[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.2.2008

COM(2008) 72 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Letna strategija politik za leto 2009

KAZALO

1. Dati Evropi zagon 3

2. Del I – Prednostni ukrepi v letu 2009: Državljani v ospredju 4

2.1. Rast in delovna mesta 4

2.2. Podnebne spremembe in trajnostna Evropa 5

2.3. Uresničitev skupne politike priseljevanja 5

2.4. Državljani v ospredju 5

2.5. Evropa kot svetovna partnerica 6

2.6. Boljša pravna ureditev – uresničitev obljub in sprememba zakonodajne kulture 7

2.7. Obveščanje o Evropi 8

3. Del II – Splošni okvir za človeške vire in finančna sredstva za leto 2009 9

3.1. Človeški viri 9

3.1.2. Dodelitev človeških virov prednostnim nalogam politike 9

3.1.3. Okrepitev medinstitucionalnega sodelovanja 9

3.2. Spremembe pri dodelitvi finančnih sredstev 9

3.2.1. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje (razdelek 1a) 9

3.2.2. Kohezija za rast in zaposlovanje (razdelek 1b) 10

3.2.3. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov (razdelek 2) 10

3.2.4. Svoboda, varnost in pravica (razdelek 3a) 10

3.2.5. Državljanstvo (razdelek 3b) 11

3.2.6. EU kot globalni partner (razdelek 4) 11

3.2.7. Povzetek sprememb po razdelkih finančnega okvira 13

Priloga – ključni ukrepi, predvideni za leto 2009….…………………………………….......14

SPOROČILO KOMISIJE

LETNA STRATEGIJA POLITIK ZA LETO 2009

1. Dati Evropi zagon

Leto 2009 bo za Evropsko unijo pomembno leto. V tem letu bosta oblikovana nov Evropski parlament in nova Evropska komisija. Odvisno od dokončanja državnih postopkov ratifikacije pa naj bi v letu 2009 prav tako začela veljati Lizbonska pogodba. Unija bi se lahko s stabilnim institucionalnim okvirom osredotočila na reševanje konkretnih izzivov – kot so spodbujanje trajnostne rasti in delovnih mest v času globalizacije ter pospeševanje prehoda Evrope na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika in učinkovito rabo virov.

V tej letni strategiji politik so predstavljene prednostne naloge za zadnje leto trenutnega mandata Komisije. Strateški cilji, ki jih je Komisija določila na začetku svojega mandata – spodbujanje blaginje, solidarnosti, svobode in varnosti ter vzpostavitev močnejše Evrope v svetu – ostajajo poglavitne delovne smernice Komisije. Od začetka svojega mandata je Komisija sprožila pomembne pobude, da bi izpolnila te cilje, nadaljevala evropske načrte in potrdila vlogo EU v globaliziranem svetu.

Ob upoštevanju institucionalnih sprememb, ki bodo nastopile leta 2009, bo Komisija leta 2008 predložila večino svojih poglavitnih še nedokončanih zakonodajnih pobud[1]. Komisija bo leta 2009 tesno sodelovala s Svetom in Parlamentom, da bi dosegla sporazum o najpomembnejših odprtih predlogih. Osredotočila se bo na zagotavljanje pravilnega izvajanja pravnega reda v skladu z novim pristopom, dogovorjenim septembra 2007[2]. Zagotovila bo, da se bodo finančni programi, dogovorjeni za obdobje 2007–2013, učinkovito in uspešno upravljali ter da se bodo finančni programi za obdobje 2000–2006 uspešno zaključili in bo pri tem v celoti spoštovala načela dobrega finančnega poslovodenja.

Komisija se bo prav tako usmerila v prihodnost ter postavila temelje za prihodnja leta. Za začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe bi Komisija morala predložiti številne posebne predloge, s čimer bi omogočila, da začnejo njene določbe veljati v celoti, državljanom Unije pa bi prinesla nove priložnosti in koristi. Delo Komisije pri pregledu proračuna in potekajoče javno posvetovanje sta zasnovana tako, da ustvarita pogoje za pripravo prihodnjega finančnega okvira, ki naj bi ga predlagala prihodnja Komisija. Komisija bo predstavila časovni načrt, ki bo določal zelo pomembna prednostna področja za prihodnjo fazo strategije trajnostnega razvoja.

Komisija se je zavezala, da bo ohranila stabilno zaposlovanje in za obdobje 2009–2013, ko ji bodo zagotovljena zadnja delovna mesta, povezana s pristopom Bolgarije in Romunije[3], ne bo zahtevala novih delovnih mest. Vse ostale potrebe po osebju se bodo krile z notranjimi prerazporeditvami.

2. Del I – Prednostni ukrepi v letu 2009: Državljani v ospredju

2.1. Rast in delovna mesta

Spodbujanje trajnostne gospodarske in socialne reforme v Evropi v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta bo še naprej v središču načrtov politik Komisije. Zaradi vpliva svetovnih finančnih pretresov na realno gospodarstvo in povečanja cen surovin bo morala EU poglobiti svoje strukturne reforme na ravni EU in nacionalni ravni. Učinkovito se bodo odpravljale nepotrebne upravne obremenitve za podjetja. Izvedba novih kohezijskih programov EU bo zagotovila pomemben vir za vlaganje na regionalni ravni za uresničevanje lizbonske strategije. Tudi evropski socialni partnerji naj bi močneje prispevali k lizbonski agendi.

