[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.9.2005

KOM(2005) 404 končno

2005/0168 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo in Salomonovimi otoki o ribolovu v obalnih vodah Salomonovih otokov

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Dostop plovil za ribolov tunov ES na območja ribolova v osrednjem delu zahodnega Pacifika se šteje za pomembno priložnost za dolgoročni razvoj industrijskega ribolova tunov ES. Zahodni Pacifik je najbogatejše območje tunov na svetu (predstavlja 50 % svetovnega ulova tunov), znanstvene raziskave pa so potrdile, da je trenutno stanje staleža dobro in da za določene vrste še ni dosežena zgornja meja izkoriščanja.

Junija 2001 je Svet ministrov pooblastil Komisijo, da s pogajanji doseže dvostranske sporazume o ribolovu tunov z državami AKP v srednjem zahodnem Pacifiku za vzpostavitev mreže sporazumov o ribolovu tunov za jato tunov ES na območju Pacifika.

Julija 2002 je Komisija po pogajanjih sklenila prvi sporazum na območju z Republiko Kiribati. Prvi sporazum je stopil v veljavo septembra 2003. Posledično so leta 2003 potekala strokovna pogajanja še z drugimi obalnimi državami: Salomonovimi otoki, Federativnimi državami Mikronezije, Papuo Novo Gvinejo in Cookovimi otoki.

Pogajanja s Salomonovimi otoki so potekala med koncem leta 2003 in začetkom leta 2004. Besedilo iz Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo in Salomonovimi otoki o ribolovu v obalnih vodah Salomonovih otokov je bilo pripravljeno v Bruslju 28. januarja 2004. Sporazum bo stopil v veljavo, ko bosta obe strani izdali uradno obvestilo o izvršitvi ustreznih sprejemnih postopkov. Protokol in tehnična Priloga sta sestavni del Sporazuma.

Ta sporazum med ES in Salomonovimi otoki je prvi, ki sprejema „partnerski“ pristop, kot ga je predlagala Komisija v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu in odobril Svet v svojih sklepih julija 2004.

Protokol k Sporazumu, ki uvaja možnosti ribolova in finančni prispevek, je bil sklenjen za začetno obdobje treh let. Protokol tudi navaja, da mora biti koncesija za možnosti ribolova na Salomonovih otokih za plovila ES združljiva s sprejetimi odločitvami uprave, na regionalni ravni, držav srednjega zahodnega Pacifika v okviru Sporazuma iz Palaua za upravljanje ribolova z zapornimi plavaricami v zahodnem Pacifiku. Določeno je, da mora biti ribolovni napor ES v IEC Salomonovih otokov v skladu z ustrezno oceno staleža tunov, ki temelji na znanstvenih merilih, ki vključujejo znanstvene preglede, ki jih letno izvaja Sekretariat pacifiške skupnosti (SPS).

Glede možnosti ribolova ES imajo za prvo leto uporabe Protokola dovoljenje za ribolov 4 plovila z zapornimi plavaricami in 10 plovil za ribolov s površinskim parangalom. V začetku drugega leta se lahko možnosti ribolova na zahtevo Skupnosti povečajo, odvisno od odločitev vodstvenih organov obeh pogodbenic iz Sporazuma iz Palaua in/ali drugih pristojnih regionalnih ribiških organov.

Skupni finančni prispevek je bil določen v višini 400 000 EUR letno. V začetku drugega leta se za vsako dodatno pridobljeno dovoljenje za plovilo z zapornimi plavaricami finančni prispevek lahko poveča za 65 000 EUR letno. Salomonovi otoki so se odločili, da 30 % svojih letnih finančnih prispevkov dodelijo opredelitvi in izvajanju sektorske ribiške politike za spodbujanje odgovornega ribolova v svojih vodah. S temi prispevki se upravlja v skladu s cilji, sprejetimi v medsebojnem sporazumu med ES in Salomonovimi otoki.

Glede spremljanja in nadzora ribolovnih dejavnosti Priloga k Protokolu določa, da morajo biti plovila ES v celoti v skladu z vsemi regionalnimi določbami (vključno s sistemom spremljanja plovil), ki so uvedena v skladu in pod nazorom ribiške agencije Forum Fishery Agency (FFA).

Lastniki plovil ES morajo plačati ribolovno pristojbino v višini 13 000 EUR za plovila z zapornimi plavaricami in 3000 EUR za vsako plovilo za ribolov s parangali. Poleg tega morajo lastniki plovil ES vkrcati vsaj enega mornarja na ladjo in prispevati k programu opazovanja.

Glede na zgoraj navedeno se novi sporazum šteje za cenovno primernega in strateško pomembnega pri razvoju industrijskega ribolova tunov ES v srednjem zahodnem Pacifiku. Spodbudil bo odgovorno in trajnostno izkoriščanje virov v korist obeh strani, Skupnosti in Salomonovih otokov.

Na tej osnovi Komisija predlaga, da Svet z Uredbo sprejme sklenitev novega sporazuma o ribolovu med ES in Salomonovimi otoki.

2005/0168 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo in Salomonovimi otoki o ribolovu v obalnih vodah Salomonovih otokov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe v povezavi s členom 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skupnost in Salomonovi otoki so sklenili in parafirali sporazum o ribolovu, ki ribičem Skupnosti omogoča možnosti ribolova v vodah, ki so glede ribolova pod suverenostjo Salomonovih otokov ali v njihovi pristojnosti.

(2) Ta sporazum zagotavlja gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje v ribiškem sektorju, da zagotovi ohranjanje in trajnostno izkoriščanje virov ter partnerstvo med podjetji, usmerjenimi v razvoj skupnih interesov gospodarskih dejavnosti v ribiškem sektorju in z njim povezanih dejavnosti.

(3) Ta sporazum je treba odobriti.

(4) Določiti je treba možnosti ribolova med državami članicami.

(5) Države članice, katerih plovila lovijo ribe v okviru tega sporazuma, morajo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 500/2001[3] Komisijo obvestiti o količini vsakega staleža, ulovljenega v ribolovni coni Salomonovih otokov –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sporazum o partnerstvu med Evropsko skupnostjo in Salomonovimi otoki o ribolovu v obalnih vodah Salomonovih otokov (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo tej uredbi.

Člen 2

Možnosti ribolova, določene v protokolu k Sporazumu, se med države članice porazdeli na naslednji način:

- | Zamrzovalna plovila za ribolov tunov s potegalko: | Španija Francija | na voljo je 75 % možnosti ribolova na voljo je 25 % možnosti ribolova |

- | Plovila s površinskimi parangali: | Španija Portugalska | 6 plovil 4 plovila |

Če se zahtevki za izdajo dovoljenja teh držav članic ne skladajo z možnostmi ribolova, določenimi v Protokolu, lahko Komisija upošteva zahtevke za izdajo dovoljenja katerekoli druge države članice.

Člen 3

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

SPORAZUM O PARTNERSTVU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN SALOMONOVIMI OTOKI O RIBOLOVU V OBALNIH VODAH SALOMONOVIH OTOKOV

EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, in

vlada Salomonovih otokov, v nadaljnjem besedilu „Salomonovi otoki“,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“ STA SE –

UPOŠTEVAJOČ tesno sodelovanje in prijateljske odnose med Skupnostjo in Salomonovimi otoki, zlasti v okviru sporazumov iz Loméja in Cotonouja, in njuno skupno željo, da takšne odnose vzdržujeta in razvijata še naprej;

UPOŠTEVAJOČ željo Salomonovih otokov, da se spodbudi racionalno izkoriščanje njihovih ribolovnih virov z okrepljenim sodelovanjem;

UPOŠTEVAJOČ, zlasti v zvezi z morskim ribolovom, da imajo Salomonovi otoki suverenost ali pristojnost nad cono, ki se razprostira do 200 navtičnih milj od temeljnih črt njihove obale;

UPOŠTEVAJOČ Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu in Sporazum Združenih narodov o staležu rib;

ZAVEDAJOČ SE pomembnosti načel iz Kodeksa odgovornega ribištva, sprejetega na konferenci FAO leta 1995;

POTRJUJJOČ, da mora biti izvajanje suverenih pravic obalnih držav v vodah pod njuno pristojnostjo v namene izkoriščanja, ohranjanja in upravljanja z živimi viri v skladu z načeli in praksami mednarodnega prava in upoštevati prakso, ki je uveljavljena na regionalni ravni;

ODLOČENI, da zaradi skupnega interesa sodelujeta pri spodbujanju k bolj odgovornemu ribolovu, da zagotovita dolgoročno ohranjanje in trajnostno izkoriščanje živih morskih virov;

V PREPRIČANJU, da mora takšno sodelovanje potekati v obliki pobud in ukrepov, ki so dopolnilni, v skladu s politiko in zagotavljajo sinergijo naporov, ne glede na to, ali se izvajajo skupaj ali posamično;

ODLOČENI, da za dosego teh ciljev vzpostavita dialog za oblikovanje sektorske ribiške politike na Salomonovih otokih in določita primerna sredstva, ki bodo zagotavljala, da se bo ta politika učinkovito izvajala in da bodo v proces vključeni gospodarski subjekti in civilna družba;

V ŽELJI, da vpeljeta določila in pogoje, ki bodo urejali ribolovne dejavnosti plovil Skupnosti v ribolovni coni Salomonovih otokov, in zagotovita podporo Skupnosti za spodbujanje odgovornega ribolova v tej ribolovni coni;

TRDNO ODLOČENI, da bosta dosegli tesnejše gospodarsko sodelovanje v ribiški industriji in z njo povezanih dejavnostih z ustanovitvijo in razvijanjem skupnih podjetij, ki bodo vključevala družbe obeh pogodbenic –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Področje uporabe

Ta sporazum uvaja načela, predpise in postopke, ki urejajo:

- gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje v ribiškem sektorju za spodbujanje odgovornega ribolova v ribolovni coni Salomonovih otokov, ki bo zagotavljal ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov ter razvoj ribiškega sektorja na Salomonovih otokih,

- pogoje, ki urejajo dostop ribolovnih plovil Skupnosti do ribolovne cone Salomonovih otokov,

- ukrepe, ki urejajo ribolov v ribolovni coni Salomonovih otokov, da se zagotovi spoštovanje zgoraj omenjenih predpisov in pogojev,

- ukrepe za učinkovito ohranjanje staleža rib in upravljanje z njim,

- preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova,

- partnerstvo med družbami, ki je v skupnem interesu, za razvoj gospodarskih dejavnosti v ribiškem sektorju in z njim povezanih dejavnosti.

Člen 2

Opredelitve

V tem sporazumu:

a) „Oblasti Salomonovih otokov“ pomenijo Oddelek za ribištvo in morske vire Salomonovih otokov ali stalnega sekretarja za ribištvo na Oddelku za ribištvo in morske vire Salomonovih otokov;

b) „Oblasti Skupnosti“ pomenijo Evropsko komisijo;

c) „Ribolovna cona Salomonovih otokov“ pomeni vode, ki so na področju ribolova pod suverenostjo Salomonovih otokov ali v njihovi pristojnosti, kar njihova nacionalna zakonodaja prepoznava kot „ribolovne meje Salomonovih otokov“.

d) „Plovilo Skupnosti“ pomeni ribolovno plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Skupnosti;

e) „Skupno podjetje“ pomeni gospodarsko družbo, ki jo na Salomonovih otokih ustanovijo lastniki plovil ali nacionalna podjetja iz pogodbenic z namenom spodbujanja ribolova in z njim povezanih aktivnosti;

f) „Skupni odbor“ pomeni odbor, sestavljen iz predstavnikov Skupnosti in Salomonovih otokov, katerih funkcije so opisane v členu 9 tega sporazuma.

g) „Ribolov“ pomeni:

i. iskanje, lovljenje ali pobiranje rib;

ii. poskus iskanja, lovljenja ali pobiranja rib;

iii. spodbujanje h kakršnim koli drugim dejavnostim, za katere se lahko logično pričakuje, da bodo imele za posledice iskanje, lovljenje ali pobiranje rib;

iv. nameščanje, iskanje ali odstranjevanje naprav za zbiranje rib ali pripadajoče elektronske opreme, kot je radijski svetilnik;

v. vsako dejavnost na morju, ki neposredno podpira vse dejavnosti, opisane v pododstavkih od i) do iv), ali služi kot priprava na te dejavnosti;

vi. uporabo katerega koli drugega vozila, zračnega ali pomorskega, za dejavnosti, opisane v pododstavkih od i) do v), razen za nujne primere, ko gre za zdravje in varnost posadke ali varnost plovila.

h) „Ribolovno potovanje“ pomeni vsako plovilo, uporabljeno ali namenjeno za ribolov, vključno s pomožnimi ladjami, transportnimi plovili in vsemi drugimi plovili, ki so neposredno vključena v dejavnosti ribolova;

i) „Upravljavec“ pomeni osebo, ki je pristojna ali odgovorna za delovanje ali usmerjanje ali nadzor ribiškega plovila, vključno z lastnikom, zakupnikom ali kapitanom;

j) „Pretovarjanje“ pomeni razkladanje katere koli ribe ali vseh rib s krova ribiškega plovila na drugo ribiško plovilo na morju ali v pristanišču;

Člen 3

Načela in cilji,določeni za izvajanje tega sporazuma

1. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta spodbujali odgovoren ribolov v ribolovni coni Salomonovih otokov po načelu nediskriminacije med različnimi ribiškimi flotami v coni, brez poseganja v sporazume, sklenjene med državami v razvoju znotraj geografske regije, vključno z vzajemnimi sporazumi o ribolovu.

