Posebno poročilo Nadzor EU  
nad bonitetnimi agencijami –  
dobro uveljavljen,  
vendar še ne povsem uspešen SL 2015  št. 22
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Print ISBN 978-92-872-3602-9 ISSN 1831-094X doi:10.2865/266539 QJ-AB-15-022-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-3606-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/586443 QJ-AB-15-022-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-3635-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/242735 QJ-AB-15-022-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Nadzor EU  
nad bonitetnimi agencijami –  
dobro uveljavljen,  
vendar še ne povsem uspešen 
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 22
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat IV, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Milan Martin Cvikl in ki 
je specializiran za revidiranje področij prihodkov, raziskav in notranje politike, finančnega in ekonomskega upravljanja ter 
institucij in organov Evropske unije. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Baudilio Tomé Muguruza, pri njej 
pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Daniel Costa de Magalhães in ataše Ignacio García de Parada, direktor Zacha -
rias Kolias, vodja ekipe Daniela Hristova, vodja ekipe Irene Madsen, ter revizorji  Christian Detry, Adrian Savin in Matthias 
Blaas.
Od leve proti desni:  D. Costa de Magalhães,  C. Detry, I. Madsen, M. Blaas, B. Tomé Muguruza, Z. Kolias,  
D. Hristova, A. Savin.
03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
I–XI Povzetek
1–14 Uvod
2–8 Regulativne reforme
9–13 Glavne značilnosti uredbe o bonitetnih agencijah
14 Vloga organa ESMA
15–19 Revizijski pristop
20–40 Del I – Registracija in stranske dejavnosti
20–21 Uvod
22–4  Organ ESMA je skrajšal registracijski postopek, vendar ocenjevanje nekaterih meril ostaja težavno
22–24 Organ ESMA ima uveljavljene postopke registracije za bonitetne agencije
25–29 Organ ESMA je skrajšal registracijski postopek, ki pa zaradi regulativnih zahtev ostaja zapleten
30 Bonitetne agencije so o metodologijah poročale različno podrobno
31–34 Organ ESMA ni imel strukturiranega pristopa k spremljanju stranskih dejavnosti
35–40 Sedanji pristop Eurosistema ne zagotavlja enakopravnosti vseh bonitetnih agencij, registriranih 
pri organu ESMA
41–55 Del II – Načrtovanje in obvladovanje tveganj
41–55 Proces načrtovanja na podlagi tveganj v celoti ne zagotavlja najoptimalnejše uporabe virov 
organa ESMA
42–50  Opredelitev tveganj je bila izčrpna, vendar težko sledljiva
51–54 Področja z visokim tveganjem niso bila vedno zadostno obravnavana
55 Organ ESMA zaradi svojih virov težko izpolnjuje vse stroge regulativne zahteve
04 Kazalo
56–89 Del III – Nadzor
56–59 Stalni nadzor in preiskave organa ESMA
60–75 Postopek nadzora je bil zasnovan in se izvaja, vendar je potreben čas, da dozori
61–62 Organ ESMA je postavil dobre temelje za uspešen nadzor bonitetnih agencij
63–68 Notranje smernice in orodja za spremljanje bi bilo mogoče nadgraditi za pomoč pri stalnem nadzornem delu
69–72 Organ ESMA obravnava ogromno količino nadzornih informacij, vendar nima namenskega sistema IT za 
registracijo in obdelavo teh podatkov
73–75 Težko je pridobiti opis opravljenih nadzornih pregledov
76–89 Dosežen je bil dejanski napredek, vendar pokritost na tematskih področjih, ki so bila analizirana, 
še ni ustrezna
78–86 Organ ESMA je nadziral metodologije, vendar vsa področja niso bila zajeta, zahteve pa niso bile vedno jasne
87–89 Organ ESMA še ni preučil nekaterih vrst navzkrižij interesov
90–108 Del IV – Razkritja
90–108 Nadzor organa ESMA nad splošnimi razkritji bonitetnih agencij
92–94 Organ ESMA je redno pregledoval splošna javna razkritja posameznih bonitetnih agencij, vendar je 
podrobno oceno splošnih razkritij vseh agencij prvič opravil konec leta 2014
95–99 Preglednost trga ovirajo omejitve in različne prakse bonitetnih agencij glede razkritij
100 –104 Centralni register bonitetnih ocen ne razkriva zadostnih informacij o uspešnosti bonitetnih ocen 
bonitetnih agencij
105–108 Organ ESMA na svoji spletni strani ne razkriva zadostnih informacij za uporabnike bonitetnih ocen
109–120 Zaključki in priporočila
110–111 Registracija
112 Obvladovanje tveganja in načrtovanje
113–114 Stalni nadzor in preiskave
115 Metodologije
116 Navzkrižja interesov
117–118 Splošna razkritja
119 Razkritja v registru CEREP
120 Razkritja na spletni strani organa ESMA
05 Kazalo
 Priloga I – Vodstvena struktura organa ESMA
 Priloga II – Revizijski pristop
 Priloga III  – Glavne ugotovitve in priporočila iz preiskav organa ESMA
 Priloga IV – Primerjava spletnih strani nadzornikov v EU in ZDA
 Odgovori organa ESMA, ECB in Komisije
06
 Kratice
CEREP : centralni register bonitetnih ocen
ECB : Evropska centralna banka
ESMA : Evropski organ za vrednostne papirje in trge
IOSCO : Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev
NRSRO : nacionalno priznane statistične ocenjevalne agencije v ZDA
SEC : ameriška agencija za nadzor trga vrednostnih papirjev
07
 Povzetek
I
Svetovna finančna kriza leta 2008 je usmerila pozor -
nost na vlogo bonitetnih agencij in vpliv njihovih 
bonitetnih ocen na finančne trge. Dejavnosti boni -
tetnih agencij, ki do takrat v Evropi skoraj niso bile 
regulirane, so se znašle na zakonodajnem dnevnem 
redu EU.
II
Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) je 
bil ustanovljen 1. januarja 2011. Ena njegovih glavnih 
nalog je regulacija bonitetnih agencij, registriranih 
v EU. V ta namen je dobil organ ESMA izključno pri -
stojnost za registracijo bonitetnih agencij, spremljanje 
njihove uspešnosti in sprejemanje odločitev v zvezi 
z nadzorom. Organ ESMA danes nadzoruje 23 boni-  
tetnih agencij, registriranih v EU.
III
Ali se je organ ESMA uspešno uveljavil kot nadzornik 
bonitetnih agencij v EU? Sodišče je na splošno zaklju -
čilo, da je organ ESMA v kratkem času vzpostavil dobre 
temelje za izvajanje nadzora nad bonitetnimi agenci -
jami v EU, vendar so možne nadaljnje izboljšave.
IV
Organ ESMA je registracijo bonitetnih agencij prevzel 
od pristojnih nacionalnih organov in uspešno zmanj -
šal povprečno trajanje postopka registracije. Vendar 
pa postopek ostaja zapleten zaradi sedanjega regu -
lativnega okvira. Čeprav bi morale biti metodologije 
bonitetnega ocenjevanja rigorozne, sistematične in 
ustaljene ter takšne, da jih je mogoče ovrednotiti, pa 
se je organ ESMA v svoji dokumentaciji, ki jo je Sodišče 
revidiralo v zvezi s postopkom registracij, osredoto -
čal večinoma na njihovo rigoroznost. Ker je uredba 
o bonitetnih agencijah pri opredelitvi metodoloških 
meril nejasna, se organ ESMA sooča z dodatnimi izzivi, 
kako jih tolmačiti in kako z bonitetnimi agencijami 
oblikovati njihovo skupno razumevanje.V
Sedanja pravila Eurosistema ne zagotavljajo, da so vse 
bonitetne agencije, registrirane pri organu ESMA, ena -
kopravne. Eurosistem sprejema samo bonitetne ocene 
štirih bonitetnih agencij, ki so registrirane pri organu 
ESMA kot zunanje bonitetne institucije v okviru 
bonitetnega okvira Eurosistema, kar ustvarja dvotirno 
strukturo trga, male bonitetne agencije pa postavlja 
v neugoden položaj.
VI
Organ ESMA ima dobro uveljavljen postopek za opre -
delitev tveganj. Vendar pa je bilo zaradi pomanjkanja 
dokumentacijskih sledi težko razumeti, zakaj so bila 
določena tveganja ponovno prednostno razvrščena. 
Tudi razlogi, zakaj je organ ESMA izvedel le omejene 
preiskave nekaterih področij z visokim tveganjem, niso 
bili dokumentirani.
VII
Čeprav je organ ESMA postavil dobre temelje za svoj 
nadzorni pristop, njegova pravila in smernice niso 
popolni. Ker so dokumentacija in orodja za notranje 
spremljanje elementarna, ni bilo vedno mogoče slediti 
opravljenemu stalnemu nadzornemu delu ali analizi in 
zaključkom na njeni podlagi. Dokumentacija o nekate -
rih vmesnih fazah preiskav prav tako ni bila popolna.
VIII
Sodišče je pregledalo nadzor organa ESMA na dveh 
področjih: ocena metodologij in morebitno navzkrižje 
interesov. Organ ESMA je med stalnim nadzornim 
delom in preiskavami na podlagi regulativnih meril 
ocenil številne relevantne vidike. Kljub temu obseg 
nadzornih dejavnostih organa ESMA še ni izčrpen in še 
vedno obstajajo področja, ki bi jih lahko v prihodnosti 
nadalje obravnavali.
Povzetek 08
IX
Javno razkritje je zlasti pomembno zato, ker poten-  
cialnim vlagateljem pred odločitvijo, ali bodo zaupali 
bonitetnim ocenam ali ne, omogoča izvedbo lastne 
analize. Organ ESMA je preveril javna razkritja boni -
tetnih agencij v okviru stalnega nadzornega dela. 
Podrobno oceno v vseh bonitetnih agencijah je začel 
izvajati konec leta 2014.
X
Spletni centralni register bonitetnih ocen organa 
ESMA (CEREP) je edinstven v primerjavi z drugimi 
regulativnimi jurisdikcijami. Organ ESMA s to podat -
kovno zbirko zagotavlja usklajene in zlahka dostopne 
informacije o uspešnosti bonitetnih ocen vseh registri -
ranih in certificiranih bonitetnih agencij. Kljub temu 
ima Sodišče pomisleke glede primernosti razkritih 
povzetkov statističnih podatkov in glede pregledov 
podatkov, sporočenih v register CEREP , ki jih izvede 
organ ESMA.
Priporočila Sodišča
XI
Organ ESMA naj:
(a) ustrezno dokumentira  svoje ocenjevanje vseh 
regulativnih zahtev v zvezi z metodologijami boni -
tetnega ocenjevanja med postopkom registracije;
(b) izboljša  sledljivost postopka opredelitve tveganj,  
vodi  evidenco v zvezi s spremembami stopnje 
tveganja in dokumentira  prednostno razvrstitev 
tveganj, vključno z razlogi. Organ ESMA naj tudi 
nadalje ukrepa  na vseh področjih z visokim tve -
ganjem, na katerih bi bilo koristno izvajati nadalj -
nje nadzorno delo;
(c) redno posodablja  priročnik o nadzoru in navodi -
la za nadzor, da se zajame pridobljeno znanje in 
izkušnje.
 Organ ESMA naj  oblikuje  notranje smernice za  
uspešno dokumentiranje preiskav, tako da bo lah -
ko dokazal  in zagotovil , da vsi sklepi temeljijo na 
ustrezni analizi dokazov.
 Uporaba namenskega nadzornega orodja IT bi iz -
boljšala izmenjavo znanja, pojasnila odgovornosti 
glede nalog, olajšala pregled opravljenega dela in 
izboljšala komunikacijo v ekipah nadzornikov;(d) preuči  vse pomembne vidike zasnove in izvaja -
nja metodologij bonitetnih agencij, ki še niso bili 
obravnavani;
(e) na strukturiran način preuči  sisteme, ki so jih bo -
nitetne agencije vzpostavile za reševanje navzkri -
žij interesov, zlasti tistih v zvezi z dejavnostmi 
trgovanja in finančnimi transakcijami bonitetnih 
analitikov. Organ ESMA naj tudi preveri  točnost 
informacij o navzkrižju interesov, ki jih predložijo 
bonitetne agencije;
(f) preuči možnosti za oblikovanje dodatnih smernic 
glede zahtev v zvezi z razkritji, da bi se  izbolj -
šale  splošne prakse bonitetnih agencij v zvezi 
z razkritji;
(g) spremlja  in izboljša  vsebino informacij pri razkri -
tjih v registru CEREP na podlagi najboljših praks 
v zvezi z razkritji uspešnosti bonitetnih ocen;
(h) objavi vso veljavno zakonodajo in ustrezne 
dokumente, spletno stran pa naredi  bolj prijazno 
uporabniku.
09
 Uvod
01 
Bonitetne agencije izdajajo mnenja, ki 
prispevajo k zmanjšanju neskladnosti 
informacij med posojilojemalci, po -
sojilodajalci in drugimi udeleženci na 
trgu. Bonitetne ocene so pomembno 
orodje na trgu lastniških vrednostnih 
papirjev in obveznic, saj vsebujejo 
informacije za vlagatelje in udeležence 
na trgu, v nekaterih primerih pa celo 
nadomestijo vlagateljev skrbni pregled 
poslovanja.
Regulativne reforme
02 
Čeprav so se regulatorji v mnogih 
primerih zanašali na bonitetne ocene, 
bonitetne agencije več let dejansko 
niso bile regulirane. Glavni pristop je 
bil samoregulacija na podlagi splošno 
sprejetih najboljših praks Mednaro -
dne organizacije nadzornikov trgov 
vrednostnih papirjev (IOSCO), ki je 
bila priznana kot svetovni določeva -
lec standardov za sektor vrednostnih 
papirjev.
03 
Leta 2006 je Komisija v svojem Sporo -
čilu o bonitetnih agencijah zaključila, 
da je blaga regulacija skupaj s samore -
gulacijo bonitetnih agencij na podlagi 
standardov IOSCO dovolj za reševanje 
glavnih odprtih vprašanj v zvezi z bo -
nitetnimi agencijami1. Bonitetne agen -
cije so bile regulirane samo na nekaj 
področjih, kot so trgovanje na podlagi 
notranjih informacij in tržna manipu -
lacija, dejavnosti kreditnih institucij 
ali kapitalska ustreznost kreditnih institucij. Odbor evropskih zakonoda -
jalcev za vrednostne papirje (CESR)2 je 
bil zadolžen za spremljanje skladnosti 
bonitetnih agencij s standardi IOSCO, 
Komisija pa naj bi stalno spremljala 
razvoj na tem področju. Vendar pa je 
finančna kriza leta 2008 je sprožila ob -
sežno razpravo o delovanju bonitetnih 
agencij, kar je spodbudilo Komisijo, da 
je novembra 2008 sprejela predlog za 
regulacijo bonitetnih agencij.
04 
Uredba o bonitetnih agencijah je bila 
sprejeta septembra 20093 in zahteva, 
da:
– se bonitetne agencije, če poslujejo 
v EU; registrirajo pri nacionalnem 
nadzornem organu,
– bonitetne agencije razkrijejo 
modele, metodologije in ključne 
predpostavke, na katerih utemelju -
jejo svoje ocene,
– bonitetne agencije nadzirajo na-  
cionalni regulativni organi s pod -
ročja vrednostnih papirjev na 
podlagi modela sodelovanja 
med domačimi in gostujočimi 
nadzorniki4.
05 
De Larosièrovo poročilo5 je pozvalo 
EU, naj okrepi regulacijo in nadzor 
nad bonitetnimi agencijami. Poročilo 
je priporočilo prenos registracije in 
nadzora nad bonitetnimi agencijami 
s pristojnih nacionalnih organov na 
centralizirani evropski organ.1 Sporočilo Komisije 
o bonitetnih agencijah 
(UL C 59, 11.3.2006, str. 2).
2 Predhodnik organa ESMA, 
ustanovljen 2001.
3 Uredba (ES) št. 1060/2009 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 
16. septembra 2009 
o bonitetnih agencijah, 
v nadaljnjem besedilu uredba 
o bonitetnih agencijah 
(UL L 302, 17.11.2009, str. 1).
4 Model sestavlja odbor 
nadzornikov, ki zajema vse 
nacionalne nadzornike iz 
držav, v katerih bonitetna 
agencija posluje. Ta model je 
bil uporabljen tudi za bančni 
nadzor v EU.
5 Komisija je novembra 2008 
pooblastila skupino na visoki 
ravni, ki ji je predsedoval 
Jacques de Larosière, naj 
pripravi priporočila, kako 
okrepiti evropsko nadzorno 
ureditev za boljšo zaščito 
državljanov in vzpostavitev 
ponovnega zaupanja 
v finančni sistem. 
Februarja 2009 je de 
Larosièrova skupina objavila 
svoje končno poročilo.
10 Uvod
06 
Organ ESMA je bil ustanovljen 1. ja -
nuarja 20116 kot del Evropskega 
sistema finančnega nadzora (ESFS). 
ESFS sestavljajo organ ESMA, Evropski 
bančni organ (EBA)7 in Evropski organ 
za zavarovanja in poklicne pokojnine 
(EIOPA), ki skupaj z nacionalnimi nad -
zornimi organi, Evropskim odborom za 
sistemska tveganja (ESRB) in Skupnim 
odborom evropskih nadzornih orga -
nov tvorijo sedanjo evropsko nadzorno 
strukturo. Glavni cilj organa ESMA je 
zlasti zaščititi javni interes z zagotavlja -
njem integritete, preglednosti, učin -
kovitosti in pravilnega delovanja trgov 
vrednostnih papirjev.
07 
Julija 2011 je organ ESMA dobil izključ -
na pooblastila za nadzor nad bonitet -
nimi agencijami, registriranimi v EU8.
08 
Nazadnje (maja 2013) je bil potrjen 
tretji krog zakonodaje, da bi se zmanj -
šalo prekomerno zanašanje vlagateljev 
na bonitetne ocene in izboljšala kako -
vost bonitetnih ocen držav članic EU9.Glavne značilnosti uredbe 
o bonitetnih agencijah
09 
Glavni cilj uredbe o bonitetnih agen -
cijah je zaščititi vlagatelje in zagoto -
viti stabilnost finančnih trgov v EU. 
Uporablja se za vse bonitetne agencije, 
ustanovljene v EU, ki izdajajo boni -
tetne ocene, ki se javno razkrivajo ali 
distribuirajo na podlagi naročniškega 
razmerja10.
10 
Uredba vsebuje znatno količino 
predpisanih podrobnosti o tem, kako 
morajo bonitetne agencije reševati 
nasprotja interesov.
11 
Uredba ureja pripravljalne procese in 
metodologije za pripravo bonitetnih 
ocen. Bonitetne agencije morajo upo -
rabljati metodologije ocenjevanja, ki 
so „rigorozne, sistematične in ustaljene 
ter jih je mogoče ovrednotiti na podla -
gi preteklih izkušenj, vključno s testi -
ranjem za nazaj“11. Vendar pa uredba 
o bonitetnih agencijah ne posega 
v vsebino bonitetnih ocen.12
12 
Cilj uredbe o bonitetnih agencijah je 
povečati preglednost z zahtevo, da 
bonitetne agencije razkrivajo svoje 
metodologije bonitetnega ocenjevanja 
in ključne predpostavke, ki jih uporab-  
ljajo. Namen te preglednosti je omo -
gočiti udeležencem na trgu, da točneje 
ocenijo, ali bonitetne ocene pravilno 
odražajo tveganja.6 Uredba (EU) št. 1095/2010 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 24. novembra 2010 
o ustanovitvi Evropskega 
nadzornega organa (Evropski 
organ za vrednostne papirje in 
trge) in o spremembi Sklepa 
št. 716/2009/ES ter 
razveljavitvi Sklepa Komisije 
2009/77/ES (UL L 331, 
15.12.2010, str. 84).
7 Julija 2014 je Evropsko 
računsko sodišče objavilo 
Posebno poročilo št. 5/2014 – 
Oblikovanje evropskega 
bančnega nadzora – Evropski 
bančni organ in njegovo 
spreminjajoče se okolje  
(http://eca.europa.eu ), ki je 
prvo posebno poročilo 
Evropskega računskega 
sodišča o reformah 
regulativnega in nadzornega 
okvira v finančnem sektorju 
EU.
8 Ta sprememba uredbe 
o bonitetnih agencijah se 
imenuje CRA II.
9 Ta sprememba uredbe 
o bonitetnih agencijah se 
imenuje CRA III.
10 Člen 2(1) uredbe o bonitetnih 
agencijah.
11 Člen 8(3) uredbe o bonitetnih 
agencijah.
12 V uredbi je navedeno, da „pri 
izvrševanju svojih dolžnosti na 
podlagi te uredbe ESMA, 
Komisija ali kateri koli javni 
organi države članice ne 
posegajo v vsebino bonitetnih 
ocen ali metodologij“.
11 Uvod
13 
Uredba o bonitetnih ocenah daje 
organu ESMA tudi nove pristojnosti in 
odgovornosti:
– bonitetne agencije morajo biti 
registrirane pri organu ESMA, če 
ocenjujejo finančne produkte,
– bonitetne agencije so pod stalnim 
nadzorom organa ESMA,
– organ ESMA lahko bonitetnim 
agencijam predpiše sankcije, če ne 
ravnajo v skladu z uredbo.Vloga organa ESMA
14 
V tabeli 1  je pregled glavnih dejavno -
sti organa ESMA v zvezi z registracijo in 
nadzorom bonitetnih agencij.Tabela 1Pregled nalog organa ESMA
Registracija in stranske 
dejavnosti1Nadzorni okvirRazkritjaOcena tveganja in načrtovanje Nadzor
• Vse bonitetne agencije, ustanov-  
ljene v EU, morajo zaprositi za 
registracijo pri organu ESMA.
• Bonitetne agencije, ustanovljene 
v državah zunaj EU, katerih boni -
tetne ocene se v EU uporabljajo, 
mora certificirati organ ESMA.
• Registracija ima dve fazi: (i) zago -
tavljanje popolnosti,  
(ii) zagotavljanje skladnosti.
• Organ ESMA mora pripraviti 
osnutek regulativnih tehničnih 
standardov v zvezi s postopkom 
registracije.
• Organ ESMA mora preverjati, 
da v EU ne izdajajo bonitetnih 
ocen bonitetne agencije, ki niso 
registrirane/certificirane.• Organ ESMA zbira in raziskuje 
informacije na trgu, da lahko 
prepozna trende in tveganja 
v panogi bonitetnih agencij.
• Organ ESMA opravi oceno 
tveganja na podlagi informacij, 
zbranih na trgu, in znanja, ki ga 
je usvojil med svojim nadzorom 
bonitetnih agencij.
• Oblikovanje preglednic tvega -
nja za posamezne bonitetne 
agencije in celostnega prikaza 
tveganj.
• Oblikovanje delovnega 
programa.• Organ ESMA je odgovoren za 
stalni nadzor nad bonitetnimi 
agencijami.
• Organ ESMA spremlja redno 
poročanje bonitetnih agencij.
• Spremljanje obvestil bonitetnih 
agencij o  spremembah njihovih 
prvotnih pogojev za registracijo.
• Organ ESMA lahko izvede 
individualno, tematsko ali 
priložnostno preiskavo, če 
ugotovi, da obstaja tveganje za 
neskladnost.
• Nadaljnje ukrepanje v zvezi 
s preteklimi preiskavami in 
tematskimi pregledi.• Organ ESMA mora zagotoviti, 
da bonitetne agencije razkrivajo 
svoje metodologije bonitetnega 
ocenjevanja in s tem povezane 
ključne predpostavke.
• Organ ESMA upravlja zbirko 
CEREP (javna zbirka podatkov 
o uspešnosti bonitetnega 
ocenjevanja).
• Organ ESMA upravlja zbirko 
SOCRAT (notranja podatkovna 
zbirka), v katero bonitetne agen -
cije mesečno pošiljajo poročila 
o vseh izvedenih bonitetnih 
ocenah.
1 ESMA kot svoje stranske dejavnosti definira identifikacijo subjektov, ki delujejo kot bonitetne agencije v EU brez registracije.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi določb uredbe o bonitetnih agencijah in informacij, ki jih je zagotovil organ ESMA.
