SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 12.7.2010 
SEC(2010) 841 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
beli knjigi o zavarovalnih jamstvenih shemah 
{COM(2010)370 final} 
{SEC(2010)840} 
SL 2   SL Uvod 
Zavarovalne jamstvene sheme (ZJS) zagotavljajo potrošnikom zadnje sredstvo zaš čite, kadar 
zavarovalnice niso sposobne izpolniti svojih pogodbenih obveznosti. Tako š čitijo ljudi pred 
tveganjem, da njihovi zahtevki ne bodo izpla čani, če zavarovalnica postane insolventna.  
Zavarovalniškega sektorja za razliko od ban čnega sektorja in sektorja  vrednostnih papirjev ne 
ureja nobena evropska zakonodaja o jamstvenih shemah. Trenutno ima samo 12 držav članic 
eno ali ve č ZJS, ki zajemajo življenjske in/a li neživljenjske zavarovalne police, med 
nacionalnimi shemami pa obstajajo znat ne razlike v smislu njihove zasnove. 
Ocena učinka predstavlja analizo izg ub, ki jih je v primeru insolv entnosti zavar ovalnice v EU 
mogoče prenesti na imetnike polic (ali na davkopla čevalce, če posredujejo javni organi). Ne 
glede na obstoje če ZJS lahko to v izjemnih primerih povzro či prenos izgub na imetnike polic 
v EU (ali davkopla čevalce) v višini do 41,3 milijarde EU R za življenjsko in 5,9 milijarde 
EUR za neživljenjsko zavarovanje v enoletnem obdobju. V čezmejnem okviru lahko izgube, 
ki jih obstoje ča ZJS ne pokrije, znašajo do 820 milij onov EUR za življenjsko in 140 milijonov 
EUR za neživljenjsko zavarovanje. 
1. Opredelitev problema 
Pomanjkanje usklajenih ureditev ZJS v EU ovira u činkovito in enakovredno zaš čito 
potrošnikov ter lahko z morebitnim izkrivljanjem čezmejne konkurence ovira delovanje 
notranjega zavarovalniškega trga. Pomen ocene je ve čji zaradi dejstva, da lahko zavarovalnice 
kljub uvedbi ureditve solventnosti v EU, ki je  bolj povezana s tveganjem (Solventnost II), 
postanejo insolventne, imetniki polic pa na sp lošno ne morejo ozirom a zelo težko v celoti in 
pravilno obdelajo pomembne in zapletene informacije, povezane s tveganjem. Obstajata dve pomembni posledici: 
prvič
, izgube, ki jih insolventne zavarovalnice ustv arijo in prenesejo na imetnike polic (ali 
davkoplačevalce), lahko na slednje vplivajo na razli čne načine: v nacionalnem okviru lahko 
izgube zmanjšajo premoženje imetnikov polic al i oslabijo javne fina nce; to lahko dodatno 
zmanjša zaupanje potrošnikov v zavarovalniški in finan čni trg, s tem pa se lahko upo časni 
realno gospodarstvo in nast anejo motnje na finan čnih trgih. V posebnem čezmejnem okviru 
EU lahko zadevne izgube tudi oslabijo zaupanj e potrošnikov v notranji trg in celo sprožijo 
morebitne spore med državami članicami o razporejanju izgub insolventnih zavarovalnic; 
drugič, neusklajenost med prioritetami potrošnikov glede tveganja in tveganjem neizpolnitve 
obveznosti s strani zavarovalnic ne vodi k optimalni porazdelitvi stroškov, povezanih z insolventnostjo zavarovalnice, bodisi med nepou čene potrošnike ali davkopla čevalce. To 
vključuje tudi tveganje izkrivlja nja konkurence med zavarovalnicami na notranjem trgu EU. 