Komisija bo nadaljevala široko zastavljeno inovacijsko strategijo. To zahteva poglobitev evropskega raziskovalnega prostora (ERP). Dejavnosti na področju podpore MSP bodo temeljile na prihajajočem evropskem zakonu za mala podjetja in se osredotočile na sproščanje potenciala ustvarjalnih sektorjev. Oblikovanje Evrope znanja bo vključevalo praktične ukrepe, kot sta pomoč Evropskemu inovacijskemu in tehnološkemu inštitutu (EIT) v prvem letu njegovega popolnega delovanja ter krepitev dialoga med univerzami in podjetji.

V poročilu o dosežkih in prihodnjih izzivih ekonomske in monetarne unije (EMU), ki naj bi ga Komisija predložila maja 2008, bo opredeljeno, katere ukrepe je treba sprejeti, da bi EMU pripravili na prihodnjih 10 let.

Pri spremljanju pregleda politike enotnega trga za leto 2007 bo ključnega pomena vzpostaviti skupna partnerstva med Komisijo in državami članicami za uporabo in izvajanje zakonodaje s področja enotnega trga ter jasno opredeliti vloge in deljene odgovornosti Komisije ter držav članic v smislu delovanja enotnega trga. Za posodobitev enotnega trga za blago bo več direktiv „novega pristopa“ spremenjenih in usklajenih z novim zakonodajnim okvirom. Sprejeti bodo ukrepi na področju finančnih storitev s posebnim poudarkom na finančnih storitvah za prebivalstvo. Komisija se bo dejavno odzivala na svetovne finančne pretrese, zaradi česar bo treba dolgoročno prilagoditi regulativno in nadzorno okolje za finančne storitve.

Za sprostitev potenciala podjetij bo Skupnost pospešeno ukrepala na področju konkurence, zlasti na podlagi preiskav sektorjev, strožjega izvajanja protimonopolne politike in državnih pomoči v sektorjih, ki so poglavitnega pomena za uspeh lizbonske strategije (kot so mrežne gospodarske panoge, finančne storitve ter informacijske in komunikacijske tehnologije).

Po pooblastilu Evropskega sveta iz marca 2007 bo Komisija še naprej razvijala energetsko politiko za Evropo prek posodobljenega strateškega pregleda energetske politike – to bo privedlo do novega energetskega akcijskega načrta za obdobje 2010–2014. Med druge ukrepe bo vključeno izvajanje nove zakonodaje o notranjem energetskem trgu, nadaljnja vzpostavitev observatorija za energetski trg in izboljšanje varnosti dobave.

Ključna prednostna naloga na področju prometa bo uspeh sistema Galileo, ki ga bo zdaj upravljala Komisija. Dela se bodo nadaljevala na področju okolju prijaznejšega prometnega sektorja in uspešnega razvoja sistemov za upravljanje prometa. Zaradi zagotavljanja večje varnosti prometnega in energetskega sektorja bodo inšpekcijski pregledi pogostejši. Komisija bo prav tako postavila temelje prihodnji prometni politiki s predstavitvijo poglobljene ocene dosežkov in dolgoročnih napovedi.

2.2. Podnebne spremembe in trajnostna Evropa

V okviru konference o podnebnih spremembah, ki je leta 2007 potekala na Baliju, je bil določen časovni načrt za pogajanja in sklenitev globalnega sporazuma za obdobje po letu 2012, ki naj bi se sklenil do konca leta 2009. Pogajalski proces ZN se bo znatno okrepil, vzporedno pa bodo potekale tudi razprave s ključnimi mednarodnimi partnerji. EU bo še naprej imela vodilno vlogo v okviru teh mednarodnih pogajanj in bo v zvezi s tem morala sprejeti konkretne ukrepe na evropski ravni. Zato bo prednostnega pomena začetek izvajanja paketa o energiji in podnebnih spremembah. To bo vključevalo izvajanje pregledanega sistema trgovanja z emisijami, sprejetje nove zakonodaje o obnovljivih energijah, izvedbo akcijskega načrta za energetsko učinkovitost in razvijanje tehnologij na osnovi nizke vsebnosti ogljika. Prizadevanja za olajšanje prilagoditve učinkom podnebnih sprememb bodo okrepljena, da bi se Evropi pomagalo pri pripravah na spremembe na številnih področjih politik ter mednarodnim partnerjem – zlasti državam v razvoju – pri izpolnjevanju mednarodno dogovorjenih ciljev.

Komisija bo spremljala dela, začeta leta 2008, da bi spodbudila trajnostno porabo in trajnostno industrijsko politiko v Evropi. Prizadevanja za ustavitev izgubljanja biotske raznovrstnosti se bodo okrepila po poročilu iz leta 2008 o akcijskem načrtu EU o biotski raznovrstnosti in srečanju Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti v Bonnu. Izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje ES bosta v letu 2009 še naprej uvrščena med prednostne naloge.

Leta 2009 bo Komisija še naprej razvijala novo celostno pomorsko politiko in predložila predlog o reformi skupne ureditve trga za proizvode ribištva in ribogojstva. Predložila naj bi tudi rezultate dogovora o „pregledu stanja“ skupne kmetijske politike. Prizadevanja za kakovost kmetijskih proizvodov se bodo nadaljevala na podlagi rezultatov zelene knjige iz leta 2008. Na zahtevo Evropskega sveta bo Komisija predstavila strategijo za regijo Baltskega morja.

2.3. Uresničitev skupne politike priseljevanja

Oblikovanje skupne politike priseljevanja ostaja temeljna prednostna naloga, da se soočimo z izzivi in izkoristimo priložnosti, ki jih migracije pomenijo v obdobju globalizacije. Komisija bo za nadaljnje ukrepanje po sporočilu o priseljevanju, ki naj bi bilo predstavljeno leta 2008, izpolnila svojo zavezo in priseljevanje vključila v svoje širše zastavljene politike za gospodarsko rast, konkurenčnost in socialno vključenost. Leto 2009 bo prvo leto popolnega delovanja Evropske migracijske mreže nacionalnih kontaktnih točk.

