Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 486/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Murfatlar“

PDO-RO-A0030-AM01

Datum obvestila: 14. september 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vključitev novih sort vinske trte kot glavnih sort za proizvodnjo

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena tako, da sta bili vanjo vključeni naslednji sorti vinske trte: traminer roz za bela vina in mamaia za rdeča vina.

Zaradi talnih in podnebnih razmer na območju proizvodnje ZOP Murfatlar, za katero so značilni kakovostna tla in obilno sončno sevanje, se v grozdju sorte traminer roz kopičijo velike količine sladkorja, s čimer se izboljša kakovost arom, značilnih za to sorto.

Vino je zelo aromatično, diši po listih vrtnice, je oljnato in žametno ter ima rahlo pikanten okus, ki spominja na različne začimbe. Vino je dobro uravnoteženo in ima dobro opredeljeno mineralnost, njegova barva pa lahko sega od rumenkasto bele do rožnate.

Za sorto mamaia, ki je novejša sorta vinske trte, odobrena leta 1991 v inštitutu SCDVV v Murfatlarju, so značilne visoka vsebnost sladkorja (210–230 g/l), srednja vsebnost kislin in dobra barvna intenzivnost.

Zaradi medsebojnega vpliva temperature, vlage, sončnega sevanja ter terena/tal (karbonatni črnozjomi na puhličasti podlagi) se iz sorte mamaia prideluje aromatično, žametno in polno vino z rahlo začimbnim okusom, ki spominja na različne začimbe.

Z vključitvijo teh dveh sort na območje Murfatlar se razširi obseg proizvodov, razveji proizvodnja vin, ki se na območju pridelujejo iz avtohtonih sort vinske trte, dobro prilagojenih podnebju, in utrdi ugled območja Murfatlar.

Spremenjeni so bili poglavje IV specifikacije proizvoda ter točki 5.2 in 7 enotnega dokumenta.

2. Sprememba geografskega območja proizvodnje v skladu z upravno organizacijo

Zahtevamo, da se razmejeno območje za proizvodnjo vin z ZOP Murfatlar dopolni z občino Cobadin in vasjo Viișoara, ki sta obe v okrožju Constanța.

Občina Cobadin in vas Viișoara mejita na kraja Peștera in Ciocârlia na severu ter kraj Chirnogeni na jugu (kraji, ki spadajo na območje Murfatlar).

Podnebne razmere v občini Cobadin in vasi Viișoara: morje, sol, sončno sevanje in svetlobna energija (glavni vir za sintezo organskih snovi) omogočajo veliko koncentracijo sladkorjev v grozdju in s tem v moštu, zaradi česar se proizvajajo mirna vina, ki so polna in bogata, hkrati pa sveža, zaokrožena in žametna, s kompleksno aromo in organoleptičnimi lastnostmi, podobnimi lastnostim mirnih vin z ZOP Murfatlar.

Vinogradi večinoma ležijo na pobočjih, ki so zelo dobro izpostavljena soncu, tako da sonce boža grozdje.

Talne in podnebne razmere v občini Cobadin in vasi Viișoara so enake razmeram na razmejenem območju ZOP Murfatlar ter so specifične za proizvodnjo svežih mirnih vin z različnimi aromami, sadnimi ali cvetličnimi, s polnim telesom in zaznavami, značilnimi za aromatične sorte.

Pri razmejenem geografskem območju je potreben popravek pri vasi Cuza Vodă, ki spada v občino Cuza Vodă in ne v občino Castelu. Po upravni reorganizaciji regij namreč vas Cuza Vodă zdaj spada v občino z istim imenom, v kateri je samo ta vas.

Spremenjena sta bila poglavje III specifikacije proizvoda in točka 6 enotnega dokumenta.

3. Dodatne informacije o povezavi proizvoda z geografskim območjem

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena z informacijami o povezavi z geografskim območjem. Zaradi ustrezne predstavitve območja, proizvoda ter vzročne povezave med proizvodom in območjem je bilo treba dodati podrobnosti o njih.

Spremenjena sta bila poglavje II specifikacije proizvoda in točka 8 enotnega dokumenta.

4. Vključitev nove vrste vina, ki se lahko pridobiva – ledeno vino

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena z novo vrsto vina, tj. ledenim vinom, ki se proizvaja z ZOP Murfatlar. To je mirno vino, ki se pridobiva z nakopičenjem sladkorja ob pozni trgatvi iz sort s poudarjenim aromatičnim profilom, saj so podnebne razmere (vlaga, prezorenje) na območju ugodne za kopičenje sladkorjev v obdobju pozne trgatve.