2. Analiza subsidiarnosti  
Samo ukrepi EU lahko zagotovijo, da vsi imetniki polic in upravi čenci, ki sklenejo 
zavarovalne police v EU, v primeru, da zavar ovalnica ne izpolni obveznosti, uživajo 
enakovredno in celovito zaš čito. Ukrepi EU zagotavljajo tudi enake konkuren čne pogoje za 
zavarovalnice in s tem spodbujaj o nadaljnje povezovanje na  notranjem trgu EU. Na ve č 
področjih (npr. pokritost, geografska pokritost, financiranje) države članice same ne morejo v 
zadostni meri uskladiti razli čnih oblik ZJS; to se zato lažje doseže na ravni EU.  
SL 3   SL 3. Cilji  
Skupni cilji ukrepov EU glede ZJS so v prvi vrsti zagotoviti visoko raven zaš čite imetnikov 
polic in upravi čencev, kar v zadostni meri zmanjšuje tveg anje znatnih izgub za imetnike polic 
ali davkopla čevalce, ki izhaja iz neizpla čila zahtevkov s strani zavarovalnic. Drugi č, ukrepi 
EU bi morali prispevati k vzpostavitvi enake ravni zaš čite za imetnike polic, ki lahko 
pridobijo zavarovalniške produkte od doma čih ali tujih zavarovalnic v EU, z namenom 
spodbujati u činkovito delovanje notranjega tr ga za zavarovalniške storitve. 
Poleg tega bi moral zadevni ukrep služ iti bolj splošnim ciljem, kot so prepre čevanje 
izkrivljanja konkurence, zmanjšanje ne gativnih spodbud, zagotavljanje stroškovne 
učinkovitosti ter zagotavljanje za upanja in stabilnosti trga.  
4. Politične možnosti 
V poročilu o oceni u činka je preu čena in obravnavana vrsta politi čnih možnosti za 
vzpostavitev usklajenega okvira za ukrepe EU glede zaš čite imetnikov polic in upravi čencev 
na podlagi ZJS na podlagi minimalnega usklajevanja.  
Obseg morebitnega posredovanja EU   
Neukrepanje bi pomenilo, da države članice še naprej uporabljajo zelo razli čne nacionalne 
pristope k ZJS ali pa sploh ne razpolagajo z ZJS. Te razlike ustvarjajo v številnih državah članicah neenake in nezadostne ravni zaš čite imetnikov polic.  
Čeprav bi morala okrepitev bonitetnega nadzora,  deloma z uvedbo zahtev glede solventnosti, 
ki bolj temeljijo na tveganju, in stabiln ega sistema vodenja, zavarovalnicam omogo čiti, da 
svoja tveganja upravljajo  pravilno in profesionalno, pa ti  mehanizmi ne morejo zagotoviti 
okolja, kjer ne prihaja do insolventnosti. 
Če bi bili imetniki polic bolje obveš čeni (o obstoju ZJS in ravni zaš čite, ki jo zagotavlja), bi 
lahko načeloma lažje izbirali med zavarovalnicami. Pr imerjali bi lahko ne le cene polic, ki jih 
nudijo razli čne družbe, temve č tudi njihovo kakovost (v smislu tveganja družbe, da postane 
insolventna). Vendar pa bi bilo sprejetje pristopa caveat emptor  verjetno ve činoma 
neučinkovito zaradi neseznanjenosti imetnikov po lic s pomembnimi, vendar zapletenimi, s 
tveganji povezanimi informacijami in težavnosti njihove pravilne obdelave. Čeprav bi lahko 
ukrepi za ve čjo preglednost na ravni EU spodbujali na zaupanju temelje če odnose med 
imetniki polic in zavarovalnicami, pa je  zelo malo verjetno, da bi velika ve čina imetnikov 
polic v celoti razumela in ustrezno obdelala  zapletene, s tveganjem povezane prejete 
informacije.  
Če se med postopki likvidacije potrošnikom zagot ovi pravna prednost, nastane tveganje, da 
sredstva ne bodo zadostovala za zaš čito imetnikov polic, kar povzro ča negotovost glede tega, 
ali bodo odškodovani ali ne. Poleg tega so postopki prenehanja obi čajno dolgotrajni in dragi. 
