SL Uradni list Evropske unije C 175/109

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o „predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti“

COM(2008) 419 konč. – 2008/0141 (COD)

(2009/C 175/21)

Svet Evropske unije je 22. julija 2008 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti

COM(2008) 419 konč. – 2008/0141 (COD).

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 4. novembra 2008. Poročevalec je bil g. GREIF.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 449. plenarnem zasedanju 3. in 4. decembra 2008 (seja z dne 4. decembra 2008) s 108 glasovi za, 31 glasovi proti in 7 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi: za več evropskih svetov delavcev in boljši čezmejni socialni dialog

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izrecno pozdravlja, da je Evropska komisija sklenila zakonodajno ukrepati, ker ni prišlo do – ponovnih – pogajanj evropskih socialnih partnerjev v skladu s členom 138(4) Pogodbe. Namen obravnavanega predloga Komisije je prilagoditi pravice evropskih svetov delavcev dejanskim razmeram na evropskem notranjem trgu. Po mnenju EESO prinaša predlog nekaj bistvenih sprememb, ki prilagajajo pravno podlago Skupnosti za evropske svete delavcev dejanskim razmeram v Evropi ter tako zagotavljajo boljšo pravno varnost in skladnost zakonodaje Skupnosti na področju obveščanja in posvetovanja z delavci.

1.2 EESO pričakuje, da bodo predlagane pojasnitve in spremembe besedila in opredelitev v direktivi prispevale k učinkovitejšemu delu evropskih svetov delavcev, večji pravni varnosti in boljši uporabi direktive ter s tem k povečanju števila evropskih svetov delavcev. Poleg tega poudarja pomen pragmatičnih rešitev, ki izboljšujejo učinkovitost in uspešnost dela evropskih svetov delavcev ter s tem ne obremenjujejo podjetij temveč prispevajo h krepitvi njihove konkurenčnosti. Pomembnejše spremembe so:

— poslovodstva bodo dolžna dajati na voljo vse informacije, potrebne za ustanovitev evropskega sveta delavcev;

— evropski socialni partnerji bodo neposredno vključeni v postopek ustanavljanja novih evropskih svetov delavcev, saj jih je treba obvezno obvestiti o začetku pogajanj;

— učinkovitost vsakdanjega dela evropskih svetov delavcev je mogoče izboljšati z ustanovitvijo ožjega odbora, razvojem sposobnosti z usposabljanjem, ki naj bi bilo članom evropskega sveta delavcev omogočeno brez izgube dohodka, ter s priznavanjem evropskega sveta delavcev kot kolektivnega organa za zastopanje interesov;

— obstoječe evropske svete delavcev bo mogoče bolje prilagoditi aktualnim razmeram, saj lahko zahtevajo nova pogajanja o sporazumih evropskih svetov delavcev, zlasti pri večjih strukturnih spremembah, zaradi katerih obveščanje in posvetovanje z vsemi delavci v povezani družbi ni več izvedljivo in v skladu z dogovorjenim standardom.

1.3 Vendar pa EESO obžaluje, da si predlagana prenovitev direktive ne prizadeva dosledno za cilje, ki jih sama zastavlja v obrazložitvenem memorandumu in uvodnih izjavah, ter da ostajajo nejasnosti. To velja zlasti za naslednje točke:

— čeprav predlog socialnih partnerjev natančneje opredeljuje določbe o obveščanju in posvetovanju, ostajajo pravila o smiselnem in izvedljivem usklajevanju zastopanja med nacionalno in evropsko ravnjo v predlogu Komisije nejasna;

— opredelitev nadnacionalnega področja pristojnosti ne določa natančneje pristojnosti evropskega sveta delavcev, kot je bil namen, temveč jo omejuje. Kot „čezmejne“ je treba razumeti tudi tiste odločitve, ki se nanašajo samo na en obrat državi članici, vendar pa niso bile sprejete v tej državi članici;

— določene omejitve v uporabi in obsegu direktive so v predlogu ohranjene, nekatere pa so celo dodane.