Komisija bo še naprej razvijala integrirano upravljanje meja in skupno vizumsko politiko ter si prizadevala, da bo do leta 2010 dokončno vzpostavila skupni evropski azilni sistem. Komisija bo hkrati nadaljevala proces povezovanja migracijske politike EU s programom za zunanje odnose, vključno z razvojnim in trgovinskim področjem.

2.4. Državljani v ospredju

Komisija je prepričana, da mora EU svojo pozornost še naprej osredotočati na izvajanje politik, ki neposredno zadevajo državljane. Predstavljene bodo pobude za poenostavitev življenja državljanov pri uveljavljanju pravice do prostega gibanja znotraj Unije ali potovanjih v države zunaj EU. Nadaljevala se bodo prizadevanja za oblikovanje skupnega območja pravice, zlasti z zagotavljanjem vzajemnega priznavanja sodb v EU in izboljšanjem dostopa do pravnega varstva za državljane EU.

EU bi si morala še naprej prizadevati za zagotovitev varnosti svojih državljanov. Leta 2009 bo posebna pozornost namenjena boju proti tveganju terorističnih napadov, kot so kemične, biološke, jedrske in radiološke nevarnosti. Komisija bo pripravila predloge za povečanje učinkovitosti civilne zaščite, in sicer v smislu nadaljnjega ukrepanja po sporočilu o preprečevanju, predvidenem za leto 2008.

Na področju javnega zdravja bodo predložene številne pobude v okviru izvajanja zdravstvene strategije EU, ki je bila sprejeta leta 2007. S predlogom o medicinskih pripomočkih se bo obravnavalo tudi vprašanje varnosti bolnikov. Varnost živil ter zdravje in dobro počutje živali bodo predmet novih predlogov, dejavnosti spremljanja pa bodo okrepljene, da se na teh področjih zagotovi spoštovanje obstoječih standardov. Odločneje se bodo izvajala tudi pravila o varnosti potrošniških izdelkov. Na področju zakonodaje o kemikalijah bodo prva leta izvajanja Uredbe REACH (Registration, Evaluation, Authorisation and restriction of Chemicals – registracija, evalvacija, avtorizacija in omejevanje kemikalij) ključnega pomena za uspeh politike.

Namen revidirane socialne agende je evropskim državljanom zagotoviti boljše možnosti in nove priložnosti. Gre za vzpostavitev aktivnih politik trga dela, ki bodo zagotavljale prožno varnost („flexicurity“) – pomagale ljudem razvijati spretnosti in sposobnosti pri iskanju nove zaposlitve, ob upoštevanju, da je vzpostavljena varnostna mreža. V letu 2009 bo posebna pozornost namenjena mladini in čezmejni mobilnosti mladih. Evropski programi na področju mladih in izobraževanja bodo državljanom pomagali, da v največji meri in dolgoročno izkoristijo priložnosti.

Standarde, ki so bili določeni na področjih, kot so zdravje in varnost pri delu, enakost med spoloma, prost pretok oseb in protidiskriminacija, je treba učinkovito uporabljati in oceniti, po potrebi pa tudi prenoviti. Komisija si bo prizadevala oblikovati nove pristope k obvladovanju sprememb – in k vprašanjem, kot je vključenost.

2.5. Evropa kot svetovna partnerica

Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe bi moral znatno povečati ugled Unije. Komisija bo ustrezno prispevala, da bi zagotovila učinkovito uresničitev tega novega okvira, tudi na podlagi priprav za vzpostavitev Evropske službe za zunanjepolitično delovanje. Energetska varnost, podnebne spremembe in migracije bodo še naprej pomembno vodilo zunanje politike in bodo omogočile krepitev zaveze EU v smeri učinkovite večstranskosti. Sedanja finančna zmeda poziva k usklajenemu odzivanju EU, pa tudi k večji prisotnosti Komisije v mednarodnih finančnih institucijah.

Komisija bo še naprej izvajala novo soglasje o širitvi. Pristopna pogajanja s Hrvaško bodo dosegla odločilno fazo, medtem ko bodo pristopna pogajanja s Turčijo napredovala, izid obeh pa je odvisen od hitrosti izvajanja reform in napredka pri izpolnjevanju potrebnih zahtev. Države zahodnega Balkana bodo pridobile zagon na pristopni poti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, pod pogojem, da bodo zadevne države izpolnile določene pogoje in izvedle potrebne reforme. Komisija bo imela vodilno vlogo pri podpiranju izvajanja prihodnjega statusa Kosova, zlasti z uporabo instrumentov Skupnosti, ki bodo podprli prihodnji mednarodni civilni urad in misijo EVOP za krepitev pravne države, ter s skupnim usklajevanjem podpore za proces reforme Kosova.

Evropska sosedska politika (ESP) se bo osredotočila na celovito izvedbo dvanajstih akcijskih načrtov ESP. V letu 2009 naj bi se zaključila pogajanja za nov okrepljen sporazum z Ukrajino. Predvidena so pogajanja o novih pogodbenih dogovorih z Libijo in Republiko Moldavijo. Potreba po nadaljnjem sodelovanju z Rusijo in okrepljenem sporazumu ostaja poglavitna prednostna naloga. Poleg tega pa se upa, da bo zagon, ki ga je prispevala konferenca v Annapolisu, pozitivno vplival na dogajanje na Bližnjem vzhodu. Komisija bo sodelovala v četverici in še naprej razporejala znatna sredstva regiji.