Očitna slabost implicitnih ali eksplicitnih jamstev, ki jih izdajo javni or gani, je, da porabljajo 
davkoplačevalski denar in s tem vplivajo na javne finance.  
Iz statisti čnih razlogov je visoko raven varnosti za potrošnike obi čajno najlažje dose či s 
kombiniranjem razmeroma nizkih zahtev glede solventnosti in jamstvene sheme in ne z 
razmeroma visokimi zahtevami glede solventnos ti brez jamstvene sheme. Jamstvena shema 
lahko dejansko „centralizira“ pokrivanje izgub, ki presegajo solventnost družbe ( tveganje 
SL 4   SL izjemnih dogodkov ), s čimer zmanjša spremenljivost teh izgub (in posledi čno financiranja za 
njihovo pokritje), če v shemi sodeluje ve čje število zavarovalnic. Po leg tega lahko jamstvena 
shema razširi financiranje, ki  je potrebno za  zagotovitev zaš čite pred presežnimi izgubami, 
med večje število potrošnikov in ta ko zagotovi enako raven zaš čite po nižjih stroških.  
Obseg jamstva (potrebe ZJS po financiranju)  
Na ciljni fond ZJS vpliva ve č parametrov, med katerimi se zdita najbolj pomembna dva: 
verjetnost neizpolnitve obveznosti s strani zavar ovalnice in raven ciljne varnosti za imetnike 
polic. Dokazi kažejo, da se verjetnost neizpolnitve obveznosti za zavarovalnice na splošno giblje med 0,1 % in 0,5 %, odvisno od tržnih pogojev. Na potrebe ZJS po financiranju ali 
finančnih fondih poleg verjetnosti neizpolnitve obv eznosti s strani zavarovalnic najbolj vpliva 
raven varnosti, zagotovljena potrošnikom: ve čja kot je varnost, ki jo zagotavlja ZJS, ve čje so 
potrebe po finan čnem fondu ali financiranju. Klju čna odločitev je zato raven varnosti, ki naj 
bi jo ZJS zagotavljala imet nikom polic. V skladu s predhodni mi sklepi Komisije bi 
prednostna možnost zagotavljala visoko raven zaš čite pod obi čajnimi tržnimi pogoji in hkrati 
zagotavljala dovolj visoko raven zaš čite tudi v času pretresov na trgu. 
Narava in pravni instrument morebitnih ukrepov EU glede ZJS
 
Odpravljanje sedanjih pomanjkljivosti s pomo čjo instrumentov „mehkega prava“, kot so 
priporočila, sporo čila, smernice in kodeksi ravnanja, bi  lahko bila prila godljiva alternativa 
neposrednim pravnim obveznostim. Vendar ker takim instrumentom primanjkuje zavezujo če 
pravne mo či, bi bili odvisni od pr ostovoljnih obvez držav članic. Četudi bi bile države članice 
pripravljene spoštovati predlaga ne smernice, pa obstaja tveganje , da bi bilo zbliževanje na 
nacionalni ravni dolgotrajno in bi prinašalo neusklaj ene rezultate.  
Če se namesto zgoraj navedenega uvede pravno zavezujo či pristop k ZJS na ravni EU, bi to 
bolj verjetno zagotovilo uvedbo us klajene zbirke pravil za zaš čito imetnikov polic in 
upravičencev v EU. Zaradi zapletenosti zadeve je  direktiva EU bolj zaželena od uredbe EU, 
saj državam članicam omogo ča večjo prožnost. 
Obseg usklajevanja  
Obstaja ve č načinov, na katere se lahko oblikuje ZJS.  Zaradi dosedanjega pomanjkanja 
zakonodaje EU in obstoje če, zelo neenotne zaš čite na podlagi ZJS v Uniji Komisija podpira 
pristop EU, ki temelji na minimalnem usklajevanju. Z drugimi besedami, v okviru usklajenega okvira EU je treba orga nizirati minimalni nabor lastnosti: 
Raven centralizacije:
 ali naj bo ZJS oblikovana na n acionalni ali evropski ravni? 
