GLOSAR

ESRR :

Evropski sklad za regionalni razvoj.

ESRR je eden od strukturnih skladov. Je finančni instrument za spodbujanje ekonomske in socialne kohezije med regijami EU. Ukrepi ESRR se večinoma izvajajo z operativnimi programi, v katere je vključenih veliko projektov.

Neposredno delovno mesto :

novo delovno mesto, ustvarjeno kot rezultat dejavnosti, sofinanciranih iz ESRR.

Na primer: delovna mesta, ustvarjena za upravljanje hotela, so neposredna delovna mesta, delovna mesta, povezana z gradnjo hotela, pa ne štejejo za neposredna delovna mesta.

Operativni program : dokument v obliki skladnega niza prednostnih nalog z večletnimi ukrepi, ki ga odobri Komisija. Projekti, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov, morajo spadati v okvir ukrepa.

Organ upravljanja : organ, ki ga država članica določi za upravljanje ukrepa, ki se običajno izvaja kot operativni program.

Strukturni skladi : glavni instrumenti politike Evropske unije, ki podpirajo cilja ekonomske in socialne kohezije iz Pogodbe.

Uspešnost : obseg, v katerem so bili doseženi cilji ukrepa.

POVZETEK

I. Turizem je tretji največji gospodarski sektor na svetu in največji storitveni sektor v Evropski uniji (EU). Predstavlja čedalje pomembnejšo dejavnost, ki prispeva h gospodarski rasti in zaposlovanju.

II. Za programsko obdobje 2000–2006 je bilo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj dodeljenih 4623 milijonov EUR za stvarne naložbe v turizem. Projekte izberejo in upravljajo organi upravljanja v državah članicah.

III. Med to revizijo se je merila predvsem uspešnost pri rasti in zaposlovanju, kar je splošni cilj strukturnih skladov. Informacije so se zbirale neposredno pri 206 predlagateljih projektov, ki so bili naključno izbrani za vzorec, da se zagotovi reprezentativni pregled stanja na ravni EU.

IV. Sodišče je preučilo, ali:

(a) so turistični projekti dali pričakovane rezultate,

(b) so bili rezultati turističnih projektov trajni,

(c) so bili turistični projekti izvedeni kot rezultat podpore EU.

V. Sodišče je ugotovilo, da:

(a) je imela večina projektov po več rezultatov: ustvarjena ali ohranjena delovna mesta (58 %), nove turistične zmogljivosti (73 %) ali nove dejavnosti (74 %). 44 % projektov je dalo rezultate v vseh treh kategorijah;

(b) so bili pri projektih, za katere so bili določeni cilji, ti cilji v povprečju 75-odstotno doseženi pri ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest ter 93-odstotno pri izgradnji turističnih zmogljivosti. Kadar takšni cilji niso bili določeni, so nekateri projekti kljub temu prinesli nekaj rezultatov;

(c) se je stanje glede na cilje, kazalnike in spremljanje razlikovalo po obiskanih regijah;

(d) se je v času revizije 98 % projektov še nadaljevalo, 94 % delovnih mest, ki so bila s projekti ustvarjena ali ohranjena, pa je še vedno obstajalo;

(e) je javnofinančna podpora omogočila izvedbo 74 % projektov, 20 % projektov je bilo zaradi donacije spremenjenih, na 6 % projektov pa ta ni vplivala. Nižja ko je raven pomoči, manjši je njen učinek na projekt;

(f) je 92 % predlagateljev projektov donacijo ESRR razumelo kot priznanje kakovosti njihovega projekta, vendar jih je 42 % menilo, da je donacija ESRR precej povečala njihovo upravno obremenitev. Nižja ko je raven pomoči, bolj se donacija ESRR občuti kot obremenjujoča.

VI. Sodišče priporoča, naj:

(a) organi upravljanja zagotovijo, da se projekti načrtujejo s primernimi smotri, cilji in kazalniki, Komisija pa naj to spodbuja;

(b) organi upravljanja namenijo več pozornosti temu, ali so donacije resnično potrebne za izvedbo predlaganih projektov in kakšen učinek bodo imeli projekti na povečanje zaposlovanja in gospodarske rasti, Komisija pa naj to spodbuja;

(c) Komisija oceni stroškovno učinkovitost pomoči v tem sektorju in razmisli, ali bi bilo podporo mogoče bolje usmerjati.

Fotografija 1 – Zgodovinska stavba, preurejena v hotel s štirimi zvezdicami (Španija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, januar 2010.

UVOD

TURIZEM V EU

1. Turizem je bil opredeljen kot "dejavnosti oseb, ki potujejo v kraje zunaj njihovega običajnega okolja in tam tudi ostanejo manj kakor eno leto brez prekinitve z namenom preživljanja prostega časa, sprostitve, poslov ali zaradi drugih razlogov" [1]. Postal je pomemben del življenja evropskih državljanov, ki vedno več potujejo v prostem času in poslovno. Krepi občutek evropskega državljanstva, saj se z njim povečuje število stikov in izmenjav med govorci različnih jezikov ter pripadniki različnih kultur in izročil [2].

2. Je eno od področij, na katerih je Evropska unija (EU) pristojna za izvajanje ukrepov za podporo, usklajevanje ali dopolnjevanje ukrepov držav članic [3]. V Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) je poudarjen pomen turističnega sektorja, v katerem želi Unija spodbujati ugodne razmere za razvoj podjetij na tem področju in sodelovanje med državami članicami, zlasti z izmenjavo dobre prakse [4].

3. Turizem je med gospodarskimi dejavnostmi tretji največji sektor na svetu in največji storitveni sektor v EU [5]. Ustvari več kot 5 % bruto domačega proizvoda (BDP) EU s približno 1,8 milijona podjetij, v katerih je po ocenah zaposlenih 5,2 % skupne delovne sile (9,7 milijona delovnih mest). Ob upoštevanju povezanih sektorjev se po ocenah delež turizma v bruto domačem proizvodu poveča na 10 %, v delovni sili pa na 12 % [6].

