[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.7.2009

COM(2009) 398 konč.

POROČILO KOMISIJE

proračunskemu organu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun Stanje 31. decembra 2008 {SEC(2009) 1063}

KAZALO

1. Uvod in vrste zajetih poslov 3

2. Dogodki v obdobju od zadnjega poročila dne 30. junija 2008 3

3. Podatki o tveganjih, ki se krijejo iz proračuna 4

3.1. Opredelitev tveganja 4

3.2. Tveganja, povezana z državami članicami 5

3.3. Tveganja, povezana s tretjimi državami 6

3.4. Celotno tveganje, ki se krije iz proračuna 7

3.5. Razvoj tveganja 7

4. Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev in zaostala plačila 9

4.1. Plačila iz gotovinskih sredstev 9

4.2. Plačila iz proračuna 9

4.3. Aktiviranje jamstvenega sklada za zunanje delovanje 9

5. Jamstveni sklad za zunanje delovanje 9

5.1. Vračila 9

5.2. Sredstva 9

5.3. Ciljni znesek 9

6. Ocena tveganj: Gospodarsko in finančno stanje tretjih držav z največjo izpostavljenostjo 10

6.1. Cilji 10

6.2. Metode ocenjevanja tveganj 10

UVOD IN VRSTE ZAJETIH POSLOV

To poročilo je predloženo v skladu s členom 130 Finančne uredbe, v skladu s katero mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu dvakrat letno poročati o proračunskih jamstvih in tveganjih, povezanih z njimi [1]. Dopolnjuje ga Delovni dokument služb Komisije („SWD“)[2] s podrobnimi tabelami in pojasnili.

Tveganja, ki jih krije proračun Evropske unije („proračun“), izhajajo iz različnih posojilnih in jamstvenih poslov, ki se lahko razdelijo v dve kategoriji:

- posojila, ki jih odobrijo Evropske skupnosti za doseganje makroekonomskih ciljev, tj. posojila za makrofinančno pomoč[3] („MFP“) tretjim državam in v povezavi z ustanovami Bretton Woods, posojila plačilne bilance („PB“) za pomoč državam, ki niso članice EMU, pri reševanju tranzicijskih težav ter

- posojila za doseganje mikroekonomskih ciljev (posojila Euratom in projekti, ki jih Evropska investicijska banka („EIB“) financira zunaj EU [4]). Te posle že od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje delovanje („Sklad“)[5], ki je bil med drugim ustanovljen zato, da omeji proračunski vpliv, ki izhaja iz zahtevkov glede jamstev, ki jih krije proračun za posojilne posle v tretjih državah (če je tretja država postala država članica, tveganje nosi neposredno proračun). Če Sklad nima dovolj sredstev, se opre na proračun.

Uredba Sveta o ustanovitvi Sklada („Uredba o Skladu“[6]), ki je bila sprejeta leta 1994, je bila prvič spremenjena leta 1999. Po drugi spremembi Uredbe Sveta leta 2004 se kritje Sklada umakne, če tretje države postanejo države članice. V letu 2007 je sprememba[7] Uredbe Sveta vzpostavila nov mehanizem oblikovanja rezervacij. Proračun neposredno krije posojila državam članicam, ki jih odobri ali zanje jamči Skupnost.

Dogodki v obdobju od zadnjega poročila dne 30. junija 2008

V drugi polovici leta 2008 ni bilo izplačil iz naslova makrofinančne pomoči.

V oktobru 2008 se je izvedeno novo izplačilo posojila Euratoma v višini 22 milijonov USD.

Prva tranša v znesku 2 000 milijonov EUR posojila plačilne bilance, ki je bilo odobreno Madžarski, je bila izplačana decembra 2008 (glej oddelek 3.5).

V okviru finančnih poslov EIB je EIB odobrila posojila v skupni višini 5 943 milijonov EUR v splošnem mandatu 2007–2013 (Sklep Sveta 2006/1016/ES). Glede višine izplačil je bil v drugi polovici leta 2008 izplačan znesek v višini 2 052 milijonov EUR, od česar je bilo 643 milijonov EUR izplačanih v novem splošnem mandatu 2007–2013.

