
na zemeljski plin z zmogljivostjo 216 MW v Kamerunu. Elektrarna, za katero so skupni stroški projekta znašali 
253 milijonov EUR, je prva te vrste v državi in bo zagotavljala električno energijo za več kot 160 000 gospo ‑
dinjstev, lokalno industrijo in mala podjetja. Cilj projekta je zadovoljiti vse večje domače povpraševanje po 
električni energiji ter spodbujati trgovino, ustvarjanje delovnih mest in gospodarsko rast.Okvir 4
14 Opažanja
Dolgoročno financiranje
29 
Naložbe so v vseh sektorjih običajno 
bolj trajnostne, če gre za dolgoročno 
financiranje. Kadar ima dolgoročno 
financiranje obliko kreditnih linij 
za finančne posrednike, omogoča 
bankam dodatno varno financiranje, 
kar je koristno za nadaljnja posojila 
bank malim in srednjim podjetjem, ki 
potrebujejo finančna sredstva. V revi ‑
diranem vzorcu je povprečna posojilna 
doba posojil finančnim posrednikom 
znašala devet let.30 
EIB ni edina tovrstna banka, saj dol ‑
goročno financiranje zagotavlja tudi 
večina drugih institucij za razvojno fi ‑ 
nanciranje. Vendar pa je Sklad za spod ‑
bujanje naložb v zadnjih letih znatno 
povečal svoja posojila za kreditne 
linije. Konec leta 2014 so kreditne linije 
dosegle 28 % portfelja Sklada za spod ‑
bujanje naložb v primerjavi s 14 % ob 
koncu leta 2010. Povečani delež kaže, 
da je vloga Sklada za spodbujanje na ‑
ložb pri dolgoročnem financiranju ves 
čas pomembna (glej okvir 5 ).Okvir 5Kreditne linije Sklada za spodbujanje naložb v letih 2014 
do 2011 (v milijonih EUR)
Vir: EIB.Država/regija 2011 2012 2013 2014 Skupaj
Bocvana 20,00 20,00
Dominikanska republika 15,50 1,00 16,50
Gana 8,00 20,00 20,00 48,00
Haiti 8,00 8,00
Kenija 13,50 76,50 50,00 140,00
Malavi 15,00 15,00
Mozambik 5,00 5,00
Nigerija 100,17 120,00 50,00 270,17
Regija  – Afrika 80,11 80,11
Regija  – Karibi 50,00 50,00
Regija – vzhodna Afrika 4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Regija – južna Afrika 25,50 25,50
Regija – zahodna Afrika 10,00 10,00
Ruanda 8,00 8,00
Sejšeli 5,00 5,00
Zambija 25,00 25,00
Skupaj 177,00 241,67 270,00 427,61 1 056,28
15 Opažanja
Financiranje v lokalnih 
valutah
31 
Kadar je izvedljivo in ustrezno, se EIB 
spodbuja k dajanju posojil v lokalnih 
valutah, da bi se izognili tečajnemu 
tveganju za končnega upravičenca11. 
Notranja politika EIB na področju kre ‑ 
ditnih tveganj omejuje posojila v lokal ‑
nih valutah na 20 % skupnega dotira ‑
nega kapitala Sklada za spodbujanje 
naložb. Financiranje v lokalnih valutah 
je bilo v obdobju 2011–2014 višje kot 
kdaj koli prej, in sicer kot letni obseg in 
tudi delež celotnega portfelja Sklada 
za spodbujanje naložb. Konec leta 2014 
je znesek posojil v lokalnih valutah 
dosegal 18,1 % skupnega dotiranega 
kapitala Sklada za spodbujanje naložb.32 
Zagotavljanje posojil v lokalnih valutah 
je koristen način povečevanja razvoj ‑
nega učinka Sklada za spodbujanje 
naložb in pobuda, s katero so zado ‑
voljni tudi številni finančni posredniki 
v državah AKP (glej primer v  okviru 6 ).