1.4 Za EESO je najbolj pomembno, da se z izboljšano direktivo o evropskem svetu delavcev poveča privlačnost njene uporabe in število evropskih svetov delavcev. EESO med drugim zaradi učinkovitosti pozdravlja namen, da se pogajanja ohranijo kot osnova za sklepanje sporazumov evropskih svetov delavcev. To omogoča prožne rešitve, prilagojene posameznemu podjetju, in s tem čezmejni socialni dialog, ki je v skladu z različnimi potrebami.

1.5 Za izboljšanje vsebine dela in učinkovitosti evropskega sveta delavcev z novimi določbami EESO predlaga, da se v nadaljnjih zakonodajnih postopkih odpravijo nejasnosti in nedoslednosti, ki še vedno obstajajo, zlasti pri naslednjih točkah:

— predvidena omejitev nadnacionalne pristojnosti lahko ovira pravice in možno učinkovitost evropskega sveta delavcev, zato jo je treba znova preučiti. Nobenemu predstavniškemu telesu delavcev se ne sme s preveč omejujočimi pravili onemogočiti dostopa do pretoka informacij na čezmejnem sedežu podjetja;

— pogajanja je treba skrajšati na 18 mesecev, ker je krajši čas za ustanovitev evropskega sveta delavcev v skladu s praktičnimi izkušnjami in ker se daljše obdobje ne zdi potrebno. Hkrati je treba predvideti učinkovite ukrepe, ki bodo zagotavljali, da se pri ustanovitvi evropskega predstavniškega telesa noben pogajalski partner ne bo mogel izogniti odgovornosti;

— natančnejša opredelitev pojmov obveščanja in posvetovanja bo izboljšala učinkovitost in tudi priznavanje evropskega sveta delavcev, če bo natančno določala, da je posvetovanje z njim potrebno, ko se ukrepi sprejemajo, in ne šele ko se že izvajajo;

— razjasniti je treba odgovornost poslovodstva za pravilno obveščanje predstavnikov delavcev na čezmejni in nacionalni ravni. Poskus boljše uskladitve zakonodaje med različnimi ravnmi ne sme povzročiti novih nejasnosti ali omejitev te obveznosti;

— ohranitev obstoječih ali uvedba novih pragov za ustanovitev evropskega sveta delavcev je v nasprotju s temeljno pravico vsakega evropskega delavca do pravočasnega obveščanja in posvetovanja;

— pojasniti je treba, da morajo biti novi ustanovni sporazumi evropskih svetov delavcev, ki se sklenejo v času prenosa v nacionalno zakonodajo, vsaj v skladu z že določenim osnovnim standardom veljavne direktive o evropskem svetu delavcev (člen 6 Direktive 94/45/ES in člen 3(1) Direktive 97/74/ES), da bo vsem udeleženim zagotovljena pravna varnost;

— za učinkovitejše delo v evropskem svetu delavcev in boljše izpolnjevanje njegovih funkcij v podjetju bi morala prenovljena direktiva o evropskem svetu delavcev vsaj spodbuditi razširitev možnosti za sestanke; na splošno bi morala nedvoumno opredeliti, da pravni standardi veljajo kot minimalni standardi, in poudariti, da jih zato lahko države članice pri prenosu v vseh pogledih izboljšajo.

1.6 EESO je prepričan, da bi tako izboljšanje zakonodaje Skupnosti o udeležbi delavcev bistveno prispevalo k zagotavljanju dobrega in s tem družbeno odgovornega poslovodenja v Evropi. Poleg tega bi izboljšalo konkurenčno prednost evropskega gospodarstva, hkrati pa bilo temelj evropskega socialnega modela.

2. Uvod: merila za obravnavo predloga Komisije za prenovitev direktive o evropskem svetu delavcev

2.1 Evropska komisija je 2. julija 2008 predložila predlog za prenovitev direktive o ustanovitvi evropskega sveta delavcev (1).