STRUKTURNI UKREPI IN TURIZEM

4. Glavni namen ukrepov strukturnih skladov na področju turizma je ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest ter spodbujanje gospodarske rasti. Natančneje, prispevali naj bi k uravnoteženemu in trajnostnemu razvoju gospodarskih dejavnosti ter zaposlovanja in kadrovskih virov [7]. Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) je v obdobju 2000–2006 zagotovil podporo za naložbe v proizvajalna sredstva, ki omogočajo ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest, ter za razvoj turističnih in kulturnih naložb s pridržkom, da morajo biti ustvarjena delovna mesta trajna [8].

5. EU sofinancira projekte v okviru večletnih operativnih programov. Ti programi opredeljujejo prednostne naloge, ki so sestavljene iz več ukrepov, od katerih nekateri vključujejo podporo za turizem.

6. Programe pripravijo države članice po procesu posvetovanja med Komisijo in nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi javnimi organi ter gospodarskimi in socialnimi partnerji v državah članicah. Komisija programe oceni in odobri.

7. Posamezne projekte predlagajo predlagatelji projektov. Nacionalni, regionalni ali lokalni organi, ki jih določijo države članice, organizirajo izbirne postopke in odobrijo projekte. Predlagatelji projektov bi morali pristojnim organom upravljanja zagotoviti informacije o spremljanju napredka in doseganju ciljev pri projektih.

8. Za programsko obdobje 2000–2006 je bilo iz strukturnih skladov dodeljenih 7994 milijonov EUR za turizem, vključno s 4623 milijoni EUR iz ESRR za stvarne naložbe (npr. informacijski centri, turistične nastanitve, gostinski lokali). Preostalih 3371 milijonov EUR se je nanašalo na nestvarne naložbe (npr. razvoj in zagotavljanje turističnih storitev, športnih, kulturnih, prostočasnih dejavnosti, dediščina), skupne storitve in poklicno usposabljanje. Ta znesek ni bil vključen v obseg te revizije [9].

Fotografija 2 – Zgradba novega regionalnega gledališča (Francija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, december 2009.

REVIZIJA

OBSEG IN CILJI REVIZIJE

9. Sodišče je revidiralo projekte stvarnih naložb v turizmu, ki jih je v programskem obdobju 2000–2006 sofinanciral ESRR. Na ta način je bilo sofinanciranih več deset tisoč projektov, največ do ravni 50 % v regijah Cilja 2 [10] in 75 % v regijah Cilja 1 [11]. Število operativnih programov in zneski, dodeljeni za posamezno državo članico, so navedeni v Prilogi I.

10. Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali:

(a) so turistični projekti prinesli pričakovane rezultate,

(b) so bili rezultati turističnih projektov trajni,

(c) so bili turistični projekti izvedeni kot rezultat podpore EU.

REVIZIJSKA METODOLOGIJA

11. Sodišče je izvedlo anketo (glej okvir 1) na vzorcu 206 naključno izbranih projektov, da bi dobilo reprezentativni pregled stanja. Projekti, vključeni v anketo, so spadali v 26 programov in so se izvajali v devetih državah članicah v regijah, ki so dodelile sredstva za turistične projekte. Podrobni podatki o številu projektov, ki so bili vključeni v anketo in so si jih revizorji ogledali, so navedeni po državah članicah in operativnih programih v Prilogi II.

OKVIR 1

STRUKTURA VPRAŠALNIKA, UPORABLJENEGA ZA ANKETO

Splošne informacije o projektu.

Rezultati projekta glede na:

število ustvarjenih ali ohranjenih neposrednih delovnih mest,

turistične zmogljivosti,

obseg dejavnosti,

rentabilnost,

drugo.

Vpliv pomoči EU in druge pomoči na projekt

Dejavniki uspeha ali neuspeha

12. Sodišče je prejelo odgovore 98,5 % predlagateljev projektov, ki so bili vključeni v anketo, in jih vneslo v podatkovno zbirko, vzpostavljeno za analizo odgovorov.

13. Za preverjanje točnosti odgovorov predlagateljev projektov so bile izvedene naslednje dejavnosti:

(a) revizorji so si ogledali 52 projektov (tj. 25 % projektov, ki so bili vključeni v anketo) iz devetih regij v štirih državah članicah (Francija, Nemčija, Italija in Španija);

(b) za projekte, ki si jih revizorji niso ogledali na kraju samem, so morali organi upravljanja potrditi točnost odgovorov predlagateljev projektov;

(c) poleg tega je bila pri vseh projektih, vključenih v anketo, pregledana ključna dokumentacija, pridobljena od organov upravljanja, kot so vloge za donacije, sklepi o donacijah in vsa obstoječa poročila o vrednotenju.

14. Po teh ukrepih je bila podatkovna zbirka posodobljena s popravljenimi odgovori. Informacije v podatkovni zbirki in podatki, pridobljeni z ogledi projektov, so osnova za zaključke revizije.

15. Revizija je bila izvedena med oktobrom 2009 in junijem 2010.

Fotografija 3 – Tlakovana pot in ograja ob obali, ki vodi do zgodovinskega spomenika (Italija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, december 2009.

VRSTE PROJEKTOV V REVIZIJSKEM VZORCU

16. Raven raznolikosti 206 projektov v vzorcu glede na klasifikacijo, ki jo je Sodišče pripravilo za to revizijo, je razvidna iz tabele 1.

TABELA 1

VRSTE DEJAVNOSTI, KI SO PREJELE DONACIJO ESRR

Vir: Evropsko računsko sodišče.

| Projekti |

št. | v % [9999] |

A. Infrastruktura / javna infrastruktura | 54 | 26 |

Pristanišče, marina, privez za čolne, morska obala | 19 | 9,2 |

Dostop, poti, steze, kolesarske steze, ceste, parkirišča | 19 | 9,2 |

Drugo | 9 | 4,4 |

Ureditev plaže | 4 | 1,9 |

Urejanje krajine | 3 | 1,5 |

B. Nastanitveni objekti in gostinski lokali | 53 | 26 |

Hotel | 38 | 18,4 |

Kamp | 4 | 1,9 |

Drugi nastanitveni objekti in gostinski lokali | 11 | 5,3 |

C. Muzeji in zgodovinski spomeniki | 48 | 23 |

Muzej/kulturni spomenik (arheološko središče …) | 39 | 18,9 |

Zgodovinski spomenik/dediščina (cerkev, grad, palača …) | 9 | 4,4 |

D. Središča za počitnice in prosti čas | 21 | 10 |

Središče za prosti čas (tematski park, bazen, živalski vrt, akvarij …) | 15 | 7,3 |

