Cilj politike Specifični cilj Naziv omogočitvenega pogoja Merila za izpolnjevanje za omogočitveni pogoj

1. Pametnejša Evropa s spodbujanjem inovativne in pametne gospodarske preobrazbe ESRR: Vsi specifični cilji v okviru tega cilja politike Dobro upravljanje nacionalne ali regionalne strategije pametne specializacije Strategije pametne specializacije podpirajo: 1. najnovejša analiza ozkih grl za razširjanje inovacij, vključno z digitalizacijo; 2. obstoj pristojne regionalne/nacionalne institucije ali organa, odgovornega za upravljanje strategije pametne specializacije; 3. orodja za spremljanje in ocenjevanje za merjenje uspešnosti pri doseganju ciljev strategije; 4. učinkovito delovanje procesa podjetniškega odkrivanja; 5. ukrepi, potrebni za izboljšanje nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih sistemov; 6. ukrepi za upravljanje industrijske tranzicije; 7. ukrepi za mednarodno sodelovanje.

2. Bolj zelena, nizkoogljična Evropa s spodbujanjem prehoda na čisto in pravično energijo, zelene in modre naložbe, krožno gospodarstvo, prilagajanje podnebnim spremembam ter preprečevanje in upravljanje tveganj ESRR in Kohezijski sklad: 2.1 Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost Strateški okvir politike za podporo prenove za večjo energetsko učinkovitost stanovanjskih in nestanovanjskih stavb 1. Nacionalna dolgoročna strategija prenove stavb za podporo prenove nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb, v skladu z zahtevami iz Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb, ki: a. vključuje okvirne mejnike za leti 2030 in 2040 ter cilje za leto 2050; b. zagotavlja okvirni pregled proračunskih sredstev v podporo izvajanju strategije; c. opredeljuje učinkovite mehanizme za spodbujanje naložb v prenovo stavb. 2. Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti za doseganje potrebnih prihrankov energije.

ESRR in Kohezijski sklad: 2.1 Spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost 2.2 Spodbujanje obnovljivih virov energije prek vlaganja v proizvodne zmogljivosti Upravljanje za energetski sektor Sprejeta sta nacionalni energetski in podnebni načrt, ki sta v skladu s ciljem Pariškega sporazuma, da se globalno segrevanje omeji na 1,5 oC, in vključujeta: 1. vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi v Prilogi I k uredbi o upravljanju energetske unije (1); 2. okvirni opis predvidenih finančnih sredstev in mehanizmov za ukrepe za spodbujanje nizkoogljične energije. [Sprememba 381]

ESRR in Kohezijski sklad: 2.2 Spodbujanje obnovljivih virov energije prek vlaganja v proizvodne zmogljivosti Učinkovito spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov v vseh sektorjih in v vsej EU Vzpostavljeni so ukrepi, ki zagotavljajo: 1. skladnost z obvezujočim nacionalnim ciljem obnovljivih virov energije za leto 2020 in s tem izhodiščem do leta 2030 v skladu s prenovljeno Direktivo 2009/28/ES (2); 2. povečanje deleža obnovljivih virov energije v sektorju ogrevanja in hlajenja za 1 odstotno točko letno do leta 2030.

ESRR in Kohezijski sklad: 2.4 Spodbujanje prilagajanja podnebnim in strukturnim spremembam ter preprečevanje tveganj in krepitev odpornosti na nesreče [Sprememba 382] Učinkovit okvir za obvladovanje tveganja nesreč Vzpostavljen je nacionalni ali regionalni načrt za obvladovanje tveganja nesreč, skladen z obstoječimi strategijami za prilagajanje podnebnim spremembam, in vključuje: 1. opis ključnih tveganj, ocenjenih v skladu z določbami člena 6(a) Sklepa št. 1313/2013/EU, ki odražajo sedanje in dolgoročne grožnje (25–35 let). Ocena podnebnih tveganj temelji na napovedih in scenarijih podnebnih sprememb; 2. opis preprečevanja nesreč ter ukrepov pripravljenosti in odziva za obravnavanje ključnih ugotovljenih tveganj. Ukrepi se prednostno razvrstijo v sorazmerju s tveganji in njihovim gospodarskim učinkom, vrzelim glede zmogljivosti (3) ter uspešnostjo in učinkovitostjo, in sicer ob upoštevanju morebitnih alternativ; 3. informacije o proračunskih in finančnih sredstvih in mehanizmih, ki so na voljo za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja v zvezi s preventivo, pripravljenostjo in odzivom.