EESO pozdravlja, da je Evropska komisija sklenila zakonodajno ukrepati, da bi prilagodila pravice evropskih svetov delavcev dejanskim razmeram na evropskem notranjem trgu. V mnenju želi EESO preučiti zlasti, v kakšnem obsegu so cilji, ki jih Evropska komisija v tem predlogu zastavlja, uresničljivi. V ta namen predlaga nekaj dopolnitev in sprememb besedila.

2.2 Pri tem se EESO opira na svoja mnenja o udeležbi delavcev, zlasti o evropskem svetu delavcev (2). Poleg tega znova opozarja na pozitivno vlogo nacionalne in čezmejne udeležbe delavcev za nadaljnje socialno, ekonomsko in okoljsko povezovanje Evrope (lizbonski cilji) ter posebno vlogo evropskega sveta delavcev.

Vloga čezmejnih podjetij je za uspeh Evrope velikega pomena. Evropa bo v svetovni konkurenci preživela le s kvalitativno strategijo, ki ne upošteva samo poslovnih stroškov, temveč obsega tudi družbeno odgovornost podjetij ter vključenost njihovih delavcev v podjetje. Zato je po mnenju EESO evropski svet delavcev pomemben instrument evropske politike, ki naj bi okrepil podlago za sodelovanje najpomembnejših skupin v gospodarstvu v smislu evropske strategije trajnostnega razvoja. To je pot, ki podjetjem omogoča, da prispevajo k evropski družbi. Ker so za evropsko strategijo kakovosti v mednarodni konkurenci potrebne vključenost in sposobnosti zaposlenih, je njihova učinkovita udeležba odločilni dejavnik uspešnega poslovodenja.

2.3 EESO meni, da je predlog direktive, ki ga je pripravila Evropska komisija, logičen rezultat dolgotrajnega postopka politične razprave. V tem mnenju se sklicuje na resolucije Evropskega parlamenta iz let 2001 (3), 2006 in 2007 (4) ter na skupno izjavo socialnih partnerjev iz leta 2005 (5).

V teh dokumentih je pozornost namenjena vprašanjem, ki jih je najti tudi v sedanjem sporazumu evropskih socialnih partnerjev, s katerim želijo izboljšati predlog Komisije: boljša opredelitev pravice do obveščanja in posvetovanja, da se delavcem zagotovijo realne možnosti za vplivanje na odločitve podjetja, večje pravice sindikatov do udeležbe ter izboljšave v delovanju evropskih svetov delavcev, na primer omogočanje usposabljanja in zagotavljanje sredstev v ta namen. Nadaljnji razlog za prenovitev direktive naj bi bila potreba, da se vzpostavi skladen in učinkovit pravni okvir ter odpravijo pomanjkljivosti pri uporabi direktive o evropskem svetu delavcev na nacionalni ravni.

2.4 EESO pozdravlja, da so v okviru tega evropski socialni partnerji sprejeli ta predlog Komisije kot podlago za revizijo direktive in ugotovili, da v bistvenih točkah obstajajo skupna stališča, ki jih je treba upoštevati v nadaljnjem postopku revizije. EESO zelo odobrava ta sporazum in ga upošteva v svojih predlogih, saj bi to pomagalo pri uresničevanju ciljev predloga direktive.

2.5 EESO podpira cilje prenovljene direktive o evropskem svetu delavcev, ki jih je Komisija kot ključne cilje opredelila že v predlogu z dne 2. julija 2008 (6):

— povečati pravno varnost za vse udeležene, tj. za delodajalce in delojemalce;

— zagotoviti učinkovitost pravic delavcev do nadnacionalnega obveščanja in posvetovanja na območju EU/Evropskega gospodarskega prostora in s tem izboljšati učinkovitost evropskega sveta delavcev;

— izboljšati uporabo direktive o evropskem svetu delavcev in tako povečati število ustanovljenih evropskih svetov delavcev;

— doseči večjo skladnost evropskih direktiv na področju obveščanja in posvetovanja z delavci.