Počitniško središče (vključno z nastanitvami, gostinskimi lokali in dejavnostmi) | 6 | 2,9 |

E. Drugo | 30 | 15 |

Kongresno središče, središče za prireditve, večnamenski objekt | 9 | 4,4 |

Športno središče | 2 | 1,0 |

Knjižnica, arhiv | 2 | 1,0 |

Trženje, turistično središče, informacijske točke | 6 | 2,9 |

Središče za okoljsko izobraževanje, naravni rezervat | 4 | 1,9 |

Drugo | 7 | 3,4 |

Skupaj projektov v vzorcu | 206 | 100 |

17. Skupaj je bilo 76 % sredstev ESRR dodeljenih predlagateljem projektov v javnem sektorju. Ti projekti se v celoti financirajo z javnimi sredstvi, pri čemer sredstva EU dopolnjujejo viri nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov. V diagramu 1 so zasebni in javni projekti razčlenjeni glede na klasifikacijo, ki je bila pripravljena za to revizijo.

Fotografija 4 – Nov notranji bazen z morsko vodo, ki ga uporabljajo turisti in lokalni prebivalci (Nemčija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, februar 2010.

DIAGRAM 1

PROJEKTI PO VRSTI DEJAVNOSTI IN PREDLAGATELJEV PROJEKTOV

+++++ TIFF +++++

OPAŽANJA

ALI SO PROJEKTI PRINESLI PRIČAKOVANE REZULTATE?

18. Kot je omenjeno v odstavku 11, je Sodišče za oceno obsega, v katerem so bili doseženi cilji projektov, uporabilo anketo. Sodišče je poslalo vprašalnike predlagateljem 206 projektov, ki so skupaj prejeli 369 milijonov EUR iz skladov EU (malo manj kot tretjina skupnih stroškov teh projektov). Z anketo se je merilo povečanje turistične dejavnosti in zmogljivosti ter povečanje števila ustvarjenih ali ohranjenih neposrednih delovnih mest. Sodišče je pregledalo vloge za financiranje in sklepe o donacijah, v katerih so opisani cilji, ki jih želijo s projekti doseči njihovi predlagatelji.

19. Rezultati so pokazali, da je 73 % projektov prispevalo k povečanju letnega obsega turizma, 74 % jih je povečalo zmogljivosti nekega območja za sprejem turistov, 58 % pa jih je ustvarilo ali ohranilo neposredna delovna mesta. 44 % projektov je dalo rezultate v vseh treh kategorijah, 8 % pa zunaj teh treh kategorij.

Fotografija 5 – Sprehajalna in kolesarska pot (Francija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, december 2009.

POVEČANJE TURISTIČNE DEJAVNOSTI

20. Rast turizma ima običajno pozitiven učinek na lokalno gospodarstvo in posredno zaposlovanje, kar vodi do gospodarske rasti. Pri reviziji se je poskušalo izmeriti obseg turističnih dejavnosti, ki so neposreden rezultat projektov. Obseg se lahko izrazi na različne načine: kot zasedenost ležišč v hotelih, število nočitev v kampih, število obiskovalcev v muzejih itn.

21. 142 projektov (70 %) je v svoje vloge za donacijo vključilo cilj povečanja turistične dejavnosti in 111 projektov je bilo pri tem uspešnih. Dodatnih 34 projektov je povečalo dejavnost, ne da bi si to zastavili kot cilj. Skupaj je tako 145 projektov povečalo turistično dejavnost. Na splošno so bile donacije izplačane ne glede na to, ali so bili cilji doseženi ali ne. Izplačilo donacije je bilo vezano na doseganje rezultatov le pri šestih projektih v vzorcu, od katerih jih je pet doseglo cilje.

22. S projektom razvoja kopališkega objekta z morsko vodo v Nemčiji, ki je imel prej en bazen in eno savno, so objektu dodali center za zdravje in dobro počutje z dodatnimi savnami, zunanjim bazenom in drugimi objekti (fotografija 4). Skupni stroški projekta so znašali 16,9 milijona EUR, od katerih jih je bilo 41 % kritih iz sredstev ESRR. Po dokončanju objekta se je letno število obiskovalcev povečalo z 92000 na 129000.

23. Javni projekt v Franciji je vključeval spremembo stare odslužene železniške proge v 26-kilometrsko sprehajalno in kolesarsko pot (fotografija 5). Število uporabnikov je zrastlo z nič leta 2003 na 23000 leta 2008. Elektronski sistem za štetje beleži število uporabnikov, podatki pa se redno pošiljajo lokalnemu turističnemu uradu. Skupni stroški projekta so znašali 1,6 milijona EUR, od katerih jih je bilo 39 % kritih iz sredstev ESRR.

24. Drugi nemški projekt za izgradnjo lesenega mostu čez reko za povezavo kolesarskih in sprehajalnih stez ter priveza za kanuje (fotografija 6) je bil uspešno dokončan in je spodbudil organizacijo manjših kulturnih dogodkov v bližini mostu, npr. družabnih popoldnevov ob kavi v starem obnovljenem skednju. Vendar natančna raven uspešnosti še ni znana, ker se ne meri raven dejavnosti, ki so posledica tega projekta. Skupni stroški projekta so znašali 139426 EUR, od katerih jih je bilo 49 % kritih iz sredstev ESRR.

25. Francoski projekt nakupa in obnove tradicionalne hiše in njenega preoblikovanja v vinski muzej se je izvajal v zgodovinsko zaščiteni vasi (fotografija 7). Muzej je v prvem letu privabil 4000 obiskovalcev, vendar se je število obiskovalcev od takrat zmanjšalo za polovico, zato je muzej zdaj odprt samo še poleti. Kadar je odprt, ima pomembno vlogo pri promociji regionalnih pridelkov in vinogradništva na splošno. Skupni stroški projekta so znašali 0,8 milijona EUR, od katerega jih je bilo 42 % kritih iz sredstev ESRR.

Fotografija 6 – Lesen most čez reko za povezavo kolesarskih in sprehajalnih stez ter privez za kanuje (Nemčija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, december 2009.