2. Pogodbenici sodelujeta z namenom, da oblikujeta in izvršujeta sektorsko ribiško politiko v ribolovni coni Salomonovih otokov in v ta namen vzpostavita politični dialog o potrebnih reformah. Obvezujeta se, da na tem področju ne bosta sprejemali ukrepov brez predhodnega medsebojnega posvetovanja.

3. Pogodbenici sodelujeta, skupno in posamezno, tudi pri izvajanju predhodnih, stalnih in naknadnih vrednotenj ukrepov, programov in dejavnosti, ki jih izvajata na osnovi tega sporazuma.

4. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta zagotovili, da bo izvajanje tega sporazuma v skladu z načeli dobrega gospodarskega in družbenega upravljanja.

5. Zaposlovanje mornarjev iz Salomonovih otokov na plovilih Skupnosti ureja Deklaracija ILO o temeljnih načelih in pravicah pri delu, ki se uporablja pri ustreznih pogodbah in splošnih pogojih zaposlovanja. To zadeva zlasti svobodo združevanja in učinkovito priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb ter za odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in v poklicu.

Člen 4

Znanstveno sodelovanje

1. V obdobju, ki ga zajema ta sporazum, Skupnost in Salomonovi otoki nadzirata stanje virov v ribolovni coni Salomonovih otokov; če je potrebno, lahko v ta namen organizirata skupno znanstveno srečanje, ki se odvija izmenično v Skupnosti in na Salomonovih otokih.

2. Na podlagi zaključkov znanstvenega srečanja in najboljših znanstvenih nasvetov se pogodbenici medsebojno posvetujeta v okviru skupnega odbora iz člena 9 in, po potrebi in sporazumno, uvedeta ukrepe, ki zagotavljajo trajnostno upravljanje ribolovnih virov.

3. Pogodbenici se med seboj posvetujeta, neposredno ali s posredovanjem mednarodne organizacije, da zagotovita upravljanje in ohranjanje živih virov v zahodnem in srednjem Pacifiku in sodelujeta v ustreznih znanstvenih raziskavah.

Člen 5

Dostop plovil Skupnostido ribolovne cone Salomonovih otokov

1. Salomonovi otoki se obvezujejo, da bodo plovilom Skupnosti omogočili izvajanje ribolovnih dejavnosti v njihovi ribolovni coni v skladu s tem sporazumom, vključno s Protokolom in Prilogo k Sporazumu.

2. Za ribolovne dejavnosti, ki jih ureja ta sporazum, veljajo zakoni in uredbe Salomonovih otokov. Salomonovi otoki morajo obvestiti Komisijo o kakršnih koli spremembah omenjenih zakonov in uredb v roku šestih mesecev oziroma en mesec preden se začnejo izvajati.

3. Salomonovi otoki prevzemajo odgovornost za učinkovito izvajanje določb za spremljanje ribolova, ki so določene v Protokolu. Plovila Skupnosti sodelujejo z oblastmi Salomonovih otokov, ki so odgovorne za izvajanje takega spremljanja. Ukrepi, ki jih sprejmejo Salomonovi otoki za urejanje ribolova v korist ohranjanja ribolovnih virov, temeljijo na objektivnih in znanstvenih merilih. Ta se uporabljajo brez diskriminacije plovil Skupnosti, Salomonovih otokov in tujih plovil, brez poseganja v sporazume, sklenjene med državami v razvoju znotraj ene geografske regije, vključno z vzajemnimi sporazumi o ribolovu.

4. Skupnost sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so njena plovila v skladu s tem sporazumom in zakonodajo ter predpisi, ki urejajo ribolov v ribolovni coni Salomonovih otokov.

Člen 6

Dovoljenja

1. Postopek za pridobitev ribolovnega dovoljenja za plovilo, pristojbine in načini plačevanja, ki jih uporabljajo lastniki ladij, so določeni v Prilogi k Protokolu.

Člen 7

Finančni prispevki

1. Skupnost dodeli Salomonovim otokom enotni finančni prispevek v skladu z določili in pogoji, določenimi v Protokolu in Prilogah. Ta enotni prispevek se izračuna na podlagi dveh povezanih elementov, ki sta:

a) dostop plovil Skupnosti do ribolovne cone Salomonovih otokov, in

b) finančna podpora Skupnosti za spodbujanje odgovornega ribolova in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v ribolovni coni Salomonovih otokov.

Del finančnega prispevka, ki se nanaša na točko (b) iz odstavka 1, se določi in upravlja glede na cilje, določene z medsebojnim soglasjem pogodbenic v skladu s Protokolom, da se njegovo izvajanje doseže v okviru sektorske ribiške politike na Salomonovih otokih in v skladu z letnim in večletnim programom.

2. Finančni prispevek Skupnosti se plačuje vsako leto v skladu s Protokolom in brez poseganja v določbe tega sporazuma in njegovega protokola z namenom spreminjanja zneska prispevka zaradi:

a) resnih okoliščin, razen naravnih pojavov, ki preprečujejo ribolovne dejavnosti v ribolovni coni Salomonovih otokov (v skladu s členom 14 tega sporazuma);

b) zmanjšanja možnosti ribolova plovilom Skupnosti, kot sta se sporazumno dogovorili pogodbenici, z namenom upravljanja s staležem, če je to potrebno za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje virov na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih nasvetov (v skladu s členom 4 Protokola);

c) povečanje možnosti ribolova plovilom Skupnosti je, kot sta se sporazumno dogovorili pogodbenici, možno potem ko najboljša razpoložljiva znanstvena mnenja potrdijo, da stanje virov to dopušča (v skladu s členoma 1 in 4 Protokola);

d) ponovne presoje pogojev finančne podpore Skupnosti za izvajanje sektorske ribiške politike na Salomonovih otokih (v skladu s členom 5 Protokola), če to zagotavljajo rezultati letnega in večletnega programa, ki ga upoštevata pogodbenici;

e) prekinitve tega sporazuma po členu 12;

f) opustitve izvajanja tega sporazuma po členu 13.

Člen 8

Spodbujanje sodelovanjamed gospodarskimi subjekti in civilno družbo

1. Pogodbenici spodbujata gospodarsko, trgovsko, znanstveno in tehnično sodelovanje v ribiškem sektorju in z njim povezanih sektorjih. Med seboj se posvetujeta, da bi uskladili različne ukrepe, ki se lahko sprejmejo v ta namen.

2. Pogodbenici spodbujata izmenjavo informacij o ribolovnih tehnikah in orodju, metodah konzerviranja ter industrijski predelavi ribiških proizvodov.

3. Pogodbenici si prizadevata ustvariti ugodne pogoje za spodbujanje odnosov med podjetji iz pogodbenic na tehničnem, gospodarskem in trgovskem področju s spodbujanjem vzpostavitve okolja, naklonjenega razvijanju poslovanja in naložb.

4. Pogodbenici spodbujata zlasti ustanavljanje skupnih podjetij, ki so v obojestranskem interesu. Ustanavljanje skupnih podjetij na Salomonovih otokih in prenos plovil Skupnosti v skupna podjetja sta sistematično usklajena z zakonodajama Salomonovih otokov in Skupnosti.

Člen 9

Skupni odbor

1. Ustanovi se skupni odbor za spremljanje izvajanja Sporazuma. Skupni odbor opravlja naslednje funkcije:

a) spremljanje izpolnjevanja, razlaganja in izvajanja Sporazuma ter zlasti določanja letnega in večletnega programa iz člena 5(2) Protokola in ocenjevanje njegovega izvajanja;

b) zagotavljanje potrebne povezave za zadeve skupnega interesa, povezane z ribolovom;

c) delovanje v obliki foruma za mirno reševanje sporov, ki lahko nastanejo zaradi razlage ali izvajanja Sporazuma;

d) kjer je potrebno, ponovno ovrednotenje stopnje možnosti ribolova in, posledično, finančnega prispevka. Posvetovanja temeljijo na načelih, določenih v členih 1, 2, in 3 Protokola;

e) katero koli drugo funkcijo, ki jo pogodbenici sporazumno določita.

2. Skupni odbor zaseda vsaj enkrat letno, izmenično v Skupnosti in na Salomonovih otokih, predseduje pa mu pogodbenica, ki gosti zasedanje. Na zahtevo ene izmed pogodbenic se lahko skliče tudi posebno zasedanje.

Člen 10

Geografsko območje, na katerem se uporablja Sporazum

1. Sporazum se na eni strani uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, in na ozemlju Salomonovih otokov na drugi strani.

Člen 11

Trajanje

Ta sporazum se uporablja za obdobje treh let od datuma začetka veljavnosti in se samodejno podaljša za dodatno obdobje treh let, razen če se prekine v skladu s členom 12.

Člen 12

Prekinitev

1. Ta sporazum lahko vsaka izmed pogodbenic prekine v primeru resnih okoliščin, kot so zmanjšanje zadevnega staleža, znižanje izkoriščanja ribolovnih možnosti plovilom Skupnosti ali nespoštovanje obvez, ki sta jih pogodbenici določili v zvezi s preprečevanjem nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.

2. Zadevna pogodbenica pisno obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da odstopi od Sporazuma vsaj šest mesecev pred dnevom izteka začetnega obdobja ali vsakega od dodatnih obdobij.

3. Pogodbenici v primeru pošiljanja obvestila iz prejšnjega odstavka skličeta posvetovanja.

4. Plačilo finančnega prispevka iz člena 7 za leto, v katerem pride do prekinitve, se zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve.

5. Pred iztekom veljavnosti katerega koli protokola k Sporazumu pogodbenici skličeta pogajanja, da sporazumno določita, kakšne spremembe ali dopolnitve so potrebne k Protokolu in Prilogi.

Člen 13

Opustitev in pregled plačevanja finančnega prispevka

1. Izvajanje Sporazuma se lahko opusti na pobudo ene izmed pogodbenic v primeru velikega nesoglasja glede izvrševanja določb Sporazuma ali njegovega protokola in priloge. Pri taki opustitvi mora zadevna pogodbenica poslati uradno obvestilo o svoji nameri v pisni obliki vsaj tri mesece preden opustitev stopi v veljavo. Po prejemu tega uradnega obvestila morata pogodbenici sklicati posvetovanje za mirno rešitev nesoglasij.

2. Plačilo finančnega prispevka iz člena 7 se zmanjša sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve v skladu s trajanjem opustitve.

Člen 14

Opustitev na podlagi višje sile

1. Če resne okoliščine, razen naravnih pojavov, preprečijo ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni (IEC) Salomonovih otokov, lahko Evropska skupnost začasno opusti plačevanje finančnega prispevka iz člena 2 Protokola po posvetovanju pogodbenic in pod pogojem, da je Skupnost do opustitve v celoti plačala vse zneske.

2. Finančni prispevek se začne ponovno plačevati takoj, ko pogodbenici po posvetovanju v medsebojnem sporazumu ugotovita, da okoliščine, ki so preprečevale ribolovne dejavnosti, niso več prisotne in da stanje dovoljuje nadaljevanje ribolovnih dejavnosti. Plačilo se izvrši v roku dveh mesecev po potrditvi pogodbenic.

3. Veljavnost dovoljenj, ki so dodeljena plovilom Skupnosti po členu 6 Sporazuma in členu 1 Protokola, se podaljša za obdobje, ki je enako dolgo kot obdobje, med katerim ribolovne dejavnosti niso bile izvajane.