3. Izboljšati pravno varnost – zagotoviti skladnost zakonodaje EU o obveščanju in posvetovanju

3.1 Namen prenovitve Direktive 94/45/ES je uskladiti opredelitev obveščanja in posvetovanja z delavci z drugimi pravnimi instrumenti Skupnosti ter s tem poenostaviti pravni okvir.

EESO pozdravlja ta namen, ki je v obrazložitvenem memorandumu predloga revizije večkrat poudarjen, vendar ugotavlja, da pri natančnejši analizi predlog besedila Komisije tega cilja ne izpolnjuje v celoti.

Kot primer za to lahko navedemo novo določitev omejitve področja pristojnosti evropskega sveta delavcev na nadnacionalna vprašanja:

3.2.1 Zaradi prenosa določb v zvezi s čezmejnim značajem odločitev podjetij z veljavnih dodatnih pogojev direktive na člen 1(4) predloga Komisije se lahko evropski svet delavcev odslej ukvarja z neko zadevo le, če se odločitev podjetja nanaša na podjetje kot celoto ali vsaj na dva obrata v dveh različnih državah članicah.

3.2.2 Takšna omejitev na nadnacionalno pristojnost, kakor jo uvaja direktiva, po mnenju EESO ni niti upravičena niti smiselna. Privedla bi lahko namreč do tega, da bi bili delavci v neki državi članici odrezani od najvišje ravni odločanja, če bi multinacionalno podjetje s sedežem v drugi državi članici sprejelo odločitev, ki bi bistveno spremenila njihove pogoje zaposlovanja. V skladu z novo opredelitvijo podjetje v tem primeru ne bi bilo dolžno o tem obvestiti evropskega sveta delavcev in se posvetovati z njim.

3.2.3 Po mnenju EESO je treba še naprej zagotavljati, da se evropski svet delavcev vedno vključi tudi takrat, ko se na prvi pogled zdi, da bo odločitev podjetja imela učinek samo v eni državi članici, v resnici pa je del odločitve z nadnacionalnimi posledicami. EESO se zato zavzema za ustrezno spremembo člena 1(4) v skladu z uvodno izjavo 12 prenovljene različice, v kateri je pravilno ugotovljeno, da je treba „sprejeti ustrezne predpise, ki bodo v družbah, ki poslujejo na območju Skupnosti, zagotovili primerno obveščanje in posvetovanje z delavci, kadar se odločitve, ki imajo posledice zanje, sprejemajo izven države, v kateri so zaposleni“, ali se nanašajo na podjetje kot celoto. Prenovitev direktive o evropskem svetu delavcev nikakor ne sme omejiti področja delovanja evropskega sveta delavcev.

Tudi v novih opredelitvah pojmov obveščanje in posvetovanje v členu 2, ki jih je načeloma treba pozitivno oceniti, Komisija v predlogu ni izpolnila svojega cilja, da uskladi pravne podlage Skupnosti na tem področju.

3.3.1 V dodatnih pogojih iz Priloge I direktive o evropskem svetu delavcev je v skladu z zakonom sicer pojasnjeno, da mora posvetovanje potekati tako, da predstavnikom delavcev omogoči razpravo o odgovoru poslovodstva na mnenje evropskega sveta delavcev pred sprejetjem odločitve. To pa še ne pomeni, da je ta določba standard za vse evropske svete delavcev.

3.3.2 Skupni predlog evropskih socialnih partnerjev, v skladu s katerim je treba v člen 2 vključiti natančnejše opredelitve, bi pri tem zagotovil jasnost in pravno varnost:

— oblika in vsebina obveščanja morata biti taki, da predstavnikom delavcev kot pripravo na možno posvetovanje s pristojnimi predstavniki poslovodstva omogočata natančno analizo možnih posledic načrtovane odločitve;

— posvetovanje je treba razumeti kot postopek, ki evropskemu svetu delavcev omogoča, da oblikujejo svoje predloge dovolj zgodaj, da jih poslovodstvo lahko upošteva pred zaključkom postopka odločanja.

3.3.3 V zvezi s tem želi EESO opozoriti na nedoslednost v besedilu točke 3 dodatnih pogojev (Priloga I), ki določa pravice predstavnikov delavcev v primeru izrednih okoliščin.

