[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.10.2008

COM(2008) 609 konč.

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006[1] omogoča uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi mehanizma prilagodljivosti do letne zgornje meje 500 milijonov EUR poleg ustreznih razdelkov finančnega okvira. Pravila o upravičenosti do prispevkov iz Sklada določa Uredba (ES) št. 1927/2006[2] Evropskega parlamenta in Sveta.

Službe Komisije so podrobno proučile štiri vloge, ki jih je predložila Italija, v skladu z Uredbo (ES) št. 1927/2006 in zlasti členi 2, 3, 4, 5 in 6 Uredbe.

Povzetek najpomembnejših elementov ocene je naslednji:

zadeve EGF/2007/05/IT/Sardinija, EGF/2007/06/IT/Piemont, EGF/2007/07/IT/Lombardija in EGF/2008/01/IT/Toskana

1. Vloge so italijanski organi predložili Komisiji na naslednje datume: Sardinija: 9. avgusta 2007; Piemont: 10. avgusta 2007; Lombardija: 17. avgusta 2007 in Toskana: 12. februarja 2008. Vse štiri vloge so temeljile na posebnih merilih za pomoč iz člena 2(b) Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in so bile predložene v roku 10 tednov iz člena 5 Uredbe.

2. Italija je predložila vse štiri vloge na podlagi merila za pomoč iz člena 2(b) Uredbe (ES) št. 1927/2006, po katerem je potrebno vsaj 1 000 presežnih delavcev v obdobju 9 mesecev v sektorju NACE (statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti) rev 2[3] v eni regiji ali dveh sosednjih regijah (NACE rev 2, oddelek 13 „Proizvodnja tekstilij“ v družbah v naslednjih regijah: Sardiniji, Piemontu, Lombardiji in Toskani).

3. Štiri vloge navajajo naslednje število dejanskih presežnih delavcev:

- Sardinija: 1 044 presežnih delavcev v referenčnem obdobju 9 mesecev od 27. oktobra 2006 do 26. julija 2007 v oddelku 13 NACE 2[4] (proizvodnja tekstilij), v regiji ITG2-Sardinija na ravni NUTS II.

- Piemont: 1 537 presežnih delavcev v referenčnem obdobju 9 mesecev od 1. septembra 2006 do 31. maja 2007 v oddelku 13 NACE 2 (proizvodnja tekstilij), v regiji ITC4-Piemont na ravni NUTS II.

- Lombardija: 1 816 presežnih delavcev v referenčnem obdobju 9 mesecev od 1. septembra 2006 do 31. maja 2007 v oddelku 13 NACE 2 (proizvodnja tekstilij), v regiji ITC4-Lombardija na ravni NUTS II.

- Toskana: 1 558 presežnih delavcev v referenčnem obdobju 9 mesecev od 1. marca 2007 do 30. novembra 2007 v oddelku 13 NACE 2 (proizvodnja tekstilij), v regiji ITE15-Toskana na ravni NUTS II.

4. Analiza povezav med odpuščanjem presežnih delavcev in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih temelji na naslednjih informacijah. Vloge opisujejo odpuščanje presežnih delavcev v štirih regijah zaradi drastičnih sprememb v distribuciji tekstilne proizvodnje. Tretje države (zlasti Kitajska in Indija) vse bolj prevladujejo v svetovni trgovini s tekstilijami in oblačili, države, kot sta Turčija in Bangladeš, pa še naprej povečujejo svoj delež svetovne proizvodnje. Zaradi obsežnega prestrukturiranja evropske tekstilne in oblačilne industrije od 90. let prejšnjega stoletja naprej se je že povečala produktivnost, proizvodnja pa se je preusmerila na visoko kakovostne izdelke, pri čemer se je delovna sila med letoma 1990 in 2004 zmanjšala približno za eno tretjino[5].

5. Proizvajalcem tekstila v Skupnosti poslovanje poleg globalnih sprememb na trgu otežuje tudi posebna in večja konkurenca po koncu veljavnosti Sporazuma o tekstilnih izdelkih. Sporazum o tekstilnih izdelkih je državam v razvoju nalagal kvote glede količine oblačil in tekstila, ki so ga lahko le-te izvozile v razvite države. S koncem veljavnosti Sporazuma o tekstilnih izdelkih (in Sporazuma o tekstilu in oblačilih, ki ga je nasledil) leta 2005 so se odprli trgi Skupnosti za tekstil in oblačila za prosto konkurenco iz sveta v razvoju. Med letoma 2004 in 2006 se je količina oblačil, uvoženih v Skupnost, letno povečala za približno 10 %. To je povezano predvsem s precej višjim uvozom s Kitajske, kar je posledica konca veljavnosti Sporazuma o tekstilnih izdelkih.

Italijanski presežni delavci so del splošnega trenda industrije oblačil in modnih dodatkov v Skupnosti, v skladu s katero se proizvodnja premešča v cenejše države nečlanice EU, kar je bilo že razvidno iz prejšnje vloge za Malto[6]. Italijanski organi so v svojih vlogah navedli statistične dokaze, da pojav presežnih delavcev neposredno izhaja iz dogajanja v svetovni tekstilni industriji.