Člen 15

1. Protokol in Priloga sta sestavni del tega sporazuma.

Člen 16

1. Ta sporazum, napisan v dveh izvodih v angleškem, danskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno, stopi v veljavo na dan, ko pogodbenici druga drugo obvestita, da so bili sprejemni postopki zaključeni.

PROTOKOL

o možnostih ribolova in plačilih, predvidenih v partnerskem sporazumu med evropsko skupnostjo in salomonovimi otoki o ribolovu v obalnih vodah salomonovih otokov

Člen 1 Obdobje izvajanja in ribolovne možnosti

1. Salomonovi otoki zagotavljajo letna ribolovna dovoljenja plovilom Skupnosti za ribolov tunov skladno s členom 6 Sporazuma, skladno z njihovim državnim načrtom upravljanja tunov ter v okviru omejitev, sprejetih s Sporazumom iz Palaua za upravljanje ribolova z zapornimi plavaricami v zahodnem Pacifiku, v nadaljnjem besedilu „Sporazum iz Palaua“.

2. Za obdobje treh let od začetka veljavnosti tega protokola so ribolovne možnosti, predvidene v členu 5 Sporazuma, naslednje:

Letna dovoljenja za hkraten ribolov znotraj ribolovne cone Salomonovih otokov se odobri 4 plovilom z zapornimi plavaricami in 10 plovilom za ribolov s parangalom.

3. Drugo leto uporabe Protokola in brez poseganja v člena 9(d) Sporazuma in 4 Protokola se na zahtevo Skupnosti število ribolovnih dovoljenj za plovila z zapornimi plavaricami iz člena 1(2) Protokola lahko poveča, če to dopuščajo viri in če je to v skladu z letnimi omejitvami iz Sporazuma iz Palaua ter z ustrezno oceno staleža tunov, ki temelji na objektivnih in znanstvenih merilih, vključno s „Pregledom ribolova in stanja staleža tunov v zahodnem in srednjem Pacifiku“, ki ga letno izdaja Sekretariat pacifiške skupnosti.

4. Odstavki 1, 2 in 3 veljajo ob upoštevanju členov 4, 6 in 7 tega protokola.

Člen 2 Finančni prispevek – način plačila

1. Enkratni finančni prispevek iz člena 7 Sporazuma znaša 400 000 EUR letno.

2. Odstavek 1 velja ob upoštevanju člena 4 tega protokola in členov 13 in 14 Sporazuma.

3. Če skupna količina tunov, ki jih plovila Skupnosti letno ulovijo v ribolovni coni Salomonovih otokov, presega 6000 ton, se skupni znesek finančnega prispevka poveča za 65 EUR na dodatno ulovljeno tono tunov. Kljub temu pa skupen letni prispevek Skupnosti ne sme trikratno presegati zneska finančnega prispevka iz odstavka 1.

4. Za vsako dodatno dovoljenje za plovila z zapornimi plavaricami, ki ga Salomonovi otoki odobrijo v skladu s členom 1.3., se finančni prispevek Skupnosti iz člena 2(1) Protokola poveča za 65 000 EUR letno.

5. Plačilo se izvede najkasneje 1. maja za prvo leto in najkasneje na datum obletnice Protokola za naslednja leta.

6. Ob upoštevanju člena 5 Salomonovi otoki v celoti odločajo o uporabi finančnega prispevka.

7. Finančni prispevek se plača na račun vlade, odprt pri finančni instituciji, ki jo določijo Salomonovi otoki. To je račun vlade Salomonovih otokov št. 0260-002, odprt pri Centralni banki Salomonovih otokov v Honiari. Letni finančni prispevek, ki ga Skupnost plača v zameno za odobritev dodatnih letnih dovoljenj iz členov 1(3) ter 2(4) se plača na ta račun.

Člen 3

Sodelovanje pri odgovornem ribolovu

1. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta spodbujali odgovoren ribolov v ribolovni coni Salomonovih otokov po načelu nediskriminacije med različnimi ribiškimi flotami v teh vodah.

2. V obdobju, ki ga zajema ta protokol, Skupnost in Salomonovi otoki spremljajo stanje in trajnost virov v ribolovni coni Salomonovih otokov.

3. Na podlagi zaključkov letnega zasedanja članov „Sporazuma iz Palaua“ in letne ocene staleža, ki jo pripravi Sekretariat pacifiške skupnosti, se pogodbenici znotraj skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma medsebojno posvetujeta in, kjer je potrebno in na podlagi medsebojnega soglasja, sprejmeta ukrepe, ki zagotavljajo trajnostno upravljanje ribolovnih virov.

Člen 4 Pregled možnosti ribolova

1. Možnosti ribolova iz člena 1 se lahko na podlagi medsebojnega soglasja povečajo, če zaključki letnega zasedanja članov „Sporazuma iz Palaua“ in letni pregled stanja staleža, ki ga opravi Sekretariat pacifiške skupnosti, potrdita, da takšno povečanje ne bo ogrozilo trajnostnega upravljanja virov Salomonovih otokov. V tem primeru se finančni prispevek iz člena 2(1) sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve poveča.

2. Nasprotno pa se finančni prispevek sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve zmanjša, če pogodbenici sprejmeta ukrepe, ki imajo za posledico zmanjšanje možnosti ribolova iz člena 1.

3. Dodelitev možnosti ribolova med različne kategorije plovil se lahko na podlagi medsebojnega soglasja pogodbenic tudi ponovno preuči, pod pogojem, da so kakršne koli spremembe v skladu s priporočili, ki jih pripravijo na strokovnem sestanku o upravljanju s staležem, na katerega takšno spreminjanje lahko vpliva. Pogodbenici se strinjata z ustrezno prilagoditvijo finančnega prispevka, kadar to upravičuje spreminjanje možnosti ribolova.

Člen 5 Podpora za izboljšanje odgovornega ribolova v vodah Salomonovih otokov

1. Salomonovi otoki določijo in izvajajo sektorsko ribiško politiko na Salomonovih otokih z namenom spodbujanja odgovornega ribolova v svojih vodah. Za uresničitev teh ciljev se nameni 30 % delež enkratnega finančnega prispevka iz člena 2(1) tega protokola. Ta prispevek se upravlja z vidika ciljev, določenih na podlagi medsebojnega soglasja obeh pogodbenic in letnega ter večletnega programa.

2. Za namen odstavka 1 se z začetkom veljavnosti Protokola ali najkasneje tri mesece po tem datumu Skupnost in Salomonovi otoki v okviru skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma dogovorita o večletnem sektorskem programu in o podrobnih pravilih izvajanja programa, zlasti o:.

(a) letnih in večletnih smernicah za uporabo deleža finančnega prispevka iz odstavka 1;

(b) letnih in večletnih ciljih, ki bodo doseženi z namenom, da se postopoma uvede odgovoren in trajnosten ribolov, ob upoštevanju prednostnih nalog Salomonovih otokov in njihove nacionalne ribiške politike in vseh drugih politik, ki so povezane z odgovornim in trajnostnim ribolovom ali spodbujajo takšen ribolov;

(c) merilih in postopkih za ocenjevanje vsakoletnih rezultatov.

3. Morebitne predlagane spremembe večletnega sektorskega programa morata odobriti obe pogodbenici v okviru skupnega odbora.

4. Salomonovi otoki vsako leto dodelijo delež enkratnega finančnega prispevka iz odstavka 1 za namene izvajanja večletnega programa. Za prvo leto uporabe Protokola morajo po odobritvi večletnega sektorskega programa v okviru skupnega odbora o tej dodelitvi obvestiti Skupnost. Za vsa nadaljnja leta Salomonovi otoki o dodelitvi obvestijo Skupnost najkasneje 45 dni pred datumom obletnice tega protokola.

5. Delež enkratnega finančnega prispevka (30 %) iz odstavka (1) skupaj nadzorujeta Oddelek za ribištvo in morske vire ter Ministrstvo za finance.

6. Če letna ocena napredka pri izvajanju večletnega sektorskega programa to upravičuje, lahko Evropska skupnost zaprosi za znižanje deleža enkratnega finančnega prispevka iz člena 5(1) tega protokola z namenom, da se dejanski znesek finančnih virov, dodeljenih za izvajanje programa, uskladi z rezultati programa.

Člen 6 Spori – Opustitev izvajanja Protokola

1. Vsak spor med pogodbenicama glede razlage ali uporabe tega protokola je predmet posvetovanj med pogodbenicama v okviru skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma, če je potrebno, tudi na izrednem zasedanju.

2. Brez poseganja v člen 7 se lahko izvajanje Protokola opusti na pobudo ene izmed pogodbenic, če se spor med pogodbenicama zdi resen in če posvetovanja znotraj skupnega odbora iz odstavka 1 niso privedla do mirne rešitve spora.

3. Pri taki opustitvi izvajanja Protokola mora zadevna pogodbenica poslati uradno obvestilo o svoji nameri v pisni obliki vsaj tri mesece preden opustitev stopi v veljavo.

4. V primeru opustitve pogodbenici nadaljujeta s posvetovanjem za mirno rešitev spora. Če je takšna rešitev dosežena, se izvajanje Protokola nadaljuje, znesek finančnega prispevka pa se sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve zmanjša, glede na obdobje, v katerem je bilo izvajanje Protokola prekinjeno.

Člen 7 Opustitev izvajanja Protokola zaradi neplačevanja

1. Če Skupnost ne izvede plačil iz člena 2 tega protokola, se lahko ob upoštevanju člena 9 Sporazuma izvajanje Protokola opusti pod naslednjimi pogoji:

(a) Pristojni organi Salomonovih otokov morajo obvestiti Evropsko komisijo o neplačevanju. Slednja opravi potrebne preglede in, če je to potrebno, plačilo posreduje najkasneje v 45 delovnih dneh od dneva prejema uradnega obvestila.

(b) Če plačilo ni posredovano in neplačevanje za obdobje, določeno v točki (a) zgoraj, ni upravičeno, so Salomonovi otoki upravičeni do opustitve izvajanja Protokola. O tem obvestijo Evropsko komisijo.

(c) Izvajanje Protokola se nadaljuje takoj, ko je zadevno plačilo izvedeno.

Člen 8 Nacionalni zakoni in predpisi

1. Dejavnosti plovil, ki delujejo v skladu s tem protokolom in Prilogami, zlasti pretovarjanje, uporabo storitev pristanišča in nabavo urejajo nacionalni zakoni in drugi predpisi, ki veljajo na Salomonovih otokih.

Člen 9Začetek veljavnosti

1. Ta protokol s Prilogo začne veljati na dan, ko se pogodbenici medsebojno obvestita, da so zaključeni potrebni postopki.

2. Veljati začne 1. januarja 2005.

EVROPSKA KOMISIJA/SALOMONOVI OTOKI

sporazum o ribolovu

Priloga

POGOJI, KI UREJAJO RIBOLOVNE DEJAVNOSTI PLOVIL SKUPNOSTI V RIBOLOVNI CONI SALOMONOVIH OTOKOV

POGLAVJE I

formalnosti uporabe in izdaja dovoljenj

Oddelek 1 Izdaja dovoljenj

1. Dovoljenje za ribolov v ribolovni coni Salomonovih otokov lahko pridobijo samo upravičena plovila.

2. Plovilo je upravičeno, če ribolov na Salomonovih otokih ni prepovedan niti njegovemu lastniku niti kapitanu niti plovilu samemu. Imeti morajo urejene odnose z vlado, v kolikor so izpolnili vse predhodne obveznosti, ki izhajajo iz njihovih ribolovnih dejavnosti na Salomonovih otokih v skladu z ribolovnim sporazumom, sklenjenim s Skupnostjo.

3. Vsa plovila Skupnosti, ki si prizadevajo pridobiti ribolovno dovoljenje, mora zastopati agent s prebivališčem na Salomonovih otokih. Ime in naslov tega agenta se navede v vlogi za dovoljenje.

4. Ustrezni organi Skupnosti vložijo pri stalnem sekretarju za ribištvo na Oddelku za ribištvo in morske vire na Salomonovih otokih (v nadaljevanju „stalni sekretar“), prek Delegacije Evropske komisije, odgovorne za Salomonove otoke (v nadaljevanju „Delegacija Komisije“ ali „Delegacija“), vlogo za vsako plovilo za ribolov na podlagi Sporazuma vsaj 15 dni pred datumom zahtevanega začetka veljavnosti.