Prizadevanja za tesnejše politične in gospodarske vezi s svetovnimi partnerji se bodo še naprej krepila. Leto 2009 bo leto pomembnih priložnosti za nadaljnjo krepitev odnosov z Združenimi državami in drugimi poglavitnimi industrializiranimi partnerji. Prav tako se bo poglobilo sodelovanje z državami članicami ASEAN, Kitajsko in Indijo. EU bo v okviru svojega strateškega partnerstva z Latinsko Ameriko skušala nadaljevati in po možnosti zaključiti pogajanja o pridružitvenih sporazumih z Andsko skupnostjo, Srednjo Ameriko in državami Mercosur.

Prispevek EU k spodbujanju mednarodne varnosti in stabilnosti se bo znatno povečal. Misija za krepitev pravne države na Kosovu bo temeljnega pomena za zagotovitev stabilnosti Kosova in njegovega dolgoročnega razvoja. Policijska misija EVOP v Afganistanu bi morala začeti delovati v celoti in dejansko vplivati na varnost v državi. Sodelovanje se bo okrepilo, da se ustvarijo pogoji, ki so potrebni za trajnostni razvoj. Bolj na splošno bo Komisija še naprej izboljševala svojo pripravljenost in sposobnost pri obvladovanju kriz v tretjih državah.

Komisija bo v okviru skupne strategije EU-Afrika izvedla 8 operativnih tematskih partnerstev in si prizadevala pomagati afriškim, karibskim in pacifiškim (AKP) državam za boljšo vključitev v svetovno gospodarstvo. Izvedla bo akcijski načrt, ki bo temeljil na evropskem soglasju o humanitarni pomoči, s čimer bo okrepila sposobnost odzivanja na humanitarne krize in izzive.

Glede kroga pogajanj o razvoju iz Dohe, ki ostaja glavna prednostna naloga, bo v letu 2009 glavni cilj izvedba sporazuma, ki je bil sklenjen leta 2008. Hkrati se bodo nadaljevala pogajanja o novi generaciji dvostranskih sporazumov o prosti trgovini. Komisija bo napredovala tudi na drugih področjih svoje agende Globalna Evropa in si še naprej prizadevala za izboljšan dostop na trg, boljšo zaščito pravic intelektualne lastnine in uravnotežene trgovinske odnose s poglavitnimi partnerji, kot je Kitajska.

2.6. Boljša pravna ureditev – uresničitev obljub in sprememba zakonodajne kulture

Komisija bo do konca leta 2009 pregledala pravni red, izvedla svoj tekoči program za poenostavitev in oblikovala projekt kodifikacije z vidnimi učinki na konkurenčnost in rast.

Komisija namerava v letu 2009 predstaviti znatno število predlogov, ki naj bi zmanjšali upravne obremenitve. Ti predlogi ne bodo spremenili ciljev politike ali ravni ambicij v obstoječih besedilih. Zato se lahko pričakuje, da bodo sprejeti hitro. Hkrati se bo pregledalo izvajanje akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev in ocenil napredek pri doseganju cilja 25-odstotnega zmanjšanja za leto 2012.

Boljša pravna ureditev je tudi eden ključnih elementov odzivanja EU na globalizacijo. EU lahko s prevzemom vodilne vloge pri prizadevanjih za izboljšanje regulativnega okolja in s pripravo visokih standardov na področjih, kot so zdravje, varnost in zaščita okolja, prispeva k oblikovanju svetovne ureditve. EU bo s ključnimi partnerji nadaljevala razprave o regulativnem sodelovanju, zbliževanju standardov in enakovrednosti pravil.

Vse ugodnosti programa boljše pravne ureditve se bodo izkoristile samo na podlagi uspešnega sodelovanja z drugimi institucijami in državami članicami. Leta 2009 se bo ocenil napredek, dosežen na področju sprejetja učinkovitejšega pristopa k prenosu in uporabi zakonodaje EU. Pobude za poenostavitev pa bodo pokazale učinek šele po tem, ko bodo evropske institucije sprejele predloge, države članice pa jih izvajale. Zato je treba vzpostaviti partnerstvo – sodelovanje za hitro sprejetje predlogov in sodelovanje z državami članicami za uresničitev skupnih ciljev politike.

2.7. Obveščanje o Evropi

Leto 2009 bo še posebej pomembno leto za obveščanje o Evropi. V začetku leta naj bi začela veljati Lizbonska pogodba, kar bo pomenilo pomembne institucionalne spremembe in prispevalo k postavitvi temeljev za volitve v Evropski parlament. Obveščanje se bo osredotočalo na politične prednostne naloge, določene v letni strategiji politik, in na področja, ki neposredno zadevajo državljane EU. Nedavne raziskave kažejo, da obstaja med državljani splošno soglasje glede prednostnih nalog, ki naj bi jih imela EU: gospodarski in socialni razvoj, ki bi zagotovila boljšo kakovost življenja, varstvo okolja (pogosto povezano z energetsko politiko), varnost, migracije, izobraževanje in boj proti terorizmu. Komisija bo pri uresničevanju teh prednostnih nalog skušala kar najbolj sodelovati v partnerstvu z evropskimi institucijami in državami članicami ter tako sprožiti živahno razpravo o evropskih politikah v obdobju pred volitvami v Evropski parlament in tudi pozneje.