ESRR in Kohezijski sklad: 2.5 Spodbujanje učinkovite rabe vode Posodobljeno načrtovanje potrebnih naložb v vodnem sektorju in sektorju odpadne vode Vzpostavljen je nacionalni naložbeni načrt in vključuje: 1. oceno trenutnega stanja izvajanja direktive o čiščenju komunalne odpadne vode 91/271/EGS in direktive o pitni vodi 98/83/ES; 2. opredelitev in načrtovanje kakršnih koli javnih naložb, vključno z okvirno finančno oceno, ki je: a. potrebna za doseganje skladnosti z direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode, vključno s prednostno razvrstitvijo glede na velikost aglomeracij ter vplivom na okolje, pri čemer so naložbe razčlenjene za vsako aglomeracijo odpadne vode; b. potrebna za izvajanje direktive o pitni vodi (98/83/ES); c. potrebna, da se zadostijo potrebe, ki izhajajo iz predlagane prenovitve (COM(2017)0753), zlasti kar zadeva revidirane parametre kakovosti, podrobneje opredeljene v Prilogi I; 3. oceno potrebnih naložb za obnovitev infrastrukture za odpadne vode in pitno vodo, vključno z omrežji, glede na njihovo starost in amortizacijske načrte; 4. navedbo morebitnih virov javnega financiranja, kadar so ti potrebni za dopolnitev uporabnin.

ESRR in Kohezijski sklad: 2.6 Razvoj krožnega gospodarstva (oz. prehod nanj) s pomočjo naložb v sektor odpadkov in učinkovitejšo rabo virov Posodobljeno načrtovanje ravnanja z odpadki Načrti za ravnanje z odpadki v skladu s členom 28 Direktive 2008/98/ES, kot je bila spremenjena z Direktivo 2018/xxxx/EU, ki zajemajo celotno območje države članice in vključujejo: 1. analizo trenutnega stanja pri ravnanju z odpadki v zadevni geografski entiteti, vključno z vrsto, količino in izvorom proizvedenih odpadkov, ter oceno njihovega nadaljnjega razvoja ob upoštevanju pričakovanih učinkov ukrepov programov preprečevanja nastajanja odpadkov v skladu s členom 29 Direktive 2008/98/ES, kot je bila spremenjena z Direktivo 2018/xx/EU; 2. oceno obstoječih sistemov zbiranja odpadkov, vključno z materialno in ozemeljsko pokritostjo ločenega zbiranja odpadkov in ukrepi za izboljšanje njegovega delovanja, ter potrebo po novih sistemih zbiranja; 3. oceno naložbene vrzeli, ki utemeljuje potrebo po dodatni ali nadgrajeni infrastrukturi za ravnanje z odpadki, z informacijami o razpoložljivih virih prihodkov za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja; 4. informacije o lokacijskih merilih za določitev območja in zmogljivosti prihodnjih naprav za obdelavo odpadkov.

ESRR in Kohezijski sklad: 2.6 Spodbujanje zelene infrastrukture v urbanem okolju in zmanjšanje onesnaženja Prednostni okvir ukrepanja za potrebne ohranitvene ukrepe, ki vključujejo sofinanciranje Unije Vzpostavljen je prednostni okvir ukrepanja v skladu s členom 8 Direktive 92/43/EGS in vključuje: 1. vse elemente, ki se zahtevajo v predlogi za prednostni okvir ukrepanja za obdobje 2021–2027, o katerem so se dogovorile Komisija in države članice; 2. opredelitev prednostnih ukrepov , vključno s prednostnimi ukrepi in oceno potreb po financiranju. [Sprememba 383]