5. Vloge se vložijo pri stalnem sekretarju v obliki, ki je skladna z vzorcem iz Dodatka I.

6. Vlogam morajo biti priloženi naslednji dokumenti:

- dokazilo o plačilu pristojbine za obdobje veljavnosti dovoljenja,

- izvod potrdila o tonaži, potrjen s strani države članice zastave, ki navaja tonažo plovila, izraženo v BRT,

- novejša, overjena barvna fotografija v velikosti najmanj 15 cm x 10 cm, ki prikazuje profil plovila v trenutnem stanju,

- vsi drugi dokumenti ali potrdila, ki jih zahtevajo posebna pravila, ki se uporabljajo za tipe zadevnih plovil po tem protokolu.

7. Pristojbina se plača na račun, ki ga določi stalni sekretar (račun vlade št. 0260-002 pri Centralni banki Salomonovih otokov v Honiari).

8. Pristojbine vključujejo vse nacionalne in lokalne dajatve, razen pristaniških dajatev, stroškov storitev in pristojbin pretovarjanja.

9. Dovoljenja za vsa plovila izdaja stalni sekretar lastnikom ali njihovim agentom prek Delegacije Komisije v 15 delovnih dneh po prejemu vseh dokumentov iz točke 6.

10. Če je dovoljenje podpisano v času, ko so uradi Delegacije Evropske komisije zaprti, se ga pošlje neposredno agentu plovila – kopijo pa tudi Delegaciji.

11. Dovoljenja se izdajo za določeno plovilo in niso prenosljiva.

12. Na prošnjo Evropske skupnosti in kjer je dokazana višja sila se dovoljenje plovila brez dodatnih pristojbin zamenja z novim dovoljenjem za drugo plovilo, ki ima podobne lastnosti kot prvo. Če je bruto registrska tonaža (BRT) nadomestnega plovila večja od plovila, ki se nadomesti, je treba plačati razliko v pristojbini po načelu časovne porazdelitve. Skupen ulov obeh zadevnih plovil se upošteva, ko se obravnava količina ulova plovil Skupnosti, ki določa, ali so potrebna dodatna plačila Skupnosti iz člena 2(3) Protokola.

13. Lastnik prvega plovila ali agent vrne preklicano dovoljenje stalnemu sekretarju prek Delegacije Evropske komisije.

14. Novo dovoljenje začne veljati na dan, ko lastnik tega plovila vrne preklicano dovoljenje stalnemu sekretarju. O prenosu dovoljenja se obvesti Delegacijo Evropske komisije na Salomonovih otokih.

15. Dovoljenje je treba vedno hraniti na krovu, brez poseganja v točko 2 iz poglavja VII te priloge.

Oddelek 2 Pogoji za pridobitev dovoljenja – pristojbine in predplačila

1. Dovoljenja veljajo eno leto. Lahko se jih obnovi. Pri obnovitvi dovoljenj se upošteva število ribolovnih možnosti, ki jih določa Protokol.

2. Pristojbina znaša 35 EUR na tono ulova v ribiški coni Salomonovih otokov.

3. Dovoljenja se izdajo, ko so na račun vlade št. 0260-002 pri Centralni banki Salomonovih otokov v Honiari nakazani naslednji standardni zneski:

- 13 000 EUR na plovilo za ribolov tunov z zapornimi plavaricami, enakovrednih pristojbinam za 371 ton tunov in tunom podobnih vrst, ulovljenih letno,

- 3000 EUR na plovilo za ribolov s površinskim parangalom, enakovrednih pristojbinam za 80 ton tunov in tunom podobnih vrst, ulovljenih letno.

4. Končni obračun pristojbin za ribolovno leto sestavi Komisija Evropskih skupnosti do 30. junija vsako leto za količino ulova preteklega leta in na podlagi poročil o ulovu, ki jih poda vsak lastnik ladje. Podatke mora potrditi znanstveni inštitut, odgovoren za preverjanje podatkov o ulovu Skupnosti (Institut de Recherche pour le Development (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) ali Instituto Portugues de Investigaçao Maritima (IPIMAR) in Sekretariat pacifiške skupnosti). Na podlagi potrjenega obračuna postavk ulova Komisija sestavi obračun pristojbin za vsako obdobje dovoljenja, izračunan na osnovi 35 EUR na tono ulova.

5. Obračun pristojbin, ki ga sestavi Komisija, se posreduje stalnemu sekretarju, da ga preveri in odobri.

Oblasti Salomonovih otokov lahko pregledajo obračun pristojbin v 30 dneh od objave in v primeru nestrinjanja zahtevajo sklic skupnega odbora.

Če v roku 30 dni po objavi obračuna ni nobenih ugovorov, se šteje, da so Salomonovi otoki obračun sprejeli.

6. Hkrati je treba o končnem obračunu pristojbin nemudoma obvestiti stalnega sekretarja, Delegacijo Evropske komisije, Sekretariat pacifiške skupnosti in lastnike ladij prek njihovih državnih upravnih organov.

7. Lastniki ladij izvršijo morebitna dodatna plačila pristojnim organom Salomonovih otokov v roku 45 dni od uradnega obvestila o sprejetju končnega obračuna na račun vlade št. 0260-002 pri Centralni banki Salomonovih otokov v Honiari.

8. Če je znesek končnega obračuna nižji od predplačila iz točke 3 tega oddelka, se preostali znesek lastniku ladje ne povrne.

POGLAVJE II

Ribolovne cone

1. Plovilom iz člena 1 Protokola se odobri opravljanje ribolovnih dejavnosti v ribolovni coni Salomonovih otokov, razen 30 navtičnih milj od glavne skupine otočja in v otočnih in teritorialnih vodah drugih otočij. Preden ta sporazum stopi v veljavo, mora stalni sekretar zagotoviti koordinate vod A glavne skupine otočja in ostalih otočij (tj. vode B, vode C, vode D in vode E). Stalni sekretar sporoči Evropski komisiji morebitne spremembe omenjenih zaprtih ribolovnih con vsaj dva meseca pred sprejetjem teh sprememb.

2. V nobenem primeru pa ribolov ni dovoljen v krogu treh navtičnih milj od katere koli zasidrane naprave za zbiranje rib, katerih lokacija je podana v geografskih koordinatah.

POGLAVJE III

dogovor o poročanju o ulovu

1. Za potrebe te priloge se trajanje plovbe plovila Skupnosti opredeli na naslednji način:

- kot obdobje, ki preteče med vstopom v ribolovno cono Salomonovih otokov in izstopom iz nje,

- ali kot obdobje, ki preteče med vstopom v ribolovno cono Salomonovih otokov in pretovarjanjem,

- ali kot obdobje, ki preteče med vstopom v ribolovno cono Salomonovih otokov in iztovarjanjem na Salomonovih otokih.

2. Vsa plovila, ki imajo v skladu s Sporazumom dovoljenje za ribolov v vodah Salomonovih otokov, so dolžna stalnemu sekretarju poročati o svojem ulovu na naslednji način:

2.1 Izjave vsebujejo ulove, ki jih plovilo opravi na vsaki vožnji. Izjave se posreduje stalnemu sekretarju v elektronski obliki, en izvod tudi Evropski komisiji, po koncu vsake vožnje, v vsakem primeru pa preden plovilo zapusti ribolovno cono Salomonovih otokov. Oba naslovnika plovilu nemudoma pošljeta elektronska potrdila o prejemu in po en izvod drug drugemu.

2.2 Originalne izjave, poslane v elektronski obliki med letnim obdobjem veljavnosti dovoljenja v smislu točke 2.1 zgoraj, se posreduje na fizičnem mediju stalnemu sekretarju v roku 45 dni po koncu zadnje vožnje, opravljene v omenjenem obdobju. Istočasno se Evropski skupnosti pošlje tiskane kopije.

2.3 Plovila prijavijo ulove na ustreznem formularju v ladijski dnevnik v skladu z vzorcem iz Dodatka 2. Besedilo „izven IEC Salomonovih otokov“ se vnese v prej omenjeni ladijski dnevnik za obdobje, med katerim plovilo ni v vodah Salomonovih otokov.

2.4 Formularji morajo biti izpolnjeni čitljivo, podpisati pa jih mora kapitan ladje.

3. Če se določbe iz tega poglavja ne upoštevajo, imajo Salomonovi otoki pravico, da začasno prekličejo dovoljenje plovila, ki krši določila, dokler ta ne uredi formalnosti, in da mu naložijo kazen, določeno v zakonodaji Salomonovih otokov, ki se takrat uporablja. O tem morajo obvestiti Evropsko komisijo.

POGLAVJE IV

vkrcanje mornarjev

1. Vsako plovilo Evropske skupnosti, ki lovi ribe v skladu s Sporazumom, se obveže, da bo zaposlilo najmanj enega (1) državljana Salomonovih otokov kot člana posadke. Pogoji dela za državljane Salomonovih otokov morajo biti enaki standardom v industriji na Salomonovih otokih.

2. V primeru, da plovilo Evropske skupnosti ne more zaposliti enega (1) državljana Salomonovih otokov kot člana posadke, morajo lastniki ladij plačati pavšalni znesek, enak plači dveh članov posadke za obdobje ribolovne sezone v ribolovni coni Salomonovih otokov.

3. Zgoraj omenjeni znesek se plača na račun vlade št. 0260-002 pri Centralni banki Salomonovih otokov v Honiari.

4. Lastniki ladij imajo pravico, da med imeni na seznamu, ki ga predloži stalni sekretar, sami izberejo mornarje, ki jih bodo vzeli na krov svojih plovil.

5. Lastnik ladje ali agent sporoči stalnemu sekretarju imena mornarjev iz Salomonovih otokov, ki se vkrcajo na zadevno plovilo, in njihovo delovno mesto v posadki.

6. Pri pravicah mornarjev, ki se vkrcajo na plovila Evropske skupnosti, se uporablja Deklaracija ILO o temeljnih načelih in pravicah pri delu. To zadeva zlasti svobodo združevanja in učinkovito priznanje pravice do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb ter odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in poklicu.

7. Pogodbe o zaposlitvi mornarjev iz Salomonovih otokov, od katerih podpisniki prejmejo po en izvod, se sestavijo med agentom(-i) lastnikov ladij in mornarji in/ali njihovimi sindikati ali njihovimi predstavniki po posvetu s stalnim sekretarjem. Te pogodbe mornarjem zagotavljajo stopnjo socialne varnosti, ki jim pripada, vključno z življenjskim zavarovanjem in zdravstvenim ter nezgodnim zavarovanjem.

8. Plače mornarjev iz Salomonovih otokov plačujejo lastniki ladij. Te plače so pred izdajo dovoljenja določene sporazumno med ladjarji ali njihovimi agenti in stalnim sekretarjem. Plačilni pogoji za mornarje iz Salomonovih otokov ne smejo biti slabši od tistih, ki veljajo za posadke Salomonovih otokov, v nobenem primeru pa ne smejo biti pod standardi ILO.

9. Vsi mornarji, zaposleni na plovilih Skupnosti, se javijo kapitanu določenega plovila dan pred predlaganim datumom vkrcanja. Če se mornar ne javi na dogovorjeni datum in čas vkrcanja, lastnik ladje ni več obvezan, da tega mornarja vzame na krov.

10. Če mornarjev iz Salomonovih otokov ni na krovu iz drugačnih razlogov, kot so bili navedeni v prejšnji točki, morajo lastniki ladij čim prej plačati pavšalni znesek (za ribolovno leto), ki je enak plači mornarja, ki ga niso vzeli na krov.

11. Ta znesek se uporabi za usposabljanje mornarjev/ribičev na Salomonovih otokih in se plača na račun vlade št. 0260-002 pri Centralni banki Salomonovih otokov v Honiari.

POGLAVJE V

tehnične specifikacije

1. Plovila so usklajena z ukrepi in priporočili, ki jih sprejme Sekretariat pacifiške skupnosti in člani „Sporazuma iz Palaua“, ki se nanašajo na ribolovno orodje in njegove tehnične specifikacije ter na vse druge tehnične ukrepe, ki veljajo za ribolovne dejavnosti.

POGLAVJE VI

opazovalci

1. Ob predložitvi vloge za dovoljenje vsako zadevno plovilo Skupnosti prispeva 400 EUR na račun vlade št. 0260-002 pri Centralni banki Salomonovih otokov v Honiari, in sicer za program opazovanja.