12
 Revizijski pristop
15 
Pri reviziji je bilo preučeno, ali je organ 
ESMA uspešno izvajal postopek regi -
stracije bonitetnih agencij in nadzor 
nad njimi. Sodišče je analiziralo zlasti, 
ali:
– so bile registracije vseh možnih 
bonitetnih agencij opravljene pra -
vilno in učinkovito,
– je organ ESMA dobro oblikoval in 
izvajal načrtovanje in oceno tvega -
nja za svoje nadzorne dejavnosti,
– je izvajanje nadzornega okvira 
zajelo težave, ki so se pokazale 
v dejavnosti bonitetnih agencij13, 
vključno s tistimi v zvezi z ne -
odvisnostjo bonitetnih odborov 
in preprečevanjem navzkrižja 
interesov,
– organ ESMA in bonitetne agencije 
objavljajo zadostne informacije 
z dodano vrednostjo za svoje 
deležnike.
16 
Revizijska merila izhajajo iz naslednjih 
virov:
(i) zakonskih zahtev in ciljev uredbe 
o bonitetnih agencijah ter dopol -
nilnih delegiranih uredb (tehničnih 
standardov);
(ii) priročnika o nadzoru in navodil za 
nadzor organa ESMA;
(iii) priročnika organa ESMA za regi -
stracijo bonitetnih agencij;
(iv) ustreznih smernic in načel organi -
zacije IOSCO;
(v) dokumentov komisije SEC, ustre -
znega nadzornika v ZDA, z na -
menom primerjave praks v obeh 
pravosodnih sistemih.17 
Sodišče je revizijske dokaze zbralo 
s pregledom dokumentacije v vzorcu 
registracijskih in nadzornih spisov. Prav 
tako je opravilo razgovore s ključnimi 
zaposlenimi na področjih nadzora in 
obvladovanja tveganj v organu ESMA. 
Na podlagi pridobljenih dokazov je 
Sodišče analiziralo postopek registra -
cije, oceno tveganja in načrtovanje 
virov, organizacijo nadzornega dela in 
ustreznost razkritij bonitetnih agencij.
18 
Poleg dela, opravljenega pri orga -
nu ESMA, so bili opravljeni obiski za 
zbiranje informacij pri treh bonitetnih 
agencijah, izvedena pa je bila tudi razi -
skava pri desetih pristojnih nacionalnih 
organih14 v zvezi z njihovim nadzornim 
pristopom in metodologijo.
19 
Zunanji strokovnjaki so ocenili iz -
polnjevanje zahtev v zvezi z javnim 
razkritjem metodologij, modelov in 
ključnih ocenjevalnih predpostavk pri 
petih bonitetnih agencijah in pregle -
dali kazalnike uspešnosti bonitetnega 
ocenjevanja, ki jih je organ ESMA 
objavil v zbirki CEREP . Podrobnejši opis 
revizijskega pristopa je v  Prilogi II .13 Na primer možna navzkrižja 
interesov in pomanjkanje 
preglednosti.
14 Pristojni nacionalni organi so 
nacionalne agencije, ki so 
v skladu s svojo nacionalno 
zakonodajo odgovorne za 
nadzor in regulacijo (dela) 
finančnega sektorja.
13
 Del I – Registracija  
in stranske dejavnosti
Uvod
20 
Bonitetne agencije, ki so bile ustanov-  
ljene v EU, morajo biti za opravljanje 
poslovnih dejavnosti registrirane pri 
organu ESMA. Pred ustanovitvijo orga -
na ESMA so bili za postopek registra -
cije pristojni nacionalni organi. Slika 1  
prikazuje 23 registriranih bonitetnih 
agencij15 junija 2015.21 
Poleg upravljanja postopkov registra -
cije mora organ ESMA zagotoviti, da 
družbe, ki niso registrirane kot boni -
tetne agencije, ne izvajajo bonitetnih 
ocen.Slika 1Registrirane bonitetne agencije v EU
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA. Euler Hermes Rating GmbH
 BCRA-Credit Rating Agency AD
 Feri EuroRating Services AG
 Creditreform Rating AG
 Scope Ratings GmbH
 ICAP Group SA
 GBB-Rating Gesellschaft für 
  Bonitätsbeurteilung GmbH
 ASSEKURATA
 ARC Ratings, S.A.  AM Best Europe-Rating Services Ltd. 
 DBRS Ratings Limited
 Fitch Group
 Moody’s Group
 Standard & Poor’s Group
 CRIF S.p.A.
 Capital Intelligence (Cyprus) Ltd
 European Rating Agency, a.s.
 Cerved Rating Agency S.p.A.  Asexor
 The Economist Intelligence Unit Ltd
 Dagong Europe
 Spread Research
 EuroRatin Sp. Z o.o
 Moody’s Investor Services EMEA Ltd.
… nadzor nad vsemi izvaja organ ESMA.… pri organu ESMA od leta 
2012 do 2015… pri pristojnih nacionalnih organih od leta 2010 do 2012Bonitetne agencije, registrirane v Evropski uniji …15 Agencija Moody’s je 
v preglednici navedena 
dvakrat, saj je po prvotni 
registraciji več bonitetnih 
agencij skupine Moody’s na 
ravni pristojnih nacionalnih 
organov organ ESMA leta 2014 
registriral Moody’s Investor 
Services EMEA Ltd.
14 Del I – Registracija in stranske dejavnosti 
Organ ESMA je skrajšal 
registracijski postopek, 
vendar ocenjevanje 
nekaterih meril ostaja 
težavno
Organ ESMA ima uveljavljene 
postopke registracije za 
bonitetne agencije
22 
Če začne družba, ustanovljena v EU, 
poslovati v panogi bonitetnega oce -
njevanja, mora zaprositi za registracijo 
pri organu ESMA. Registracijski posto -
pek ima dve fazi: (i) fazo zagotavljanja 
popolnosti in (ii) fazo zagotavljanja 
skladnosti (za pregled teh dveh faz glej 
sliko 2 ).Slika 2Postopek registracije bonitetnih agencij
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.+45 d* x +1 d +20 d +5 d
+20 d
d: delovni dan
* Lahko se podaljša na 60 delovnih dni v primeru nameravane odobritve bonitetne ocene, zunanjega izvajanja ali zahtevka za izjemo.Bonitetna 
agencija pošlje dodatne informacijefaza preverjanja skladnostifaza preverjanja 
popolnosti
Organ ESMA preuči skladnost zahtevka z uredbo o bonitetnih agencijah.
O odločitvi obvesti: bonitetno 
agencijo,
 Evropsko 
komisijo,
 Evropske 
nadzorne organe,
 člane 
tehničnega odbora.
Objava na spletni strani organa ESMA.Odbor nadzornikov organa ESMA sprejme odločitevo odobritvi ali zavrnitvi zahtevka.Bonitetna agencija se lahko zaprosi za dodatne informacije.Če je zahtevek popoln: organ ESMA pošlje dopis bonitetni agenciji in začne fazo preverjanja skladnosti.Če je zahtevek nepopoln: organ ESMA pošlje dopisz zahtevo po dodatnih informacijah.Organ ESMA potrdi prejem zahtevka po elektronski pošti.Bonitetna agencija predloži zahtevek za registracijo organu ESMA.
15 Del I – Registracija in stranske dejavnosti 
23 
Organ ESMA je pripravil posebna 
navodila, ki opisujejo fazo registracije. 
V navodilih so opisani postopki, ki jih 
je treba upoštevati od prvega stika 
bonitetne agencije z organom ESMA 
do konca registracijskega postopka. 
Organ ESMA ima prav tako predhodno 
pripravljene osnutke elektronskih spo -
ročil in predloge za predhodne vloge, 
obvestila o popolnosti vloge, zahtev -
ke o informacijah, končne odločitve 
odbora nadzornikov, takse itd., zaradi 
katerih je postopek bolj učinkovit.
24 
Organ ESMA lahko postopek analize 
informacij in zahtevanja dodatnih in -
formacij od bonitetne agencije ponovi 
tolikokrat, kot mu zdi potrebno. Ko je 
vloga popolna, lahko organ ESMA med 
fazo preverjanja skladnosti zaprosi 
za dodatna pojasnila in/ali opravi 
obiske na kraju samem v bonitetnih 
agencijah.Organ ESMA je skrajšal 
registracijski postopek, ki pa 
zaradi regulativnih zahtev 
ostaja zapleten
25 
Čeprav uredba zahteva dvofazni 
pristop (glej sliko 2 ), je organu ESMA 
uspelo znatno zmanjšati povprečno 
trajanje postopka registracije s 373 
na 227 koledarskih dni. V  Tabeli 2  je 
prikazan pregled vlog, ki so jih pristoj -
ni nacionalni organi in organ ESMA 
obravnavali do decembra 2014.Tabela 2Povprečno število koledarskih dni, potrebnih za oceno vloge za registracijo,  
in povprečno število dodatnih zahtev za informacije
VSE VLOGE SPREJETE VLOGE ZAVRNJENE VLOGE
Povprečno 
število dni  
za oceno vlogePovprečno število 
dodatnih zahtevkov 
za informacijePovprečno  
število dni  
za oceno vlogePovprečno število 
dodatnih zahtevkov 
za informacijePovprečno število 
dni za oceno vlogePovprečno število 
dodatnih zahtevkov 
za informacije
Pristojni 
nacionalni 
organi373 1,8 375 1,8 342 1,0
(19 vlog) (18 sprejetih vlog) (1 zavrnjena vloga)
ESMA227 2,1 209 2,0 254 2,3
(10 vlog) (6 sprejetih vlog) (4 zavrnjene vloge)
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.
16 Del I – Registracija in stranske dejavnosti 
26 
Če dokumenti, ki jih pošlje bonitetna 
agencija, v fazi preverjanja popolnosti 
vloge niso zadostni, lahko organ ESMA 
zaprosi za dodatne informacije. Vsakič 
ko bonitetna agencija pošlje dodatne 
informacije, ima organ ESMA na voljo 
do 20 delovnih dni, da dokumente 
oceni in bonitetno agencijo obvesti, ali 
je vloga popolna ali ne. Zaradi delitve 
postopka registracije v dve fazi je ta nekoliko zapleten in dolgotrajen, saj 
ocenjevanje popolnosti vloge zajema 
ovrednotenje vsebine dokumentacije, 
ki jo pošlje bonitetna agencija. Or -
gan ESMA mora tako opraviti dvojno 
delo, saj mora med fazo preverjanja 
popolnosti vloge izvesti kratko oceno 
skladnosti. Slika 3  prikazuje običajen 
postopek med fazo preverjanja popol -
nosti vloge.Slika 3Povprečno trajanje faze preverjanja popolnosti v delovnih dneh
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA. Začetek faze preverjanja popolnosti vloge
 Organ ESMA začne fazo preverjanja skladnosti vloge. Bonitetna agencija pošlje novo dokumentacijo.
 Organ ESMA oceni, ali je vloga popolna.
 2. zahteva za informacije Organ ESMA oceni, ali je vloga popolna.
 1. zahteva za informacije
 Bonitetna agencija pošlje novo dokumentacijo.
 Organ ESMA oceni, ali je vloga popolna.20 delovnih 
dni
20 delovnih 
dni
20 delovnih 
dnido 20 
delovnih 
dni
do 20 
delovnih 
dni
do 45 
delovnih 
dni
17 Del I – Registracija in stranske dejavnosti 
27 
Navodila organa ESMA o registraciji 
bonitetnih agencij zahtevajo, da je 
treba vsako vlogo bonitetne agencije 
obravnavati po načelu štirih oči16. Ven -
dar iz dokumentacije ni bilo razvidno, 
ali se je to načelo uporabljalo pri vseh 
registracijskih spisih, ki jih je Sodišče 
pregledalo.
28 
Organ ESMA svojega ocenjevanja me -
todologij med postopkom registracije 
ne dokumentira zadostno. Metodolo -
gije bonitetnega ocenjevanja morajo 
biti rigorozne, sistematične in ustalje -
ne ter take, da jih je mogoče ovred-  
notiti na podlagi preteklih izkušenj 
(vključno s testiranjem za nazaj). Vsaka 
od teh zahtev je podrobneje opisana 
v dopolnitveni delegirani uredbi o me -
todologijah (za pregled glej sliko 4) . 
Po drugi strani pa uredba o bonitetnih 
agencijah določa, da organ ESMA ne 
sme posegati v vsebino bonitetne 
ocene ali metodologije.
29 
Organ ESMA mora med postopkom 
registracije oceniti skladnost meto -
dologij bonitetnih agencij z zgornji -
mi zahtevami. Sodišče je na podlagi 
informacij iz preučenih registracijskih 
spisov ugotovilo, da je organ ESMA 
preverjal v glavnem, ali so bile meto -
dologije bonitetnega ocenjevanja rigo -
rozne (glej zeleno ozadje na sliki 4 ).16 Zahteva, da morata poslovno 
transakcijo potrditi najmanj 
dva posameznika. Na primer: 
ločevanje različnih funkcij, 
navzkrižno preverjanje, dvojne 
kontrole sredstev, dvojni 
podpisi itd.
18 Del I – Registracija in stranske dejavnosti Slika 4Metodologije bonitetnega ocenjevanja v skladu z uredbo o bonitetnih agencijah
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi določb uredbe o bonitetnih agencijah. preučitev občutljivosti metodologije 
bonitetnega ocenjevanja na spremembe
v predpostavkah
   presoja preteklih bonitetnih ocen, izdelanih
z zadevno metodologijo 
 uporaba zanesljivih vhodnih podatkov, vključno
z ustrezno velikostjo vzorcev podatkov
 upoštevanje glavnih geografskih območij ocenjevanih 
subjektov za vsako od ocenjevanih bonitetnih kategorij
 odkrivanje in ustrezno obravnavanje sistemskih 
anomalij pri bonitetnem ocenjevanju, ki se ugotovijo pri 
testiranju za nazaj
 redni pregledi bonitetnih ocen in uspešnosti testiranje znotraj vzorca in izven njega pretekle informacije o vrednotenju in testiranju za nazajČlen 7:  
OVREDNOTENJE,
vključno sTESTIRANJEMZA NAZAJ  stalna uporaba, razen če obstaja 
objektiven razlog za spremembo ali prenehanje uporabe metodologije 
 nemudna vključitev vseh ugotovitev 
potekajočega nadzora ali pregleda, še posebej, kadar bi spremenjeni strukturni makroekonomski ali finančni tržni pogoji lahko vplivali na bonitetne ocene, izdelane s to metodologijo 
 primerjava bonitetnih ocen različnih skupin 
sredstev sistematična uporaba metodologij, analitičnih 
modelov, ključnih ocenjevalnih predpostavk in meril pri izdelavi vseh bonitetnih ocen v dani skupini sredstev ali tržnem segmentu
 nemudna vključitev ugotovitev iz pregledov njene 
ustreznosti
Člen 6: 
USTALJENEČlen 5: SISTEMATIČNEČlen 4: 
RIGOROZNE
Delegirana 
uredba 
o metodologijahMetodologije bonitetnega ocenjevanja morajo biti rigorozne, sistematične in ustaljene ter take,
da jih je mogoče ovrednotiti na podlagi preteklih izkušenj, vključno s testiranjem za nazaj.
 jasne in stroge kontrole in postopki  relevantni dejavniki z modelom izraženo razmerje med ocenjevanimi subjekti 
in dejavniki tveganja
 zanesljivi in relevantni analitični modeli ter analitični 
modeli za kvalitativno ocenjevanje, ključne ocenjevalne predpostavke ter merila
 razlaga kvalitativnih dejavnikov: obseg kvalitativne 
ocene, povezana merila za ponderiranje
 razlaga kvantitativnih dejavnikov: ključne spremenljivke, 
viri podatkov, ključne predpostavke, modeli in kvantitativne tehnike, povezana merila za ponderiranje 
 nemudna vključitev ugotovitev ali 
rezultatov notranjega pregleda
19 Del I – Registracija in stranske dejavnosti 
Bonitetne agencije so 
o metodologijah poročale 
različno podrobno
30 
Organ ESMA ni oblikoval podrobnega 
seznama zahtevanih dokumentov za 
ocenjevanje metodologij bonitetnega 
ocenjevanja med postopkom registra -
cije, prav tako pa ni določil najmanj -
še sprejemljive ravni podrobnosti. 
Registracijski spisi, ki jih je Sodišče 
preučilo, so pokazali velike razlike 
v ravni podrobnosti dokumentacije 
o metodologiji. V enem od preučenih 
registracijskih spisov na primer ni 
informacij o modeliranju ali kvanti -
tativnih tehnikah, kot so navedene 
v delegirani uredbi o metodologijah, 
prav tako ni navedbe o pomembnosti 
vsakega kvalitativnega ali kvantitativ -
nega dejavnika, ki se uporablja, vključ -
no z opisom in utemeljitvijo povezanih 
meril za ponderiranje, dodeljenih tem 
dejavnikom.Organ ESMA ni imel 
strukturiranega pristopa 
k spremljanju stranskih 
dejavnosti
31 
Podjetja, ki izdelujejo le zasebne bo -
nitetne ocene, kreditno točkovanje ali 
bonitetne ocene, ki jih pripravijo cen -
tralne banke, ne spadajo na področje 
uporabe uredbe o bonitetnih agen -
cijah. Okvir 1  prikazuje razliko med 
bonitetno oceno in kreditnimi točkami.
32 
Številna podjetja izdelujejo kreditno 
točkovanje, izvozne bonitetne ocene 
ali delujejo kot naložbeni svetovalci 
na splošno. Družbe, ki poslujejo na 
področju finančnih storitev, registrirajo 
in nadzorujejo ustrezni pristojni nacio -
nalni organi.
Bonitetna ocena in kreditne točke
„Bonitetna ocena“  pomeni mnenje o kreditni sposobnosti subjekta, dolga ali finančne obveznosti, dolžniških 
vrednostnih papirjev, prednostnih delnic ali drugega finančnega instrumenta ali izdajatelja takega dolga ali 
finančne obveznosti, dolžniških vrednostnih papirjev, prednostnih delnic ali drugega finančnega instrumenta, 
ki se izda na podlagi uveljavljenega in opredeljenega sistema razvrstitve bonitetnih kategorij.
„Kreditno točkovanje“  pomeni stopnjo kreditne sposobnosti, ki se pridobi iz povzetih in izbranih podatkov, 
samo na podlagi predhodno določenega statističnega sistema ali modela, brez bistvenega dodatnega anali -
tičnega vložka bonitetnega analitika v zvezi s posamezno oceno.Okvir 1
20 Del I – Registracija in stranske dejavnosti 
33 
Organ ESMA ima tehnični odbor17, ki se 
sestane vsak mesec ali vsaka dva me -
seca. Stranske dejavnosti so stalna toč -
ka na njegovem dnevnem redu. Odbor 
je pomembno omrežje organa ESMA, 
saj služi kot sredstvo za opredeljevanje 
subjektov, ki bi morali biti registrirani 
kot bonitetne agencije. Nekateri od 
odkritih subjektov so dejansko izvajali 
dejavnosti, ki spadajo v obseg uporabe 
uredbe o bonitetnih ocenah, in so bili 
nato registrirani kot bonitetne agen -
cije. Čeprav je izdaja bonitetnih ocen 
brez registracije kršitev uredbe o boni -
tetnih agencijah, za katero lahko organ 
ESMA naloži globo, pa tega pooblastila 
ni še uporabila.
34 
Spremljanje stranskih dejavnosti, ki ga 
opravlja organ ESMA, ni bilo strukturi -
rano in se je izvajalo v glavnem za vsak 
primer posebej. Marca 2015 je organ 
ESMA sprejel posebno strategijo in de -
lovni program18 za stranske dejavnosti.Sedanji pristop 
Eurosistema ne zagotavlja 
enakopravnosti vseh 
bonitetnih agencij, 
registriranih pri organu 
ESMA
35 
Bonitetne agencije so zasebne družbe, 
ki imajo pomembno vlogo na finanč -
nih trgih. Zaradi različnih dejavnikov je 
vstop na trg bonitetnega ocenjevanja 
težaven. Dolgotrajni ugled je konku -
renčna prednost. Vlagatelji imajo raje 
bonitetne ocene znanih bonitetnih 
agencij, saj so za razumevanje meto -
dologije, na katerih temeljijo bonitetne 
ocene, potrebna sredstva. Podobno 
tudi izdajatelji pogosto zahtevajo bo -
nitetne ocene le od bonitetne agenci -
je, ki jo vlagatelji največ uporabljajo in 
ji najbolj zaupajo.
36 
Ena od koristi nadzora trga bonitetne -
ga ocenjevanja je tudi to, da daje upo -
rabnikom bonitetnih ocen določeno 
zagotovilo o kakovosti dela bonitetnih 
agencij. Pomanjkanje konkurence na 
trgu bonitetnega ocenjevanja je bilo 
dejansko zaskrbljujoče19, zagotavljanje 
resnično enakih pogojev za vse udele -
žence na trgu bonitetnega ocenjevanja 
pa je bila ena od glavnih utemeljitev za 
ustanovitev organa ESMA.17 Tehnični odbor je sestavljen  
iz predstavnikov pristojnih 
nacionalnih organov in je bil 
ustanovljen za pomoč organu 
ESMA pri pripravi političnih 
odločitev v zvezi z nadzorom 
bonitetnih agencij. Odbor 
zagotavlja tehnično 
svetovanje, tako da pomaga 
pri pripravi tehničnih 
standardov, smernic in 
priporočil.
18 Organ ESMA na primer redno 
poizveduje pri registriranih 
bonitetnih agencijah in drugih 
deležnikih, ali imajo kakršne 
koli informacije o morebitnih 
ponudnikih bonitetnih ocen 
v EU, in izvaja polletne 
preiskave po internetu.
19 EU je sprejela ukrepe za 
povečanje konkurence na trgu 
bonitetnega ocenjevanja 
v Evropi. Uredba o bonitetnih 
agencijah obravnava 
povečanje konkurence v več 
odstavkih. Evropski parlament 
je večkrat pozval Komisijo, naj 
preuči možnost vzpostavitve 
mreže evropskih bonitetnih 
agencij. Komisija je 
5. maja 2014 potrdila poročilo 
Evropskemu parlamentu in 
Svetu o izvedljivosti mreže 
malih bonitetnih agencij v EU 
(COM(2014) 248 final).
21 Del I – Registracija in stranske dejavnosti 
37 
Eurosistem20 je pomemben akter na 
finančnih trgih. Z operacijami mone -
tarne politike zagotavlja likvidnost 
finančnega sistema. Primerne nasprot-  
ne stranke21 kreditira le na podlagi 
zavarovanja22, ki mora izpolnjevati vi -
soke bonitetne standarde. Eurosistem 
za oblikovanje te bonitetne ocene23 
upošteva informacije iz več virov:
 ο bonitetne ocene, ki jih izdajo zuna -
nje bonitetne institucije24,
 ο interne bonitetne sisteme nacio -
nalnih bank,
 ο interni bonitetni sistem,
 ο zunanje ponudnike bonitetnih 
orodij.
38 
Eurosistem trenutno sprejema bonite -
tne ocene le od štirih zunanjih bonite -
tnih agencij. Bonitetna agencija mora 
biti registrirana ali certificirana pri 
organu ESMA in izpolnjevati določe -
na operativna merila ter zagotavljati 
ustrezno pokritost, da Eurosistem 
sprejme njene bonitetne ocene. Do -
datno zdaj Eurosistem kot ponudnika 
bonitetnih orodij sprejema še dve 
manjši bonitetni agenciji. Vendar so ta 
orodja za njiju precej manj pomemb -
na, kot če bi bili sprejeti kot zunanji 
bonitetni agenciji.39 
Na podlagi razgovorov Sodišča z ude -
leženci na trgu bonitetnega ocenje -
vanja so manjše evropske bonitetne 
agencije mnenja, da je registracija kot 
zunanja bonitetna institucija pri Eurosi -
stemu zelo pomembna za prihodnji 
razvoj njihovega poslovanja, zlasti 
v zvezi z vstopom na trg bonitetnega 
ocenjevanja za strukturirane finanč -
ne instrumente25, ki je daleč najpo -
membnejši tržni segment za prihodke 
in dobičke bonitetnih agencij. Vendar 
pristop Eurosistema dejansko podpira 
dvotirno strukturo trga, na katerem 
male bonitetne agencije ne morejo 
enakovredno tekmovati z velikimi. 
Zlasti merilo ustrezne pokritosti je 
dejanska ovira pri vstopu na trg26.
40 
Sedanji pristop k potrjevanju bonite -
tnih agencij, ki ga izvaja Eurosistem, je 
podoben nadzoru bonitetnih agencij – 
kar je naloga, ki jo je zakonodajalec EU 
zaupal samo organu ESMA – in ni le 
upravni postopek sprejemanja izda -
jateljev bonitetnih ocen. V primerjavi 
s pristopom Eurosistema pa centralna 
banka ZDA (Federal Reserve) v večini 
primerov sprejema bonitetne ocene 
vseh desetih bonitetnih agencij, ki so 
registrirane pri komisiji SEC.20 Eurosistem je monetarni 
organ euroobmočja. Vključuje 
Evropsko centralno banko in 
nacionalne centralne banke 
držav članic. Poglavitni cilj 
Eurosistema je ohranjanje 
cenovne stabilnosti. Prav tako 
si prizadeva varovati finančno 
stabilnost in spodbujati 
evropsko finančno integracijo.