Spremenjena so bila poglavja V, VI, X in XI specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ni bil spremenjen.

5. Navedba analitskih/organoleptičnih lastnosti ledenega vina

Z vključitvijo te vrste mirnega vina v specifikacijo proizvoda so bile podrobno navedene tudi njegove analitske in organoleptične lastnosti, da se uskladi z zakonodajo o ZOP.

Spremenjeno je bilo poglavje XI specifikacije proizvoda.

6. Vključitev posebnih tehnoloških praks za nekatera vina

V specifikacijo proizvoda so bili vključeni pogoji, ki se nanašajo na nekatere tehnološke postopke (prakse) – za proizvodnjo vin rosé, oranžnih vin iz belega grozdja, belih vin, pridobljenih z maceracijo, rdečih vin, pridobljenih z belo vinifikacijo, in ledenega vina.

Spremenjeno je bilo poglavje X specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ni bil spremenjen.

7. Pojasnilo nekaterih vidikov pogojev trženja

Zaradi skladnosti z zakonodajo so bili sistematizirani/pojasnjeni nekateri vidiki specifikacije proizvoda o označevanju in stekleničenju vina (za proizvodnjo grozdja na območju).

Spremenjeno je bilo poglavje XII specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ni bil spremenjen.

8. Jasna navedba pogojev proizvodnje pri neskladnosti

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena pri pogojih proizvodnje vina, ki bi lahko pomenili neskladnost. Jasno so bili navedeni primeri, v katerih je mogoče odobriti ustrezno klasifikacijo.

Spremenjeno je bilo poglavje XIV specifikacije proizvoda, enotni dokument pa ni bil spremenjen.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Murfatlar

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina/vina rosé

KRATEK OPIS

Mirna vina Murfatlar imajo polno telo in so oljnata: vina, pridelana iz aromatičnih in polaromatičnih sort, imajo poudarjene lastnosti sorte, medtem ko rdeča vina vsebujejo žametne tanine, ki ublažijo trpkost, značilno za sorte.

Prijetna vina z veliko zrelega (rumenega ali rdečega) sadja, gosta in mesnata, drzno izrazita, skoraj „nastopaška“, z lepo povezanimi kislinami in deležem glicerola, kar daje vinu rahlo sladek okus.

Mirna bela vina so rumeno zelenkaste do zlato rumene barve, pri vonju pa je mogoče zaznati eksotično sadje, citruse, cvetlične arome cvetov vinske trte, pokošeno seno, jasmin in robinijo. Okus vin je svež, saden, žameten, med staranjem pa se aroma pri nekaterih sortah razvije v kompleksno cvetico.

Mirna vina rosé, umirjene ali intenzivne rožnate barve, z vonjem po eksotičnem sadju in citrusih, s svežim, poživljajočim in uravnoteženim okusom ter sadnim pookusom.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

350

2. Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

KRATEK OPIS

Mirna rdeča vina so žametna, kompleksna, njihova barva pa sega od rubinasto rdeče do živo rdeče. Prepoznati je mogoče vonj po zrelem rdečem sadju, suhih slivah, črnih gozdnih sadežih, okus pa je poln, bogat, z lepo povezanostjo kislin in taninov. Med staranjem vonj pridobi pridih po začimbah in čokoladi.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

200

3. Analitske in organoleptične značilnosti – ledeno vino

KRATEK OPIS

Belo ledeno vino je bistro s kristalnim sijajem, zlato rumene barve, zanj sta značilna svež vonj po prezrelih in sočnih belomesnatih sadežih ter oljnat okus po pomarančah, marelicah, kandiranem eksotičnem sadju in ananasu.

Ledeno vino rosé je bistro s kristalnim sijajem, rožnate barve, zanj sta značilna svež vonj po jagodah in prezrelih jabolkih ter oljnat okus.