Vloga : ali naj ZJS deluje kot zaš čitni mehanizem v skrajnem prim eru ali naj ima širšo vlogo? 
Geografska pokritost : ali naj ZJS deluje po na čelu matične države članice ali po na čelu države 
gostiteljice (ali po na čelu, ki je kombinacija obeh)?  
Zajete police : kateri razredi zavarovanja (življenjs ko, neživljenjsko itd.) naj bodo zajeti v 
ZJS? 
Upravičeni vlagatelji zahtevkov:  kateri vlagatelji zahtevkov (fizi čne osebe, pravne osebe itd.) 
naj bodo upravi čeni do ZJS? 
Časovni okvir financiranja:  ali naj se ZJS financira ex-ante  ali ex-post  (vnaprej ali po 
dogodku ali kombinacija obeh)? 
SL 5   SL Narava posredovanja s shemo:  ali naj ZJS izpla ča zahtevke ali naj bo za snovana tudi tako, da 
zagotavlja kontinuiteto polic? 
Na podlagi predhodne analize te ocene u činka daje Komisija za časno prednost naslednjim 
možnostim za ukrepe EU glede zaš čite na podlagi ZJS: 
Raven centralizacije:  zdi se, da je ZJS v vseh državah članicah najbolj zaželena možnost 
zlasti zaradi njene usklajenosti z obstoje čim nacionalnim okvirom mikrobonitetnega nadzora.  
Vloga : ZJS bi morala imeti vlogo zaš čitnega mehanizma kot zadnjega sredstva; 
Geografska pokritost : „načelo matične države“ se zdi zaradi usklajenosti z obstoje čim 
okvirom nadzora prednostna politi čna možnost; 
Zajete police : vključitev življenjskih in neživljenjskih polic bi zagotavljala celovito zaš čito 
imetnikov polic in upravi čencev. Morda sicer obstajajo dobri argumenti za omejitev zaš čite na 
podlagi ZJS samo na posebne razrede polic neži vljenjskega zavar ovanja, vendar pa bi bilo 
zaradi prakti čnosti in pravi čnosti težko razdeliti obseg ZJS na preveliko število podsistemov. 
Upravičeni vlagatelji zahtevkov:  z vklju čitvijo fizi čnih oseb in izbranih pravnih oseb 
(vključno z MSP) bi se verjetno doseglo najboljše ravnovesje med celovito zaš čito 
potrošnikov in stroškovno u činkovitostjo. 
Časovni okvir financiranja:  ZJS naj bi se praviloma financir ala vnaprej, da bi  bila sredstva 
takoj na voljo in da bi se prepre čil moralni hazard. Poleg tega bi se s tem verjetneje prepre čila 
procikličnost, povezana s shemami, ki se financiraj o naknadno. V nujnih prim erih bi se lahko 
sredstva dopolnila z naknadnimi prispevki. 
Narava posredovanja s shemo:  Komisija mo čno spodbuja prenos portfelja , kjer je to razumno 
izvedljivo in upravi čeno v smislu stroškov in koristi.  Vendar pa je treba v primeru 
insolventnosti zavarovalnice zagotoviti zaš čito potrošnikov kot zadnje sredstvo. Če so 
izčrpana vsa druga sredstva, bi morala ZJS vsaj nadomestiti izgubo  imetnikov polic in 
upravičencev. 
Glavne možnosti, ki jih je Komisija opredel ila kot prednostne, bodo predmet posvetovanja z 
vsemi zainteresiranimi stranmi, vklju čno z državami članicami. Te bodo pozvane, naj 
predložijo pripombe, da bo lahko Komisija  ponovno ocenila in po možnosti posodobila svoje 
prvotne ugotovitve glede razli čnih politi čnih možnosti. Prejete predloge bo spremljala 
dodatna ocena u činka, v kateri bodo podrobne je analizirane razli čne možnosti za oblikovanje 
ZJS in nenazadnje izbrana optimalna  kombinacija za usklajen politi čni okvir zaš čite na 
podlagi ZJS na ravni EU. 