21 Te nasprotne stranke morajo 
izpolnjevati nekatera merila, ki 
so določena v členih 55 do 57 
Smernice ECB/2014/60.
22 Sredstva, ki se pri Eurosistemu 
zastavijo kot zavarovanje za 
kreditne operacije centralnih 
bank, morajo izpolnjevati 
določena merila.
23 Boniteti okvir Eurosistema 
opredeljuje postopke, pravila 
in načine izvedbe, ki 
zagotavljajo, da vse primerno 
finančno premoženje 
izpolnjuje stroge bonitetne 
standarde.
24 Zunanje bonitetne institucije 
so bonitetne agencije, ki 
izdajajo bonitetne ocene in 
ocene verjetnosti neizpolnitve 
obveznosti za regulativne 
namene.
25 Strukturirani finančnih 
instrumenti uporabljajo 
zapletene pravne in 
gospodarske subjekte za 
prenos tveganj. Izhajajo na 
primer iz posla listinjenja, 
v katerih se paket sredstev 
uporabi za vzpostavitev 
novega finančnega 
instrumenta s posebnimi 
lastnostmi.
26 Za izpolnitev takšnega merila 
je potrebno, da zahtevke za 
izdajo bonitetne ocene poda 
širok nabor izdajateljev, zlasti 
tistih v segmentu 
strukturiranih finančnih 
instrumentov. Vendar pa je 
malo verjetno, da bi ti 
izdajatelji pri bonitetni agenciji 
zahtevali takšno storitev, če je 
še ni potrdil Eurosistem.
22
 Del II – Načrtovanje  
in obvladovanje tveganj
Proces načrtovanja  
na podlagi tveganj 
v celoti ne zagotavlja 
najoptimalnejše uporabe 
virov organa ESMA
41 
Nadzorovanih subjektov ni mogoče 
nenehno preiskovati. Zato je zelo 
pomembno imeti premišljen sistem za 
odločanje, katera vprašanja je treba 
ciljno obravnavati in kdaj. Organ ESMA 
zato pri svoji nadzornih dejavnostih 
uporablja postopek načrtovanja, ki te -
melji na tveganjih, da bi tako zagotovil 
kar najbolj uspešno uporabo svojih 
omejenih virov. Postopek se lahko 
razčleni v tri faze (glej sliko 5 ):
(i) z analizo tveganja naj bi se 
opredelila področja morebitnih 
neskladnosti;(ii) s prednostnim razvrščanjem 
tveganj naj bi se določila področja 
z visokim tveganjem, kamor bi 
morale biti usmerjene nadzorne 
dejavnosti;
(iii) z delovnim načrtom nadzornih de -
javnosti naj bi se dodelili viri glede 
na prednostne naloge za prihodnje 
leto.Slika 5Letni postopek ocene tveganja organa ESMA
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.
 izbor nadzornih dejavnosti
 razporejanje osebja preglednice tveganja
letni delovni načrtporočilo o tveganjih 
za odbor nadzornikov
priložnostne analizeprikaz tveganjopredelitev tveganj načrtovanje prednostna razvrstitev tveganj
23 Del II – Načrtovanje in obvladovanje tveganj 
Opredelitev tveganj je bila 
izčrpna, vendar  
težko sledljiva
Organ ESMA ima celosten 
pristop k opredelitvi tveganj…
42 
Organ ESMA uredi svoje ocene tveganj 
na matrici 13 področij tveganja, ki so razvrščena v štiri kategorije tveganj 
(glej sliko 6 ). Področja tveganj se na -
našajo na široke teme, ki zajemajo več 
podrobnejših tem. Na primer, podro -
čje tveganja v zvezi z obvladovanjem 
navzkrižja interesov zajema več kot 
devet podrobnih tem, kot so vpliv del -
ničarjev ali članov upravnega odbora 
ter ustreznost razkritij.Slika 6Od kategorij tveganj do področij tveganj in tem
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.KATEGORIJE TVEGANJA /uniF6AE4/uniF6AF
tveganje v zvezi s kakovostjo 
obvladovanja tveganjtveganje v zvezi z bonitetnim 
postopkommetodološko tveganje v zvezi 
z okvirjem za notranje tveganje tveganje v zvezi s kakovostjo 
upravljanja
Vsako področje tveganja zajema številne teme
 funkcije notranje kontrole 
 neodvisni neizvršni direktorji  ločitev komercialnega in analitičnega osebja delničarski vpliv  vpliv članov upravnega odbora  vpliv pomožnih storitev  ustreznost razkritij  ustreznost politik obvladovanja navzkrižij interesov  notranje razprave o ugotovljenih navzkrižijih interesov In druge teme strukturna in postopkovna tveganja
tveganje v zveziz zunanjim izvajanjemtveganje v zvezis človeškimi viritveganje v zvezi
z informacijsko tehnologijotveganje v zvezis portfeljem
tveganje v zvezi s koncentracijotveganje v zvezi
s strategijo
tveganje v zvezi z revizijoin skladnostjoOPERATIVNA TVEGANJA OKOLJSKA TVEGANJATVEGANJA V ZVEZI
S POSLOVNIM MODELOMTVEGANJA V ZVEZI
Z VODENJEM
tveganje v zveziz obvladovanjemnavzkrižjainteresov področja tveganj (13)
24 Del II – Načrtovanje in obvladovanje tveganj 
43 
Letna ocena tveganja je ključni način 
za opredelitev tveganj. Temelji na 
podatkih o bonitetnih agencijah, 
pridobljenih med letom, in analizi 
dokumentov, ki jih med letom predlo -
žijo bonitetne agencije. Na podlagi teh 
informacij uslužbenci za analizo tve -
ganj in nadzorni uslužbenci pripravijo 
preglednico tveganja za vsako nadzo -
rovano bonitetno agencijo. Pregledni -
ce tveganja so skupek vseh poznanih 
tveganj, ki so ovrednotena na podlagi 
njihove pomembnosti.
44 
Preglednice tveganja sestavljajo letni 
prikaz tveganj, ki predstavlja stopnjo 
tveganja na posameznih področjih 
tveganja za vsako nadzorovano boni -
tetno agencijo. Ločeni posebni prikazi 
so oblikovani za velike bonitetne agen -
cije in za vse manjše bonitetne agen -
cije, da se upoštevajo različni vplivi na 
trg. Ti prikazi tveganj se uporabljajo za 
opredelitev sistematičnih tveganj na 
trgu bonitetnih agencij.
45 
Poleg letne ocene tveganja organ 
ESMA uporablja tudi priložnostne 
analize tveganja. Sprožijo jih lahko 
pomembne novice na trgu bonitetnih 
agencij, analiza bonitetnih podatkov 
ali podatkov o kreditnem trgu. Nji -
hov namen je pravočasno opredeliti 
specifična problematična področja pri 
posameznih bonitetnih agencijah ali 
skupini bonitetnih agencij, ki se ukvar -
jajo z istim bonitetnim produktom, ali 
tržne razmere, ki bi lahko povzročile 
ponovno prednostno razvrstitev nad -
zornih dejavnosti.46 
Organ ESMA sčasoma uporablja vedno 
več priložnostnih analiz tveganj. 
Nedavno jih je bilo več izvedenih na 
podlagi ugotovitev organa ESMA. Vse 
analize so pripomogle, da je organ 
ESMA opredelil področja z visokim 
tveganjem in področja, kjer mora eki -
pa nadzornikov izboljšati svoje znanje 
o določenih temah.
… vendar je dokumentacija 
v več vidikih nezadostna
47 
Na področju obvladovanja tveganj 
mora biti razpoložljivo znanje ustrezno 
dokumentirano na razumljiv način. 
Poleg tega morajo biti dobro doku -
mentirana tudi podrobna vprašanja in 
ugotovitve ter utemeljitve ob spre -
membi ravni tveganja. Za zagotovitev 
uspešnega nadzora mora okvir omo -
gočati, da nadzorni uslužbenci pregle -
dajo, kako so se tveganja razvijala in 
kako so bila obravnavana27.
48 
Preglednice tveganja prikazujejo 
združeno oceno za vsako področje 
tveganja. Izid združene ocene se sicer 
zabeleži, ocene podrobnih tem na 
posameznem področju tveganja pa 
niso dokumentirane. To lahko povzroči 
izgubo znanja ali oteži spremljanje 
tega, kako so bila specifična tveganja 
pretvorjena v osrednje tveganje.27 Mednarodni standard IEC 
31 010: 2009, točka 5.5.
25 Del II – Načrtovanje in obvladovanje tveganj 
49 
Smernice za oceno tveganja pred -
pisujejo, katere dokumente je treba 
obravnavati pri pripravi preglednic 
tveganja. Vendar s tem povezano delo 
ni ustrez-  
no dokumentirano in ni dokazov, da ga 
kdo pregleduje.
50 
Če se raven tveganja v preglednici tve -
ganja spremeni, organ ESMA ne vodi 
evidence o razlogih za spremembo. 
Odločitve o takih spremembah pote -
kajo ustno na neformalnih sestankih 
nadzornih uslužbencev in skupine za 
analizo tveganj.
Področja z visokim 
tveganjem niso bila vedno 
zadostno obravnavana
51 
Na podlagi preglednic tveganja, prika -
zov tveganja in informacij iz priložno -
stnih analiz tveganja pripravi organ 
ESMA poročilo za odbor nadzornikov. 
V tem poročilu so opredeljena področ -
ja z visokim tveganjem – tj. temeljna 
vprašanja, ki naj bi se pri nadzornem 
delu obravnavala kot ključna predno -
stna naloga. Letni delovni program 
določa področja, na katera se bo organ 
ESMA osredotočal pri svojih nadzornih 
dejavnostih.
52 
Organ ESMA je pristop na podlagi 
tveganja uvedel po prvem letu izva -
janja nadzora, vendar ga na začetku 
ni dosledno uporabljal, saj bi bilo 
koristno, če bi se na nekaterih področ -
jih z visokim tveganjem, navedenih 
v preglednicah tveganja in poročilih 
o tveganjih, pripravljenih za odbor 
nadzornikov, izvajale nadaljnje nadzor -
ne dejavnosti.53 
Omejeno obravnavanje nekaterih 
področij z visokim tveganjem bi bilo 
upravičeno, če bi bili viri, ki jih ima 
ESMA na razpolago za nadzor, upora -
bljeni za obravnavanje drugih področij 
z visokim tveganjem ali v primeru, 
če bi takojšnje ukrepanje zahteva -
lo čezmerno veliko virov. Vendar so 
bila v nekatere preiskave zajeta tudi 
področja z nižjim tveganjem, čeprav bi 
bile koristne nadaljnje ocene področij 
z višjim tveganjem.
54 
Poleg tega preiskave niso v celoti 
zajele tveganj, ki so bila med letnim 
postopkom ocene tveganj določena 
kot prednostna, zaradi asimetrije med 
področji tveganja in načinom izvajanja 
preiskav. V preglednicah tveganja, pri -
kazih tveganja in poročilih o tveganjih 
so tveganja razvrščena glede na teme, 
kot so strateška tveganja ali tveganja 
v zvezi z zunanjim izvajanjem. Teme 
preiskav pa so bile večinoma razvršče -
ne po skupinah sredstev, kot sta držav -
ni in bančni dolg. Tako se cilji preiskav 
ne ujemajo povsem z ugotovljenimi 
tveganji.
Organ ESMA zaradi svojih 
virov težko izpolnjuje vse 
stroge regulativne zahteve
55 
Konec leta 2014 je v enoti za bonitetne 
agencije delalo 26 zaposlenih, od ka -
terih je bilo 15 odgovornih za nadzor, 
štirje pa so bili dodeljeni na področje 
analize tveganja. Ostali uslužbenci so 
bili dodeljeni v glavnem na področje 
dela v zvezi s politikami. Zaradi števila 
uslužbencev ter vedno večjega obsega 
regulativnih zahtev je organ ESMA pri 
preverjanju skladnosti z uredbo28 težko 
zagotavljal ustrezno pokritost.28 Na primer na področjih, kot so 
IT, notranje kontrole, 
metodologije in navzkrižja 
interesov.
26
 Del III – Nadzor
58 
Stalno nadzorno delo organa ESMA 
zajema analizo informacij, ki jih redno 
prejema od subjektov pod nadzo -
rom, analizo informacij, ki jih prejme 
iz zunanjih virov (organi, konkurenti, 
pritožbe, tisk itd.), nadaljnje ukrepanje 
v zvezi z vprašanji, ki jih prejme od 
bonitetnih agencij, in komuniciranje 
z vodstvi bonitetnih agencij med celot -
nim nadzornim ciklom. Tabela 3  pri-
kazuje nadzorne naloge organa ESMA 
v okviru stalnega procesa nadzora.Stalni nadzor in preiskave 
organa ESMA
56 
Po registraciji se nad vsemi bonitet -
nimi agencijami izvaja stalni nadzor. 
Njegov cilj je hitra opredelitev nadzo -
rovanih subjektov, ki morda ne izpol -
njujejo veljavnih zahtev.57 
Organ ESMA ima nadzorni pristop, 
ki temelji na tveganjih. Intenzivnost, 
obseg in vrsta nadzornih dejavnosti so 
odvisni od tveganj, ki jih predstav-  
ljajo različni udeleženci na trgu (glej 
sliko 7 ). Potencialni problemi, oprede -
ljeni med stalnim dokumentacijskim 
nadzorom, se analizirajo, po potrebi pa 
se izvedejo tudi nadaljnje preiskovalne 
dejavnosti.Slika 7Nadzorne dejavnosti
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi določb uredbe o bonitetnih agencijah.nadaljnji 
preiskovalni 
ukrepianaliza tveganj 
preverjanje na kraju samemsplošna preiskavazahtevek za informacije
stalni
dokumentacijski 
nadzor
27 Del III – Nadzor
59 
Poleg stalnega nadzora organ ESMA 
na podlagi lastnih ocen tveganja 
redno izbira področja v bonitetnih 
agencijah, na katerih obstaja tveganje 
glede skladnosti poslovanja, ki jih bo 
nadalje preiskoval (v glavnem splošne 
preiskave). Splošne preiskave običajno 
zajemajo preverjanje na kraju samem. 
Pregled preiskav na kraju samem or -
gana ESMA je v  Prilogi III . V splošnem 
se lahko preiskave razvrstijo v dve 
skupini:
– tematske preiskave s poudarkom 
na nekaterih vprašanjih, ki so skup-  
na več večjim bonitetnim agenci -
jam, in
– individualne preiskave za obravna -
vanje specifičnih vprašanj v neka -
terih bonitetnih agencijah.Tabela 3Naloge organa ESMA v okviru stalnega nadzora
Analiza informacijPregled rednih informacij, ki jih pošiljajo bonitetne agencije – četrtletno, polletno
Pregled rednih javnih razkritij bonitetnih agencij
Pregled obvestil, ki jih organ ESMA prejme od bonitetnih agencij v skladu z uredbo o bonitetnih agencijah (npr. obveščanje 
o bistvenih spremembah pogojev za prvotno registracijo)
Redno spremljanje informacij, ki so bile razkrite javnosti na spletnih straneh bonitetnih agencij
Poročila/opozorila, ki jih pošlje ekipa za analizo tveganja organa ESMA
Redno deloRedni obiski bonitetnih agencij (organizirani po prejemu polletnih informacij)
Cikel delovnih obiskov pri bonitetnih agencijah (redni obiski in sestanki s ključnimi uslužbenci v bonitetnih agencijah: 
vodjo oddelka za skladnost poslovanja, vodjo notranjega nadzora, notranjo revizijo, izvršnim direktorjem in neodvisnimi 
neizvršnimi direktorji). Pogostnost delovnih obiskov je odvisna od velikosti bonitetne agencije.
Druge nalogeGlobinske analize (nadaljnje ukrepanje v zvezi s potencialnimi področji tveganja, opredeljenimi med analizo informacij in 
rednimi delovnimi dejavnostmi).
Obravnavanje pritožb tretjih oseb
Spremljanje izvajanja popravnih akcijskih načrtov iz preiskav
Stiki z bonitetnimi agencijami – zagotavljanje povratnih informacij na priložnostne poizvedbe bonitetnih agencij
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.
28 Del III – Nadzor
Postopek nadzora je bil 
zasnovan in se izvaja, 
vendar je potreben čas, 
da dozori
60 
Uspešen nadzor zahteva:
(i) izčrpno politiko nadzora, ki v sploš-  
nem določa postopek nadzora, 
z združevanjem metod nadzornih 
dejavnosti na kraju samem in zunaj 
njega;
(ii) izčrpne interne smernice in meto -
dologije za pomoč uslužbencem 
pri njihovih vsakodnevnih nalogah;
(iii) zbiranje in analizo informacij;
(iv) uspešen pregled nad opravljenim 
delom in popravnimi ukrepi, ki so 
jih bonitetne agencije sprejele kot 
odziv na ugotovitve.Organ ESMA je postavil 
dobre temelje za uspešen 
nadzor bonitetnih agencij
61 
Iz najboljših praks izhaja, da morajo 
imeti nadzorniki metodologijo za 
določanje in ocenjevanje narave, 
učinka in obsega tveganj, katerim so 
izpostavljeni subjekti, ki jih nadzoruje -
jo, vključno s poslovnim poudarkom, 
profilom tveganja in okoljem notranje -
ga kontroliranja. Na podlagi rezultatov 
te ocene se prednostno opredeli delo 
na kraju samem in zunaj njega29.
62 
Organ ESMA je svoja splošna načela 
določil v priročniku o nadzoru in navo -
dilih za nadzor. Ta dokumenta služita 
nadzornim ekipam organa ESMA kot 
koristni referenčni orodji in praktične 
smernice o tem, kako v okviru uredbe 
o bonitetnih agencijah izvajati uspešen 
in učinkovit nadzor. Priročnik organa 
ESMA o nadzoru vsebuje podroben 
opis preiskave kot metode nadzora. 
Podrobno opisuje različne faze in 
navaja minimalne informacije, ki so 
zahtevane v projektnem načrtu, ter vse 
druge potrebne korake, ki jih je treba 
izvesti na kraju samem in v fazi poro -
čanja (glej sliko 8 ).29 Po analogiji bi se lahko 
„temeljna načela za učinkovit 
bančni nadzor“, ki jih je izdala 
Banka za mednarodne 
poravnave, uporabljala tudi za 
nadzor bonitetnih agencij.
29 Del III – Nadzor
Notranje smernice in orodja 
za spremljanje bi bilo 
mogoče nadgraditi za pomoč 
pri stalnem nadzornem delu
63 
Notranje smernice bi morale jasno do -
ločati pogostost in obseg preučevanja. 
Poleg tega bi bilo treba razviti politike 
in postopke v zvezi s preučevanjem, 
da se zagotovi temeljito in dosledno 
izvajanje preučevanja z jasnimi cilji.
64 
Priročnik o nadzoru in navodila za 
nadzor nudijo le splošen opis postop -
ka stalnega nadzora, ne določajo pa 
natančno vrst nadzornih nalog, ki jih 
mora opraviti organ ESMA, ter ne daje -
jo informacij o pogostosti teh nalog.65 
Organ ESMA vsako leto oblikuje nad -
zorne načrte za prihodnje obdobje. 
Vendar za vsako bonitetno agencijo ni 
imel individualnih nadzornih načrtov 
z informacijami o nadzornih nalo -
gah, ki jih je treba opraviti vsako leto. 
Sodišče prav tako ni našlo zadostno 
predhodno oblikovanih časovnic, ki bi 
določale minimalno pogostost rednih 
nadzornih pregledov, ki jih je treba  
opraviti pri posamezni bonitetni 
agenciji.
66 
Uredba o bonitetnih agencijah določa 
jasen sklop pravil, ki jih mora organ 
ESMA nadzirati, vendar ESMA sistema -
tično ne uporablja kontrolnih sezna -
mov kot orodja za nadzor. Poleg tega 
številni pristojni nacionalni organi pri 
svojem nadzornem delu uporabljajo 
vprašalnike in kontrolne sezname.Slika 8Glavni koraki preiskave
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi priročnika o nadzoru in navodil za nadzor organa ESMA.končni dopis
(popravni akcijski načrt) projektni načrt sankcije in nadaljnje ukrepanje predhodni dopis faza preverjanja na kraju samem zahtevki za informacije odgovori bonitetne agencije
časovnica
30 Del III – Nadzor
67 
Različne skupine nadzornikov svojega 
dela ne dokumentirajo na standar -
diziran način, tako da je težko slediti 
opravljenemu stalnemu nadzornemu 
delu ter analizam in zaključkom na 
njegovi podlagi.
68 
Organ ESMA je oblikoval tudi mapo 
z merili. Njen cilj je zagotoviti uskla -
jenost, saj omogoča, da ocenjevalci 
pregledajo odločitve, ki jih je or -
gan ESMA sprejel v preteklosti med 
postopkom registracije in kasneje 
med stalnim nadzornim delom. Mapa 
z merili med drugim vsebuje elektron -
ska sporočila pravne službe, pretekle 
odločitve organa ESMA in interno 
korespondenco v zvezi z vprašanji, 
ki so se pojavila med registracijo in 
nadzornim delom. To je dobra pobu -
da, vendar struktura mape z merili ne 
zagotavlja, da bi se ta uporabljala kot 
izčrpne smernice za vsakdanje delo 
nadzornikov.
Organ ESMA obravnava 
ogromno količino nadzornih 
informacij, vendar nima 
namenskega sistema IT za 
registracijo in obdelavo teh 
podatkov
69 
Organ ESMA obravnava dva sklopa 
informacij:
– priložnostne informacije (bistvene 
spremembe prvotnih pogojev za 
registracijo, pritožbe tretjih strani, 
vprašanja bonitetnih agencij itd.) 
in– redne informacije, ki jih orga -
nu ESMA četrtletno in polletno 
zagotavljajo bonitetne agencije 
(informacije o prihodkih in stroških 
bonitetnih agencij, zamenjave 
njihovih ključnih uslužbencev, za -
pisniki upravnega odbora, poročila 
o notranji reviziji, poročila o funkci -
ji notranjega pregleda itd.).
70 
Organ ESMA je oblikoval dosje za 
evidentiranje analize informacij, ki jih 
redno prejema od vseh bonitetnih 
agencij, ki jih nadzira (glej okvir 2 ).
71 
Dosje je dobra pobuda za sledenje 
ogromni količini prejetih nadzornih 
podatkov, vendar je okoren in tež -
ko razumljiv. Dosje prav tako nima 
„lastnika“ in kdorkoli iz nadzorne ekipe 
lahko ureja, spreminja ali briše njegovo 
vsebino, ne da bi bilo mogoče slediti 
spremembam ali osebam, ki so jih 
naredile.
72 
Ker organ ESMA nima namenskega 
orodja IT, ki bi služil kot register za 
prejete informacije in za dokumenti -
ranje in analiziranje nadzornega dela, 
je vzpostavil strukturo, ki se očitno 
uporablja večinoma kot orodje za 
shranjevanje informacij, prejetih od 
bonitetnih agencij. Vendar Sodišče 
v vseh primerih ni našlo dokazov, da 
so bile prejete informacije podrobno 
analizirane. Pristojni nacionalni organi 
so izjavili, da imajo vsi vzpostavljene 
nadzorne sisteme IT za dokumentira -
nje svojega nadzornega dela in lažje 
ohranjanje znanja znotraj organizacije.
31 Del III – Nadzor
Težko je pridobiti opis 
opravljenih nadzornih 
pregledov
73 
Preiskovalna dokumentacija organa 
ESMA ne daje zadostnih dokazov 
o vseh izvedenih vmesnih korakih. Zato 
organ ESMA težko spremlja in dokaže, 
da so bile vse naloge pravilno izvedene 
v skladu s cilji preiskave. Iz delovnega 
gradiva zlasti ni razvidno, kako so bili 
ocenjeni vsi potrebni dokazi.
74 
Po preiskavi pošlje organ ESMA bonite -
tnim agencijam dopise s predhodnimi 
in/ali končnimi ugotovitvami. Priroč -
nik o nadzoru določa, da morajo biti 
v dopisih za vsako ugotovitev nave -
deni sklici na ustrezno zakonodajo. 