Komisija bo zato na področju obveščanja predlagala naslednje prednostne naloge:

Naziv | Kratek opis |

Lizbonska pogodba: doseganje rezultatov | Izboljšanje upravljanja in politik, zlasti glede vloge EU v svetu ter na območju pravice, svobode in varnosti Kampanja ozaveščanja državljanov glede družbene razsežnosti Listine o temeljnih pravicah |

Reforma proračuna v spreminjajoči se Evropi | Pregled proračuna EU, ki bo zajemal vse vidike porabe in sredstev EU |

Rast in delovna mesta | Predstavitev, ki bo temeljila na skrbeh državljanov, vključno z Evropskim letom ustvarjalnosti in inovacij |

Energija in podnebne spremembe | Sporočanje bo temeljilo na prvih rezultatih, doseženih v letih 2007 in 2008 |

3. Del II – Splošni okvir za človeške vire in finančna sredstva za leto 2009

3.1. Človeški viri

Pregled[4], izveden v začetku leta 2007, je potrdil potrebo po zaključitvi uvajanja novih delovnih mest, povezanih s pristopom Bolgarije in Romunije (EU-2), z zadnjim sklopom 250 novih delovnih mest v letu 2009. Ob koncu tega postopka se je Komisija zavezala, da bo do leta 2013 izpolnila vse nadaljnje potrebe po osebju na podlagi notranje prerazporeditve.

3.1.2. Dodelitev človeških virov prednostnim nalogam politike

Komisiji naj bi v letu 2009 dodelili 250 novih delovnih mest, povezanih s širitvijo. Pridobila bo tudi 600 delovnih mest na podlagi prerazporeditve, kar skupno znaša 850 delovnih mest za izpolnitev potreb, povezanih s prednostnimi nalogami. Ta delovna mesta bodo namenjena podpori prednostnih nalog, določenih v tej letni strategiji politik, kot so lizbonska strategija za rast in delovna mesta, izvajanje pravnega reda, podnebne spremembe in energija ter migracije. Upoštevale se bodo tudi nove zahteve po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe. Osrednjim službam, odgovornim za dejavnosti podpore in usklajevanja, ne bodo dodeljena nova delovna mesta, razen manjše okrepitve jezikovnih in prevajalskih služb. Vsi GD-ji in službe pa bodo morali poleg tega do konca leta 2008 racionalizirati svoje dejavnosti notranje podpore in usklajevanja.

3.1.3. Okrepitev medinstitucionalnega sodelovanja

Komisija je napredovala v svojem širšem razmisleku glede izvedljivosti okrepljenega medinstitucionalnega sodelovanja. Komisija na podlagi poročila, ki ga zahteva Evropski parlament[5], potrjuje, da je struktura treh upravnih uradov primerna za njihovo preoblikovanje v medinstitucionalne organe, in bo proučila morebitne možnosti z namenom, da bi predstavila ustrezne predloge, kadar je to izvedljivo, o medinstitucionalnih uradih ali drugih oblikah sodelovanja, kot so dogovori o ravni storitev.

3.2. Spremembe pri dodelitvi finančnih sredstev

3.2.1. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje (razdelek 1a)

Za ta podrazdelek se načrtuje povečanje v višini 619 milijonov EUR (5,8 %), ki se bo osredotočalo na ključne ukrepe za prispevanje k ciljem konkurenčnosti, trajnostnega razvoja in zaposlovanja v okviru lizbonske strategije, in sicer 7. okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (631 milijonov EUR), Program vseživljenjskega učenja (63 milijonov EUR) ter Program za konkurenčnost in inovacije (75 milijonov EUR).

Sklep proračunskega organa o financiranju sistema GALILEO in Evropskega tehnološkega inštituta se bo izvedel s prerazporeditvijo zneska 200 milijonov EUR (2009–2013) v okviru podrazdelka 1a, od tega 50 milijonov EUR iz linearnega zmanjšanja prispevka Skupnosti decentraliziranim agencijam. Poleg tega bo Komisija izvedla temeljito oceno uporabe razpoložljivih prihodkov, dodeljenih decentraliziranim agencijam, in temu ustrezno prilagodila raven prispevka Skupnosti.

Predlagana ustanovitev dveh novih agencij – Organa za trg evropskih elektronskih komunikacij in Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev – bo omejeno vplivala na razpoložljivo razliko do zgornje meje razdelka 1a. Agencija se bo financirala na podlagi ustreznih znižanj pri drugih ukrepih (v glavnem ukrepih v okviru institucionalnih pooblastil) na področju prometa in energije . Organ za trg evropskih elektronskih komunikacij, ki naj bi se ustanovil leta 2010, se bo financiral delno s prerazporeditvijo v okviru področja informacijske družbe , delno pa s povečanjem v višini 37,5 milijona EUR za obdobje 2009–2013.

Komisija predlaga nadaljevanje pripravljalnega ukrepa za operativne storitve pobude „Globalno nadzorovanje okolja in varnosti“ (GMES). Znesek v višini 5 milijonov EUR, dodeljen tem pripravljalnim ukrepom, se bo delno financiral z razliko do zgornje meje (2 milijona EUR), delno pa z notranjo prerazporeditvijo (3 milijoni EUR) v okviru področja podjetja .

Iz tega izhaja, da bo razpoložljiva razlika do zgornje meje odhodkov za leto 2009 znašala 65 milijonov EUR.

3.2.2. Kohezija za rast in zaposlovanje (razdelek 1b)

V skladu z obstoječim načrtovanjem programov se bodo finančna sredstva, dodeljena Koheziji za rast in zaposlovanje, povečala za 1 538 milijonov EUR oziroma 3,3 % v primerjavi z letom 2008. Po sprejetju operativnih programov in vzpostavitvi pogojev za njihovo učinkovito upravljanje in nadzor se bo Komisija usmerila na to, da z vidika kohezije in rasti kar najbolj okrepi njihov vpliv.

3.2.3. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov (razdelek 2)

Uvajanje neposredne pomoči za kmetijstvo se bo nadaljevalo za države članice, ki so se Uniji pridružile leta 2004, s povečanjem od 50 % do 60 % končne ravni. Za države članice, ki so se Uniji pridružile leta 2007, bo povečanje znašalo od 30 % do 35 %.