33 
Financiranje v lokalnih valutah zago ‑
tavljajo tudi druge razvojne finančne 
institucije, nekateri finančni posredniki 
pa lahko sami obvladujejo tečajno 
tveganje. Kljub temu še vedno obsta ‑
ja veliko povpraševanje po posojilih 
v lokalnih valutah, EIB pa ima pri 
zadovoljevanju tega povpraševanja 
pomembno vlogo.
Mikrofinanciranje na Haitiju
Na Haitiju je bila odprta kreditna linija, ki naj bi mikrofinančni instituciji omogočila povečanje njenega port ‑
felja v okviru popotresne obnove. Ciljni upravičenci so posamezni podjetniki in zelo mala podjetja v mestnih 
območjih, ki se ukvarjajo predvsem s trgovinskimi dejavnostmi, obrtjo in storitvami. Sredstva iz Sklada za 
spodbujanje naložb v višini treh milijonov EUR so bila izplačana v lokalni valuti (haitski gurd). Tečajno tve ‑
ganje v celoti nosi Sklad za spodbujanje naložb. V okviru te pobude imajo mala lokalna podjetja dostop do 
financiranja.Okvir 6
Učinek katalizatorja
34 
V Sporazumu iz Cotonouja je nave ‑
deno, da skuša Sklad za spodbujanje 
naložb doseči učinek katalizatorja 
s spodbujanjem mobilizacije dolgo ‑
ročnih lokalnih virov in pridobivanjem 
tujih zasebnih vlagateljev in posojilo ‑
dajalcev za projekte v državah AKP12.35 
Preprosta metoda za prikaz učinka kata ‑
lizatorja je izračun stopnje finančnega 
vzvoda, ki se izračuna tako, da se skupni 
znesek naložb v projekte deli s skupnim 
zneskom sredstev iz Sklada za spod ‑
bujanje naložb. Na podlagi informacij, 
pridobljenih med pogovori s finančnimi 
posredniki in končnimi upravičenci, 
smo za revidirani vzorec 20 projektov 
Sklada za spodbujanje naložb določili 
stopnje finančnega vzvoda, prikazane 
v nadaljevanju (glej okvir 7 ).11 Člen 5(c) Priloge II 
k Sporazumu iz Cotonouja.
12 Člen 3(1)(b) Priloge II 
k Sporazumu iz Cotonouja.
16 Opažanja
36 
Učinek Sklada za spodbujanje naložb 
v smislu zagotovitve finančnega vzvo ‑
da za dodatno financiranje je včasih 
težko oceniti. Merjenje je odvisno od 
tega, ali se je Sklad za spodbujanje 
naložb pridružil financiranju (druga 
institucija za financiranje razvoja je 
zaprosila EIB, naj sodeluje pri projektu) 
ali bil njegov pobudnik (pobudo za 
projekt je dala EIB).37 
Kljub temu pa šteje, da je učinek ka ‑
talizatorja širši pojem kot zgolj zago ‑
tovitev finančnega vzvoda. Dodana 
vrednost Sklada za spodbujanje naložb 
je tudi v povečanju verodostojnosti, 
ki je posledica sodelovanja EIB. Večja 
verodostojnost pomeni zaupanje 
drugih posojilodajalcev in donator ‑
jev, ki se tako privabijo k sodelovanju 
v posameznih projektih (glej primere 
v okviru 8 ).Okvir 7Stopnja finančnega vzvoda
Vir: Evropsko računsko sodišče.Finančni instrument Finančni vzvod Opombe
Infrastrukturni projekti in neposredna posojila 4,6Skupni stroški projekta, deljeni z  zneskom, dodelje ‑
nim Skladu za spodbujanje naložb
Kreditne linije 3,2Sklad za spodbujanje naložb financira do 50 % 
skupnih stroškov projekta
Lastniški kapital 7,1Skupni znesek delniškega sklada, deljen z zneskom, 
dodeljenim Skladu za spodbujanje naložb
Projekti z velikim učinkom katalizatorja
Vetrna elektrarna na jezeru Turkana
Sklad za spodbujanje naložb sodeluje pri financiranju projekta vetrne elektrarne na jezeru Turkana v vrednosti 
623 milijonov EUR, ki je ena največjih posameznih zasebnih naložb v Keniji doslej. Vetrna elektrarna je največja 
v podsaharski Afriki. Financiranje iz Sklada za spodbujanje naložb znaša 150 milijonov EUR. Pri tem projektu je 
Sklad za spodbujanje naložb imel velik učinek katalizatorja, sodelovanje EIB pa je bilo ključno za spodbujanje 
drugih vlagateljev k sodelovanju.
