Stališča o HS, ki jih Unija zastopa v WCO, so usklajena z državami članicami. Unija in njene države članice imajo v Odboru WCO za HS skupaj le en glas. V Svetu WCO o zadevah, ki so v pristojnosti EU, kot so zadeve HS, EU glasuje v imenu držav članic, prisotnih na zasedanju.

·predlagati spremembe in posodobitve harmoniziranega sistema, da odraža tehnološki razvoj in spremembe trgovinskih vzorcev ter druge potrebe uporabnikov;

·zagotoviti enotno razlago in uporabo pravnih besedil v zvezi s harmoniziranim sistemom, vključno z reševanjem sporov o uvrstitvi med pogodbenicami, in s tem olajševati trgovino;

Upravljavski organ WCO je Svet, ki se pri izpolnjevanju svojih nalog zanaša na usposobljenost in spretnosti sekretariata ter vrste tehničnih in svetovalnih odborov.

Svetovna carinska organizacija (v nadaljnjem besedilu: WCO), ki je bila ustanovljena leta 1952 kot Svet za carinsko sodelovanje, je neodvisen medvladni organ, katerega naloga je povečati uspešnost in učinkovitost carinskih uprav. WCO zagotavlja svojim članicam vrsto konvencij in drugih mednarodnih instrumentov ter storitve tehnične pomoči in usposabljanja. Danes WCO zastopa 184 carinskih uprav po vsem svetu.

Evropska unija in vse države članice so pogodbenice Sporazuma.

Namen Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je olajšati mednarodno trgovino ter zbiranje, primerjavo in analizo statističnih podatkov, zlasti o mednarodni trgovini. Priložena ji je nomenklatura HS, tj. mednarodni harmonizirani sistem, ki sodelujočim državam omogoča, da blago, s katerim se trguje, za carinske namene uvrščajo glede na skupna načela. Nomenklatura HS vključuje opise blaga, ki so navedeni v obliki tarifnih številk in tarifnih podštevilk ter pripadajočih jim številčnih oznak, ki temeljijo na sistemu 6-mestnih oznak. Nomenklatura HS se revidira vsakih pet let. Uporablja jo več kot 200 držav in gospodarstev po svetu; posledično se v skladu s to nomenklaturo uvršča več kot 98 % vsega blaga, s katerim se trguje po svetu.

Posvetovanja z državami članicami so se izvajala v okviru skupine strokovnjakov za carino – koordinacije HS/WCO in v Svetu.

Kadar se v skladu z določbami člena 8.3 Konvencije in Sklepa Sveta št. 298 katera koli zadeva v celoti ali delno predloži Odboru v ponovno preučitev, pogodbenica, ki je zahtevala ponovno preučitev zadeve, generalnemu sekretarju najmanj 60 dni pred datumom začetka naslednjega zasedanja Odbora predloži uradno obvestilo, v katerem navede razloge za zahtevo za ponovno preučitev, skupaj s svojimi predlogi za rešitev zadeve. Generalni sekretar to obvestilo razpošlje drugim pogodbenicam.

Uradna obvestila generalnemu sekretarju o predložitvi katere koli zadeve Svetu ali Odboru v ponovno preučitev v skladu z drugim odstavkom člena 8 Konvencije in Sklepom Sveta št. 298 se ne smejo predložiti pred dnem po zaključku zasedanja Odbora, temveč jih je treba predložiti do konca drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bilo zasedanje zaključeno. Šteje se, da je uradno obvestilo predloženo v roku, če ga je generalni sekretar prejel pred 24. uro (po bruseljskem času) zadnjega dne roka.

Kadar se v skladu z določbami člena 8.3 Konvencije in Sklepa Sveta št. 298 katera koli zadeva v celoti ali delno predloži Odboru v ponovno preučitev, pogodbenica, ki je zahtevala ponovno preučitev zadeve, generalnemu sekretarju najmanj 60 dni pred datumom začetka naslednjega zasedanja Odbora predloži uradno obvestilo, v katerem navede razloge za zahtevo za ponovno preučitev, skupaj s svojimi predlogi za rešitev zadeve. Generalni sekretar to obvestilo razpošlje drugim pogodbenicam.

Uradna obvestila generalnemu sekretarju o predložitvi katere koli zadeve Svetu ali Odboru v ponovno preučitev v skladu s členom 8.2 Konvencije in Sklepom Sveta št. 298 se ne smejo predložiti pred dnem po zaključku zasedanja Odbora, temveč jih je treba predložiti do konca drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bilo zasedanje zaključeno.

–Ta sprememba je zlasti pomembna za uprave, ki so v drugem časovnem pasu kot sedež WCO in katerih uradna obvestila bi lahko generalni sekretar WCO, glede na časovni pas, v katerem se nahaja sekretariat WCO, prejel po izteku roka za predložitev takih zahtev za ponovno preučitev.

–S spremembo odstavkov 1 in 4 člena 20, ki tako postaneta odstavka 2 oziroma 1, osnutek spremembe pojasnjuje, da bi moral generalni sekretar WCO uradna obvestila, naj katero koli zadevo, ki jo preuči Odbor za HS, predloži Svetu ali vrne v ponovno preučitev Odboru za HS, prejeti do 24. ure (po bruseljskem času) zadnjega dne roka.

Druge odločitve se sprejmejo z navadno večino glasov (več kot 50 odstotkov), ki jih oddajo člani Odbora. Če obstajata več kot dve možnosti in nobena od njih ne doseže več kot 50 odstotkov glasov, ki so jih oddali člani Odbora, se pri glasovanju z navadno večino uporabi postopek postopnega glasovanja, s katerim se zmanjša število možnosti, tako da se črta možnost z najmanj glasovi, dokler možnost z največ glasovi ne doseže več kot 50 odstotkov glasov, ki so jih oddali člani Odbora.

–Glavni cilj je zagotoviti, da se v primeru več možnosti, o katerih je treba razpravljati, uporabi nemoten in pregleden postopek, tako da po odločitvi Odbora podporo večine članov prejme možnost, ki je ostala po postopni odpravi tistih možnosti, ki so prejele manj podpore.

Svet WCO naj bi na 139./140. zasedanju (od 23. do 25. junija 2022) odobril spremembe členov 19 in 20 poslovnika Odbora za HS (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

–Kar zadeva spremembo poslovnika, bi Unija morala podpreti sprejetje spremembe.

–Unija bi po potrebi morala podpreti tudi dodatne redakcijske spremembe, ki jih lahko predlaga sekretariat WCO.

Predlagano stališče EU je v skladu z uveljavljeno carinsko politiko in prakso Odbora za HS.

Predlagano stališče je potrebno, da lahko EU izrazi svoje stališče na naslednjem zasedanju Sveta WCO.

4. Pravna podlaga

4.1 Postopkovna pravna podlaga

4.1.1 Načela

Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma.“

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje tudi akte, ki imajo pravni učinek zaradi pravil mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep o stališču, ki se zastopa v imenu Unije in ki se nanaša na predvideni akt, je zato člen 218(9) PDEU.

4.1.2 Uporaba v obravnavanem primeru

Svet WCO je organ, ustanovljen s sporazumom, in sicer Konvencijo o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje z dne 15. decembra 1950. To je organ, ki je v skladu z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga odgovoren za to, da pogodbenicam izdaja priporočila za spremembo te konvencije in odobritev poslovnika Odbora za HS.

V skladu s členom 6 Konvencije o HS se pričakuje, da bo Svet WCO na junijskem zasedanju odobril spremembo poslovnika Odbora za HS. Ko bo sprememba odobrena, bo imela pravni učinek v zakonodaji EU, in sicer v: Prilogi 1 k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi. Člen 1(2)(a) navedene uredbe namreč določa, da „2. Kombinirana nomenklatura vsebuje: (a) nomenklaturo harmoniziranega sistema;“, pri čemer bo ta sprememba vplivala tudi na to, kako poteka postopek odločanja v zvezi z razlago in spremembo nomenklature harmoniziranega sistema v Odboru za HS in posledično na to, kako se razlaga kombinirana nomenklatura.

Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira Sporazuma.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2 Materialna pravna podlaga

4.2.1 Načela

Materialna pravna podlaga za sklep po členu 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in če je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep iz člena 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2 Uporaba v obravnavanem primeru

Ker se glavni cilj in vsebina predvidenega akta nanašata na postopek odločanja pri razlagi tarife in uporabi mednarodnega sporazuma v okviru skupne trgovinske politike ter izvajanja nomenklature HS in kombinirane nomenklature EU, so materialna pravna podlaga za predlagani sklep člen 31, člen 43(2) in člen 207(4), prvi pododstavek, PDEU.