5. Pričakovani vplivi  
Imetniki polic  
Lahko se pri čakuje, da bodo ukrepi na ravni EU prinesli koristi za imetnike polic s 
povečanjem njihove zaš čite v primeru, da zavarovalnice ni so sposobne izpolniti svojih 
obveznosti. Na drugi strani  pa bo uvedba ZJS na ravni EU za  imetnike polic predstavljala tudi 
strošek, saj bodo zavarovalnice del svojih prispe vkov prenesle na potrošnike, kar bo zvišalo 
premije.  
Za ponazoritev tega: če so na primer (v primerjavi s st anjem, ko ne obstaja nobena ZJS) ZJS 
vzpostavljene v vsaki državi članici in temeljijo na na čelu matične države ter vklju čujejo 
police življenjskega in neživlje njskega zavarovanja, (do 99. per centila in na podl agi scenarija 
SL 6   SL z 0,1-odstotno verjetnostjo neizpolni tve obveznosti), bi to zahteval o, da imetniki polic v EU 
prispevajo k oblikovanju fonda v višini 13 m ilijard EUR. To trenutno ustreza 1,24 % letnih 
bruto obra čunanih premij. Uporaba te ciljne stopnj e za na primer 10-letno obdobje bi 
pomenila letni prispevek v višini 0,124 % bruto obra čunanih premij od vsake družbe/imetnika 
police. 
Ta sredstva je treba obra vnavati kot dodatne premije, ki  jih imetniki polic pla čajo, da se 
zavarujejo pred insolventnostjo svoje zavarovalnice. Pla čila vsakega imetnika  polic se lahko 
štejejo za približno enaka pri čakovani vrednosti izgub, ki bi se jim izognili v primeru, da 
zavarovalnica postane insolventna. 
Finančni stroški imetnikov polic za vnaprejšnje pla čilo teh zneskov se lahko izra čunajo z 
upoštevanjem stroškov kapitala v višini 6 % (v skladu s kvantitativnimi študijami u činkov v 
okviru Solventnosti II). Za ZJS s fondom v višini 1,24 % letn ih premij bi to pomenilo 
finančne stroške v višini 0,08 % letnih bruto obra čunanih premij. 
Zavarovalnice  
Ukrepi EU glede ZJS bodo na zav arovalnice vplivali na razli čne načine, odvisno od tega, ali 
delujejo v državah članicah, ki že imajo ZJS, ali ne. V dr žavah, kjer še ni vzpostavljena ZJS, 
bi uvedba take sheme zahtevala, da zavarovalnice same pla čujejo prispevke, če niso sposobne 
prenesti teh dodatnih stroškov na potrošnike. 
Za zavarovalnice, za razliko od imetni kov polic, ti prispevki pomenijo finan čne stroške kot 
take (in ne pred časnega pla čila), saj so izgube, ki priz adenejo zavarovalnice v primeru 
neizpolnitve obveznosti, odvisne samo od kapitala in ne od pla čanih premij. 
Davkopla čevalci  
Lahko se pri čakuje, da bo uvedba ZJS v vseh državah članicah prinesla koristi za 
davkoplačevalce, saj naj bi se zmanjšala potreba po uporabi njihovega denarja v primeru, da 
zavarovalnica postane insolventna. Na  podlagi zgoraj navedenega prakti čnega primera bi to 
davkoplačevalcem prihranilo do 13 milijard EUR v navedenem obdobju. Ukrepi EU glede 
ZJS bodo na davkopla čevalce vplivali razli čno, odvisno od tega, ali prebivajo v državi članici, 
ki že ima ZJS, ali ne. 