Treba je omeniti, da je po ukrepanju Parlamenta Sodišče 6. novembra 2008 razveljavilo Sklep Sveta 2006/1016/ES, ker naj bi bil sprejet na dvojni pravni podlagi. Ob razveljavitvi Sklepa je Sodišče odredilo, „ da se njegovi učinki ohranijo za tisto financiranje Evropske investicijske banke, ki je bilo izvedeno od začetka veljavnosti, v roku dvanajstih mesecev po izreku te sodbe, novega sklepa, sprejetega na ustrezni pravni podlagi, in sicer na podlagi členov 179 ES in 181a ES skupaj“. Komisija je sprejela predlog za Evropski parlament in Svet, naj nadomesti razveljavljeni sklep z dne 14. januarja 2009 COM (910) 2008.

Podatki o tveganjih, ki se krijejo iz proračuna

Opredelitev tveganja

Tveganje, ki ga nosi proračun, temelji na oceni izpostavljenosti in izvira iz stanja kapitala in obresti v zvezi z zajamčenimi posli.

Neplačana izplačila se bodo pokrivala iz Sklada, če so povezana s tretjimi državami (68 % celotnega zajamčenega neplačanega zneska od 31. decembra 2008), in neposredno iz proračuna, če so udeležene države članice (posojila za ali v korist projektov v državah članicah znesejo preostalih 32 % celotnega zajamčenega neplačanega zneska). Velik delež zajamčenih posojil, povezan z državami članicami, je posledica zadnjega kroga širitve[8] in aktivacije srednjeročne finančne pomoči Skupnosti za države članice, ki niso sprejele eura.

Za namene tega poročila se za ocenjevanje tveganj, ki jih nosi proračun, uporabljata dve metodi (neposredno ali posredno prek Sklada):

- Metoda izračuna skupnega stanja kapitala za zadevne posle na določen dan, vključno s obračunanimi obrestmi. S to metodologijo se pridobi stopnja tveganja, ki ga podpira proračun na določen dan.

- Proračunski pristop, opredeljen kot „letno tveganje, ki ga nosi proračun“, temelji na izračunu najvišjega zneska, ki bi ga morala Skupnost izplačati v finančnem letu ob domnevi, da so vsa zajamčena posojila neplačana[9].

Preglednica 1: Skupni zneski, kriti od 31. decembra 2008, v milijonih EUR |

Neodplačan kapital | Obračunane obresti | Skupaj | % |

Države članice* |

MFP | 140 | 2 | 142 | 1 % |

Euratom | 433 | 8 | 440 | 2 % |

PB | 2 000 | 4 | 2 004 | 10 % |

EIB | 3 921 | 36 | 3 957 | 19 % |

Delna vsota držav članic | 6 494 | 50 | 6 544 | 32 % |

Tretje države |

MFP | 514 | 1 | 515 | 2 % |

Euratom | 53 | 7 | 60 | <1 % |

EIB | 13 480 | 129 | 13 609 | 66 % |

Delna vsota tretjih držav | 14 047 | 137 | 14 184 | 68 % |

Skupaj | 20 541 | 187 | 20 728 | 100 % |

* To tveganje se krije neposredno iz proračuna in vključuje Bolgarijo in Romunijo, ki sta se EU pridružili 1.1.2007. |

Preglednice A1, A2, A3 in A4 SWD vsebujejo podrobnejše podatke o teh neplačanih zneskih, zlasti glede najvišjega določenega zneska, izplačanih zneskov ali stopenj jamstva.

Celoten neplačan znesek kapitala in obresti, ki se krije iz proračuna, se je povečal za 3 627 milijonov EUR na 20 728 milijonov EUR v primerjavi s stanjem na dan 30. junija 2008 (glej spodnji oddelek 3.5).

Tveganja, povezana z državami članicami

Trenutna tveganja držav članic izhajajo iz posojil, odobrenih pred pristopom in aktivacijo instrumenta plačilne bilance konec leta 2008.

Proračun bo v letu 2009 nosil največje tveganje, povezano z državami članicami, v višini 802 milijona EUR. Preglednica 2 prikazuje, da sta Romunija in Češka na prvem oziroma drugem mestu med državami članicami po neplačanem znesku.