6. Italijanski organi so za vse štiri vloge uporabili enako utemeljitev, tj. da so sicer vedeli, da bo potekla veljavnost Sporazuma o tekstilnih izdelkih in Sporazuma o tekstilu in oblačilih, vendar pa niso mogli predvideti, da bodo gospodarski učinki na tekstilno industrijo po celi Italiji, še posebej pa v štirih regijah, veliko hujši od napovedi. Italijanski organi so predvideli, da bo imelo prenehanje veljavnosti Sporazuma o tekstilnih izdelkih na splošno majhen učinek na proizvodnjo in zaposlovanje. Zgodilo se je ravno nasprotno. Zaradi učinka, ki ga je imelo prenehanje veljavnosti Sporazuma o tekstilnih izdelkih, in posledičnega manjšega povpraševanja po italijanskem tekstilu, je veliko podjetji, v katerih so se pojavili presežni delavci, začelo vlagati v vrsto tehnoloških izboljšav v proizvodnem procesu, da bi zmanjšalo stroške in razširilo svojo ponudbo proizvodov. S tem pa podjetja niso mogla kljubovati velikemu padcu naročil in vse večji konkurenci s strani proizvajalcev tekstila iz tretjih držav.

7. Lokalni in regionalni učinki prenehanja veljavnosti sporazuma so bili v štirih vlogah opisani na naslednji način:

- Sardinija: provinca Nuoro, v kateri so se pojavili presežni delavci, je glavno središče proizvodnje tekstila v Sardiniji. Ima visoko stopnjo brezposelnosti (10,8 % v letu 2006, pri čemer je bilo istega leta povprečje v državi 6,8 %), od tega pa so bile največje stopnje brezposelnih v kategorijah najmlajših in najstarejših. Stopnja zaposlenosti v provinci Nuoro je leta 2005 znašala 51,6 %, medtem ko je bila na državni ravni 57,5-odstotna. Italijanski organi so navedli, da se učinki teh presežnih delavcev močno čutijo med delovno silo, ki je že sicer ranljiva in izolirana.

- Gospodarska konkurenčnost Piemonta temelji na gradbeništvu in storitvenih dejavnostih, ne pa na proizvodnji tekstila. Vendar je polovica delovne sile v provinci Biellese (tradicionalno središče proizvodnje tekstila v Piemontu in območje, na katerem je bilo zabeleženih okoli 35 % presežnih delavcev, navedenih v vlogah) povezana s proizvodnjo, od tega je tretjina zaposlenih na področju proizvodnje tekstila. Učinek presežnih delavcev v Piemontu se je pokazal pri povečanju števila zahtevkov za pomoč iz Jamstvenega sklada za izredne prejemke („Extraordinary Wage Guarantee Fund“).

- Lombardija: italijanski organi so prikazali nasprotujoči si sliki splošne konkurenčnosti netekstilnih panog v regiji na eni strani in trenda vse manjše konkurenčnosti proizvajalcev tekstila na drugi. Središča, v katerih deluje največ tekstilnih podjetij, so Milano, Brescia, Varese, Bergamo in Como ter so že nekaj let v zatonu. Italijanski organi za ponazoritev vse slabših razmer v tekstilni industriji na teh območjih uporabljajo podatke inštituta INAIL[7]: število zaposlenih v zadevni dejavnosti v Lombardiji je upadlo z 22 426 v letu 2000 na 17 267 v letu 2004, kar pomeni zmanjšanje za okoli 23 % v štirih letih.

- Toskana: število tekstilnih podjetij v provinci Prato se je med letoma 2002 (5 508) in 2006 (4 429) zmanjšalo za skoraj 20 %. V istem obdobju se je v provinci Prato zmanjšalo tudi število delavcev v tekstilnih podjetjih, in sicer za 25 % (z 28 600 v letu 2002 na 21 436 v letu 2006). Zadnji statistični podatki za to regijo kažejo, da so na splošno regionalni trendi zaposlovanja stabilni, kljub temu pa se še vedno zmanjšuje število tekstilnih delavcev (–5,7 % v tretjem četrtletju leta 2007 glede na prejšnje leto).

V navedenih okoliščinah je mogoče reči, da imajo presežni delavci izrazito negativen učinek na lokalno gospodarstvo v štirih zadevnih regijah.

8. Glede izpolnjevanja meril iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1927/2006, je vloga vsebovala naslednje podatke: Italija je potrdila, da finančni prispevek ESPG ne nadomešča ukrepov, ki jih morajo po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah izvajati podjetja, ter zagotovila, da ti ukrepi pomenijo pomoč za posamezne delavce in se ne bodo uporabili za prestrukturiranje družb ali panog. Italijanski organi so potrdili, da upravičeni ukrepi ne prejemajo pomoči iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

Zaradi zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se sprejmejo vloge EGF/2007/05/IT/Sardinija, EGF/2007/06/IT/Piemont, EGF/2007/07/IT/Lombardija in EGF/2008/01/IT/Toskana , ki jih je predložila Italija v zvezi s tekstilnim sektorjem, ker so bili zagotovljeni dokazi, da je to odpuščanje presežnih delavcev posledica velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so privedle do hudih gospodarskih motenj, kar vpliva na lokalno gospodarstvo. Za štiri regije je bil predlagan usklajen sveženj prilagojenih storitev v skupnem znesku 70 316 150 EUR, od česar zaprošeni prispevek ESPG znaša 35 158 075 EUR.