Obstoječe ZJS  
Ukrepi EU bodo vplivali na obstoje če ZJS, kolikor se bo okvir, vzpostavljen na ravni EU, 
razlikoval od nacionalnega okvira ZJS, ki se že uporablja. 
Vpliv na ve čino obstoje čih ZJS bi bil v smislu koli čine sredstev in nekatere  od njih bi morale 
uvesti tudi elemente predhodnega financiranja. Nekatere sheme bi morale spremeniti svojo 
geografsko pokritost in za četi delovati na podlagi na čela matične države. Nekatere obstoje če 
ZJS bi morale pove čati obseg zaš čite za življenjsko zavarovanj e ali razširiti opredelitev 
upravičenih vlagateljev zahtevkov.  
Mala in srednje velika podjetja (MSP)  
Lahko se pri čakuje, da bodo ukrepi na ravni EU prinesli koristi  za mala podjetja s pove čanjem 
njihove zaš čite v primeru, da zavarovaln ice niso sposobne izpolniti svojih obveznosti. Na 
drugi strani pa bo uvedba zaš čite za MSP na podlagi ZJS na ra vni EU vplivala na MSP, saj 
SL 7   SL bodo zavarovalnice del svojih prispevkov prenesle  na MSP, kar bo zvišalo njihove premije. 
Plačila vsakega MSP se lahko štejejo za približno enaka pri čakovani vrednosti izgub, ki bi se 
jim MSP izognila, če njihova zavarovalnica ne bi izpolnila  obveznosti. Poleg tega bo vpliv na 
MSP odvisen od tega, ali so že zaš čitena s katero koli ZJS v razli čnih nacionalnih okvirih. 
Nadzorni organi  
Nadzorni organi v državah članicah, ki še nimajo vzpostavljene ZJS, bi lahko sodelovali pri 
njeni vzpostavitvi in jo po možnosti za čeli tudi upravljati, medtem ko bi morali tisti organi, ki 
že upravljajo ZJS, zagotoviti, da je njihov a shema skladna s predlagano zasnovo sheme. 
Podrobnejša analiza vpliva na  nadzorne organe bo preu čena v oceni u činka, ki bo spremljala 
nadaljnje ukrepe po beli knjigi. 
Mednarodni vpliv  
Lahko se pri čakuje, da bo vpliv na zavarovalnice v tretjih državah enak vplivu na 
zavarovalnice v EU-EGP. 
Okolje  
Pričakuje se, da bodo okoljski vplivi majhni. 
Gospodarstvo  
Pričakuje se, da bodo predlagane politi čne možnosti prinesle dve glavni prednosti za 
gospodarstvo. Prvi č, zagotovile bodo enake konkuren čne pogoje, ki bodo prepre čevali 
izkrivljanje konkurence med doma čimi in tujimi zavarovalnicami. Drugi č, zmanjšale bodo 
tveganje neoptimalnega razporejanja  izgub med imetnike polic in davkopla čevalce.  
Socialno varstvo  
Predlagane politi čne možnosti bodo izboljšale socialno varstvo prek: 
– večje zaščite imetnikov polic; 
– manjše porabe davkopla čevalskega denarja; 
– boljšega prerazporejanja izgub, nastalih zaradi neizpolnjevanja obveznosti. 
6. Nadaljnji ukrepi  
Ocena učinka jasno podpira pravno zavezujo čo rešitev EU za zaš čito na podlagi ZJS na 
podlagi minimalnega usklajevanja. 
Opredeljuje prednostne izbire  Komisije, ki bodo jasno dolo čene v beli knjigi o zavarovalnih 
jamstvenih shemah. Komisija bo pozvala vse zaint eresirane strani, da predložijo svoja stališ ča 
glede teh možnosti. Komisija bo skrbno ovrednotil a povratne informacije in jih upoštevala pri 
pripravi zakonodajnega predloga. Zakonodajn emu predlogu bo priložena dodatna ocena 
učinka. 
Na tej stopnji bodo opredeljeni posebni ukrepi spremljanja.