USTVARJENE DODATNE TURISTIČNE ZMOGLJIVOSTI

26. Namen mnogih turističnih projektov je povečati zmogljivosti in s tem prispevati k povečanju turističnih dejavnosti. Zmogljivosti, ki so neposreden rezultat projekta, so lahko zelo različne, npr. dodatne sobe, ležišča (v hotelih), dolžinski kilometri (poti, kolesarske steze itn.), število prostorov v kampih, privezi, sedeži (v gledališčih in gostinskih lokalih).

27. Pri 120 projektih, pri katerih je bilo kot cilj navedeno povečanje turistične zmogljivosti, je bilo doseženih 93 % želenega povečanja. Poleg tega so bile zmogljivosti povečane tudi pri 32 projektih, pri katerih se cilji niso nanašali na zmogljivosti.

28. Cilj nekega projekta v Španiji je bil pridobiti 30 dvoposteljnih sob s preureditvijo nekdanjega samostana v hotel (fotografija 8). Glavni cilj je bil zaščititi zgradbo, ki je pomemben del arhitekturne dediščine tega kraja. Lokalna oblast je sklenila, naj se zgradba uporablja za turizem. Poleg tega je bilo tako ustvarjenih 20 neposrednih delovnih mest. Skupni stroški projekta so znašali 3,6 milijona EUR, od katerih jih je bilo 75 % kritih iz sredstev ESRR.

29. Ustvarjanje novih zmogljivosti pa ni bil cilj vseh projektov. Nekateri projekti so bili namenjeni obnovi že obstoječih zmogljivosti. Neki francoski projekt je vključeval prenovo sob v obstoječem hotelu, s čimer sta bila ohranjena obseg dejavnosti (4200 nočitev na leto) ter 1,2 delovnega mesta. Skupni stroški projekta so znašali 253254 EUR, od katerih jih je bilo 14 % kritih iz sredstev ESRR.

30. Drugi projekti so se osredotočili na izboljšanje infrastrukture nekega območja. Na italijanskem obalnem območju je bil javni projekt namenjen izgradnji 37 km ceste, 9 km sprehajalnih in kolesarskih stez ter parkirišč, počivališč in razglednih točk. Splošni cilj projekta je bil izboljšanje dostopa do več težko dostopnih obalnih krajev in spodbujanje lokalnega turizma na tem območju. Skupni stroški projekta so znašali 4,0 milijona EUR, od katerih jih je bilo 49 % kritih iz sredstev ESRR.

USTVARJENA ALI OHRANJENA DELOVNA MESTA

31. Ustvarjanje in ohranitev delovnih mest sta ključna dejavnika pri prizadevanjih za uravnotežen trajnostni razvoj gospodarstva in zaposlovanja. Pri pregledu sklepov o donacijah za projekte se je pokazalo, da je bilo pri 116 ali 58 % projektov kot pričakovan rezultat navedeno ustvarjanje ali ohranitev delovnih mest. Drugi projekti so ustvarili delovna mesta, čeprav to v dokumentaciji vloge za donacijo ni bilo navedeno kot izrecen cilj. Tako je bilo na primer kot rezultat belgijskega projekta v zvezi z umetnostnimi in zgodovinskimi muzeji, ki je bil vključen v anketo, odprtih 57 novih delovnih mest, čeprav to v dokumentaciji vloge za donacijo ni bilo omenjeno. Skupni stroški projekta so znašali 30,5 milijona EUR, od katerih jih je bilo 20 % kritih iz sredstev ESRR.

32. Odgovori iz ankete kažejo, da je bilo skupaj ustvarjenih (1515) ali ohranjenih (1 005) 2520 neposrednih delovnih mest, od katerih so jih 23,5 % zasedale ženske.

Fotografija 7 – Obnovljena tradicionalna stavba, v kateri je vinski muzej (Francija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, december 2009.

33. V celem vzorcu ankete je bil rezultat v zvezi z zaposlovanjem pri 58 % projektov pozitiven. Nekatera področja dejavnosti imajo že po naravi več možnosti za ustvarjanje delovnih mest kot druga. Največji odstotek projektov, ki so ustvarili ali ohranili delovna mesta, je bil v kategoriji "središča za počitnice in prosti čas". Manj delovnih mest se ustvari ali ohrani na področju "infrastruktura in javni objekti", na katerem je po zaključku projekta za obratovanje objektov pogosto potrebnih le malo vzdrževalcev (diagram 2).

34. Pri 116 projektih (58 %) s ciljem ustvarjanja in ohranitve neposrednih delovnih mest, je bilo odprtih oz. ohranjenih 75 % želenega števila delovnih mest. Pri 18 projektih od 116 rezultati v obliki novih in ohranjenih delovnih mest niso bili doseženi, v štirih primerih pa so bili pozitivni rezultati pogoj za donacijo. Nasprotno pa so bila pri 14 % projektov odprta nova ali ohranjena obstoječa delovna mesta, čeprav to prej ni bilo določeno kot cilj.

DIAGRAM 2

ODSTOTEK PROJEKTOV, KI SO USTVARILI ALI OHRANILI NEPOSREDNA DELOVNA MESTA PO VRSTI DEJAVNOSTI

+++++ TIFF +++++

Delež znotraj vsake od petih kategorij. Skupno povprečje je 58 %.

35. Pri francoskem projektu izgradnje novega javnega bazena je bilo odprtih 12 novih delovnih mest. Od tega sta bili dve mesti za vzdrževanje, ki ga je kasneje izvajal zunanji ponudnik storitev. Ohranjenega je bilo tudi 1,5 delovnega mesta iz starega bazena, ki ga je bilo treba zapreti. To je skladno s predlaganim številom delovnih mest iz vloge za donacijo. Skupni stroški projekta so znašali 4,4 milijona EUR, od katerih jih je bilo 17 % kritih iz sredstev ESRR.

36. Zasebni projekt v Nemčiji je bil namenjen ureditvi mladinskega hotela s športnimi objekti. Ob začetku obratovanja leta 2004 je bilo ustvarjenih 17 delovnih mest, kot je bilo načrtovano. V času revizije je bilo v kampu na različnih delovnih mestih zaposlenih 26 ljudi. Skupni stroški projekta so znašali 11,1 milijona EUR, od katerih jih je bilo 23 % kritih iz sredstev ESRR.