2. Plovila, ki lahko v skladu s Sporazumom lovijo ribe v vodah Salomonovih otokov, vzamejo na krov opazovalce, ki jih imenujejo Salomonovi otoki pod pogoji, določenimi spodaj:

2.1 Stalni sekretar vsako leto določi obseg programa opazovanja na krovu na podlagi števila plovil, ki so pooblaščena za ribolov v vodah v njegovi pristojnosti, in na podlagi stanja virov, ki so cilj teh plovil. Določi ga glede na število ali odstotek plovil po kategoriji ribolova, ki morajo na krov vzeti opazovalca.

2.2 Stalni sekretar sestavi seznam plovil, ki so določena, da na krov vzamejo opazovalca, in seznam imenovanih opazovalcev. Te sezname je treba sproti dopolnjevati. Posreduje se jih Evropski komisiji takoj, ko so sestavljeni, in vsake tri mesece po tem, ko so bili dopolnjeni.

2.3 Stalni sekretar obvesti zadevne lastnike ladij ali njihove agente o nameri, da se na krov njihovih plovil vkrca imenovani opazovalec takrat, ko je izdano dovoljenje, ali najkasneje 15 dni pred načrtovanim datumom vkrcanja opazovalca, njegovo ime pa se objavi takoj, ko je to mogoče.

3. Čas, ki ga opazovalci prebijejo na krovu, določi stalni sekretar, vendar praviloma ne presega časa, ki je potreben, da opravijo svoje naloge. O tem stalni sekretar obvesti lastnike ladij ali njihove agente takrat, ko jim posreduje ime opazovalca, ki ga morajo vzeti na krov zadevnega plovila.

4. O pogojih za vkrcanje opazovalcev na plovilo se dogovorijo lastniki plovil ali njihovi agenti in stalni sekretar.

5. V dveh tednih in deset dni vnaprej izdajo zadevni lastniki ladij obvestilo o tem, v katerih pristaniščih Salomonovih otokov in kdaj bodo sprejeli na krov opazovalce.

6. Če se opazovalec vkrca na krov v tujem pristanišču, njegove potne stroške krije lastnik ladje. Če plovilo z opazovalcem na krovu zapusti ribolovno cono Salomonovih otokov, se sprejmejo vsi ukrepi, da se opazovalcu čim prej zagotovi vrnitev na Salomonove otoke na stroške lastnika ladje.

7. Če opazovalec ni prisoten na dogovorjenem kraju ob dogovorjenem času in v šestih (6) urah po dogovorjenem času, so lastniki plovil oproščeni obveznosti vkrcanja opazovalca.

8. Opazovalci se obravnavajo kot častniki. Izvajajo naslednje naloge:

8.1 opazujejo ribolovne dejavnosti plovil;

8.2 preverjajo položaj plovil, vključenih v ribolovne dejavnosti;

8.3 opravljajo biološko vzorčenje v okviru znanstvenih programov;

8.4 zabeležijo uporabljeno ribolovno orodje;

8.5 preverjajo podatke o ulovu v coni Salomonovih otokov, ki so zapisani v ladijskem dnevniku;

8.6 preverjajo delež prilova in ocenjujejo količino izločenih vrst tržnih rib kostnic, rakov, glavonožcev in morskih sesalcev;

8.7 enkrat tedensko radijsko sporočijo podatke o ribolovu, vključno s količino ulova in prilova na krovu.

9. Kapitani storijo vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo fizično varnost in dobro počutje opazovalcev med izvajanjem njihovih nalog.

10. Prav tako imajo na razpolago, če je mogoče, vso opremo, ki jo potrebujejo za opravljanje svojih nalog. Kapitan jim omogoči dostop do sredstev komuniciranja, potrebnih za opravljanje njihovih nalog, dokumentacije, neposredno povezane z ribolovnimi dejavnostmi plovila, vključno z ladijskim dnevnikom in navigacijskim dnevnikom, in tistih delov plovila, ki so potrebni za izvajanje opazovalnih nalog.

11. Med bivanjem na krovu opazovalci:

11.1 storijo vse potrebno, da zagotovijo, da njihovo vkrcanje in prisotnost na krovu plovila ne ovirata in ne motita ribolovnih dejavnosti,

11.2 spoštujejo material in opremo na krovu ter zaupnost vseh dokumentov, ki pripadajo omenjenemu plovilu.

12. Ob koncu obdobja opazovanja in pred izkrcanjem opazovalci sestavijo poročilo, ki ga pošljejo stalnemu sekretarju, en izvod pa tudi Delegaciji Evropske komisije. Podpišejo ga v prisotnosti kapitana, ki lahko pred podpisom doda ali ukaže dodati v poročilo vse pripombe, ki jih šteje za pomembne. Izvod poročila se kapitanu plovila izroči, ko se opazovalec izkrca.

13. Lastniki ladij krijejo stroške bivanja opazovalcev pod enakimi pogoji kot za častnike na plovilu.

14. Plačo in socialne prispevke za opazovalca krije vlada Salomonovih otokov.

POGLAVJE VII

Identifikacija plovila in izvrševanje

1. Zaradi ribolova in pomorske varnosti mora biti vsako plovilo označeno in identificirano v skladu s FAO odobrenimi standardnimi specifikacijami za označevanje in identificiranje ribiških plovil.

2. Ime plovila je jasno natisnjeno v latinici na premcu in na krmi plovila.

3. Vsako plovilo, ki nima prikazanega svojega imena in radijskega klicnega znaka ali signalnih črk na predpisan način, se lahko pospremi v pristanišče Salomonovih otokov za nadaljnjo preiskavo.

4. Upravljavec plovila zagotovi stalno spremljanje mednarodne nevarnosti in klicno frekvenco 2182 kHz (HF) in/ali mednarodne varnosti in klicno frekvenco 156,8 MHz (kanal 16, VHF-FM), da olajša komunikacijo z vodstvom ribolova, nadzornimi in izvršnimi organi vlade.

5. Upravljavec plovila zagotovi, da je na krovu ves čas na voljo najnovejši in posodobljen izvod mednarodnega kodeksa signalov (INTERCO).

POGLAVJE VIII

Komunikacija s patruljnimi čolni Salomonovih otokov

1. Komunikacija med plovili z dovoljenjem in patruljnimi čolni vlade poteka po mednarodnem kodeksu signalov, in sicer:

Mednarodna koda signala – Pomen:

L …………………………..Takoj ustavite

SQ3 ……………………….Ustavite ali upočasnite, želim se vkrcati na vaše plovilo

QN ………………………..Postavite vaše plovilo ob desni bok našega plovila

QN1 ………………………Postavite vaše plovilo ob levi bok našega plovila

TD2 ………………………Ali ste plovilo za ribolov?

C ..........................................Da

N ………………………….Ne

QR …………………………Našega plovila ne moremo postaviti ob bok vašemu

QP …………………………Naše plovilo bomo postavili ob bok vašemu

POGLAVJE IX

Nadzor

1. Evropska skupnost mora imeti posodobljen sezam plovil z izdanim dovoljenjem za ribolov po tem protokolu. Ta seznam se pošlje organom Salomonovih otokov, ki so odgovorni za nadzor ribolova, takoj ko je sestavljen in vsakič, ko je posodobljen.

2. Na seznam iz prejšnje točke so lahko vključena tudi plovila Skupnosti, ki so prejela obvestilo o predplačilu iz točke 3 oddelka 2 poglavja I te priloge. Lastniki ladij lahko tako pridobijo overjeno kopijo tega seznama, ki jo imajo na krovu namesto ribolovnega dovoljenja, dokler se jim ne izda dovoljenje.

3. Vstopanje v ribolovno cono in zapuščanje ribolovne cone:

3.1 Plovila Skupnosti najmanj 24 ur vnaprej obvestijo stalnega sekretarja o svoji nameri, da vstopijo v ribolovno cono Salomonovih otokov ali jo zapustijo. Takoj ko plovila vstopijo v ribolovno cono Salomonovih otokov, o tem po faksu, e-pošti ali radiu obvestijo stalnega sekretarja.

3.2 Ko zapuščajo cono, plovila posredujejo tudi svoj položaj ter količino in vrsto ulova na krovu. Ta poročila posredujejo po možnosti po faksu, v primeru, da plovilo nima faksa, pa po e-pošti ali radiu.

3.3 Plovila, ki lovijo ribe, ne da bi o tem obvestila stalnega sekretarja, se obravnavajo kot plovila brez dovoljenja.

3.4 Plovila se ob izdaji ribolovnega dovoljenja obvesti tudi o številkah faksa in telefona ter e-poštnem naslovu.

4. Postopki nadzora.

4.1 Kapitani ribiških plovil Skupnosti, ki opravljajo ribolovne dejavnosti v ribolovni coni Salomonovih otokov, dovolijo in omogočijo vkrcanje in opravljanje dolžnosti uradnikom iz Salomonovih otokov, odgovornim za inšpekcijske preglede in nadzor ribolovnih dejavnosti.

4.2 Ti uradniki se na krovu ne zadržujejo dlje, kot je potrebno, da opravijo svoje naloge.

4.3 Ko je pregled končan, se kapitanu plovila izda potrdilo.

5. Zaplemba ribolovnih plovil.

5.1 Stalni sekretar mora v roku 48 ur obvestiti Delegacijo Evropske komisije o vseh zaplembah in kaznih, ki so bile naložene plovilom Skupnosti v ribolovni coni Salomonovih otokov.

5.2 Delegacija Evropske komisije istočasno prejme kratko poročilo o okoliščinah in razlogih, ki so pripeljali do zaplembe.

6. Izjava o zaplembi.

6.1 Ko nadzorni uradnik sestavi izjavo, jo kapitan plovila podpiše.

6.2 Ta podpis ne posega v pravice kapitana ali njegovo obrambo glede domnevne kršitve.

6.3 Kapitan odpelje plovilo v pristanišče, ki ga določi nadzorni uradnik. V primeru manjših kršitev lahko stalni sekretar plovilu dovoli, da nadaljuje z ribolovnimi dejavnostmi.

7. Posvetovalni sestanek v primeru zaplembe.

7.1 Pred sprejetjem morebitnih ukrepov proti kapitanu ali posadki plovila ali v zvezi s tovorom in opremo plovila, razen tistih za varovanje dokazil o domnevni kršitvi, se v roku enega delovnega dne od prejema zgoraj omenjenih podatkov skliče posvetovalni sestanek med Delegacijo Evropske komisije in stalnim sekretarjem, ki se ga po možnosti udeleži še predstavnik zadevne države članice.

7.2 Na sestanku si stranke izmenjajo ustrezne dokumente ali informacije, ki pomagajo razjasniti ugotovljena dejstva. Lastnika ladje ali njegovega agenta se obvesti o rezultatu srečanja in o ukrepih, sprejetih na podlagi zaplembe.

8. Razrešitev zaplembe.

8.1 Pred uvedbo pravnega postopka se poskuša domnevno kršitev razrešiti s poravnalnim postopkom. Ta postopek mora biti končan najkasneje v štirih (4) delovnih dneh po zaplembi.

8.2 V primeru mirne rešitve spora se znesek denarne kazni določi v skladu z zakonodajo Salomonovih otokov.

8.3 Če se primera ne da rešiti po mirni poti in se ga predloži v reševanje pristojnemu sodnemu organu, bančno varščino, določeno za plačilo stroškov zaplembe, kazni in odškodnine, ki jih morajo plačati stranke, odgovorne za kršitev, plača lastnik ladje na račun vlade št. 0260-002 pri Centralni banki Salomonovih otokov v Honiari

8.4 Bančna varščina je nepreklicna do zaključka sodnega postopka. Sprosti se takoj, ko se sodni postopek konča brez obsodbe. Podobno v primeru, če obsodba nalaga denarno kazen, ki je manjša od bančne varščine, stalni sekretar, Ministrstvo za finance, sprosti preostanek zneska.

8.5 Plovilo se izpusti, njegova posadka pa prejme dovoljenje, da zapusti pristanišče:

- ko so izpolnjene obveznosti, določene z mirno rešitvijo spora, ali

- ko je položena bančna varščina iz točke 8.3 in jo stalni sekretar prejme pred zaključkom sodnega postopka.

9. Pretovarjanje.

9.1 Plovila skupnosti, ki želijo pretovoriti ulov v vodah Salomonovih otokov, naredijo to v določenih pristaniščih Salomonovih otokov.