3. Bolj povezana Evropa z izboljšanjem mobilnosti in regionalne povezljivosti IKT ESRR: 3.1 Izboljšanje digitalne povezljivosti Nacionalni ali regionalni načrt za širokopasovna omrežja Oblikovan je nacionalni ali regionalni načrt za širokopasovna omrežja, ki zajema: 1. oceno naložbene vrzeli, ki jo je treba odpraviti, da bi dosegli cilje gigabitne povezljivosti EU (4), ki temelji na: — najnovejšem kartiranju (5) obstoječih javnih in zasebnih infrastruktur ter kakovosti storitev z uporabo standardnih kazalnikov za kartiranje širokopasovnih omrežij, — posvetovanju v zvezi z načrtovanimi naložbami; 2. utemeljitev načrtovane javne intervencije na podlagi modelov trajnostnih naložb za: — okrepitev cenovne dostopnosti in razpoložljivosti odprtih, kakovostnih in na prihodnost pripravljenih infrastrukture in storitev, — prilagoditev oblik finančne pomoči ugotovljenim nedelovanjem trga, — omogočanje dopolnilne uporabe različnih oblik financiranja s strani EU, nacionalnih ali regionalnih virov; 3. ukrepe v podporo povpraševanju in uporabi zmogljivosti zelo visoko zmogljivih omrežij, vključno z ukrepi za olajšanje njihovega razvoja, zlasti z učinkovitim izvajanjem direktive EU o znižanju stroškov širokopasovnih povezav (6); 4. mehanizmi za tehnično pomoč, vključno z uradi, pristojnimi za širokopasovne povezave, za krepitev zmogljivosti lokalnih zainteresiranih strani in svetovanje nosilcem projektov; 5. mehanizem spremljanja, ki temelji na standardnih kazalnikih za kartiranje širokopasovnih omrežij.

ESRR in Kohezijski sklad: 3.2 Razvoj trajnostnega, pametnega, varnega in intermodalnega omrežja TEN-T, ki je odporno na podnebne spremembe Celovito načrtovanje prometa na ustrezni ravni Vzpostavljeno je večmodalno kartiranje obstoječe in načrtovane infrastrukture do leta 2030, ki: -1a. zahteva, da se zagotovi socialna, ekonomska in teritorialna kohezija ter na splošno dokončanje manjkajočih povezav in odprava ozkih grl na omrežju TEN-T, kar pomeni naložbe tudi v materialno infrastrukturo; [Sprememba 385] 1. vključuje ekonomsko utemeljitev načrtovanih naložb, temelječo na zanesljivi analizi povpraševanja in modeliranju prometa, pri čemer bi bilo treba upoštevati pričakovan vpliv liberalizacije železnic odprtja trgov storitev železniškega prevoza ; [Sprememba 386] 2. odraža načrte za kakovost zraka, pri čemer se upoštevajo zlasti nacionalni načrti nacionalne strategije za razogljičenje zmanjšanje emisij v prometnem sektorju ; [Sprememba 387] 3. vključuje naložbe v koridorje osrednjega omrežja TEN-T, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1316/2013, v skladu z zadevnimi načrti dela TEN-T , ter v predhodno določene odseke celostnega omrežja ; [Sprememba 388] 4. za naložbe izven osrednjega omrežja TEN-T zagotavlja dopolnjevanje z zagotavljanjem zadostne povezljivosti mestnih omrežij, regij in lokalnih skupnosti z osrednjim omrežjem TEN-T ter njegovimi vozlišči; [Sprememba 389] 5. zagotavlja interoperabilnost železniškega omrežja z uvedbo ERTMS, ki je skladen z osnovno konfiguracijo 3 in zajema vsaj evropski načrt za uvedbo; 6. spodbuja večmodalnost z opredelitvijo potreb po večmodalnih ali tovornih in potniških terminalih oziroma terminalih za pretovarjanje ter aktivnih načinih; 7. vključuje ukrepe za spodbujanje alternativnih goriv, skladne z nacionalnimi okviri politike; 8. vključuje oceno tveganja za varnost v cestnem prometu, v skladu z obstoječimi nacionalnimi strategijami za varnost v cestnem prometu, skupaj s kartiranjem trenutnega stanja prizadetih cest in odsekov ter z zagotavljanjem ustreznih prednostnih naložb; 9. zagotavlja informacije o proračunskih in finančnih sredstvih, ki ustrezajo načrtovanim naložbam in so potrebna za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja obstoječih in načrtovanih infrastruktur; 9a. spodbuja trajnostne regionalne in čezmejne pobude glede turizma, ki prinašajo koristi tako za turiste kot za prebivalce, kot je povezovanje omrežja EuroVelo z vseevropskim železniškim omrežjem. [Sprememba 390]