Preglednica 2: Razvrstitev držav članic glede na izpostavljenost v zvezi z najvišjim tveganjem, ki ga nosi proračun v letu 2009 (v milijonih EUR) |

Razvrstitev | Država | 2009 | % |

1 | Romunija | 264,5 | 33,0 % |

2 | Češka | 144,3 | 18,0 % |

3 | Bolgarija | 96,1 | 12,0 % |

4 | Madžarska | 93,7 | 11,7 % |

5 | Poljska | 85,8 | 10,7 % |

6 | Slovaška republika | 66,2 | 8,3 % |

7 | Slovenija | 26,2 | 3,3 % |

8 | Ciper | 9,5 | 1,2 % |

9 | Latvija | 7,3 | 0,9 % |

10 | Litva | 6,4 | 0,8 % |

11 | Estonija | 1,0 | 0,1 % |

12 | Malta | 0,7 | 0,1 % |

Skupaj | 801,8 | 100,0 % |

Tveganje držav članic vključuje vsa posojila, odobrena pred zadnjima dvema širitvama, pri čemer zadnje posojilo zapade leta 2038.

Tveganja, povezana s tretjimi državami

Sklad bo v letu 2009 nosil največje tveganje, povezano s tretjimi državami, v višini 1 494 milijonov EUR. Spodaj je navedenih deset držav, ki se uvrščajo najvišje glede na neplačani znesek. Te države predstavljajo 79 % tveganja, ki ga Sklad nosi v letu 2009. Analiza in komentar gospodarskega položaja teh držav ter Črne gore, Gruzije in Ukrajine sta podana v SWD.

Preglednica 3: Razvrstitev 10 najpomembnejših tretjih držav glede na izpostavljenost v zvezi z najvišjim tveganjem, ki ga nosi Sklad v letu 2009 (v milijonih EUR) |

Razvrstitev | Država | 2009 | % skupnega najvišjega tveganja |

1 | Turčija | 293,4 | 19,6 % |

2 | Egipt | 208,7 | 14,0 % |

3 | Maroko | 137,1 | 9,2 % |

4 | Tunizija | 131,2 | 8,8 % |

5 | Južna Afrika | 115,2 | 7,7 % |

6 | Brazilija | 80,8 | 5,4 % |

7 | Libanon | 70,6 | 4,7 % |

8 | Srbija | 57,0 | 3,8 % |

9 | Jordanija | 45,8 | 3,1 % |

10 | Sirija | 35,6 | 2,4 % |

Skupaj za vseh 10 | 1 175,3 | 78,7 % |

Sklad pokriva zajamčena posojila 57 držav z rokom zapadlosti ob koncu leta 2038. Podrobni podatki za vsako državo so navedeni v Preglednici A2 v SWD.

Celotno tveganje, ki se krije iz proračuna

Iz proračuna se bo v letu 2009 kril celoten znesek 2 296 milijonov EUR, ki predstavlja dolgovane zneske v tem obdobju, pri čemer na države članice odpade 35 % (glej Preglednico A2 v SWD).

Razvoj tveganja

- Aranžma plačilne bilance

Skupno tveganje v zvezi z državami članicami se je v letu 2008 povečalo z aktivacijo aranžmaja srednjeročne finančne pomoči Skupnosti (aranžma plačilne bilance, PB). Ta finančni aranžma omogoča odobritev posojil eni ali več državam članicam, ki še niso sprejele eura in ki imajo plačilnobilančne težave oziroma za katere obstaja resna nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle.

Dne 2. decembra 2008[10] je bila zgornja meja največjega zneska posojil, odobrenih državam članicam, ki niso članice euroobmočja, v okviru aranžmaja PB povišana z 12 milijard EUR na 25 milijard EUR.

Prvo posojilo Madžarski v višini 6 500 milijonov EUR je bilo odobreno in podpisano v drugi polovici leta 2008[11]. Ena tranša v višini 2 000 milijonov EUR je bila izplačana decembra 2008. Druga tranša v višini 2 000 milijonov EUR je bila izplačana marca 2009. Načrtovani sta še dve dodatni tranši, ki bosta izplačani v letu 2009 v skupni višini 2 500 milijonov EUR.