37. V večini primerov doseganje rezultatov kot odpiranje novih in ohranitev obstoječih delovnih mest ni bilo pogoj za financiranje. Taki pogoji so bili določeni samo pri 43 projektih, med revidiranimi regijami pa so bile razlike glede odvisnosti financiranja od doseganja rezultatov pri zaposlovanju (glej okvir 2).

OKVIR 2

PRIMERI DOLOČITVE CILJEV V ZVEZI Z ZAPOSLOVANJEM, KI SO POGOJ ZA FINANCIRANJE

Za nekatere projekte v Nemčiji, ki so si jih revizorji ogledali, so bile donacije izplačane pod pogojem, da je treba ustvariti neko število delovnih mest. Ta delovna mesta je bilo treba ohraniti vsaj pet let.

V neki španski regiji se morajo predlagatelji projektov v skladu s pravili o dodeljevanju pomoči v turističnem sektorju uradno zavezati, da ne bodo zmanjšali števila delovnih mest. Brez tega dokumenta ni mogoče predložiti vloge za donacijo.

V Italiji je projekt modernizacije hotela prejel donacijo ESRR na osnovi ustvarjenih delovnih mest, ki jih je treba ohraniti najmanj pet let. Pri nekem drugem projektu razširitve in obnove hotela pa je bilo treba delovna mesta ohraniti samo eno leto. Poleg tega je lahko število ustvarjenih delovnih mest odstopalo za do 30 %, ne da bi bilo za to treba plačati kazen ali vrniti donacijo.

V Združenem kraljestvu so bili pri 11 od 14 zaključenih projektov določeni pogoji v zvezi z zaposlovanjem. Število delovnih mest, ki jih mora projekt ustvariti, se oceni, ko se odloča o donaciji, in izračuna po matematični formuli na podlagi stroškov po zaključku projekta. Če pogoj ni izpolnjen, organ upravljanja sprejme sklep, s katerim zahteva, da predlagatelj projekta vrne del donacije.

CILJI, KAZALNIKI IN SPREMLJANJE

38. Organi upravljanja so v obiskanih regijah na različne načine obravnavali uspešnost projektov, kot je ponazorjeno v naslednjih odstavkih.

39. Pri francoskih projektih, vključenih v anketo, vloge za donacije ali sklepi o donacijah niso sistematično vključevali pričakovanih rezultatov v obliki novih delovnih mest, turistične dejavnosti ali turističnih zmogljivosti, kadar pa so bili navedeni, je bilo to zgolj v informativne namene, saj pri nobenem od projektov, vključenih v anketo, doseganje rezultatov ni bilo pogoj za pridobitev donacije ESRR. Organi upravljanja ne spremljajo sistematično doseganja te vrste rezultatov.

Fotografija 8 – Nekdanji samostan, preurejen v hotel s štirimi zvezdicami (Španija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, januar 2010.

40. V Španiji so vzpostavljena splošna merila za izbor projektov, ki dovoljujejo izbor projektov, ki jih predlaga nacionalni, regionalni ali lokalni organ, če so ti povezani z zgodovinsko ali kulturno dediščino ali turizmom. Količinsko opredeljeni cilji so določeni samo na ravni ukrepa. Eden od projektov v vzorcu je vseboval količinske cilje v zvezi s povečanjem turistične zmogljivosti in ustvarjanjem delovnih mest. Cilji tega projekta so bili določeni kot površina stavbe, ki naj bi bila obnovljena, pričakovano letno število obiskovalcev in število novih delovnih mest (neposrednih in posrednih). Taki kazalniki pa niso bili pogoj za pridobitev donacije ESRR pri nobenem od projektov, ki so si jih revizorji ogledali.

41. V eni od obiskanih nemških regij so bili sofinancirani samo javni projekti za turistično infrastrukturo in objekte. Za projekte, ki so si jih revizorji ogledali, so kazalnike za količinsko opredeljive rezultate določili organi upravljanja. Pri projektih, s katerimi so bila ohranjena ali ustvarjena neposredna delovna mesta, v vlogah za donacijo niso bili navedeni nobeni količinsko opredeljivi smotri ali cilji v zvezi z ustvarjanjem ali ohranjanjem delovnih mest. Organi upravljanja o rezultatih poročajo na ravni prednostnih nalog in ukrepov.

42. V drugi obiskani nemški regiji so bili v vlogah za podporo za projekte, katerih rezultat so bila nova neposredna delovna mesta, navedeni količinsko opredeljivi smotri ali cilji v zvezi z odpiranjem novih delovnih mest. Pri projektih, pri katerih so sodelovali zasebni predlagatelji projektov in so si jih revizorji ogledali, je bilo ustvarjanje delovnih mest pogoj za odobritev subvencije in je organom upravljanja zagotovilo načrtovan obseg turističnih dejavnosti. Dva projekta sta dosegla cilje v zvezi s povečanjem zmogljivosti. Pri dveh zasebnih projektih sta organa upravljanja spremljala odpiranje novih delovnih mest in število novih ležišč. Organa upravljanja na koncu projektnega obdobja (pet let po zaključku projekta za delovna mesta in 15 let po zaključku projekta za infrastrukturo) še zadnjič preverita, ali so bile določbe iz sklepa izpolnjene.

43. V eni od obiskanih italijanskih regij so bili v vlogah za vseh šest projektov, ki so si jih revizorji ogledali, navedeni pričakovani rezultati v zvezi s povečanjem turistične zmogljivosti, za polovico projektov pa so bili v vlogah za donacijo navedeni in količinsko opredeljeni pričakovani rezultati v zvezi s turistično dejavnostjo. Za drugo polovico je bila turistična dejavnost posredno prikazana z dohodki v izkazih poslovnega izida v predračunih, ki so bili vključeni v vloge za donacijo. Pričakovani rezultati v obliki novih neposrednih delovnih mest so bili vključeni v vloge za donacijo za pet projektov, pri štirih projektih pa so bili tudi količinsko opredeljeni.

44. V isti regiji so bili kazalniki v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest obvezni samo za zasebne projekte, pri katerih so sestavni del predhodne ocene. Ohranitev delovnih mest je obvezna za določeno obdobje, v katerem se tudi spremlja.

