Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z

(2022/C 88/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Bordeaux supérieur“

PDO-FR-A0306-AM06

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Razmejeno območje parcel

V Prilogi je bil dodan datum 3. junij 2021 za razmejitve v občinah Saint-Estèphe, Pomerol in Libourne.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo. Ta sprememba ni povzročila spremembe enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Bordeaux supérieur

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Mirna bela vina s fermentirnim sladkorjem

KRATEK OPIS

Mirna bela vina imajo:

— volumenski delež naravnega alkohola ≥ 12 %,

— vsebnost fermentirnih sladkorjev > 17 g/l.

Pred pakiranjem je:

— vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

— vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 260 mg/l.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 15 %.

Bela vina s fermentirnim sladkorjem so strukturno oprta na sorti sémillon B, ki daje zaokrožena, bogato polna vina zlate barve z aromo kandiranega sadja; ta sorta se lahko zvršča s sortama sauvignon B in muscadelle B, kar prinaša svežino. Ta starana vina (od 4 do 8 let) pogosto razkrivajo cvetlične arome, arome medu in začimb.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 300

2. Mirna rdeča vina

KRATEK OPIS

Mirna rdeča vina imajo:

— volumenski delež naravnega alkohola ≥ 11 %,

— vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l,

— vsebnost jabolčne kisline ≤ 0,3 g/l.

Pred pakiranjem je:

— vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

— vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 140 mg/l.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13,5 %.

Rdeča vina, pridobljena pretežno z združevanjem sort merlot N in cabernet-sauvignon N ter nekoliko manj cabernet franc N, so zaokrožena, polnega okusa in strukturirana. Kot mlada vina na splošno razvijejo arome svežega in kandiranega rdečega jagodičja, pri staranju pa se spremenijo v začimbne note in note kuhanega sadja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Na parcelah, zasajenih od 1. avgusta 2008, je najmanjša gostota zasaditve vinske trte 4 500 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,20 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra.

Ta gostota se lahko zmanjša na 3 300 trsov na hektar. V tem primeru razdalja med vrstami ne sme biti večja od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra.

2. Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Dovoljeni sta samo kratka (kratki rezniki) ali dolga (šparoni) rez. Pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B število očes po obrezovanju ne sme preseči 40 000 na hektar in 17 na trs. Pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, število očes po obrezovanju ne sme preseči 45 000 očes na hektar in 19 očes na trs. Po pletju mladik število rodovitnih mladik na trs ne sme preseči:

— pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B 11 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 500 trsov na hektar, ter 14 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 500 trsov na hektar,

— pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, 13 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 500 trsov na hektar, ter 16 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 500 trsov na hektar. Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu). Pletje mladik se opravi pred brstenjem.

3. Obogatitev

Posebni enološki postopek

Volumenski delež skupnega alkohola rdečih vin po obogatitvi ne presega 13,5 %. Volumenski delež skupnega alkohola pri belih vinih po obogatitvi ne presega 15 %.

Dovoljena je obogatitev z delno koncentracijo rdečih vin, pri čemer je koncentracija omejena na 15 % tako obogatene količine.

5.2. Največji donosi

1. Mirna bela vina s fermentirnim sladkorjem

60 hektolitrov na hektar

2. Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 4 500 trsov na hektar

66 hektolitrov na hektar

3. Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 4 000 trsov na hektar in < 4 500 trsov na hektar

55 hektolitrov na hektar

4. Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 3 300 trsov na hektar in < 4 000 trsov na hektar

50 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

muscadelle B

Petit verdot N

sauvignon B – sauvignon blanc

sauvignon gris G – fié gris

semillon B

8. Opis povezave

Bordojske sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširile brajde, ki so omogočile dobro razporeditev trgatve ter zadostne listne površine za pravilno klorofilno sintezo in optimalno zrelost grozdja. Zaradi različnih vrst tal in različne izpostavljenosti je bilo treba izbrati različne sorte in jih prilagoditi značilnostim okolja, kar je tudi razlog za to, da so se v preteklosti usmerili v zvrstna vina. Tako je mogoče opredeliti štiri različne vrste tal:

— glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N,

— silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B,

— vrsta glinasto-peščenih kislih tal, imenovana boulbène, z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo belih vin, ter

— prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro osuševane terase, so vroče in izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N.

Kontrolirana označba porekla „Bordeaux supérieur“ izpolnjuje zahteve, ki so jih skozi zgodovino morali izpolnjevati proizvajalci glede na kontrolirano označbo porekla „Bordeaux“, kar zadeva gostoto zasaditve vinograda (večja), pravila rezi (manjše število očes), največjo obremenitev na parcelo (manjša). Ti pogoji proizvodnje omogočajo pridelavo bolj skoncentriranih vin, katerih najnižja vsebnost sladkorja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola presegata tista, ki sta določena za kontrolirano označbo porekla „Bordeaux“. Rdeča in bela vina s kontrolirano označbo porekla „Bordeaux supérieur“ imajo poseben značaj. Odlikujejo jih skladnost, posebna eleganca, dobra uravnoteženost in aromatično bogastvo, lastnosti, ki med drugim izhajajo iz raznolikosti biofizičnega okolja, sort vinske trte, pa tudi iz načinov obdelave vinograda in vinifikacije, zaradi katerih se uvrščajo med starana vina. Bordojski vinogradniki so bili prek svojega pristanišča in tesnih zgodovinskih povezav z drugimi narodi, iz katerih se je zelo zgodaj razvila strukturirana in živahna trgovina, vedno usmerjeni v preostale dele sveta, pri čemer so izkoriščali ali razširjali tehnične inovacije in spodbujali dinamiko kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so utrdili, razvili in izvažali svoje znanje in veščine, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje. S poroko med vojvodinjo Eleonoro Akvitansko in Henrikom Plantagenetom, prihodnjim kraljem Anglije, leta 1152 so se razvile izredno pomembne trgovinske vezi. Angleži so izvažali živila, tekstil in kovine ter uvažali bordojska vina. V 17. stoletju se je s pojavom novih potrošnikov začela nova trgovinska doba. Izvoz ostaja eden od temeljev distribucije bordojskih vin, s čimer se po vsem svetu širijo znanje in izkušnje, podoba ter sloves kontrolirane označbe porekla „Bordeaux supérieur“; dve tretjini teh vin se danes ustekleniči na posestvu. Ta vina imajo kompleksnejšo strukturo in jih je mogoče starati dlje kot vina s kontrolirano označbo porekla „Bordeaux“, pri čemer se lahko starajo do pet ali šest let.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021:

— departma Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac in Villefranche-de-Lonchat,

— departma Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras in Villeneuve-de-Duras.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-354b6f94-55e6-43d7-b232-33022fa4b246

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.