9.2 Lastniki takih plovil morajo stalnemu sekretarju vsaj 48 ur vnaprej posredovati naslednje informacije:

- imena ribiških plovil, iz katerih bo potekalo pretovarjanje,

- imena tovornih plovil,

- tonažo po vrstah ulova, ki se bodo pretovorile,

- datum pretovarjanja.

9.3 Pretovarjanje se šteje za izstop iz ribolovne cone Salomonovih otokov. Plovila morajo zato stalnemu sekretarju predložiti podatke o ulovu in navesti, ali nameravajo z ribolovom nadaljevati ali zapuščajo ribolovno cono Salomonovih otokov.

9.4 Vsakršno pretovarjanje ulova, ki ni zajeto zgoraj, je v ribolovni coni Salomonovih otokov prepovedano. Vse osebe, ki kršijo to določbo, so kaznovane po zakonodaji Salomonovih otokov.

10. Kapitani ribiških plovil Skupnosti, vključenih v postopke iztovarjanja ali pretovarjanja v pristanišču Salomonovih otokov, dovolijo in omogočijo inšpektorjem Salomonovih otokov pregled teh postopkov. Ko je pregled končan, se kapitanu plovila izda potrdilo.

DODATKI

1. Obrazec zahtevka za izdajo dovoljenja.

2. Ladijski dnevnik

Dodatek 1a

SPORAZUM O RIBOLOVU MED ES IN SALOMONOVI OTOKI

VLOGA ZA REGISTRACIJO IN DOVOLILNICO

stalnemu sekretarju ODDELKA ZA RIBOLOV IN MORSKE VIRE SALOMONOVIH OTOKOV |

NAVODILA: |

Vlagatelj MORA prijavo podpisati in napisati datum, sicer ni veljavna. |

Naslov pomeni popoln poštni naslov. |

Kjer je potrebno, jasno označite X. |

Vse enote so metrične; opredelite enote, če uporabite drug sistem. |

Prilepite novejšo barvno profilno fotografijo plovila velikosti 15 x 20 cm, ki kaže ime in registrsko številko plovila. |

Dodajte kopijo regionalnega registra ribiške agencije Forum Fisheries Agency (FFA) in potrdila sistema spremljanja plovila (VMS). |

Če je plovilo že bilo registrirano, navedite: | Regionalne zahteve: |

Staro ime plovila | Registrska št. FFA |

Staro registrsko št. | Registrska št. FFA VMS |

Stari mednarodni radijski klicni znak | Tip ALC |

Identifikacija plovila: |

Ime plovila |

Tip plovila: (označi ustrezno) |

Enojno plovilo z zapornimi plavaricami | Plovilo za prevoz rib/zamrzovalno plovilo | Iskalni čoln |

Parangalka | Shramba | Drugo |

Plovilo za ribolov z ribiško palico | Skupinsko plovilo z zapornimi plavaricami | Navedi |

Država registracije | Država registrske št. |

Mednarodni radijski klicni znak |

Lastnik plovila: | Upravljavec plovila/Zakupnik: |

Ime | Ime |

Naslov | Naslov |

Kapitan plovila: | Vodja ribolova: |

Ime | Ime |

Naslov | Naslov |

Osnove obratovanja: | Podrobnosti dovolilnice: | Določite trajanje veljavnosti dovolilnice in želeni dan začetka veljavnosti. |

Pristanišče 1/Država | 1 leto | _____________________ |

Pristanišče 2/Država | 6 mesecev | _____________________ |

Pristanišče 3/Država | 3 mesece | _____________ |

Zastava/Država območja, kjer je dovoljen ribolov | Drugo (navedi) | _____________ |

Specifikacije plovil: |

Material ladijskega trupa: | Jeklo ڤ | Les ڤ | Poliester, okrepljen s steklenimi vlakni ڤ | Drugo (navedi) |

Leto izdelave | Bruto tonaža |

Kraj izdelave | Skupna dolžina |

Velikost posadke | Moč glavnega motorja (navedi enote) | Kapaciteta goriva za prevoz (kilolitri) |

Dnevna zmogljivost zamrzovanja (po potrebi označite več kot eno)

Način Zmogljivost Temperatura (c)

metričnih ton / dan

Slanica (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________

Slanica (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________

Zrak (električni ventilator) BF ڤ ____________________________ ________________

Zrak (hladilna rebra) RC ڤ ____________________________ ________________

Drugo (navedi) ______________ ____________________________ ________________

Skladiščna zmogljivost (po potrebi označite več kot eno):

Način Zmogljivost Temperatura (c)

kubični metri

Led IC ڤ ____________________________ ________________

Globoko hlajena morska voda RW ڤ ____________________________ ________________

Slanica (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________

Slanica (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________

Zrak (hladilna rebra) RC ڤ

Drugo (navedi) ______________ ____________________________ ________________

Spodaj ustrezno izpolnite A,B,C ali D.

A. Za plovila z zapornimi plavaricami:

Reg. št. helikopterja ___________________________________ Dolžina mreže (metri) _______________

Model helikopterja ____________________________________ Globina mreže (metri) _______________

Spremljevalne ladje:

Ime 1 _______________________________________________ Tip 1 ____________________________

Ime 2 _______________________________________________ Tip 2 ____________________________

Ime 3 _______________________________________________ Tip 3 ____________________________

B. Za plovila za ribolov z ribiško palico:

Število avtomatskih naprav za ribiške palice (če jih ni, vpišite 0) __________

Skladiščenje vab (po potrebi več kot eno)

Način pretoka Zmogljivost

(x, kjer je potrebno) (kubični metri)

Naraven NN ڤ ____________________________

Pretok CR ڤ ____________________________

Zamrznjen RC ڤ ____________________________

C. Za plovila s parangalom:

Povprečno število košar ________________________________ Dolžina glavne ribiške vrvice v km ______________

Povprečno število trnkov na košaro _______________________

Material glavne ribiške vrvice ____________________________

D. Za spremljevalna plovila:

Dejavnosti (po potrebi več kot ena)

Transportno vozilo z zamrzovalnikom ڤ Izvidniški čoln ڤ

Čoln s sidrom ڤ Ladja za oskrbo/matična ladja ڤ

Drugo (navedi) ____________________________________________________________________________________

Ribiške ladje, ki jih spremlja ________________________________________________________________________

________________________________________________________________________

Izjavljam, da so zgornji podatki resnični in popolni. Zavedam se, da moram kakršne koli spremembe zgornjih podatkov takoj prijaviti in da lahko neizpolnjevanje tega vpliva na ugled v regionalnem registru FFA. Ta vloga je izpolnjena v skladu z:

Naziv sporazuma | Datum začetka veljavnosti sporazuma |

Vlagatelj:

Navedite, ali ste lastnik, zakupnik ali pristojni agent _____________________________

Ime vlagatelja: | Telefon: |

Naslov: | Faks: |

elektronski naslov: |

Podpis | Datum |

Dodatek 2a

REV: SPC/FFA DEC 1996 LADIJSKI DNEVNIK JUŽNOPACIFIŠKEGA REGIONALNEGA PLOVILA Z ZAPORNIMI PLAVARICAMI STRAN ___ OD ____

IME PLOVILA | ŠTEVILKA RIBOLOVNE DOVOLILNICE ALI DOVOLJENJA | LETO |

IME RIBIŠKE DRUŽBE | ŠTEVILKA REGIONALNEGA REGISTRA FFA | IME AGENTA V PRISTANIŠČU IZTOVARJANJA | PRISTANIŠČE IZPLUTJA | PRISTANIŠČE IZTOVARJANJA |

DRŽAVA REGISTRACIJE | ALC ODOBRIL FFA TIP (Da/Ne) ? | . VSI DATUMI IN ČASI MORAJO BITI UTC/GMT . TEŽA MORA BITI V METRIČNIH TONAH | DATUM IN ČAS IZPLUTJA | DATUM IN ČAS PRIHODA V PRISTANIŠČE |

REGISTRSSKA ŠTEVILKA V DRŽAVI REGISTRACIJE | MEDNARODNI RADIJSKI KLICNI ZNAK | KOLIČINA RIB NA KROVU OB IZPLUTJU | KOLIČINA RIB NA KROVU PO IZTOVARJANJU |

MESEC | DAN | KODA DEJAVNOSTI | 01:00 UTC ALI NASTAVLJENA POZICIJA | KODA POVEZANA Z RIBOLOVOM („SCHOOL ASSOCIATION CODE“) | NASTAVI ČAS ZAČETKA | OBDRŽANI ULOV | ODPADKI |

IZTOVARJANJE V TOVARNO KONZERV, HLAJENI BAZEN ZA SHRANJEVANJE, TRANSPORTNO ALI DRUGO PLOVILO |

Glej zadnjo stran za navodila

Dodatek 2b

REV: SPC/FFA DEC 1996 LADIJSKI DNEVNIK JUŽNOPACIFIŠKEGA REGIONALNEGA PLOVILA S PARANGALI STRAN ___ OD _____

IME PLOVILA | ŠTEVILKA RIBOLOVNE DOVOLILNICE ALI DOVOLJENJA | LETO |

IME RIBIŠKE DRUŽBE | ŠTEVILKA REGIONALNEGA REGISTRA FFA | IME AGENTA V PRISTANIŠČU IZTOVARJANJA | PRISTANIŠČE IZPLUTJA | DATUM IN ČAS IZPLUTJA |

DRŽAVA REGISTRACIJE | ALC ODOBRIL FFA TIP (Da/Ne) ? | . VSI DATUMI IN ČASI MORAJO BITI UTC/GMT . TEŽA MORA BITI V KILOGRAMIH | PRISTANIŠČE IZTOVARJANJA | DATUM IN ČAS PRIHODA V PRISTANIŠČE |

REGISTRSKA ŠTEVILKA V DRŽAVI REGISTRACIJE | MEDNARODNI RADIJSKI KLICNI ZNAK | VRSTE PRIMARNIH CILJEV | ŠTEVILO TRNKOV MED PLOVCI |

Glej zadnjo stran za navodila

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL:

Proposal for a Council Regulation on the conclusion of the Partnership Agreement between the European Community and Solomon Islands on fishing off Solomon Islands

2. ABM / ABB FRAMEWORK

11. Fisheries

1103. International Fisheries Agreements

3. BUDGET LINES

3.1 Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

110301: “International Fisheries Agreements”

11010404: “International Fisheries Agreements, administrative expenditure”.

3.2 Duration of the action and of the financial impact :

The Agreement has been concluded for an initial period of 3 years, automatically renewable until denunciation by one of the two Parties.

The Protocol, which contains the provisions on fishing possibilities and the financial contribution, has been concluded for a period of 3 years starting from entry into force.

3.3 Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

11.0301 | Comp | Diff[4]/ | NO | NO | NO | No 4 |

11.010404 | Comp | Non-diff[5] | NO | NO | NO | No 4 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1 Financial Resources

4.1.1 Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Expenditure type | Section no. | Min. Max. | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 and later | Total |

Operational expenditure[6] |

Commitment Appropriations (CA)[7] | 8.1 | a | Min. Max. | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.400 1.330 | -- | -- | 1.200 3.860 |

Payment Appropriations (PA) | b | Min. Max. | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.400 1.330 | -- | -- | 1.200 3.860 |

Administrative expenditure within reference amount[8] |

Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | -- | -- | 0.040 | -- | -- | 0.040 |

TOTAL REFERENCE AMOUNT |

Commitment Appropriations | a+c | Min. Max | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.440 1.370 | -- | -- | 1.240 3.900 |

Payment Appropriations | b+c | Min. Max | 0.400 1.200 | 0.400 1.330 | 0.440 1.370 | -- | -- | 1.240 3.900 |

Administrative expenditure not included in reference amount[9] |

Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0.065 | 0.065 | 0.065 | -- | -- | 0.195 |

Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0.012 | 0.012 | 0.012 | -- | -- | 0.036 |

Total indicative financial cost of intervention

TOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | Min. Max. | 0.477 1.277 | 0.477 1.407 | 0.517 1.447 | -- | -- | 1.471 4.131 |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | Min. Max. | 0.477 1.277 | 0.477 1.407 | 0.517 1.447 | -- | -- | 1.471 4.131 |

Co-financing details

EUR million (to 3 decimal places)

Co-financing body | Min. Max | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n +4 and later | Total |

…………………… | f |

TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |

4.1.2 Compatibility with Financial Programming

X Proposal is compatible with existing financial programming.

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[10] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

4.1.3 Financial impact on Revenue

X Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.

EUR million (to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Total number of human resources | 0.6 | 0.6 | 0.6 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

5.1 Need to be met in the short or long term

The need of this new bilateral fishery Agreement lies in the necessity to allow Community vessels to obtain fishing rights for purse seine vessels and surface long-liners in the Solomon Islands’ fishing zone, exclusively for tuna and tuna-like species.

Further to the entry into force of the EC/Kiribati Fishery Agreement in September 2003, this new Agreement extends and consolidates the fishing possibilities of the EC industrial tuna fleet in Central West Pacific. The idea of a network of tuna Agreements is essential for the consolidation of a fishery that, for its own nature, depends on the seasonal migration of the stocks concerned. In this context, it must be indicated that, in parallel to the new Solomon Agreement, the Commission has concluded, still in the Pacific area, another tuna agreement with the Federated States of Micronesia (FSM) which is currently the object of a separate adoption procedure.

As the presence of EC tuna vessels in the region is recent and relatively modest in number, the Agreements negotiated with the Solomon Islands will permit to consolidate the presence of the EC fleet in Central West Pacific and open serious perspectives for the development of the European tuna fishing industry in the Pacific, which is the most important tuna fishing zone in the world.

The access of EC tuna vessels to the Central West Pacific, in the full respect of regional and multilateral provisions for the conservation and sound management of the local fishery resources, is a key element for the long-term preservation of the world leadership position of the EC tuna fishing industry.

Furthermore, the financial contribution paid by the Community, in conjunction with the licence fees paid by ship-owners, constitutes an important source of revenues for the Solomon Government.

In addition, the Agreement is going to generate an economic impact on the Solomon’s fishery sector, mainly through the implementation of the partnership approach, and, more generally, on the economic development of the country at large.

5.2 Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

Fisheries agreements were concluded by the Community following changes to the Law of the Sea in the seventies. Member States agreed, in a Council Resolution of 3 November 1976, to transfer their competence in this domain to the Community and therefore fisheries agreement fall completely under the Community exclusive competence.

As stated in its Communication on the CFP reform[12] and in the Communication on Fisheries Partnerships Agreements, it essential that an improved policy concerning the fisheries agreements is established together with all partners, private and public, within the Community. This is a major step to reconfirm the commitment of the Community to contribute to the sustainable development of fishing activities at the international level.

This position was endorsed in 2003 by the European Parliament and in 2004 by the Council of Ministers.

The Community is therefore proposing to establish a new type of fisheries agreements (Fisheries Partnership Agreements) in order to strengthen co-operation and to ensure the implementation of a sustainable fisheries policy and a rational and responsible exploitation of the resources in the mutual interest of the Parties concerned. In order to allow the European long distant waters fishing fleet to consolidate its role the sustainable exploitation of global fishing stocks must be ensured.

As far as the proposed fisheries partnership agreement with Solomon Islands is concerned, the Community considers that such an agreement is the only solution:

- to promote sustainable fisheries activities and provide a binding framework for all concerned parties, i.e. the Community, its Member states, the European operators and the third country to attain this objective and,

- to protect and develop European fishing activities within these waters and to enhance their political and socio-economic impact both in Europe and in the Solomon Islands.

Furthermore, in order to reinforce the notion of a binding framework for all concerned parties, the Agreement contains an “exclusivity clause” that does not allow EC fishing vessels to fish in Solomon’s waters outside the Agreement’s legal framework.

During the whole process of negotiation, the Commission took account of the situation in Solomon Islands and the agreement will be implemented by both parties taking duly account of the development and environmental objectives of Solomon Islands.

5.3 Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The negotiation and conclusion of fishery agreements with third countries responds to the general objective to maintain and safeguard traditional fishing activities of the EC fleet, including long distance fishing, and to develop partnership relations in view of enhancing sustainable exploitation of fisheries resources outside Community waters, while taking account broader environmental, economic and social concerns.

The objective of the EC/Solomon Islands Agreement is to guarantee the access of 4 purse seine vessels and 10 surface long-liners to the Solomon Islands fishing zone for fishing exclusively tuna and tuna-like species. In conjunction with this objective, the Agreement aims at enhancing responsible fishing and the sustainable exploitation of fisheries resources in Solomon Islands’ fishing zone.

Expected catches for the entire fleet are estimated at 6000 tons of tuna per year. The relative financial contribution is fixed at 400.000 euros per year. However, in case of annual catches exceeding 6000 tons, the Community will pay 65 euros per ton for each additional ton. In any case, the overall Community payment cannot exceed 1.200.000 euros per year.

30% of the financial contribution (120.000 euros per year) will be allocated to enhancing responsible fishing in Solomon’s fishing zone (art. 5 of the Protocol)

The following indicators will be used in the context of the ABM framework to monitor the implementation of the agreement:

- rate of utilisation of the fishing possibilities;

- catch data and commercial value of the agreement;

- Contribution to employment and value added in the EC;

- Contribution to Community market stabilization

- Contribution towards overall poverty reduction in Solomon Islands, including contribution to employment and infrastructure development in Solomon Is and support to the State budget.

- number and type of concrete results expected through the use of the percentage of the financial contribution allocated to enhancing responsible fishing in Solomon’s fishing zone (art. 5 of the Protocol).

- number of Joint Committee meetings and of technical meetings;

- number of missions;

- information on by-catches and environmental impact as reported by observers.

5.4 Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[13] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1 Monitoring system

Continuous monitoring by the Commission is foreseen for the Agreement. The Commission is solely responsible for implementing the Agreement and will do so through its officials posted both in Brussels and in its office in Honiara (Solomon Islands) and in its Delegation in Papua New Guinea (responsible also for Solomon Islands).

The licence application by EC ship-owners is closely followed by the competent Commission’s services. Data on actual catches are regularly collected.

The implementation of the partnership approach and the use of the share of the financial contribution allocated to it will be managed in the light of objectives identified by mutual agreement between the two parties and the annual and multi-annual programming to attain them. For such purposes, the EC and Solomon Islands shall agree, within the Joint Committee, on a multi-annual sectoral programme and detailed implementing rules including criteria and procedures for evaluating the results obtained each year.

As a general rule, from the entry into force of the Agreement, the competent Commission services will collect the appropriate information allowing the verification and follow up of the indicators listed at the above point 5.3.

6.2 Evaluation

6.2.1 Ex-ante evaluation

An ex-ante evaluation has been carried out between June and July 2004 with the assistance of an independent consortium of consultants. The full evaluation will be made available on the DG FISH web site.

The main elements of the impact assessment have been studied on the basis of a number of possible scenarios[14] to determine the range of possible economic, social and environmental impacts.

When considering the financial and economic impacts of the 3 different scenarios, summary ranges for the three scenarios are provided below:

Summary ranges of scenario impacts (annual)

Item | Range |

Total EC value-added (Euro) | 627,056 – 1,254,112 |

Total Solomons value-added/licence fees (Euro) | 148,540 – 297,080 |

Total EC Employment (No.) | 21 – 42 |

Total Solomons employment (No.) | 0 |

Fleet catches (tonnes) | 3,806 – 7,612 |

Compensation (Euro) | 400,000 - 530,000 |

Catch value (Euro) | 3.2 mn – 6.4 mn |

Compensation as % of catch value (%) | 8 – 12 |

Cost advantage for the EC (ratio) | 1.57 – 2.37 |

Net EC benefit (Euro) | 227,056 – 724,112 |

EC cost of compensation per tonne of fish (Euro) | 70 – 105 |

Solomons net benefit (Euro) | 542,465 – 814,930 |

After tax profits for fishers (Euro) | 89,781 – 179,561 |

Profit to fishers as % of catch value (%) | 2.8 |

Scenario 2, which assumes an uptake of the FPA by 4 long-liners and an increasing number of purse seiners from 4 in year 1, to 6 in year 2, and to 8 in year 3, is on balance the most advantageous for the Community.

It provides the greatest levels of EU employment (42), the most cost effective scenario from the perspective of the Community (with a cost advantage ratio of 2.37), the greatest absolute value of net Community benefits (Euro 724,112), and the lowest cost per tonne of fish caught (Euro 70), the highest total value-added (Euro 1.25 million), and compensation as a percentage of catch value is lowest at 8%. Scenario 2 also provides the greatest post-tax profits to Community fishers. On balance, scenario 2 is also the most advantageous for the Solomon Islands creating the greatest net benefits (Euros 814,930).

All scenarios generate net benefits for the Community, net benefits for the Solomon Islands, and after-tax profits for Community fishers. In addition, none of the scenarios appear to run the risk of any negative economic impacts. All three scenarios indicate that value-added created in the EU is 4-5 times that created in the Solomon Islands, and no employment is created in the Solomon Islands. But, mitigating against that in terms of equity, is that under all Scenarios, net benefits to the Solomon Islands are greater than the net benefits to the EC.

Under all three scenarios, the purse seine fleet provides the major share of benefits to the Community, Community fishers and the Solomon Islands. The long-line fleet only provides benefits greater that the purse seine fleet with regards to downstream value-added and employment in the Community, due to swordfish catches being sold in the EU. Importantly, under all three scenarios, long-line profitability appears to be marginal, and this could precipitate either a switch to tuna long-lining (sashimi/albacore dual purpose), or a lack of interest by long-liners in the FPA. Licence fees under all scenarios are 1.2% of catch value for long-liners, and 4.3% of catch value for purse seiners.

In terms of social impacts, the FPA is expected to create few impacts in either the Solomon Islands or the EC in terms of food security or human capital. Impacts on social capital will not be significant in the EU, but compensation paid by the EU could have an impact on social capital in the Solomon Islands, if used to support awareness and education programmes for inshore fishers, and improved policy and management of tuna resources with support for the Tuna Management Plan. Such activities would be associated with improved social capital, and given the significant national level of fishery dependency, would lead to improvements in the social welfare of the general population. Natural capital impacts under all scenarios are not significant, while financial capital in the Solomons will be enhanced by the financial compensation flowing into the national treasury, and potentially for EC fishers by increasing the flexibility of their fishing strategy. No significant impacts on physical capital are expected under any scenario.

In terms of environmental impacts, no significant negative impacts are expected under any scenarios; the level of EU vessel activity for both purse seining and long-lining is very small in comparison to regional vessel numbers totals, and it is these regional totals that are expected to have an impact on the status of both target and by catch species, given that they are also regional in nature. However overall, the net change of the FPA on big-eye harvesting in the waters of the Solomon Islands depends largely on whether the FPA vessels represent a replacement for the existing tuna fishing operations, or are in addition to the existing operations, and whether they target tuna or swordfish.

6.2.2 Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

The proposed Agreement with Solomon Islands is the first one with this country and, consequently, experience from interim or ex post evaluation of this specific Agreement is not yet available.

Even though a similar Agreement with the Republic of Kiribati entered into force in September 2003, it is too early to draw lessons from its implementation and experience.

Nevertheless, historical statistical data on catches from other long distance fleets (mainly US, Japan, Korea and Taiwan) have been taken into account. All such data, confirmed by EC ship-owners and supported by specialised scientific bodies, indicate that, in terms of catches, Solomon Islands fishing zone offers one of the best fishing grounds in the region.

The EC fishing effort in the Solomon Islands is compatible with all the regional provisions applicable for the conservation and management of tuna resources (FFA Minimum Terms and Conditions, Palau Arrangement for the Management of the Western Pacific Purse seine Fishery). In addition, as regards conservation measures, several scientific studies and institutions confirm that the status of tuna stocks, particularly for skipjack and yellowfin – the bulk of industrial tuna fishing in Central West Pacific -, is good therefore that an increase of the fishing effort is admissible.

6.2.3 Terms and frequency of future evaluation

Before the Protocol is renewed the entire period which it covers will be evaluated (ex-post assessment), measuring indicators relating to results (catches, values of catches) and impact (number of jobs created and maintained, relation between the cost of the Protocol and the value of catches), including an impact on the marine environment.

The indicators listed under the above point 5.3 will be used to perform the ex post evaluation.

7. ANTI-FRAUD MEASURES

Fishery Agreements are commercial agreements with a financial contribution paid in exchange for fishing rights in the waters of third countries. This contribution is complemented by the licence fees paid by the EC ship-owners authorised to fish in the framework of the Agreement.

The way such a contribution is used depends exclusively on the responsibility of the third country, which has negotiated the agreement with the Community as a sovereign state. In most cases, a part of the financial contribution is used to finance activities for improving or supporting the fishery policy of the concerned country.