45. V drugi obiskani italijanski regiji količinsko opredeljivi kazalniki v zvezi s povečanjem turistične zmogljivosti ali ustvarjanjem delovnih mest niso bili vključeni v vloge za projekte, ki so si jih revizorji ogledali. Podobno ti kazalniki niso bili pogoj za pridobitev donacije ESRR niti drugih oblik subvencij pri nobenem od projektov, ki so si jih revizorji ogledali. Organi upravljanja ne nadzorujejo uspešnosti in rezultatov investicij v projekte, ki se kažejo kot nova neposredna ali posredna delovna mesta ali povečanje turistične dejavnosti, povezanih s subvencijami.

46. Vsi projekti so imeli delno pozitivne rezultate in zato bi se lahko reklo, da so bili uspešni. Projekti, vključeni v anketo, so prinesli rezultate v obliki novih delovnih mest, povečane turistične dejavnosti in povečane turistične zmogljivosti. Za nekatere projekte so bili cilji na teh treh področjih določeni in tudi doseženi, za druge pa taki cilji niso bili določeni. Drugi projekti so dosegli rezultate, ki na začetku niso bili posebej načrtovani. Brez sistematične določitve smotrov, ciljev in kazalnikov za projekte ter kasnejšega spremljanja in vrednotenja rezultatov je težko oceniti resnično uspešnost projektov ali obseg evropske dodane vrednosti [12].

ALI SO REZULTATI PROJEKTOV TRAJNI?

47. V času revizije je bilo 28 % projektov v vzorcu zaključenih v predhodnih dveh letih, 45 % dve do pet let pred tem in 27 % več kot pet let pred tem. Za 72 % projektov, ki so bili zaključeni več kot dve leti pred revizijo, je Sodišče preverilo, ali:

(a) so se v času revizije projekti še vedno nadaljevali in ustvarjali dobiček ali prispevali k stroškom;

(b) se bodo doseženi rezultati nadaljevali v prihodnosti.

VEČINA DELOVNIH MEST JE V ČASU REVIZIJE ŠE OBSTAJALA

48. 94 % ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest je v času revizije še obstajalo. Stroški poslovanja tretjine projektov, ki vzdržujejo ta delovna mesta, se financirajo iz različnih vrst javnih subvencij držav članic.

Fotografija 9 – Sanacija glavne ceste v obmorskem letovišču (Francija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, december 2009.

SKORAJ VSI PROJEKTI SO ŠE OBSTAJALI, VENDAR MORDA NISO PRINAŠALI DOBIČKA

49. V 93 % primerov je turistična zmogljivost, ki je rezultat projektov, po zaključku projekta ostala na isti ravni, v 6 % primerov pa se je povečala.

50. Raven turistične dejavnosti je ostala na isti ravni ali se je povečala v 94 % primerov (diagram 3).

51. 98 % zaključenih projektov je v času revizije še obstajalo [13], vendar niso vsi ustvarjali dovolj prihodkov, da bi pokrili tekoče stroške. Skupaj je 25 % projektov, ki so se zaključili vsaj dve leti pred tem, prinašalo dobiček (61 % zasebnih in 14 % javnih projektov). Za večino javnih projektov (60 %) že po naravi ni mišljeno, da bi prinašali dobiček. Predlagatelji projektov v javnem sektorju, običajno lokalni organi, prevzamejo tekoče stroške v zameno za druge prednosti za skupnost (npr. brezplačen dostop do bazena za šolske otroke, ohranitev posameznih predmetov zgodovinske dediščine itn.). Obstajajo tudi projekti, namenjeni npr. obnovi javnih površin (npr. ulice ali ceste), katerih namen nikoli ni bil ustvarjanje prihodkov.

DIAGRAM 3

ALI JE BILO POVEČANJE TURISTIČNE DEJAVNOSTI, KI JE REZULTAT PROJEKTOV, TRAJNO?

+++++ TIFF +++++

52. Razliko v odnosu do dobičkonosnosti med predlagatelji projektov v zasebnem in javnem sektorju je mogoče ponazoriti z odgovori na anketna vprašanja v zvezi z dobičkonosnostjo v naslednjih dveh do treh letih. Diagram 4 kaže, da vprašanje dobičkonosnosti v prihodnosti za 60 % javnih projektov, vključenih v celotno anketo, še vedno ni pomembno, medtem ko 79 % predlagateljev projektov v zasebnem sektorju pričakuje, da bodo njihovi projekti v naslednjih letih prinašali dobiček.

53. Skupaj so 24 % delovnih mest ustvarili ali ohranili projekti, katerih dejavnosti niso bile mišljene kot dobičkonosne.

DIAGRAM 4

DOBIČKONOSNOST PROJEKTOV V PRIHODNOSTI

+++++ TIFF +++++

Fotografija 10 – Projekt za obnovo zunanjih zidov in strehe cerkve (Francija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, november 2009.

ALI SO DONACIJE VPLIVALE NA OBSTOJ ALI NAČRTOVANJE PROJEKTOV?

54. Sodišče je vprašalo, ali je bila javna podpora, zlasti sredstva ESRR, ključni dejavnik, ki je vplival na načrtovanje projektov ali odločitev, ali naj se projekt sploh začne. Potem je preučilo, kako so predlagatelji projektov dojemali proces prejemanja podpore ESRR.

JAVNA PODPORA SE NI ZDELA POTREBNA VSEM PREDLAGATELJEM PROJEKTOV

55. 53 predlagateljem projektov (26 %, 34 predlagateljev v javnem in 19 v zasebnem sektorju) je navedlo, da bi se projekta lotili, tudi če ne bi prejeli nobene javne donacije:

(a) 12 predlagateljev (6 %, vsi v javnem sektorju) je menilo, da bi bili projekti izvedeni popolnoma enako, kar pomeni, da donacija ni spremenila velikosti, vsebine niti sposobnosti projekta za ustvarjanje delovnih mest. Štirje od teh projektov so se že izvajali, ko je predlagatelj odkril možnost pridobitve subvencije ESRR;

(b) 41 predlagateljev (20 %) pa je navedlo, da projekt ne bi bil enak. V 30 primerih je bil spremenjen obseg ali vsebina (12 zasebnih in 18 javnih projektov), pri 17 zasebnih in treh javnih projektih pa so subvencije vplivale na zaposlovanje ali okolje.

56. Delež, ki ga javna donacija predstavlja v skupnih stroških projekta, je vplival na odgovore predlagateljev projektov, in sicer manjši ko je bil delež javne podpore, manj se je pomoč razumela kot ključna za obstoj projekta (diagram 5).

57. Mnenje se je pomembno razlikovalo tudi med vrstami dejavnosti, npr. 52 % predlagateljev projektov na področju nastanitvenih dejavnosti in gostinstva je navedlo, da bi bili njihovi projekti izvedeni tudi brez javne donacije. Za projekte v zvezi z muzeji in zgodovinskimi spomeniki ali infrastrukturo in javnimi objekti je tako odgovorilo 20 % predlagateljev projektov, medtem ko je na področju središč za počitnice in prosti čas to menilo le 10 % predlagateljev.

DIAGRAM 5

MEDSEBOJNA ODVISNOST MED OBČUTENO KORISTNOSTJO JAVNE SUBVENCIJE IN POMENOM DONACIJE

+++++ TIFF +++++

DONACIJA ESRR SE RAZUME KOT PRIZNANJE, VENDAR VEČA UPRAVNO OBREMENITEV

58. Velika večina predlagateljev projektov donacijo ESRR razume kot priznanje kakovosti njihovega projekta (92 %) in njegove koristnosti za javnost (90 %). Vendar je 42 % predlagateljev projektov povedalo tudi, da se je upravna obremenitev njihovega projekta zaradi prejetja donacije ESRR precej povečala. To mnenje je pogostejše med predlagatelji projektov v zasebnem sektorju (56 %) kot med tistimi v javnem (37 %). Odnos do upravne obremenitve se razlikuje tudi glede na delež donacije ESRR pri kritju skupnih stroškov projekta, in sicer manjša ko je donacija ESRR v razmerju do skupnih stroškov, močneje se čuti upravna obremenitev.

Fotografija 11 – Obnovljen grad iz 13. stoletja, odprt za javnost (Francija)

+++++ TIFF +++++

© Evropska unija

Vir: Evropsko računsko sodišče, december 2009.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

DOSEGANJE PRIČAKOVANIH REZULTATOV

59. Vsi projekti so imeli pozitivne rezultate v taki ali drugačni obliki in večina je imela uspešne rezultate pod več razdelki. 74 % projektov je pripomoglo k povečanju turistične dejavnosti, 73 % projektov je ustvarilo dodatne turistične zmogljivosti, 58 % projektov pa je ustvarilo ali ohranilo 2520 delovnih mest, od katerih so jih 23,5 % zasedale ženske. 44 % projektov je imelo rezultate v vseh treh kategorijah. 8 % projektov v vzorcu ni doseglo rezultatov na teh področjih, vendar je bilo ugotovljeno, da so koristili lokalnemu gospodarstvu ali pomagali ohraniti elemente kulturne, zgodovinske, umetnostne ali okoljske dediščine v regiji (glej odstavka 19 in 32).

60. Cilji so bili določeni samo za 58 % projektov v vzorcu. Pri projektih, za katere so bili določeni cilji, so bili ti cilji 75-odstotno doseženi pri ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest ter 93-odstotno pri povečevanju turistične zmogljivosti. 9 % projektov, ki so bili vključeni v anketo, ni doseglo nobenih rezultatov v obliki delovnih mest, čeprav se je to pričakovalo. 14 % projektov je povečalo turistično zmogljivost in 14 % projektov je povečalo število delovnih mest, čeprav taki cilji niso bili določeni (glej odstavek 34).

61. 42 % projektov v vzorcu ni imelo določenih smotrov v obliki doseganja rezultatov. Pri projektih, za katere so smotri bili opredeljeni, pa pogosto niso bili določeni cilji in kazalniki, vendar se je stanje med projekti, ki so si jih revizorji ogledali, razlikovalo. Pri večini projektov v vzorcu se rezultati niso spremljali. Organi upravljanja so izplačilo donacije vezali na doseganje rezultatov le pri majhnem številu projektov v vzorcu. Brez sistematične določitve smotrov, ciljev in kazalnikov za projekte ter kasnejšega spremljanja in vrednotenja rezultatov je težko oceniti resnično uspešnost projektov ali obseg evropske dodane vrednosti (glej odstavke 34 in 38–46).

PRIPOROČILO 1

Organi upravljanja bi morali zagotoviti, da se v fazi vloge za donacijo in sklepa o donaciji določijo primerni smotri, cilji in kazalniki, da se omogoči:

izbira projektov, za katere je verjetno, da bodo najučinkovitejši, in

ovrednotenje njihovih rezultatov.

Komisija bi morala to spodbujati.

TRAJNOST REZULTATOV PROJEKTOV

62. Ker je večina delovnih mest, ki so jih ustvarili zaključeni projekti, v času revizije še vedno obstajala in ker sta dodatna dejavnost in zmogljivost, ki so ju ustvarili, ostali na isti ravni ali pa sta se malo povečali, je verjetno, da bodo rezultati trajni v kratko- ali srednjeročnem obdobju. Ker pa je bilo samo za 25 % projektov ugotovljeno, da so finančno izvedljivi, je njihova trajnost odvisna od tega, ali bodo trenutne ravni javnih subvencij za tekoče stroške ostale enake tudi v prihodnosti.

VPLIV DONACIJ

63. Po navedbah predlagateljev projektov so javna sredstva omogočila izvedbo 74 % projektov. V 20 % primerov so navedli, da bi se projekti izvedli tudi brez donacije, vendar v spremenjeni obliki. Nižja ko je raven pomoči, manjši je njen učinek na projekt. V 6 % primerov so navedli, da bi bili projekti izvedeni tudi brez donacije (glej odstavke 55–57).

64. 92 % predlagateljev projektov je donacijo ESRR razumelo kot priznanje kakovosti njihovega projekta, vendar jih je 42 % menilo, da je proces za pridobitev donacije ESRR precej povečal njihovo upravno obremenitev. Ugotovljeno je bilo tudi, da se donacija ESRR občuti tem bolj obremenjujoča, čim nižja je raven pomoči (glej odstavek 58).