Sklad za mikrofinanciranje
Sklad za spodbujanje naložb je vložil pet milijonov EUR v sklad za mikrofinanciranje, namenjen mikrofinanč ‑
nim institucijam in malim proizvajalcem na področju pravične trgovine po vsej Afriki. Skupno je bilo zbranega 
22 milijonov EUR kapitala. Sklad so prvotno ustanovile tri nevladne organizacije. Brez podpore Sklada za spod ‑
bujanje naložb tega projekta verjetno ne bi bilo.Okvir 8
17
 Zaključki in priporočila
38 
Na podlagi opravljene revizije ugo ‑
tavljamo, da Sklad za spodbujanje 
naložb zagotavlja dodano vrednost za 
razvojno sodelovanje EU z državami 
AKP . Sklad je skladen z razvojnim sode ‑
lovanjem EU z državami AKP , zagotav ‑ 
lja dostop do dolgoročnega financira ‑
nja in posojil v lokalnih valutah ter ima 
učinek katalizatorja.
39 
Skladnost Sklada za spodbujanje 
naložb z drugimi področji razvojnega 
sodelovanja EU z državami AKP se je še 
dodatno okrepila, odkar je EIB v okviru 
programa za financiranje z učinkom 
začela financirati projekte z velikim 
tveganjem (glej odstavek 15).
40 
Ugotovili smo, da finančni posredni ‑
ki v Keniji niso v celoti izpolnjevali 
zahteve po prepoznavnosti, na podlagi 
katere je treba v pogodbah o nadalj ‑
njem posojanju, sklenjenih z MSP , 
omeniti Sklad za spodbujanje naložb 
(glej odstavka 21 in 22).Priporočilo 1  
V pogodbah o nadaljnjem 
posojanju je treba 
sistematično omenjati 
Sklad za spodbujanje 
naložb
EIB bi morala zagotoviti, da finančni 
posredniki v posojilne pogodbe o na ‑
daljnjem posojanju vključijo omembo 
Sklada za spodbujanje naložb, tako da 
bodo končni upravičenci obveščeni 
o viru financiranja.
41 
Tehnična pomoč, ki se zagotavlja kot 
dopolnilo kreditnim linijam, ni bila do ‑
volj usmerjena v končne upravičence 
(glej odstavek 23).
Priporočilo 2  
Predlagati je treba 
tehnično pomoč kot 
dopolnilo kreditnim linijam
Da se poveča razvojni učinek na ravni 
MSP , bi morala EIB skupaj s finančnimi 
posredniki zagotoviti, da imajo končni 
upravičenci vse možnosti za koriščenje 
tehnične pomoči.
18 Zaključki in priporočila
42 
Sklad za spodbujanje naložb ima 
pomembno vlogo pri zagotavljanju 
dostopa do dolgoročnega financira ‑
nja in posojil v lokalnih valutah. Poleg 
tega ima pozitiven učinek katalizatorja 
(glej odstavke 28 do 37).
