SL Uradni list Evropske unije C 325/1

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN SVEROPSKEMU RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2016

(2017/C 325/01)

KAZALO

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA 2

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 3

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 6

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 7

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 15

PRIHODKI 30

ODHODKI 31

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 40

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 41

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 41

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 46

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 46

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 51

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 55

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 84

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2016 je bil pripravljen v skladu z naslovom IX finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 20 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalcev in EIB, ki jamčijo za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

[podpis] Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodja 23. junij 2017

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1. OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, EU oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

— proračuna EU,

— Evropskega razvojnega sklada in

— Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Določi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015. Da med zaključkom veljavnosti 10. ERS in začetkom veljavnosti 11. ERS ne bi prišlo do prekinitve delovanja skladov, je Komisija predlagala prehodne ukrepe, t. i. premostitveni sklad (2). Premostitveni sklad je predstavljen v okviru 11. ERS.

Hkrati je bila spremenjena finančna uredba za 10. ERS (3) in sprejeta nova finančna uredba, ki se uporablja za prehodno obdobje (4). Veljati sta začeli 30. maja 2014. Svet je 2. marca 2015 sprejel finančno uredbo za 11. ERS (5) in izvedbena pravila (6). Veljati so začeli 6. marca 2015.

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb. Sklad za spodbujanje naložb upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker Sklada za spodbujanje naložb ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS (7).

2. KAKO SE FINANCIRA ERS?

Evropski svet je na zasedanju 2. decembra 2013 sprejel večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za razliko od proračuna EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3. POROČANJE OB KONCU LETA

3.1 ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 46 finančne uredbe za ERS pripravijo na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se uskladi proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije, kakor zahteva člen 152 finančne uredbe EU. Ta računovodska pravila EU se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Za pripravo zaključnega računa ERS je odgovoren računovodja Komisije, ki je računovodja ERS. Računovodja zagotovi, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

(i) Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim

(ii) Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS

(iii) Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU

(iv) Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

(i) Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS: skrbniški sklad EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniški sklad EU za Afriko (8) (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Računovodski izkazi skrbniških skladov, vključeni v ta zaključni račun, so končni računovodski izkazi, tj. po potrebnih revizijskih popravkih.

Opozoriti je treba, da se je leta 2016 oblika računovodskih izkazov in pojasnil spremenila. Spremembe se nanašajo izključno na prikaz finančnih informacij in so namenjene tesnejši uskladitvi z drugimi subjekti EU. Primerjalni podatki za leto 2015 so prikazani v skladu z novo obliko.

Komisija do 31. julija naslednjega leta sprejme zaključni račun in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

4. REVIZIJA IN RAZREŠNICA

4.1 REVIZIJA

Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

4.2 RAZREŠNICA

Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA (1)

KAZALO

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 3

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 6

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 7

BILANCA STANJA ERS 7

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS 8

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS 9

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH 10

BILANCA STANJA PO ERS 11

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS 12

IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH PO ERS 13

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 15

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 40

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 41

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 41

BILANCA STANJA SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 43

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 44

IZKAZ DENARNIH TOKOV SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 44

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU 45

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 46

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 46

BILANCA STANJA SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 48

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 49

IZKAZ DENARNIH TOKOV SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 49

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO 50

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 51

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA 51

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 52

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA 53

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 54

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 55

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 84

IZKAZI ERS (9)

BILANCA STANJA ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2016 31. 12. 2015 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 409 516 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 98 34 507 550 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 1 372 1 145 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.3 132 171 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.4 680 504 2 184 1 820 SREDSTVA SKUPAJ 2 691 2 370 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.5 (4) (4) Finančne obveznosti 2.6 (6) (10) (10) (14) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (549) (520) Pasivne časovne razmejitve 2.8 (776) (855) (1 324 ) (1 376 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 334 ) (1 389 ) ČISTA SREDSTVA 1 357 980 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.9 42 323 38 873 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.9 2 252 2 252 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.9 — — Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (40 146 ) (36 994 ) Poslovni izid za zadevno leto (3 073 ) (3 152 ) ČISTA SREDSTVA 1 357 980





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 2016 2015 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Izterjava odhodkov 8 90 8 90 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki 3 8 Drugi prihodki 62 42 66 50 Prihodki skupaj 73 140 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 (2 970 ) (3 059 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 15 (69) Stroški financiranja 3.6 4 (1) Drugi odhodki 3.7 (196) (162) Odhodki skupaj (3 146 ) (3 291 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 073 ) (3 152 )





IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS

v milijonih EUR Pojasnilo 2016 2015 Poslovni izid za zadevno leto (3 073 ) (3 152 ) Poslovanje Povečanje kapitala – prispevki 3 450 3 200 (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade (64) 5 (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (120) 214 (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov 39 (87) Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij — 4 Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti (4) (24) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 28 (179) Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev (80) 131 ČISTI DENARNI TOK 177 113 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 177 113 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.4 504 391 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 2.4 680 504





IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

v milijonih EUR Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Povečanje kapitala – prispevki (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Pripoznanje kapitala 11. ERS 29 367 29 367 — — Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 152 ) — (3 152 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Povečanje kapitala – prispevki (3 450 ) 3 450 3 450 Poslovni izid za zadevno leto — (3 073 ) (3 073 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357





BILANCA STANJA PO ERS

v milijonih EUR 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 — 32 242 135 — 63 368 84 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 — — — 98 — — — 34 — 32 242 232 — 63 368 118 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 1 50 909 412 3 67 879 195 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.3 1 71 59 2 1 65 103 2 Povezani računi 2.3 196 424 3 424 — 214 657 1 190 — Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.4 — — — 680 — — — 504 198 544 4 391 1 094 218 790 2 172 701 SREDSTVA SKUPAJ 198 577 4 633 1 327 218 853 2 541 819 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije 2.5 — — — (4) — — — (4) Finančne obveznosti 2.6 — — (6) — — — (10) — — — (6) (4) — — (10) (4) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (0) (12) (438) (99) (0) (14) (492) (14) Povezani računi 2.3 — — — (4 043 ) — — — (2 062 ) Pasivne časovne razmejitve 2.8 (1) (93) (567) (115) (3) (114) (682) (57) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) ČISTA SREDSTVA 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 ) SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.9 12 164 10 973 19 187 — 12 164 10 973 15 737 — Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.9 (2 496 ) 2 214 247 35 (2 476 ) 2 376 35 65 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (481) Poslovni izid za zadevno leto 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (26) (2 232 ) (901) ČISTA SREDSTVA 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 )





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

v milijonih EUR 2016 2015 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Izterjava odhodkov 1 5 (2) 4 1 10 77 2 1 5 (2) 4 1 10 77 2 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki (0) 2 2 (1) (0) 6 0 2 Drugi prihodki 2 17 40 3 3 15 22 2 2 19 43 2 3 21 22 4 Prihodki skupaj 3 23 41 7 4 30 99 6 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) 5 (47) (2 197 ) (820) Odhodki za sofinanciranje 3.4 — — 15 — — — (68) (1) Stroški financiranja 3.6 (0) (0) 4 (0) 0 7 (8) (0) Drugi odhodki 3.7 (3) (19) (46) (129) (3) (15) (58) (86) Odhodki skupaj (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) 2 (56) (2 331 ) (907) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (25) (2 232 ) (901)





IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH PO ERS

v milijonih EUR 8. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (676) (676) (676) Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (6) (6) Prerazporeditve v/iz 11. ERS 676 676 Poslovni izid za zadevno leto — 6 6 STANJE NA DAN 31. 12. 2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (20) (20) Prerazporeditve v/iz 11. ERS — — — Poslovni izid za zadevno leto — 2 2 STANJE NA DAN 31. 12. 2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197





v milijonih EUR 9. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (727) — (727) (727) Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (109) (109) Prerazporeditve v/iz 11. ERS 727 727 Poslovni izid za zadevno leto — (26) (26) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (163) (163) Prerazporeditve v/iz 11. ERS — — — Poslovni izid za zadevno leto — (91) (91) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472





v milijonih EUR 10. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Povečanje kapitala – prispevki (4 795 ) 4 795 4 795 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (192) (192) (192) Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 84 84 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — 160 160 Poslovni izid za zadevno leto — (2 232 ) (2 232 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Povečanje kapitala – prispevki (3 450 ) 3 450 3 450 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 182 182 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — 30 30 Poslovni izid za zadevno leto — (1 397 ) (1 397 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622





v milijonih EUR 11. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 — — — (481) — 1 597 1 116 Pripoznanje kapitala 11. ERS v skladu z Notranjim sporazumom 29 367 (29 367 ) — — Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS — — (1 532 ) (1 532 ) Poslovni izid za zadevno leto — (901) (901) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 29 367 (29 367 ) — (1 382 ) 65 (1 317 ) Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS — (30) (30) Poslovni izid za zadevno leto — (1 587 ) (1 587 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 29 367 (29 367 ) — (2 969 ) — 35 (2 934 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (10)

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, poslovanju in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, zanesljivost, razumljivost in primerljivost.

1.2 PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1 Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Računovodsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2 Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v milijonih eurov, saj je euro funkcijska valuta in valuta poročanja ERS. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Valuta 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Valuta 31. 12. 2016 31. 12. 2015 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,4103 4,2639 CZK 27,0210 27,0230 RON 4,5390 4,5240 DKK 7,4344 7,4626 SEK 9,5525 9,1895 GBP 0,8562 0,7340 CHF 1,0739 1,0835 HRK 7,5597 7,6380 JPY 123,4000 131,0700 HUF 309,8300 315,9800 USD 1,0541 1,0887

1.2.3 Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim aktivne in pasivne časovne razmejitve, rezervacije, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pojavijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.3 BILANCA STANJA

1.3.1 Neopredmetena sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti. Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.3.2 Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi ali gradnji sredstva. Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v subjekt in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

Vrsta sredstva Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja Zgradbe 4 % do 10 % Naprave in oprema 10 % do 25 % Pohištvo in vozila 10 % do 25 % Računalniška strojna oprema 25 % do 33 % Drugo 10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha.

Najemi

Kadar subjekt nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Obresti teh najemnin se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha med trajanjem najema po stalni obrestni meri za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v finančne obveznosti (nekratkoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema.

1.3.3 Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.3.4 Finančna sredstva

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(ii) Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii) Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so kot kratkoročna ali kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil ali prodal sredstvo. Denarni ustrezniki, posojila in vezane vloge se pripoznajo na datum poravnave. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti, pri čemer so dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Subjekt ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno, in ali bi bilo treba v izkazu finančnega uspeha izkazati izgubo zaradi oslabitve.

1.3.5 Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Znesek predhodnega financiranja se lahko (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki).

Predhodno financiranje se na datume poznejših bilanc stanja meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.6 Terjatve in izterljivi zneski

Ker računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov, so v računovodskih izkazih terjatve opredeljene, kot da izhajajo iz nemenjalnih poslov, izterljivi zneski pa iz menjalnih poslov (če subjekt prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dal približno enako vrednost).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej 1.3.4 zgoraj).

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.7 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.8 Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima subjekt sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.3.9 Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, povezanimi npr. z zahtevki za povračilno stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU.

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.10 Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem odbobju.

1.4 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1 Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se ločuje med:

(i) Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferi, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost.

Transferi so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferi, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transfera) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transfera (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost (prejeto predhodno financiranje).

(ii) Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

1.4.2 Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev/kapitala. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odohodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Večino upravnih odhodkov subjekta predstavljajo odhodki iz nemenjalnih poslov. Nanašajo se na transfere na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transfera, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer; če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1 Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2 Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

1.6 SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

2.1 PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt.

Čas izterljivosti ali porabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Nekratkoročno predhodno financiranje 2.1.1 — 32 242 135 409 516 Kratkoročno predhodno financiranje 2.1.2 1 50 909 412 1 372 1 145 Skupaj 1 82 1 151 546 1 781 1 661

2.1.1 Nekratkoročno predhodno financiranje

v milijonih EUR 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Neposredno upravljanje 71 65 Izvedli: Komisija 39 43 Izvajalske agencije EU 4 1 Delegacije EU 29 21 Posredno upravljanje 338 451 Izvedli: EIB in EIS 180 323 Mednarodne organizacije 87 90 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 25 3 Subjekti javnega prava 13 10 Tretje države 34 25 Skupaj 409 516

2.1.2 Kratkoročno predhodno financiranje

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Predhodno financiranje (bruto) 9 231 2 945 1 560 4 745 4 250 Obračunano prek presečnega datuma (8) (181) (2 037 ) (1 148 ) (3 373 ) (3 105 ) Skupaj 1 50 909 412 1 372 1 145





v milijonih EUR 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Neposredno upravljanje 246 283 Izvedli: Komisija 115 123 Izvajalske agencije EU 10 1 Delegacije EU 122 159 Posredno upravljanje 1 125 861 Izvedli: EIB in EIS 372 235 Mednarodne organizacije 432 336 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 121 5 Subjekti javnega prava 53 56 Tretje države 148 229 Skupaj 1 372 1 145

Skupno predhodno financiranje na dan 31. decembra 2016 (1 781 milijonov EUR) je primerljivo s celotnim zneskom predhodnega financiranja na dan 31. decembra 2015 (1 661 milijonov EUR)

Rahlo povečanje kratkoročnega predhodnega financiranja za 227 milijonov EUR v primerjavi z 31. decembrom 2015 je pojasnjeno z velikim številom novih pogodb, za katere v letu 2016 še niso nastali stroški. To povečanje je izravnano z zmanjšanjem dolgoročnega predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.1.1).

2.1.3 Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Na dan 31. decembra 2016 je vrednost jamstev, ki jih je ERS prejel v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 53 milijonov EUR (83 milijonov EUR leta 2015).

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik.

2.2 PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka zajema znesek, plačan v obliki prispevkov skrbniškemu skladu EU Bêkou in skrbniškemu skladu EU za Afriko. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke skrbniškega sklada izvršuje ERS v okviru neposrednega upravljanja.

v milijonih EUR Skrbniški skladi Čisti prispevek na dan 31. 12. 2015 Prispevki, plačani leta 2016 Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2016 Čisti prispevek na dan 31. 12. 2016 Afrika — 99 (27) 72 Bêkou 34 — (8) 26 Skupaj 34 99 (35) 98

2.3 IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

v milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov 2.3.1 62 104 Terjatve iz menjalnih poslov 2.3.2 70 67 Skupaj 132 171

2.3.1 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Države članice — 0 40 — 40 90 Kupci 4 9 6 0 18 23 Javni organi — 13 10 0 23 16 Tretje države 0 3 1 — 4 2 Delni odpis (3) (17) (5) — (25) (29) Povezani računi z institucijami EU — — — 2 2 1 Skupaj 1 8 51 2 62 104

Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice, vključujejo redne prispevke in zneske, ki bodo še prejeti kot posledica prilagoditev premostitnega sklada. Dejavnosti premostitvenega sklada so bile financirane s sproščenimi sredstvi iz prejšnjih ERS in s tem povezan pretok kapitala je bil evidentiran v letu 2015.

Zneski so povzeti v spodnji razpredelnici:

v milijonih EUR Države članice Zneski, ki bodo prejeti od držav članic Zneski, ki bodo odšteti od prispevkov držav članic Čisti znesek na dan 31. 12. 2016 Belgija 25 — 25 Ciper 0 — 0 Češka 2 — 2 Grčija 0 — 0 Latvija 0 — 0 Portugalska 0 — 0 Romunija 2 — 2 Slovenija 1 — 1 Združeno kraljestvo 10 — 10 Skupaj 40 — 40

2.3.2 Terjatve iz menjalnih poslov

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Prehodno nezaračunani prihodki 0 63 7 0 70 67 Povezani računi med ERS 196 424 3 424 (4 043 ) (0) 0 Skupaj 196 487 3 431 (4 043 ) 70 67

V predhodno nezaračunane prihodke so vključeni predvsem zneski natečenih obresti na zneske predhodnega financiranja, povezanega s projekti (63 milijonov EUR) in s skrbniškim skladom EU za Afriko (7 milijonov EUR).

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS (11) dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS. Povezani računi so predstavljeni samo v posameznih ERS.

2.4 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (12)

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Posebni računi: Finančne institucije držav članic — — — 291 291 126 Tekoči računi: Komercialne banke — — — 389 389 377 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo (*1) — — — — — 1 Skupaj — — — 680 680 504

Skupno povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov je v glavnem posledica vnaprejšnjih plačil prvih prispevkov za leto 2017, ki so jih nekatere države članice izvršile decembra 2016.

Opozoriti je treba, da imajo države AKP upravičenke v lasti sredstva sistema Stabex, ki zato niso vključena v bilanco stanja ERS. Stabex je kratica za sistem EU za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP) dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte Loméjske konvencije (13) (kakor je bila spremenjena) se sredstva prerazporedijo na obrestovan račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (Komisijo in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prerazporeditev za določen projekt. Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prerazporeditve na te račune se knjižijo kot plačila Stabex. Za več informacij glej tudi pojasnilo 3.1.1.

Zaradi izboljšanja predstavitve zaključnega računa za leto 2016 je bila pregledana razvrstitev finančnih institucij in bank. Primerjalni podatki za leto 2015 so razkriti temu ustrezno.

OBVEZNOSTI

2.5 REZERVACIJE

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Rezervacije — — — 4 4 4 Skupaj — — — 4 4 4

Rezervacija je najboljša možna ocena verjetnega zneska, ki ga bo treba plačati iz ERS za financiranje urejenega zaprtja Centra za razvoj podjetništva (CRP), ki ga je s sklepom sprejel Odbor veleposlanikov AKP-EU (Sklep št. 4/2014 z dne 23. oktobra 2014).

Znesek vključuje sodne zadeve (1,2 milijona EUR) v zvezi s CRP in preostale pričakovane stroške pasivne faze (npr. preostale administrativne naloge, preostale pravdne postopke, arhiviranje itd.), ki se je začela 31. decembra 2016 (glej pojasnilo 4.3.2).

2.6 FINANČNE OBVEZNOSTI

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja — — 6 — 6 10 Skupaj — — 6 — 6 10

Sprememba skupnih obveznosti sofinanciranja je pojasnjena v pojasnilu 2.7.2.1.

2.7 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.7.1 0 12 112 97 222 180 Razne obveznosti iz poslovanja 2.7.2 — (0) 325 2 327 340 Skupaj 0 12 438 99 549 520

2.7.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Dobavitelji 0 11 69 19 98 79 Države članice — — 0 — 0 0 Tretje države 0 0 29 61 91 83 Javni organi 0 1 18 14 32 21 Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja 0 1 (4) 4 1 (3) Skupaj 0 12 112 97 222 180

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu finančnega uspeha.

2.7.2 Razne obveznosti iz poslovanja

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.7.2.1 — — 63 1 64 31 Odloženi prispevki h kapitalu Sklada 2.7.2.2 — — 261 — 261 307 Druge razne obveznosti iz poslovanja 2.7.2.3 — — — 2 2 2 Skupaj — — 324 3 327 340

2.7.2.1 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Razčlenitev nekratkoročnih in kratkoročnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje po državah članicah je povzeta v spodnji razpredelnici:

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Nekratkoročno sofinanciranje Belgija — — 2 — 2 1 Nemčija — — 0 — 0 1 Združeno kraljestvo — — 1 — 1 3 Švedska — — 2 — 2 4 Kanada — — 0 — 0 1 — — 6 — 6 10 Kratkoročno sofinanciranje Belgija — — 3 1 4 3 Danska — — 1 0 1 1 Francija — — 37 — 37 10 Nemčija — — 1 — 1 1 Nizozemska — — 1 — 1 1 Španija — — 3 — 3 3 Združeno kraljestvo — — 11 — 11 1 Švedska — — 7 — 7 12 Kanada — — 0 — 0 (1) — — 63 1 64 31 Skupaj — — 69 1 70 41

Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja povečale za 29 milijonov EUR.

V letu 2016 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje s strani Združenega kraljestva (9,4 milijona EUR), Belgije (3,3 milijona EUR) in Švedske (0,9 milijona EUR).

Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se povečale za 15 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov in odhodkov, povezanih s sofinanciranimi projekti (glej pojasnili 3.1.2 in 3.4).

2.7.2.2 Odloženi prispevki h kapitalu Sklada

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Združeno kraljestvo — — 252 — 252 259 Švedska — — — — — 48 Madžarska — — 9 — 9 — Skupaj — — 261 — 261 307

Postavka „Odloženi prispevki h kapitalu Sklada“ se nanaša na vnaprej plačane prispevke držav članic.

2.7.2.3 Druge razne obveznosti iz poslovanja

V tej postavki so vključeni predvsem nedodeljeni denarni prejemki in vrnjena plačila.

2.8 PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Vnaprej vračunani stroški 1 93 567 110 770 853 Druge časovne razmejitve — (0) (0) 6 6 2 Skupaj 1 93 567 115 776 855

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene upravne odhodke za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem ERS, za leto 2016 ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij o obstoječih pogodbah. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.1).

ČISTA SREDSTVA

2.9 KAPITAL SKLADA

2.9.1 Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Kapital Sklada 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nevpoklicani kapital Sklada (0) (0) (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2015 12 164 10 973 15 737 — 38 873 Kapital Sklada 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nevpoklicani kapital Sklada — (0) (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic.

Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na zakladniške račune (glej pojasnilo 2.9.2 v nadaljevanju).

2.9.2 Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah

v milijonih EUR Prispevki % Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2015 Kapital, vpoklican v letu 2016 Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2016 Avstrija 2,41 126 (83) 43 Belgija 3,53 184 (122) 63 Bolgarija 0,14 7 (5) 2 Ciper 0,09 5 (3) 2 Češka 0,51 27 (18) 9 Danska 2,00 104 (69) 35 Estonija 0,05 3 (2) 1 Finska 1,47 77 (51) 26 Francija 19,55 1 021 (674) 347 Nemčija 20,50 1 071 (707) 364 Grčija 1,47 77 (51) 26 Madžarska 0,55 29 (19) 10 Irska 0,91 48 (31) 16 Italija 12,86 672 (444) 228 Latvija 0,07 4 (2) 1 Litva 0,12 6 (4) 2 Luksemburg 0,27 14 (9) 5 Malta 0,03 2 (1) 1 Nizozemska 4,85 253 (167) 86 Poljska 1,30 68 (45) 23 Portugalska 1,15 60 (40) 20 Romunija 0,37 19 (13) 7 Slovaška 0,21 11 (7) 4 Slovenija 0,18 9 (6) 3 Španija 7,85 410 (271) 139 Švedska 2,74 143 (95) 49 Združeno kraljestvo 14,82 774 (511) 263 Skupaj 100,00 5 223 (3 450 ) 1 773

Kapital, vpoklican v letu 2016, je v celoti sestavljen iz vpoklicev iz 10. ERS. Skupni znesek sestavlja navadni vpoklicani kapital (3 450 milijonov EUR). Kapital 8. in 9. ERS je bil v celoti vpoklican in prejet. Iz 11. ERS kapital še ni bil vpoklican.

2.9.3 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.9.4 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Stanje na dan 31. 12. 2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (6) (109) 114 — — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — (32) 32 — Prerazporeditev rezerv 10. in 11. ERS za uspešnost v premostitveni sklad — — (41) 41 — Izterjave iz premostitvenega sklada v rezervo za uspešnost 10. in 11. ERS — — 11 (11) — Vračilo sredstev iz premostitvenega sklada 676 727 192 (1 595 ) — Stanje na dan 31. 12. 2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (20) (163) 182 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — (356) 356 — Prerazporeditev iz rezerve 11. ERS za uspešnost na mirovno pomoč za Afriko (10. ERS) — — 386 (386) — Stanje na dan 31. 12. 2016 (2 496 ) 2 214 247 35 —

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

V letu 2016 je bilo 386 milijonov EUR iz rezerve 11. ERS za uspešnost porabljenih za financiranje mirovne pomoči za Afriko v okviru 10. ERS.

3. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

v milijonih EUR Pojasnilo 2016 2015 Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 8 90 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 66 50 Skupaj 73 140

3.1 PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

v milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2016 2015 Izterjava odhodkov 0 5 13 4 23 20 Izterjava sredstev Stabex 3.1.1 1 — — — 1 1 Prihodki iz sofinanciranja 3.1.2 — — (15) — (15) 69 Skupaj 1 5 (2) 4 8 90

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

v milijonih EUR 2016 2015 Neposredno upravljanje 6 61 Izvedli: Komisija 1 3 Delegacije EU 5 58 Posredno upravljanje 2 29 Izvedli: Tretje države (0) 14 Mednarodne organizacije 2 14 Subjekti javnega prava 0 0 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 0 1 Skupaj 8 90

3.1.1 Izterjava sredstev Stabex

Leta 2016 je bil v ERS vrnjen 1 milijon EUR z računov z dvema podpisnikoma v državah AKP. Ti prihodki so vključeni v prihodke iz nemenjalnih poslov (izterjava sredstev Stabex) v izkazu finančnega uspeha 8. ERS.

3.1.2 Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha. Prejeti prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnilo 2.7.2.1), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

3.2 PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2016 2015 Finančni prihodki (0) 2 2 (1) 3 8 Drugi prihodki 2 17 40 3 62 42 Skupaj 2 19 43 2 66 50

Finančne prihodke večinoma sestavljajo obresti na zneske predhodnega financiranja, ki so leta 2016 znašali 3 milijone EUR (2) (7 milijonov EUR leta 2015).

Drugi prihodki se v celoti nanašajo na realizirane in nerealizirane tečajne razlike.

ODHODKI

3.3 INSTRUMENTI POMOČI

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2016 2015 Programska pomoč 1 (3) 1 007 746 1 751 1 971 Makroekonomska podpora — 39 — — 39 51 Sektorska politika (0) 18 — — 18 (24) Projekti znotraj držav AKP — 41 301 351 693 746 Subvencionirane obrestne mere (3) — — — (3) (6) Nujna pomoč — (0) 98 300 398 285 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS — 1 — — 1 0 Institucionalna podpora — — 5 33 38 34 Nadomestila za izgube pri izvozu (0) 0 — — 0 (3) Prispevki za skrbniške sklade — — — 35 35 5 Skupaj (2) 95 1 411 1 465 2 970 3 059

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

3.4 ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2016 2015 Sofinanciranje — — (15) — (15) 69

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2016. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom). Ker razveljavitve ocenjenih zneskov iz leta 2015 (50 milijonov EUR) presegajo odhodke, nastale v letu 2016 (35 milijonov EUR), je znesek odhodkov za sofinanciranje za leto 2016 negativen. Ustrezni negativni prihodki so pripoznani v izkazu finančnega uspeha (glej pojasnilo 3.1.2)

3.5 INSTRUMENTI POMOČI IN ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE PO VRSTI UPRAVLJANJA

v milijonih EUR 2016 2015 Neposredno upravljanje 1 173 1 106 Izvedli: Komisija 140 99 Izvajalske agencije EU 10 2 Skrbniški skladi 36 5 Delegacije EU 987 1 000 Posredno upravljanje 1 781 2 023 Izvedli: EIB in EIS 5 31 Mednarodne organizacije 821 990 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 143 31 Subjekti javnega prava 57 70 Tretje države 756 900 Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo (1) 1 Skupaj 2 954 3 128

3.6 STROŠKI FINANCIRANJA

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2016 2015 Delni odpis terjatev 0 0 (4) — (4) 1 Drugi odhodki za finančne posle — — — 0 0 0 Skupaj 0 0 (4) 0 (4) 1

Postavka delni odpis terjatev zajema ocene zaključnih zneskov stroškov v zvezi z neizterljivimi terjatvami, pa tudi razveljavitve ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom. Ker zneski razveljavitev iz leta 2015 (29 milijonov EUR) presegajo ocenjene zneske za leto 2016 (25 milijonov EUR), so skupni odhodki, povezani z delnim odpisom terjatev, za leto 2016 negativni.

3.7 DRUGI ODHODKI

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2016 2015 Upravni odhodki in odhodki za IT — (0) 4 126 129 113 Rezervacije za tveganja in stroške — — — — — 4 Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev 0 0 0 — 0 2 Negativne tečajne razlike 3 19 42 3 66 44 Skupaj 3 19 46 129 196 162

Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvrševanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd.

4. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1 POGOJNA SREDSTVA

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti (0) 4 5 0 9 13 Jamstva za zadržane zneske — 4 3 — 7 6 Skupaj (0) 7 8 0 16 20

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku in ne ERS ter se ne knjižijo v okviru ERS.

4.2 DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.2.1 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

v milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821 Skupaj 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821

Na dan 31. decembra 2016 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 7 665 milijonov EUR (2015: 6 809 milijonov EUR).

4.2.2 Center za razvoj podjetništva (CRP)

Svet ministrov AKP-EU se je junija 2014 dogovoril, „da bo začel postopek odrejenega zapiranja CRP“ in hkrati „zagotovil, da bodo projekti v podporo zasebnemu sektorju, ki jih v državah in regijah AKP izvaja CRP, zaključeni v celoti“. V ta namen je Svet ministrov AKP-EU Odbor veleposlanikov AKP-EU pooblastil, naj nadaljuje obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe.

Odbor veleposlanikov AKP-EU je s Sklepom št. 4/2014 z dne 23. oktobra 2014 izvršilni odbor CRP pooblastil, naj s takojšnjim učinkom sprejme vse ustrezne ukrepe za pripravo na zaprtje CRP. Kot je določeno v členu 2 navedenega sklepa, je bilo izvršilnemu odboru naročeno, naj za pripravo in izvedbo načrta za zaprtje sklene pogodbo z upraviteljem.

Upravitelj je konec junija 2015 izvršilnemu odboru CRP predložil dokončni strateški načrt, vključno s proračunom in delovnim načrtom, ki odraža rezultat socialnega dialoga. Proračun dokončnega strateškega načrta, ki ga je odobril izvršilni odbor CRP, je Komisija uporabila kot podlago za svoj predlog sklepa o financiranju, ki ga je sprejela leta 2015, v skupni višini 18,2 milijona EUR. Po sprejetju navedenega sklepa o financiranju je bil decembra 2015 med CRP in Komisijo sklenjen sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki zagotavlja potrebno financiranje za realizacijo sredstev CRP in poravnavo njegovih obveznosti. Ta sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev je začel veljati 1. januarja 2016 in bo trajal do 31. decembra 2017. Vrednost pogodbe pokrivajo neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki.

5. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1 STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

— Države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS.

— Države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih.

— Stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja in njihovo upoštevanje se redno preverja.

5.2 VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

v milijonih EUR 31. 12. 2016 31. 12. 2015 USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj Finančna sredstva Terjatve in izterljivi zneski 0 — — — 129 3 132 — — — — 171 1 171 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2 0 — — 678 — 680 4 0 — — 500 — 504 Skupaj 2 0 — — 807 3 812 4 0 — — 671 1 675 Finančne obveznosti Nekratkoročne finančne obveznosti — — — — (6) — (6) 0 — — — (10) — (10) Obveznosti iz poslovanja 0 — — — (495) (54) (549) 0 — — — (473) (47) (520) Skupaj 0 — — — (501) (54) (555) 0 — — — (483) (47) (530) Skupaj 2 0 — — 306 (51) 257 4 0 — — 188 (46) 145

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

5.3 OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni ustanovi, ki jo posamezna država članica določi. Ker so lahko plačila, ki se uporabljajo za nekatere od teh računov, kratkoročno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na zadevnih računih. Poleg tega je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 vsakršno negativno plačilo na teh računih v breme zadevne države članice.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

5.4 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

v milijonih EUR Skupaj Niti zapadla niti oslabljena Zapadle postavke, ki niso oslabljene < 1 leto 1–5 let > 5 let Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 132 93 36 4 — Skupaj na dan 31. 12. 2016 132 93 36 4 — Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 171 50 120 1 — Skupaj na dan 31. 12. 2015 171 50 120 1 —





Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

v milijonih EUR 31. 12. 2016 31. 12. 2015 Terjatve Denarna sredstva Skupaj Terjatve Denarna sredstva Skupaj Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami Prvi razred in visoka kakovost 34 284 318 6 167 173 Zgornji srednji razred 3 371 374 34 16 50 Nižji srednji razred 2 16 18 36 312 348 Neinvesticijski razred 1 9 10 14 9 23 Skupaj 40 680 720 90 503 593 Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) 92 0 92 81 1 82 Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) — — — — — — Skupaj 92 0 92 81 1 82 Skupaj 132 680 812 171 504 675

Sredstva v kategorijah neinvesticijski razred in nižji srednji razred se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 22(3) finančne uredbe ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo ERS hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody’s P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena.

5.5 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

v milijonih EUR < 1 leto 1–5 let > 5 let Skupaj Finančne obveznosti 549 6 — 555 Skupaj na dan 31. 12. 2016 549 6 — 555 Finančne obveznosti 520 10 — 530 Skupaj na dan 31. 12. 2015 520 10 — 530

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki.

Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev.

Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezani stranki ERS sta skrbniški sklad EU Bêkou in skrbniški sklad EU za Afriko. Posli med tema subjektoma potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

Evropski razvojni sklad nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

8. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

v milijonih EUR 2016 2015 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 073 ) (3 152 ) Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat (2) (1) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane (7) (11) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 16 19 Neto učinek predhodnega financiranja 43 28 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) 8 29 Odhodki Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 63 61 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (129) (221) Preklicana plačila 22 12 Neto učinek predhodnega financiranja (459) (53) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 168 200 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (3 350 ) (3 088 )

8.1 USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Neto učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid.

Neto prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

8.2 USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Neto vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za razveljavljene vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS (14)

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU (15)

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Skrbniški sklad je pravna ureditev s posebno finančno strukturo, ki združuje sredstva več donatorjev za skupno financiranje ukrepa na podlagi skupno dogovorjenih ciljev in oblik poročanja.

V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (skrbniški skladi Unije). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji, z namenom odzivanja na ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. Ustanovitev tovrstnega sklada mora opravičevati zlasti dodana vrednost EU (njegove cilje je mogoče bolje izpolniti na ravni EU kot na nacionalni ravni) in komplementarnost (skrbniški sklad ne sme podvajati že obstoječih in podobnih instrumentov).

Ustanovijo se za omejeno obdobje, ki je skupaj s cilji sklada opredeljeno v aktu o ustanovitvi posameznega skrbniškega sklada. V skladu s členom 187 finančne uredbe so za vodenje skrbniških skladov Unije določena posebna pravila, prispevki vanje pa niso vključeni v proračun EU. Vsak skrbniški sklad EU ima upravni odbor (odbor skrbniškega sklada), ki mu predseduje Komisija, z zastopniki donatorjev in držav članic, ki ne prispevajo, kot opazovalci.

Operativni odbor, ki ga sestavljajo predstavnik EU („predsednik“), ustanovni člani („namestniki predsednika“) in predstavniki drugih donatorjev, ki so prispevali vsaj 3 milijone EUR („člani“), odloča o uporabi sredstev skrbniškega sklada EU in oceni učinkovitost dejavnosti, ki se financirajo iz tega sklada. Z upravnega vidika je operativni odbor med drugim odgovoren za odobritev letnega poročila, revidiranega zaključnega računa, oceno uspešnosti sistemov notranje kontrole, ukrepanje na podlagi opažanj notranjih in zunanjih revizorjev itd.

Skrbniške sklade Unije upravlja Komisija pod odgovornostjo odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil, ki Komisiji in drugim donatorjem da zagotovilo o uporabi sredstev. Upravitelj skrbniškega sklada EU je odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Kot velja za Evropski razvojni sklad, je računovodja skrbniškega sklada Unije računovodja Komisije, ki je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije.

Skrbniški sklad Bêkou

Prvi skrbniški sklad EU z več donatorji, poimenovan Bêkou, kar v jeziku sango pomeni „upanje“, so 15. julija 2014 ustanovile Evropska komisija (ki so jo zastopali GD DEVCO in GD ECHO ter ESZD) in tri države članice (Nemčija, Francija in Nizozemska), njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Ustanovljen je bil za obdobje največ 60 mesecev. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Zaključni račun skrbniškega sklada Bêkou

V skladu s členom 8 Sporazuma o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (skrbniški sklad EU Bêkou) in členom 11.2.1 sporazuma o ustanovitvi je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, ki ga pripravi upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Glavni dosežki v letu

Do konca leta 2016 je v skrbniški sklad EU Bêkou prispevalo 7 donatorjev: Evropski razvojni sklad, proračun EU, štiri države članice in ena država nečlanica.

Iz skrbniškega sklada se bodo financirale dejavnosti, ki bodo v pomoč Srednjeafriški republiki pri njenem okrevanju po krizi ter vseh vidikih obnove, pri čemer bo poudarek na ukrepih, namenjenih:

— ponovni vzpostavitvi osnovnih javnih storitev (npr. elektrika, prevoz, dostop do pravnega varstva in dostop do vode) ter osnovnih socialnih storitev (zdravje in izobrazba) ter stabilizaciji položaja glede hrane in prehranjevanja;

— obnovitvi gospodarske dejavnosti;

— stabilizaciji države in obnovitvi družbene strukture, zlasti s spravo, mirnim sožitjem med skupnostmi Srednjeafriške republike ter spoštovanjem človekovih pravic;

— ponovni vzpostavitvi legitimnosti, izgradnji zmogljivosti ter obnovitvi delovanja nacionalnih in lokalnih upravnih struktur.

Sredstva sklada se bodo porabila tudi za dejavnosti, namenjene ublažitvi posledic krize na države, ki imajo skupno mejo s Srednjeafriško republiko in/ali zagotavljajo zatočišče beguncem in vsem, ki bežijo pred nasiljem v Srednjeafriški državi.

Do konca leta 2016 je obljubljeni skupni prispevek v skrbniški sklad EU znašal približno 173 milijonov EUR: ERS – 68 milijonov EUR, proračun EU – 50 milijonov EUR, države članice in drugi donatorji pa so napovedali prispevke v višini 55 milijonov EUR.

Skupno je bilo sprejetih 11 programov za obnovo države. Do konca leta 2016 je bilo na področjih zdravja, prehranske in hranilne varnosti, infrastrukture, vključevanja žensk v družbo ter pomoči za srednjeafriške begunce v okoliških državah prevzetih obveznosti v vrednosti 91,3 milijona EUR.

BILANCA STANJA SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

v tisoč EUR 31. 12. 2016 31. 12. 2015 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 3 604 3 446 3 604 3 446 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 12 458 6 047 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 1 455 1 364 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 43 036 52 461 56 949 59 873 SREDSTVA SKUPAJ 60 554 63 319 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti (59 339 ) (63 125 ) (59 339 ) (63 125 ) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Pasivne časovne razmejitve (1 215 ) (193) (1 215 ) (193) OBVEZNOSTI SKUPAJ (60 554 ) (63 319 ) ČISTA SREDSTVA — — SREDSTVA IN REZERVE Skupni presežek — — Poslovni izid za zadevno leto — — ČISTA SREDSTVA — —

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

v tisoč EUR 2016 2015 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Prihodki iz donacij 17 232 9 354 17 232 9 354 Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki 48 101 48 101 Prihodki skupaj 17 280 9 455 ODHODKI Odhodki iz poslovanja (16 432 ) (8 824 ) Drugi odhodki (848) (631) Odhodki skupaj (17 280 ) (9 455 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO — —

IZKAZ DENARNIH TOKOV SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

v tisoč EUR 2016 2015 Poslovni izid za zadevno leto — — Poslovanje (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (6 569 ) (9 493 ) (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov (91) (1 364 ) Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti (3 786 ) 18 125 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 1 021 193 ČISTI DENARNI TOK (9 425 ) 7 461 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (9 425 ) 7 461 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 52 461 45 000 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 43 036 52 461

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

v tisoč EUR Skupni presežek/ (primanjkljaj) Poslovni izid za zadevno leto Čista sredstva STANJE NA DAN 31. 12. 2015 — — — Poslovni izid za zadevno leto — — — STANJE NA DAN 31. 12. 2016 — — —

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO (16)

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Skrbniški sklad je pravna ureditev s posebno finančno strukturo, ki združuje sredstva več donatorjev za skupno financiranje ukrepa na podlagi skupno dogovorjenih ciljev in oblik poročanja.

V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (skrbniški skladi Unije). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji, z namenom odzivanja na ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. Ustanovitev tovrstnega sklada mora opravičevati zlasti dodana vrednost EU (njegove cilje je mogoče bolje izpolniti na ravni EU kot na nacionalni ravni) in komplementarnost (skrbniški sklad ne sme podvajati že obstoječih in podobnih instrumentov).

Skrbniški skladi EU ponujajo številne prednosti: so instrumenti, ki jih vodi EU, zato zagotavljajo boljše usklajevanje z državami članicami EU, boljši nadzor Unije in drugih donatorjev nad operacijami ter povečano prepoznavnost EU. Za skrbniške sklade EU se uporabljajo hitri postopki odločanja, njihova druga prednost pa je zmogljivost združevanja večjih zneskov iz različnih virov, kar zagotavlja njihovo prožnost, proaktivnost in prilagodljivost.

Ustanovijo se za omejeno obdobje, ki je skupaj s cilji sklada opredeljeno v aktu o ustanovitvi posameznega skrbniškega sklada. V skladu s členom 187 finančne uredbe so za vodenje skrbniških skladov Unije določena posebna pravila, prispevki vanje pa niso vključeni v proračun EU. Vsak skrbniški sklad EU ima upravni odbor (odbor skrbniškega sklada), ki mu predseduje Komisija, z zastopniki donatorjev in držav članic, ki ne prispevajo, kot opazovalci. Odbor skrbniškega sklada odloča o uporabi sredstev skrbniškega sklada EU.

Delovni načrt skrbniškega sklada EU odobri operativni odbor, ki ga sestavljajo predstavnik EU („predsednik“), ustanovni člani („namestniki predsednika“) in predstavniki drugih donatorjev, ki so prispevali vsaj 3 milijone EUR („člani“), poleg tega pa ta odbor oceni učinkovitost dejavnosti, ki se financirajo iz skrbniškega sklada EU. Z upravnega vidika je operativni odbor med drugim odgovoren za odobritev letnega poročila, revidiranega zaključnega računa, oceno uspešnosti sistemov notranje kontrole, ukrepanje na podlagi opažanj notranjih in zunanjih revizorjev itd.

Skrbniške sklade Unije upravlja Komisija pod odgovornostjo odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil, ki Komisiji in drugim donatorjem da zagotovilo o uporabi sredstev. Upravitelj skrbniškega sklada EU je odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Kot velja za Evropski razvojni sklad, je računovodja skrbniškega sklada Unije računovodja Komisije, ki je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije.

Skrbniški sklad EU za Afriko

Nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU za Afriko) je začel delovati 12. novembra 2015 med vrhom v Valletti na temo migracij. Glavni cilji tega skrbniškega sklada so podpirati vse vidike stabilnosti in prispevati k boljšemu upravljanju migracij, pa tudi odpravljanju temeljnih vzrokov destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter boja proti zlorabi človekovih pravic.

Skrbniški sklad deluje na treh glavnih geografskih območjih, tj. območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike, vendar so lahko glede na posamezen primer v projekte skrbniškega sklada vključene tudi sosednje države držav upravičenk. Skrbniški sklad je ustanovljen za omejeno obdobje, do 31. decembra 2020, z namenom zagotovitve kratko- in srednjeročnega odziva na izzive v regijah. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko

V skladu s členom 7 Sporazuma o ustanovitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter njegovih notranjih pravil (sporazum o ustanovitvi) je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, ki ga pripravi upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Leto 2016 je prvo leto, v katerem se objavijo računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko. To je v skladu s členom 8.3.2, po katerem obveznost računovodje za pripravo računovodskih izkazov velja le za prvo proračunsko leto, če je sklad obstajal dlje kot šest mesecev. Transakcije iz leta 2015 so izražene v primerjalnih podatkih.

Glavni dosežki v letu

Do konca leta 2016 so skupna obljubljena sredstva znašala 2 555 milijonov EUR. Skupni zunanji prispevki so znašali 152 milijonov EUR, prispevki iz proračunov EU in ERS pa 2 403 milijonov EUR.

V samo enem letu je bilo za območja Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike odobrenih 106 projektov v vrednosti 1 589 milijonov EUR. Projekte je mogoče ločiti po geografskih območjih: 65 programov na območju Sahela in Čadskega jezera v skupni vrednosti 918,5 milijona EUR; 35 programov na območju Afriškega roga v skupni vrednosti 606 milijonov EUR in 6 programov v severni Afriki v skupni vrednosti 64,5 milijona EUR. Projekti zajemajo naslednja prednostna področja: razvojne koristi migracij (942 milijonov EUR); zakonite migracije in mobilnost (68 milijonov EUR); zaščita in azil (233 milijonov EUR); preprečevanje nedovoljenih migracij in boj proti njim; tihotapljenje migrantov in trgovina z ljudmi (170 milijonov EUR); vračanje, ponovni sprejem in reintegracija (163 milijonov EUR) ter druga področja (13 milijonov EUR). Od odobrenega zneska so bile prevzete obveznosti v višini 1 488 milijonov EUR, za 600 milijonov EUR pa je bilo sklenjenih pogodb z izvajalskimi partnerji.

BILANCA STANJA SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

v tisoč EUR 31. 12. 2016 31. 12. 2015 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 44 854 — 44 854 — KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 70 731 — Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 9 476 — Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 14 879 32 642 95 086 32 642 SREDSTVA SKUPAJ 139 941 32 642 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti (138 502 ) (32 642 ) (138 502 ) (32 642 ) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (702) — Pasivne časovne razmejitve (736) — (1 439 ) — OBVEZNOSTI SKUPAJ (139 941 ) (32 642 ) ČISTA SREDSTVA — — SREDSTVA IN REZERVE Skupni presežek — — Poslovni izid za zadevno leto — — ČISTA SREDSTVA — —

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

v tisoč EUR 2016 2015 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Prihodki iz donacij 52 246 — 52 246 — Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki 54 — Drugi prihodki iz menjalnih poslov 43 — 97 — Prihodki skupaj 52 343 — ODHODKI Odhodki iz poslovanja (49 042 ) — Drugi odhodki (3 301 ) — Odhodki skupaj (52 343 ) — POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO — —

IZKAZ DENARNIH TOKOV SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

v tisoč EUR 2016 2015 Poslovni izid za zadevno leto — — Poslovanje (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (115 585 ) — (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov (9 476 ) — Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti 105 860 32 642 Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 702 — Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev 736 — ČISTI DENARNI TOK (17 763 ) 32 642 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (17 763 ) 32 642 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 32 642 — Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 14 879 32 642

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

v tisoč EUR Skupni presežek/ (primanjkljaj) Poslovni izid za zadevno leto Čista sredstva STANJE NA DAN 31. 12. 2015 — — — Poslovni izid za zadevno leto — — — STANJE NA DAN 31. 12. 2016 — — —

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU (17)

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

v milijonih EUR 31. 12. 2016 31. 12. 2015 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 457 520 Prispevki za skrbniški sklad — — Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski — — 457 520 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 1 455 1 151 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 143 172 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 738 589 2 336 1 912 SREDSTVA SKUPAJ 2 794 2 432 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Rezervacije (4) (4) Finančne obveznosti (106) (72) (110) (76) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (549) (520) Pasivne časovne razmejitve (778) (855) (1 327 ) (1 376 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 437 ) (1 451 ) ČISTA SREDSTVA 1 357 980 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 42 323 38 873 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2 252 2 252 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS — — Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (40 146 ) (36 994 ) Poslovni izid za zadevno leto (3 073 ) (3 152 ) ČISTA SREDSTVA 1 357 980

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

v milijonih EUR 2016 2015 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov Izterjava odhodkov 8 90 Prihodki iz donacij skrbniškim skladom 35 4 43 94 Prihodki iz menjalnih poslov Finančni prihodki 4 8 Drugi prihodki 62 42 66 50 Prihodki skupaj 108 144 ODHODKI Instrumenti pomoči (2 935 ) (3 059 ) Odhodki za sofinanciranje 15 (69) Stroški financiranja 4 (1) Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi (65) (4) Drugi odhodki (200) (163) Odhodki skupaj (3 181 ) (3 296 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 073 ) (3 152 )

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

v milijonih EUR 2016 2015 Poslovni izid za zadevno leto (3 073 ) (3 152 ) Poslovanje Povečanje kapitala – prispevki 3 450 3 200 (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade (0) 39 (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja (242) 204 (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov 29 (43) Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij — 4 Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti 34 (7) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja 29 (179) Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev (78) 132 ČISTI DENARNI TOK 149 198 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 149 198 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 589 391 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 738 589

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

v milijonih EUR Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Povečanje kapitala – prispevki (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Zmanjšanje kapitala – sredstva, dodeljena iz premostitvenega sklada (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Pripoznanje kapitala 11. ERS 29 367 29 367 — — Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 152 ) — (3 152 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2015 73 464 34 590 38 874 (40 146 ) 2 252 980 Povečanje kapitala – prispevki (3 450 ) 3 450 3 450 Poslovni izid za zadevno leto — (3 073 ) (3 073 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357

PO