Drugo posojilo je bilo odobreno Latviji v začetku leta 2009[12] v višini do 3 100 milijonov EUR. Posojilo bo izplačano v več tranšah v letu 2009.

Dne 18. maja 2009[13] je bila zgornja meja neplačanega zneska, odobrenega državam članicam, ki niso članice euroobmočja, povišana s 25 milijard EUR na 50 milijard EUR.

- Posojila makrofinančne pomoči

Posojila MFP tretjim državam so predmet posameznih sklepov Sveta. Finančna pomoč, odobrena v skladu s Sklepom Sveta 2007/860/ES z dne 10. decembra 2007 o zagotovitvi makrofinančne pomoči Skupnosti Libanonu, vključuje 50 milijonov EUR v obliki posojil in do 30 milijonov EUR v obliki donacij. Posojilo bo izplačano v dveh enakih tranšah v letu 2009.

- Posojila Euratom

Najvišji določen znesek posojila Euratom državam članicam ali v nekaterih upravičenih državah nečlanicah (Ruska federacija, Armenija, Ukrajina) znaša 4 milijarde EUR, pri čemer je bilo 85 % tega zneska že porabljenega. Preostala razlika znaša približno 600 milijonov EUR. V skladu z obstoječo posojilno pogodbo iz leta 2004 je bila Energoatomu iz Ukrajine (protivrednost posojilne pogodbe v višini 83 milijonov USD v EUR) 10. oktobra 2008 izplačana nova tranša v višini 22 milijonov USD.

- Posojila EIB

Prejšnji splošni mandat EIB se je iztekel 31. julija 2007. Na ta datum so bile podpisane pogodbe v skupni višini 98 % celotnega odobrenega zneska v tem mandatu (20 060 milijonov EUR – glej Preglednico A5 v SWD). 31. decembra 2008 je za izplačilo v tem mandatu ostalo 5 307 milijonov EUR, ki jih je treba izplačati v 10 letih od konca pooblastila, saj se po koncu tega obdobja izteče jamstvo Skupnosti[14].

Najpomembnejša postavka, ki bo vplivala na tveganje za proračun v prihodnje, je jamstvo Skupnosti, podeljeno EIB v splošnem mandatu 2007–2013. To jamstvo Skupnosti je omejeno na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in jamstev, zagotovljenih v okviru financiranja EIB, z odštetimi povrnjenimi zneski in prištetimi vsemi ustreznimi zneski, z najvišjo zgornjo mejo 27 800 milijonov EUR[15]. Celoten znesek v višini 5 943 milijonov EUR je bil odobren 31. decembra 2008 v tem mandatu, od katerega 5 053 milijonov EUR ni bilo izplačanih na ta datum (glej Preglednico A6 v SWD).

Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev in zaostala plačila

Plačila iz gotovinskih sredstev

Komisija črpa iz svojih gotovinskih sredstev, da prepreči zamude in z njimi povezane stroške pri izvajanju svojih posojilnih poslov, če dolžnik zamuja s plačili Komisiji[16].

Plačila iz proračuna

Proračunska sredstva pod proračunsko postavko 01 04 01 „Jamstva Evropske skupnosti za dajanje posojil“ se niso zahtevala, ker v drugi polovici leta 2008 ni bilo ugotovljenih neplačil.

Aktiviranje jamstvenega sklada za zunanje delovanje

Pri zapoznelih plačilih prejemnika posojila (tretjih držav), ki ga je odobrila Skupnost ali je zanj jamčila, mora Jamstveni sklad pokriti primanjkljaj v roku treh mesecev od datuma zapadlosti plačila.[17]

V drugi polovici leta 2008 Sklad ni prejel nobenih zahtevkov.

Jamstveni sklad za zunanje delovanje

Vračila

12. decembra 2008 je bilo vrnjenih 1 448 433,44 USD zamudnih obresti Republike Argentine.

31. decembra 2008 Sklad ni imel nobenih neplačanih dolgov za izterjavo.

Sredstva

31. decembra 2008 so neto sredstva[18] Sklada znašala 1 182 717 413 EUR.