To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi Karel PINXTEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 22. septembra 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsednik

19
 Priloge
Odobrene letne in kumulativne finančne operacije, podpisane pogodbe in nakazila 
za Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP
(v milijonih EUR )
2003–2010 2011 2012 2013 2014 Skupaj
Odobritve 3 396,3 429,6 617, 0 818,0 443,6 5 704,6
Podpisane pogodbe 2 816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4 488,2
Nakazila 1 401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2 589,7
Vir: EIB.Priloga I
20 Priloge Priloga IIRazčlenitev po finančnih instrumentih  
Zneski med letoma 2011 in 2014, za katere so bile podpisane 
pogodbe
Drugo
100 milijonov EUR
Lastniški kapital
136 milijonov EURInfrastrukturni projekti
378 milijonov EURKreditne linije
1 056 milijonov EUR
Vir: EIB.
21 Priloge Priloga IIISeznam projektov, ki jih je pregledalo Sodišče (v milijonih EUR)
Št. Država Naziv pogodbePodpisani 
znesek Sklada 
za spodbujanje 
naložb Skupni 
znesek 
projekta1Leto 
podpisaSektor/
instrument
1 Kamerun Plinska elektrarna Kribi 29,5 260 2012 INFRA (energetika)
2 Haiti ACME Haiti – posojilo v lokalni valuti 3,0 6 2011 Kreditna linija
3 Kenija Vetrna elektrarna na jezeru Turkana 150,0 623 2014 INFRA (energetika)
4 Kenija Družinska banka PEFF 10,0 20 2013 Kreditna linija
5 Kenija Stanovanjsko financiranje 20,0 50 2012 Kreditna linija
6 KenijaDružinska banka – mikrofinančni 
instrument10,0 20 2013 Kreditna linija
7 Kenija Zatočišče Afrique 15,0 38 2013 Razvoj mest
8 Malavi Malavijska kreditna linija 15,0 30 2013 Kreditna linija
9 Mauritius Letališki hotel na Mauritiusu 8,0 21 2012 Turizem
10 Nigerija Banka Access 50,0 125 2012 Kreditna linija
11 Regija  – Afrika Sklad ADENA 12,0 100 2011 Lastniški kapital
12a Regija  – Afrika EDFI/EFP‑Proparco Del 100 milijo ‑
nov EUR, dodeljen 
EDFI‑EFP75
2013Posojilo
12b Kenija EDFI/EFP‑FMO 45 Kreditna linija
13 Regija  – Afrika Sklad Catalyst 8,93 125 2011 Lastniški kapital
14 Regija  – Afrika Konvergenčni sklad za IKT 19,25 145 2012 Lastniški kapital
15 Regija – države AKP FEFISOL 5,0 22 2011 Lastniški kapital
16 Regija  – Afrika Banka PTA 80,0 160 2014 Kreditna linija
17 Tanzanija NMB  – PEFF 50,0 107 2013 Kreditna linija
18 Tanzanija NMB – mikrofinanciranje 20,0 88 2013 Kreditna linija
19 Uganda Banka Crane 28,0 56 2014 Kreditna linija
20 Uganda EADB 25,0 50 2012 Kreditna linija
1 Zneski, dodeljeni v času revizije.
22 Odgovori Evropske 
investicijske banke
Povzetek
Evropska investicijska banka pozdravlja končno 
poročilo Evropskega računskega sodišča „The ACP 
Investment Facility (ACP IF): does it provide added 
value?“ V reviziji sta bila ocenjena relevantnost in 
skladnost reprezentativnega vzorca projektov, ki 
jih financira Sklad za spodbujanje naložb, z vidika 
razvojnih ciljev EU, opredeljenih v Sporazumu iz 
Cotonouja. Vsi zaključki in priporočila, ki jih je spre ‑
jel senat III, so z našega stališča sprejemljivi.