In this case, the programming of the activities, their implementation and the information about the results on their implementation to be provided to the Commission remain within the exclusive competence of the third country. Nonetheless, the Commission invites the third country to establish a permanent political dialogue with its services in order to improve the management of the Agreement and strengthen the Community’s contribution to the management of fishing resources.

In the context of the new Fishery Partnership Agreements (FPA) it is foreseen that the Commission and the third country fix, by mutual agreement, the goals to be attained through the use of a part of the financial contribution allocated to this end. At the same time, both Parties will establish an annual and multi-annual programming for the pursuit of those goals.

In the event that the implementation of the programme does not correspond to the level of resources fixed by the Protocol to this end, the Commission could ask for a reduction of the percentage of the financial contribution used in the context of the agreed programme.

In any case, every payment realised by the Commission in the context of the fishery Agreement is subject to the normal Commission’s budgetary rules and procedures. This fact allows, in particular, to identify the bank accounts of the third country where the amounts of the financial contribution are paid.

When it is specifically established by the Protocol, the Commission analyses in a detailed manner the activities benefiting of a specific financial support (part of the financial contribution) both in respect of the agreed programme and in respect of the implementation results as reported by the specific report provided by the third country to the Commission. However, in respect of the principle of national sovereignty, the Commission cannot carry out (directly or indirectly), by its own initiative, a financial audit concerning the financial contribution paid to third countries.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

(Headings of Objectives, actions and outputs should be provided) | Type of output | Av. cost | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 and later | TOTAL |

8.2.2 Description of tasks deriving from the action

( Assist the negotiator in preparing and conducting the negotiations of the fisheries agreements:

- Participate in negotiations with third countries to conclude fisheries agreements.

- Prepare Draft Assessment Reports and Strategy notes for the Commissioner.

- Present and defend the positions of the Commission in the external working group of the Council.

- Participate in finding compromises with the Member States and reflect these in the final text of the Agreements.

( Monitoring of the agreements:

- Day to day follow-up of the fisheries agreements.

- Prepare and check the commitments and the payment orders of the financial compensations and of the targeted actions

- Regular reporting of the implementation of the agreements.

- Evaluation of the agreements - scientific and technical aspects

( Policy design:

- Prepare draft Regulations and Decisions of the Council. Elaborate text of the agreements.

- Launch and follow up the approval procedures.

( Technical assistance:

- Prepare the Commission position in view of Joint Committees.

( Institutional Relations:

- Represent the Commission before the Council, European Parliament and Member States in the context of the negotiation process.

- Drafting of replies to written and oral Parliamentary questions …

( Inter-service co-ordination and consultation:

- Liaise with other Directorates General in matters concerning the negotiations and the follow-up of the agreements.

- Carry out and respond to inter-service consultations.

( Evaluation:

- Participate in the various evaluation exercises (ex-ante, mid-term, ex-post) and impact assessments.

- Analyse the attainment of objectives and quantified indicators.

8.2.3 Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4 Other Admi n istrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (11 01 04 04, Heading 4) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros | 0.040 | 0.040 |

Total Technical and administrative assistance | 0.040 | 0.040 |

8.2.5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |

Officials and temporary staff (XX 01 01) |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) |

Calculation– Officials and Temporary agents

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

1A = € 108.000* 0.3 = € 32 400

1B = € 108.000* 0.15 = € 16 200

1C = € 108.000* 0.15 = € 16 200

Total: € 64 800 per year (EUR million: 0.065 per year)

Calculation– Staff financed under art. XX 01 02

Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable

8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.006 |

XX 01 02 11 03 – Committees[20] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.036 |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Appendix 1

EC/SOLOMON ISLANDS FISHERY AGREEMENT

Ex-ante Evaluation - Scenarios and relative assumptions

The first scenario is based on a limited uptake of licenses, based on vessel numbers believed to be currently operating in the region under the Kiribati FPA i.e. 3 purse seiners and 2 long liners.

The second scenario is based on an uptake of purse seine licences of 4 in year 1, 6 in year 2 and 8 in year 3 (as provided for in the protocol), but a limited uptake of 4 longline licences, as greater uptake is not considered likely (based on interviews with longline vessel owners and ORPAGU, September 2004).

The third and final scenario represents a precautionary approach with respect to purse seine fishing on FADs but with vessel numbers the same as per scenario 3[21].

Details on each of the three scenarios, and the main assumptions, are provided below. All scenarios are based on the three-year period of the FPA, and in all scenarios, the vessel operator pays the licence fees. Also applicable to all scenarios are the following assumptions:

1. Purse seine dependency[22] is estimated at 25% of total catches[23] with long line dependency estimated at 10%[24] - less than the estimated figure given by vessel owners and the manager of the longliner association ORPAGU (September 2004).

2. Longliners currently operating in Kiritbati are targeting swordfish (which represents 50% of their catch) and marlin (interviews September 2004), and report that they are making money doing so[25] and plan to continue to do so in Solomons under the FPA. They report they could switch to sashimi/albacore tuna if prices for swordfish drop, but that this would decrease their interest in the Solomons FPA. Therefore, for the purpose of the scenarios, and based on the intention and comments of vessel owners interviewed, the scenarios assume that longline vessels are targeting swordfish, rather than being dual use (albacore/sashimi) vessels. However, swordfish catches are likely to be low in the Solomons, and the only commercial targeting of swordfish that we have previously been aware of is south of the Fiji/Tonga zones in the cooler surface waters. In addition, informal discussions on this issue have been held with the former head of the SPC tuna programme, an individual who managed the industrial fisheries in FSM for 9 years, and other experts on longlining in the region, who all report that swordfish fishing in FSM/Solomons is not viable (Pers. Comm. between Gillett et al, 2004). There is therefore a question-mark about whether in the more equatorial waters (Solomons/Kiribati/FSM), targeting swordfish would be economically feasible, especially given the relatively high costs of running EU vessels, compared to Asian ones. Solomon Islands catches have historically not shown significant catches of swordfish or marlin, but the extent to which this is because there is little of these species there, and the what extent to which it is because you need different bait to catch swordfish and marlin (squid) compared to tuna, and need to fish at different levels, is not known.

3. With respect to dependencies of both fleet segments, it should be noted that an El Nino event could severely affect the dependencies of EU vessels on different regions and the need to make uncharacteristic moves in fishing grounds. Given the sensitivity of the scenarios to dependency assumptions, the ex-post evaluation will need to critically evaluate actual dependency. At the present time we can only base our assumptions on industry reaction, overall catch rates in the region, and informed opinion - we are not in a position to provide firm quantification of the extent to which purse seine vessels may remain in the western or eastern Pacific, or move between the two, or the extent to which swordfish vessels will be able to fish in more northern waters.

4. Longline catch mix (based on interviews (September 2004)) are taken as being 50% swordfish, 20% marlin, 20% shark species defined in the log book as “jaqueton, marrajo and quella”, 9% yellowfin, and 1% other. This mix is not necessarily the catch mix likely in the FSM zone, as lower abundance of target species is assumed to lower the dependency/utilization of the FPA, rather than to result in a different species mix.

5. Purse seine catch mix in Scenarios 1 and 2 is 40% yellowfin and 60% skipjack (an average purse seine mix from 2002 and 2003 based on Solomon’s statistical data on domestic tuna catches). The Western Pacific as a whole typically has an average species mix of around 15% yellowfin, 85% skipjack, with a small proportion of bigeye. The higher percentage of yellowfin in the Solomons is probably the result of a combination of a) different resource abundance and b) the greater use of FAD/log sets in the Solomons with higher yellowfin catches. For scenario 3 with a precautionay ban on FAD/log sets, the catch mix is therefore assumed to change to reflect a mid-point between the current species mix and that for the Western Pacific as a whole, with 25% yellowfin, 2.5% bigeye and 72.5% skipjack (this species mix has been confirmed as reasonable by OPAGAG, September 2004)

6. Upstream EC value-added impacts. While it is possible that during the course of the three-year FPA one or two vessels may return to the EU, the frequency of such visits is likely to be very rare. However, some specialty foods and spare parts may be sourced from the EU by both purse seiners and longliners, and longline bait and packaging (as confirmed by interviews) is bought and transported from the EU. Other fishing inputs of EU crew, insurance, depreciation and financing, also come from the EU for both purse seiners and longliners. Upstream value-added in the EU is therefore included for bait and packaging (for longliners) and for insurance, depreciation and financing (for all vessels).

7. Upstream EC employment impacts. The IFRMER study (1999) used in the Cape Verde and Sao Tome and Principe evaluations to estimate multiplier effects estimates 20 upstream jobs for every one longline vessel and 22 jobs for every one purse seine vessel. In the Sao Tome and Principe evaluation, longline costs incurred in the EU are around 50% of the sales value of catches and 68% of total costs, while for purse seiners EU costs are 38% of sales values and 46% of total costs. Calculations for the EU longliners to operate in the Solomons show that EU costs are 28% of sales values and 34% of total costs i.e. roughly half in each case, so we assume that 10 jobs upstream are created for every one longline vessel. Calculations for the EU purse seiners to operate in the Solomons show that EU costs are 19% of sales values and 24% of total costs i.e. again roughly half in each case, so we assume that 11 jobs upstream are created for every one purse seine vessel.

8. Upstream Solomons impacts. Interviews with vessel owners (September 2004) revealed that vessels are likely to use Fiji as a base for their fishing operations. It is unlikely therefore that EU vessels will purchase any fishing inputs in the Solomons, and so the assumption made is that there will be no upstream value-added or employment in the Solomon Islands.

9. Downstream impacts. It is impossible within the scope of this ex-ante evaluation and impact assessment to provide an accurate assessment of what the EU vessels are likely to do in terms of transhipment, offloading, grading, and/or processing in the Solomons and the EU. However, with respect to processing of purse seine caught fish, Solomon Islands-caught fish is not sold to any French tuna canneries in the region, and is unlikely to be sold to the cannery in the Solomons (which sources product from local pole and line vessels at prices that are lower than international prices for purse seine caught fish). Unless there are some marketing arrangements that we are not aware of (e.g. requirements of a loan to sell fish to a European canner), then it is likely that the fish would be sent to a cannery in Bangkok or in Pago Pago – where most of the fish from this region are sent. They usually pay higher prices than the canneries in Solomons or Fiji that have exported to EU in the past. All the Pago fish goes to the US market. Bangkok canned tuna goes US, EU, and other markets. Therefore, in order not to overstate the potential benefits no downstream employment or value-added is considered likely for purse seine vessels in either the Solomons or the EU in processing. With respect to long-liners, they sell their catches in Italy and Spain, so downstream value-added and employment multipliers in the EU are based on those used for long-liners in the Sao Tome and Principe evaluation. As previously stated the Solomons does not compare favourably with other ports in the region for transhipment or offloading, and vessel owners interviewed (September 2004) confirm that they are likely to tranship or offload in Fiji[26]. While some local use of employment and creation of value-added is possible in the Solomons from transhipment of purse seine catches and for offloading, grading, boxing etc of long-line caught fish, these are likely to be very small, and have not been quantified, so downstream multipliers in the Solomons are estimated as zero.

10. Purse seine skipjack is valued at Euro 700/tonne and yellowfin at Euro 980/tonne (based on interviews with OPAGAC (September 2004) and FFA market reports). Long-line catch is valued (based on prices provided by ORPAGU) at Euro 4,350 for swordfish, Euro 1,680 for marlin, Euro 2,000 for yellowfin, and Euro 1,400 for jaqueton, marrajo, quella.

11. Solomons islands income is derived from the initial licence income and the Euro 35/tonne from EU vessels fishing more than 371 tonnes in the case of purse seiners and 80 tons in the case of long-liners. Additional income is derived from the observer fee and licence application cost, and a lump sum equivalent payment of 2 crew for a fishing season of 3 months (Euro 1,559 per vessel) as it is assumed that EU vessels will not take onboard crew from the Solomons.

****

[1] UL C , , str. .

[2] UL C , , str. .

[3] UL L 73, 15.3.2001, str.8.

[4] Differentiated appropriations.

[5] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA.

[6] Expenditure that does not fall under Chapter 11 01 01 of the Title 11 concerned.

[7] The financial compensation for tuna fishing is € 400.000 per year and covers a volume of 6 000 tons of catches. If the volume of annual catches exceeds that quantity, the amount of financial compensation is increased proportiona