Sklic na specifično pravno podlago bi 
bonitetnim agencijam omogočil boljše 
razumevanje ugotovljena tveganja 
v zvezi s skladnostjo poslovanja, ki so 
navedena v dopisih. Vendar pa organ 
ESMA svoje ugotovitve redno sporoča 
brez pravnih sklicev na posamezne 
člene v uredbah.75 
Organ ESMA nadalje spremlja, ali 
bonitetne agencije izvajajo načrte 
popravnih ukrepov. To je dokumentira -
no v preglednici za nadaljnje spremlja -
nje za vsako preiskavo in bonitetno 
agencijo posebej. Organ ESMA nima 
usklajenega pristopa za dokumenti -
ranje analiz in pripomb uslužbencev 
v teh tabelah (npr. opredelitev poseb -
nih dokazil, da je bonitetna agencija 
zadovoljivo izvedla zahtevan ukrep).Primeri podatkov, ki se spremljajo
 οkonferenčni klici in sestanki z bonitetnimi agencijami,
 οobvestila,
 οnovice o spremembah metodologij, lestvic bonitetnih ocen in korporativne strukture družbe, ki jih sporoči -
jo uslužbenci bonitetnih agencij ali so objavljene na njihovih spletnih straneh,
 οprihodki, stroški, menjava uslužbencev in drugi podatki o uslužbencih v bonitetnih agencijah,
 οporočila o skladnosti poslovanja, poročila o notranji reviziji, revidirani računovodski izkazi, zapisniki uprav -
nega odbora,
 οporočila o preglednosti bonitetnih agencij.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.Okvir 2
32 Del III – Nadzor
Dosežen je bil dejanski 
napredek, vendar 
pokritost na tematskih 
področjih, ki so bila 
analizirana, še ni ustrezna
76 
Nadzorni pristop na podlagi tvega -
nja pomeni, da lahko ESMA s svojim 
nadzornim delom zajame le nekatera 
tveganja. Zato se nadzorni pregledi 
med različnimi temami razlikujejo. Za 
dokončanje svoje ocene nadzornega 
postopka organa ESMA je Sodišče 
izbralo dve tematski področji za 
podroben pregled:
(i) metodologije, modeli in ključne 
predpostavke ocenjevanja, ki jih 
uporabljajo bonitetne agencije;
(ii) navzkrižje interesov na trgu boni -
tetnih agencij.
77 
Te teme so bile izbrane zaradi njihove 
pomembnost za delovanje trga boni -
tetnih agencij. Metodologije so jedro, 
na podlagi katerega bonitetne agen -
cije dodeljujejo bonitetne ocene in 
obete bonitetnih ocen. Ugotovljeno je 
bilo, da je bilo navzkrižje interesov ena 
od glavnih slabosti na trgu bonitetnih 
agencij pred krizo zaradi drugorazre -
dnih hipotekarnih posojil. Sodišče je 
na podlagi analize lahko ocenilo delo 
organa ESMA v preteklih štirih letih od 
njegove ustanovitve.Organ ESMA je nadziral 
metodologije, vendar vsa 
področja niso bila zajeta, 
zahteve pa niso bile vedno 
jasne
78 
Bonitetna agencija mora v svoji vlogi 
za registracijo navesti, katere vrste bo -
nitetnih ocen bo izdajala30. Poleg tega 
mora vlagatelj predložiti potrebno 
dokumentacijo za svoje metodologije 
in modele. Na tej podlagi organ ESMA 
oceni, ali so metodologije in modeli 
bonitetne agencije v času registracije 
skladni z uredbo o bonitetnih agenci -
jah in dopolnilno delegirano uredbo.
79 
Bonitetne agencije morajo uporabljati 
metodologije, ki so rigorozne, siste -
matične in ustaljene ter jih je mogoče 
ovrednotiti na podlagi preteklih izku -
šenj, vključno s testiranjem za nazaj. 
Organ ESMA mora redno preverjati 
skladnost poslovanja bonitetnih agen -
cij s temi regulativnimi zahtevami.30 Priloga II, točka 8 delegirane 
uredbe o registraciji.
33 Del III – Nadzor
Regulativne zahteve v zvezi 
z metodologijami niso vedno 
opredeljene
80 
Uredba o bonitetnih agencijah ne 
opredeljuje pojmov ali meril v zvezi 
z regulativnimi zahtevami za metodo -
logije. Delegirana uredba Komisije31 
določa regulativne tehnične standarde 
za presojo regulativnih zahtev v zvezi 
z metodologijami, ki jo izvaja organ 
ESMA. Organ ESMA je v objavljenih 
poročilih z zaključki o preiskavah, 
opravljenih na področju metodologij, 
navedel primere metodoloških vsebin, 
da bi panogi zagotovil smernice glede 
svojih pričakovanj na tem področju. 
Kljub temu bi bilo treba nekatere poj -
me, uporabljene v teh standardih, do -
datno pojasniti, da se izboljša enotno 
razumevanje zakonskih zahtev v zvezi 
z metodologijami med organom ESMA 
in bonitetnimi agencijami.
Nadzor organa ESMA nad 
metodologijami ni zajel vseh 
vidikov metodologij bonitetnih 
agencij
81 
Organ ESMA med stalnim nadzo -
rom in pri poglobljenih preiskavah 
preverja, ali bonitetne agencije 
izvajajo regulativne zahteve v zvezi 
z metodologijami.82 
Stalni nadzor organa ESMA je zasnovan 
tako, da je presoja skladnosti bonitet-  
nih agencij z regulativnimi zahtevami 
v zvezi z metodologijami osredotočena 
na vprašanje, ali so bonitetne agencije 
vzpostavile ustrezne notranje kontrole, 
kot so:
– neodvisna notranja funkcija za 
redno pregledovanje metodologij, 
modelov in ključnih predpostavk 
ocenjevanja,
– neodvisni člani upravnega odbora 
ali nadzornega sveta bonitetnih 
agencij, odgovorni za spremlja -
nje uspešnosti sistemov notranje 
kontrole, vključno z učinkovitostjo 
funkcije notranje revizije,
– dokumentiranje rednih pregledov 
metodologije in postopkov, na 
katerih temeljijo.
83 
Zato je treba presoje metodoloških 
zahtev, ki jih izvede organ ESMA, 
dopolniti s poglobljenimi preiskavami. 
Organ ESMA zaradi svojih virov in veli -
kega števila metodologij, ki jih je treba 
nadzorovati32, na podlagi ocene tve -
ganja izbere teme za preiskave v zvezi 
z metodološkimi zahtevami. Tabela 4  
prikazuje pregled ocen skladnosti 
z regulativnimi tehničnimi standar -
di v zvezi z metodologijami, ki jih je 
organ ESMA izvedel med tematskimi 
preiskavami. Tabela je pripravljena na 
podlagi dokumentacije organa ESMA.31 Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 447/2012 z dne 
21. marca 2012 o dopolnitvi 
Uredbe (ES) št. 1060/2009 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o bonitetnih agencijah 
z določitvijo regulativnih 
tehničnih standardov za 
presojo skladnosti 
metodologij bonitetnega 
ocenjevanja (UL L 140, 
30.5.2012, str. 14).
32 Organ ESMA je pri treh 
največjih bonitetnih agencijah 
naštel več kot 800 metodologij 
za različne skupine sredstev in 
tržne segmente.
34 Del III – Nadzor
84 
Med tematskimi preiskavami organa 
ESMA še niso bile preučene nekatere 
pomembne regulativne zahteve v zve -
zi z metodologijami, na primer:
– organ ESMA je začel leta 2014 izva -
jati poglobljeno analizo panožnih 
praks za potrditev metodologij in
– organ ESMA ni preveril regulativ -
nih zahtev v zvezi z ustaljenostjo 
bonitetnih ocen glede na skupino 
sredstev.Organ ESMA ni imel uradnega 
postopka za pregled sprememb 
pri metodologijah bonitetnih 
agencij ali primerov, ko 
bonitetne agencije izdajo novo 
vrsto bonitetne ocene
85 
Če bonitetna agencija po registraciji 
bistveno spremeni metodologijo ali 
razširi svoje poslovne dejavnosti z iz -
dajo novih vrst bonitetnih ocen, mora 
o tem obvestiti organ ESMA. Vendar 
pa uredba o bonitetnih agencijah ne 
opredeljuje pojma „bistvene spre -
membe“. Leta 2010 je Odbor evropskih 
zakonodajalcev za vrednostne papirje 
izdal smernico33 z opredelitvijo, kaj 
šteje kot bistvena sprememba. Or -
gan ESMA je leta 2014 sporočil svojo 
opredelitev bistvenih sprememb v raz -
delku vprašanj in odgovorov v zvezi 
z izvajanjem uredbe o bonitetnih 
agencijah. Marca 2015 je posodobil 
to opredelitev bistvene spremembe34 
in navedel spremembe pogojev za 
začetno registracijo v zvezi z „meto -
dologijami bonitetnega ocenjevanja, 
modeli ali ključnimi predpostavkami 
ocenjevanja“.33 Navodila Odbora evropskih 
zakonodajalcev za vrednostne 
papirje v zvezi s postopkom 
registracije, delovanjem 
kolegijev, protokolom 
o mediaciji, informacijami, 
določenimi v Prilogi II, 
svežnjem informacij za vlogo 
za certifikacijo in oceno 
sistemske pomembnosti 
bonitetnih agencij, str. 16, ref. 
CESR /10 -347.
34 Smernica z dne 19. marca 2015 
o rednih informacijah, ki jih 
morajo bonitetne agencije 
predložiti organu ESMA.Tabela 4Pregled ocen organa ESMA na področju metodoloških zahtev v okviru tematskih 
preiskav
Regulativne  
zahtevePregled postopka 
bonitetnega  
ocenjevanja  (2012)1Preiskave  bonite -
tnih ocen bank  
(2013)Preiskave bonite -
tnih ocen držav  
(2013)Preiskave malih in  sre -
dnje velikih bonitetnih 
agencij  (2014)Preiskave bonitetnih ocen 
strukturiranih  finančnih 
produktov  (2014)
Rigorozne n. r. deloma ne deloma deloma
Sistematične in  
časovno ustaljenen. r. deloma ne ne da
Ustaljene glede na  
skupino sredstevn. r. ne ne ne ne
Ovrednotiti jih je  
mogoče na podlagi  
preteklih izkušenjn. r. deloma ne deloma deloma
1 Ta preiskava je bila zaključena, preden so bili sprejeti regulativni tehnični standardi.  
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.
35 Del III – Nadzor
86 
Čeprav je organ ESMA pojasnil, kdaj ga 
morajo bonitetne agencije obvestiti 
o bistveni spremembi, pa nima formal -
nega postopka za preučitev teh obves -
til o novih metodologijah ali bistvenih 
spremembah obstoječih metodologij 
v revidiranem obdobju. Junija 2015 je 
organ ESMA sprejel postopek z opisi 
korakov, ki jih je treba upoštevati ob 
prejemu obvestila bonitetne agencije 
o metodologiji.
Organ ESMA še ni preučil 
nekaterih vrst navzkrižij 
interesov
87 
OECD opredeljuje navzkrižje interesov 
kot položaj, „v katerem lahko posa -
meznik ali družba (bodisi zasebna ali 
javna) na kakršenkoli način izkoristiti 
svojo poklicno ali uradno funkcijo za 
osebno korist ali za korist družbe“.
88 
Na trgu bonitetnih ocen se navzkrižja 
interesov v glavnem nanašajo na mo -
žne vplive vpletenih strani na boni -
tetno oceno. Tako preiskovalni odbor 
za finančno krizo35 kot Mednarodno 
združenje nadzornikov trga vredno -
stnih papirjev36 sta to opredelila kot 
eno glavnih slabosti v sektorju boni -
tetnega ocenjevanja pred krizo zaradi 
drugorazrednih hipotekarnih posojil.89 
V zvezi s tem je organ ESMA ocenil 
ukrepe za preprečevanje navzkrižja 
interesov, ki so jih sprejele bonitetne 
agencije, med drugimi ustreznost, 
uspešnost in neodvisnost številnih 
funkcij notranje kontrole. Kljub temu bi 
lahko nekatera področja v prihodnosti 
nadalje preučil:
(i) organ ESMA ni zadostno preučil, 
ali so pomožne storitve bonitetnih 
agencij vplivale na bonitetno oce -
no. Organ ESMA je na tem podro -
čju izvajal samo omejene nadzorne 
dejavnosti;37
(ii) dokazi, da je organ ESMA preučil 
morebitno navzkrižje interesov 
med bonitetnimi agencijami in 
svetovalnimi družbami v okviru 
istega holdinga, so bili omejeni;
(iii) organ ESMA ni na strukturiran na -
čin preučil navzkrižja interesov, ki 
se nanašajo na dejavnosti trgova -
nja in finančne transakcije bonite -
tnih analitikov. Uslužbenci boni -
tetne agencije, ki izvaja določeno 
bonitetno ocenjevanje, imajo pred 
objavo bonitetne ocene zaupne 
informacije. Zato bi morale boni -
tetne agencije imeti vzpostavljene 
postopke za spremljanje dejavno -
sti trgovanja bonitetnih analitikov 
in njihovega imetja vrednostnih 
papirjev, da se zmanjša tveganje 
za trgovanje na podlagi notranjih 
informacij. Organ ESMA prejme 
informacije o rezultatih tega 
spremljanja, vendar ni preizkusil 
postopkov, vzpostavljenih v bo -
nitetnih agencijah, da bi preveril 
pravilnost prejetih informacij.35 Preiskovalni odbor za finančno 
krizo (Financial Crisis Inquiry 
Commission) je preučil razloge 
za finančno krizo v okviru 
zakona o pregonu in izterjavah 
na področju goljufij v ZDA. 
Poročilo je bilo objavljeno 
januarja 2011.
36 Tehnični odbor 
Mednarodnega združenja 
nadzornikov trga vrednostnih 
papirjev (IOSCO), Poročilo 
o krizi zaradi drugorazrednih 
hipotekarnih posojil, maj 2008.
37 Organ ESMA je na primer 
ugotovil, da lahko študije, ki jih 
objavijo bonitetne agencije, 
omejijo neodvisnost 
bonitetnih analitikov. Če mora 
bonitetni odbor odobriti 
bonitetno oceno kmalu po 
objavi študije, težko sprejme 
odločitev, ki ni v skladu 
z zaključki študije.
36
 Del IV – Razkritja
Nadzor organa ESMA nad 
splošnimi razkritji 
bonitetnih agencij
90 
Eden od ciljev uredbe o bonitetnih 
agencijah III je povečati preglednost 
bonitetnih agencij in trga bonitetne -
ga ocenjevanja, zlasti glede cenovne 
politike bonitetnih agencij, provizij, ki 
jih prejmejo, načina izvajanja postopka 
bonitetnega ocenjevanja in oblikova -
nja njihovih zaključkov. Preglednost 
se zagotavlja s popolnimi in zlahka 
dostopnimi javnimi razkritji.
91 
Uredba o bonitetnih agencijah do -
loča, da morajo bonitetne agencije 
opravljati dve vrsti razkritij: splošna 
in redna razkritja. Splošna razkritja 
zajemajo informacije, ki jih morajo 
bonitetne agencije razkrivati javno, 
zlasti na svojih spletnih straneh. Redna 
razkritja se nanašajo na redne nadzor -
ne informacije, ki jih morajo bonitetne 
agencije poslati organu ESMA. Po -
memben vir informacij je tudi lastno 
razkritje nadzornega dela organa 
ESMA deležnikom.Organ ESMA je redno 
pregledoval splošna javna 
razkritja posameznih 
bonitetnih agencij, vendar 
je podrobno oceno splošnih 
razkritij v vseh agencijah 
prvič opravil konec leta 2014
92 
V skladu z uredbo o bonitetnih agen -
cijah morajo bonitetne agencije javno 
razkriti različne vrste splošnih informa -
cij (glej sliko 9 ).
93 
Splošna javna razkritja so pomembno 
orodje za komunikacijo med bonitetni -
mi agencijami in uporabniki bonitetnih 
ocen. Uporabniki morajo imeti mož -
nost izvesti lastno analizo in ustrezen 
skrbni pregled, ko ocenjujejo, ali naj se 
zanesejo na določeno bonitetno oceno 
ali ne. Imeti morajo možnost oceniti 
tveganja, katerim je bonitetna agencija 
izpostavljena, npr. tveganje navzkrižja 
interesov, tveganje vnosov slabe kako -
vosti pri bonitetnih ocenah, tveganja, 
ki jih prinašajo metodologije itd.
94 
Organ ESMA je splošna javna razkri -
tja bonitetnih agencij pregledal med 
svojim stalnim nadzornim delom in kot 
del svojih preiskav. Vendar pa je začel 
podrobno analizo praks na področju 
splošnih razkritij bonitetnih agencij 
prvič izvajati decembra 2014.
37 Del IV – Razkritja
Preglednost trga ovirajo 
omejitve in različne prakse 
bonitetnih agencij glede 
razkritij
95 
Sodišče je ugotovilo slabosti pri pra -
ksah splošnih razkritij.
96 
Bonitetne agencije morajo javnosti 
razkriti specifične informacije (glej 
sliko 9 ). To storijo v glavnem z obja -
vami na spletnih straneh. Sodišče je 
ugotovilo, da se morajo uporabniki za 
dostop do nekaterih od teh spletnih 
strani registrirati z osebnimi podatki. 
Politike varovanja zasebnosti teh bo -
nitetnih agencij določajo, da se lahko 
zbrani osebni podatki uporabnikov 
posredujejo tretjim osebam, kar lahko morebitne uporabnike odvrne od 
registracije.
97 
V skladu z uredbo o bonitetnih agenci -
jah te niso zavezane k razkritju zaščite -
nih informacij. V praksi to pomeni, da 
nekaterih delov metodologije ni treba 
razkriti. To vodi do paradoksa, saj se 
lahko bonitetne agencije odločijo, da 
ne bodo razkrile celotne metodologije, 
če so nekatere informacije zaščitene, 
in vpliva na zmožnost uporabnikov, da 
izvedejo lasten skrbni pregled.Slika 9Zahteve za splošno razkritje
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi določb uredbe o bonitetnih agencijah.spremembe sistemovviri in postopki
metodologije in opisi modelov ter ključne 
predpostavke ocenjevanjasplošni elementi 
ureditve plačil za 
storitvepolitika glede objavljanja 
bonitetnih ocen in obetov 
bonitetnih ocenpomožne storitve
kodeksi ravnanja in 
letno poročilo
o preglednosti
splošna razkritja 
bonitetnih 
agencij
38 Del IV – Razkritja
98 
Bonitetne agencije morajo razkriti me -
todologije, modele in glavne ocenje -
valne predpostavke, ki jih uporabljajo 
pri dejavnostih bonitetnega ocenjeva -
nja. Sodišče je ocenilo splošna razkritja 
bonitetnih agencij v zvezi z metodo -
logijami tako, da se je osredotočilo na 
štiri vrste bonitetnih ocen: zasebnih 
finančnih institucij (bank), držav, 
strukturiranih finančnih instrumen -
tov (osrednja metodologija, listinjeni 
vrednostni papirji, kriti s potrošniškim 
financiranjem, in listinjeni vrednostni 
papirji, kriti s stanovanjskimi hipote -
karnimi posojili) in kritih obveznic.
99 
Bonitetne agencije so v splošnem 
razkrivale metodologije in so bile tako 
skladne z uredbo. Oblike razkritij so 
se med bonitetnimi agencijami zelo 
razlikovale, kar je omejevalo možnost 
primerjanja. Temu bi se bilo mogoče 
delno izogniti, če bi imele bonitetne 
agencije za predstavitev svojih meto -
dologij na voljo standardiziran format 
za poročanje. Zahtevnost iskanja 
dokumentacije se je razlikovala med 
bonitetnimi agencijami in različnimi 
vrstami bonitetnih ocen. Za številne 
podrazrede v kategoriji strukturiranih 
finančnih instrumentov so bonitet-  
ne agencije predložile le pregled 
postopka bonitetnega ocenjevanja, 
pomembne informacije o metodologiji 
pa so manjkale. Bonitetne ocene zato 
ni bilo mogoče ponoviti.Centralni register bonitetnih 
ocen ne razkriva zadostnih 
informacij o uspešnosti 
bonitetnih ocen bonitetnih 
agencij
Polletno poročanje o podatkih
100  
Spletni centralni register bonitetnih 
ocen organa ESMA (CEREP) je edin -
stven v primerjavi z drugimi regulativ -
nimi jurisdikcijami. Organ ESMA s to 
podatkovno zbirko zagotavlja uskla -
jene in zlahka dostopne informacije 
o uspešnosti bonitetnih ocen vseh 
registriranih in certificiranih bonitetnih 
agencij. V registru CEREP dajo boni -
tetne agencije na voljo informacije 
o svojih preteklih ocenah. Organ ESMA 
objavlja polletni povzetek statističnih 
podatkov o uspešnosti bonitetnih 
ocen bonitetnih agencij na podlagi 
podatkov, ki jih te sporočijo. Ta povze -
tek zajema za določen časovni okvir in 
skupino sredstev: statistične podatke 
o dejavnosti bonitetnega ocenje -
vanja, stopnje neplačil in prehodne 
matrike . Register CEREP zagotavlja ko -
ristne povzetke statističnih podatkov 
za vlagatelje in raziskovalce na podlagi 
poizvedb z več filtri, ki jih lahko ti 
prilagodijo svojim potrebam. Register 
CEREP ne:
– objavlja razkritij drugih statističnih 
podatkov, ki so koristni za upo -
rabnike, kot so povprečne stopnje 
neplačil in povprečne prehodne 
matrike, ali
– vključuje filtrov, ki bi uporabnikom 
omogočili, da prenesejo povzetke 
statističnih podatkov za več poiz -
vedb naenkrat.
39 Del IV – Razkritja
101  
Uredba o bonitetnih agencijah določa, 
da mora organ ESMA informacije, o ka -
terih bonitetne agencije poročajo v re -
gistru CEREP , javno objaviti38. Čeprav 
so kvalitativni podatki, o katerih po -
ročajo bonitetne agencije, objavljeni 
v registru CEREP , pa osnovni podatki, ki 
jih sporočijo bonitetne agencije, niso. 
Javna razpoložljivost teh podatkov bi 
uporabnikom registra CEREP prinesla 
številne koristi. Lahko bi na primer bo -
lje razumeli zmožnost predvidevanja, 
ki jo omogočajo povzetki statističnih 
podatkov.
102  
Uredba o bonitetnih agencijah ne 
določa, da morajo bonitetne agenci -
je po umiku svojih bonitetnih ocen 
spremljati izdajatelje/finančne instru -
mente. Povzetek statističnih podatkov 
iz registra CEREP kot tak ne zajema 
dogodkov neizpolnitve obveznosti, 
ki se zgodijo po preklicih bonitetnih 
ocen. Za ublažitev takega pomanjkanja 
informacij so v registru CEREP stati -
stični podatki razkriti glede na razlog 
za preklic39. Vendar nekateri statistični 
podatki o dejavnostih bonitetnega 
ocenjevanja kažejo na velik delež 
nepojasnjenih preklicev bonitetne 
ocene. To zmanjšuje verodostojnost 
zmožnosti predvidevanja, ki naj bi jo 
omogočal zadevni povzetek statistič -
nih podatkov.103  
Organ ESMA izvede določene samo -
dejne kontrole novih podatkov, ki se 
sporočijo v register CEREP , da bi pred 
objavo preveril njihovo celovitost. 
Vendar pa pred objavo ne opravi 
nobenih pregledov točnosti (na primer 
uskladitev z drugimi javnimi podatkov -
nimi zbirkami ali z notranjimi zbirkami 
bonitetnih agencij). Ti pregledi bi bili 
koristni, saj:
– je v registru CEREP prišlo do 
primerov podatkovnih napak in 
popravkov,
– nad njimi ni javnega nadzora. 
V registru CEREP ni razkrito, ali so 
bili izvedeni popravki napak ali 
druge spremembe zgodovinskih 
podatkov, ki jih bonitetne agencije 
sporočijo v register CEREP .
Kvalitativne informacije, 
o katerih se poroča
104  
Informacije nimajo primerljive struk -
ture med bonitetnimi agencijami, ki 
izvajajo poročanje, uporabnikom pa 
ne omogočajo, da bi videli, kdaj so 
bile metodologije spremenjene in kdaj 
so te spremembe vplivale na bonite -
tne ocene in njihovo uspešnost. To je 
pomembno, saj povzetek statističnih 
podatkov iz registra CEREP zajema pre -
tekle bonitetne ocene, ki so bile morda 
izdane na podlagi drugačnih meto -
dologij, kot so trenutno predstavljene 
v registru CEREP .38 Člen 11(2) uredbe o bonitetnih 
agencijah.
