o uporabi Direktive (EU) 2021/555 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o nadzoru nabave in posedovanja orožja

1.Uvod

V akcijskem načrtu EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025, ki je bil sprejet julija 2020, je kot glavna prednostna naloga navedeno popolno izvajanje direktive o strelnem orožju, kar potrjuje tudi agenda za boj proti terorizmu iz decembra 2020.

To poročilo vsebuje oceno uporabe Direktive Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (v nadaljnjem besedilu: direktiva o strelnem orožju), kot zahteva njen člen 17 po zadnji spremembi iz leta 2017. Medtem pa so bile direktiva o strelnem orožju in njene poznejše spremembe nadomeščene in razveljavljene ter kodificirane z Direktivo (EU) 2021/555 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021. Če ni navedeno drugače, številčenje členov, navedenih v poročilu, zaradi jasnosti ustreza številčenju členov v trenutno veljavni Direktivi (EU) 2021/555.

V skladu s členom 17 (zdaj 24) je treba v poročilu predvsem preučiti razrede strelnega orožja ter vprašanja, povezana z izvajanjem sistema evropskega dovoljenja za strelno orožje, oznakami in učinki novih tehnologij, kot so tridimenzionalno tiskanje, uporaba hitroodzivnih (QR) kod in radiofrekvenčne identifikacije (RFID). Kot je bilo napovedano v strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025, so v tem poročilu predlagani tudi začetni načini za izboljšanje pravnega okvira. Komisija se je pri pripravi tega poročila opirala predvsem na ukrepe za prenos, ki so jih priglasile države članice, in javno dostopne informacije.

Poleg tega je Komisija novembra 2019 državam članicam poslala podrobni vprašalnik, ki je obravnaval vprašanja, navedena v členu 17 (zdaj 24), in na katerega je odgovorilo 19 držav članic. Komisija je predstavila povzetek navedenih odgovorov na zasedanju odbora za strelno orožje 18. decembra 2019 in izvedla predhodne razprave odbora v zvezi s tem.

Nadalje, Komisija aktivno sodeluje na prednostnem delovnem področju strelnega orožja v okviru evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (v nadaljnjem besedilu: platforma za strelno orožje) in v evropski strokovni skupini za strelno orožje, ki je pomagala opredeliti trenutne in potencialne grožnje, povezane s strelnim orožjem, in učinek na kriminalne dejavnosti.

Zaradi velikih zamud pri prenosu na nacionalni ravni pa Komisija ni mogla izvesti popolnega ugotavljanja skladnosti z nacionalnim pravom in praksami.

Julija 2020 je Urad Združenih narodov za droge in kriminal objavil tematski dokument z naslovom „Illicit Trafficking in Firearms, their Parts, Components and Ammunition to, from and across the European Union“ (Nedovoljena trgovina s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom v Evropski uniji, zunaj nje in po njej), v katerem so navedeni pomembni preudarki in politična priporočila v zvezi s trenutnimi grožnjami in pravnimi vrzelmi pri nadzoru strelnega orožja na globalni ravni.

2.Izvajanje direktive o strelnem orožju

Z direktivo o strelnem orožju se urejajo nabava, posedovanje in trgovinska izmenjava strelnega orožja za civilno uporabo v EU (npr. strelnega orožja, ki se uporablja za športno streljanje in lov). Določa splošne minimalne standarde, ki jih morajo vse države članice prenesti v svoje nacionalne zakone o orožju, njen cilj pa je doseči ravnovesje med cilji notranjega trga (tj. čezmejnim pretokom strelnega orožja) in cilji varnostne politike (tj. visoko ravnjo varnosti ter zaščite pred kaznivimi dejanji in nedovoljeno trgovino) znotraj EU. Direktiva predstavlja razvoj schengenskega pravnega reda, saj je del skupnega sklopa pravil EU, ki omogočajo prosto gibanje oseb.

Direktiva je bila revidirana po začetku veljavnosti protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja (protokol o strelnem orožju) leta 2005, nato pa še leta 2017 po terorističnih napadih leta 2015.

Vizualna predstavitev direktive o strelnem orožju

2.1.Naloge Komisije

Komisija mora v skladu z direktivo o strelnem orožju sprejeti izvedbene in delegirane akte. Zato je Komisija od njenega začetka veljavnosti sprejela:

1.5. marca 2018 (v skladu s členom 15(2)) Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/337 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2403 o določitvi skupnih smernic o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja;

2.16. januarja 2019 (v skladu s členom 4(3)) Izvedbeno direktivo Komisije (EU) 2019/68 o določitvi tehničnih specifikacij za označevanje strelnega orožja in njegovih pomembnih sestavnih delov v skladu z Direktivo Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja (glej oddelek 5.4.2);