Ciljni znesek

Sklad mora doseči ustrezno raven (ciljni znesek) 9 % skupnih neplačanih obveznosti iz vsakega posla, vključno z obračunanimi obrestmi. Razmerje med sredstvi Sklada (1 182 717 413 EUR) in neplačanimi obveznostmi[19] (14 183 712 379 EUR) se je v skladu z Uredbo o Skladu nekoliko povečalo z 8,29 % 30. junija 2008 na 8,34 % 31. decembra 2008.

Ob koncu leta 2008 so bili viri Sklada pod načrtovanim ciljnim zneskom. V skladu z novimi pravili oblikovanja rezervacij, ki jih je Svet sprejel 30. januarja 2007[20], je bilo v osnutek proračuna za leto 2010 vključenih 93 100 000 EUR rezervacij. Ta znesek se bo prenesel s proračuna na Sklad v januarju 2010.

OCENA TVEGANJ: GOSPODARSKO IN FINANčNO STANJE TRETJIH DRžAV Z NAJVEčJO IZPOSTAVLJENOSTJO

Cilji

Prejšnji deli tega poročila navajajo informacije o količinskih vidikih tveganja, ki ga nosi proračun. Te podatke pa bi morala spremljati ocena kakovosti tveganja, ki je odvisna od vrste posla in plačilne sposobnosti posojilojemalca (glej zgornji oddelek 3.3).

Metode ocenjevanja tveganj

Ocena tveganja v tem poročilu temelji na podatkih o gospodarskem in finančnem stanju, bonitetah in drugih znanih dejavnikih o državah, ki so prejele zajamčena posojila. Ocena ne vključuje ocen pričakovanih izgub in vračil, ki so vedno zelo negotove.

Kazalniki tveganja države, vključeni v preglednice v SWD, kažejo na razvoj tveganja neplačil. Ta analiza je podana v oddelku 2 SWD za države z najvišjim tveganjem za proračun v letu 2009 in države z neposredno izpostavljenostjo do proračuna Skupnosti (MFP in posojila Euratom).

[1] COM(2009)68 in SEC(2009)159 sestavljata predhodno poročilo o jamstvih, kritih iz proračuna na dan 30.6.2008.

[2] SEC(2009)1063.

[3] MFP se lahko izvede tudi v obliki nepovratnih sredstev tretjim državam. Za več informacij o MFP glej Poročilo Komisije COM(2008)590 in SEC(2008)2504.

[4] Podatki o mandatih EIB so prikazani v Preglednici A1, sklicevanje na pravne podlage je navedeno v Preglednici A4 SWD.

[5] Za najnovejše poročilo o delovanju Sklada glej COM(2006)695 „Izčrpno poročilo o delovanju Jamstvenega sklada“ in priložen delovni dokument (SEC(2006)1460).

[6] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1999 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 293, 12.11.1994, str. 1).

[7] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007, (UL L 22, 31.1.2007, str. 1).

[8] V skladu s tretjim odstavkom člena 1 Uredbe o Skladu se s tem, ko neka država postane država članica, tveganje glede posojil s Sklada prenese na proračun.

[9] Za namene tega izračuna se predvideva, da se neplačana posojila ne povečujejo, tj. upoštevajo se samo zapadla plačila (glej tudi oddelek 1 SWD).

[10] Uredba Sveta (ES) št. 1360/2008 z dne 2. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic.

[11] Sklep Sveta 09/102/ES z dne 4. novembra 2008.

[12] Sklep Sveta 09/290/ES z dne 20. januarja 2008.

[13] Uredba Sveta (ES) št. 431/2009 z dne 18. maja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic.

[14] Glej člen 1.06 reprogramirane in spremenjene jamstvene pogodbe, ki sta jo podpisali ES in EIB 30. avgusta/2. septembra 2005.

[15] Razdeljeno na osnovni najvišji znesek 25 800 milijonov EUR in neobvezno pooblastilo v višini 2 000 milijonov EUR, o čemer odloči Svet.

[16] Glej člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.

[17] Za podrobnejše informacije glej oddelek 1.4.3 SWD.

[18] Skupaj sredstva Sklada, zmanjšane za vračunane obveznosti (nadomestila EIB in revizije).

[19] Vključno z obračunanimi obrestmi.

[20] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007, (UL L 22, 31.1.2007, str. 1).