3.3 Trajnostna, pametna in intermodalna nacionalna, regionalna in lokalna mobilnost, ki je odporna na podnebne spremembe, vključno z boljšim dostopom do omrežja TEN-T in čezmejno mobilnostjo

4. Bolj socialna Evropa z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic ESRR: 4.1 Izboljšanje učinkovitosti trgov dela in dostopa do kakovostne zaposlitve prek razvoja infrastrukture ESS: 4.1.1 Izboljšanje dostopa do zaposlitve za vse iskalce zaposlitve, tudi za zlasti mlade in dolgotrajno brezposelne, ter neaktivne ljudi, ter osebe, in spodbujanje samozaposlovanja in socialnega gospodarstva 4.1.2 Posodabljanje institucij in storitev trga dela, da se zagotovi ocenijo in predvidijo potrebe po spretnostih ter zagotovi pravočasna in prilagojena pomoč ter podpora za usklajevanje ponudbe in povpraševanja na trgu dela, prehod in mobilnost , prehodov in mobilnosti na trgu dela [Sprememba 391] Strateški okvir politike za aktivne politike trga dela Vzpostavljen je strateški okvir politike za aktivne politike trga dela, ki je v skladu s smernicami za zaposlovanje in vključuje: 1. ureditev za izvajanje profiliranja iskalcev zaposlitve in oceno njihovih potreb, tudi za podjetniške poti; 2. informacije o prostih delovnih mestih in priložnostih za delo, pri čemer se upoštevajo potrebe na trgu dela; 3. ureditev za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi; 4. ureditev spremljanja, ocenjevanja in pregleda aktivnih politik trga dela; 5. za intervencije za zaposlovanje mladih: z dokazi podprte in ciljno usmerjene načine doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, vključno z ukrepi ozaveščanja, pri čemer ti načini temeljijo na zahtevah glede kakovosti, ob upoštevanju meril za kakovost vajeništev in pripravništev, tudi v okviru izvajanja shem jamstva za mlade.

ESRR: 4.1 Izboljšanje učinkovitosti trgov dela in dostopa do kakovostne zaposlitve prek razvoja infrastrukture ESS: 4.1.3 Spodbujanje udeležbe žensk na trgu dela, boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, vključno z dostopom do otroškega varstva ter zdravega in prilagojenega delovnega okolja za obravnavanje zdravstvenih tveganj, prilagajanje delavcev , podjetij in podjetnikov na spremembe ter zdravo in aktivno staranje [Sprememba 392] Nacionalni strateški okvir za enakost spolov Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike za enakost spolov, ki vključuje: 1. z dokazi podprto opredelitev izzivov na področju enakosti spolov; 2. ukrepe za odpravo razlik med spoloma pri zaposlovanju, plačah , socialni varnosti in pokojninah, ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, med drugim z izboljšanjem dostopa do predšolske vzgoje in varstva, s cilji; 3. ureditev spremljanja, ocenjevanja in pregleda strateškega okvira politike in metod za zbiranje podatkov; 4. ureditev za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju z organi za enakost, socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe.