Financiranje

Skupni letni proračun, ki je na voljo Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji, znaša 500 milijonov EUR. Znesek v višini 3 106 882 EUR se je že uporabil za dve vlogi, predlagani sta še nadaljnji zadevi za skupni znesek v višini 10 770 772 EUR, kar pomeni, da znaša seštevek teh sredstev 13 877 654 EUR, na voljo pa je ostalo še 486 122 346 EUR.

Dodelitev sredstev, ki jo predlaga Komisija v okviru Sklada, temelji na podatkih, ki jih predložijo prosilke.

Na podlagi štirih vlog za podporo iz Sklada, ki jih je predložila Italija in v katerih navaja, da je bila prizadeta tekstilna industrija, so usklajeni svežnji prilagojenih storitev, predvideni za financiranje, skupaj ocenjeni na naslednje zneske:

Prilagojene storitve, predvidene za financiranje (v EUR) |

Italija/Sardinija 2007/005 | 10 971 000 |

Italija/Piemont 2007/006 | 7 798 750 |

Italija/Lombardija 2007/007 | 12 534 125 |

Italija/Toskana 2008/001 | 3 854 200 |

Skupaj | 35 158 075 |

Po proučitvi teh štirih vlog[8] in ob upoštevanju najvišjega možnega zneska donacije iz Sklada, določenega v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, pa tudi možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev Komisija predlaga uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skupnem znesku 35 158 075 EUR , ki se dodeli v okviru razdelka 1a finančnega okvira.

Ta znesek podpore bo več kot 25 % letnega največjega zneska, namenjenega Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji, pustil na voljo za dodelitve v zadnjih štirih mesecih leta 2008, kot določa člen 12(6) Uredbe (ES) št. 1927/2006.

Komisija s predložitvijo tega predloga za uporabo Sklada začenja poenostavljeni postopek tristranskih pogovorov, kot zahteva točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da zagotovi soglasje obeh vej proračunskega organa o potrebi, da se uporabi Sklad, in o zahtevani vsoti. Komisija poziva prvo od obeh vej proračunskega organa, ki bo na ustrezni politični ravni dosegla soglasje o osnutku predloga o uporabi sredstev, naj o svojih namerah obvesti drugo vejo in Komisijo.

V primeru nestrinjanja ene od obeh vej proračunskega organa bo sklicano uradno tristransko srečanje.

Komisija bo tudi predstavila zahtevek prerazporeditve za vnos posebnih odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v proračun za leto 2008, kot zahteva točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006.

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[9] ter zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[10] ter zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[11],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

(2) Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev Sklada do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

(3) Italija je predložila štiri vloge za uporabo sredstev Sklada v zvezi z odpuščanjem presežnih delavcev v tekstilnem sektorju, in sicer 9. avgusta 2007 za Sardinijo, 10. avgusta 2007 za Piemont, 17 avgusta 2007 za Lombardijo in 12. februarja 2008 za Toskano. Te vloge izpolnjujejo zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006.

(4) Zato je treba uporabiti sredstva Sklada, da se zagotovi finančni prispevek za vloge –

SKLENILA:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 35 158 075 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[2] UL L 406, 30.12.2006, str. 1, kakor je bila popravljena v UL L 48, 22.2.2008, str. 82.

[3] Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih, UL L 393, 30.12.2006, str. 1.

[4] Italijanski organi so potrdili, da njihova nacionalna klasifikacija dejavnosti uporablja razvrščanje ATECO-ISTAT 2002, ki temelji na NACE rev 1.1 (veljavna zakonodaja NACE do 1. januarja 2008). Vsa podjetja na njihovih seznamih (v vseh treh vlogah) so na „drugi stopnji ATECO (in NACE) sektorja 17 – „proizvodnja tekstilij“. To ustreza sektorju 13 NACE v novih kategorijah NACE rev 2.

[5] Evropski center za spremljanje sprememb (European Monitoring Centre on Change – EMCC). Prihodnost sektorjev – Tekstilije in usnje v Evropi: konec obdobja ali nov začetek? („Sectors Futures – Textile and Leather in Europe: the end of an era or a new beginning?“) (2004).http://www.eurofound.europa.eu/emcc/content/source/tn04004a.htm.

[6] SEC(2008) 1657.

[7] INAIL: Istituto nazionale per l'assicurazione contro gli infortuni sul lavoro (Nacionalni inštitut za zavarovanje pri nesrečah pri delu).

[8] Sporočilo Komisije (SEC(2008) 2414) o štirih vlogah za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ki jih je predložila Italija, v katerem je navedena analiza Komisije v zvezi s temi vlogami.

[9] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[10] UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

[11] UL C […], […], str. […].