Po sprejetju večine programov za razvoj podeželja v začetku leta 2008 se bodo v letu 2009 vzpostavile vse strukture, potrebne za njihovo uspešno izvajanje. Dodeljena bodo sredstva za izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega sektorja, okolja podeželskih območij, kakovosti življenja in diverzifikacije gospodarstva na podeželju.

Sredstva, dodeljena programu LIFE+, se bodo v letu 2009 povečala za 5,6 %.

Komisija na področju pomorske politike predlaga nadaljevanje pripravljalnega ukrepa (6 milijonov EUR) na podlagi prerazporeditve razpoložljivih sredstev v okviru ribiške politike.

3.2.4. Svoboda, varnost in pravica (razdelek 3a)

Za leto 2009 je predvideno splošno povečanje odhodkov v višini približno 100 milijonov EUR (16 %). Vsa področja, kot so zunanje meje, vizumska politika in prost pretok oseb (+18 %) ter skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika (+18 %), bodo prejela dodatna finančna sredstva.

Ob upoštevanju povečanja subvencije agenciji FRONTEX, ki ga je proračunski organ sprejel leta 2008, in novih pobud, ki bodo predstavljene leta 2008 (vzpostavitev Evropskega sistema nadzorovanja meja – EUROSUR, vzpostavitev sistema vstopa/izstopa in sprejetje ukrepov za olajšanje potovanj na zunanjih mejah), Komisija v letu 2009 predlaga povečanje v višini 30 milijonov EUR. Ta visoka raven (70 milijonov EUR na leto) se bo ohranila skozi celo obdobje 2010–2013.

S tem povečanjem in prihranki v višini 20 milijonov EUR za obsežne sisteme IT (SIS II, VIS in Eurodac) v letu 2009 znaša razpoložljiva razlika do zgornje meje razdelka 3a 29 milijonov EUR.

3.2.5. Državljanstvo (razdelek 3b)

V skladu s finančnim načrtovanjem programov se približni znesek 630 milijonov EUR nameni razdelku 3b, kar je enakovredno 5,3-odstotnemu povečanju, ki bo omogočilo več finančnih sredstev za ključne ukrepe v zvezi z evropskimi državljani, vključno z javnim zdravjem, varstvom potrošnikov, civilno zaščito, kulturnimi programi in obveščanjem. Zgornja meja razdelka 3b je približno enaka zgornji meji iz leta 2007.

3.2.6. EU kot globalni partner (razdelek 4)

Zunanja projekcija notranjih politik, mirovni proces na Bližnjem vzhodu in izvajanje dogovora o prihodnjem statusu Kosova bodo v letu 2009 za EU še vedno pomembne politične prednostne naloge.

Nedavna politična dogodka (konferenci v Annapolisu in Parizu) kažeta možnost napredka na poti k mirovnemu sporazumu na Bližnjem vzhodu. Komisija bo v letu 2009 še naprej izvajala „strategijo ukrepov EU“ za oblikovanje države za mir ter spremljala izvajanje triletnega proračunskega in razvojnega načrta Palestinske uprave. EU bo prav tako znatno prispevala k mehanizmu financiranja PEGASE, ki naj bi nadomestil začasni mednarodni mehanizem in bo (i) zagotavljal podporo za izvajanje palestinskega načrta za reforme in razvoj ter (ii) uporabljal različna sredstva za pregledno dodeljevanje pomoči bodisi neposredno Palestinski upravi bodisi upravičencem na področju upravljanja, socialnega razvoja, razvoja gospodarskega in zasebnega sektorja ter javne infrastrukture.

Na zasedanju Evropskega sveta z dne 14. decembra 2007 je bilo poudarjeno, da „ je EU pripravljena prevzeti vodilno vlogo pri krepitvi stabilnosti v tej regiji in izvajanju dogovora o prihodnjem statusu Kosova “. Komisija bo imela pomembno vlogo pri oblikovanju instrumentov Skupnosti za podporo prihodnjemu mednarodnemu civilnemu uradu in misije EVOP za krepitev pravne države ter pri pospeševanju potrebnih reform za sprejetje evropskih vrednot in standardov. Za podporo dogovora o prihodnjem statusu Kosova in pomoč Kosovu pri izpolnjevanju njegovih obveznosti prihodnjega stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma bodo potrebna dodatna finančna sredstva.

Zneske, ki so trenutno predvideni za Palestino in Kosovo, bo treba povečati. Ker pa bodo natančne zahteve mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu in statusa Kosova odvisne od dogodkov v prihodnjih mesecih, namerava Komisija svoje zahteve prilagoditi v predhodnem predlogu proračuna ali v poznejši fazi med proračunskim postopkom. Trenutno je Palestini za obdobje 2007–2013 dodeljenih 1 537 milijonov EUR, Kosovu za obdobje 2007–2011 pa 535 milijonov EUR.

Razen za misije SZVP na Kosovu, katerih natančen strošek za leto 2009 je treba še oceniti, bo proračun za SZVP po prvotnem finančnem načrtovanju v letu 2009 znašal 243 milijonov EUR in je za 43 milijonov EUR višji od PPP za leto 2008.

Za številne druge pobude na področju zunanjih odnosov EU bo treba bodisi oblikovati nove naloge bodisi nameniti dodatna sredstva. Te pobude so:

- nova strategija EU za Srednjo Azijo, kakor jo je junija 2007 sprejel Evropski svet. Da bi podprla „pobude“ po meri petih držav, ki so zajete v tej strategiji, Komisija predlaga, da se pomoč osredotoči na začetek obdobja 2009–2013, pri čemer se znesek 15 milijonov EUR dodeli v letu 2009, 25 milijonov EUR pa v letu 2010. Ti zneski se bodo nadomestili z dodelitvami v letih 2012 in 2013, kar bo omogočilo, da ostane proračun v višini 690 milijonov EUR za obdobje 2007–2013 nespremenjen;

- tematski program za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo (ENRTP), v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje za krepitev Globalnega zavezništva o podnebnih spremembah (GZPS) in sofinanciranje javno-zasebnih partnerstev za prenos tehnologije na področju podnebnih sprememb. V skladu z balijskim časovnim načrtom se bo v letu 2009 dodatni znesek v višini 10 milijonov EUR, ki bo leta 2013 narasel na 20 milijonov EUR, prištel trenutnim dodelitvam v okviru poglavja 21.04 „Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo“, pri čemer se bo skupni znesek za obdobje 2007–2013 povišal na 934,5 milijona EUR.

Razpoložljiva razlika do zgornje meje razdelka 4 znaša okoli 120 milijonov EUR. Znesek bo namenjen pomoči za kritje potreb Palestine in Kosova v tekočem letu.

3.2.7. Povzetek sprememb po razdelkih finančnega okvira

RAZDELEK | 2009 | Načrt za obdobje 2010–2013 |

Prvotno načrtovanje | Spremembe LSP | Spremenjeno načrtovanje | Prvotno načrtovanje | Spremembe LSP | Spremenjeno načrtovanje |

1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

Zgornja meja FO – podrazdelek 1a | 11 272,0 | 11 272,0 | 55 011,0 | 55 011,0 |

Podrazdelek 1a skupaj | 11 205,0 | –1,5 | 11 203,5 | 54 367,4 | 41,0 | 54 408,4 |

Razlika do zgornje meje | 67,0 | 68,5 | 643,6 | 602,6 |

3a. Svoboda, varnost in pravica |

Zgornja meja FO – razdelek 3a | 872,0 | 872,0 | 5 298,0 | 5 298,0 |

Razdelek 3a skupaj | 829,8 | 12,8 | 842,6 | 5021,8 | 92,0 | 5113,8 |

Razlika do zgornje meje | 42,2 | 29,4 | 276,2 | 184,2 |

4. EU kot globalni partner |

Zgornja meja FO – razdelek 4 | 7 440,0 | 7 440,0 | 34 915,0 | 34 915,0 |

Razdelek 4 skupaj | 7 292,1 | 25,0 | 7 317,1 | 33 894,4 | 45,0 | 33 939,4 |

Razlika do zgornje meje | 147,9 | 122,9 | 1 020,6 | 975,6 |

Priloga – ključni ukrepi, predvideni za leto 2009

1. Rast in delovna mesta Lizbonska strategija za rast in delovna mesta Letna ocena napredka in opredelitev področij za prihodnje ukrepanje Zakonodajni predlogi za zmanjšanje upravnih obremenitev v okviru akcijskega programa Komisije Sporočilo o sektorskem socialnem dialogu in njegovem prispevku k lizbonski strategiji Sporočilo o raziskavah in inovacijah na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki mu bodo priloženi pripravljalni ukrepi Sporočilo o dialogu med univerzami in podjetji Zelena knjiga o sproščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih sektorjev Enotni trg in konkurenca Priporočilo o skupnih partnerstvih z državami članicami Bolj sistematično in integrirano spremljanje ključnih trgov blaga in storitev, vključno s sektorskimi preiskavami, povezanimi s konkurenco Uskladitev sektorske zakonodaje na področju notranjega trga blaga z novim zakonodajnim okvirom (ki naj bi ga sozakonodajalci sprejeli leta 2008) Nadaljevanje del na področju finančnih storitev za prebivalstvo (hipotekarni krediti, mobilnost bančnih računov, izvajanje enotnega evropskega plačilnega območja, vezana prodaja produktov in druge nepoštene prakse, čezmejne izterjave med potrošniki in ponudniki finančnih storitev) Obdavčenje Dela na področju prenovljene strategije DDV; priprava pobud glede združenja za namene DDV in obravnave javnih organov na področju DDV Energija Drugi strateški pregled energetske politike z energetskim akcijskim načrtom za obdobje 2010–2014 Razširitev Energetskega observatorija Promet Zagotavljanje uspešnega izvajanja projekta Galileo in priprava prihodnjih aplikacij Nadaljnje ukrepanje po paketu na področju okolju prijaznega prometa za leto 2008 Dela za razvijanje programa za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR) in evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) Posodobitev plovbe po celinskih poteh v okviru akcijskega programa NAIADES Kohezijska politika Šesto poročilo o napredku na področju gospodarske in socialne kohezije Poročilo o učinku in rezultatih programov strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 2. Trajnostna Evropa Strategija trajnostnega razvoja Časovni načrt in poročilo o napredku strategije trajnostnega razvoja (sklepi Evropskega sveta iz decembra 2007) Strategija EU za regijo Baltskega morja Podnebne spremembe Opredelitev stališča EU za kopenhagensko konferenco o podnebnih spremembah, ki bo potekala novembra 2009 Predlogi za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov tovornega prometa, pa tudi emisij ladij Izvedba pregledanega sistema trgovanja z emisijami in nadaljnje ukrepanje po beli knjigi iz leta 2008 o prilagoditvi podnebnim spremembam Izvajanje akcijskega načrta za energetsko učinkovitost, vključno z novo pobudo o energetskem označevanju pnevmatik, ter izvajanje ukrepov na področju gospodinjske razsvetljave in žarnic z žarilno nitko Izvajanje nove zakonodaje o spodbujanju obnovljivih virov energije in strateškega načrta energetske tehnologije Biotska raznovrstnost in viri Izvajanje akcijskega načrta o biotski raznovrstnosti ob upoštevanju ciljev biotske raznovrstnosti za leto 2010 Akcijski načrt o uporabi tržno usmerjenih instrumentov za doseganje okoljskih ciljev Vesolje Podpiranje storitev globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) pri postopnem prehodu z raziskovanja k delovanju Celostna pomorska politika Akcijski načrt za vzpostavitev evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke Akcijski načrt za razvoj sistemov za e-pomorstvo Podpiranje razvijanja elektronskih sistemov za pomorski nadzor (prepoznavanje in sledenje dolgega dosega – LRIT) s strani Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA) Reforma skupne ureditve trga za proizvode ribištva in ribogojstva Kmetijstvo Sporočilo o kakovosti kmetijskih proizvodov 3. Uresničitev skupne politike priseljevanja Zakonite migracije Sprejetje predlogov o vstopu in bivanju zakonitih migrantov, pa tudi sektorskih smernic Nadaljnje ukrepanje po sporočilu o priseljevanju iz leta 2008 Integrirano upravljanje zunanjih meja Vzpostavitev agencije FRONTEX Spodbujanje vzpostavitve Evropskega sistema nadzorovanja meja (Eurosur) Podpiranje vzpostavitve sistema vstopa/izstopa in programa za registracijo potnikov Vzpostavitev schengenskega ocenjevalnega mehanizma Skupna vizumska politika Vzpostavitev delovanja vizumskega informacijskega sistema Oblikovanje pripravljalnih ukrepov za evropsko pobudo za potovanja Zagotavljanje pravilnega izvajanja sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in sklenitev novih sporazumov z drugimi državami Skupni evropski azilni sistem Sprejetje druge faze skupnega azilnega sistema Predlogi o Evropskem uradu za podporo prosilcem za azil 4. Državljani v ospredju Evropsko državljanstvo in temeljne pravice Nadaljnje ukrepanje po sporočilu o konzularni zaščiti Zelena knjiga o zakonodaji dokumentov v EU Skupno območje pravice Posodobitev Uredbe Bruselj I o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah Sporočilo o zaplembi sredstev na bančnih računih Boj proti terorizmu Sporočilo o kemičnih, bioloških, jedrskih in radioloških nevarnostih Akcijski načrt o pripravljenosti na biološke grožnje Akcijski načrt o zmanjšanju radiološkega/jedrskega tveganja Zaupanje in varstvo potrošnikov Sporočilo o uveljavljanju pravic potrošnikov Sporočilo o označevanju v zvezi z dobrim počutjem živali Zdravje in varnost Izboljšanje varnosti in zmogljivosti medicinskih pripomočkov na enotnem trgu Poročilo o napredku v zvezi z ukrepi za obvladovanje potencialnih tveganj in koristi nanomaterialov za zdravje ljudi in okolje Nadaljevanje izvajanja Uredbe REACH, zlasti novih sistemov za avtorizacijo in omejevanje nevarnih kemikalij Civilna zaščita Pobuda za krepitev sposobnosti odzivanja na področju civilne zaščite Enake možnosti in mladi Sporočilo o odprti metodi usklajevanja na področju mladih Zelena knjiga o čezmejni mobilnosti mladih Nadaljnje ukrepanje po sporočilu o razliki v plačah med spoloma 5. Evropa kot svetovna partnerica Širitev Napredovanje pristopnih pogajanj s Hrvaško in Turčijo v skladu s sklepi Evropskega sveta Pospešitev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana Uresničitev dogovora o prihodnjem statusu Kosova. Priprava na pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu, če bodo izpolnjeni pogoji Evropsko sosedstvo in Rusija Napredovanje glede novega okvirnega sporazuma z Rusijo Zaključitev pogajanj o okrepljenem sporazumu z Ukrajino Začetek pogajanj o novih sporazumih z Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo in Moldavijo Okrepitev odnosov z Libijo in nadaljevanje del za vzpostavitev ESP z Alžirijo in Sirijo Ukrepi za spodbujanje vključitve Belorusije v ESP, če bodo izpolnjeni pogoji Nadaljnja prizadevanja za oblikovanje trajnih rešitev na Bližnjem vzhodu Ostali svet Sklenitev sporazuma o razvoju iz Dohe, če bo to primerno Poglobitev čezatlantskega gospodarskega sodelovanja s posredovanjem čezatlantskega ekonomskega sveta Zaključitev pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju s Kitajsko Dokončanje ali izvedba sporazumov o prosti trgovini s Korejo in Svetom za sodelovanje v Zalivu ter nadaljnja pogajanja z Indijo in državami ASEAN Nadaljevanje in morebitna zaključitev pogajanj o pridružitvenih sporazumih z Andsko skupnostjo, Srednjo Ameriko in državami Mercosur Izvedba skupne strategije EU-Afrika in prvega akcijskega načrta Sporočilo o inovacijah, raziskavah, znanosti in razvojnih tehnologijah Izvajanje sporazumov o gospodarskih partnerstvih in zaključitev pogajanj z vsemi afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami Izvedba programa za učinkovitost pomoči Drugo poročilo o razvojni politiki |

- [1] Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2008 – COM(2007) 640 konč., 23. 10. 2007.

[2] COM(2007) 502 konč., 5.9.2007.

[3] COM(2005) 573 konč., 15.11.2005.

[4] „ Načrtovanje in optimiranje človeških virov Komisije za izvajanje prednostnih nalog EU “, (SEC(2007) 530) z dne 24. aprila 2007.

[5] Poročilo o medinstitucionalnem sodelovanju, ki so ga pripravile uprave institucij (obvestilo 9941 z dne 30. oktobra 2007) kot odgovor na zahtevo g. Itälä, poročevalca za druge institucije v proračunskem postopku 2008 (poročilo A-0069/2007 z dne 29. marca 2007).