ESRR: 4.2 Izboljšanje dostopa do vključujočih in kakovostnih storitev na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja prek razvoja infrastrukture ESS: 4.2.1 Izboljšanje kakovosti, vključevalnosti, učinkovitosti in ustreznosti sistemov izobraževanja in usposabljanja glede na potrebe trga dela , da se podpre pridobivanje ključnih kompetenc, vključno z digitalnimi spretnostmi in znanjem, ter se olajša prehod od izobraževanja k delu [Sprememba 394] 4.2.2 Spodbujanje vseživljenjskega učenja, zlasti prožnih priložnosti za izpopolnjevanje in preusposabljanje za vse , ter priložnostnega in neformalnega učenja , tudi prek olajševanja poklicnih prehodov in spodbujanja poklicne mobilnosti 4.2.3 Spodbujanje enakega dostopa, zlasti za prikrajšane skupine, do kakovostnega in vključujočega do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja , zlasti za prikrajšane skupine, in sicer od predšolske vzgoje in varstva v okviru splošnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter do terciarne ravni ter izobraževanja odraslih, vključno z olajševanjem učne mobilnosti za vse [Sprememba 394] Strateški okvir politike za sistem izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh Vzpostavljen je nacionalni in/ali regionalni strateški okvir politike za sistem izobraževanja in usposabljanja, ki vključuje: 1. z dokazi podprte sisteme za napovedovanje in predvidevanje potreb po spretnostih ter mehanizme in storitve za nadaljnje spremljanje diplomantov in storitve za kakovostno in učinkovito usmerjanje učencev vseh starosti , vključno s pristopi, osredotočenimi na učence ; [Sprememba 395] 2. ukrepe za zagotavljanje enakega dostopa do kakovostnega, cenovno dostopnega, ustreznega , nesegregiranega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbe v njem in njegove zaključitve, hkrati pa pridobivanje ključnih kompetenc na vseh ravneh, vključno z visokošolskim s terciarnim izobraževanjem; [Sprememba 396] 3. mehanizem usklajevanja na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja, vključno s terciarnim izobraževanjem ter izvajalci neformalnega in priložnostnega učenja , in jasno razdelitev pristojnosti med zadevnimi nacionalnimi in/ali regionalnimi organi; [Sprememba 397] 4. ureditev spremljanja, ocenjevanja in pregleda strateškega okvira politike; 5. ukrepe za ciljno skupino nizko usposobljenih, nizko kvalificiranih odraslih in tistih, ki prihajajo iz socialno in ekonomsko prikrajšanih okolij ter so na poti izpopolnjevanja; 6. ukrepe za podporo učiteljem, vodjem usposabljanja in akademskemu osebju, kar zadeva ustrezne učne metode, ocenjevanje in potrjevanje ključnih kompetenc; 7. ukrepe za spodbujanje mobilnosti učencev in zaposlenih ter transnacionalnega sodelovanja ponudnikov izobraževanja in usposabljanja, vključno s priznavanjem učnih rezultatov in kvalifikacij.

ESRR: 4.3 Izboljšanje socialno-ekonomske vključenosti marginaliziranih skupnosti, beguncev in migrantov pod mednarodno zaščito in zapostavljenih skupin prek celostnih ukrepov, vključno s stanovanjskimi in socialnimi storitvami [Sprememba 398] ESS: 4.3.1 Spodbujanje aktivne vključenosti, tudi za spodbujanje enakih možnosti in aktivne udeležbe, ter povečanje zaposljivosti 4.3.1a. Spodbujanje socialne vključenosti ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z najbolj ogroženimi in otroki [Sprememba 400] Nacionalni strateški okvir politike za socialno vključenost in zmanjševanje revščine Oblikovan je nacionalni strateški okvir politike in akcijski načrt za socialno vključenost in zmanjševanje revščine, ki vključuje: 1. z dokazi podprto prepoznavanje revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino otrok, brezdomstvom, prostorsko in izobraževalno segregacijo, omejenim dostopom do osnovnih storitev in infrastrukture ter posebnimi potrebami ranljivih ljudi; 2. ukrepe za preprečevanje segregacije in boj proti njej na vseh področjih, tudi z zagotavljanjem ustrezne dohodkovne podpore, socialne zaščite, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev za ranljive osebe, vključno z migranti in begunci ; 3. ukrepe za prehod z institucionalne oskrbe družinsko oskrbo in na oskrbo v skupnosti na podlagi nacionalne strategije in akcijskega načrta za deinstitucionalizacijo ; [Sprememba 401] 4. ureditev za zagotovitev, da njegova zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled potekajo v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe.

ESS: 4.3.2 Spodbujanje socialno-ekonomske vključenosti državljanov tretjih držav in marginaliziranih skupnosti, na primer Romov [Sprememba 402] Nacionalna strategija vključevanja Romov Vzpostavljena je nacionalna strategija vključevanja Romov, ki vključuje: 1. ukrepe za pospešitev vključevanja Romov, preprečevanje in odpravo segregacije, ki upoštevajo vidik enakosti spolov in položaj mladih Romov ter določajo izhodišča in merljive cilje in mejnike; 2. ureditev spremljanja, ocenjevanja in pregleda ukrepov vključevanja Romov; 3. ureditev za upoštevanje vključevanja Romov na regionalni in lokalni ravni; 4. ureditev za zagotovitev, da se njena zasnova, izvajanje, spremljanje in pregled se izvajajo v tesnem sodelovanju z romsko civilno družbo in vsemi drugimi zainteresiranimi stranmi, tudi na regionalni in lokalni ravni.