39 Na primer nepravilne ali 
nezadostne informacije, 
zapadlost dolžniške 
obveznosti, stečaj, 
reorganizacija ocenjevanega 
subjekta, drugi (nepojasnjeni) 
razlogi itd.
40 Del IV – Razkritja
Organ ESMA na svoji spletni 
strani ne razkriva zadostnih 
informacij za uporabnike 
bonitetnih ocen
105  
Organ ESMA bi moral redno objavljati 
informacije v zvezi s svojimi področji 
dejavnosti in zagotoviti, da je dostop 
do njih enostaven. Sodišče je pri -
merjalo informacije, ki so na voljo na 
spletni strani organa ESMA in urada za 
bonitetne ocene komisije SEC, ki izvaja 
nadzor nad bonitetnimi agencijami, 
registriranimi v ZDA (agencije NRSRO – 
nacionalno priznane statistične ocenje -
valne agencije v ZDA).
106  
Organ ESMA na primer na svoji sple -
tni strani ne objavlja vse predmetne 
zakonodaje (šest delegiranih uredb 
ni na voljo), medtem ko ima urad za 
bonitetne ocene komisije SEC poseben 
razdelek s povezavami do vseh predpi -
sov v zvezi z agencijami NRSRO (za več 
podrobnosti glej Prilogo IV ).107  
Do dokumentacije organa ESMA glede 
bonitetnih agencij je mogoče dostopa -
ti na dva načina: z enostavnim sezna -
mom približno dvesto dokumentov 
brez možnosti izbire ali s seznamom 
z dvema filtroma, ki le neznatno izbolj -
šata dostopnost. Nasprotno pa ima 
spletna stran komisije SEC posebne 
razdelke za posamezne vrsto infor -
macij, zaradi česar je bolj prijazna do 
uporabnikov.
108  
Analiza spletne strani organa ESMA 
kaže, da nekaj veljavne zakonodaje 
ni na voljo na spletni strani. Prav tako 
niso na voljo nekateri koristni doku -
menti, npr. predloga za registracijo in 
navodila za prijavitelje nepravilnosti 
(glej  Prilogo IV ).
41
 Zaključki  
in priporočila
109  
Sodišče je na splošno zaključilo, da je 
organ ESMA v kratkem času vzpostavil 
dobre temelje za uspešen nadzor nad 
bonitetnimi agencijami v EU, vendar so 
še možne izboljšave.
Registracija
110  
Organ ESMA ima dobro oblikovane 
postopke registracije. Kljub temu pa je 
registracija še vedno zapletena zaradi 
delitve na fazo preverjanja popol -
nosti in fazo preverjanja skladnosti, 
kot to zahteva uredba. Metodologije 
bonitetnega ocenjevanja morajo biti 
rigorozne, sistematične in ustaljene ter 
takšne, da jih je mogoče ovrednotiti. 
Vendar so revidirani dokazi potrdili 
v glavnem rigoroznost metodologij 
(odstavki 20 do 30).
Priporočilo 1
Organ ESMA naj ustrezno dokumentira 
svoje ocenjevanje vseh regulativnih 
zahtev v zvezi z metodologijami boni -
tetnega ocenjevanja med postopkom 
registracije.111 
Sedanja pravila Eurosistema ne zago -
tavljajo, da so vse bonitetne agencije, 
registrirane pri organu ESMA, ena -
kopravne. Eurosistem trenutno spreje -
ma bonitetne ocene štirih bonitetnih 
agencij, ki so registrirane pri organu 
ESMA kot zunanje bonitetne institucije 
v okviru bonitetnega okvira Eurosi-  
stema. Če bonitetne agencije želijo, da 
Eurosistem sprejme njihove bonitetne 
ocene, morajo poleg registracije in 
certifikacije pri organu ESMA izpol -
njevati dodatna operativna merila. Ta 
pristop vzpostavlja dvotirno strukturo 
trga, v kateri male bonitetne agencije 
ne morejo enakovredno tekmovati 
z večjimi (odstavki 35 do 40).
Obvladovanje tveganja  
in načrtovanje
112  
Organ ESMA ima dobro uveljavljen po -
stopek za opredelitev tveganj. Vendar 
pa je zaradi pomanjkanja možnosti 
sledenja dokumentaciji težko razumeti 
utemeljitve za ponovno prednostno 
razvrstitev določenih tveganj. Organ 
ESMA ni zadostno in dosledno preučil 
vseh področij z visokim tveganjem. 
Sodišče je ugotovilo, da viri, namenjeni 
nadzoru, niso ustrezno dohajali naraš -
čajočih zahtev iz uredbe (odstavki 41 
do 55).
42 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 2
Organ ESMA naj izboljša sledljivost 
postopka opredelitve tveganj. Or -
gan ESMA naj vodi evidenco v zvezi 
s spremembami stopnje tveganja in 
dokumentira prednostno razvrstitev 
tveganj, vključno z razlogi.
Organ ESMA naj nadalje ukrepa na 
vseh področjih z visokim tveganjem, 
na katerih bi bilo koristno izvajati na -
daljnje nadzorno delo.
Stalni nadzor in preiskave
113  
Organ ESMA je vzpostavil dobre te -
melje za svoj nadzorni pristop. Vendar 
pa njegove smernice za nadzor ne 
določajo natančnih vrst nalog stalnega 
nadzora, ki jih je treba opraviti, prav 
tako pa ne zagotavljajo informacij 
o njihovi pogostosti. Organ ESMA 
je oblikoval letni nadzorni načrt za 
prihodnje obdobje. Podrobni načrti 
stalnih nadzornih nalog za posamezne 
bonitetne agencije niso bili na voljo. 
Organ ESMA nima ustreznih notranjih 
standardov za dokumentiranje nadzor -
nega dela, prav tako pa je težko slediti 
opravljenemu stalnemu nadzornemu 
delu ter analizam in zaključkom na 
njegovi podlagi (odstavki 56 do 77).
114  
Dokumentacija o nekaterih vmesnih 
korakih preiskav prav tako ni popolna. 
Iz dokumentacije preiskave organa 
ESMA, ki jo je revidiralo Sodišče, ni raz -
vidno, kako so bili vsi potrebni dokazi 
ocenjeni (odstavki 56 do 77).Priporočilo 3
Priročnik o nadzoru in navodila za 
nadzor organa ESMA naj se redno po -
sodabljajo, da se zajame pridobljeno 
znanje in izkušnje.
Organ ESMA naj oblikuje notranje 
smernice za uspešno dokumentiranje 
preiskav, tako da bo lahko dokazal in 
zagotovil, da vsi sklepi temeljijo na 
ustrezni analizi dokazov.
Uporaba namenskega nadzorne -
ga orodja IT bi izboljšala izmenjavo 
znanja, pojasnila odgovornosti glede 
nalog, olajšala pregled opravljenega 
dela in izboljšala komunikacijo v eki -
pah nadzornikov.
Metodologije
115  
Organ ESMA je preučeval metodo -
logije bonitetnih agencij na podlagi 
regulativnih meril tako s stalnim 
nadzorom kot s preiskavami. Vendar pa 
organ ESMA nima postopka za preu -
čitev novih metodologij ali bistvenih 
sprememb metodologij, ki jih sporo -
čijo bonitetne agencije. Organ ESMA 
se sooča z izzivi, kako tolmačiti meto -
dološka merila in kako z bonitetnimi 
agencijami ustvariti skupno razumeva -
nje skladnosti z njimi. Nekatera merila 
je še potrebno podrobno preučiti 
(odstavki 78 do 86)
43 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 4
Organ ESMA naj preuči vse pomembne 
vidike zasnove in izvajanja metodo -
logij bonitetnih agencij, ki še niso bili 
obravnavani.
Navzkrižja interesov
116  
Organ ESMA ni zadostno preučil neka -
terih morebitnih primerov navzkrižja 
interesov. Čeprav od bonitetnih agen -
cij prejme veliko informacij o dejavno -
stih trgovanja in imetju vrednostnih 
papirjev njihovih uslužbencev, pa teh 
ni preučil na strukturiran način. Tudi 
med tematskimi in individualnimi pre -
gledi je bilo to vprašanje obravnavano 
le občasno (odstavki 87 do 89).
Priporočilo 5
Organ ESMA naj na strukturiran način 
preuči sisteme za reševanje navzkrižja 
interesov, ki so jih vzpostavile bonite -
tne agencije, zlasti tiste, ki se nanašajo 
na dejavnosti trgovanja in finančne 
transakcije bonitetnih analitikov.
Poleg tega naj organ ESMA preveri toč -
nost informacij o navzkrižju interesov, 
ki jih predložijo bonitetne agencije.Splošna razkritja
117  
Organ ESMA je redno pregledoval 
splošna razkritja bonitetnih agencij 
med stalnim nadzorom in med preiska -
vami, vendar je začel podrobno oceno 
v vseh bonitetnih agencijah prvič izva -
jati konec leta 2014 (odstavki 90 do 94).
118  
Sodišče je ugotovilo, da splošna raz -
kritja bonitetnih agencij niso vedno 
v skladu z najvišjimi standardi in da 
razkritja, zlasti v zvezi z metodologija -
mi in opisi modelov ter ključnimi pred -
postavkami bonitetnega ocenjevanja, 
potencialnim uporabnikom zmeraj ne 
omogočajo izvedbe lastnega skrbnega 
pregleda (odstavki 95 do 99).
Priporočilo 6
Organ ESMA naj si prizadeva še bolj 
uskladiti prakse bonitetnih agencij 
v zvezi z razkritji. Preuči naj možnosti 
za oblikovanje dodatnih smernic glede 
zahtev v zvezi z razkritji v skladu s čle -
nom 16 Uredbe št. 1095/2010, da bi se 
izboljšale splošne prakse bonitetnih 
agencij v zvezi z razkritji.
44 Zaključki in priporočila 
Razkritja v registru CEREP
119  
Razkritja organa ESMA v centralnem 
spletnem registru (CEREP) zagotavljajo 
usklajene in zlahka dostopne informa -
cije o uspešnosti bonitetnih ocen vseh 
registriranih in certificiranih bonitetnih 
agencij, kar je edinstveno v primerjavi 
z drugimi regulativnimi jurisdikcija -
mi. Vendar pa ima Sodišče pomisleke 
glede zadostnosti razkritij in glede 
dejstva, da organ ESMA ustrezno ne 
pregleduje podatkov, ki se sporočijo 
v register CEREP (odstavki 100 do 104).
Priporočilo 7
Organ ESMA naj spremlja in izboljša 
vsebino informacij pri razkritjih v regi -
stru CEREP na podlagi najboljših praks 
v zvezi z razkritji uspešnosti bonitetnih 
ocen.Razkritja na spletni strani 
organa ESMA
120  
Na spletni strani organa ESMA manj -
kajo nekatere koristne informacije za 
bonitetne agencije, morebitne nove 
udeležence na trgu in uporabnike bo -
nitetnih ocen. Spletna stran ni dobro 
strukturirana, razpoložljive informacije 
pa je težko najti (odstavki 105 do 108).
Priporočilo 8
ESMA naj objavi vso veljavno za -
konodajo in ustrezne dokumente, 
spletno stran pa naredi bolj prijazno 
uporabniku.
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Milan Martin CVIKL, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 24. novembra 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

45
 Priloge
Vodstvena struktura organa ESMA
Nadzorna vodstvena struktura organa ESMA je sestavljena iz štirih ravni. Pregled odgovornosti na vsaki ravni je 
predstavljen v spodnji tabeli.
Odbor nadzornikov Upravni odbor Izvršni direktor Vodja enote/oddelka
Sestava: 
vodje 28 nacionalnih organov EU + 
predsednik ESMA + EIOPA + EBA+ 
ESBR+ ES+ EGP (Islandija, Lihten -
štajn in Norveška)
Ima končno odgovornost za odloča -
nje v organu ESMA.
Odgovornosti:
– Odobri letni nadzorni načrt, 
ki opisuje vse načrtovane 
preiskave in pričakovano stalno 
nadzorno delo. V ta namen 
prejme poročilo o tveganjih, ki 
ga pripravi ekipa nadzornikov 
organa ESMA. Poročilo o tvega -
njih vsebuje specifična tveganja 
za posamezne bonitetne agen -
cije v anonimizirani obliki.
– Odobri letno poročilo organa 
ESMA, ki opisuje nadzorne 
dejavnosti organa ESMA na 
podlagi letnega poročila 
o dejavnosti ekipe nadzornikov.
– Odobri druga javna poročila 
(informacije, ki jih prejme 
odbor nadzornikov, zajemajo 
podrobnejše ugotovitve, kot so 
objavljene v  javnem poročilu).Sestava: 
šest članov, ki jih člani odbora 
nadzornikov izberejo med seboj + 
predsednik ESMA.
Odgovornosti:
– Nadzira večletni delovni pro -
gram organa ESMA, proračun in 
kadrovske vire.
– Nadzira izvajanje načrta nad -
zornega dela.
– Razpravlja o  četrtletnih 
informacijah o nadzornem delu, 
ki jih zagotovi izvršni direktor: 
registracije, stalne preiskave, 
ugotovitve in popravni ukrepi.Odgovornosti:
– Nadzira nadzorno delo organa 
ESMA.
– Izvaja letni načrt nadzornega 
dela.
– Zagotavlja delovanje nadzornih 
oddelkov/enot.
– Podpiše pisne odobritve ali 
odločbe o preiskavah ali inšpek -
cijskih pregledih.
– Podpiše odločbe o zahtevi po 
informacijah.
– Odobri načrte popravnih 
ukrepov.
– Poroča o nadzornih dejavnostih 
organa ESMA upravnemu 
odboru in odboru nadzornikov.Odgovornosti:
– Predlaga letni načrt nadzorne -
ga dela in ga izvaja po njegovi 
odobritvi.
– Podpiše enostavne zahteve po 
informacijah.
– Oblikuje načrte popravnih 
ukrepov, odločbe in javna poro -
čila, ki se predložijo izvršnemu 
direktorju v podpis ali naslednjo 
stopnjo obravnave.
– Zagotovi, da se odločitve 
zadostno preverijo z  razpravlja -
njem o ugotovitvah.
– Predlaga popravne ukrepe 
z ustrezno ekipo nadzornikov.
– Vzpostavi komunikacijske 
kanale, ki nadzornikom omo -
gočajo, da na kateri koli stopnji 
postopka nadzora izrazijo svoja 
stališča in/ali pomisleke.
– Zagotovi, da imajo nadzorovane 
bonitetne agencije možnost 
pred končnim poročilom pre -
dložiti pripombe na ugotovitve 
in popravne ukrepe.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.Priloga I
46 Priloge
Revizijski pristop
Sodišče je poleg dela, ki ga je opravilo samo, najelo dva strokovnjaka za analizo specifičnih tem na področju 
revizije. Poleg tega je prosilo izbrane pristojne nacionalne organe za informacije, ki bi omogočile primerjavo 
nadzornih praks.
Nekatere trditve v poročilu temeljijo na prispevkih iz teh poročil strokovnjakov in na rezultatih poizvedb pri 
pristojnih nacionalnih organih.
Poročila strokovnjakov
Nekateri vidiki revidiranih tem so zapleteni in imajo specializiran značaj, zato je moralo Sodišče najeti dva stro -
kovnjaka. Prispevki strokovnjakov se nanašajo na:
 ο analizo zahtev po razkritju metodologij, modelov in ključnih predpostavk ocenjevanja bonitetnih agencij,
 ο analitično kvantitativno delo v zvezi z uspešnostjo bonitetnih ocen na podlagi bonitetnih podatkov, ki so na voljo 
v podatkovni zbirki CEREP organa ESMA.
Analiza zahtev po razkritju metodologij, modelov in ključnih predpostavk ocenjevanja 
bonitetnih agencij
Strokovnjaka sta opravila naslednje naloge:
 ο analizirala zahteve po razkritju metodologij, modelov in ključnih predpostavk ocenjevanja bonitetnih agencij 
ter kritično ocenila, ali pravila in smernice organa ESMA vsebujejo dovolj navodil glede razkritij in ali so ta jasna,
 ο izvedla primerjavo zahtev EU po razkritju metodologij, modelov in ključnih predpostavk ocenjevanja bonitetnih 
agencij z ustreznimi pravili komisije SEC (pravila ameriške komisije za nadzor trga vrednostnih papirjev),
 ο na vzorcu petih bonitetnih agencij (ki jih je izbralo Evropsko računsko sodišče) in na podlagi javno dostopnih 
informacij:
 • opravila analizo razkritih informacij o metodologijah, modelih in ključnih predpostavkah ocenjevanja, 
da se omogoči primerjava z zahtevami glede razkritij iz uredbe o bonitetnih agencijah in ugotovi, ali 
se uredba upošteva, zlasti v primerih državnih obveznic in strukturiranih finančnih instrumentov, kri -
tično ocenila, ali so razkrite informacije vlagateljem zagotovile dovolj podrobne informacije za oceno 
metodologij, modelov in ključnih predpostavk ocenjevanja, tj. ali lahko vlagatelj z uporabo razkritih 
informacij o metodologijah, modelih in ključnih predpostavkah ocenjevanja bonitetnih agencij pono -
vi izračune za določeno bonitetno oceno in pride do istega rezultata,Priloga II
47 Priloge
 • ocenila, ali so razkrite informacije vlagateljem omogočile primerjavo metodologij, modelov in ključ -
nih predpostavk ocenjevanja bonitetnih agencij za določeno bonitetno oceno (vzorec bonitetnih 
ocen je izbralo Evropsko računsko sodišče), ter
 • opredelila dobre prakse glede razkritij, ki bi si jih bonitetne agencije lahko izmenjale.
Kvantitativno merjenje uspešnosti bonitetnih ocen, ki jih izdajo bonitetne agencije
Na podlagi kazalnikov uspešnosti, razkritih v registru CEREP , sta strokovnjaka ocenila:
 ο ustreznost, skladnost (npr. popolnost podatkov, kakovost podatkov) in primerljivost kazalnikov uspešnosti boni -
tetnih ocen, ki jih organ ESMA objavi v registru CEREP ,
 ο slabosti ali težave v zvezi s temi razkritji ter priporočene izboljšave/druge možnosti, ki bi lahko bile koristne za 
informiranje vlagateljev in/ali akademsko raziskovanje,
 ο različne vidike primerljivosti kvantitativnih kazalnikov uspešnosti bonitetnih ocen, kot je dolgoročna primerljivost, 
primerljivost med bonitetnimi agencijami, med skupinami sredstev in med geografskimi regijami izdanih bonitetnih 
ocen, da se preuči zmožnosti razlikovanja in predvidevanja, ki ju omogočajo razkriti kazalniki;
 ο kvantitativne informacije, razkrite v registru CEREP , in jih primerjala z drugimi razkritji/podatkovnimi zbirkami, ki 
so na voljo vlagateljem/raziskovalcem.
Poizvedba pri izbranih pristojnih nacionalnih organih
Ekipa revizorjev je desetim pristojnim nacionalnim organom postavila vprašanja glede njihovih nadzornih praks. 
Vprašanja so se nanašala na njihov splošni pristop k nadzoru finančnih institucij in na njihove naloge pri regi -
straciji bonitetnih agencij.
Glavna vprašanja poizvedbe so bila:
 ο Naštejte vrste in pogostost nadzornih dejavnosti, ki jih izvaja vaša institucija.
 ο Kako se v vaši instituciji opredelijo stalne nadzorne dejavnosti?
 ο Ima vaša institucija namenski nadzorni sistem IT, ki se uporablja za dokumentiranje nadzornega dela in hranjenje 
znanja?
 ο Kako je v vaši instituciji dokumentirana analiza rednih razkritij?
 ο Ali vaša institucija oblikuje navodila in smernice za nadzorovane subjekte in če jih, kako jih posreduje nadzorova -
nim subjektom?Priloga II
48 Priloge
 ο Ali je vaša institucija med postopkom registracije izvedla obiske na kraju samem v bonitetni agenciji?
 ο Kako je vaša institucija ocenila, ali so bile metodologije skladne z zahtevami iz uredbe o bonitetnih agencijah?
 ο Kako vi kot finančni nadzornik ugotovite, ali je bonitetna ocena bonitetne agencije zasebna bonitetna ocena ali 
javna bonitetna ocena? Kako zagotovite, da se zasebne bonitetne ocene ne uporabljajo v regulativne namene?
Povzetek revizijskega pristopa
Revizijske teme Revizijska merila Revizijski dokazi
(i) Ali so bile registracije vseh zadevnih 
bonitetnih agencij opravljene pravilno 
in kar najbolj učinkovito?(i) Zakonske zahteve in cilji iz uredbe o 
bonitetnih agencijah ter dopolnilnih 
delegiranih uredb (tehnični standardi)
(ii) Priročnik organa ESMA za registracijo 
bonitetnih agencij(i) Analiza postopka registracije
(ii) Analiza izbranih dosjejev za registracijo
(iii) Pogovori s ključnimi uslužbenci
(iv) Obiski izbranih bonitetnih agencij z namenom zbiranja 
informacij
(v) Posvetovanje s poizvedbo pri nacionalnih pristojnih 
organih o njihovih praksah
(vi) Primerjava s praksami komisije SEC (ZDA)
(ii) Ali je organ ESMA oblikoval in izvajal 
temeljit načrt in oceno tveganja za 
svoje nadzorne dejavnosti?(i) Priročnik o nadzoru in navodila za nadzor 
organa ESMA(i) Analiza ocene tveganja, ki jo je izvedel organ ESMA
(ii) Analiza notranjih dokumentov o načrtovanju organa 
ESMA
(iii) Pogovori s ključnimi uslužbenci
(v) Posvetovanje s poizvedbo pri nacionalnih pristojnih 
organih o njihovih praksah
(iii) Ali so pri izvajanju nadzornega okvira 
zajete težave, ugotovljene pri dejav -
nostih bonitetnih agencij, vključno 
s tistimi v zvezi z neodvisnostjo bo -
nitetnih odborov in preprečevanjem 
navzkrižja interesov?(i) Zakonske zahteve in cilji iz uredbe o 
bonitetnih agencijah ter dopolnilnih 
delegiranih uredb (tehnični standardi)
(ii) Notranji priročnik o nadzoru in navodila 
za nadzor organa ESMA
(iii) Ustrezne smernice in načela združenja 
IOSCO(i) Analiza dosjejev v zvezi s stalnim nadzornim delom
(ii) Analiza nadzornih dosjejev in notranjih dokumentov, 
zlasti tematskih in individualnih pregledov
(iii) Pogovori s ključnimi uslužbenci
(iv) Obiski izbranih bonitetnih agencij z namenom zbiranja 
informacij
(v) Posvetovanje s poizvedbo pri nacionalnih pristojnih 
organih o njihovih praksah
(vi) Primerjava s praksami komisije SEC (ZDA)
(iv) Ali so organ ESMA in bonitetne agen -
cije objavile zadostne informacije z 
dodano vrednostjo o svojih nadzornih 
dejavnostih za svoje deležnike, zlasti 
Evropski parlament?(i) Zakonske zahteve in cilji iz uredbe o 
bonitetnih agencijah ter dopolnilnih 
delegiranih uredb (tehnični standardi)
(ii) Notranji priročnik o nadzoru in navodila 
za nadzor organa ESMA(i) Kvantitativna analiza bonitetnih informacij iz podat -
kovne zbirke CEREP
(ii) Analiza podatkovne zbirke SOCRAT
(iii) Zunanja strokovnjaka sta ocenila zahteve glede javnih 
razkritij o metodologijah, modelih in ključnih predpo -
stavkah ocenjevanja
(iv) Zunanji strokovnjak je pregledal bonitetne kazalnike 
uspešnosti iz podatkovne zbirke CEREP
(v) Posvetovanje s poizvedbo pri nacionalnih pristojnih 
organih o njihovih praksah
Vir: Evropsko računsko sodišče.Priloga II
49 Priloge
Glavne ugotovitve in priporočila iz preiskav organa ESMA
2012 2013
Tematska preiskava:  
Postopek bonitetnega 
ocenjevanja pri izdelavi 
bonitetnih ocen držav, 
bank in kritih obveznic 
v agencijah S&P , Moody’s 
in FitchIndividualna preiskava:  
Korporativno upravljanje 
in notranje kontrole 
v bonitetni agencijiTematska preiskava:  
Postopek pregleda, 
izvajanja in razkritja 
metodologij za bonite -
tno ocenjevanje bank 
v agencijah S&P , Moody’s 
in FitchIndividualna preiskava:  
Kontrole objave boni -
tetne ocene v bonitetni 
agencijiTematska preiskava:  
Postopek bonitetnega 
ocenjevanja držav 
v agencijah S&P , Moody’s 
in Fitch
– Notranji postopki 
bonitetne agencije niso 
zadostno evidentirani.