PRIPOROČILO 2

Organi upravljanja bi morali zagotoviti, da izbirna merila za projekte vključujejo tudi razmislek o tem, ali so ta sredstva res potrebna za izvedbo projekta. Poleg splošnega učinka projekta na gospodarsko rast in zaposlovanje je treba upoštevati tudi morebiten učinek donacije na načrtovanje projekta.

Komisija bi morala to spodbujati.

PRIPOROČILO 3

Komisija bi morala oceniti pomoč v tem sektorju in preučiti, koliko je ta pomoč stroškovno učinkovita za podpiranje držav članic pri spodbujanju gospodarske rasti ter ali bi bilo mogoče tako podporo bolje usmerjati.

To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Morten LEVYSOHN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 4. maja 2011.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Odločba Komisije 1999/35/EC z dne 9. decembra 1998 o postopkih za izvajanje Direktive Sveta ES 95/57 o zbiranju statističnih podatkov na področju turizma (UL L 9, 15.1.1999, str. 23).

[2] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: "Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike", COM(2010) 352 konč. z dne 30. junija 2010.

[3] Člen 6(d) in člen 195 PDEU (UL C 83, 30.3.2010, str. 1 in str. 47).

[4] Člen 195 PDEU.

[5] "Trajnostni turizem kot dejavnik kohezije med evropskimi regijami", Odbor regij, marec 2006 (str. 9).

[6] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: "Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike", COM(2010) 352 konč. z dne 30. junija 2010.

[7] Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih, uvodna izjava (5) (UL L 161, 26.6.1999, str. 1).

[8] Člen 2 Uredbe (ES) št. 1783/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 1999 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 213, 13.8.1999, str. 1).

[9] Od junija 2009 naprej.

[10] Cilj 2 podpira ekonomsko in socialno preobrazbo območij s strukturnimi težavami.

[11] Cilj 1 spodbuja razvoj in strukturno prilagajanje razvojno zaostalih regij.

[9999] Te številke predstavljajo odstotek posameznih vrst dejavnosti, izraženih kot število projektov, v vzorcu (kar je reprezentativno tudi za odstotek odhodkov ESRR za posamezno vrsto dejavnosti v populaciji kot celoti).

[12] Glej sporočilo Komisije "Pregled proračuna EU", COM(2010) 700, 19.10.2010 in zlasti str. 5: "Čeprav dodane vrednosti političnega projekta ne moremo omejiti na bilanco stanja, je to eden od možnih preizkusov, na podlagi katerega lahko upravičimo porabo na ravni EU: pokaže namreč, ali poraba na ravni EU pomeni večjo korist za državljane kot poraba na nacionalni ravni. Evropska razsežnost lahko poveča učinkovitost financ držav članic in z združevanjem skupnih storitev in virov, ki lahko omogoči ekonomije obsega, pripomore k zmanjšanju skupnih odhodkov. Zato bi bilo treba proračun EU uporabljati za financiranje javnih dobrin EU, ukrepov, ki jih države članice in regije ne morejo financirati same, ali kadar se na ta način lahko dosežejo boljši rezultati."

[13] En objekt je bil dokončno zaprt dve leti po začetku uporabe zaradi tehničnih problemov, trije drugi pa so bili začasno zaprti in bodo ponovno odprti, ko se opravijo nadaljnja dela.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

SREDSTVA ZA TURIZEM IZ ESRR, KI SO JIH DRŽAVE ČLANICE DODELILE ZA STVARNE NALOŽBE V TURIZEM – PROGRAMSKO OBDOBJE 2000–2006

Država članica | Število operativnih programov vključno s turističnimi projekti v posameznih državah članicah | Znesek iz ESRR za turizem (v 1000 EUR) |

Italija | 21 | 1448519 |

Nemčija | 17 | 649206 |

Francija | 23 | 467106 |

Španija | 20 | 427888 |

Grčija | 15 | 384360 |

Združeno kraljestvo | 12 | 220892 |

Avstrija | 8 | 159228 |

Portugalska | 6 | 150326 |

Belgija | 7 | 100252 |

Poljska | 1 | 95663 |

Nizozemska | 6 | 82947 |

Litva | 1 | 81999 |

Madžarska | 1 | 74018 |

Češka | 2 | 68274 |

Čezmejno sodelovanje EU | 23 | 64513 |

Medregionalno sodelovanje v EU | 22 | 50904 |

Irska | 2 | 29934 |

Finska | 5 | 20206 |

Estonija | 1 | 16247 |

Slovenija | 2 | 13803 |

Latvija | 1 | 9256 |

Malta | 1 | 4301 |

Ciper | 1 | 3229 |

Skupaj | 198 | 4623071 |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

ŠTEVILO PROJEKTOV, VKLJUČENIH V ANKETO, KI SO SI JIH REVIZORJI OGLEDALI NA KRAJU SAMEM

9 držav članic | 26 operativnih programov | Število projektov |

vključenih v anketo | ki so si jih revizorji ogledali |

Italija | 1999IT161PO011 Sicilia | 26 | |

1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 |

1999IT161PO010 Sardinia | 7 | 6 |

2000IT162DO007 Piemonte | 7 | |

2000IT162DO001 Toscana | 7 | |

Nemčija | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 |

1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | |

1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | |

1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 |

2000DE162DO005 Hessen | 6 | |

Španija | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 |

2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 |

2000ES161PO009 Communidad Valenciana | 8 | 1 |

2000ES161PO016 lokalni razvoj | 3 | |

Francija | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 |

2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | |

2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 |

Grčija | 2000GR161PO016 konkurenčnost | 7 | |

2000GR161PO014 Osrednja Makedonija | 7 | |

2000GR161PO005 celinska Grčija | 7 | |

Portugalska | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | |

1999PT161PO012 Algarve | 6 | |

Združeno kraljestvo | 1999GB161DO004 Zahodni Wales in The Valleys | 7 | |

2000GB162DO008 Jugovzhodna Anglija | 9 | |

Belgija | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | |

Litva | 2003LT161DO001 Litva | 7 | |

| Skupno število projektov | 206 | 52 |

--------------------------------------------------