Rdeče ledeno vino je bistro s kristalnim sijajem, vijoličasto rdeče barve, zanj sta značilna vonj po zrelih gozdnih sadežih in poln oljnat okus.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

350

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Proizvodnja belih vin iz rdečih sort

Tehnološka diverzifikacija – pridobivanje belih vin iz rdečega grozdja, katerega rezultat se imenuje blanc de noirs, pridelava belega vina iz rdečega grozdja, s čimer se izkoristi potencial rdečih sort grozdja za pridobitev vin s polnim telesom, ki jih odlikuje fin, rahlo rastlinski, eleganten okus s cvetličnimi in sadnimi notami. Vsebnost kislin v vinih poudari njihovo svežino, mineralni ton pa jih naredi bolj kompleksne.

Mirna bela vina, proizvedena z uporabo maceracije; vina rosé iz belega grozdja.

Iz grozdja sort pinot gris in traminer roz s kožicami v odtenkih svetlo vijoličaste, vijoličasto sive in sivo modre barve (pinot gris) ter biserno rožnate in sivkasto rožnate barve (traminer roz) se pridobivajo mirna vina s kristalnim videzom z rumenkasto belimi in slamnato rumenimi do rožnatimi odtenki. Pridobivajo se lahko mirna bela vina in vina rosé, odvisno od izbire vinarja.

Mirna oranžna vina iz belega grozdja – s privlačnimi barvami, od rumeno oranžne do jantarne, s kompleksno strukturo, svežo in izrazno aromatično cvetico, s poudarki oreha, medu, satja, veliko bogatejša s tanini kot mirna bela vina.

Tehnologija pridobivanja teh vin se razlikuje od običajne tehnologije za pridobivanje mirnih belih vin s postopkom maceracije kožic v belem grozdnem moštu. Čas maceracije je odvisen od intenzivnosti barve, ki jo želi doseči vinar.

Posebni enološki postopek

Ledeno vino

Talne in podnebne razmere na območju (velika količina sončnega sevanja, temperaturne razlike med dnevom in nočjo, pozna megla, velika vlažnost) povzročajo veliko kopičenje sladkorjev v grozdju in celo prezorenje ter so optimalne za proizvodnjo ledenega vina. Vino se proizvaja brez dodatkov, iz zdravega grozdja, ki ga ni prizadela bolezen ali plemenita plesen in ki se pusti na vinski trti, da zmrzne več zaporednih dni, potrga pa se konec novembra ali decembra.

Če podnebne razmere ne omogočajo naravnega zmrzovanja grozdja na vinski trti in grozdja ni prizadela plesen, se lahko potrga ročno v zaboje in shranjuje pri negativnih temperaturah v hladilnici.

Grozdje sort chardonnay, pinot gris, riesling italian, muscat ottonel, tămâioasă românească, traminer roz ter grozdje rdeče sorte pinot noir je na območju ZOP Murfatlar znano po visoki vsebnosti sladkorja in svojem aromatičnem profilu, zaradi česar se lahko uporabi za pridelavo ledenega vina.

Z dehidracijo, zmrzovanjem in odmrzovanjem grozdja (naravno v vinogradu ali umetno v hladilnici) se izgublja voda in poveča koncentracija sladkorjev. Grozdje zaradi zmrzovanja in odmrzovanja pridobi arome jabolk, marelic, manga, citrusov, fig, malin in jagod ter pridobi več sladkosti, ki jo ohrani, če se stisne, ko je zamrznjeno.

5.2. Največji donosi

1. Pri polni zrelosti ob trgatvi – sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, fetească regală, fetească albă

15 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Pri polni zrelosti ob trgatvi – tămâioasă românească, crâmpoșie, columna, traminer roz

15 000 kilogramov grozdja na hektar

3. Pri polni zrelosti ob trgatvi – muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare

14 300 kilogramov grozdja na hektar

4. Pri polni zrelosti ob trgatvi – chardonnay, pinot gris

13 600 kilogramov grozdja na hektar

5. Pri polni zrelosti ob trgatvi – cabernet sauvignon

12 900 kilogramov grozdja na hektar

6. Pri polni zrelosti ob trgatvi – mamaia

12 000 kilogramov grozdja na hektar

7. Ledeno vino

6 000 kilogramov grozdja na hektar

8. Pri polni zrelosti ob trgatvi – sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, fetească regală, fetească albă

105 hektolitrov na hektar

9. Pri polni zrelosti ob trgatvi – tămâioasă românească, crâmpoșie, columna, traminer roz

105 hektolitrov na hektar

10. Pri polni zrelosti ob trgatvi – merlot, fetească neagră

105 hektolitrov na hektar

11. Pri polni zrelosti ob trgatvi – muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare

100 hektolitrov na hektar

12. Pri polni zrelosti ob trgatvi – chardonnay, pinot gris

95 hektolitrov na hektar

13. Pri polni zrelosti ob trgatvi – cabernet sauvignon

90 hektolitrov na hektar

14. Pri polni zrelosti ob trgatvi – mamaia

84 hektolitrov na hektar

15. Ledeno vino

18 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje, razmejeno za vinogradništvo, pakiranje in stekleničenje vin s kontrolirano označbo porekla Murfatlar, zajema naslednje kraje v okrožju Constanța:

kontrolirana označba porekla „Murfatlar“:

— mesto Murfatlar – vasi Murfatlar in Siminoc,

— občina Valu lui Traian – vas Valu lui Traian,

— občina Poarta Albă – vasi Poarta Albă in Nazarcea,

— mesto Ovidiu – občina Ovidiu, vas Poiana,

— občina Ciocârlia – vas Ciocârlia,

— občina Cobadin – vas Viișoara,

podoznačba porekla „Medgidia“, ki lahko spremlja kontrolirano označbo porekla ali ne:

— mesto Medgidia – kraji Medgidia, Remus Opreanu in Valea Dacilor,

— občina Castelu – vasi Castelu in Nisipari,

— občina Cuza Vodă – vas Cuza Vodă,

— občina Siliştea – vas Siliştea,

— občina Tortoman – vas Tortoman,

— občina Peștera – vasi Peștera in Ivrinezu Mic,

— občina Mircea Vodă – vasi Mircea Vodă, Satu Nou, Ţibrinu in Gherghina,

— občina Saligny – vasi Saligny in Ștefan Cel Mare,

podoznačba porekla „Cernavodă“, ki lahko spremlja kontrolirano označbo porekla ali ne:

— mesto Cernavodă – občina Cernavodă,

— občina Seimeni – vasi Seimeni in Seimenii Mici,

— občina Rasova – Rasova in Cochirleni.

7. Glavne sorte vinske trte

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Cabernet sauvignon N – petit vidure in burdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Columna B

Crâmpoșie B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Mamaia N

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – green sauvignon

Syrah N – shiraz in petit syrah

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

8. Opis povezave

8.1. Podatki o geografskem območju

Območje Murfatlar leži na planoti južne Dobrudže, na obeh straneh doline Carasu in vzporednika 44o15’ severne zemljepisne širine. Z geografskega vidika razmejeno geografsko območje Murfatlar leži v jugovzhodni Romuniji, med Donavo in Črnim morjem, v središču planote Dobrudža.

Za območje so značilne velika količina sončnega sevanja ter obilna osončenost in toplota, medtem ko je povprečna količina padavin najmanjša v državi. Tla, sestavljena predvsem iz školjčnega apnenca in bogata s kalcijevim karbonatom, so pomemben dejavnik, ki določa kakovost vin.

Vse razmere, ki jih ponuja naravno okolje, zlasti talne razmere ter osončenost in toplota, so izjemno ugodne za gojenje vinske trte in pridelavo visokokakovostnih proizvodov. Pomanjkanje vlage se lahko reši z dobro organiziranim namakalnim sistemom.

Geološka podlaga je sestavljena iz puhlice in puhličastih usedlin, ki prekrivajo mezozojske in terciarne apnence ter apnenčaste peščenjake platforme južne Dobrudže, ter diluvialno-koluvialnih materialov.

Relief je planotast in strukturen z absolutnimi nadmorskimi višinami 100–130 m, sestavljajo ga večinoma kredni in sarmatski apnenci na predkambrijski podlagi ter je prekrit s 400 metrov debelo odejo kvartarne puhlice, razčlenjujejo pa ga doline z zelo strmimi pobočji (15°–30°) tipa kvesta (levo pobočje asimetrične doline Carasu) ali razmeroma simetričnega kanjonskega tipa, na katera vplivajo intenzivni procesi na pobočjih, ki so lokalno zaustavljeni s terasiranjem in drugimi protierozijskimi antropogenimi ukrepi, namenjenimi za razvoj kmetijstva (zlasti vinogradništva).

Podnebje je celinsko z vročimi in suhimi poletji, zmernimi zimami, zgodnjimi pomladmi in poznimi jesenmi, kar je idealno za zorenje in prezorenje grozdja. Potencial osončenosti in toplote je med največjimi v Romuniji, izražen s sončnim sevanjem 130 kcal/cm2, 2 220–2 300 urami sonca in pozitivnimi temperaturami 4 200 °C/leto.

