Ker se staleži sardona in sardele ter zadevna ribiška plovila prosto gibljejo prek mednarodnih meja, ukrepanje samo na ravni države članice verjetno ne bi bilo učinkovito pri doseganju navedenih ciljev. Da bi bili ukrepi učinkoviti, bi jih bilo treba sprejeti usklajeno in jih uporabljati za celotno območje razširjenosti staleža in vse zadevne flote.

Ta predlog naj bi po pričakovanjih do leta 2020 zagotovil obnovitev staležev sardona in sardele ter trajnost ribiškega sektorja, višje plače za ribiče (v povprečju za 4 %) in večjo donosnost ribiškega sektorja (v povprečju za 8 %).

doseči in ohraniti največji trajnostni donos za sardona in sardelo najpozneje do leta 2020;

Če ne bo sprememb, obstaja nevarnost, da se bodo staleži in ribištvo, ki je odvisno od njih, močno zmanjšali. To bo imelo negativne posledice na ribe roparice, ki se prehranjujejo s sardonom in sardelo, ter negativne socialno-ekonomske učinke na ribiški sektor in sekundarne sektorje, kot je predelovalna industrija. Najbolj prizadete zainteresirane strani so hrvaški in italijanski ribiški sektor ter v veliko manjši meri slovenski ribiški sektor. Predelovalna industrija je pomemben sekundarni sektor, zlasti na Hrvaškem in v Italiji.

(2) okvir za upravljanje ni učinkovit zaradi neprimernih ukrepov za upravljanje (omejujejo ribolovni napor, ki ni prilagojen značilnostim teh rib in ribolova nanje) ter zapletenosti in nestabilnosti veljavnih predpisov.

Ocena učinka predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za male pelagične staleže in ribolov nanje v Jadranskem morju

pripravo uredbe EU s ciljem zagotovitve trajnostnega ribolova do leta 2018 ali 2020 (dve podmožnosti) in

spremembo sedanjega okvira za upravljanje (nacionalna in mednarodna zakonodaja).

Najprimernejša predlagana možnost je priprava uredbe EU z rokom leta 2020, saj omogoča doseganje vseh navedenih ciljev.

Nobena od zainteresiranih strani, s katerimi je potekalo posvetovanje, ni kot izvedljive možnosti opredelila mehkega prava. Le ena zainteresirana stran je menila, da sedanji okvir zadostuje. Vsi sodelujoči razen Malte so menili, da sprememba sedanjega okvira ne bi zadostovala. Svetovalni svet za Sredozemsko morje (sestavljen iz predstavnikov industrije in civilne družbe), NVO, javni organi, znanstveni inštituti ter Hrvaška, Italija in Slovenija so podprli pripravo uredbe EU, pri čemer je bila veliko bolj zaželena podmožnost „2020“.

C. Učinki najprimernejše možnosti

V zvezi s koristmi najprimernejše možnosti bi bila ključna korist za okolje ta, da bi bil ribolov sardona in sardele po letih prelova do leta 2020 trajnosten, ribiški sektor pa bi bil bolj zdrav in trajnosten. Sedanji okvir za upravljanje bi bil poleg tega preprostejši, stabilnejši in preglednejši, državam članicam in ribičem pa bi zagotovil večjo odgovornost, saj bi lahko sodelovali pri oblikovanju nekaterih pravil za upravljanje. Povečanje staležev sardona in sardele bo verjetno koristilo tudi večjim in dragocenim ribam roparicam, kot je navadni tun.

Večletni načrt EU bo do leta 2021 verjetno prinesel boljše stanje staležev (za približno 20 % v primerjavi z nespremenjenim stanjem) in boljše delovne pogoje za ribiče (višje plače za +/– 5 % in večjo donosnost za +/– 10 %).

V zvezi s stroški najprimernejše možnosti se pričakuje, da bi se za zagotovitev dolgoročno trajnostnih ravni ribolova ter trajnosti in donosnosti ribiškega sektorja ulov sardona in sardele moral do leta 2021 zmanjšati (+/– 25–30 %), kar bi pomenilo nižje skupne prihodke za ribiški sektor (+/– 25 %) in zmanjšanje zaposlenosti (+/– 10 %). To zadeva Hrvaško in Italijo ter deloma slovenske ribiče, ki pri ribolovu uporabljajo zaporne plavarice ali pelagične vlečne mreže. Z zmanjševanjem ulova se bodo cene ob prvi prodaji verjetno zvišale, kar bi lahko deloma nadomestilo nižje prihodke ribiškega sektorja zaradi zmanjšanega ulova, a bi negativno vplivalo na potrošnike in predelovalno industrijo (zlasti na Hrvaškem in v Italiji), ki bi morda morala povečati uvoz iz drugih držav.

V zvezi z učinkom na MSP se opozarja, da je skupna ribiška politika politika, ki je posebej zasnovana za mala in srednja podjetja (MSP), ki so v ribiškem sektorju pravilo in ne izjema. Na področju ribolova sardona in sardele v Jadranskem morju so skoraj vsa ribiška podjetja in velika večina predelovalnih podjetij mikropodjetja ali MSP. Zato ni razlogov za njihovo izključitev iz področja uporabe tega predloga zaradi njihove velikosti, saj bi bila v tem primeru izključena velika večina podjetij v sektorju, ta predlog pa bi bil neučinkovit. Večletni načrt EU bi torej veljal za vsa podjetja, tudi MSP in mikropodjetja. Vsi opisani učinki bi torej verjetno veljali za vsa podjetja, a v različni meri, odvisno od tega, kako bodo države članice potrebna zmanjšanja ribolova razdelile med različne segmente flote.

Učinek na nacionalne proračune držav članic se ne pričakuje, saj ustrezno spremljanje in zbiranje podatkov že potekata, povečati bi bilo treba le pogostost.

V zvezi z drugimi pomembnimi učinki se pričakuje, da bo ribiški sektor v Jadranskem morju zaradi večje donosnosti bolj konkurenčen, zaradi višjih plač pa tudi privlačnejši.

D. Spremljanje

V zvezi s pregledom te politike se opozarja, da bi Komisija o izvajanju načrta Evropskemu parlamentu in Svetu poročala pet let po začetku veljavnosti načrta in nato vsakih pet let.