Nov predlog Komisije določa, da te pravice odslej veljajo tudi takrat, kadar se sprejemajo „odločitve“ z znatnim vplivom na interese delavcev. Po mnenju EESO bi bilo tukaj treba uporabiti izraz „načrtovani ukrepi“, drugače besedilo ne bo skladno z namenom, ki ga Komisija poudarja drugod v predlogu, namreč zagotoviti pravočasno obveščanje in posvetovanje. EESO Komisijo poziva, da besedilo ustrezno pojasni.

3.4 EESO pozdravlja namen Evropske komisije v členu 12, da izboljša usklajevanje in natančneje razdeli pristojnosti ter s tem naloge čezmejnih organov in predstavniških teles na nacionalni ravni. Vendar tudi tukaj dvomi, da je bil ta namen zares dosežen.

V interesu vseh udeleženih je, da predstavniki delavcev na različnih ravneh ne prejemajo v različnih trenutkih različnih informacij o istem vprašanju. Zato je treba v besedilu direktive zagotoviti, da so evropski svet delavcev in predstavniki delavcev na nacionalni ravni obveščeni o načrtovanih odločitvah, ki bistveno spreminjajo pogoje dela in zaposlovanja. Na to so izrecno opozorili tudi evropski socialni partnerji v svojem sporazumu.

3.5 EESO pozdravlja določbo iz člena 12(5) predloga Komisije, da se izboljšanih standardov v prenovljeni direktivi o evropskem svetu delavcev pri usklajevanju nacionalne in evropske zakonodaje ne sme izkoristiti za znižanje višjih standardov, ki že obstajajo v nacionalni zakonodaji.

Po mnenju EESO dvoumen izraz „ni zadosten razlog za kakršno koli nazadovanje“ v predlogu Komisije ne zagotavlja, da bo ta namen tudi dosežen. EESO bi pozdravil pojasnitev v besedilu direktive, da gre pri tem za to, „da se splošna raven varstva delavcev ne sme znižati“ na nacionalni ravni, kot je navedeno v točki 36 obrazložitvenega memoranduma v predlogu Komisije.

3.6 EESO odobrava predlagane spremembe določbe o ponovnih pogajanjih o sporazumu evropskega sveta delavcev, če zaradi večjih sprememb v strukturi podjetja ni več izvedljivo obveščanje in posvetovanje z vsemi delavci, ki bi bilo v skladu z dogovorjenimi standardi (členi 6(2)(g), 13(2) in 13(3)).

— V zvezi s tem je treba pozdraviti zlasti pojasnitve v členu 13(3), saj zagotavljajo, da obstoječi sporazumi med novimi pogajanji ostanejo v veljavi.

— Hkrati EESO obžaluje, da ni predvidene obvezne uporabe dodatnih pogojev v primeru neuspešnih pogajanj, kakor določa člen 7 za primer, da ne pride do sklenitve sporazuma. Zakonodaja mora zagotoviti, da med novimi pogajanji ne pride do prekinitve zastopanja na čezmejni ravni.

3.7 EESO pozdravlja tudi, da Komisija v svojem predlogu poskuša opredeliti kolektivni mandat zastopanja evropskega sveta delavcev. To točko odobravajo tudi evropski socialni partnerji, vendar pa v svoji izjavi opozarjajo, da mora imeti evropski svet delavcev na razpolago dovolj sredstev, da bo lahko izpolnil mandat, ki ga določa direktiva.

4. Zagotoviti učinkovitost evropskega sveta delavcev – izboljšati učinkovitost v vsakdanjiku podjetja

4.1 EESO je že poudaril ključno vlogo evropskega sveta delavcev in njegove člane opisal kot „neposredn[e] akterj[e], motiviran[e] za graditev nove družbe [v Evropi]“ (7).