– Pogoste menjave 
uslužbencev in 
pomanjkanje usluž -
bencev na specifičnih 
poslovnih področjih.
– Funkcije notranjih kon -
trol naj se izboljšajo.
– Vloge in naloge 
neodvisnih članov 
upravnega odbora naj 
se izboljšajo.
– Dokumentacija v zvezi 
z metodologijo je bila 
razdeljena na več doku -
mentov, ki jih ni bilo 
lahko najti na spletnih 
straneh bonitetnih 
agencij.
– Sistemi IT naj se 
ustrezno izvajajo in 
pregledujejo.– Neodvisnost nekaterih 
direktorjev ni bila 
zagotovljena.
– Upravni odbor naj 
stalno ocenjuje sisteme 
notranje kontrole 
in okrepi komuni -
kacijo s kontrolnimi 
funkcijami.
– Spremlja naj se ustrez -
nost virov pri funkcijah 
notranjih kontrol.
– Pojasnijo naj se 
pooblastila in delovni 
postopki funkcij notra -
njega pregleda.
– Pojasni naj se doku -
mentacija, ki se pošlje 
bonitetnim odborom.– V metodologijo niso bili 
vključeni vsi elementi, 
ki so vplivali na bonite -
tno oceno.
– Nezadostna razkritja: 
nekatera nova orodja, 
merila in stare metodo -
logije niso bili razkriti.
– Kvalitativni in kvantita -
tivni dejavniki, modeli 
in zgodovinski dokazi 
niso bili ustrezno 
evidentirani.
– Letni pregled metodo -
logij ni bil zadosten.
– Bonitetne ocene se po 
spremembi metodolo -
gij niso spremljale.
– Nekateri podatki, na 
katerih so temeljile 
bonitetne ocene, so bili 
zastareli.– Razkritja sprememb 
bonitetnih ocen naj 
bodo pregledna in 
pravočasna.
– Struktura IT in 
kontrolni mehanizem 
naj služita kot ustrezna 
podpora za stalnost 
in pravilnost razkritij 
bonitetnih ocen.
– Spremlja naj se 
postopek razširjanja 
bonitetnih ocen.
– Odgovornosti v okviru 
postopka objave 
bonitetnih ocen naj 
bodo jasno dodeljene 
in dokumentirane.– Upravni odbor in 
funkcija pregleda sta 
bila vključena v de -
javnosti bonitetnega 
ocenjevanja.
– Navzkrižje interesov pri 
analitikih bonitetnih 
ocen držav, ki so bili 
vključeni v raziskovalne 
dejavnosti, ni bilo 
dovolj nadzorovano.
– Ocenjevani subjekti 
niso vedno imeli 
možnosti pritožbe 
pred objavo bonitetne 
ocene.
– Nepooblaščene tretje 
osebe so imele dostop 
do prihodnjih bonite -
tnih ocen.
– V sistemih IT so bile 
ugotovljene neustrez -
nosti pri avtorizaciji in 
kontrolah dostopa.
– Zamiki med odločitvijo 
o bonitetni oceni in 
njeno objavo so bile 
precejšnji.
– Nižji in novi uslužbenci 
so imeli velike analitič -
ne odgovornosti.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.Priloga III
50 Priloge
2014
Tematska preiskava:  
Bonitetne ocene strukturiranih finančnih pro -
duktov v agencijah Fitch, Moody’s, S&P in DBRSTematski preiskavi: Korporativno upravljanje 
in funkcije kontrole pri 14 in 4 malih in srednje 
velikih bonitetnih agencijah
– Pomanjkanje kontrole kakovosti pri uporabljenih 
informacijah, ki so jih poslali ponudniki podatkov.
– Med postopkom spremljanja bonitetnega 
ocenjevanja ni bila v celoti uporabljena vsa 
metodologija.
– Različni analitični okviri, ki so bili uporabljeni, 
niso bili zadostno razkriti.
– Pri dokončanju letnih pregledov bonitetnih ocen 
so nastajale zamude.
– Funkcija notranjega pregleda, vključno 
s pregledom metodologij, modelov in ključnih 
predpostavk ocenjevanja, naj se okrepi, da se 
zagotovi neodvisnost.– Člani upravnega odbora imajo omejeno znanje 
o regulativnih obveznostih in premalo sestankov 
ter premalo sodelujejo s  funkcijo kontrole.
– Dejavnosti spremljanja neodvisnih direktorjev 
v nadzornem svetu naj se okrepijo.
– Upravni odbori in nadzorni sveti naj bodo skladni 
z uredbo o bonitetnih agencijah.
– Funkciji skladnosti poslovanja in notranjega 
pregleda naj bosta neodvisni. Bonitetni analitiki, 
delničarji ali uslužbenci s  področja razvoja 
poslovanja naj ne bodo vključeni v odobritve 
metodologij.
– Funkcija skladnosti poslovanja naj ima ustrezne 
vire, njene naloge in odgovornosti pa naj bodo 
jasno dodeljene.
– Notranji postopki za potrjevanje metodologij in 
testiranje metodologij za nazaj naj bodo jasnejši 
in podrobnejši.
– Uradno obvestilo ocenjevanemu subjektu o bo -
nitetnem ocenjevanju pri nekaterih bonitetnih 
agencijah ni bilo v skladu z uredbo o bonitetnih 
agencijah, kar je povečalo tveganje, da bodo zau -
pne informacije prišle v javnost in da bo izdajatelj 
vplival na odločitev bonitetne agencije.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi informacij organa ESMA.Priloga III
51 Priloge
Primerjava spletnih strani nadzornikov v EU in ZDA
Organ ESMA  
(razdelek o  bonitetnih agencijah)Spletna stran komisije SEC  
(razdelek urada za bonitetne ocene (OCR))
1.  Razpoložljivost in dostopnost ustrezne 
zakonodaje:
  Kodeks dobrega ravnanja na področju pregled-  
nosti pri monetarnih in finančnih politikah 
Mednarodnega denarnega sklada priporoča, da so 
besedila uredb in drugih splošno veljavnih direktiv 
in smernic, ki jih izdajo finančne agencije1, prosto 
dostopne javnosti.– Na voljo sta samo uredba o bonitetnih 
agencijah (Uredba EU št. 1060/2009) in 
ena od treh sprememb.
– Šest delegiranih uredb o dopolnitvi 
uredbe o bonitetnih agencijah ni na voljo.
– Predpisov ni lahko najti, saj zanje ni po -
sebnega razdelka. Obstajata dve možnosti:
• lahko se pomikate z miško po 180 
dokumentih v podrazdelku o bo -
nitetnih agencijah brez možnosti 
filtriranja,
• lahko zapustite razdelek o bonitetnih 
agencijah in se pomaknete na splošni 
zavihek „Dokumenti“, kjer je mogoče 
uporabiti dva filtra (pri enem od njiju 
ni razvrstitve po abecednem redu).– Spletna stran urada za bonitetne ocene 
OCR ima razdelek „Zakonodaja s področja 
vrednostnih papirjev“, ki vsebuje neposre -
dne povezave do vseh predpisov v zvezi 
z agencijami NRSRO.
2.  Razpoložljivost in dostopnost poročil  
bonitetnih agencij:
  „Finančne agencije objavljajo redna javna poročila 
o tem, kako dosegajo cilje svoje splošne politike“2 
in „finančne agencije objavljajo redna javna 
poročila o glavnih dogodkih v sektorju ali sektorjih 
finančnega sistema, za katere jim je bila dodeljena 
odgovornost“3.– Obstajata dve vrsti poročil:
• nadzor organa ESMA nad bonitetni -
mi agencijami, letno poročilo,
• priložnostna poročila.
– Za ta poročila ni posebnega razdelka. 
Obstajata isti dve možnosti:
• lahko se pomikate z miško po 
dokumentih v razdelku o bonitetnih 
agencijah,
• lahko zapustite razdelek o bonite -
tnih agencijah in se pomaknete na 
splošni zavihek „Dokumenti“ ter 
uporabite filtra.– Spletna stran urada OCR ima razdelek 
„Javna poročila“ z razvrstitvijo po vrsti 
poročila:
• poročila uslužbencev in študije,
• smernice za uslužbence,
• letna poročila Kongresu,
• letna poročila o pregledih.
3. Razkritja registriranih bonitetnih agencij:
  V EU uredba o bonitetnih agencijah določa, da 
organ ESMA „na svoji spletni strani objavi seznam 
bonitetnih agencij, ki so registrirane v skladu s to 
uredbo“4.– Uporabniki lahko v posebnem razdelku 
„Seznam registriranih in certificiranih 
bonitetnih agencij“ najdejo ime bonitetne 
agencije, državo njenega sedeža, njen 
status (registrirana, certificirana) in datum 
začetka veljavnosti registracije.– Uporabniki lahko v posebnem razdelku 
„Viri oddelka“ najdejo registrirane agenci -
je NRSRO in datum njihove registracije.
1  Finančne agencije se sklicujejo na institucionalne ureditve pri regulaciji, nadzoru in pregledu nad delovanjem finančnih in plačilnih sistemov, 
vključno s trgi in institucijami, zaradi krepitve finančne stabilnosti, učinkovitosti trga ter zaščite sredstev strank in varstva potrošnikov. Priloga: 
Opredelitev nekaterih pojmov, Kodeks dobrega ravnanja na področju preglednosti pri monetarnih in finančnih politikah: Opredelitev načel, 
Mednarodni denarni sklad, 1999.
2  Načelo 6.3 Kodeksa dobrega ravnanja na področju preglednosti pri monetarnih in finančnih politikah: Opredelitev načel, Mednarodni denar -
ni sklad, 1999.
3  Načelo 7.1 Kodeksa dobrega ravnanja na področju preglednosti pri monetarnih in finančnih politikah: Opredelitev načel, Mednarodni denarni 
sklad, 1999.
4 Člen 18(3).Priloga IV
52 Priloge
Organ ESMA  
(razdelek o  bonitetnih agencijah)Spletna stran komisije SEC  
(razdelek urada za bonitetne ocene (OCR))
4.  Razkritje vrst bonitetnih ocen, ki jih izdajo 
posamezne bonitetne agencije:
  V EU uredba o bonitetnih agencijah navaja, da je 
njen cilj „izboljšanje integritete, preglednosti [.] 
dejavnosti bonitetnega ocenjevanja, kar bo pri -
spevalo [.] k nemotenemu delovanju notranjega 
trga ob hkratnem doseganju visoke ravni zaščite 
potrošnikov in vlagateljev“.5 Razkritje različnih 
vrst bonitetnih ocen prispeva k izboljšani integri -
teti bonitetnih ocen.– Informacije o vrstah bonitetnih ocen, ki jih 
trenutno izdajajo bonitetne agencije, niso 
zlahka dostopne.
– Kljub temu organ ESMA objavlja letno po -
ročilo z naslovom „Izračuni tržnih deležev 
za namene člena 8d uredbe o bonitetnih 
agencijah“, kjer lahko uporabniki najdejo 
te informacije.¤ Če bonitetne ocene niso 
naročene ali če bonitetna agencija v teko -
čem letu za to vrsto bonitetne ocene nima 
prihodkov, te niso zajete v poročilu.– V razdelku za registrirane agencije NRSRO 
je za vsako agencijo NRSRO objavljena 
odredba o odobritvi registracije, ki navaja 
vrsto bonitetnih ocen, ki jih bonitetna 
agencija izdaja ob registraciji, in vse 
kasnejše umike.
5.  Razkritje obrazca ali predloge za registracijo:
  Neposredni dostop do predloge za registracijo bi 
lahko bonitetnim agencijam omogočil boljše ra -
zumevanje postopka registracije ter jih spodbudil 
k prijavi.– Predloga za registracijo ni javno dostopna 
na spletni strani.
– Ekipa za bonitetne agencije pošlje vložni -
ku predlogo po tem, ko je ta kontaktiral 
organ ESMA.– Obrazec za registracijo agencij NRSRO je 
javno dostopen na spletni strani in ga je 
enostavno najti v razdelku Viri za pregled.
6.  Dostopnost zakonsko predpisanih javnih 
razkritij bonitetnih agencij:
  Bonitetne agencije morajo javnosti razkriti več 
vrst informacij. Na primer, v EU uredba o boni -
tetnih agencijah določa, da morajo bonitetne 
agencije objaviti letno poročilo o preglednosti 
z informacijami o pravni strukturi in odgovor -
nosti, mehanizmih notranjih kontrol, statistiki 
v zvezi z dodelitvijo osebja itd. Vlagatelji bi morali 
poznati ta javna razkritja, da bi bila koristen vir 
informacij in bi pripomogla k temu, da se upo -
rabniki bonitetnih ocen ne bi slepo zanašali le na 
bonitetne ocene, ampak bi opravljali tudi lastne 
analize in ustrezne skrbne preglede.– Na spletni strani organa ESMA ni sklica 
na zakonsko določena javna razkritja na 
spletnih straneh bonitetnih agencij.– Agencije NRSRO morajo javno razkriti 
nekatere dele obrazca za registracijo in 
letni obrazec za certifikacijo. Razdelek 
„obrazci agencij NRSRO“ na spletni strani 
urada OCR vsebuje povezave do spletnih 
strani posameznih bonitetnih agencij, kjer 
lahko uporabniki najdejo te obrazce.
7 . Smernice za prijavitelje nepravilnosti:
  Specifične informacije in smernice za prijavitelje 
nepravilnosti zmanjšujejo zadržke za prijavo 
morebitnega neprimernega ravnanja in/ali kršitev 
uredbe regulatorju.– Specifične smernice niso na voljo. V raz -
delku o bonitetnih agencijah je elektronski 
naslov za vprašanja: CRA-info@esma.
europa.eu,  ki se lahko uporabi tudi za 
oddajo pritožbe.– Na voljo je povezava do spletne strani za 
prijavitelje nepravilnosti, ki vsebuje obilo 
informacij.
5 Uvodna izjava 1.
Vir:Evropsko računsko sodišče.Priloga IV
53
Vrsta preiskave (individualna v primerjavi s temat -
sko) je med drugim odvisna od zapletenosti in stop -
nje posebnosti opredeljenega tveganja. Poleg tega 
lahko soodvisna narava področij tveganja povzroči, 
da se v preiskavo vključijo področja tveganja, ki so 
opredeljena kot področja manjšega tveganja, pri 
čemer je glavna pozornost preiskave namenjena 
opredeljenim področjem velikega tveganja.
Organ ESMA poleg izvajanja letne strateške dejav -
nosti stalno spremlja in ocenjuje tveganja. Če se 
zunaj strateške dejavnosti, in sicer v okviru našega 
stalnega nadzora (analiza periodičnih informacij, 
analiza pritožb, obvestila o spremembah prvotnih 
pogojev registracije, periodični razgovori itd.) in 
spremljanja trga opredelijo nova tveganja, se opravi 
ponovna prednostna razvrstitev za zagotovitev, da 
se viri dodelijo tveganjem, za katera velja največja 
možnost za povzročitev škode vlagateljem in na 
splošno ogrozitev finančne stabilnosti.
Organ ESMA priznava, da je potrebna celovitejša 
dokumentacijska sled za podporo prednostnemu 
razvrščanju tveganj skozi vse leto.
VII
Cilj priročnika za nadzor in vodnika po nadzoru, ki 
ju je oblikoval organ ESMA, je opredeliti nadzorni 
okvir organa ESMA ter opisati nadzorne postopke 
kot tudi splošne korake in načela, ki jih je treba upo -
števati v okviru teh postopkov.
V teh dokumentih so navedene minimalne nad -
zorne naloge, ki jih je treba opravljati skozi vse leto 
in jih je mogoče načrtovati. Vendar zaradi nepred -
vidljive narave nekaterih nadzornih ukrepov, ki jih 
povzroči razvijajoči se profil tveganj vsake boni -
tetne agencije, natančnih vrst nadzornih nalog in 
njihove pogostnosti ni mogoče opredeliti vnaprej.Povzetek
VI
Organ ESMA se je zavestno odločil, da bo nadzor -
nik, ki deluje na podlagi ocene tveganja, pri čemer 
meni, da vseh tveganj ni mogoče odpraviti ter da 
mora biti cilj nadzornih ukrepov prepoznavati in 
obravnavati tista tveganja, za katera velja največja 
možnost za povzročitev škode vlagateljem in na 
splošno ogrozitev finančne stabilnosti.
Zasnova pristopa organa ESMA, ki temelji na oceni 
tveganja in je bil uveden po prvem letu izvajanja 
nadzora, omogoča dodeljevanje virov najpomemb -
nejšim področjem.
Od takrat so bila obravnavana vsa področja z visoko 
stopnjo tveganja, ki so bila opredeljena za zelo 
vplivne bonitetne agencije, in sicer v okviru prei -
skav ali stalnega nadzora.
Okvir organa ESMA, ki temelji na oceni tveganja, 
vključuje tri soodvisne faze:
(i) opredelitev in oceno tveganj;
(ii) prednostno razvrstitev tveganj in
(iii) določitev nadzornih ukrepov za obravnavo pred -
nostnih tveganj.
Ta okvir temelji na 13 dejavnikih tveganja, organ 
ESMA pa vsako leto opravi strateško analizo za 
opredelitev letnega delovnega načrta nadzornih 
dejavnosti, v katerem določi prednostne naloge in 
ukrepe za prihodnje leto. Od leta 2012 je bil v zvezi 
z zelo vplivnimi bonitetnimi agencijami 39-krat 
ugotovljen dejavnik velikega tveganja.
Štiri od teh opredeljenih tveganj so bila obravna -
vana v okviru stalnega nadzora. Preostalih 35 pod -
ročij tveganja je bilo nadalje obravnavanih v indi -
vidualnih ali tematskih preiskavah v letu po njihovi 
prepoznavi.Odgovor  
organa ESMA
Odgovor organa ESMA 54
VIII
Organ ESMA izvaja pristop na podlagi ocene tvega -
nja, katerega cilj je prednostno razvrščati nadzorne 
dejavnosti glede na prepoznana tveganja, da bi 
zagotavljal učinkovito in uspešno dodeljevanje 
virov.
Nasprotja interesov in metodologije so eni od kazal -
nikov tveganja, ki se ocenjujejo na podlagi okvira 
organa ESMA za oceno tveganj.
Organ ESMA stalno ocenjuje metodološko tvega -
nje na podlagi stalnega nadzora, v okviru kate -
rega redno prejema in analizira najrazličnejše 
informacije, povezane z metodologijami. Kadar 
so bili ti kazalniki tveganja v bonitetnih agencijah 
opredeljeni kot kazalniki velikega tveganja, jih je 
organ ESMA sistematično obravnaval z nadzornimi 
ukrepi, kot na primer s tematsko preiskavo bančnih 
metodologij, v okviru katere je ocenjeval skladnost 
z zahtevami glede uporabe metodologij, ki so rigo -
rozne, sistematične in ustaljene ter jih je mogoče 
ovrednotiti.
Organ ESMA je poleg tega ocenjeval skladnost 
metodologij z zahtevami uredbe o bonitetnih agen -
cijah tudi v okviru drugih preiskav, čeprav njihova 
glavna pozornost ni bila namenjena metodološ -
kemu tveganju in se je stopnja opravljene analize 
razlikovala glede na obseg preiskave. Leta 2015 je 
opravil tudi preiskavo v zvezi s potrjevanjem meto -
dologij. Za več podrobnosti glej odgovor organa 
ESMA na odstavke 81–84.
V zvezi z nasprotji interesov je bila celotna uredba 
o bonitetnih agencijah oblikovana za njihovo obrav -
navo, pri čemer je večina določb iz zadevne uredbe 
povezana z dolžnostjo bonitetnih agencij, da zago -
tavljajo neodvisnost svojih dejavnosti bonitetnega 
ocenjevanja (preprečevanja, prepoznavanja, obvla -
dovanja in razkritja nasprotij). Organ ESMA si od 
začetka svoje nadzorne dejavnosti močno prizadeva 
za ocenjevanje ukrepov, ki so jih bonitetne agencije 
sprejele za preprečevanje nasprotij interesov. Zato 
je večina interakcij z bonitetnimi agencijami in ugo -
tovitev preiskav, ki jih opravi organ ESMA, povezana Nadzor je po naravi dinamična dejavnost in organ 
ESMA mora v skladu s svojim okvirom, ki temelji na 
oceni tveganja, glavno pozornost svoje nadzorne 
dejavnosti prilagajati razvijajoči se naravi panoge 
in ugotovljenim tveganjem. Zato se priročnik za 
nadzor in vodnik po nadzoru zdaj vedno dopolnju -
jeta s strategijami in delovnimi načrti, ki se vsako 
leto opredelijo za bonitetne agencije z največjim 
tveganjem, vključno z ukrepi, ki jih je treba izvesti, 
in zadevnimi roki; periodičnimi sestanki v okviru 
cikla obveznosti, ki se določi letno in sporoči boni -
tetnim agencijam; ter projektnimi načrti za vsako 
preiskavo.
Organ ESMA meni, da vsi ti dokumenti sestavljajo 
popoln sklop pravil in smernic, ki zagotavlja potreb-  
no prožnost za prilagajanje nadzornega pristopa 
organa in najučinkovitejšo uporabo nadzornih 
orodij.
Organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče izboljšati 
evidenco o analizi periodičnih informacij, prejetih 
od bonitetnih agencij. Enota za bonitetne agencije 
v zvezi s tem razvija novo orodje za stalno sprem-  
ljanje informacij in ocen tveganja. To orodje bo 
omogočilo hrambo prispevkov in analiz nadzorni -
kov v okviru namenskih dokumentov na podlagi 
uvedbe strukturiranih predlog, kar bo izboljšalo 
prakse vodenja evidenc o opravljenih analizah in 
prepoznanih tveganjih.
Vendar organ ESMA ugotavlja, da prakse vodenja 
evidenc, ki jih je vzpostavil v prejšnjih letih, pod -
pirajo izvajanje njegovih regulativnih obveznosti 
in upoštevajo notranje potrebe organizacije. Na 
primer, čeprav morda med preiskavami notranje 
ne dokumentira vseh vmesnih korakov analize, so 
vse ugotovitve in dokazila natančno dokumentirani 
v dopisih, poslanih bonitetnim agencijam.
Čeprav organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče 
dodatno izboljšati orodja za dokumentiranje in 
spremljanje, verjame, da so bila do zdaj učinkovita 
in mu omogočala ohranitev ustreznih informacij, ki 
podpirajo postopek odločanja.
Odgovor organa ESMA 55
Ko podatki opravijo ta prvotna preverjanja in se 
shranijo v podatkovni zbirki, se stalno izvajajo 
priložnostna preverjanja, da se dodatno zagoto -
vita skladnost in kakovost podatkov. Dejstvo, da ni 
sistematičnega usklajevanja z drugimi podatkov -
nimi zbirkami, je neposredna posledica omejitve, 
da podatki v registru CEREP nimajo skupnih iden -
tifikatorjev. Ta težava bo rešena v okviru izvajanja 
Evropske platforme bonitetnega ocenjevanja (ERP), 
saj povezani regulativni tehnični standard vključuje 
zahtevo za poročanje – kjer je to primerno – o sploš-  
nih identifikatorjih (kot so identifikatorji pravne 
osebe, kode BIC, kode ISIN itd.). 
Poleg tega je treba opozoriti, da organ ESMA pri -
ložnostno in kolikor je mogoče preverja veljavnost 
podatkov glede na druge podatkovne zbirke.
XI (a)
Organ ESMA sprejema to priporočilo.
Organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče izbolj -
šati dokumentacijo o ocenjevanju za zagotovitev 
popolnih dokazov o opravljeni oceni v njegovih 
delovnih dokumentih in za omogočanje revizijske 
sledi njegove analize.
XI (b)
Organ ESMA sprejema to priporočilo.
XI (c)
Organ ESMA delno sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo po potrebi posodabljal svoj priroč -
nik za nadzor in vodnik po nadzoru, zato da bi vanju 
vključil pridobljeno znanje in izkušnje.
Organ ESMA je še vedno prepričan, da so vse 
odločbe in ugotovitve, ki se v okviru preiskav 
sporočijo bonitetnim agencijam, ter vsa dokazila 
natančno dokumentirani.z določbami uredbe o bonitetnih agencijah glede 
neodvisnosti in preprečevanja nasprotij interesov. 
To je razvidno tudi iz javno dostopnih letnih poročil 
in delovnih načrtov organa ESMA, v katerih je organ 
opredelil poglavitna tveganja glede nadzora, na 
katera se bo osredotočal v prihodnjih letih, ter 
zagotovil informacije o glavnih težavah, opredelje -
nih v prejšnjih preiskavah. Podobno, javni obves -
tili, ki ju je organ ESMA izdal junija 2014 oziroma 
junija 2015, se nanašata na kršitve določb uredbe 
o bonitetnih agencijah glede ukrepov za zagota -
vljanje neodvisnosti in preprečevanje morebitnih 
nasprotij interesov. Za več podrobnosti glej odgo -
vor organa ESMA na odstavke 87–89.
