OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Svet je Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) sprejel 12. oktobra 2017, veljati pa je začela 20. novembra 2017.

V skladu s členom 20 Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 je Komisija odgovorna za ustanovitev in začetno upravno delovanje EJT, dokler to ni sposobno izvrševati lastnega proračuna.

Osnovni pogoj za vzpostavitev EJT je izbor in imenovanje članov in osebja, zlasti evropskih tožilcev, ki skupaj z evropskim glavnim tožilcem tvorijo kolegij EJT. Kolegij EJT mora sprejeti številne ključne splošne odločitve, brez katerih EJT ne more začeti izvajati svojih dejavnosti. Te vključujejo npr. sprejetje poslovnika EJT in pogojev za zaposlitev evropskih delegiranih tožilcev ter imenovanje evropskih delegiranih tožilcev in upravnega direktorja.

Člen 16(1) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 določa, da vsaka sodelujoča država članica predlaga tri kandidate, (a) ki so aktivni člani državnega tožilstva ali sodstva v zadevni državi članici, (b) katerih neodvisnost je nedvomna in (c) ki imajo potrebne kvalifikacije za imenovanje na visoko tožilsko ali sodniško funkcijo v svojih državah članicah ter imajo ustrezne praktične izkušnje z nacionalnimi pravnimi sistemi, finančnimi preiskavami in mednarodnim pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah.

Poleg tega člen 16(2) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 določa, da Svet po prejemu utemeljenega mnenja izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 izbere in imenuje enega kandidata na mesto evropskega tožilca za zadevno državo članico. Če izbirna komisija ugotovi, da kandidat ne izpolnjuje pogojev, ki se zahtevajo za opravljanje dolžnosti evropskega tožilca, je njeno mnenje za Svet zavezujoče.

Svet je 13. julija 2018 sprejel Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2018/1696 o operativnih pravilih izbirne komisije iz člena 14(3) Uredbe Sveta (EU) 2017/1939.

V skladu s pravilom VII. št. 2 navedenih operativnih pravil izbirna komisija opravi razgovore s kandidati, ki jih države članice predlagajo za mesto evropskega tožilca, in oblikuje mnenje o usposobljenosti kandidatov za izpolnjevanje nalog evropskega tožilca. Izbirna komisija izrecno navede, ali kandidat, ki ga predlaga država članica, izpolnjuje pogoje iz člena 16(1) Uredbe (EU) 2017/1939, in v primeru, da jih kateri od kandidatov ne izpolnjuje, prek svojega sekretariata od zadevne države članice zahteva, da predlaga ustrezno število novih kandidatov. Izbirna komisija nato razvrsti kandidate glede na njihove kvalifikacije in izkušnje. V razvrstitvi izbirna komisija navede prednostni vrstni red kandidatov, ki pa za Svet ni zavezujoč.

Iz tega pravila izhaja, da v primeru, da država članica v razumnem času ne predlaga treh kvalificiranih kandidatov, izbirna komisija Svetu ne more predložiti utemeljenega mnenja o kandidatih in izbirni postopek se ne more zaključiti. To lahko Svetu prepreči, da bi za zadevno državo članico pravočasno imenoval evropskega tožilca, in posledično se zamakne vzpostavitev in začetek delovanja EJT.

Izkušnje iz izbirnega postopka za prve evropske tožilce so pokazale, da se lahko država članica sooči z velikimi težavami pri iskanju in predlaganju kvalificiranih kandidatov in da je v izjemnih primerih lahko objektivno nemogoče v razumnem času predlagati potrebno število kvalificiranih kandidatov.

Namen tega predloga je izbirni komisiji omogočiti, da v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih Svetu predstavi utemeljeno mnenje o le dveh kvalificiranih kandidatih; gre za izjemne primere, v katerih država članica v razumnem času objektivno ne more najti tretjega kvalificiranega kandidata, čeprav je v izjemnih okoliščinah, v katerih se je znašla, storila vse, kar je bilo potrebno. V takih okoliščinah bi izbirna komisija lahko Svetu poslala utemeljeno mnenje o le dveh kvalificiranih kandidatih in Svet bi lahko nadaljeval postopek na podlagi tega mnenja.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Ustanovitev EJT je določena v členu 86 PDEU. EJT bo prvi organ EU s pooblastili za izvajanje kazenskih preiskav in pregona glede kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, in bo popolnoma nov akter v evropskem pravosodnem okolju. Z EJT naj bi se po pričakovanjih dosegla doslednejša in učinkovitejša politika kazenskega pregona za kazniva dejanja, ki škodijo proračunu EU, povečalo naj bi se število pregonov in obsodb ter dosegla višja stopnja odvračilnosti in povračil sredstev Unije, ki so bila izgubljena zaradi goljufij. S predložitvijo tega predloga spremembe Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2018/1696 Komisija izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 20, člena 14(3) in člena 16(2) Uredbe Sveta (ES) 2017/1939. Ta predlog bo omogočil zaključitev potrebnih postopkov izbora in imenovanja evropskih tožilcev EJT ter pravočasen začetek delovanja EJT. Zato je ta predlog v celoti skladen z obstoječimi določbami politike na zadevnem področju.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ta pobuda je skladna z drugimi politikami Unije in zakonodajnimi spremembami, namenjenimi krepitvi zaščite finančnih interesov Unije.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST