[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.6.2007

COM(2007) 378 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

napredku Romunije glede spremljevalnih ukrepov po pristopu

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

napredku Romunije glede spremljevalnih ukrepov po pristopu

1. UVOD

1.1. Ozadje

Ob vstopu Romunije v EU 1. januarja 2007 so bile sprejete posebne določbe, da se ji olajša in podpre gladek pristop, hkrati pa zaščiti pravilno delovanje politik in institucij EU.

Kakor se ob pristopu k EU zahteva od vseh držav članic, je Romunija prevzela pravice in dolžnosti članstva. V skladu z običajno prakso Komisija spremlja uporabo prava (pravnega reda Skupnosti), da zagotovi izpolnitev teh obveznosti.

Poleg tega so bile v skladu z ureditvami, pripravljenimi za države, ki so pristopile k EU v letu 2004, v Pristopno pogodbo vključene določbe za zaščitne ukrepe in prehodne določbe (na primer omejitve prostega pretoka delavcev, dostopa do cestnoprometnih omrežij; določbe o veterinarstvu in fitosanitarna pravila ter pravila o varnosti živil). V Pristopni pogodbi je bilo jasno navedeno, da se, če obstajajo hujše pomanjkljivosti pri prenosu in izvajanju pravnega reda na področjih gospodarstva, notranjega trga ter pravosodja in notranjih zadev, lahko zaščitni ukrepi uporabijo[1] še tri leta po pristopu. Pristop Romunije je spremljala tudi vrsta posebnih spremljevalnih ukrepov, sprejetih za preprečitev ali odpravo pomanjkljivosti na področjih varnosti živil, kmetijskih skladov, reforme pravosodja in boja proti korupciji. Za zadnji dve področji je bil vzpostavljen mehanizem za sodelovanje in preverjanje, ki določa merila za zagotovitev okvira za spremljanje napredka na teh področjih[2].

Ta mehanizem je bil vzpostavljen za izboljšanje delovanja zakonodajnega, upravnega in pravosodnega sistema ter za obravnavanje resnih pomanjkljivosti v boju proti korupciji. Namen mehanizma za sodelovanje in preverjanje je zagotoviti, da se sprejmejo ukrepi, ki romunskim državljanom in drugim državam članicam zagotavljajo, da so upravne in sodne odločbe, zakonodaja in prakse v Romuniji v skladu s preostalo EU. Napredek pri reformi pravosodja in boju proti korupciji bo romunskim državljanom in podjetjem zagotovil uživanje pravic, ki jih imajo kot državljani EU. Brez nepreklicnega napredka na teh področjih, obstaja tveganje, da Romunija ne bo mogla pravilno uporabiti prava EU.

Komisija je bila pozvana, da o teh spremljevalnih ukrepih redno poroča. V zvezi z mehanizmom za sodelovanje in preverjanje so bila zahtevana šestmesečna poročila, z začetkom junija 2007. To poročilo je celovit pregled trenutnega stanja spremljevalnih ukrepov in je prvo poročilo o mehanizmu za sodelovanje in preverjanje. Obravnava vsa področja, v katerih so bili sprejeti spremljevalni ukrepi s poudarkom na reformi pravosodja in boju proti korupciji.

1.2. Metodologija

To poročilo je bilo oblikovano na podlagi različnih virov informacij. Glavni vir informacij je bila romunska vlada. Informacije in analize so poslali tudi Predstavništvo Evropske komisije in diplomatske misije držav članic v Romuniji, organizacije civilne družbe, združenja in strokovnjaki. Komisija je v aprilu 2007 v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje v Romunijo poslala misije. V pomoč so jim bili posamezni strokovnjaki iz držav članic in služb Komisije. Namen je bil pridobiti neodvisno oceno napredka. Strokovnjaki so pripravili poročila, ki so bila nato posredovana Romuniji, da popravi morebitne netočnosti glede dejstev.

Romunija je do 31. marca predložila prvo poročilo o napredku v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje in je od tedaj še naprej sproti obveščala Komisijo o spremembah na zadevnih področjih.

2. SPREMLJEVALNI UKREPI: TRENUTNO STANJE

Spremljevalni ukrepi za Romunijo zajemajo uporabo sredstev za kmetijstvo, varnost živil, reformo pravosodja in boj proti korupciji. To poglavje na kratko obravnava spremembe na prvih dveh področjih, katerih elementi so predmet ločenih zahtev za poročanje. Napredek na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji je ocenjen v poglavju 3.

Dodatne informacije so na voljo v prilogi o trenutnem stanju zaščitnih klavzul in drugih predpisih na teh področjih. Glede na vzpostavljene strukture izvajanja in mehanizme poročanja na področjih kmetijstva, zdravja živali in varnosti živil ta vprašanja v prihodnosti ne bodo obravnavana v tem horizontalnem poročilu. Če bodo na teh področjih potrebne nadaljnje odločitve, bodo sprejete posamično v skladu s pravili, ki urejajo te sektorje.

2.1. Kmetijski skladi

Za kmetijske sklade morajo države članice imeti pooblaščene in učinkovite plačilne agencije, da se zagotovita dobro poslovodenje in nadzor odhodkov za kmetijstvo. Države članice morajo upravljati tudi integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) za neposredna plačila kmetom in dele odhodkov za razvoj podeželja (da preprečili na primer goljufije in nepravilna plačila). Če države članice ne upravljajo teh kontrolnih sistemov pravilno, Komisija naknadno določi finančne popravke na letni osnovi. Zaradi prevelikega tveganja, da IAKS od dne pristopa Romunije ne bi deloval pravilno, je Komisija vzpostavila zaščitni mehanizem, ki bi se lahko uporabil za Romunijo, če elementi IAKS (integrirani administrativni in kontrolni sistem) ali drugi elementi, potrebni za zagotovitev pravilnega plačevanja, niso vzpostavljeni ali so zelo pomanjkljivi. Zaščitni mehanizem predvideva, da se odhodki, povezani z IAKS, lahko začasno zmanjšajo za 25 %. Glavni pomisleki glede IAKS so bili povezava med registrom kmetij in LPIS (sistemom identifikacije zemljiških parcel), upravno zmogljivostjo in logistiko, sistemom IT in kakovostjo zabeleženih podatkov. Na podlagi poročila, ki so ga romunski organi poslali marca 2007, je mogoče sklepati, da sistem še ne deluje v celoti: dva od štirih modulov IAKS sta na voljo samo kot prototipa. Poleg tega se zdi, da modul za administrativne kontrole nima vseh potrebnih funkcij. Poročilo razkriva znatne težave v zvezi z delovanjem sistemov IT. Odločitev, ali je potrebno uporabiti zaščitne ukrepe (ki bi lahko povzročili zmanjšanje odhodkov, povezanih z IAKS), bo sprejeta na podlagi rezultatov revizij, ki jih bo Komisija izvedla junija–julija 2007, in ocene poročila romunskih organov, predloženega marca 2007.

2.2. Zdravje živali in varnost živil

Na področju zdravja živali so bili sprejeti prehodni ukrepi v zvezi s prašičjo kugo in potrjeni so bili načrti za izkoreninjenje. Pregled teh prizadevanj je predviden za september 2007. Komisija je sprejela tudi dodatni zaščitni ukrep za omejitev trgovine s konji iz Romunije znotraj Skupnosti. Romunija posodablja svoje kafilerije in zahtevano je bilo poročilo o napredku. V sektorjih mesa, rib in mleka so bili odobreni prehodni ukrepi za veliko število obratov, ki lahko prodajajo samo na notranjem trgu v Romuniji. Posebni ukrepi so bili sprejeti za surovo mleko.

3. REFORMA PRAVOSODJA IN BOJ PROTI KORUPCIJI

3.1. Povzetek pregleda

Reforma pravosodja in boj proti korupciji sta bila pozorno spremljana v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Na podlagi spremljanja sta zagotovljena povzetek analize in podrobna razlaga napredka glede meril v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Podrobna razlaga je oblikovana na podlagi ukrepov, ki so bili uporabljeni kot kazalniki napredka za izpolnjevanje meril.

Romunija je dosegla različne stopnje napredka pri izpolnjevanju meril, določenih v mehanizmu za sodelovanje in preverjanje. Pomembno je ta merila pojmovati kot reprezentativna in ne kot kontrolni seznam posameznih ukrepov, ki jih je mogoče odkljukati enega za drugim. Merila so medsebojno povezana. Napredek pri enemu vpliva na druge. Vsako merilo je opeka v zgradbi neodvisnega, nepristranskega pravosodnega in upravnega sistema. Vzpostavitev in ohranitev takšnega sistema je dolgoročen proces. Vključuje temeljne spremembe sistemskih razsežnosti. Merila zato ne smejo biti obravnavana ločeno. Treba jih je obravnavati skupaj, kot del širše reforme pravosodnega sistema in boja proti korupciji, za kar je potrebna dolgoročna politična zavezanost. Potrebni so boljši dokazi dejanskega izvajanja, da se dokaže nepreklicna sprememba.

Romunska vlada se zavzema za reformo pravosodja in odpravo korupcije v sistemu. Romunski organi kažejo svojo pripravljenost in odločnost na vseh področjih. Pripravili so potrebne osnutke zakonov, akcijskih načrtov in programov. Vendar je cilj lahko dosežen samo z odločnim vsakodnevnim izvajanjem teh ukrepov v praksi. Uresničevanje namer v rezultatih je še vedno šibka točka. Romunija je svoja okrepila prizadevanja na najvišjih ravneh na področju boja proti korupciji. Vendar je kljub priznavanju teh prizadevanj ostalo še veliko dela neopravljenega. Napredek, dosežen v kratkem času od vzpostavitve mehanizma za sodelovanje in preverjanje, je še vedno nezadosten.

Globoko zakoreninjeni problemi, zlasti korupcija, zahtevajo nepreklicno vzpostavitev in učinkovito delovanje trajnostnih struktur na preiskovalni ravni in ravni pregona, ki bodo spodobne dajati močne odvračilne znake. Poleg tega potrebne strukturne spremembe vplivajo na družbo v celoti in zahtevajo večje spremembe, ki močno presegajo zgolj izpolnjevanje meril. To zahteva močno dolgoročno zavezanost Romunije in je lahko uspešno samo, če se spoštuje stroga delitev izvršilne, zakonodajne in sodne oblasti ter če so vzpostavljeni trdni politični pogoji in zaveze.

3.2. Ocena

3.2.1. Merilo 1: Zagotoviti bolj transparenten in učinkovit sodni postopek predvsem z okrepitvijo pristojnosti in odgovornosti vrhovnega sodnega sveta. Spremljati vpliv novih zakonikov o civilnem in kazenskem postopku in o njem poročati

Vsi ukrepi akcijskega načrta vrhovnega sodnega sveta so bili izvedeni in kažejo prve rezultate zlasti glede vzpostavitve skladne sodne prakse. Neobstoj enotne prakse za zadeve vračanja premoženja pa ostaja zaskrbljujoč.

Dokaz dosedanje prakse spremljanja učinka sprememb zakonikov o civilnem in kazenskem postopku zagotavlja verodostojno zavezanost organov za vključitev pripomb zaposlenih v pravosodju v nov osnutek procesnih zakonikov. Napredek pri zakoniku o civilnem postopku je dober, medtem ko je v zvezi z zakonikom o kazenskem postopku napredek majhen.

Potrebna so nadaljnja prizadevanja za dokončanje reforme zaposlovanja in organizacije pravosodnega sistema ter za zagotovitev njune trajnosti. Na tem področju so bile reforme le delno izvedene. Politika zaposlovanja na podlagi potreb je otežena z obstoječim pravnim jamstvom „trajnosti funkcije“ za sodnike in tožilce. Trenutno predvidena možnost zapolnitve prostih delovnih mest s „hitrimi“ postopki zaposlovanja poleg letnih razpisov povzroča zaskrbljenost glede kakovosti vseh novo zaposlenih v romunskem pravosodju.

Romunija je na splošno dosegla določen napredek pri reformi svojega pravosodnega sistema.

Podrobna ocena

- Izvesti vse potrebne ukrepe, vključno s tistimi, določenimi v zadevnem akcijskem načrtu o vrhovnem sodnem svetu, sprejetim junija 2006, ki zagotavljajo skladno razlago in uporabo prava na sodiščih vseh stopenj v vsej državi po ustreznem posvetovanju s sodniki, tožilci in odvetniki; spremljati učinek nedavno sprejete zakonodaje in upravnih ukrepov

Dejavnosti in ukrepi, vključeni v akcijski načrt, ki ga je junija 2006 sprejel vrhovni sodni svet, so bili sprejeti in izvedeni za zagotovitev potrebnih pogojev – zakonodajnih, upravnih ali drugih – za sodišča, da bodo lahko slednja bolj ozaveščena in si bodo bolj prizadevala, da bo njihova sodna praksa skladna s prakso drugih sodišč iste stopnje kot tudi s prakso vrhovnega kasacijskega sodišča.

V zvezi s tem je pritožba v interesu prava osrednji instrument[3]. Po preoblikovanju leta 2005 je sedaj dostopna pritožbenim sodiščem (ki so bila največji vir nasprotujoče sodne prakse) in sodbe, ki jih je izdalo vrhovno kasacijsko sodišče pri odločanju o teh pritožbah, imajo zavezujoč učinek. Glede na hitrost vlaganja in odločanja o pritožbah v interesu prava v drugi polovici leta 2006 in v prvih mesecih leta 2007 je ta postopek postal pomemben instrument za poenotenje sodne prakse. Ta instrument bi bil kot tak lahko ustrezen in treba bi bilo razmisliti o nadaljnjih zakonodajnih pobudah, namenjenih vzpostavitvi novih mehanizmov za poenotenje sodne prakse, glede na pozitivne rezultate pritožb v interesu prava[4].

Dostop sodnikov in tožilcev do sodne prakse se je izboljšal. Vsem sodiščem je na voljo vpogled v zbornik sodnih odločb vrhovnega kasacijskega sodišča in celotna besedila sodnih odločb so sedaj na voljo na njegovi spletni strani. Intenziven postopek avtomatizacije sodišč v preteklih letih je povečal dostop do pravnih dokumentov in sodne prakse za sodnike in tožilce. Pritožbena sodišča na horizontalni ravni objavljajo in si izmenjujejo tako imenovane četrtletne letake, ki vsebujejo zadevno sodno prakso na področju njihove pristojnosti.

Na voljo je stalno usposabljanje in program decentraliziranega usposabljanja nacionalnega sodnega inštituta. Načrt stalnega usposabljanja nacionalnega sodnega inštituta za leto 2007 obsega 19 seminarjev za 120 sodnikov in tožilcev (v primerjavi z 9 seminarji v letu 2006), v okviru programa stalnega decentraliziranega usposabljanja za leto 2007 pa so predvideni najmanj 3 seminarji na leto, ki jih organizira sodišče/državno tožilstvo (v primerjavi z 1 seminarjem na leto v letu 2006, ko je bilo organiziranih 136 takšnih seminarjev).

Vrhovni sodni svet je vzpostavil mehanizem za spremljanje učinkov, ki jih imajo ukrepi na sodno prakso po vsej državi. Vzpostavljen je bil stalni mehanizem za posvetovanje med sodišči o zadevah, povezanih z enotnostjo sodne prakse. V zvezi z nadaljnjim izvajanjem akcijskega načrta za leto 2006 vrhovnega sodnega sveta so od januarja 2007 redna zasedanja predsednikov oddelkov vrhovnega kasacijskega sodišča z njihovimi kolegi iz pritožbenih sodišč za uskladitev prakse in obravnavanje možnih predlogov za pritožbe v interesu prava. Vrhovni sodni svet je februarja 2007 določil obveznost, da ima vsako sodišče mesečna zasedanja sodnikov na vseh stopnjah za zagotovitev ustrezne komunikacije med sodniki na lokalni ravni. Svet je oblikoval tudi centralni mehanizem s pomočjo katerega organizira redna zasedanja s predsedniki oddelkov vsakega pritožbenega sodišča kot tudi vrhovnega kasacijskega sodišča. Namen zasedanj je ustanoviti forum, na katerem vsa sodišča, ki odločajo o končnih pritožbah (vrhovno kasacijsko sodišče in pritožbena sodišča) in s tem vzpostavljajo kasacijsko prakso, obravnavajo tiste pravne zadeve, za katere je na splošno ugotovljeno, da povzročajo nasprotujočo sodno prakso.

Končno je treba omeniti, da vzpostavitev enotne prakse včasih ovirajo pogoste spremembe zakonodaje, ki so v nekaterih primerih vezane na uskladitev reforme pravosodja.

- Oblikovati in izvajati racionalen in izvedljiv model zaposlovanja za pravosodni sistem na podlagi ocene tekočih potreb

Stanje na področju človeških virov v romunskem pravosodnem sistemu kot tudi zmogljivost upravljanja na centralni ravni ter na ravni sodišč in tožilstev državnim organom še vedno povzroča težave. To obravnavata vrhovni sodni svet in urad generalnega državnega tožilca[5]. Trenutno potekata racionalizacija osebja in institucionalno prestrukturiranje.

Pravosodni organi se običajno na konceptualni ravni odločijo, katere zadeve spadajo v splošni pojem „sodne uprave“ in kako bodo razporejene različne naloge upravljanja v okviru tega koncepta med predsedniki sodišča/vodji tožilstev, ekonomskimi direktorji, sodnimi uradniki, samimi sodniki in tožilci ter po možnosti upraviteljem/vodjem sodišča. Poleg tega je za natančen pregled strategije človeških virov in dejansko delovanje prenovljene sheme zaposlovanja potrebna določena prožnost pri upravljanju poklicnih poti sodnikov, ki je večja kakor tista v veljavnem zakonodajnem okviru.

Pojav začasne premestitve sodnikov se zdi težaven. Okrog 200 sodnikov in tožilcev je začasno premeščenih iz njihovega delovnega mesta v druge institucije (vrhovni sodni svet, ministrstvo za pravosodje, nacionalni sodni institut, NSC, itd.). V več primerih se prvotna delovna mesta začasno premeščenih sodnikov in tožilcev ne štejejo za uradno prosta in se zato ne zapolnijo, ker imajo zadevni sodniki in tožilci pravico do ohranitve svojega delovnega mesta znotraj pravosodja. Edina možna rešitev je začasno premestiti sodnika iz drugega sodišča, da se začasno zapolni dejansko prosto delovno mesto. Poleg tega zakonodaja ne določa nobene omejitve glede števila začasnih premestitev, te pa so zelo privlačne zaradi višjih plač, ki jih zaslužijo začasno premeščeni sodniki in tožilci. Vendar postaja vrhovni sodni svet strožji pri odobritvi začasnih premestitev sodnikom in tožilcem. Drugo s tem povezano vprašanje je način, kako bi lahko pristojni organi[6] spremenili shemo zaposlenih v pravosodju. Delovno mesto je mogoče zbrisati iz sheme zaposlenih samo, če je zadevno delovno mesto prosto. Vlada zato ne bi mogla zmanjšati števila delovnih mest na sodišču, na katerem so zasedena vsa delovna mesta, čeprav je bilo iz delovne obremenitve razvidno, da je bila večina teh delovnih mest nepotrebnih.

Osnutek zaključkov študije dejavnosti manjših sodišč, ki jo trenutno obravnavata vrhovni sodni svet in ministrstvo za pravosodje, potrjuje, da je na več manjših sodiščih potrebna racionalizacija strukture zaposlenih (za nekatera celo opustitev dejavnosti); zato prerazporeditev človeških virov, ki bo bolje odražala dejansko delovno obremenitev, zahteva natančno ravnotežje med upravnimi in zakonodajnimi pobudami, ki se še niso uresničile (novejšemu osnutku zakonodajnega akta, ki ga je pripravilo ministrstvo za pravosodje, katerega namen je zagotoviti izredni postopek premestitve v primerih reorganizacije sodišč ali tožilstev, je vrhovni sodni svet nasprotoval).

Druga rešitev, ki jo je obravnaval vrhovni sodni svet v okviru dolgoročne strategije človeških virov, je znižati standarde za imenovanje sodnikov in tožilcev, ki naj bo začasna rešitev dokler se ne zapolnijo vsa delovna mesta. Po zakonodajnih reformah v letih 2004 in 2005 sta sodniška in tožilska služba v Romuniji trajni in zanju veljajo precejšnji privilegiji in imunitete. Morebitne zaposlene na podlagi nižjih standardov bi bilo težko odpustiti, če bi bilo pozneje ugotovljeno, da ne izpolnjujejo pričakovanj sistema.

- Razviti in izvajati načrt za prestrukturiranje urada državnega tožilstva, ki obravnava obstoječe pomanjkljivosti glede upravljanja in vprašanja človeških virov

Načrt za prestrukturiranje urada državnega tožilstva je bil sestavljen in se že izvaja. Vendar je postopek oviran, ker ni učinkovitega modela zaposlovanja za pravosodni sistem.

Načrt za reorganizacijo urada državnega tožilstva je bil oblikovan na podlagi analize poročil dejavnosti urada za leti 2005 in 2006.

Predsednik je 2. oktobra 2006 imenoval novega generalnega državnega tožilca Romunije na predlog ministra za pravosodje in z odobritvijo vrhovnega sodnega sveta.

Glavne pomanjkljivosti so napake pri upravljanju ter neenaka in neučinkovita razporeditev tožilcev znotraj uradov državnega tožilstva ob upoštevanju delovne obremenitve za posameznega tožilca.

Načrt je zato oblikovan v naslednjih petih korakih: (1) prestrukturiranje urada tožilstva, ki je del vrhovnega kasacijskega sodišča; (2) osnutek in sprejetje nove notranje uredbe urada državnega tožilstva; (3) prerazporeditev tožilskih delovnih mest; (4) zapolnitev prostih vodilnih delovnih mest; (5) zapolnitev prostih delovnih mest, ki niso vodilna;

Prva dva koraka sta bila že izpolnjena.

Tretji korak je v teku in rok je do konca leta 2007: večino zadev obravnavajo tožilstva, ki so del prvostopenjskih sodišč. Zato je treba shemo zaposlenih reorganizirati s prenosom nekaterih delovnih mest iz višjih tožilstev na nižja. Ker trenutno morda ne bo mogoče prerazporediti odvečnih delovnih mest, če so zasedena, bo za organizacijo potreben določen čas.

Četrti korak je v teku in pomeni „trajni ukrep“. Jeseni 2006 so bili objavljeni javni razpisi za vodilna delovna mesta in 17 vodilnih delovnih mest na tožilstvih je bilo zapolnjenih. Med januarjem in marcem 2007 je bilo zapolnjenih še pet vodilnih delovnih mest na uradu tožilstva, ki je del vrhovnega kasacijskega sodišča. Za vodilna delovna mesta so predvideni novi javni razpisi spomladi in jeseni leta 2007.

Peti korak je v teku in je tudi „trajni ukrep“. Običajni način zaposlovanja tožilcev ne dovoljuje, da bi se prosta delovna mesta zapolnila, ker nacionalni sodni inštitut omogoča, da diplomira samo 180 kandidatov, in samo 40 % od teh postane tožilcev.

- Spremljati učinek, ki ga imajo novosprejete spremembe zakonikov o civilnem in kazenskem postopku na pravosodni sistem, da se lahko v načrtovane nove zakonike vključijo kakršni koli potrebni popravni ukrepi

Zakon št. 459/2006, ki spreminja zakonik o civilnem postopku je bil sprejet decembra 2006 in začel veljati januarja 2007. Glavne spremembe se nanašajo na a) prenos pristojnosti reševanja neutemeljenih zahtevkov za izločitev sodnikov na sodišče, pri katerem so bili zahtevki vloženi, b) poenostavitev prisilnega postopka izvršbe.

Ministrstvo za pravosodje je spremljalo učinek teh sprememb ter zahtevalo oceno zadevnih sodišč in zbiralo prostovoljne predloge sodnikov. Ker še ni preteklo veliko časa od začetka veljavnosti zakona, so se predlogi sodišč nanašali na njegov možni učinek.

Zakon št. 356/2006, ki spreminja zakonik o kazenskem postopku , je bil sprejet julija 2006 in začel veljati 9. septembra 2006. Zakon je bil dodatno spremenjen z izrednim odlokom vlade št. 60/2006. Glavne spremembe se nanašajo na a) strožje pogoje za alternativen ukrep pridržanja v priporu, b) strožje pogoje za izločitev sodnikov, c) odpravo neposredne napotitve na sodno obravnavo v primeru prekrškov, ki se preganjajo na zahtevo žrtve (v skladu s sedanjo ureditvijo mora tožilec preiskovati zadevo, zahteva žrtve pa je pogosto umaknjena), d) omejitev možnosti sodišča, da zadevo vrne tožilcu v nadaljnjo preiskavo.

Ministrstvo za pravosodje je spremljajo učinek sprememb z zbiranjem mnenj zadevnih sodnikov, ki so sestavili seznam predlogov za nov zakonik o kazenskem postopku. Sodeloval je tudi vrhovni sodni svet. Vendar ti predlogi še niso bili obravnavani. Nekateri pomisleki vključujejo možnost tožilcev, da prestrezajo korespondenco in prisluškujejo telefonskim pogovorom 48 ur brez sodnega naloga, ali poseganje v razmerje odvetnik-stranka s prisluškovanjem telefonskim klicem.

Reforma kazenske zakonodaje je bila ogrožena z odločitvijo pravnega odbora senata marca 2007, da se parlamentu predloži v glasovanje kazenski zakonik, ki je bil sprejet leta 2004 in razveljavljen leta 2005 zaradi neskladnosti s procesnimi predpisi in drugih bistvenih neskladnosti, ki so jih ugotovili zaposleni v pravosodju. Če bi zakonik iz leta 2004 začel veljati, bi kazenskim sodiščem in tožilstvom povzročil precejšnje težave in resno tveganje, da bi celoten sistem kazenskega pravosodja postal neoperativen. Plenum senata je konec marca sprejel odločitev, da se kazenski zakonik iz leta 2004 vrne pravnemu odboru v nadaljnjo obravnavo. To bo omogočilo razpravo za nov predlog kazenskega zakonika in tudi zakonika o kazenskem postopku. Romunija pričakuje, da bo javna razprava potekala jeseni 2007.

- Spremljati napredek v zvezi s sprejetjem novih zakonikov in o njem poročati, vključno z ustreznimi posvetovanji in učinkom, ki ga bo imel na pravosodni sistem

Stanje glede novih procesnih zakonov je zelo različno. Postopek oblikovanja novega zakonika o civilnem postopku poteka in zelo dobro napreduje, medtem ko se kljub napredku postopek za drugega šele začenja. Komisija za oblikovanje osnutka novega zakonika o kazenskem postopku je bila sestavljena in odobrena z odredbo ministra za pravosodje št. 1251/C z dne 17. maja 2007.

Novi zakonik o civilnem postopku

Komisija za oblikovanje osnutka novega zakonika o civilnem postopku je bila ustanovljena leta 2006[7]. Komisija je oblikovala okrog 250 členov (od skupaj 7–800 členov), ki zadevajo sodno obravnavo na prvi stopnji. Sprejeta je bila odločitev glede strukture zakonika.

Romunija pričakuje, da bo delo dokončano do konca decembra 2007. Po odobritvi vlade, ki bo sledila javni razpravi, bo besedilo poslano parlamentu. Sprejetje je predvideno do poletja 2008 in zagotovljen bo najmanj šestmesečni vacatio legis .

Glede nove pristojnosti sodišč je predvideno naslednje: (1) prvostopenjska sodišča bodo imela omejeno pristojnost; (2) višja sodišča bodo imela mešano pristojnost, in sicer kot prvostopenjska sodišča za posebne zadeve in pritožbena sodišča za pritožbe, vložene zoper sodne odločbe nižjih sodišč; (3) pritožbena sodišča bodo odločala o pritožbah zoper sodbe višjih sodišč in bodo na prvi stopnji odločala o upravnih zahtevkih; (4) vrhovno kasacijsko sodišče bo odločalo samo o pritožbah na drugi stopnji ( recurs ) zoper vse sodne odločbe, sprejete na drugi stopnji. Na ta način bo vrhovno kasacijsko sodišče postalo pravo kasacijsko sodišče, ki obravnava samo pravna vprašanja. Predvideni so strogi pogoji glede dopustnosti zadev, da ne bi prišlo do preobremenitve vrhovnega kasacijskega sodišča. Romunija pričakuje, da bo vrhovno kasacijsko sodišče, ki je edino pristojno sodišče v državi za izdajanje pravnomočnih sodnih odločb o pravnih vprašanjih, vodilo sodno prakso in znatno prispevalo k poenotenju prakse.

Komisija za oblikovanje osnutka novega zakonika o civilnem postopku skuša najti rešitev za težave glede ugovorov protiustavnosti, ki povzročajo zamude v postopkih[8]. Izbrana rešitev je, da se, ko stranke sprožijo vprašanje ustavnosti zakona, ki je pomemben za zadevo, vprašanje pošlje ustavnemu sodišču, vendar se sodna obravnava nadaljuje. Če se ugotovi, da je zakon protiustaven, bo zadevna stranka vložila pritožbo ali zahtevo za obnovo postopka.

N ovi zakonik o kazenskem postopku

Komisija za oblikovanje osnutka novega zakonika o kazenskem postopku je začela delo januarja 2007.

Trenutno člani komisije[9] oblikujejo osnutek novega zakonika. Sestavili so nekatere grobe osnutke sheme, vendar končna različica še ni pripravljena.

Nov kazenski postopek bo v glavnem kontradiktoren. Težja in srednja kazniva dejanja se bodo preganjala po uradni dolžnosti, medtem ko bo imel pri lažjih kaznivih dejanjih tožilec diskrecijsko pravico pregona.

Komisija doslej ni imela stikov z drugimi komisijami za oblikovanje osnutkov, da bi spodbudila pravočasno rešitev potencialno različnih stališč o skupnem načelu, kot je ugovor protiustavnosti.

- Okrepiti pristojnost vrhovnega sodnega sveta za izvajanje njegovih glavnih obveznosti in odgovornosti. Obravnavati zlasti morebitna navzkrižja interesov in neetična dejanja posameznih članov sveta. Zaposlovati pravosodne inšpektorje v skladu z novo sprejetimi merili, ki morajo biti tudi bolj regionalno zastopani

Zmogljivost upravljanja vrhovnega sodnega sveta, da izvaja svoje pristojnosti na podlagi zakona, je bila v celoti vzpostavljena. Svet deluje skladno na vseh področjih pristojnosti in uporablja sistem delovnih skupin, ki jih vodi en stalni član sveta, za spremljanje in izvajanje dejavnosti na vsakem zadevnem področju. Nova skupina za upravljanje vrhovnega sodnega sveta, izvoljena januarja 2007, se je zavezala k funkcionalnemu razmerju z ministrstvom za pravosodje in drugimi državnimi organi ter tudi k večji vključenosti vrhovnega sodnega sveta v tiste zakonodajne razprave, ki zadevajo pravosodni sistem.

Odgovornost in etična merila sveta ter njegovih posameznih članov ostajajo vprašanja, ki zbujajo skrb. Enako velja za morebitna navzkrižja interesov članov vrhovnega sodnega sveta. Zakon dovoljuje, da se lahko sedanji člani sveta odločijo za stalno funkcijo ali za sočasno opravljanje funkcije člana sveta in vodje sodišča ali tožilstva[10]. Poleg tega je svet o zadevah kot so etična merila za posamezne člane ali morebitna navzkrižja interesov dosledno sprejemal formalistično stališče, da se prepreči domneva pomanjkanja integritete članov vrhovnega sodnega sveta in da se domneve neetičnega obnašanja obravnavajo na podlagi posameznega primera.

Glede zaposlovanja pravosodnih inšpektorjev je svet uporabil natančno določen in objektiven postopek v vseh nedavnih krogih zaposlovanja. Vrhovni sodni svet je pozoren tudi na geografsko zastopanost med novo zaposlenimi inšpektorji in je prekinil monopol, ki so ga doslej imeli sodniki/tožilci iz sodišč/tožilstev v Bukarešti.

3.2.2. Merilo 2: Ustanoviti, kakor je predvideno, službo za integriteto, ki bo pristojna za preverjanje premoženjskega stanja, nezdružljivosti in morebitnih navzkrižij interesov, ter za izdajanje zavezujočih odločitev na podlagi katerih se lahko izrečejo odvračilne sankcije

Na podlagi zakona o nacionalni službi za integriteto, ki je bil spremenjen z izrednim odlokom vlade, lahko služba preverja premoženjsko stanje, nezdružljivosti in morebitna navzkrižja interesov velikega števila višjih javnih in izvoljenih uradnikov. Določa tudi izdajanje zavezujočih odločitev na podlagi katerih je mogoče sprejeti odvračilne sankcije. Pričakuje se, da bo služba začela delovati do oktobra 2007.

Pravni pomisleki glede neodvisnosti službe in učinkovitosti njenih pristojnosti za preiskovanje in izrekanje odvračilnih sankcij so samo delno urejeni v spremembah, določenih v izrednem odloku vlade. Ta odlok bo veljaven dokler ga ne bo parlament potrdil ali spremenil.

Romunija je glede izpolnjevanja tega merila dosegla velik napredek. Vendar je še prezgodaj za oceno učinkovitosti službe glede doseganja njenih ciljev, dokler ni vzpostavljena in nima ustrezne evidence.

Podrobna ocena

- Sprejeti zakonodajo za vzpostavitev učinkovite in neodvisne službe za integriteto, ki bo pristojna za preverjanje premoženjskega stanja in morebitnih nezdružljivosti in navzkrižij interesov, ter za izdajanje zavezujočih odločitev na podlagi katerih se lahko izrečejo odvračilne sankcije

Ministrstvo za pravosodje je oblikovalo osnutek zakona o vzpostavitvi nacionalne službe za integriteto, ki bo pristojna za preverjanje premoženjskega stanja, nezdružljivosti in morebitnih navzkrižij interesov.

Vlada je julija 2006 odobrila osnutek zakona, maja 2007 pa ga je končno prejel romunski senat[11].

V skladu z zakonom predsednika in podpredsednike službe imenuje senat na predlog Nacionalnega sveta za integriteto za obdobje 6 let po natečaju/izpitu[12]. Predsednika in podpredsednika na predlog nacionalnega sveta za integriteto senat tudi razreši.

Nacionalna služba za integriteto izvaja dejavnosti preverjanja premoženja, navzkrižja interesov in nezdružljivosti[13].

Zakon določa letno neodvisno zunanje preverjanje, ki se financira iz proračuna službe. Vsi dostojanstveniki in javni uslužbenci na nacionalni in centralni ravni morajo predložiti izjave o premoženju in interesih[14].

Inšpektor za integriteto začne s preverjanjem premoženja, navzkrižij interesov in nezdružljivosti po uradni dolžnosti ali na zahtevo zainteresirane strani v skladu s pogoji, določenimi z zakonom. Oseba, ki se preverja, je obveščena o začetku postopka in ima pravico do zastopanja ali pomoči s strani odvetnika.

Da bi dostojanstvenike in javne uslužbence obvarovali pred zlorabo, zakon določa kazen zapora za osebe, ki dajo lažne navedbe ali izjave.

Inšpektor za integriteto obvesti sodišče, če obstaja na podlagi razpoložljivih dokazov razlika med dejanskim in prijavljenim premoženjem, ki je ni mogoče razumno upravičiti[15]. V tem primeru lahko sodišče odredi zaseg dela premoženja ali določenih sredstev. Če sodišče z dokončno in nepreklicno odločitvijo ugotovi, da je bilo premoženje pridobljeno nezakonito in odredi zaplembo, zakon določa kazen razrešitve in prepovedi opravljanja dela na visokem položaju ali dela javnega uslužbenca za obdobje 3 let po razrešitvi, razen za tiste osebe, ki bile izvoljene. Dokončna in nepreklicna odločitev, s katero je izrečeno navzkrižje interesov, se predloži disciplinski komisiji ali, če je to potrebno, državnim organom, da se tej osebi izreče disciplinska kazen ali da se jo razreši.

V zvezi s končno ureditvijo nacionalne službe za integriteto je bilo izraženih več pomislekov, in sicer:

- Prvotno je bil cilj osnutka vzpostaviti službo, ki bo lahko preverjala in ukrepala na področju, za katero ni pristojna nobena druga institucija v Romuniji – premoženje, ki ga ni mogoče upravičiti z dohodki osebe, ki se preverja. Vendar sprejeta ureditev ohranja pojem „nezakonitega“ premoženja, namesto „neupravičenega“ premoženja. „Nezakonito“ premoženje se lahko zapleni vendar je prej treba dokazati, da izhaja iz nezakonitega dejanja. Za to področje so na eni strani pristojni tožilci/policija (za kazniva dejanja) in davčni organi, policija itd. (prekrški), na drugi strani pa bi lahko prišlo do precejšnjega števila primerov ko, čeprav sredstva neupravičeno presegajo dohodke, „nezakonitih“ dejanj ni mogoče dokazati.

- Odstotek, ki opredeljuje „znatno razliko“ med dejanskim in prijavljenim premoženjem, na podlagi katerega bo inšpektor za integriteto obvestil sodišče (najmanj 10 % vendar ne manj od zakonsko določenega zneska 20 000 EUR[16]), se zdi zelo visok v primerjavi s prvotno predlaganimi 2 %.

Glede nekaterih vidikov v zvezi s tema dvema točkama, izredni odlok št. 49/01/06/2007, ki je začel veljati junija 2007, prinaša nekaj pozitivnih sprememb. Zlasti nadomešča pojem „nezakonito premoženje“ z „neupravičenim premoženjem“. Omogoča pa tudi, da se začne preiskava, ko je ugotovljena razlika v višini 10 000 EUR med premoženjem in dohodki.

Kljub temu pa mora Izredni odlok vlade potrditi še parlament, da bi bil dolgoročno veljaven[17].

Dejansko delovanje službe je treba še oceniti.

- Vzpostaviti takšno nacionalno službo za integriteto, zagotoviti, da ima potrebne človeške in finančne vire, potrebne za izpolnitev njenega mandata

Tega dela merila ni mogoče oceniti, preden začne novo ustanovljena nacionalna služba za integriteto delovati.

3.2.3. Merilo 3: Utrjevati že dosežen napredek, nadaljevati z vodenjem strokovnih, nestrankarskih preiskav suma korupcije na visoki ravni

V zvezi s pregonom primerov korupcije na visoki ravni je bil ugotovljen stalen napredek. Ustanovljeni so bili posebni organi za pregon korupcije (nacionalni oddelek za boj proti korupciji) po vsej državi in kažejo pozitivne rezultate glede preiskav in obtožnic v zvezi s korupcijo na visoki ravni. To vključuje odmevne zadeve z obtožnico zoper znane in vplivne javne osebnosti. Vendar se strogost pri pregonu ne kaže v sodnih odločbah. Podatki o izrečenih kaznih kažejo, da kazni v povprečju niso odvračilne in zelo veliko število teh kazni v zadevah korupcije na visoki ravni je pogojnih. Razloge za te pogojne kazni, vključno z ozaveščanjem in odnosom sodstva do odvračilnih kazni v zadevah korupcije na visoki ravni, je treba pojasniti. To spodkopava nedavni napredek pri preiskovanju in negativno vpliva na javnost in njeno dojemanje politične zaveze boja proti korupciji. Poleg tega bi lahko na boj proti korupciji negativno vplivala tudi vrsta nedavnih dogodkov. Ti vključujejo dekriminalizacijo bančne goljufije, namero parlamenta, da skrajša najdaljši rok za preiskave prekrškov, in zahtevo za razrešitev vodilnega člana nacionalnega oddelka za boj proti korupciji.

Na splošno je napredek sodnega obravnavanja korupcije na visoki ravni še vedno nezadosten.

Podrobna ocena

- Zagotavljati evidenco o strokovnih in nepristranskih preiskavah zadev korupcije na visoki ravni. Zagotoviti pravno in institucionalno stabilnost okvira za boj proti korupciji zlasti z ohranitvijo sedanjega postopka za imenovanje in razrešitev generalnega državnega tožilca Romunije, vrhovnega tožilca nacionalnega direktorata za boj proti korupciji in drugih oseb na vodilnih položajih v uradu generalnega državnega tožilca

Romunski parlament je marca 2006 ratificiral zakon št. 54/06, ki je ponovno določil pristojnost „nacionalnega oddelka za boj proti korupciji“ za preiskovanje vseh zadev korupcije na visoki ravni. Služba se sedaj imenuje nacionalni direktorat za boj proti korupciji. Ustanovljena je kot pravni subjekt znotraj urada tožilstva na vrhovnem kasacijskem sodišču. Nacionalni direktorat za boj proti korupciji vodi generalni državni tožilec urada tožilstva, ki je del Vrhovnega kasacijskega sodišča preko vrhovnega tožilca v zadevi. Nacionalni direktorat za boj proti korupciji ima svoj proračun in osebje.

Nacionalni direktorat za boj proti korupciji ima še naprej obveznost in pristojnost za pregon korupcije na visoki ravni. Število in vrsta novih preiskav, ki jih je v tem obdobju začel, sta prispevala k dobrim rezultatom nepristranskih preiskav korupcije na visoki ravni.

Časovno obdobje, v katerem nacionalni direktorat za boj proti korupciji izvaja in zaključuje svoje preiskave, še naprej odraža visoko raven strokovnosti večdisciplinarnih preiskovalnih skupin Direktorata. Od septembra 2006 je bilo vloženih 84 novih obtožnic zoper 195 obtožencev. V istem obdobju so sodišča izdala 47 nepravnomočnih obsodb v sojenjih, povezanih s korupcijo, in 33 pravnomočnih obsodb. Tri zadeve so se zaključile z oprostitvijo.

Vendar rezultati sodnega sistema ne dosegajo prizadevanj in rezultatov nacionalnega direktorata za boj proti korupciji glede pregona korupcije na visoki ravni. Več elementov v praksi sodišč kaže na nezadostno ozaveščenost glede pojava korupcije ali na pomanjkanje usposobljenosti/znanja.

Prvič, kazni, ki jih sodišča izrekajo v zadevah korupcije nimajo odvračilnega učinka in ne izpolnjujejo svoje funkcije preprečevanja. S povprečno dolžino kazni 1–2 leti zapora za kazniva dejanja korupcije in z velikim številom pogojnih obsodb, sodišča neuspešno dokazujejo, da razumejo svojo bistveno vlogo pri prizadevanjih za preprečevanje korupcije v Romuniji.

Drugič, v vseh najpomembnejših zadevah korupcije, ki jih je preiskoval nacionalni direktorat za boj proti korupciji, in so bile v zadnje pol leta predložene sodišču, so sodišča prekinila postopke in zadeve posredovala ustavnemu sodišču v odločanje o različnih zahtevkih za ugotavljanje protiustavnosti, ki jih je vložila obramba. Čeprav je to v skladu s postopkom, bi se lahko sprožila vprašanja glede težnje sodišč, da posredujejo zadeve višjim stopnjam, namesto da bi jih obravnavala na nižji stopnji. Zato sta bili sojenji dveh bivših politikov na visokih položajih, ki sta takrat šteli za prepričljiv dokaz zaveze k preiskovanju korupcije na visoki ravni v Romuniji, prekinjeni za obdobje trajanja postopka pregleda ustavnosti, ki bo lahko trajal tudi več kot eno leto.

Ob upoštevanju postopka imenovanja in razrešitve bi lahko zgodnji odhod ali zamenjava uslužbencev na vodilnih položajih v postopku reforme škodila neprekinjenosti tega postopka. Glede postopka imenovanja in razrešitve generalnega državnega tožilca in vrhovnega tožilca nacionalnega direktorata za boj proti korupciji, je plenum konec marca 2007 zavrnil odločitev pravnega odbora senata, da bi ponovno sprožili starejši predlog, ki je v senatu od leta 2006. Prihodnost bo pokazala, ali je namera za spremembo postopka imenovanja dokončno opuščena. Število sprememb zaposlenih v zadnjih mesecih v zvezi s tem ne zbuja zaupanja. Primeri so zmanjšanje števila zaposlenih v generalnem direktoratu za boj proti korupciji in predlog za razrešitev voditeljev nacionalnega direktorata za boj proti korupciji in nacionalnega sodniškega inštituta[18]. Poleg tega je odstopilo več visokih uradnikov ministrstva za pravosodje.

Dodatna skrb, povezana z bojem proti korupciji, so morebitne spremembe procesnega zakonika, ki je v obravnavi v parlamentu. To bi lahko imelo znaten negativni učinek na boj proti korupciji zlasti glede naslednjih treh spornih vprašanj: 1) ne glede na izražene pomisleke, ukinitev možnosti, da javni tožilec odobri ustrezno utemeljeno začasno prestrezanje sporočil v nujnih primerih, čeprav je potrebna odobritev sodnika – v vsakem primeru – v naslednjih 48 urah. 2) omejitev preiskave na največ šest mesecev; 3) omejitev prisluškovanja na največ 120 dni. Te spremembe bi resno omejile možnosti preiskovalcev za zbiranje dokazov, zlasti ko preganjajo dobro organizirane hudodelske združbe ali vplivne predstavnike vlade, ki so vpleteni v korupcijo.

Nenazadnje, novi zakon, sprejet konec marca 2007[19], ki dekriminalizira določene vidike bančne goljufije, ki je bila prej v pristojnosti nacionalnega direktorata za boj proti korupciji[20], ruši pravno stabilnost okvira za boj proti korupciji. Če se bo zakon uporabljal retroaktivno, kakor se zdi v tem trenutku, bo dekriminalizacija veljala za bančne uslužbence, ki so prejeli nezakonito provizijo, ker so odobrili dvomljiva in protipravna posojila. Nacionalni direktorat za boj proti korupciji[21] bi zato zavrgel številne zadeve v obravnavi.

3.2.4. Merilo 4: Sprejeti nadaljnje ukrepe za preprečevanje in boj proti korupciji, zlasti v lokalni upravi

Romunija je dosegla napredek z „vodilnimi“ projekti za dvigovanje javne ozaveščenosti o korupciji, kot je uspešna „zelena“ telefonska linija za pomoč o korupciji in nacionalni center za integriteto, neodvisen javni svetovalni organ za korupcijo, ki je voden v sodelovanju s civilno družbo. Poleg tega je Romunija organizirala več kampanj ozaveščanja o korupciji za javnost, pravosodje in javne uslužbence v različnih sektorjih dejavnosti. Generalni direktorat za boj proti korupciji ministrstva za upravo in notranje zadeve je sprejel številne proaktivne ukrepe, kot so preverjanja integritete in inšpekcije. Organizirani so bili programi usposabljanja za javne uslužbence in sprejeti preventivni ukrepi na področjih, kot sta zdravje in izobraževanje. Vendar manjka celovita lokalna strategija boja proti korupciji na podlagi ocen tveganja, namenjena najbolj ranljivim sektorjem in lokalni upravi. Poročil o razširjanju uspešnih pilotnih dejavnosti ni. Poleg tega ostajajo pomisleki glede nadaljnje politične podpore za pomembne odmevne projekte kot je nacionalni center za integriteto.

Na splošno je bil dosežen določen napredek pri izpolnjevanju tega merila.

Podrobna ocena

- Oceniti rezultate nedavno zaključenih kampanj ozaveščanja in po potrebi predlagati nadaljnje dejavnosti, usmerjene v sektorje z visokim tveganjem glede korupcije

V letu 2006 je bilo sproženih več kampanj boja proti korupciji, ki so se nadaljevale v letu 2007. Ozaveščanje in informacijske kampanje, ki jih vodi generalni direktorat za boj proti korupciji, so prinesle vidne rezultate. Med septembrom 2006 in marcem 2007 je zelena telefonska linija za pomoč (TELVERDE) generalnega direktorata za boj proti korupciji zabeležila 6 237 klicev in glasovnih sporočil. Generalni direktorat je med tem obdobjem posredoval tudi 142 kazenskih preiskav nacionalnemu direktoratu za boj proti korupciji, ki je nato vložil obtožnice v 17 zadevah, ki so iz tega izhajale. Ministrstvo za pravosodje je sprožilo novo kampanjo za ozaveščanje, namenjeno osebam, ki jih pravosodni sistem ščiti, in tudi zaposlenim v pravosodju („ne podkupuj in ne dovoli, da te podkupijo“). Kampanja je v teku in doslej še ni bila izvedena ocena o učinku, ki ga ima na katero koli ciljno skupino.

- Poročati o uporabi ukrepov za zmanjšanje možnosti za korupcijo in zagotovitev večje preglednosti lokalne uprave, kot tudi o izrečenih kaznih zoper javne uslužbence, zlasti tiste v lokalni upravi

Ob upoštevanju uporabe ukrepov za zmanjšanje možnosti za korupcijo in povečanje preglednosti lokalne uprave, je nacionalna služba za javne uslužbence upravičena do precejšnjih sredstev twining projekta PHARE, ki je bil sprožen decembra 2006 in bo službi pomagal pri preoblikovanju politike človeških virov in notranjih praks. Eden od glavnih ciljev tega projekta je okrepiti preglednost in integriteto dela javnih uslužbencev v javni upravi.

Generalni direktorat za boj proti korupciji je konec januarja 2007 poročal o ukrepih, ki jih je enota uporabila za preprečevanje in boj proti korupciji znotraj ministrstva za notranje zadeve in njegovih služb. Samo za mejno policijo, ki je bila v središču pozornosti generalnega direktorata v letu 2006, je enota opravila več kot 6 000 preverjanj integritete, operacij pod krinko in nenapovedanih inšpekcij, na podlagi katerih je bilo s strani mejnih policistov prijavljenih največ poskusov korupcije (60 % več kot leta 2005). Mejni policisti so pri generalnemu direktoratu prijavili 67 primerov poskusa podkupovanja in najvišji ponujeni znesek, ki je bil zavrnjen s strani uslužbenca je bil 5 000 EUR (pri tihotapljenju cigaret na romunsko-ukrajinski meji).

Generalni direktorat si je prizadeval tudi za dosledno preventivno kampanjo z dejavnostmi, ki so vključevale osebje ministrstva za notranje zadeve, in tudi preko partnerstva s civilno družbo z vključevanjem različnih delov javnosti (kot so študentske organizacije) v prizadevanja javnih institucij za reformo uprave in zaposlenih.

Glede goljufije skladov EU je oddelek za boj proti goljufijam poročal o 13 novih primerih, sproženih januarja 2007. Celotno število zadev, ki jih je preiskoval oddelek za boj proti goljufijam med 1. septembrom in 15. marcem 2007, je 84, od tega je bilo sproženih v času poročanja 63 zadev. Nacionalnemu direktoratu za boj proti korupciji je bilo posredovanih 22 spisov na podlagi dogovora o sodelovanju med tema dvema institucijama in 17 jih je bilo poslanih na tožilstva.

Dejanske rezultate preventivnih ukrepov, ki so jih sprejele javne institucije, je težko oceniti brez analitičnih instrumentov, vgrajenih v kampanje ozaveščanja/informiranja, ki so bile doslej izvedene. Celovita kampanja za boj proti korupciji, financirana s projektom PHARE 2004, ki vsebuje vse konceptualne elemente za zagotovitev vpogleda v napredek centralne in lokalne uprave pri preprečevanju in boju proti korupciji, je zgolj začetna faza in se bo nadaljevala v celotnem letu 2007.

Od vseh centralnih in lokalnih institucij se zdi generalni direktorat za boj proti korupciji ministrstva za upravo in notranje zadeve osrednja struktura boja proti korupciji.

4. SPREMLJANJE V OKVIRU MEHANIZMA ZA SODELOVANJE IN PREVERJANJE

Glede reforme pravosodja in boja proti korupciji si mora Romunija še naprej prizadevati za izpolnitev meril, zlasti pa:

- sprejeti nov zakonik o civilnem postopku, nadaljevati s postopkom sprejetja novega zakonika o kazenskem postopku in izboljšati nov kazenski zakonik;

- rešiti trenutne težave glede zaposlovanja in organizacije romunskega pravo sodnega sistema ter spremljati rezultate študij in pilotnih projektov za določitev kazalnikov uspešnosti zaposlenih v pravosodju;

- dokazati učinkovitost nacionalne službe za integriteto;

- zagotoviti pravno in institucionalno stabilnost okvira za boj proti korupciji, vključno z osrednjimi institucijami, kot je nacionalni direktorat za boj proti korupciji, in spodbujati odvračilne odločitve v zadevah korupcije na visoki ravni; sprejeti je treba strožje odvračilni ukrepe, kot so strožji pravni pogoji za uporabo pogojne kazni, in organizirati ustrezno usposabljanje za zaposlene v pravosodju;

- vzpostaviti skladno strategijo za boj proti korupciji po vsej državi, namenjeno najbolj ranljivim sektorjem in lokalni upravi, ter spremljati njeno izvajanje;

- da bi lahko dosegli zgoraj navedeno, je treba okrepiti položaj sodstva na vseh ravneh, vključno s strokovnostjo, neodvisnostjo, sredstvi in pristojnostmi.

Mehanizem za sodelovanje in preverjanje se bo še naprej uporabljal za spremljanje napredka v Romuniji. Da bi olajšali sodelovanje in preverjanje, bi bilo koristno, da bi romunski organi do oktobra 2007 pripravili akcijski načrt z mejniki, ki bi kazali, kako namerava Romunija izpolniti merila. Načrt mora temeljiti na skladni strategiji boja proti korupciji na vseh ravneh in na verodostojnem načrtu za okrepitev strokovnosti, neodvisnosti, pristojnosti in sredstev pravosodja. Pomembno je, da romunski organi spodbujajo odprt dialog z romunskimi državljani z večanjem preglednosti o reformah, sprejetih v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, vključno s korupcijo. Stalna politična zaveza za reformo pravosodja in boj proti korupciji je bistvena.

4.1. Pomoč

Zagotovljena bo pomoč Romuniji v njenih prizadevanjih za reformo pravosodja in boj proti korupciji. To bo vključevalo osredotočanje in ciljno usmerjanje obstoječih sredstev EU v okviru različnih programov podpore, ki bodo na voljo Romuniji za pomoč pri vzpostavljanju institucij in programih usposabljanja v zvezi z reformo pravosodja in bojem proti korupciji.

Evropska komisija poziva druge države članice, da okrepijo svojo pomoč in pomembno praktično podporo Romuniji s sodelovanjem z romunskimi organi v skupnih preiskovalnih skupinah za korupcijo, z izmenjavo informacij med finančnimi obveščevalnimi službami in metodologij, s pošiljanjem izvedencev in svetovalcev v ključna ministrstva in organe (kot sta nacionalna služba za integriteto in vrhovni sodni svet) in z zagotavljanjem usposabljanj na visoki ravni za romunske policiste, carinske uradnike in tožilce na njihovih nacionalnih policijskih in carinskih akademijah, šolah za sodnike ali nacionalnih pravosodnih inštitutih in drugih centrih odličnosti, namenjenih javnim službam.

Temeljni pomen načela pravne države za EU pomeni, da morajo vsi udeleženci – Komisija, Romunija in druge države članice – sodelovati, da se zagotovi učinkovita reforma pravosodja ter boja proti kriminalu in korupciji na vseh ravneh v Romuniji. Komisija bo do oktobra 2007 proučila pomoč držav članic, da bo opredelila vrzeli in zagotovila Romuniji celovito pomoč.

5. SKLEP

V prvih šestih mesecih po pristopu je Romunija dosegla še dodaten napredek pri odpravi pomanjkljivosti, ki bi lahko preprečile učinkovito uporabo predpisov, politik in programov EU. Da bi lahko pokazali, kako se pomemben zakonodajni napredek odraža v rezultatih, je potrebno več časa. Potrebna bo stalna pozornost na vseh področjih za katera veljajo spremljevalni ukrepi. Zlasti je treba okrepiti prizadevanja za reformo pravosodja in boj proti korupciji. Glede na analizo v tem poročilu Komisija meni, da se v tej fazi ni utemeljeno sklicevati na zaščitne ukrepe iz Pogodbe o pristopu.

Komisija bo nadaljevala delo v tesnem partnerstvu z Romunijo, da bo podprla njena prizadevanja za izpolnitev meril v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Odločba o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje določa, da Komisija poroča vsakih šest mesecev. Komisija bo to poročilo posodobila na začetku leta 2008. Naslednje podrobno poročilo o mehanizmu za sodelovanje in preverjanje bo pripravila v sredini leta 2008. Da bi zagotovila povratne informacije za to poročilo, mora Romunija Komisiji poročati o nadaljnjem napredku, doseženem do 31. marca 2008.

PRILOGA

Trenutno stanje zaščitnih ukrepov in prehodne določbe, ki veljajo v Romuniji

Gospodarska zaščitna klavzula

Se ne uporablja

Zaščitna klavzula za notranji trg

Se ne uporablja

Zaščitna klavzula za pravosodje in notranje zadeve

Se ne uporablja

Kmetijski skladi

a) Zaščitni ukrepi

Se ne uporabljajo

b) Prehodne določbe

Uredba Komisije (ES) št. 1423/2006 z dne 26. septembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za primerne ukrepe na področju kmetijskih izdatkov v zvezi z Bolgarijo in Romunijo

Varnost živil

a) Zaščitni ukrepi

Odločba Komisije 2007/269 z dne 23. aprila 2007 o zaščitnih ukrepih v zvezi s kužno malokrvnostjo kopitarjev v Romuniji

b) Prehodne določbe

Odločba Komisije 2006/779 z dne 14. novembra 2006 glede prehodnih ukrepov za nadzor zdravstvenega varstva živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v Romuniji

Odločba Komisije 2006/802 z dne 23. novembra 2006 o odobritvi načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih in cepljenja navedenih prašičev in prašičev na gospodarstvih v izrednih situacijah proti navedeni bolezni v Romuniji

Odločba Komisije 2006/805 z dne 24. novembra 2007 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/152/ES z dne 6. marca 2007)

Odločba Komisije 2007/16 z dne 22. decembra 2006 o prehodnih ukrepih za trgovino znotraj Skupnosti s semenom, jajčnimi celicami in zarodki govedi, prašičev, ovc, koz in konj, ki izvirajo iz Bolgarije in Romunije

Odločba Komisije 2007/23 z dne 22. decembra 2006 spremembi Dodatka B k Prilogi VII k Aktu o pristopu iz leta 2005 glede nekaterih obratov v sektorjih mesa, mleka in rib v Romuniji

Odločba Komisije 2007/27 z dne 22. decembra 2006 o sprejetju nekaterih prehodnih ukrepov v zvezi s pošiljkami surovega mleka predelovalnim obratom in predelavo tega surovega mleka v Romuniji ob upoštevanju zahtev iz uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

Odločba Komisije 2007/29 z dne 22. decembra 2006 o določitvi prehodnih ukrepov za nekatere proizvode živalskega izvora, zajete z Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, ki so bili vneseni v Bolgarijo in Romunijo iz tretjih držav pred 1. januarjem 2007

Odločba Komisije 2007/30 z dne 22. decembra 2007 o določitvi prehodnih ukrepov za trženje nekaterih proizvodov živalskega izvora, pridobljenih v Bolgariji in Romuniji

Odločba Komisije 2007/228 z dne 11. aprila 2007 o določitvi prehodnih ukrepov v zvezi s sistemom za identifikacijo in registracijo ovc in koz v Romuniji, določenim v Uredbi Sveta (ES) št. 21/2004

[1] Členi 36, 37 in 38 Akta o pristopu.

[2] Odločba Komisije z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Romunije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji, ES (2006/928), UL L 354/56 z dne 14.12.2006.

[3] To je posebna pritožba, namenjena izključno poenotenju sodne prakse, ker ne izhaja iz posebnega postopka. Pristojnost za vložitev takšne pritožbe ima urad generalnega državnega tožilca, ki je del vrhovnega kasacijskega sodišča, in glavni senati pritožbenih sodišč.Odločitve vrhovnega kasacijskega sodišča v pritožbi v interesu prava so zavezujoče za vsa sodišča in vzpostavljeno sodno prakso je mogoče spremeniti samo z zakonom.

[4] Vrhovni sodni svet, ministrstvo za pravosodje in vrhovno kasacijsko sodišče nadaljujejo z oblikovanjem osnutkov zakonodaje, ki bi uvedla nov postopek pred vrhovnim kasacijskim sodiščem in nižjim sodiščem dala možnost, da zaprosijo za razlago prava s predhodnim odločanjem vrhovnega sodišča. Vendar zaposleni v pravosodju še vedno dvomijo v nov mehanizem in zato ostaja njegovo izvajanje negotovo.

[5] Trenutno je 428 prostih delovnih mest za sodnike (106 od teh so vodilna mesta) od skupaj 4 469 sodniških mest in 604 prosta delovna mesta za tožilce (120 od teh je vodilnih mest) od skupaj 2 784 tožilskih delovnih mest. Program Združenega kraljestva za tehnično pomoč pri upravljanju sodišč je začel oceno možnih načinov za izboljšanje sodne uprave. Poleg tega je bila študija o delovni obremenitvi sodišč in tožilstev podlaga pobude ministrstva za pravosodje in vrhovnega sodnega sveta za racionalizacijo struktur zaposlovanja tistih uradov, ki imajo podpovprečno delovno obremenitev. Urad generalnega državnega tožilca, ki je del vrhovnega kasacijskega sodišča, je na svojem področju dokončal strategijo prestrukturiranja, ki jo je spodbudil vrhovni sodni svet in sprejelo ministrstvo za pravosodje aprila 2007, katere cilj je zmanjšati oddelke generalnega državnega tožilstva z 9 na 4 ter zagotoviti prožnejšo in sodobnejšo tožilsko službo. Vrhovni sodni svet je decembra 2006 potrdil študijo o delovni obremenitvi sodišč, sestavljeno na podlagi statističnih podatkov, zbranih v letih 2005 in 2006. Iz poročila je razvidno znatno povečanje dejavnosti sodišč v letu 2006 na ravni prvostopenjskih sodišč in višjih sodišč kot tudi delovna obremenitev za posameznega sodnika predvsem na ravni višjih sodišč. Isto poročilo navaja, da se je obseg dejavnosti na ravni pritožbenih sodišč še naprej zmanjševal. Romunija namerava upoštevati glavne ugotovitve pri dokončanju študije o optimalnem številu zadev za posameznega sodnika.

[6] Člena 120 in 121 Zakona št. 304/2004 o organizaciji pravosodja.

[7] Sestavlja jo 21 članov. 11 članov osebja oddelka za oblikovanje osnutkov zakonodajnih besedil, študij in dokumentov ministrstva za pravosodje; eden je državni sekretar ministrstva za pravosodje in devet je profesorjev, odvetnikov ter sodnikov. Sodniki iz različnih koncev države so posredovali pripombe. Komisija se je razdelila v podskupine, ki delajo na posebnih področjih novega zakonika. Podskupine se sestajajo enkrat na teden.

[8] Kadar je sproženo vprašanja ugovora protiustavnosti, lahko sodišče preveri samo, če je sporen zakon pomemben za zadevo. Če je tako, sodišče posreduje spis ustavnemu sodišču in glavna sodna obravnava se prekine. Zato lahko tudi popolnoma neutemeljeni ugovori povzročijo precejšnje zamude, glede na to da je ustavno sodišče preobremenjeno.

[9] Komisijo, ki je imela prvotno pet članov, sedaj sestavlja 17 članov. Po odredbi ministrstva za pravosodje maja 2007, je od teh 17 članov eden državni sekretar ministrstva za pravosodje, trije so profesorji prava, štirje sodniki (eden vrhovni sodnik, dva sodnika na pritožbenih sodiščih in eden sodnik na višjem sodišču), dva tožilca (eden iz nacionalnega oddelka za boj proti korupciji, eden tožilec iz urada tožilstva, ki je del pritožbenega sodišča), eden odvetnik, eden strokovnjak iz zakonodajnega sveta, eden akademski asistent in štirje pravni svetovalci iz zakonodajnega oddelka znotraj ministrstva za pravosodje. Komisija se je prvotno sestajala dvakrat na mesec, Romunija pa poroča, da je komisija postala trajna in se od 23. maja sestaja dnevno.

[10] Sedem članov vrhovnega sodnega sveta se je odločilo za stalno opravljanje funkcije; predsednik sveta ima v obdobju enoletnega mandata vodje stalno funkcijo po samem zakonu.

[11] Zakon št. 144/25, maj 2007, o vzpostavitvi, organizaciji in delovanju nacionalne službe za integriteto, kakor je bil objavljen v Uradnem listu Romunije, Del I, št. 359 z dne 25. maja 2007.

[12] Nacionalni svet za integriteto je organ, ki ni pravna oseba in ni trajen, sestavljajo ga predstavniki vlade, senatorji in člani poslanske zbornice, predstavniki združenj sodnikov in tožilcev ter izvoljeni voditelji lokalnih predstavnikov javne uprave, javni uslužbenci in civilna družba. Svet predloži letno poročilo o dejavnosti službe senatu.

[13] Med preiskavo lahko inšpektorji za integriteto odredijo zaslišanje prič, izvedencev in od vseh vpletenih javnih institucij in organov ter drugih javnih in zasebnih pravnih subjektov zahtevajo vse dokumente ter podatke, potrebne za oblikovanje akta o ugotovitvah.

[14] Če ne objavijo izjave o premoženju in interesih se jim lahko izreče denarna kazen, ki jo določa zakon, kot tudi za nepredložitev izjave in pozno predložitev. Predložitev lažne izjave o premoženju ali interesih je kaznivo dejanje in se kaznuje z zaporom.

[15] Znatna razlika je v skladu z zakonom opredeljena kot razlika med obstoječim premoženjem in dohodki, ki je višja od 10 %, vendar ni nižja od zakonsko določenega zneska v višini 20 000 EUR. Izredni odlok vlade, ki spreminja in dopolnjuje zakon št. 144/2007 o ustanovitvi, organizaciji in delovanju Nacionalne službe za integriteto (odlok št. 49/01/06/2007) je spremenil znesek na podlagi katerega se lahko sproži kontrola na zakonsko določen znesek v višini 10 000 EUR. Romunija pričakuje, da bo parlament izredni odlok vlade sprejel.

[16] Zakonsko določen znesek 10 000 EUR v skladu z izrednim odlokom vlade.

[17] Pravni odbor je 13. junija sprejel izredni odlok vlade, ki ga mora parlament še dokončno potrditi.

[18] Vendar po mnenju vrhovnega sodnega sveta ni bil noben predlog za razrešitev ustrezno utemeljen; zato sta obe zadevi prekinjeni, dokler ne bo zbranih več dokazov.

[19] Zakon št. 69/2007 z dne 26. marca 2007, ki spreminja zakon št. 78/2000 (Zakon o preprečevanju in preiskovanju korupcije).

[20] Zakon dekriminalizira odobritev posojil s kršitvijo bančne politike in uporabo posojil za namene, ki niso navedeni v prošnji za posojilo (razen posojil, ki vključujejo javna sredstva). Ta kazniva dejanja so bila prvotno v pristojnosti nacionalnega direktorata za boj proti korupciji zaradi njihove povezave s korupcijo in negativnega učinka bančne goljufije na romunske banke.

[21] Takih zadev je trenutno 52 in za približno enako število zadev, ki jih obravnava nacionalni direktorat za boj proti korupciji, bo kazenska preiskava ustavljena.