Glede na zgoraj navedeno je organ ESMA zado -
voljen, da je dodelil potrebne vire za obravnavo 
tveganj, ki jih je opredelil v zvezi z metodologijami 
in nasprotji interesov. Še naprej bo spremljal ti 
področji in sprejemal ustrezne ukrepe na področjih, 
kjer se pojavijo velika tveganja.
X
V skladu z uredbo o bonitetnih agencijah je naloga 
organa ESMA v zvezi z osrednjim registrom (CEREP) 
zbirati informacije o preteklih rezultatih od vseh 
bonitetnih agencij in jih dati na voljo uporabnikom 
na osrednjem spletišču.
Čeprav register CEREP ne vključuje izčrpnega 
seznama vseh možnih statističnih podatkov, lahko 
uporabniki z več poizvedbami dejansko pridobijo 
različne dodatne statistične podatke, ki se običajno 
uporabljajo v panogi. Ta pristop je bil izbran, ker 
je uporabnost statističnih podatkov po naravi zelo 
subjektivna in zelo odvisna od uporabnikovega 
končnega cilja, ki se lahko zelo razlikuje.
Organ ESMA želi poudariti, da se v podatkovni zbirki 
hranijo in so nazadnje v registru CEREP na voljo le 
tisti podatki, ki uspešno opravijo izčrpna preverja -
nja, vgrajena v orodje za zbiranje podatkov (50 pre -
verjanj na ravni 1 in 50 preverjanj na ravni 2), in 
sistematična preverjanja popolnosti. Ti koraki poleg 
zagotavljanja kakovosti podatkov zagotavljajo tudi 
standardizacijo in primerljivost predloženih podat -
kov ter njihovo časovno skladnost.
Odgovor organa ESMA 56
XI (g)
Organ ESMA sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo nadaljeval trajni dialog z delež -
niki za opredelitev, kako bi bilo mogoče izboljšati 
register CEREP za boljše izpolnjevanje potreb 
uporabnikov.
XI (h)
Organ ESMA sprejema to priporočilo.
Organ ESMA trenutno prenavlja svoje spletišče. 
V prihodnji različici se bodo upoštevale izboljšave, 
predlagane v tem priporočilu.
Del I – Registracija in stranske 
dejavnosti
27
Organ ESMA vsaki vlogi za registracijo vedno 
dodeli vsaj dva ocenjevalca, da zagotovi spoštova -
nje načela štirih oči. Poleg tega se vsaka odločba 
o nepopolnosti, popolnosti in skladnosti (regi -
stracija ali zavrnitev) izpodbija v okviru postopka 
odobritve, v katerem sodelujejo koordinator vlog za 
registracijo, vodja skupine, vodja enote za bonite -
tne agencije in izvršni direktor organa ESMA.
Dokazi o tem, da sta registracijsko datoteko obrav -
navala vsaj dva ocenjevalca, so na voljo v notranji 
korespondenci organa ESMA in vsej formalni kore -
spondenci z vlagatelji vlog.
Dokazi o postopku odobritve, ki ga opravi organ 
ESMA, so na voljo v notranji korespondenci organa. 
Poleg tega odločbe o nepopolnosti in popolnosti 
podpiše izvršni direktor organa ESMA, medtem ko 
odločbe o registraciji in zavrnitvi formalno odobri 
odbor nadzornikov organa ESMA, podpiše pa pred -
sednik organa.
Organ ESMA kljub temu priznava, da bi bilo mogoče 
izboljšati dokumentiranje njegovih notranjih praks.Organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče izboljšati 
evidenco o analizi periodičnih informacij, prejetih 
od bonitetnih agencij, ter zdaj izboljšuje svoje pra -
kse glede vodenja evidenc o opravljenih analizah in 
tudi opredeljenih tveganjih. Ker je število registri -
ranih bonitetnih agencij še vedno omejeno, organ 
ESMA meni, da v tej fazi ni potrebno namensko 
informacijsko orodje.
XI (d)
Organ ESMA delno sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo v okviru stalnega nadzora še naprej 
redno ocenjeval metodološko tveganje in v skladu 
s svojim pristopom na podlagi ocene tveganja izva -
jal namenske nadzorne ukrepe, kadar se opredelijo 
tveganja.
XI (e)
Organ ESMA delno sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo v okviru stalnega nadzora še naprej 
redno ocenjeval tveganja, povezana z morebitnimi 
nasprotji interesov – vključno z ukrepi in kontro -
lami, ki so jih vzpostavile bonitetne agencije za 
spremljanje trgovinskih dejavnosti in finančnih 
transakcij bonitetnih analitikov –, in bo v skladu 
s svojim pri-  
stopom na podlagi ocene tveganja izvajal namen -
ske nadzorne ukrepe, kadar se opredelijo tveganja.
XI (f)
Organ ESMA delno sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo v skladu s svojimi nadzornimi 
pooblastili obravnaval opredeljene pomanjkljivosti 
točno določenih bonitetnih agencij. Po potrebi in 
v skladu z uredbo se bo proučila potreba po doda -
tnih smernicah v zvezi z zahtevami za razkritje za 
vse bonitetne agencije.
Odgovor organa ESMA 57
Organ ESMA v zvezi z dokumentiranjem analiz 
upošteva določbe uredbe o bonitetnih agencijah. 
Kadar organ ESMA zavrne registracijo bonitetne 
agencije, mora v skladu s členom 18 uredbe o boni -
tetnih agencijah podati v celoti utemeljene razloge 
za svojo odločitev; v zvezi s tem je organ natančno 
dokumentiral svojo oceno v odločbah o zavrnitvi, ki 
jih je sprejel odbor nadzornikov.
Vendar organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče 
dokumentacijo o ocenjevanju izboljšati za zagotovi -
tev popolnih dokazov o opravljeni oceni v njegovih 
delovnih dokumentih in za omogočanje revizijske 
sledi njegove analize, čeprav uredba o bonitetnih 
agencijah tega ne zahteva.
30
V skladu z določbami uredbe o bonitetnih agencijah 
organ ESMA ne sme določati zahtev v zvezi z regi -
stracijo, ki v uredbi niso predvidene. Organ ESMA 
zato ne more zahtevati predhodno opredeljenega 
niza informacij ali določiti minimalne sprejemljive 
ravni podrobnosti. Vendar želi opozoriti, da je doda -
tne informacije zahteval v okviru registracijskega 
postopka, kadar koli je menil, da jih potrebuje za 
izvedbo ocene skladnosti.
Organ ESMA želi v zvezi z razlikami v ravni podrob -
nosti pri dokumentiranju metodologij poudariti, 
da so se proučene registracijske datoteke nanašale 
na različne bonitetne agencije, dejavne v različnih 
sektorjih. Vsebina metodologij se po naravi razlikuje 
med bonitetnimi agencijami in tudi znotraj iste 
bonitetne agencije, na primer med razredi finančnih 
instrumentov, pri čemer v uredbi o bonitetnih agen -
cijah ni nobene določbe, v skladu s katero bi morale 
bonitetne agencije pripravljati svoje metodologije 
v predhodno opredeljeni obliki.Skupni odgovor na odstavka 28 in 29
Organ ESMA je od julija 2011, ko je prevzel nadzor 
nad bonitetnimi agencijami, do septembra 2015 
ocenil 17 vlog za registracijo. Štirje vlagatelji so 
vlogo umaknili, šest vlog je bilo zavrnjenih, registri -
ranih pa je bilo sedem bonitetnih agencij.
Organ ESMA v fazi ugotavljanja skladnosti oceni vse 
ustrezne določbe uredbe o bonitetnih agencijah, 
vključno z izpolnjevanjem zahteve glede upo -
rabe metodologij, ki so rigorozne, sistematične in 
ustaljene ter jih je mogoče ovrednotiti. Delegirana 
uredba Komisije (EU) št. 447/2012 (RTS o metodo -
logijah) organu zagotavlja okvir za ocenjevanje teh 
zahtev.
Vsaka zahteva se ocenjuje posebej, pri čemer organ 
ESMA upošteva ne le zadevno metodologijo, ki se 
ocenjuje, temveč tudi vse druge dokumente, ki jih 
predloži vlagatelj vloge, kot so politike in postopki, 
ki urejajo bonitetni postopek, ter rezultati vredno -
tenja metodologije, ki ga je opravil vlagatelj vloge. 
Kadar koli organ ESMA meni, da potrebuje dodatne 
informacije za izvedbo analize, se take informacije 
zahtevajo v fazi ugotavljanja skladnosti.
Organ ESMA šteje, da mu je dokumentacija, ki jo je 
prejel v okviru registracijskih postopkov, omogočila, 
da je v celoti ocenil vse zahteve, določene v uredbi 
o bonitetnih agencijah in RTS o metodologijah.
V zvezi s tem med registracijskim postopkom ni bil 
osredotočen le na oceno rigoroznosti metodologij, 
temveč je ocenil tudi vse ustrezne določbe.
Tako na primer je več vlog za registracijo zavrnil 
zaradi neskladnosti z naslednjimi zahtevami: rigo -
roznost (trije primeri), sistematičnost (dva primera) 
in možnost ovrednotenja (štirje primeri).
Te številke kažejo, da je najpogostejši razlog za 
zavrnitev vlog za registracijo zaradi neskladnosti 
s členi RTS o metodologijah neskladnost z določbo, 
ki zahteva, da je treba imeti metodologije, ki jih je 
mogoče ovrednotiti.
Odgovor organa ESMA 58
Nekateri od odkritih subjektov so dejansko 
opravljali dejavnosti, ki spadajo na področje 
uporabe uredbe o bonitetnih agencijah, in so 
bili pozneje registrirani kot bonitetne agencije. 
Vsi ti subjekti so bili opredeljeni, preden je organ 
ESMA 30. julija 2013 objavil Smernice in pripo -
ročila o področju uporabe uredbe o bonitetnih 
agencijah. V njih je javnosti pojasnil, da izdajanje 
bonitetnih ocen brez registracije pomeni kršitev 
uredbe o bonitetnih agencijah, za katero lahko 
naloži denarno kazen. Tega organ ESMA do zdaj še 
ni storil, saj po objavi zadevnih smernic ni opredelil 
nobene družbe, ki bi opravljala dejavnosti bonite -
tnega ocenjevanja brez registracije.
Skupni odgovor na odstavke 35–40
Organ ESMA opozarja, da je pristojen samo za 
registracijo in nadzor bonitetnih agencij v EU ter da 
delovanje Eurosistema ne spada na področje njego -
vih pooblastil.
Izid registracijskega postopka, ki ga opravi organ 
ESMA, ne vpliva na pravila, ki urejajo sprejemanje 
bonitetnih ocen v Eurosistemu.
Del II – Načrtovanje in obvladova -nje tveganj
48
Okvir organa ESMA je zasnovan tako, da se za vsako 
kategorijo tveganja navedejo ugotovljeni ključni 
pomisleki. Običajno je največji pomislek tisti, ki 
nato usmerja izvajanje splošne ocene za določeno 
področje tveganja. Poleg tega se vsa opredeljena 
tveganja dokumentirajo.
49
Dejstvo, ali so bili analizirani vsi potrebni dokumenti 
in kakšni so bili rezultati, se sistematično preverja 
v okviru dvostranskih razprav med osebjem skupine 
za tveganja in osebjem skupine za nadzor. Vendar 
organ ESMA priznava, da nima formalne dokumen -
tacije o tej interakciji.V zvezi z morebitno odsotnostjo nekaterih informa -
cij v metodologijah, in sicer informacij, vključenih 
v standard RTS (tj. tehnik modeliranja ali kvanti -
tativnih tehnik, navedbe pomembnosti vsakega 
kvalitativnega ali kvantitativnega dejavnika itd.), 
standard RTS ne določa regulativnih zahtev glede 
razkritja, ampak določa pravila, ki jih mora organ 
ESMA uporabljati pri ocenjevanju skladnosti meto -
dologij bonitetnega ocenjevanja skupaj z zahtevami 
iz člena 8(3) uredbe o bonitetnih agencijah. V zvezi 
s temi zahtevami je organ ESMA poleg javno dostop -
nih informacij prejel vso notranjo dokumentacijo 
bonitetne agencije, kar mu je omogočilo izvedbo 
ocene, ali metodologija izpolnjuje zahteve iz RTS.
Nazadnje, v zvezi s specifično registracijsko dato -
teko je v fazi predregistracije prejel informacije 
o tehnikah modeliranja in kvantitativnih tehnikah, 
ki dejansko niso bile vključene v proučeno registra -
cijsko datoteko.
Skupni odgovor na odstavke 31–34
Organ ESMA že od ustanovitve preverja, ali v EU 
obstajajo družbe, ki opravljajo dejavnosti bonitet-  
nega ocenjevanja brez registracije (angl. perime -
ter activity), in poleg tega, da prejema obvestila 
nacionalnih pristojnih organov, redno izvaja tudi 
neodvisno analizo.
Organ ESMA je bil v stiku z več potencialnimi izva -
jalci storitev bonitetnega ocenjevanja in večino jih 
je opredelil neposredno. Ta dejavnost mu je omo -
gočila pravočasno opredelitev družb, ki bi morale 
biti registrirane kot bonitetne agencije.
Organ ESMA meni, da sta obe dejavnosti – notranja 
ocena, ki jo opravi sam, in prispevek nacionalnih 
pristojnih organov – enako pomembni.
Odgovor organa ESMA 59
Vrsta preiskave (individualna v primerjavi s temat -
sko) je med drugim odvisna od zapletenosti in stop -
nje posebnosti opredeljenega tveganja. Poleg tega 
lahko soodvisna narava področij tveganja povzroči, 
da se v preiskavo vključijo področja tveganja, ki so 
opredeljena kot področja manjšega tveganja, pri 
čemer je glavna pozornost preiskave namenjena 
opredeljenim področjem velikega tveganja.
Tako je na primer organ ESMA začel preiskavo boni -
tetnih ocen strukturiranih finančnih instrumentov 
na podlagi visoke stopnje tveganja, ki je bila opre -
deljena v kategoriji tveganja, povezani s tveganjem 
portfelja. Da bi si zagotovil celovit pregled nad tem 
razredom finančnih instrumentov in ustreznimi pra -
ksami, ki jih sprejmejo bonitetne agencije, je moral 
upoštevati vse vidike, ki so podlaga bonitetnega 
postopka, kar je seveda vključevalo tudi vidike, 
zajete z drugimi kazalniki tveganja (npr. dodelitev 
virov za spremljanje bonitetnega ocenjevanja, infor -
macije, ki se uporabljajo med bonitetnim postop -
kom ter uporaba in pregled ustreznih metodologij).
Organ ESMA poleg izvajanja letne strateške dejav -
nosti stalno spremlja in ocenjuje tveganja. Če se 
zunaj strateške dejavnosti, in sicer v okviru našega 
stalnega nadzora (analiza periodičnih informacij, 
analiza pritožb, obvestila o spremembah prvotnih 
pogojev registracije, periodični razgovori itd.) in 
spremljanja trga opredelijo nova tveganja, se opravi 
ponovna prednostna razvrstitev za zagotovitev, da 
se viri dodelijo tveganjem, za katera velja največja 
možnost za povzročitev škode vlagateljem in na 
splošno ogrozitev finančne stabilnosti.
54
Organ ESMA je v nekaterih preteklih preiskavah 
glavno pozornost namenil bonitetnim ocenam 
posebnih razredov finančnih instrumentov, vendar 
to ne pomeni, da preiskava ni bila osredotočena na 
vidike poslovnega tveganja, opredeljene na pod -
lagi okvira za oceno tveganja. Nasprotno, posebni 
razredi finančnih instrumentov (ki se izkažejo za 
pomembne v oceni okoljskega tveganja ali tveganja 
portfelja) se uporabljajo za oblikovanje skladnega in 
smiselnega vzorca, na podlagi katerega je mogoče 
med preiskavo oceniti glavna tveganja, opredeljena 50
Prispevek za temeljno strateško analizo, ki se opravi 
najmanj enkrat letno, je dokumentiran v pregle -
dnicah. Razlog, da sprememba v oceni tveganja, 
ki lahko sledi po sestankih skupine za tveganja in 
skupine za nadzor, na katerih se preverja skladnost, 
ni dokumentirana, je, da so ti sestanki del zaključne 
faze priprave skupnega niza kvantitativnih in kvali -
tativnih kazalnikov (prikaza tveganja).
Organ ESMA priznava, da je potrebna celovitejša 
dokumentacijska sled za podporo prednostnemu 
razvrščanju tveganj skozi vse leto. V zvezi s tem tre -
nutno razvija nov register, ki je zasnovan za stalno 
evidentiranje sprememb ocen tveganja.
Skupni odgovor na odstavka 52 in 53
Pristop organa ESMA, ki temelji na oceni tveganja, 
je bil uveden po prvem letu nadzora. Od takrat so 
bila obravnavana vsa področja velikega tveganja, ki 
so bila opredeljena za zelo vplivne bonitetne agen -
cije, in sicer prek preiskav ali stalnega nadzora.
Okvir organa ESMA, ki temelji na oceni tveganja, 
vključuje tri soodvisne faze: (i) opredelitev in oceno 
tveganj, (ii) prednostno razvrstitev tveganj in  
(iii) določitev nadzornih ukrepov za obravnavo 
prednostnih tveganj. Ta okvir temelji na 13 dejav -
nikih tveganja, organ ESMA pa najmanj enkrat na 
leto opravi strateško analizo za opredelitev letnega 
delovnega načrta nadzora, v katerem določi pred -
nostne naloge in ukrepe za prihodnje leto. 
Od leta 2012 je bilo 39-krat ugotovljeno, da je neki 
dejavnik tveganja dejavnik velikega tveganja, in 
sicer za štiri zelo vplivne bonitetne agencije.
Štiri od teh opredeljenih tveganj so se obravnavala 
v okviru stalnega nadzora. Preostalih 35 področij 
tveganja je bilo nadalje obravnavanih v individu -
alnih ali tematskih preiskavah v letu po njihovi 
prepoznavi.
Odgovor organa ESMA 60
Organ ESMA verjame, da bi sprejetje nadaljnjih 
ukrepov ter natančna določitev nadzornih nalog in 
njihovih rokov – z njihovo vključitvijo v priročnike in 
vodnike organa ESMA – neprimerno omejila učinko -
vitost nadzora, ki ga izvaja.
65
Organ ESMA opozarja, da je pred kratkim oblikoval 
individualne načrte nadzora za bonitetne agencije 
z najvišjo stopnjo tveganja.
Organ ESMA je tudi pred uvedbo individualnih 
načrtov nadzora vsako leto vedno določil časovno 
razporeditev rednih nadzornih preverjanj. Tako 
je bila na primer v okviru cikla obveznosti vsako 
leto določena pogostnost sestankov in sporočena 
ustreznim bonitetnim agencijam. Podobno je bila 
v skladu s časovnim okvirom predložitve načrto -
vana analiza periodičnih informacij, prejetih od 
bonitetnih agencij, opravljena analiza pa je bila 
evidentirana v namenski datoteki.
Vendar nekatere interakcije z bonitetnimi agenci -
jami potekajo le, če organ ESMA potrebuje dodatna 
pojasnila ali če se zgodijo posebni dogodki – na 
primer prejeta obvestila bonitetnih agencij, predlo -
žitev pritožb, razprave, ki sledijo analizi periodičnih 
informacij –, zato jih ni mogoče načrtovati vnaprej.
Organ ESMA verjame, da mora njegov pristop 
k nadzoru ostati dovolj prožen, da je mogoče 
prilagajati pogostnost in intenzivnost komunikacij 
z bonitetnimi agencijami na podlagi dogodkov ali 
opredeljenih tveganj.
66
Organ ESMA verjame, da mora izbrati orodje za 
nadzor, ki je po njegovem mnenju najučinkovitejše, 
da lahko izpolnjuje cilje glede nadzora.
Organ ESMA je v preteklosti uporabljal kontrolne 
sezname in vprašalnike za opravljanje preverjanj, 
kadar je bilo to ustrezno. Vendar meni, da so kon -
trolni seznami orodje, ki je učinkovito le za nekatere 
nadzorne dejavnosti.za zadevno(-e) bonitetno(-e) agencijo(-e). Ker lahko 
poleg tega podrobno ocenimo posebno tveganje 
za poseben razred finančnih instrumentov, se nava -
dno v načrtu popravnih ukrepov zahteva odprava 
vseh zadevnih težav, opredeljenih v vseh razredih 
finančnih instrumentov, in ne le tistih, ki se nanašajo 
na predmet preiskave.
55
Organ ESMA se je zavestno odločil, da bo nadzor -
nik, ki deluje na podlagi ocene tveganja, pri čemer 
meni, da vseh tveganj ni mogoče odpraviti ter da 
mora biti cilj nadzornih ukrepov prepoznavanje in 
obravnava tistih tveganj, za katera velja največja 
možnost za povzročitev škode vlagateljem in na 
splošno ogrozitev finančne stabilnosti.
Del III – Nadzor
Skupni odgovor na odstavka 63 in 64
Organ ESMA opozarja, da je cilj priročnika za 
nadzor in vodnika po nadzoru opredeliti nadzorni 
okvir organa ESMA, opisati nadzorne postopke ter 
opredeliti splošne korake in načela, ki jih je treba 
upoštevati v okviru teh postopkov. V teh dokumen -
tih so opisane minimalne nadzorne naloge, ki jih je 
treba opravljati vse leto in jih je mogoče načrtovati 
vnaprej.
Organ ESMA verjame, da zaradi nepredvidljive 
narave nekaterih nadzornih dejavnosti, ki jih 
povzroči profil tveganj vsake bonitetne agencije, 
v teh dokumentih ni mogoče opredeliti natančnih 
vrst nadzornih nalog in njihove pogostnosti. Zato 
se priročnik za nadzor in vodnik po nadzoru zdaj 
vedno dopolnjujeta z letnimi strategijami in delov -
nimi načrti za bonitetne agencije z najvišjo stopnjo 
tveganja, vključno z ukrepi, ki jih je treba izvesti, in 
zadevnimi roki; sestanki v okviru cikla obveznosti, 
ki se določi letno in sporoči bonitetnim agencijam; 
projektnimi načrti za vsako preiskavo.
Odgovor organa ESMA 61
Čeprav nekatere dejavnosti niso bile v celoti doku -
mentirane, so v delovnih dokumentih organa kljub 
temu dokazi o opravljeni analizi. V zvezi s tem organ 
ESMA opozarja, da deluje ob omejenih virih in da 
mora biti čas, namenjen obravnavi dokumentacij -
skih potreb, sorazmeren.
Organ ESMA je opravil oceno, ali bi namenski 
informacijski sistem zagotavljal koristi, ter te koristi 
pretehtal glede na stroške namestitve in vzdrževa -
nja. Ker je število registriranih bonitetnih agencij še 
vedno omejeno, meni, da v tej fazi namensko infor -
macijsko orodje ni potrebno, in verjame, da primer -
java z nacionalnimi pristojnimi organi ni sorazmerna 
zaradi števila registriranih bonitetnih agencij in 
velikosti skupine organa ESMA za nadzor v primer -
javi z zadevnimi številkami za večino nacionalnih 
pristojnih organov.
73
Organ ESMA sistematično analizira in spremlja vse 
informacije, ki jih zahteva v okviru svojih preiskav. 
Iz njegovih delovnih dokumentov je razvidno, da 
se vse pomembne informacije sistematično zbirajo 
med preiskavami in tudi med oblikovanjem načrtov 
popravnih ukrepov.
Organ ESMA ne dokumentira vseh vmesnih korakov 
svoje analize; to se je odločil zavestno, saj ima organ 
omejeno število virov, ki jih mora uporabljati kar 
najučinkoviteje. Vendar so vse ugotovitve preiskav 
in dokazila natančno dokumentirani v dopisih, pos -
lanih bonitetnim agencijam. Organ ESMA ima tako 
dovolj evidenc, s katerimi lahko dokaže in zagotovi, 
da ugotovitve preiskav izhajajo iz temeljite analize 
zbranih dokazov.
74
Dopisi, ki jih organ ESMA pošlje bonitetnim agenci -
jam, so oblikovani v skladu s priročnikom za nadzor, 
v katerem se ne zahteva vključitev sklica na člene 
in odstavke uredbe o bonitetnih agencijah, ki so 
podlaga vseh ugotovitev.Organ ESMA si stalno prizadeva izboljšati svoje nad -
zorne prakse, pri čemer spremlja tudi prakse drugih 
nadzornih organov. Vendar je treba pri vsaki primer -
javi z nadzornimi orodji, ki jih uporabljajo nacio -
nalni pristojni organi, upoštevati razlike v smislu 
pristojnosti, ciljev glede nadzora, narave nadzoro -
vane panoge in števila nadzorovanih subjektov.