Opažanja
Ureditve financiranja
26
Sklad za spodbujanje naložb dejansko financira 
projekte osnovne infrastrukture v ožjem smislu 
(zlasti zasebne) v energetskem, prometnem, teleko ‑
munikacijskem in vodnem sektorju. Posli na podro ‑
čju zdravstva in šolstva se v tem trenutku izvajajo 
v okviru posredovanega financiranja (v obliki 
kreditnih linij ali kapitalskih udeležb v investicijskih 
skladih), posebno preko programa financiranja 
z učinkom, ki je bil uveden leta 2014. Cilj je izboljšati 
dostop do zdravstva in šolstva, predvsem najbolj 
ranljivim skupinam prebivalstva in zlasti z zago ‑
tavljanjem pomoči zasebnim podjetjem pri širitvi 
ponudbe. Kljub temu načrtujemo, da se bomo bolj 
neposredno vključili v financiranje osnovne infra ‑
strukture v omenjenih dveh sektorjih, v prvi vrsti 
s kombiniranjem poslov.Zaključki in priporočila
Priporočilo 1
Sistematično navajanje vira financiranja v posojilnih 
pogodbah, sklenjenih med finančnimi posredniki 
in končnimi upravičenci, je v obliki posebnega 
določila že vključeno v vse naše pogodbe o finanč ‑
nem posredovanju. Okrepili bomo prizadevanja 
za zagotovitev ustreznega izvajanja tega določila. 
Naše kenijske partnerje1 smo po reviziji že zaprosili, 
naj aktivno izpolnjujejo to pogodbeno obveznost, 
v bodoče pa bomo posebno pozornost namenili 
temu bistvenemu vidiku zagotavljanja prepoznav ‑
nosti ukrepov Evropske unije na podlagi Sporazuma 
iz Cotonouja.
Priporočilo 2
Res je, da je precejšen del tehnične pomoči name ‑
njen krepitvi zmogljivosti lokalnih finančnih insti ‑
tucij (zlasti komercialnih bank in mikrofinančnih 
institucij), pri čemer je cilj celovita posodobitev 
finančnega sektorja v državah AKP , vseeno pa so 
programi tehnične pomoči v manjšem obsegu 
usmerjeni tudi h končnim upravičencem, podjet ‑ 
nikom, da bi tako več naložbenih projektov MSP 
postalo primernih za bančno financiranje. Novejše 
posle tehnične pomoči smo že začeli neposredno 
usmerjati tudi k podjetjem. Poudariti je še treba, da 
namerava EIB v okviru 11. Evropskega razvojnega 
sklada poglobiti sodelovanje z Evropsko komisijo, 
še posebej na področju poslov razvoja zasebnega 
sektorja, ki so financirani v okviru postavke „kom ‑
biniranje“. Na ta način bo mogoče povečati znesek 
in razširiti vrste tehnične pomoči, zagotovljene 
končnim upravičencem sredstev iz Sklada za spod ‑
bujanje naložb. Trenutno potekajo pogovori o več 
konkretnih pristopih.
1 Projekt razvoja skupnosti zatočišča Afrique.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, je obnovljiv 
sklad tveganega kapitala, ki podpira naložbe zasebnih in 
tržno naravnanih javnih subjektov v  skupini afriških, 
karibskih in pacifiških držav. Zagotavlja srednje- in 
dolgoročno financiranje z  različnimi finančnimi instrumenti 
in si tako prizadeva za trajnostne gospodarske, socialne in 
okoljske koristi.
Sodišče ugotavlja, da Sklad za spodbujanje naložb zagotavlja 
dodano vrednost in da so njegove finančne operacije na 
splošno skladne z razvojnim sodelovanjem EU z državami 
AKP . Vendar pogodbena obveznost, na podlagi katere morajo 
biti končni upravičenci obveščeni o financiranju EIB/Sklada za 
spodbujanje naložb, ni vedno upoštevana, tehnična pomoč 
pa ni vedno usmerjena v mala in srednja podjetja.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE