SL Uradni list Evropske unije C 274/1

KONČNI ZAKLJUČNI RAČUN EVROPSKIH SKUPNOSTI

PRORAČUNSKO LETO 2006

Zvezek I

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

(2007/C 274/01)

VSEBINA

Izjava, priložena konsolidiranemu zaključnemu računu

Glavni dogodki in ključne točke

Del I: Konsolidirani računovodski izkazi Evropskih skupnosti in pojasnila

A. Bilanca stanja

B. Izkaz poslovnega izida (vključno s poročanjem po odsekih)

C. Izkaz denarnih tokov

D. Izkaz sprememb čistih sredstev

E. Pojasnila k računovodskim izkazom

Del II: Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna Evropskih skupnosti in pojasnila

A. Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

B. Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropskih skupnosti za leto 2006 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile druge institucije in organi v skladu s členom 129(2) finančne uredbe. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom VII finančne uredbe ES ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskih skupnosti ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so se štela za potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske Komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti v vseh pomembnih vidikih.

Brian Gray Računovodja Evropske komisije

GLAVNI DOGODKI IN KLJUČNE TOČKE

Zaključni račun Evropskih skupnosti za leto 2006 je drugi zaključni račun, pripravljen po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, ki so se za Evropski skupnosti začela uporabljati leta 2005. Kakor pri vseh zaključnih računih si Komisija tudi pri tem prizadeva izboljšati, kar je bilo že objavljeno, in sicer zlasti zato, da bi bralcem ponudila razumljivejše in uporabnejše informacije.

Glede predstavitve zaključnega računa za leto 2006 je treba poudariti naslednje spremembe:

— po posodobitvi finančne uredbe, ki je začela veljati 1. maja 2007, je računovodja Komisije zaključnemu računu prvič priložil izjavo, s katero potrjuje, da si je pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskih skupnosti v vseh pomembnih vidikih,

— vsak računovodja organov, vključenih v konsolidacijo pri tem zaključnem računu, je svojemu zaključnemu računu priložil izjavo, s katero potrjuje, da si je pridobil razumno zagotovilo, da njegov zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja njegove institucije ali agencije v vseh pomembnih vidikih,

— zneski v računovodskih izkazih so zdaj prikazani v milijonih eurov, kar pomeni bolj berljivo obliko,

— razpredelnice o izvrševanju proračuna so poenostavljene, da bi bile razumljivejše,

— predstavljene so dodatne informacije o izterjavi glede odhodkov Komisije.

Poleg tega je treba omeniti, da se je obseg konsolidacije glede na leto 2005 povečal – zdaj je v konsolidacijo vključenih 24 agencij v primerjavi s 16 leta 2005.

NAJPOMEMBNEJŠI POUDARKI ZAKLJUČNEGA RAČUNA ZA LETO 2006

— Proračunski presežek se je še naprej zmanjševal, in sicer z 2,41 milijarde EUR na 1,85 milijarde EUR.

— Poslovni izid za zadevno leto se je spremenil, in sicer iz izgube v višini 7 812 milijonov EUR v letu 2005 v presežek v višini 197 milijonov EUR v letu 2006.

— Skupna sredstva so se povečala z 58,7 milijarde EUR v letu 2005 na 67,3 milijarde EUR, skupne obveznosti pa so se povečale s 120,9 milijarde EUR na 131,6 milijarde EUR. Razlika se bo kratkoročno financirala iz že izglasovanih proračunskih sredstev, dolgoročno pa jo bodo zagotovile države članice.

DEL I

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKIH SKUPNOSTI IN POJASNILA

VSEBINA

A. Bilanca stanja

B. Izkaz poslovnega izida (vključno s poročanjem po odsekih)

C. Izkaz denarnih tokov

D. Izkaz sprememb čistih sredstev

E. Pojasnila k računovodskim izkazom

1. Računovodske usmeritve

2. Pojasnila k bilanci stanja

3. Pojasnila k izkazu poslovnega izida

4. Pojasnila k izkazu denarnih tokov

5. Zunajbilančne postavke in pojasnila

6. Obvladovanje finančnih tveganj

7. Razkrivanje povezanih strank

8. Dogodki po datumu bilance stanja

9. Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo

10. Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

A. BILANCA STANJA

v mio. EUR Pojasnilo 31.12.2006 31.12.2005 I. STALNA SREDSTVA: 31 556 31 415 Neopredmetena dolgoročna sredstva 2.1 37 27 Opredmetena osnovna sredstva 2.2 4 586 4141 Naložbe 2.3 2 157 1 874 Posojila 2.4 2 023 2 397 Dolgoročno predfinanciranje 2.5 22 425 22 732 Dolgoročne terjatve 2.6 328 244 II. GIBLJIVA SREDSTVA: 35 776 27 291 Zaloge 2.7 115 126 Kratkoročne naložbe 2.8 1 426 1 440 Kratkoročno predfinanciranje 2.9 8 055 6 633 Kratkoročne terjatve 2.10 9 796 7 238 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.11 16 384 11 854 Sredstva skupaj 67 332 58 706 III. DOLGOROČNE OBVEZNOSTI: 37 071 38 026 Prejemki zaposlenih 2.12 32 200 33 156 Rezervacije za tveganja in stroške 2.13 989 1 097 Finančne obveznosti 2.14 1 862 1 920 Druge dolgoročne obveznosti 2.15 2 020 1 853 IV. TEKOČE OBVEZNOSTI: 94 479 82 825 Rezervacije za tveganja in stroške 2.16 379 275 Finančne obveznosti 2.17 20 22 Obveznosti iz poslovanja 2.18 94 080 82 528 Obveznosti skupaj 131 550 120 851 ČISTA SREDSTVA (64 218) (62 145) Rezerve 2.19 2 855 2 808 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic: 2.20 (67 073) (64 953) Prejemki zaposlenih (dolgoročni) (1) (32 200) (33 156) Drugi zneski (2) (34 873) (31 797) V. ČISTA SREDSTVA (3) (64 218) (62 145)

B. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA (vključno s poročanjem po odsekih)

v mio. EUR Pojasnilo 2006 2005 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 113 486 107 890 Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov: 105 118 103 964 Sredstva iz naslova BND 70 134 70 861 Sredstva iz naslova DDV 17 207 16 018 Tradicionalna lastna sredstva 15 247 14 265 Proračunski popravki 2 395 2 606 Prispevki tretjih držav (vključno z državami EFTE) 135 214 Prihodki iz poslovanja: 8 368 3 926 Globe 2 217 719 Kmetijski prelevmani 1 695 447 Izterjava stroškov 1 296 939 Prihodki iz upravnega poslovanja 982 895 Drugi prihodki iz poslovanja 2 178 926 ODHODKI IZ POSLOVANJA 113 422 107 597 Upravni odhodki: 3.2 6 619 6 127 Odhodki za osebje 3 998 3 613 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 348 320 Drugi upravni odhodki 2 273 2 194 Odhodki iz poslovanja: 3.3 106 803 101 470 Neposredno centralizirano upravljanje 12 273 11 281 Posredno centralizirano upravljanje 677 351 Decentralizirano upravljanje 1 809 1 733 Deljeno upravljanje 90 828 86 925 Skupno upravljanje 34 248 Drugi odhodki iz poslovanja 3.4 1 182 932 PRESEŽEK IZ POSLOVANJA 64 293 Prihodki iz finančnih poslov 3.5 621 399 Odhodki za finančne posle 3.6 (331) (369) Gibanje obveznosti iz naslova dolgoročnih prejemkov zaposlenih 2.12 108 (8 044) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ DEJAVNOSTI, KI NISO POVEZANE S POSLOVANJEM 398 (8 014) DELEŽ ČISTEGA (PRIMANJKLJAJA) PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV IN SKUPNIH PODJETIJ 3.7 (265) (91) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ REDNIH DEJAVNOSTI 197 (7 812) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 197 (7 812)

POROČANJE PO ODSEKIH

To poročilo vsebuje razdelitev prihodkov in odhodkov iz poslovanja znotraj Komisije po področjih na podlagi proračunske strukture po dejavnostih. Ta področja se lahko razvrstijo v tri večje skupine – „dejavnosti znotraj Evropske unije“, „dejavnosti zunaj Evropske unije“ ter „storitve in drugo“.

„Dejavnosti znotraj Evropske unije“ je največja izmed teh skupin, saj pokriva vsa številna področja znotraj Evropske unije. „Dejavnosti zunaj Evropske unije“ zadevajo politike, ki se izvajajo zunaj Unije, kot sta trgovina in pomoč. „Storitve in drugo“ so notranje in horizontalne dejavnosti, potrebne za delovanje institucij in organov Skupnosti.

Agencije, ki so vključene v konsolidacijo, so priključene različnim področjem. Druge institucije razen Komisije so združene v posebno področje. Za posamezna področja so prikazani bruto zneski pred konsolidacijskimi izločitvami, konsolidacijske izločitve pa so izračunane skupaj v enem stolpcu.

Poudariti je treba, da lastna sredstva in prispevki niso razdeljeni med različne dejavnosti, saj jih obračunavajo, zbirajo in upravljajo osrednje službe Komisije. Tukaj so prikazani, da bi se omogočila primerjava čistega izida s tistim iz izkaza poslovnega izida.

POROČANJE PO ODSEKIH – POVZETEK

v mio. EUR Dejavnosti znotraj EU Dejavnosti zunaj EU Storitve in drugo ESPJ v likvidaciji Druge institucije Konsolidacijske izločitve SKUPAJ PRIHODKI IZ POSLOVANJA: Globe 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Kmetijski prelevmani 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Izterjava stroškov 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Prihodki iz upravnega poslovanja 44 48 702 0 275 (87) 982 Drugi prihodki iz poslovanja 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Upravni odhodki: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Odhodki za osebje 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 62 55 102 0 129 0 348 Drugi upravni odhodki 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Odhodki iz poslovanja: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Neposredno centralizirano upravljanje 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Posredno centralizirano upravljanje 611 308 1 0 0 (243) 677 Decentralizirano upravljanje 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Deljeno upravljanje 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Skupno upravljanje 7 27 0 0 0 0 34 Drugi odhodki iz poslovanja 734 267 199 53 0 (71) 1 182 ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov 105 118 Presežek iz poslovanja 64 Čisti finančni prihodki 290 Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih 108 Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij (265) Poslovni izid za zadevno leto 197





POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

v mio. EUR Gospodarske in finančne zadeve Podjetništvo in industrija Konkurenca Zaposlovanje Kmetijstvo Promet in energetika Okolje Raziskave Informacijska družba PRIHODKI IZ POSLOVANJA: Globe 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Kmetijski prelevmani 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Izterjava stroškov 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Prihodki iz upravnega poslovanja 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Drugi prihodki iz poslovanja 1 146 0 34 436 194 39 382 23 PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Upravni odhodki: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Odhodki za osebje 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Drugi upravni odhodki 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Odhodki iz poslovanja: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Neposredno centralizirano upravljanje 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Posredno centralizirano upravljanje 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Decentralizirano upravljanje 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Deljeno upravljanje 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Skupno upravljanje 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Drugi odhodki iz poslovanja 0 62 268 16 34 99 15 53 45 ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Skupno raziskovalno središče Ribištvo Notranji trg Regionalna politika Obdavčenje in carine Izobraževanje in kultura Varstvo potrošnikov in zdravja Pravica, svoboda in varnost Dejavnosti znotraj EU skupaj PRIHODKI IZ POSLOVANJA: Globe 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Kmetijski prelevmani 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Izterjava stroškov 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Prihodki iz upravnega poslovanja 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Drugi prihodki iz poslovanja 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Upravni odhodki: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Odhodki za osebje 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Drugi upravni odhodki 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Odhodki iz poslovanja: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Neposredno centralizirano upravljanje 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Posredno centralizirano upravljanje 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Decentralizirano upravljanje 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Deljeno upravljanje 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Skupno upravljanje 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Drugi odhodki iz poslovanja 6 1 37 0 0 55 23 20 734 ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

v mio. EUR Zunanje zadeve Trgovina Razvoj Širitev Humanitarna pomoč Dejavnosti zunaj EU skupaj PRIHODKI IZ POSLOVANJA: Izterjava stroškov 35 0 1 21 1 58 Prihodki iz upravnega poslovanja 48 0 0 0 0 48 Drugi prihodki iz poslovanja 69 0 13 250 0 332 PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 152 0 14 271 1 438 Upravni odhodki: 632 51 125 71 20 899 Odhodki za osebje 427 46 118 50 14 655 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 54 0 0 1 0 55 Drugi upravni odhodki 151 5 7 20 6 189 Odhodki iz poslovanja: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Neposredno centralizirano upravljanje 3 131 7 684 456 601 4 879 Posredno centralizirano upravljanje 48 0 29 231 0 308 Decentralizirano upravljanje 203 0 78 1 166 0 1 447 Skupno upravljanje 59 1 (62) 29 0 27 Drugi odhodki iz poslovanja 8 0 8 249 2 267 ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 4 081 59 862 2 202 623 7 827 ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

Tisk in komunikacije Evropski urad za boj proti goljufijam Usklajevanje Osebje in uprava Statistični urad Evropskih skupnosti Proračun Revizija Drugo Storitve in drugo skupaj PRIHODKI IZ POSLOVANJA: Izterjava stroškov 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Prihodki iz upravnega poslovanja 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Drugi prihodki iz poslovanja 0 0 35 5 0 0 0 70 110 PRIHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Upravni odhodki: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Odhodki za osebje 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Drugi upravni odhodki 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Odhodki iz poslovanja: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Neposredno centralizirano upravljanje 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Posredno centralizirano upravljanje 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Drugi odhodki iz poslovanja 0 0 2 15 1 56 0 125 199 ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. IZKAZ DENARNIH TOKOV

v mio. EUR Pojasnilo 2006 2005 DENARNI TOK IZ REDNEGA DELOVANJA Presežek/(primanjkljaj) iz rednih dejavnosti: 197 (7 812) Poslovanje: 4.2 Odplačevanje 11 7 Amortizacija 306 278 Oslabitev naložb (3) (12) (Povečanje)/zmanjšanje posojil 374 (99) (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predfinanciranja 307 (1 447) (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih terjatev (84) 64 (Povečanje)/zmanjšanje zalog 11 (63) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predfinanciranja (1 422) 94 (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev (2 558) (99) Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih rezervacij (108) 84 Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih finančnih obveznosti (58) 233 Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoročnih obveznosti 167 9 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih rezervacij 104 35 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih finančnih obveznosti (2) (130) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 11 552 8 287 Proračunski presežek iz leta 2005, obravnavan kot nedenarni prihodki v letu 2006 (2 410) (2 737) Drugo gibanje nedenarnih sredstev 140 2 Naložbenje: 4.3 (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev (772) (351) (Povečanje)/zmanjšanje naložb (4) (156) 13 (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih naložb 14 3 Gibanje dolgoročnih prejemkov zaposlenih: 2.12 (956) 7 144 ČISTI DENARNI TOK IZ REDNEGA DELOVANJA 4 654 3 503 NETO POVEČANE/(ZMANJŠANJE) DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV** 4 654 3 503 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI NA ZAČETKU LETA (5) 2.11 12 170 8 667 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI OB KONCU LETA (5) 2.11 16 824 12 170

D. IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV

v mio. EUR Rezerve Skupni presežek/(primanjkljaj) (6) Poslovni izid za zadevno leto** Skupaj Rezerva za pošteno vrednost Druge rezerve STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2004 (popravljeno) 88 2 479 (58 359) 4 194 (7) (51 598) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad 145 (145) 0 Gibanje poštene vrednosti (7) (7) Drugo 9 9 Dodelitev poslovnega izida za leto 2004 103 1 354 (1 457) 0 Proračunski rezultat za leto 2004, knjižen v dobro držav članic (2 737) (2 737) Poslovni izid za zadevno leto (7 812) (7 812) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2005 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad 22 (22) 0 Gibanje poštene vrednosti (77) (77) Drugo 72 145 217 Dodelitev poslovnega izida za leto 2005 30 (7 842) 7 812 0 Proračunski rezultat za leto 2005, knjižen v dobro držav članic (2 410) (2 410) Poslovni izid za zadevno leto 197 197 STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2006 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1. Računovodske usmeritve

2. Pojasnila k bilanci stanja

3. Pojasnila k izkazu poslovnega izida

4. Pojasnila k izkazu denarnih tokov

5. Zunajbilančne postavke in pojasnila

6. Obvladovanje finančnih tveganj

7. Razkrivanje povezanih strank

8. Dogodki po datumu bilance stanja

9. Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo

10. Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

1. RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA

Zaključni računi se vodijo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006, UL L 390, 30.12.2006) o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje te finančne uredbe, kakor je bila nazadnje spremenjena 28. marca 2007.

V členu 133 finančne uredbe je navedeno, da računovodja Komisije sprejme računovodska pravila in metode, ki jih uporabljajo vse institucije in organi. Tako je 28. decembra 2004 sprejel zdaj veljavna računovodska pravila Skupnosti. Te računovodske usmeritve na podlagi nastanka poslovnih dogodkov so izpeljane iz mednarodnih standardov za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če teh ni, pa iz Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). Ta pravila je sprejel računovodja Komisije, potem ko je prejel mnenje svetovalne strokovne skupine za računovodske standarde, ki je skrbela za strokovne smernice. Računovodska pravila se redno pregledujejo in po potrebi posodabljajo, nazadnje so bila tako posodobljena 18. oktobra 2006.

Pravila vrednotenja in računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh evropskih institucijah in organih, ki trenutno spadajo v obseg konsolidacije, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije.

Računovodja Komisije mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo konsolidirani začasni zaključni račun. Komisija mora do 31. julija sprejeti končni konsolidirani zaključni račun, ki se potem objavi v Uradnem listu do 15. novembra, skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo da Računsko sodišče. Začasni in končni zaključni račun za leto 2006 sta predstavljena na naslednji način: Zvezek I vsebuje konsolidirani zaključni račun, Zvezek II pa zaključni račun Komisije.

1.2 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri subjektu javnega sektorja, kot sta Evropski skupnosti, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati odgovornost subjekta za sredstva, ki so mu zaupana.

Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti institucije ali agencije, razložijo, kako se institucija oziroma agencija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev.

Računovodski sistem evropskih institucij in agencij zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Računovodski izkazi za obe zvrsti računovodstva se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil (8). Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra.

Člen 124 finančne uredbe določa računovodska načela, ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov:

— časovna neomejenost delovanja;

— preudarnost;

— dosledna uporaba računovodskih metod;

— primerljivost informacij;

— pomembnost;

— brez neto izravnave;

— prednost dejanskosti pred navideznostjo;

— računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

1.3 KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije Evropskih skupnosti zajema 34 nadzorovanih subjektov, en pridružen subjekt in eno skupno podjetje. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu E 9. V primerjavi z letom 2005 se je obseg konsolidacije razširil za 8 agencij.

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere sta Evropski skupnosti pooblaščeni, da usmerjata njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imeli koristi od dejavnosti teh subjektov. Za to pooblastilo mora obstajati možnost neposrednega uveljavljanja. Večina pri glasovalnih pravicah, kar je najpogostejši kazalnik nadzora, se v večini primerov ne more uporabljati za Evropski skupnosti, saj med subjekti običajno ni kapitalskih povezav.

Evropske institucije, ki spadajo v obseg konsolidacije, so bile ustanovljene na podlagi ustanovitvenih pogodb. Pomenijo osnovo organizacijske strukture Evropskih skupnosti in nedvomno prispevajo k ciljem Evropskih skupnosti. Za te ustanove zato lahko velja, da so pod izključnim nadzorom Evropskih skupnosti.

V skladu z istim pristopom za vse organe in izvajalske agencije Skupnosti, ustanovljene s sekundarnim zakonodajnim aktom, velja, da so pod izključnim nadzorom Evropskih skupnosti, ter so zato prav tako vključeni v obseg konsolidacije. V letu 2006 je bilo v konsolidacijo prvič vključenih 6 novoustanovljenih agencij. Poleg tega sta bila v zaključni račun za leto 2006 prvič vključena Urad za usklajevanje na notranjem trgu (Alicante) in Urad Skupnosti za rastlinske sorte (Angers), ki ne prejemata nobenih subvencij iz splošnega proračuna Skupnosti. Vpliv, ki ga je imela na zaključni račun za leto 2006 prva vključitev teh 8 agencij v konsolidacijo:

Stalna sredstva: : 32 milijonov EUR Gibljiva sredstva: : 413 milijonov EUR Obveznosti: : 168 milijonov EUR Čista sredstva: : 277 milijonov EUR

Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

Zaključni računi nadzorovanih subjektov se konsolidirajo z metodo popolne konsolidacije. Vsi medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti Evropskih skupnosti se izločijo. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so vsi subjekti, na katere imata Evropski skupnosti znaten vpliv, vendar jih ne nadzorujeta, pri tem pa imata v njih običajno od 20 do 50-odstotni delež glasovalnih pravic. Naložbe v pridružene subjekte se obračunajo z uporabo kapitalske metode in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti.

Delež Evropskih skupnosti v dobičkih ali izgubah pridruženih subjektov po pridobitvi se pripozna v izkazu poslovnega izida, njihov delež v gibanju rezerv po pridobitvi pa v rezervah. Skupno gibanje po pridobitvi se popravi glede na knjigovodsko vrednost naložbe. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička pridruženega subjekta, zmanjša knjigovodsko vrednost naložbe.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med Evropskima skupnostma in pridruženim subjektom so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki sta jih sprejeli Evropski skupnosti za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. Iz praktičnih razlogov računovodski izkazi pridruženih subjektov, potrebni za uporabo kapitalske metode, niso bili popravljeni.

V primerih, ko imata Evropski skupnosti 20-odstotni ali večji delež v skladu tveganega kapitala, si na sklad ne prizadevata znatno vplivati. Taki skladi se zato obravnavajo kot za prodajo razpoložljiva sredstva in kapitalska metoda se zanje ne uporablja.

Skupna podjetja

Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem Evropski skupnosti in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev nadzora nad gospodarsko dejavnostjo. Delež v skupno nadzorovanih subjektih se obračuna z uporabo kapitalske metode in se na začetku pripozna po nabavni vrednosti.

Delež Evropskih skupnosti v dobičkih ali izgubah skupno nadzorovanih subjektov se pripozna v izkazu poslovnega izida, njihov delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Skupno gibanje se popravi glede na knjigovodsko vrednost deleža.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med Evropskima skupnostma in skupno nadzorovanim subjektom so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki sta jih sprejeli Evropski skupnosti za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. Iz praktičnih razlogov računovodski izkazi skupnih podjetij, potrebni za uporabo kapitalske metode, niso bili popravljeni.

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

V zaključnem računu Evropskih skupnosti niso konsolidirana sredstva, ki jih upravljata Skupnosti v imenu skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje Evropskih skupnosti in Evropskega razvojnega sklada. Na dan 31. decembra 2006 so skupna sredstva tega sistema zdravstvenega zavarovanja znašala 279 milijonov EUR, skupna sredstva Evropskega razvojnega sklada pa 3,3 milijarde EUR – glej pojasnilo E 10.

1.4 VALUTA IN OSNOVA ZA PRERAČUNAVANJE

Funkcijska in predstavitvena valuta

Konsolidirani računovodski izkazi so predstavljeni v eurih, ki je funkcijska in predstavitvena valuta Evropskih skupnosti.

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov.

Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izidu poslovnega izida.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra 2006.

Devizni tečaj eura na dan 31. decembra 2006 CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Za naslednje postavke se uporabijo drugačne metode preračunavanja:

— opredmetena in neopredmetena sredstva ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena, ter

— predfinanciranje, plačano v okviru Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, se preračuna po deviznih tečajih na deseti dan meseca po mesecu, v katerem je bilo to predfinanciranje odobreno.

Spremembe poštene vrednosti denarnih vrednostnih papirjev, ki so izraženi v tuji valuti in razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo, so vključene med tečajne razlike, ki izhajajo iz sprememb odplačne vrednosti vrednostnega papirja, in druge spremembe knjigovodske vrednosti vrednostnega papirja. Tečajne razlike se pripoznajo v izkazu poslovnega izida, druge spremembe knjigovodske vrednosti pa v rezervi za pošteno vrednost. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih in obveznostih, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

1.5 BILANCA STANJA

1.5.1 Neopredmetena dolgoročna sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so usredstvene na podlagi stroškov, nastalih za pridobitev in zagon določene programske opreme. Ti stroški se amortizirajo v ocenjeni dobi koristnosti (4 leta). Notranje pridobljena neopredmetena sredstva so trenutno prikazana v izkazu poslovnega izida.

Stroški, povezani z razvojem ali vzdrževanjem računalniške programske opreme, se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.5.2 Opredmetena osnovna sredstva

Nepremičnine, naprave in oprema

Vse nepremičnine, naprave in oprema so izkazane po izvirni nabavni vrednosti, zmanjšani za amortizacijo (razen zemljišč, umetniških del in sredstev v gradnji) in oslabitev sredstev. Izvirna nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi postavk.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot posebno sredstvo, kakor je primerno, in sicer le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi, povezane s to postavko, pritekale v Evropski skupnosti in je mogoče stroške postavke zanesljivo izmeriti. Vsa druga popravila in vzdrževanje se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča, umetniška dela in sredstva v gradnji se ne amortizirajo. Amortizacija drugih sredstev se izračuna v skladu z metodo enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

Amortizacijske stopnje Vrsta sredstva Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja Neopredmetena sredstva 25 % Zgradbe 4 % Naprave, stroji in oprema 10 % do 25 % Pohištvo 10 % do 25 % Vgrajena oprema 10 % do 33 % Vozila 25 % Računalniška strojna oprema 25 % Druga osnovna sredstva 10 % do 33 %

Preostala vrednost in doba koristnosti sredstev se preverita in, kadar je to primerno, popravita ob vsakem datumu bilance stanja. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti.

Dobički in izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo prihodkov s knjigovodsko vrednostjo. Ti so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Kadar Evropski skupnosti nosita večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna stopnja neporavnanega dela financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v druge obveznosti (dolgoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida med trajanjem najema, da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva, pridobljena v okviru finančnih najemov, se amortizirajo v dobi koristnosti sredstva ali med trajanjem najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar najemodajalec nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v skladu z metodo enakomernega časovnega amortiziranja med trajanjem najema.

1.5.3 Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

1.5.4 Naložbe

Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih

Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih se obračunajo z uporabo kapitalske metode.

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Razvrstitev in merjenje

Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva sredstva in jih je treba v skladu s tem izkazovati po pošteni vrednosti, dobičke in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tečajnimi razlikami), pa pripoznati v rezervi za pošteno vrednost.

Upoštevanje poštene vrednosti

Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu in ne obstaja druga zanesljiva metoda vrednotenja, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti, ki jo upravitelj sklada prijavi do datuma bilance stanja, s čimer se izključi kakršen koli pripisan neiztržen dobiček, ki lahko prevladuje v osnovnem naložbenem portfelju. Naložbe v sklade tveganega kapitala, ki na datum bilance stanja obstajajo manj kot dve leti, se vrednotijo po enakih načelih, razen v primeru neiztrženih izgub, nastalih zgolj zaradi upravnih odhodkov, pri čemer se glede na zgodnjo fazo zadevnega naložbenega portfelja te neiztržene izgube ne upoštevajo.

Treba je omeniti, da je Evropski investicijski sklad v skladu z MRS 39 razvil „metodo vrednotenja po pošteni vrednosti“ in da se je ta metoda uporabila pri naložbah Evropske komisije v sklade tveganega kapitala ob koncu leta 2005. Ta prehod s sedanje metode vrednotenja na „metodo vrednotenja po pošteni vrednosti“ je začel v računovodstvu Komisije veljati 1. januarja 2006, s tem povezan popravek pa se je pripoznal v rezervi za pošteno vrednost.

Po tej metodi se poštena vrednost naložb v sklade tveganega kapitala doseže z uporabo pojma združene čiste vrednosti sredstev, ki implicitno predvideva, da je združevanje čistih vrednosti sredstev vseh skladov samo po sebi skladno z MRS 39, če se lahko čiste vrednosti sredstev skladov obravnavajo kot skladne z MRS 39.

Po tej metodi so skladi razvrščeni v tri kategorije:

— I. kategorija – skladi, usklajeni z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti;

— II. kategorija – skladi, usklajeni z drugimi smernicami glede vrednotenja (tj. AFIC, BVCA in EVCA) ali standardi, ki lahko veljajo za skladne z MRS 39;

— III. kategorija – skladi, ki niso usklajeni niti z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti niti s katerimi koli drugimi smernicami glede vrednotenja v skladu z MRS 39.

Za I. in II. kategorijo se neiztrženi dobički, ki izhajajo iz merjenja poštene vrednosti, pripoznajo skozi rezerve, neiztržene izgube pa se ocenijo glede oslabitve sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu poslovnega izida ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost.

Pripisana čista vrednost sredstev po pošteni vrednosti se določi z uporabo odstotka lastništva Evropskih skupnosti v zadevnem skladu na čisti vrednosti sredstva, ki je prikazana v zadnjem poročilu, ali, kolikor je to mogoče, z uporabo natančne vrednosti deleža na isti datum, ki jo predloži zadevni upravitelj sklada.

Naložbe, ki spadajo v III. kategorijo, se vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za oslabitev (čeprav trenutno Skupnosti nimata nobenih tovrstnih naložb).

Druge naložbe

Razvrstitev

Evropski skupnosti svoje naložbe razvrščata v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev naložb se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakemu datumu bilance stanja.

(i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Ta kategorija ima dve skupini: finančna sredstva v posesti za trgovanje in finančna sredstva, ki se po začetnem pripoznanju označijo po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določita Evropske skupnosti. Izvedeni finančni instrumenti so tudi razvrščeni kot v posesti za trgovanje, če niso opredeljeni kot varovanje pred tveganji. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii) Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko Skupnosti zagotovita denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(iii) Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih Evropski skupnosti nameravata in zmoreta posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu Evropski skupnosti nista imeli nobenih naložb iz te kategorije.

(iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Vključena so v stalna sredstva, razen če nameravata Skupnosti naložbo odtujiti v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se Evropski skupnosti zavežeta, da bosta kupili ali prodali sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. Naložbe se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, povečani za stroške posla za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih okoliščin, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Pri posojilih uradnikom, ki jih je odobrila ESPJ v likvidaciji, se iz praktičnih razlogov in na podlagi premislekov o bistvenosti kot poštena vrednost pri začetnem pripoznanju uporabi cena posla, neodvisno od kakršnih koli odobrenih ugodnejših obrestnih mer.

Pripoznanje naložb se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle ter sta Evropski skupnosti prenesli večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom.

Poznejše merjenje

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva in finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti.

Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

Spremembe poštene vrednosti denarnih finančnih sredstev, ki so izražena v tuji valuti in razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene med tečajne razlike, ki izhajajo iz sprememb odplačne vrednosti sredstva, in druge spremembe knjigovodske vrednosti sredstva. Tečajne razlike se pripoznajo v izkazu poslovnega izida, druge spremembe knjigovodske vrednosti pa v rezervi za pošteno vrednost. Spremembe poštene vrednosti nedenarnih finančnih sredstev, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost.

Kadar so finančna sredstva, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, prodana ali oslabljena, je treba nabrane popravke poštene vrednosti, ki so prej bili pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznati v izkazu poslovnega izida.

Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane z uporabo metode efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica Evropskih skupnosti do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, Evropski skupnosti določita pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanja na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analize diskontiranih denarnih tokov, modelov za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni ceni, zmanjšani za oslabitev.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti z uporabo metode efektivnih obresti. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se metoda efektivnih obresti na podlagi premislekov o bistvenosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih imata Evropski skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Oslabitev finančnih sredstev

Evropski skupnosti ob vsakem datumu bilance stanja ocenita, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, če obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(i) Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo.

Izračun sedanje vrednoti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov zavarovanih finančnih sredstev odraža denarne tokove, ki bi lahko nastali zaradi zasega premoženja, zmanjšane za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten.

Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(ii) Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so lastniški vrednostni papirji razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali dolgotrajnejše zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve tega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črta iz rezerv in pripozna v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v zvezi s kapitalskimi instrumenti, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot razpoložljivega za prodajo, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.5 Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Stroški se določijo po metodi „prvi noter, prvi ven“ (FIFO). V izjemnih primerih se lahko uporabi metoda tehtanih povprečnih cen. Stroški dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajemajo stroške načrtovanja, surovin, lastne delovne sile ter druge neposredne stroške in z njimi povezane splošne proizvajalne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo.

Kadar se zaloge hranijo za distribucijo brez stroškov ali po nominalnih stroških, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imeli Evropski skupnosti za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.6 Zneski predfinanciranja

Predfinanciranje je plačilo, katerega namen je zagotoviti upravičencu denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predfinanciranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora znesek predfinanciranja vrniti Evropskima skupnostma. Znesek predfinanciranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predfinanciranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na predfinanciranje se pripoznajo, ko se natečejo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja. Jamstva, povezana z zneski predfinanciranja, so razkrita v zunajbilančnih postavkah kot pogojna sredstva.

1.5.7 Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da Evropski skupnosti ne bosta mogli izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Pripozna se tudi splošni odpis v vrednosti 20 % na leto za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu.

Glej tudi pojasnilo 1.5.13 spodaj glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov, ki se pripoznajo ob koncu leta.

1.5.8 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so opredeljeni kot kratkoročne terjatve. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne depozite na odpoklic, druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj in prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu. Prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu so izkazane v okviru finančnih obveznosti med tekočimi obveznostmi v bilanci stanja.

1.5.9 Prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Evropski skupnosti upravljata pokojninske načrte z določenimi izplačili. Pokojninski načrt z določenimi izplačili je pokojninski načrt, ki na splošno določa znesek pokojnine, ki ga bo zaposleni prejemal ob upokojitvi ter je običajno odvisen od enega ali več dejavnikov, kot so starost, delovna doba in osebni dohodek. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti.

Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja, zmanjšana za pošteno vrednost morebitnih sredstev načrta. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo neodvisni aktuarji z uporabo metode predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odtokov z uporabo obrestnih mer za podjetniške obveznice visoke kakovosti, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom z njimi povezane pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v prihodkih, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju še določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo z metodo enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja po upokojitvi

Evropski skupnosti zagotavljata svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad (skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci. Prejemki, dodeljeni sedanjim zaposlenim, se razvrstijo kot „stroški osebja“, zneski, plačani v obračunskem obdobju, pa se pripoznajo kot odhodek v izkazu poslovnega izida.

Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je bil potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.10 Rezervacije za tveganja in stroške

Rezervacije za tveganja in stroške se pripoznajo, kadar imata Evropski skupnosti pravno ali posredno obvezo zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja.

Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Kadar je učinek časovne vrednosti denarja bistven, je znesek rezervacije sedanja vrednost odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo obveze. Uporabljena diskontna stopnja kaže sprotne tržne ocene časovne vrednosti denarja in tveganja, značilna za obveznost, ne pa tveganj, katerih ocene prihodnjih denarnih tokov so bile prilagojene.

1.5.11 Finančne obveznosti

Finančne obveznosti vključujejo najeta posojila in obveznosti v posesti za trgovanje.

Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Najeta posojila se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti z uporabo metode efektivnih obresti; morebitne razlike med prihodki brez stroškov posla in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida med trajanjem najema posojil z uporabo metode efektivnih obresti. Najeta posojila so razvrščena kot dolgoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja.

Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se metoda efektivnih obresti na podlagi premislekov o bistvenosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih imata Evropski skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Obveznosti v posesti za trgovanje vključujejo izvedene finančne instrumente, ki niso opredeljeni kot varovanje pred tveganji, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot sredstva v posesti za trgovanje, glej pojasnilo 1.5.4.

1.5.12 Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti Skupnosti iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev Skupnosti. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko so dobave opravljene in jih Evropski skupnosti sprejmeta.

1.5.13 Ločevanje obračunskih obdobij – aktivne in pasivne časovne razmejitve

Pomemben vidik prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli, opravljeni v zadevnem letu, zajamejo v ustreznem računovodskem letu, tj. zagotavljanje razmejitve: posle je treba pripoznati v obdobju, na katero se nanašajo.

Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih Skupnostma še niso prijavili (vnaprej vračunani stroški). Da bi dobili najboljšo oceno teh zneskov, se uporabljajo različne metode, odvisno od vrste dejavnosti in razpoložljivih podatkov. Obratno pa se nekateri odhodki zajamejo v tekočem letu, čeprav se nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški), in te je treba opredeliti in vključiti v ustrezno obdobje.

V skladu z računovodskimi pravili se posli in dogodki vknjižijo v računovodski sistem in pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Kadar se znesek ne more pripoznati v časovnem okviru, potrebnem za pripravo računovodskih izkazov, se zneski, ki so znani s precejšnjo gotovostjo pred dokončanjem računovodskih izkazov, pripoznajo kot vnaprej vračunani odhodki. V skladu z merili za pripoznanje Evropski skupnosti pripoznata odhodek za znesek, enak ocenjenemu znesku obveznosti prenosa, ki se mora opraviti v določenem obdobju. Da bi dobili čim boljšo oceno vnaprej vračunanih stroškov, Evropski skupnosti izdelata analizo vseh vidikov, povezanih z razmejitvijo javnega subjekta. Skupnosti sta določili izčrpen seznam veljavnih pravil in preučili predstavitev v računovodskih izkazih. Končni cilj je zagotoviti, da bi predlagana metodologija zmanjšala tveganje, da računovodski izkazi ne bi prikazovali resnične in poštene slike. Skupnosti sta nato to razmejitveno strategijo prevedli v izvedbena in praktična navodila, vključno s priporočeno metodologijo in opisom možnih tehnik po temah.

Tudi prihodke je treba obračunati v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun ni poslan, storitev pa je bila opravljena ali blago dostavljeno oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), je treba znesek oceniti in pripoznati v računovodskih izkazih kot prehodno nezaračunane prihodke.

Poleg tega je treba ob koncu leta, kadar je poslan račun, ki se ne nanaša na obdobje poročanja, znesek odložiti in ga pripoznati kot zmanjšanje prihodkov. Cilj je zmanjšati prihodke za znesek, ki je enak odloženim stroškom.

1.6 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1 Prihodki

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca.

Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki iz nemenjalnih poslov

V to postavko spada velika večina prihodkov Skupnosti, ki zajemajo predvsem neposredne in posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko Evropski skupnosti prejemata tudi plačila od drugih strank, kot so dajatve, globe in donacije.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko Evropski skupnosti vpokličeta sredstva od držav članic in zahtevata njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklican znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (vključno z izterjanimi dajatvami ter zapadlimi zneski, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso izplačani Evropskima skupnostma, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (vključno z neizterjanimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene (25 %). Poleg tega se v izkazu poslovnega izida pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejeta odločitev Skupnosti o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoročne plačilne sposobnosti podjetja, je treba pripoznati zmanjšanje vrednosti upravičenosti.

Po odločitvi o naložitvi globe imajo dolžniki dva meseca od datuma obvestila o zadevni odločitvi:

— da priznajo to odločitev; v tem primeru morajo plačati globo v za to določenem roku in Skupnosti dokončno pobereta zadevni znesek;

— ali da ne priznajo te odločitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom Skupnosti.

Vendar je treba glavnico globe plačati v za to določenem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 242 Pogodbe ES). Dolžniki imajo dve možnosti: lahko začasno plačajo globo ali pa predložijo bančno garancijo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper odločitev in je že začasno plačalo globo, je znesek izkazan kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper odločitev Skupnosti nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto plačila prejme jamstvo, globa ostane terjatev, jamstvo pa je izkazano kot pogojno sredstvo.

Če obstaja tveganje, da Sodišče prve stopnje ne bo odločilo v prid Skupnosti, se v primerih, ko je že prejeto začasno plačilo, pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejmeta Evropski skupnosti na bančnih računih, na katera se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida z uporabo metode efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Efektivna obrestna mera je mera, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke v pričakovani dobi finančnega instrumenta (ali, kadar je to primerno, krajšem obdobju) na čisto knjigovodsko vrednost finančnega sredstva ali finančne obveznosti. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere Evropski skupnosti ocenita denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predplačila), ne upoštevata pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se metoda efektivnih obresti na podlagi premislekov o bistvenosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih imata Evropski skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2 Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih Evropski skupnosti sprejmeta. Vrednotijo se po nabavni vrednosti.

Odhodki za nemenjalne posle so značilni za Evropski skupnosti in zajemajo večino njunih odhodkov. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter subvencije, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, Kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos; če je upravičenec izpolnil morebitna merila za upravičenost in če je možna utemeljena ocena zneska.

Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prijavljeni, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.7 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti verjeten.

Pogojna sredstva se nenehno ocenjujejo, da bi se razvoj ustrezno kazal v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti res gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba.

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v skrajno redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, zelo majhna.

Pogojne obveznosti se nenehno ocenjujejo, da bi ugotovili, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost.

Obveznosti za prihodnje financiranje

Obveznost za prihodnje financiranje je pravna ali posredna obveza, ponavadi pogodbene narave, ki sta jo prevzeli Evropski skupnosti in za katero bo morda potreben prihodnji odtok dejavnikov.

Jamstva

Jamstva so možna sredstva ali obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva so zato opredeljena kot pogojna sredstva ali obveznosti. Jamstvo je poravnano, ko predmet jamstva ne obstaja več. Uveljavlja se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo.

1.8 UPORABA OCEN

V skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli računovodski izkazi nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za pokojnine, rezervacije za prihodnje stroške, vrednotenje zalog publikacij, finančno tveganje v zvezi z evidencami premoženja in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane odhodke, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

I. STALNA SREDSTVA

2.1 NEOPREDMETENA DOLGOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena dolgoročna sredstva so razpoznavna nedenarna sredstva, ki fizično ne obstajajo. Taka sredstva se lahko vključijo na strani sredstev v bilanci stanja samo, če so pod nadzorom subjekta in če ustvarjajo prihodnje gospodarske koristi za Evropski skupnosti.

Neopredmetena dolgoročna sredstva

v mio. EUR Znesek Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2005 65 Pridobitve med letom 15 Odtujitve (3) Prerazporeditve med postavkami (5) Druge spremembe 10 Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006 82 Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2005 38 Stroški amortizacije za zadevno leto 11 Odtujitev 0 Prerazporeditve med postavkami (2) Druge spremembe (2) Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2006 45 ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2006 37

2.2 OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

2.2.1 Zemljišča in zgradbe

V nekaterih državah se vrednost zemljišča, na katerem so delegacije, ne more ločiti od vrednosti zgradbe. Komisija namerava oceniti za vsako posamezno državo vse take nepremičnine, da bi določila vrednost zemljišča, ki se ne amortizira.

Najpomembnejše pridobitve Komisije zajemajo dve zgradbi, kupljeni v Bruslju za 201 milijon EUR (vključno s 47 milijoni EUR za zemljišče), in zemljišče v Tokiu za 34 milijonov EUR. Štiri zgradbe Komisije s skupno nabavno vrednostjo v višini 300 milijonov EUR so bile prerazporejene v to postavko (iz postavke o finančnih najemih), ker je Komisija zanje uveljavila svojo možnost nakupa in se tako ne obravnavajo več kot najeta sredstva. Poleg tega je leta 2006 Parlament pridobil tri zgradbe v Strasbourgu za 143 milijonov EUR.

Sredstva, ki pripadajo dvema v konsolidacijo na novo vključenima agencijama, in sicer Uradu za usklajevanje na notranjem trgu in Uradu Skupnosti za rastlinske sorte, so vključena v vrstico „druge spremembe“.

2.2.2 Naprave in oprema

Kot del vključevanja poslov delegacij neposredno v centralni računovodski sistem je do 31. decembra 2006 vseh 132 delegacij naložilo podatke o svojih osnovnih sredstvih v centralni računovodski sistem Komisije. Nadaljnji razvoj informacijske tehnologije v letu 2007 bo omogočil boljši nadzor nad kakovostjo in izčrpnostjo teh podatkov.

Popravki, ki so neposredna posledica projekta ABAC Assets in z njim povezanega popisa sredstev delegacij, so v razpredelnici prikazani v postavki „druge spremembe“. Sredstva, ki pripadajo dvema v konsolidacijo na novo vključenima agencijama, in sicer Uradu za usklajevanje na notranjem trgu in Uradu Skupnosti za rastlinske sorte, so prav tako vključena v to vrstico.

2.2.3 Finančni najemi (in podobne pravice)

Glavna zgradba Urada za publikacije ni vključena v bilanco stanja, ker je razvrščena kot poslovni najem. Čeprav ima Urad možnost nakupa (veljavno od oktobra 2006 do 2010) po vrednosti, ki temelji na tržni vrednosti, se ne šteje, da se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom sredstva, prenese na Urad. Opravljena je bila analiza nakupa, vendar ni bila sprejeta še nobena odločitev.

Parlament se je leta 2006 vselil v novo najeto zgradbo v Bruslju v vrednosti 34 milijonov EUR.

2.2.4 Osnovna sredstva v gradnji

Marca 2003 je Svet podpisal pogodbo o gradnji in pridobitvi zgradbe LEX v Bruslju na podlagi finančnega najema. Od leta 2003 do leta 2006 je Svet izplačal več predujmov, ki so bili zavarovani z bančnimi garancijami in katerih kapitalizirana vrednost je na dan 31. decembra 2006 znašala 224 milijonov EUR (leta 2005: 123 milijonov EUR). Dne 1. februarja 2007 je Svet podpisal pogodbo o pridobitvi zgradbe LEX za okvirno pogodbeno nakupno ceno 262 milijonov EUR. Na ta datum je Svet plačal razliko med okvirno pogodbeno nakupno ceno in kapitalizirano vrednostjo predujmov. Končna lastna cena bo določena leta 2007.

Oktobra 2004 je Parlament podpisal finančni najem z možnostjo nakupa za kompleks zgradb v Bruslju in gradnja se je začela v letu 204. Novembra 2004 je bil plačan prvi predujem v višini 40 milijonov EUR. Do podpisa poročila o začasni odobritvi ima Parlament pravico do dodatnih plačil predujmov in tako je bilo glede na napredek gradnje do 31. decembra 2006 na ta dan izplačanih 253 milijonov EUR (na dan 31. decembra 2005 je bilo izplačanih 196 milijonov EUR).

Opredmetena osnovna sredstva

v mio. EUR Zemljišča in zgradbe Naprave in oprema Pohištvo in vozila Računalniška strojna oprema Druga opredmetena osnovna sredstva Finančni najemi in podobne pravice Sredstva v gradnji SKUPAJ Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2005 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Pridobitve med letom 423 32 13 56 14 37 156 731 Odtujitve (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Prerazporeditve med postavkami 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Druge spremembe 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2006 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2005 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Stroški amortizacije za zadevno leto 124 26 14 62 13 70 309 Ponovna vknjižba zneskov amortizacije 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Odtujitve (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Oslabitev 0 0 0 0 0 0 0 Ponovna vknjižba zneskov oslabitve 0 0 0 0 0 0 0 Prerazporeditve med postavkami 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Druge spremembe 5 (1) 30 26 0 0 60 Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2006 1 354 265 130 314 77 312 2 452 ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2006 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

Stroški, ki jih je treba še plačati v zvezi s finančnimi najemi in podobnimi upravičenostmi, so v bilanci stanja prikazani pri dolgoročnih in kratkoročnih obveznostih. Razčlenitev teh stroškov:

Finančni najemi in podobne pravice

v mio. EUR Opis Kumulativni stroški (A) Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati Vrednost skupaj Nabavna vrednost del Vrednost sredstva Amortizacija Čista knjigovodska vrednost =A+B+C+E < 1 leto > 1 leto > 5 let Obveznost skupaj (B) A+B (C) A+B+C (E) Zemljišča in zgradbe 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Druga opredmetena osnovna sredstva 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Skupaj na dan 31.12.2006 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3 NALOŽBE

Ta postavka zajema naložbe, katerih namen je vzpostaviti trajne vezi in/ali ki se štejejo za podporo dejavnostim Evropskih skupnosti. Vključuje tudi čista sredstva Jamstvenega sklada.

Naložbe

v mio. EUR Stanje na dan 31.12.2006 Stanje na dan 31.12.2005 Naložbe v pridružene subjekte: EIS 208 186 Deleži v skupnih podjetjih: Galileo 62 141 Jamstveni sklad 1 371 1 309 Za prodajo razpoložljiva sredstva 495 211 Sredstva v posesti za trgovanje 21 27 Naložbe skupaj 2 157 1 874

2.3.1 Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih

Pridruženi subjekti in skupna podjetja

v mio. EUR Naložbe v pridružene subjekte: EIS Deleži v skupnih podjetjih: Galileo Znesek na dan 31. decembra 2005 186 141 Pridobitve 0 212 Odtujitve in odtegnitve 0 (12) Delež v dobičku/(izgubi) 14 (279) Popravek pri EIS zaradi prehoda na MSRP, pripoznan v zadržanem čistem dobičku 7 0 Spremembe poštene vrednosti, pripoznane v lastniškem kapitalu 6 0 Drugo gibanje lastniškega kapitala (dividenda) (5) 0 Znesek na dan 31. decembra 2006 208 62

Evropski investicijski sklad (EIS)

EIS je specializirana finančna institucija Evropske unije za rizični kapital in jamstva za MSP. Na podlagi Sklepa Sveta z dne 6. junija 1994 so Evropske Skupnosti, ki jih je zastopala Komisija, vpisale skupno 600 milijonov ECU kapitala EIS, kar je 600 delnic. To pomeni 30 % kapitala EIS. Komisija je plačala ves vpoklicani kapital, ki znaša 20 %. Neporavnana plačila nevpoklicanega kapitala (80 %) skupaj znašajo 480 milijonov EUR.

Po sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB), podpisanem leta 2005, ima Komisija pravico, da lahko kadar koli proda svoje delnice EIB po ceni, ki ustreza vrednotenju EIS, deljenemu s skupnim številom izdanih delnic. Vrednost prodajne možnosti je blizu nič, saj je formula, uporabljena za določanje prodajne cene delnic, podobna formuli, uporabljeni za določanje čistega lastniškega kapitala EIS.

Za vrednotenje deleža Skupnosti v EIS se v skladu z računovodskimi pravili uporablja kapitalska metoda. Tako je delež Skupnosti ovrednoten na 30 % lastnega kapitala EIS, kar je na dan 31. decembra 2006 znašalo 208 milijonov EUR (leta 2005: 186 milijonov EUR), od tega se 14 milijonov EUR nanaša na rezultat za leto 2006. Leta 2006 je bila prejeta dividenda v višini 5 milijonov EUR v zvezi s proračunskim letom 2005.

EIS je prvič poročal po standardih MSRP, in sicer z otvoritveno bilanco stanja na dan 1. januarja 2005. Vpliv prehoda je pripoznal v svoji otvoritveni bilanci stanja skozi zadržani čisti dobiček. Skupnosti sta pripoznali svoj delež tega zneska (7 milijonov EUR) skozi zadržani čisti dobiček na dan 31. decembra 2006. Spremembe poštene vrednosti, pripoznane v lastniškem kapitalu, se nanašajo na portfelj za prodajo razpoložljivih sredstev pri EIS. Razlike med računovodskimi pravili ES in trenutnimi računovodskimi standardi EIS so bile ocenjene. Njihov vpliv se šteje za nepomembnega.

Program Galileo

Za izvajanje razvojne faze programa Galileo se je z Uredbo Sveta št. 876/2002 ustanovilo skupno podjetje v smislu člena 171 Pogodbe za štiriletno obdobje (2002-2006). Cilj tega pravnega subjekta je zagotoviti enotnost uprave in finančni nadzor programa Galileo med njegovim razvojem ter za ta namen sprostiti sredstva, dodeljena navedenemu programu. Ustanovni člani so bili Evropske skupnosti, ki jih je zastopala Komisija, in Evropska vesoljska agencija. Komisija daje s subvencijami, odobrenimi v okviru proračuna vseevropskih omrežij (TEN), skupnemu podjetju Galileo na razpolago zaprošena sredstva za sofinanciranje dejavnosti, povezanih z razvojno fazo.

Komisija je na dan 31. decembra 2006 vpisala in že vplačala 650 milijonov EUR kapitala tega subjekta. Tik pred koncem leta je bilo 12 milijonov EUR vplačanega kapitala povrnjenega Evropskima skupnostma. Ta znesek je bil del prenosa denarnih sredstev v višini 70 milijonov EUR na agencijo za GNSS v okviru prenosa dejavnosti skupnega podjetja Galileo na agencijo za GNSS. Dne 1. januarja 2007 se je za skupno podjetje Galileo začel postopek likvidacije. Med letom 2007 bodo sredstva in obveznosti skupnega podjetja Galileo preneseni na agencijo za GNSS, ki bo projekt nadaljevala.

Program Galileo se obračuna z uporabo kapitalske metode. Za leto 2006 je delež Komisije v izgubi skupnega podjetja znašal 279 milijonov EUR. Tako je vrednost naložbe na dan 31. decembra 2006 znašala 62 milijonov EUR, kar je naložba v višini 637 milijonov EUR, zmanjšana za skupni delež v izgubah v višini 575 milijonov EUR.

2.3.2 Jamstveni sklad

Z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 je bil ustanovljen Jamstveni sklad za zunanje ukrepe za poplačilo upnikov Skupnosti v primeru zamude upravičencev do posojil, ki jih odobrijo ali zanje dajo jamstvo Skupnosti. Ta sklad krije posojila, za katera dasta Skupnosti jamstvo na podlagi sklepa Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj Evropske unije in v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj Evropske unije.

V skladu s členom 6 Uredbe je Komisija finančno poslovodenje Sklada zaupala EIB na podlagi sporazuma, ki so ga podpisale Skupnosti in EIB 23. novembra 1994 v Bruslju in 25. novembra 1994 v Luxembourgu.

Uredba (ES, Euratom) št. 2728/94 o Jamstvenem skladu, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1149/1999 z dne 25. maja 1999, navaja, da se Sklad od 1. januarja 2000 financira iz plačil iz splošnega proračuna Skupnosti, ki so enaka 9 % vrednosti investiranega kapitala poslov, prihodkov od obresti na investirana sredstva Sklada in izterjanih zneskov v primeru zamude dolžnikov, za katere je Sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Ta uredba določa tudi ciljni znesek v višini 9 %. V skladu z Uredbo, „če je na koncu leta ciljni znesek presežen, se presežek plača nazaj na posebno postavko v izkazu prihodkov splošnega proračuna Evropskih skupnosti“.

Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka je določil, da mora splošni proračun Evropskih skupnosti vključevati rezervo za jamstva za kritje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo znesek na razpolago v Skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun.

Ta rezerva v višini 1 253 milijonov EUR ustreza ciljnemu znesku (9) za Jamstveni sklad, izračunanemu na podlagi neporavnanega zneska na dan 31. decembra 2006. Znesek v višini 1 379 milijonov EUR, vključen na strani sredstev v bilanci stanja Komisije pred izločitvijo dolžniških certifikatov v okviru makrofinančne pomoči, pomeni čista sredstva Sklada na dan 31. decembra 2006. Razlika med zneskom Sklada, prikazanim na strani sredstev, in zneskom rezerve ustreza presežku, ki ga je treba vrniti v proračun, tj. 126 milijonov EUR.

Čista sredstva Jamstvenega sklada

v mio. EUR Stanje na dan 31.12.2006 Stanje na dan 31.12.2005 Gibljiva sredstva 1 380 1 325 Po izločitvi 1 372 1 310 Kratkoročne naložbe: za prodajo razpoložljiva sredstva 940 1 009 Po izločitvi 932 994 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 440 316 Tekoče obveznosti (1) (1) Čista sredstva 1 379 1 324 Po izločitvi 1 371 1 309

Jamstveni sklad je imel na dan 31. decembra 2006 dva vrednostna papirja s spremenljivo obrestno mero, ki sta ju izdali Evropski skupnosti, v znesku 8 milijonov EUR, vključno z natečenimi obrestmi (leta 2005: 15 milijonov EUR). Ti obveznici sta bili izdani na podlagi neproračunskega instrumenta makrofinančne pomoči. Z računovodskega vidika je treba na ravni Skupnosti izločiti sredstva (Jamstveni sklad) in obveznosti (makrofinančna pomoč). Spremembe poštene vrednosti pri portfelju za prodajo razpoložljivih dolžniških vrednostnih papirjev so bile leta 2006 pripoznane v lastniškem kapitalu, in sicer v višini (32) milijonov EUR. Ustrezni znesek je leta 2005 znašal (11) milijonov EUR.

Strategije obvladovanja tveganj Jamstvenega sklada so opisane v oddelku E 6.

2.3.3 Druge naložbe

2.3.3.1 Za prodajo razpoložljiva sredstva

Ta postavka vključuje naložbe in udeležbe, nabavljene, da bi pomagali upravičencem razviti njihove poslovne dejavnosti.

Dolgoročna za prodajo razpoložljiva sredstva

v mio. EUR EBRD Posli rizičnega kapitala Sklad za zagon pri ETF EFSE Drugo Skupaj Zneski na dan 31.12.2005 157 0 48 0 6 211 Prerazporeditve 0 224 0 0 0 224 Pridobitve 0 15 24 46 1 86 Odtujitve/odtegnitve 0 (17) (8) 0 (2) (27) Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital 0 (4) 11 3 0 10 Izguba zaradi oslabitve 0 (7) (1) 0 (1) (9) Zneski na dan 31.12.2006 157 211 74 49 4 495

Naložba v Evropsko banko za obnovo in razvoj (European Bank for Reconstruction and Development – EBRD)

Ustanovni kapital EBRD je znašal 10 milijard EUR, od tega so 3 % vpisale Skupnosti. Delež vpoklicanega kapitala je 30 %. Dne 15. aprila 1996 so guvernerji Banke na letnem zasedanju sklenili podvojiti znesek odobrenega kapitala. Na podlagi tega sklepa so Skupnosti vpisale 30 000 dodatnih delnic z nominalno vrednostjo 10 000 EUR na delnico. Ta posel vključuje vpoklicane delnice in delnice na poziv v naslednjem razmerju: 22,5 % vpisanih delnic so vpoklicane delnice, ostalo so delnice na poziv.

Na datum bilance stanja je vpisani znesek Komisije v kapital EBRD znašal 157 milijonov EUR, od tega je bilo vpoklicanih in delno že plačanih 151 milijonov EUR. Neporavnana plačila vpoklicanega kapitala (6 milijonov EUR) so zajeta med dolgoročnimi obveznostmi in izkazana po odplačni vrednosti. Neporavnana plačila nevpoklicanega kapitala znašajo 443 milijonov EUR in so vključena kot pogojne obveznosti med zunajbilančne postavke.

Ker EBRD ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo deležev v drugih družbah, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim delničarjem, se 3-odstotni delež Evropskih skupnosti v EBRD vrednoti po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebitne odpise zaradi oslabitve.

Posli rizičnega kapitala

V okviru poslov rizičnega kapitala so zneski odobreni finančnim posrednikom za financiranje kapitalskih naložb. Te pogodbe o financiranju nimajo osnovnih in sestavnih značilnosti posojila, saj ne vsebujejo niti fiksnih odplačilnih rokov niti obrestne mere, odobrene za glavnico, in se zato štejejo kot posredne kapitalske naložbe. Zato je bilo sklenjeno, da se v zaključnem računu za leto 2006 in poznejših zaključnih računih prikažejo kot naložbe v tej postavki – prej so bile prikazane kot posojila, glej pojasnilo E 2.4.1 spodaj.

Te naložbe so izkazane po izvirni nabavni vrednosti, zmanjšani za morebitne rezervacije za oslabitev, saj ni razpoložljivih objavljenih tržnih cen na delujočem trgu, njihove poštene vrednosti pa trenutno ni mogoče zanesljivo izmeriti. Rezervacije za oslabitev na datum bilance stanja temeljijo na začasnih ali dokončnih odpisih, ki jih sporočijo nasprotne stranke.

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo (European Technology Facility – ETF)

Program za rast in zaposlovanje in večletni program pod skrbništvom EIS podpirata ustanavljanje in financiranje zagona MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala.

Pri naložbah Sklada za zagon pri ETF se je leta 2006 prvič uporabila „metoda vrednotenja po pošteni vrednosti“. Če bi se uporabila tudi pri zneskih na dan 31. decembra 2005, bi stanje znašalo 70 milijonov EUR (namesto 48 milijonov EUR). Gibanje revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v letu 2006 vključuje popravke vrednosti in tečajne razlike v rezervi za pošteno vrednost.

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (European Fund for South East Europe – EFSE)

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo je bil ustanovljen leta 2005 z začetnim osnovnim kapitalom v višini 147 milijonov EUR. Oblikovan je kot investicijska družba s spremenljivim delniškim kapitalom (SICAV). Splošni cilj sklada EFSE je spodbujanje gospodarskega razvoja in blaginje v jugovzhodni Evropi s trajnostnim zagotavljanjem dodatnega razvojnega financiranja zlasti sektorju malih in mikro podjetij ter zasebnim gospodinjstvom preko lokalnih finančnih posrednikov.

Evropski skupnosti sta v skladu EFSE pridobili 17,9-odstotni delež (glasovalne pravice).

2.3.3.2 Sredstva v posesti za trgovanje

Evropski skupnosti za varovanje pred tveganji uporabljata izvedene instrumente v obliki valutnih in obrestnih zamenjav (swaps). Valutne in obrestne zamenjave so zaveze o zamenjavi ene vrste denarnega toka z drugo. Posledica zamenjav je gospodarska zamenjava valut ali obrestnih mer (na primer fiksne obrestne mere za spremenljivo) ali kombinacija obeh (tj. medvalutne obrestne zamenjave). Zamenjave, ki so podrobno opisane v nadaljevanju, se uporabljajo zaradi uskladitve denarnih tokov danih posojil z denarnimi tokovi z njimi povezanih najetih posojil.

Ti izvedeni instrumenti postanejo ugodni (sredstva) ali neugodni (obveznosti) zaradi nihanj tržnih obrestnih mer ali deviznih tečajev, odvisno od njihovih pogojev. Obseg, v katerem so instrumenti ugodni ali neugodni, ter zato tudi poštene vrednosti izvedenih finančnih sredstev in obveznosti lahko občasno zelo nihajo.

ESPJ v likvidaciji je sklenila pogodbo o obrestni zamenjavi ter pogodbo o kombinaciji obrestne in medvalutne obrestne zamenjave. Poštena vrednost teh obrestnih zamenjav je bila izračunana z diskontiranjem čistih fiksnih denarnih tokov z uporabo brezkuponskih obrestnih mer zamenjave na datum bilance stanja. Ta poštena vrednost (vključno z natečenimi obrestmi) teh zamenjav s končno zapadlostjo več kot eno leto po datumu bilance stanja je podrobno prikazana spodaj:

Sredstva v posesti za trgovanje

v mio. EUR Izvedeni instrument Stanje na dan 31.12.2006 Stanje na dan 31.12.2005 Zamenjave ESPJ v likvidaciji 21 27

2.4 POSOJILA

Ta postavka zajema zneske posojil, ki se dolgujejo Evropskima skupnostma in zapadejo pozneje kot v enem letu.

2.4.1 Posojila, odobrena iz proračuna Evropskih skupnosti in ESPJ v likvidaciji

Ta postavka zajema posojila s posebnimi pogoji, odobrena kot del sodelovanja z državami nečlanicami, in stanovanjska posojila, ki jih ESPJ v likvidaciji odobri iz lastnih sredstev. Vsi zneski zapadejo več kot 12 mesecev po koncu leta.

Posojila, odobrena iz proračuna Evropskih skupnosti in ESPJ v likvidaciji

v mio. EUR Posojila s posebnimi pogoji Posli rizičnega kapitala ESPJ v likvidaciji Skupaj Skupaj na dan 31.12.2005 170 224 44 438 Prerazporeditve 0 (224) 0 (224) Nova posojila 0 0 0 0 Vračila (26) 0 (8) (34) Tečajne razlike 0 0 0 0 Spremembe knjigovodske vrednosti 17 0 3 20 Izgube zaradi oslabitve 0 0 0 0 Skupaj na dan 31.12.2006 161 0 39 200

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji so posojila, odobrena po ugodnejših obrestnih merah. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 7,39 % in 12,36 %.

Posli rizičnega kapitala

Ti zneski so bili prerazporejeni v postavko za prodajo razpoložljivih naložb – glej pojasnilo E 2.3.3.1 zgoraj.

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila so posojila, ki jih ESPJ v likvidaciji odobri iz lastnih sredstev v skladu s členom 54 in členom 54(2) Pogodbe ESPJ. Ta posojila so odobrena po fiksni enoodstotni obrestni meri, zato se štejejo za posojila po ugodnejših obrestnih merah. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 2,806 % in 22,643 %.

2.4.2 Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

V skladu s Pogodbami Skupnosti lahko Svet soglasno sprejme programe jamstev ali najemanja posojil, če meni, da je to potrebno za doseganje ciljev Skupnosti. Najeta posojila Skupnosti so neposredne obveznosti Skupnosti samih in ne posameznih držav članic. Ta postavka vključuje posojila, odobrena v okviru makrofinančne pomoči, posojila Euratom in posojila ESPJ v likvidaciji.

V skladu z računovodsko usmeritvijo, opisano v pojasnilu E 1.5.4, se posojila na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, pozneje pa se izmerijo po odplačni vrednosti. Poštena vrednost finančnega instrumenta pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla. Vendar če je del danega ali prejetega plačila namenjen nečemu drugemu kot zadevnemu finančnemu instrumentu, se poštena vrednost finančnega instrumenta oceni z uporabo metode vrednotenja.

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

v mio. EUR Makrofinančna pomoč Posojila Euratom ESPJ v likvidaciji Skupaj Skupaj na dan 31.12.2005 1 086 389 508 1 983 Nova posojila 19 51 0 70 Vračila (130) 0 (2) (132) Tečajne razlike 0 0 (4) (4) Spremembe knjigovodske vrednosti 2 2 (3) 1 Izgube zaradi oslabitve 0 0 0 0 Skupaj na dan 31.12.2006 977 442 499 1 918 Rok zapadlosti < 1 leto 20 0 75 95 Rok zapadlosti > 1 leto 957 442 424 1 823

Posojila v okviru makrofinančne pomoči

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim tretjim državam, ki so geografsko blizu ozemlju EU. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali subvencij ali ustrezne kombinacije obeh in ponavadi dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS.

Na podlagi premislekov o bistvenosti se metoda efektivnih obresti ne uporablja ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla se knjižijo neposredno v breme izkaza poslovnega izida.

Posojila Euratom

Euratom je ločen pravni subjekt Evropske unije, ki ga zastopa Evropska komisija. Finančni cilj tega subjekta je odobriti posojila državam članicam in nečlanicam, in sicer:

— se posojila Euratom državam članicam odobrijo za financiranje investicijskih projektov v teh državah članicah, povezanih z industrijsko proizvodnjo električne energije v nuklearnih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in napravami v gorivnem ciklusu.

— se posojila Euratom državam nečlanicam odobrijo za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti nuklearnih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo.

Na podlagi premislekov o bistvenosti se metoda efektivnih obresti ne uporablja ločeno za dana in najeta posojila. Stroški posla se knjižijo neposredno v breme izkaza poslovnega izida.

Posojila ESPJ v likvidaciji

Ta postavka večinoma zajema posojila, ki jih odobri ESPJ v likvidaciji iz izposojenih finančnih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ, ter dva dolžniška vrednostna papirja, ki ne kotirata na borzi in ju je izdala Evropska investicijska banka (EIB) kot nadomestilo za dolžnika, ki je zamujal s plačilom. Ta dva dolžniška vrednostna papirja se bosta do svoje končne zapadlosti (leta 2017 in leta 2019) uporabljala za pokritje storitve najemanja posojil, povezanih z danimi posojili.

Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti, povečani za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo plačanih premij in stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti. Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer):

Efektivne obrestne mere za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

Najeta posojila 31.12.2006 31.12.2005 Makrofinančna pomoč 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratom 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % ESPJ v likvidaciji 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5 DOLGOROČNO PREDFINANCIRANJE

Predfinanciranje je plačilo, katerega namen je zagotoviti upravičencu denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predfinanciranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora znesek predfinanciranja vrniti Evropskima skupnostma. Plačano predfinanciranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predfinanciranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Potem ko Skupnosti po proučitvi upravičenosti prejetega zahtevka za povračilo stroškov v celoti ali delno priznata znesek predfinanciranja, se priznani znesek upravičenih odhodkov črta iz bilance stanja in se upošteva kot odhodek v izkazu poslovnega izida. Tako so vmesna ali končna plačila namenjena povračilu odhodkov upravičenca, in sicer na podlagi izkaza odhodkov. S tem se lahko znesek predfinanciranja v celoti ali delno obračuna.

Predfinanciranje se vrednoti po ocenjeni nadomestljivi vrednosti. Skupnosti preverita svoje predfinanciranje za „zmanjšanja vrednosti“, kadar koli dogodki, spremenjene okoliščine ali podatki kažejo na to, da knjigovodska vrednost sredstva morda ni izterljiva. Pri tej presoji se upošteva obstoj jamstva, povezanega s predfinanciranjem. Pričakovano neizterljivo predfinanciranje ali znesek, katerega izterjava ni več verjetna, se pripozna kot zmanjšanje vrednosti ali strošek v izkazu poslovnega izida. Ustrezni znesek se pripozna kot zmanjšanje knjigovodske vrednosti predfinanciranja v bilanci stanja.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predfinanciranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti. Jamstva, povezana z zneski predfinanciranja, so razkrita v zunajbilančnih postavkah kot pogojna sredstva.

Na splošno se vse izplačano predfinanciranje obrestuje, razen zneskov, plačanih državam članicam ali kot predpristopna pomoč. Te obresti se pripoznajo, ko se natečejo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja. Z vidika lastništva nad temi obrestmi se obstoječe predfinanciranje deli na dve kategoriji – predfinanciranje Evropskih skupnosti in predfinanciranje tretje stranke. Ti kategoriji se razlikujeta v tem, da obresti, ki jih ustvarijo zneski predfinanciranja Evropskih skupnosti, ostanejo v lasti Skupnosti in jih je zato treba vrniti Skupnostma, medtem ko so obresti, natečene na predfinanciranje tretje stranke, last upravičenca.

Zneski dolgoročnega predfinanciranja

v mio. EUR Vrsta upravljanja Stanje na dan 31.12.2006 Stanje na dan 31.12.2005 Predfinanciranje Evropskih skupnosti: 920 3 Neposredno centralizirano upravljanje 300 3 Posredno centralizirano upravljanje 549 0 Decentralizirano upravljanje 50 0 Drugo 21 0 Predfinanciranje tretjih strank: 21 505 22 729 Neposredno centralizirano upravljanje 57 145 Posredno centralizirano upravljanje 30 0 Decentralizirano upravljanje 224 106 Deljeno upravljanje 20 744 22 478 Skupno upravljanje 450 0 Dolgoročno predfinanciranje skupaj 22 425 22 732

Največji del zneskov dolgoročnega predfinanciranja je povezanih z ukrepi strukturnih skladov. Ker je veliko teh projektov dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predfinanciranja prikazani kot dolgoročne terjatve. Komisija opravi predplačilo v zvezi s strukturnimi skladi, ko je program sprejet. Komisija potem opravi vmesna plačila za povrnitev dejanskih odhodkov, ki jih potrdijo države članice. Preostanek v višini 5 % se plača ob zaključku programa, ko so predloženi vsi potrebni dokumenti in jih Komisija odobri. Plačila se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost. Leta 2005 je razdelitev na zneske dolgoročnega in kratkoročnega predfinanciranja obstajala samo pri strukturnih ukrepih.

2.6 DOLGOROČNE TERJATVE

Dolgoročne terjatve

v mio. EUR Stanje na dan 31.12.2006 Stanje na dan 31.12.2005 Prispevek za gradnjo 24 42 Terjatve do držav članic 272 135 Posojila ESPJ zaposlenim 17 20 Kreditni programi Evropske agencije za obnovo 10 40 Jamstva in depoziti 5 7 Skupaj 328 244

Prispevek za gradnjo je predvsem finančni prispevek Belgije k nakupu in opremljanju zgradbe D3 za Parlament, ki znaša 176 milijonov EUR in se plača v desetih letih do leta 2008. Ob koncu leta je bil za 22 milijonov EUR (leta 2005: 42 milijonov EUR) rok zapadlosti daljši od enega leta, nadaljnjih 20 milijonov EUR (leta 2005: 21 milijonov EUR) pa zapade v enem letu.

Zneski, ki jih je treba izterjati od držav članic, se nanašajo na zneske, ki jih nekdanje države pristopnice dolgujejo ESPJ v likvidaciji. Skupni prispevek znaša 170 milijonov EUR in se plača v štirih obrokih, ki zapadejo v plačilo prvi delovni dan vsakega leta z začetkom leta 2006, in sicer v naslednjih zneskih: 15 %, 20 %, 30 % in 35 %. Ob koncu leta je čista sedanja vrednost teh prispevkov znašala 138 milijonov EUR (leta 2005: 159 milijonov EUR), razdeljeno na dolgoročne terjatve v višini 104 milijonov EUR (leta 2005: 135 milijonov EUR) in kratkoročne terjatve v višini 34 milijonov EUR (leta 2005: 24 milijonov EUR).

Terjatve do držav članic na dan 31. decembra 2006 vključujejo tudi znesek v višini 168 milijonov EUR v zvezi s sklepom Komisije iz leta 2005 o zmanjšanju pomoči, dodeljene iz ESRR eni od držav članic. Znesek te terjatve na dan 31. decembra 2005 ni bil vključen v zaključni račun za leto 2005, zaradi česar je bil znesek iz te postavke na navedeni dan prenizek za 318 milijonov EUR (glej tudi pojasnili E 2.10.2 in E 3.1.4).

V to postavko je vključen tudi znesek v višini 17 milijonov EUR, ki se nanaša na posojila, ki jih je ESPJ v likvidaciji dala uradnikom Evropskih skupnosti. Ta posojila financira ESPJ v likvidaciji iz lastnih sredstev in jih trenutno upravlja Komisija. Kreditni programi Evropske agencije za obnovo se nanašajo predvsem na odobrene partnerske sklade in programe kreditnih linij.

II. GIBLJIVA SREDSTVA

2.7 ZALOGE

ZALOGE

v mio. EUR Opis Nabavna vrednost Zmanjšanje vrednosti Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2006 Čista knjigovodska vrednost na dan 31.12.2005 Znanstvena oprema: znanstveni material 11 0 11 11 cepljivi materiali in težka voda 30 0 30 32 znanstveni material za nadaljnjo prodajo 60 0 60 64 Cepiva 7 0 7 7 Proizvodni materiali 7 0 7 7 Publikacije in blago za nadaljnjo prodajo 16 (16) 0 5 Skupaj 131 (16) 115 126

Komisija ima na zalogi proizvodni material, ocenjen na 7 milijonov EUR, ki večinoma obsega material za vzdrževanje zgradb in rezervne dele, ki jih uporabljajo Skupna raziskovalna središča. Zaloga publikacij, ki jo ima in/ali upravlja Urad za publikacije ter za katero je zahtevano plačilo (plačljiva zaloga), je v celoti odpisana zaradi slabe distribucije. Tudi publikacije, ki se razdelijo brezplačno, so v celoti odpisane, saj je njihova iztržljiva vrednost nižja od stroškov.

2.8 KRATKOROČNE NALOŽBE

Kratkoročne naložbe so sestavljene iz za prodajo razpoložljivih vrednostnih papirjev, kupljenih zaradi njihovega naložbenega donosa ali katerih namen je vzpostaviti posebno strukturo sredstev ali sekundarni vir likvidnosti, in se zato lahko prodajo kot odziv na potrebe po likvidnosti ali spremem