Zato mora evropska zakonodaja evropski svet delavcev opremiti z vsemi sredstvi, ki mu bodo omogočala, da bo učinkovito opravljal svojo demokratično in hkrati gospodarsko vlogo. Zlasti morajo biti ustvarjeni pogoji, v katerih ima evropski svet delavcev na voljo potrebna sredstva za delo ter možnosti za komunikacijo in usposabljanje. To so poudarili tudi evropski socialni partnerji.

4.2 Predlog Komisije izpolnjuje to zahtevo, saj članom evropskega sveta delavcev iz vseh držav članic prvič izrecno priznava pravico, ki izhaja neposredno iz mandata evropskega sveta delavcev, do plačane odsotnosti z dela zaradi usposabljanja.

Ta možnost razvijanja sposobnosti bo zagotovo prispevala k boljši učinkovitosti in delovni zmožnosti. Še večjo doslednost pa bi dosegli, če bi bilo jasno navedeno, da stroške za taka usposabljanja v skladu z običajno prakso prevzame podjetje.

4.3 Učinkovitost dela evropskega sveta delavcev pa je odvisna tudi od intenzivnosti in pogostosti komunikacije med njegovimi člani. Zato EESO pozdravlja, da predlog Komisije v zvezi s tem vsebuje nekaj izboljšav:

— evropski svet delavcev lahko tako za boljše poslovodenje in usklajevanje v sporazumu predvidi ustanovitev „ožjega odbora“ (člen 6(2)(e)), ki ima v skladu z novo določbo v točki 1(d) Priloge I te direktive največ pet članov in se lahko redno sestaja;

— delavcem in poslovodstvu to zlasti v izrednih okoliščinah zagotavlja zanesljivo in stalno kontaktno točko na čezmejni ravni.

4.4 Vendar pa po mnenju EESO namen izboljšanja praktičnega dela evropskega sveta delavcev ni dosledno izpolnjen:

— Praktične izkušnje so pokazale, da je delo evropskega sveta delavcev učinkovito takrat, ko podjetje nudi ustrezne možnosti za komunikacijo. EESO ugotavlja, da je to zagotovljeno predvsem v podjetjih, ki imajo praviloma več kot en sestanek na leto s pripravljalnim sestankom malo pred tem in dodatnim sestankom po tem, na katerih poslovodstvo ni prisotno, kar pogosto temelji na prostovoljnem dogovoru in presega zakonske zahteve. Po mnenju EESO bi zato morala prenovljena direktiva o evropskem svetu delavcev spodbujati k povečanju možnosti za sestanke, in sicer z izrecno opredelitvijo pravnih standardov kot minimalnih standardov.

4.5 Na splošno želi EESO na tem mestu opozoriti na to, da lahko države članice EU ob prenosu nove direktive o evropskem svetu delavcev v nacionalno pravo pri določanju sredstev za delo evropskega sveta delavcev prekoračijo minimalne zahteve direktive.

— To se nanaša na primer na novo, dobrodošlo obveznost iz člena 10(2), da morajo člani evropskega sveta delavcev predstavnike delavcev v podružnicah ali, če teh predstavnikov ni, delavce neposredno, obvestiti o vsebini in rezultatih postopka obveščanja in posvetovanja v evropskem svetu delavcev.

— Po mnenju EESO morajo države članice pri prenosu direktive predvideti ukrepe, ki zagotavljajo učinkovit prenos informacij med predstavniškimi telesi delavcev na evropski in nacionalni ali lokalni ravni. Smiselne bi bile na primer določbe, ki omogočajo neposreden dostop do podružnic vsaj nacionalnim predstavnikom in članom poslovodnega odbora evropskega sveta delavcev. Poleg tega je treba predvideti možnost organizacije informativnega sestanka predstavnikov delavcev na državni ravni, če v državi članici EU obstaja več podružnic kot predstavnikov v evropskem svetu delavcev in če ni predstavniškega telesa delavcev, ki bi bilo dejavno med podružnicami.

4.6 Na podlagi praktičnih izkušenj pri delu evropskega sveta delavcev obseg tem za posvetovanje ne sme biti dokončno omejen na področja, navedena v dodatnih pogojih (točka 1(a) Priloge I). Iz prakse je razvidno, da se je mogoče z evropskim svetom delavcev posvetovati o najrazličnejših temah, ne le o strukturnih spremembah.

Dialog z mnogimi poslovodstvi kaže na mnogo širši obseg, na primer vprašanja usposabljanja, varstva pri delu ali zdravstvenega varstva in varstva podatkov v podjetju. EESO obžaluje, da to pri prenovitvi pravne podlage za evropski svet delavcev ni bilo upoštevano in da evropskemu svetu delavcev ni bila priznana pravica do predlaganja tem.

4.7 EESO odobrava pobudo Komisije za spodbujanje vseh kategorij delavcev k pridružitvi evropskemu svetu delavcev. V zvezi s tem opozarja na predlog v svojih prejšnjih mnenjih, da se vključi tudi vodilno osebje.

5. Izboljšati uporabo direktive in povečati število evropskih svetov delavcev

5.1 Več kot 12 000 članov evropskih svetov delavcev v okrog 850 čezmejnih podjetjih danes bogati demokratično infrastrukturo Evrope. Vsi soglašajo, da izboljšujejo socialni dialog v teh podjetjih ter prispevajo k boljšemu sprejemanju in izvajanju odločitev. Evropska komisija je jasno izrazila, da želi povečati število evropskih svetov delavcev, ki spadajo v področje uporabe te direktive. Tudi EESO se zavzema za to.

EESO meni, da bi prenovljena direktiva za povečanje potenciala za ustanavljanje evropskih svetov delavcev v členu 11 (2) morala vsebovati določbe in učinkovite ukrepe, ki spodbujajo uporabo ter otežujejo izogibanje uporabi in neuporabo, ki je v nasprotju s predpisi, kot je Komisija omenila že v posvetovalnem dokumentu socialnih partnerjev (8).

5.2 Iz predloga prenovitve je mogoče razbrati, da Evropska komisija evropskim socialnim partnerjem priznava pomembno vlogo in odgovornost za praktično izvajanje in uporabo direktive o evropskih svetih delavcev.

— Člen 5(2)(c) tako uvaja obveznost, da se socialne partnerje na evropski ravni obvesti o začetku pogajanj in sestavi posebnega pogajalskega telesa, ki ga je treba ustanoviti.

— Izrecno je priznana tudi pozitivna vloga (evropskih) sindikatov in združenj delodajalcev, ki je iz dosedanje prakse že znana, namreč podpora pri pogajanjih in novih pogajanjih o ustanovnih sporazumih evropskih svetov delavcev (člen 5(4) in točka 39 obrazložitvenega memoranduma).

5.3 V okviru tega EESO pozdravlja tudi, da predlog Komisije izboljšuje položaj v ustanovitveni fazi evropskega sveta delavcev.

— Poslovodstva vseh strani morajo tako dati na razpolago vse informacije o strukturi in osebju podjetja, ki so potrebne za začetek pogajanj (člen 4(4)).

— Ta nujna pojasnitev naj bi v prihodnosti preprečevala morebitne spore o tej točki. V preteklosti so se problemi namreč pogosto reševali na Sodišču Evropskih skupnosti (9).

5.4 Za hitrejše ustanavljanje evropskih svetov delavcev bi bilo po mnenju EESO treba poleg tega občutno skrajšati zakonsko določen rok za pogajanja, predvidena do sklenitve sporazuma.

— V praksi se trenutno predvideno triletno obdobje pogajanj ni izkazalo za primerno, saj je predolgo. Večina pogajanj o evropskih svetih delavcev je bila zaključena v bistveno krajšem času.

— V težjih primerih je dolgo obdobje privedlo do prekinitev in zavlačevanja pogajanj. V nekaterih primerih zato ni bilo mogoče skleniti sporazuma v skladu z določbami člena 6 direktive o evropskih svetih delavcev.

EESO zato predlaga, da se v novi direktivi o evropskih svetih delavcev najdaljše možno obdobje za pogajanja skrajša na primer na 18 mesecev, kot je Evropski parlament predlagal že leta 2001.

5.5 EESO ob koncu izraža upanje, da se bodo tudi v času prenosa prenovljene direktive v nacionalno pravo ustanavljali novi evropski sveti delavcev. EESO pričakuje, da bodo ustanovitveni sporazumi novih teles v tem času popolnoma v skladu z določbami člena 6 veljavne Direktive 94/45/ES ali njenim prenosom v nacionalno pravo ter da bodo ti sporazumi tudi pod novo direktivo imeli pravno veljavnost.

5.6 Trenutni pragi in omejitve: EESO ugotavlja, da tudi ta predlog Komisije za prenovitev direktive o evropskih svetih delavcev ohranja prage za podjetja pri ustanavljanju evropskih svetov delavcev, izključitev skupin delavcev iz nekaterih panog (ladijski prevoz) ter omejitve v zvezi z obveščanjem in posvetovanjem o gospodarskih zadevah („zaščita ideološke usmeritve“, Tendenzschutz). Dodan je celo nov prag za zastopanje na čezmejni ravni (najmanj 50 delavcev na državo). Pri tem pa še vedno ni upoštevano, da je v nekaterih državah članicah predstavniška telesa delavcev treba ustanoviti tudi, če je število delavcev pod tem pragom. Zato bi bilo v besedilu člena 5(2)(b) (Sestava posebnega pogajalskega telesa) in točke 1(c) Priloge I – Dodatni pogoji (Sestava evropskega sveta delavcev) predloga Komisije treba upoštevati obstoj nacionalnih predstavniških teles delavcev.

Po mnenju EESO to močno nasprotuje temeljni pravici vsakega delavca v Evropi do pravočasnega obveščanja in posvetovanja o vsaki odločitvi, ki ima posledice zanj. EESO je pričakoval, da bo to tudi upoštevano v prenovljeni direktivi.

V Bruslju, 4. decembra 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI Generalni sekretar Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Martin WESTLAKE

(1) COM(2008) 419 konč.

(2) Glej mnenje EESO z o konkretni uporabi Direktive 94/45/ES o evropskih svetih delavcev in vidikih, ki bi jih morda bilo treba preveriti, poročevalec: g PIETTE (UL C 10, 14.1.2004); mnenje EESO z o socialnem dialogu in udeležbi delavcev, ki je ključ za predvidevanje in obvladovanje sprememb v industriji, poročevalec: g. ZÖHRER (UL C 24, 31.1.2006); mnenje EESO z o evropskih svetih delavcev: nova vloga pri spodbujanju evropskega povezovanja, poročevalec: g. IOZIA (UL C 318, 23.12.2006).

(3) Na podlagi poročila Evropskega parlamenta z dne 16.7.2001, poročevalec: g. MENRAD (A5–0282/2001-konč.).

(4) P6_TA(2007)0185.

(5) Skupni delovni program evropskih socialnih partnerjev 2003–2005. Glej tudi skupno izjavo z dne 7.4.2005„Lessons learned on European Work Councils“. V tej izjavi so evropski socialni partnerji na podlagi lastnih obsežnih raziskav o delovanju evropskih svetov delavcev, ki med drugim poudarjajo tudi pomen socialnega dialoga v podjetju, opozorili na pozitiven razvoj socialnega dialoga, ki so ga spodbudili evropski sveti delavcev.

(6) Glej dokument Komisije za posvetovanje z evropskimi socialnimi partnerji, C/2008/660 z dne 20.2.2008.

(7) Glej mnenje EESO z o evropskih svetih delavcev: nova vloga pri spodbujanju evropskega povezovanja, poročevalec: g. IOZIA (UL C 318, 23.12.2006).

(8) Komisija je v tem dokumentu predlagala, da bi države članice z novo direktivo pozvali k zagotovitvi učinkovitih, sorazmernih in odvračalnih kazni, glej: C/2008/660, str. 7.

(9) Glej sodbe Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi z zadevami Bofrost (C-62/99), Kühne & Nagel (C-440/00) in ADS Anker GmbH (C-349/01).