Na mikroklimo vplivata predvsem kanal Donava–Črno morje, ki prečka vinorodno območje v smeri zahod–vzhod in odbija sončno svetlobo, ter toplotna inercija, ki se prenaša na sosednja območja. Pobočja kanala Donava–Črno morje ter temperaturne razlike med tlemi in vodno gmoto ustvarjajo zračne tokove, ki se prekrivajo z gibanjem vetrov iz osrednje Dobrudže. Letne povprečne najvišje dnevne temperature so blizu 0 °C pozimi in približno 28 °C poleti.

Značilna tla so stepski črnozjomski molisoli (karbonatni črnozjomi, tipični črnozjomi) na puhličastih podlagah, tipična in litična rendzina, regosoli in erodisoli na pobočjih, ki so močno degradirana zaradi naravnih procesov ali antropogenega ali zoogenega delovanja.

8.2. Podatki o proizvodu

Odvisno od sorte, posebnih razmer v letu proizvodnje vina in časa trgatve grozdja, se lahko z zaščiteno označbo porekla Murfatlar pridelujejo različna vina, ki segajo od suhih do sladkih, kar kaže kvalitativno raznolikost proizvodnje vina. Vina s kontrolirano označbo porekla „Murfatlar“ so lahko bela, rdeča ali rosé.

Bela vina so po videzu bistra in sijoča ter zelenkasto rumene do zlato rumeno barve. Njihov okus je žameten, vonj pa značilen za sorte, iz katerih so pridelana.

Rdeča vina so po videzu bistra in sijoča ter rubinasto rdeče do intenzivno vijoličaste barve. Njihov okus je poln, vonj pa značilen za sorte, iz katerih so pridelana. Glede na vsebnost sladkorja ob trgatvi se lahko za vina uporabijo tradicionalni izrazi, dovoljeni z zakonodajo (potrgano ob polni zrelosti, pozna trgatev, potrgano, ko je grozdje oplemeniteno).

Posebnosti vina z ZOP Murfatlar izhajajo iz lastnosti grozdnega mošta, iz katerega je pridelano. Te lastnosti so povezane s sortami vinske trte, ki so deležne velike količine sonca, pri čemer sta osončenost in toplota med največjimi v državi, ter majhne količine padavin. Ti dejavniki prispevajo k boljšemu zorenju grozdja, to pa daje mošt z visoko vsebnostjo sladkorja. Na tem območju se čuti vpliv morja, ki je zlasti ugoden jeseni, saj deluje kot toplotni uravnalnik. V občini Cernavodă se čuti tudi vpliv Donave, zlasti v nasadih ob njej. Tla, ki so bogata s kalcijevim karbonatom, so pomemben dejavnik, ki določa kakovost vin.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Na območju ZOP Murfatlar se za proizvodnjo visokokakovostnih vin izvaja skrben izbor sort. Pri metodah gojenja se poskuša z redčenjem grozdov čim bolj izkoristiti sončna svetloba ter s preverjanjem vsebnosti sladkorja, kislin in arom učinkovito upravljati kakovost letine. Enološki postopki ter znanje in spretnosti vinarjev skupaj s tlemi in podnebjem omogočajo pridelavo kakovostnih vin. Pridelana vina so polna in sadna vina, ki jih je mogoče zlahka prepoznati, zlasti bela vina z vonjem po zrelem sadju in svežih citrusih, bledo rožnata vina rosé in rdeča vina z blagimi tanini.

Preplet podnebja (svežina in zorenje), tal (karbonatni črnozjomi in tipični črnozjomi na puhličasti podlagi za dobro ravnotežje hranil), pridelave (izbira sort, gostota vinske trte, uravnavanje listne površine, odločitve o trgatvi), enoloških postopkov ter znanja in spretnosti vinarja omogoča svežino in polno, sadno aromo belih vin in vin rosé ter blage tanine in polno, žametno aromo rdečih vin.

Zaradi suhih tal na apnencu (ki je viden na številnih mestih), izrazito celinskega podnebja z zelo vročimi poletji, dolgimi jesenmi, redkimi in neenakomerno razporejenimi padavinami (dežuje spomladi in pozno jeseni), predvsem pa sonca, ki oddaja obilico toplote in svetlobe, je to območje raj za gojenje plemenitih sort vinske trte. V posameznih letih to omogoča tudi prezorenje grozdja in njegovo oplemenitenje s plemenito plesnijo (Botrytis cinerea).

8.4. Človeški dejavniki

Pisna pričevanja o tradiciji proizvodnje vina v Murfatlarju je zapustil znani rimski pesnik Publij Ovidij Nazon, ki je med letoma 9 in 17 našega štetja živel v izgnanstvu v mestu Tomis.

Vasile Pârvan je navedel, da so „[…] na številnih posvetnih in verskih spomenikih, ki jih najdemo na tem območju, prikazani mitski liki, okronani z mladikami in grozdjem, ki kažejo na obstoj čaščenja Dioniza (Bakha)“.

V srednjem veku so bili vinogradi še naprej veliko in neprecenljivo bogastvo romunskih dežel, vinogradniki in kletarji pa so veljali za višjo kategorijo kmetov, kot je opisano v takratnih dokumentih. To pojasnjuje posebno pozornost, ki so jo plemiška sodišča namenjala vinski trti in pripravi vin ter kaznovala vinogradnike, ki so vinograde pustili neobdelane.

Vinska trta je bila v vasi Viișoara ponovno zasajena kot nagrada za dobre lokalne ljudi, ki so hvalili plemeniti poklic vinogradnika, ki ga niso pozabili in ki se je razvijal pred komunizmom. Tako je vas Viișoara znova postala to, kar je nekoč bila: vas med vinogradi. Vas je ime „Viișoara“ dobila leta 1926. Do takrat se je imenovala Valea Caceamac. To ime izvira iz časov, ko je bila Dobrudža pod otomansko oblastjo. Obstajata dva možna prevoda imena v turščini, odvisno od narečja.

Po prvi svetovni vojni je romunska država naročila obnovo cest po vsej državi, predvsem pa v Dobrudži, ki je bila uničena in je še vedno nosila krvave sledi vojnega nasilja. Ob tej obnovi je bila obnovljena tudi rimska cesta, ki pelje iz mesta Tomis (zdaj Constanța) do spomenika Tropaeum Traiani (v Adamclisiju). Zaradi nove ceste so se vaščani Caceamaca preselili dva kilometra vzhodneje, na obe strani rimske ceste. Vas je bila nekaj časa znana tudi kot Satul dintre Vii (vas med vinogradi), od koder izhaja tudi novo ime Viișoara, saj je gojenje vinske trte glavni poklic vaščanov.

V regiji Murfatlar so leta 1907 na pobudo dveh romunskih vinogradnikov, Gheorgheja Nicoleanuja in Vasileja Brezeanuja, za poskusne namene zasadili številne sorte vinske trte, kot so chardonnay, pinot gris, pinot noir in muscat ottonel. Rezultati so bili izjemni.

Poleg tega so bile pozneje v vinogradih zasajene tudi avtohtone romunske sorte (kot sta fetească regală in fetească neagră), potem ko so inštituti za poskusne raziskave iz cepljenk romunskih sort izbrali in razvili odporne križance s potencialom za visoko kakovost. Tu so te sorte našle optimalno območje za razvoj, z manj padavinami in več sončnimi dnevi, ki omogočajo boljše kopičenje sladkorjev in arome. Z ustanovitvijo inštituta za raziskavo in razvoj vina v Murfatlarju leta 1927 so se močno razširile sorte: sauvignon, muscat ottonel, traminer rose, riesling italian, cabernet sauvignon in merlot.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Odvisno od želja proizvajalcev se lahko zaščiteni označbi porekla Murfatlar doda ena od naslednjih označb posameznih vinorodnih krajev:

(a) za kontrolirano označbo porekla „Murfatlar“: BASARABI, VALUL ROMAN, BISERICA VECHE, POARTA ALBĂ, SIMINOC, CIOCÂRLIA, PIATRA ROŞIE, NAZARCEA;

(b) za podoznačbo porekla „Medgidia“: VALEA DACILOR, CETATE, MIRCEA VODĂ, SATU NOU, CUZA VODĂ, TORTOMAN, SILIŞTEA, ŢIBRINU;

(c) za podoznačbo porekla „Cernavodă“: DEALU VIFORUL, DEALU HINOG, COCHIRLENI, RASOVA, SEIMENI.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_murfatlar_modif_cf_cererii_683_19.04.2021_no_track_changes_4.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.