67
Organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče izboljšati 
evidenco o analizi periodičnih informacij, preje -
tih od bonitetnih agencij. V zvezi s tem razvija 
novo orodje za stalno spremljanje informacij in 
ocenjevanja tveganja. To orodje bo omogočilo 
hrambo prispevkov in analiz nadzornikov v okviru 
namenskih dokumentov na podlagi uvedbe struk -
turiranih predlog, kar bo izboljšalo prakse vodenja 
evidenc o opravljenih analizah in tudi prepoznanih 
tveganjih.
68
Organ ESMA verjame, da je na podlagi „mape 
o merilih“ do zdaj zagotavljal skladnost svojih 
odločb. Čeprav se strinja, da bi bilo dokumentacijo 
mogoče izboljšati, se je izvajanje nadzora nad boni -
tetnimi agencijami začelo proti koncu leta 2011, pot -
rebo po začetku razvoja bolj strukturirane podat -
kovne zbirke pa je zaznal šele, ko je sprejel zadostno 
število odločb. Po štirih letih izvajanja nadzornih 
dejavnosti so informacije v mapi dosegle zadostno 
kritično maso, zato je pred kratkim začel izvajati 
orodje na podlagi spletne enciklopedije Wiki za 
spodbujanje učinkovite uporabe teh informacij.
Skupni odgovor na odstavke 69–72
Organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče izboljšati 
evidenco o analizi periodičnih informacij, prejetih 
od bonitetnih agencij, in kot je pojasnil v prejšnjih 
odstavkih, razvija novo orodje za stalno spremljanje 
informacij in ocenjevanja tveganja.
Odgovor organa ESMA 62
Kadar so bili kazalniki metodološkega tveganja 
v bonitetnih agencijah opredeljeni kot kazalniki 
velikega tveganja, jih je organ ESMA sistematično 
obravnaval z nadzornimi ukrepi, na primer tematsko 
preiskavo bančnih metodologij.
Organ ESMA je poleg tega skladnost metodologij 
z zahtevami uredbe o bonitetnih agencijah oce -
njeval tudi v okviru drugih preiskav, čeprav njihova 
glavna pozornost ni bila namenjena metodološ -
kemu tveganju in se je raven opravljene analize 
razlikovala glede na obseg preiskave.
V zvezi s tem organ opozarja, da v preglednici 4 – 
v zvezi z dejavnostmi, ki jih je opravil organ ESMA 
v okviru nekaterih preteklih preiskav – niso v celoti 
upoštevane vse dejavnosti, ki jih je opravil v zvezi 
z metodologijami.
Organ ESMA želi na splošno opozoriti, da je v okviru 
vseh preiskav iz preglednice temeljito pregledal 
dejavnost službe za notranji pregled, kar je ključno 
za zagotavljanje, da bonitetne agencije uporabljajo 
metodologije, ki so rigorozne, sistematične in usta -
ljene ter jih je mogoče ovrednotiti. V tem okviru je 
zahteval in ocenil informacije, opravil razgovore in 
izdal priporočila o dejavnostih take službe. Poleg 
tega je v vseh teh preiskavah preveril, da so boni -
tetne agencije uporabljale edinstveno bonitetno 
lestvico, da se omogoči primerljivost bonitetnih 
ocen v različnih razredih finančnih instrumentov, 
in da je služba za notranji pregled uporabila enake 
postopke za vse pregledane razrede finančnih 
instrumentov (v preglednici „stalno po vseh razre -
dih finančnih instrumentov“).
Čeprav je bila glavna pozornost preiskave bonite -
tnih ocen bank namenjena izrecno metodologiji, 
pa glavni cilj drugih preteklih preiskav ni bil obrav -
navati metodološka tveganja. Organ ESMA je kljub 
temu v teh preiskavah ocenil, kako so metodologije 
oblikovane, bile sprejete, pregledane in/ali so se 
uporabljale v vseh razredih finančnih instrumen -
tov in v okviru različnega bonitetnega ocenjevanja 
za izbrane vzorce. Po teh preiskavah je izdal tudi 
posebna priporočila bonitetnim agencijam v zvezi 
s področjem metodologije.Organ ESMA verjame, da so zadevna področja 
neskladnosti v njegovih dopisih in načrtih poprav -
nih ukrepov jasno opredeljena, ter ne vidi koristi 
v tem, da bi se za vsako ugotovitev izrecno navedel 
ustrezni člen uredbe o bonitetnih agencijah.
75
Preglednice o nadaljnjem spremljanju so notra -
nji delovni dokumenti organa ESMA; izdelane so 
v standardni obliki za vse preiskave, dokazila pa 
se sistematično hranijo v namenske mape. Vendar 
se lahko standardizacija nanaša le na uporabljeno 
obliko; analize in pripombe v preglednicah se 
razlikujejo vsebinsko glede na ustrezno analizirano 
temo.
80
Organ ESMA priznava, da se v uredbi o bonitetnih 
agencijah uporabljajo številni izrazi, ki niso opre -
deljeni. Vendar lahko oblikuje le posebne smernice 
s področja uporabe uredbe o bonitetnih agencijah. 
To je že storil, da bi zagotovil preglednost in dodat-  
na pojasnila o svojih stališčih glede nadzora, na 
primer v obliki smernic in priporočil, dokumentov 
z vprašanji in odgovori ter javnih poročil.
Skupni odgovor na odstavke 81–84
Organ ESMA za zagotovitev, da bonitetne agen -
cije izpolnjujejo regulativne zahteve glede upo -
rabe metodologij, ki so rigorozne, sistematične in 
ustaljene ter jih je mogoče ovrednotiti, vključno 
s testiranjem za nazaj, uporablja pristop na podlagi 
ocene tveganja, ki omogoča usmerjanje virov na 
najpomembnejša področja. Metodologije so eden 
od kazalnikov tveganja, ki se ocenjujejo na podlagi 
okvira organa ESMA za oceno tveganj.
Organ ESMA stalno ocenjuje metodološko tvega -
nje na podlagi stalnega nadzora, v okviru katerega 
redno prejema in analizira najrazličnejše informa -
cije, povezane z metodologijami. To mu omogoča 
celovit pregled nad razvojnimi spremembami meto -
dološkega okvira vseh bonitetnih agencij. 
Odgovor organa ESMA 63
To je razvidno tudi iz javno dostopnih letnih poročil 
in delovnih načrtov organa ESMA, v katerih je organ 
opredelil poglavitna nadzorna tveganja, na katera 
se bo osredotočal v prihodnjih letih, ter zagoto -
vil informacije o glavnih težavah, opredeljenih 
v prejšnjih preiskavah. Podobno, javni obvestili, ki ju 
je organ ESMA izdal junija 2014 oziroma junija 2015, 
se nanašata na kršitve določb uredbe o bonitetnih 
agencijah glede ukrepov za zagotavljanje neod -
visnosti in preprečevanja morebitnih nasprotij 
interesov.
Kot je bilo pojasnjeno, organ ESMA izvaja pristop na 
podlagi ocene tveganja, katerega cilj je opredeliti 
tveganja in v skladu s tem prednostno razvrstiti 
nadzorne dejavnosti. Nasprotja interesov so del 
kazalnikov tveganja, ki se ocenjujejo na podlagi 
okvira organa ESMA za oceno tveganj. Če so bili ti 
kazalniki tveganja v bonitetnih agencijah oprede -
ljeni kot kazalniki velikega tveganja, jih je organ 
ESMA sistematično obravnaval na podlagi nadzor -
nih ukrepov.
Morebitna nasprotja, ki izhajajo iz zagotavljanja 
pomožnih storitev, storitev, ki jih zagotavljajo 
sestrske družbe, in imetja vrednostnih papirjev 
analitikov, so en vidik morebitnih nasprotij intere -
sov, s katerimi se srečuje bonitetna agencija. Poleg 
tega organ ESMA neskladnosti z zahtevami glede 
teh morebitnih nasprotij ni opredelil kot dejavnika 
velikega tveganja, zato na zadevnih področjih ni 
izvajal namenskih nadzornih ukrepov. Kljub temu je 
ta področja spremljal na podlagi stalnega nadzora 
in jih analiziral v okviru nekaterih preteklih preiskav. 
Še zlasti:
– Organ ESMA je imel več interakcij z bonitetnimi 
agencijami v okviru izvajanja stalnega nadzora 
v zvezi z zagotavljanjem storitev, ki niso storitve 
bonitetnega ocenjevanja, in povezanimi more -
bitnimi nasprotji interesov. Analiza teh področ -
jih je bila opravljena tudi v okviru dveh preiskav, 
ki jih je organ ESMA izvedel v preteklosti.Organ ESMA na podlagi zgornjih pojasnil meni, da 
se v preglednici 4 ni zadostno upošteval nadzor 
metodologij, opravljen v okviru tematskih preiskav.
Na podlagi navedenega verjame, da je bil ta do zdaj 
ustrezen in učinkovit. Organ ESMA bo na podlagi 
pristopa, ki temelji na oceni tveganja, in v okviru 
stalnega nadzora še naprej redno ocenjeval meto -
dološko tveganje ter v skladu s svojim pristopom na 
podlagi ocene tveganja izvajal namenske nadzorne 
ukrepe, kadar se opredelijo tveganja.
Skupni odgovor na odstavka 85 in 86
Čeprav organ ESMA priznava, da do pred kratkim 
ni imel formalnega postopka za proučitev bistve -
nih sprememb obstoječih metodologij, pa je imel 
vzpostavljen postopek, v katerem so bile podrobno 
opisane dejavnosti evidentiranja in spremljanja, ki 
jih mora izvajati enota za bonitetne agencije v zvezi 
z obvestili o bistvenih spremembah pogojev za 
prvotno registracijo, kar vključuje izdajo nove vrste/
razreda bonitetnih ocen.
Skupni odgovor na odstavke 87–89
Organ ESMA želi poudariti, da je celotna uredba 
o bonitetnih agencijah zasnovana za obravnavo 
nasprotij interesov, zato si od začetka nadzorne 
dejavnosti močno prizadeva za ocenjevanje ukre -
pov, ki so jih bonitetne agencije sprejele za prepre -
čevanje nasprotij interesov.
Priloga I uredbe o bonitetnih agencijah ima naslov 
„Neodvisnost in izogibanje nasprotjem interesov“. 
Organ ESMA je opravil analize za vse razdelke te 
priloge. Taka preverjanja je najprej opravil med 
postopkom registracije, nato pa stalno prek peri -
odičnih informacij, ki jih je prejel od bonitetnih 
agencij, ter med priložnostnimi tematskimi in 
individualnimi preiskavami. Zato je večina interakcij 
z bonitetnimi agencijami in ugotovitev preiskav, 
ki jih opravi organ ESMA, povezana z določbami 
uredbe o bonitetnih agencijah glede neodvisnosti 
in preprečevanja nasprotij interesov.
Odgovor organa ESMA 64
Organ ESMA je leta 2014 opravil analizo, da bi pre -
veril usklajenost bonitetnih agencij pri izpolnjeva -
nju nekaterih zahtev za razkritje iz uredbe o bonite -
tnih agencijah. Namen te dejavnosti je bil zagotoviti 
skladnost vseh bonitetnih agencij.
Organ ESMA dejansko redno opravlja ocene boni-  
tetnih agencij za preverjanje usklajenosti pri izvaja -
nju nekaterih zahtev uredbe o bonitetnih agencijah, 
kot so na primer nadzorne dejavnosti, ki jih je organ 
izvajal v zvezi s skladnostjo bonitetnih agencij, ki 
izdajajo bonitetne ocene držav, z novimi zahtevami 
za razkritje, ki so bile uvedene s spremembami 
uredbe o bonitetnih agencijah iz leta 2013 (glej 
letno poročilo in delovni načrt organa ESMA z dne 
16. februarja 2015).
Skupni odgovor na odstavke 95–99
Organ ESMA opozarja, da vsebina teh odstavkov ni 
povezana z nadzorom, ki ga izvaja. Njegova vloga je 
zagotavljati, da bonitetne agencije ravnajo v skladu 
z uredbo o bonitetnih agencijah, in ne more sprejeti 
ukrepov, ki presegajo določbe zadevne uredbe.
Med dolžnosti organa ESMA ne spada zlasti ocena, 
ali veljavne zahteve za razkritje iz uredbe o boni -
tetnih agencijah uporabnikom bonitetnih ocen 
omogočajo opravljanje posebnih nalog, in sicer 
da izvajajo svoj postopek skrbnega pregleda. Na 
primer:
V uredbi o bonitetnih agencijah ni nobene določbe, 
v skladu s katero bi morale bonitetne agencije pri-  
pravljati svoje metodologije v skladu s predhodno 
opredeljeno obliko, zato organ ESMA v zvezi s tem 
ne more uvesti standardiziranega razkritja.
Organ ESMA želi poleg tega opozoriti, da lahko 
bonitetne agencije zlasti v okviru kategorije struktu -
riranih finančnih instrumentov objavijo metodolo -
gije, ki vključujejo splošna načela, ki se uporabljajo 
za različne razrede finančnih instrumentov (krovne 
metodologije). Te medsektorske metodologije 
vključujejo le splošna načela in jih je treba razlagati 
v povezavi z ustrezno metodologijo za posebni 
razred finančnih instrumentov. Organ ESMA pri 
ocenjevanju skladnosti z zahtevami za razkritje iz 
uredbe o bonitetnih agencijah preveri vse ustrezne 
metodologije, ki se uporabljajo za zadevni razred 
finančnih instrumentov.– V zvezi z ukrepi in kontrolami, ki so jih bonite -
tne agencije sprejele za preprečevanje razkritja 
zaupnih informacij tretjim osebam ali sestrskim 
družbam, so bile bonitetne agencije že v fazi 
registracije pozvane, naj sprejmejo zanesljive 
varnostne ukrepe za zagotovitev stroge ločitve 
med poslovnimi dejavnostmi bonitetne agen -
cije in drugimi dejavnostmi, ki jih opravljajo 
sestrske družbe. Organ ESMA na podlagi stalne -
ga nadzora redno spremlja izvajanje povezanih 
kontrol in vseh pomanjkljivosti ukrepov za za-  
upnost. Poleg tega je bila v okviru več preiskav, 
ki jih je izvedel organ, opravljena analiza ukre -
pov za zagotavljanje, da se zaupne informacije 
ne delijo s tretjimi osebami.
– V zvezi z ukrepi, ki so jih bonitetne agencije 
sprejele za preprečevanje nasprotij interesov, 
povezanih s trgovinskimi dejavnostmi in finanč -
nimi transakcijami analitikov, je organ ESMA 
v postopku registracije proučil povezane poli -
tike in postopke ter po potrebi posodobitve, ki 
jih je prejel pozneje v okviru stalnega nadzora. 
Organ redno prejema rezultate kontrol, ki so jih 
na tem področju izvedle bonitetne agencije, in 
jih po potrebi nadalje spremlja. V zvezi s tem se 
organ ESMA zanaša na sistem notranje kontrole 
nadzorovanih subjektov in ukrepa, ko meni, da 
take kontrole ne delujejo ustrezno, ali kadar so 
bila na zadevnih področjih opredeljena poseb -
na tveganja.
Del IV – Razkritja
Skupni odgovor na odstavke 92–94
Uredba o bonitetnih agencijah poleg zahtev glede 
splošnih javnih razkritij vključuje druge pomembne 
zahteve za razkritje, in sicer zahteve za razkritje 
v zvezi s pravili glede predstavitve bonitetnih ocen 
in obetov glede bonitetne ocene, ki jih organ ESMA 
redno preverja kot del svojega stalnega nadzora in 
v okviru preiskav ter ki so bistvene za uporabnike 
bonitetnih ocen, saj jim omogočajo, da izvajajo 
svoje analize.
Odgovor organa ESMA 65
V členu 11(2) uredbe o bonitetnih agencijah je nave -
deno, da bonitetna agencija v centralnem registru, 
ki ga vzpostavi ESMA, da na razpolago informacijo 
o svojih preteklih rezultatih, vključno s pogostostjo 
prehoda bonitetnih ocen, in informacije o bonite -
tnih ocenah, izdanih v preteklosti, in o njihovem 
spreminjanju. Bonitetna agencija zagotovi infor -
macije za centralni register v standardizirani obliki, 
ki jo določi organ ESMA. Organ ESMA omogoči 
javni dostop do teh informacij in vsako leto objavi 
povzetek informacij glede bistvenih ugotovljenih 
sprememb.
Organ ESMA v zvezi s tem objavi informacije o boni -
tetnih ocenah, izdanih v preteklosti, in njihovih 
spremembah v obliki standardiziranih preglednic 
o dejavnostih. Te informacije med drugim vključu -
jejo število novih izdanih bonitetnih ocen, število 
umikov (razčlenjenih glede na razlog umika), število 
zvišanj in znižanj ocen, število napak, razmerje med 
zvišanji in znižanji ter povprečno število stopenj za 
zvišanja in znižanja.
Organ ESMA poleg tega objavlja informacije 
o preteklih rezultatih bonitetnih agencij, vključno 
z matrikami prehoda. Tehnična delovna skupina 
organa ESMA, vzpostavljena ob uvedbi registra 
CEREP , se je za zagotovitev zadostne stopnje 
standardizacije in primerljivosti objavljenih stati -
stičnih podatkov odločila, da bo zbirala neobdelane 
podatke in statistične podatke izračunavala cen -
tralno, namesto da bi zbirala predhodno izračunane 
statistične podatke. Vendar organ ESMA v skladu 
z uredbo o bonitetnih agencijah nima pristojnosti 
za objavo osnovnih podatkov. To je bilo potrjeno 
tudi v različnih nasvetih, ki jih je organ ESMA prejel 
med pripravami na izvedbo registra CEREP . Čeprav 
se organ ESMA strinja, da bi lahko vlagatelji imeli 
koristi od take objave, meni, da to ne spada na 
področje uporabe uredbe o bonitetnih agencijah 
ter da bi se izpostavil precejšnjim pravnim tve -
ganjem v zvezi s predpisi o avtorskih pravicah in 
z zlorabo informacij.
To potrjuje tudi dejstvo, da je bila v okviru spre -
membe uredbe o bonitetnih agencijah iz leta 2013 
uvedena Evropska platforma bonitetnega ocenje -
vanja, v skladu s katero mora organ ESMA objaviti 
posamezne bonitetne ocene, ki so mu predložene.100
V registru CEREP so centralizirani standardizirani 
statistični podatki o preteklih rezultatih, ki se 
nanašajo na vse vrste bonitetnih ocen in bonitetnih 
agencij. Register uporabnikom zagotavlja popolno 
prožnost pri ustvarjanju poročil na podlagi najra -
zličnejših kombinacij podatkov, odvisno od inte -
resov uporabnika. Glede na zakonska pooblastila 
bonitetnim agencijam ni treba dati na voljo „pre -
teklih bonitetnih ocen“, temveč morajo sporočati 
„informacije o preteklih rezultatih“. Neposredna 
posledica tega je, da organ ESMA ni pooblaščen za 
objavo informacij o posameznih bonitetnih ocenah 
prek registra CEREP.
Čeprav register CEREP ne vključuje izčrpnega 
seznama vseh možnih statističnih podatkov, lahko 
uporabniki z več poizvedbami dejansko pridobijo 
različne dodatne statistične podatke, vključno s tis -
timi, ki so predlagani v poročilu Sodišča. Ta pristop 
je bil izbran, ker je uporabnost statističnih podatkov 
po naravi zelo subjektivna in zelo odvisna od upo -
rabnikovega končnega cilja.
Organ ESMA priznava, da bi bilo koristno dodatno 
olajšati zajemanje podatkov iz registra CERES. 
Vendar mora izvedljivost uvedbe prožnejših funk -
cij prenosa in možnosti filtriranja oceniti glede 
na omejitve svojih zakonskih pooblastil, možnost 
izračunavanja teh statističnih podatkov v okviru 
sedanje podatkovne strukture registra CEREP in 
raznolikosti podatkov ob ohranjanju iskalne prož -
nosti orodja, sinergije z novimi zahtevami po raz -
kritju za objavo na Evropski platformi bonitetnega 
ocenjevanja (ERP) ter proračunske omejitve in druge 
omejitve virov.
101
Naloga organa ESMA v skladu z uredbo o bonitetnih 
agencijah je zbirati informacije o preteklih rezulta -
tih od vseh bonitetnih agencij in jih dati na voljo 
uporabnikom na osrednjem spletišču.
Odgovor organa ESMA 66
Poleg tega je treba opozoriti, da organ ESMA 
občasno in kolikor je mogoče preverja veljavnost 
podatkov glede na druge podatkovne zbirke.
Register CEREP bonitetnim agencijam tehnično 
omogoča, da posodabljajo podatke, ki so jih sporo -
čile predhodno. V podatkovni zbirki se hranijo stari 
in tudi novi podatki. Organ ESMA priznava vrednost 
informacij, povezanih s popravki in revizijami, ter 
proučuje druge možnosti za razkritje takih informa -
cij na platformi ERP .
104
Kvalitativni podatki, ki so dani na voljo v registru 
CEREP , vključujejo bonitetne lestvice, privzete 
definicije in pregled metodologij, ki ga pripravijo 
bonitetne agencije. To naj bi bil izčrpen povzetek 
metodologij, vključno s spremembami. Nikoli ni 
bilo predvideno, da bo register CEREP vključeval 
izčrpen register informacij o metodologijah boni -
tetnih agencij, zato morajo uporabniki, ki želijo 
popolne informacije, obiskati spletišče posameznih 
bonitetnih agencij. Čeprav se od bonitetnih agencij 
zahteva, da sporočajo enake informacije, pa uskla -
ditev v smislu vsebine ni smiselna, saj bi ogrozila cilj 
upoštevanja posebnih definicij in bonitetnih lestvic, 
ki jih uporabljajo bonitetne agencije.
V registru CEREP so trenutno razkriti najnovejši kva -
litativni podatki. Organ ESMA bo proučil možnost 
razkritja arhivskih sprememb kvalitativnih podatkov 
med razvojem Evropske platforme bonitetnega oce -
njevanja (ERP).
Skupni odgovor na odstavke 105–108
Organ ESMA trenutno prenavlja svoje spletišče. 
Cilj prihodnje različice spletišča organa ESMA je 
zagotoviti, da ta vir informacij izpolnjuje potrebe 
deležnikov organa ESMA v smislu informacij, ki se 
zagotavljajo, in načinu njihove predstavitve. Načrto -
vana je splošna posodobitev vsebine, posodobljen 
bo seznam zunanjih dokumentov, ki so na voljo, in 
izboljšana bo uporabniška prijaznost spletišča.102
Čeprav organu ESMA ni treba spremljati dogodkov, 
ki se zgodijo po umiku bonitetne ocene, je leta 2014 
izvedel nadzorne dejavnosti, da bi razumel razloge 
za umik bonitetnih ocen. To je pripeljalo do spre -
membe standardov poročanja za „razloge umika“ 
v osnutku regulativnega tehničnega standarda, 
povezanega s platformo ERP . Ta zdaj zagotavlja 
obširnejšo izbiro razlogov, vključno z zahtevo 
natančne opredelitve razloga, kadar umika ni 
mogoče razvrstiti v eno od navedenih kategorij.
Ko se sporočijo podatki v skladu z novimi zahtevami 
(za bonitetne ocene, umaknjene po 1. juliju 2015), 
bo organ ESMA spremljal predložene razloge ter 
po potrebi od zadevne bonitetne agencije zahte -
val pojasnila in/ali oblikoval dodatne kategorije za 
razloge umika.
103
Organ ESMA želi poudariti, da se v podatkovni zbirki 
hranijo in so nazadnje v registru CEREP na voljo le 
tisti podatki, ki uspešno opravijo izčrpna preverja -
nja, vgrajena v orodje za zbiranje podatkov (50 pre -
verjanj na ravni 1 in 50 preverjanj na ravni 2), in 
sistematična preverjanja popolnosti. Ti koraki poleg 
zagotavljanja kakovosti podatkov zagotavljajo tudi 
standardizacijo in primerljivost predloženih podat -
kov ter časovno skladnost.
Ko podatki prestanejo ta prvotna preverjanja in se 
shranijo v podatkovni zbirki, se stalno opravljajo 
priložnostna preverjanja, da se dodatno zagotovi 
skladnost in kakovost podatkov. Dejstvo, da ni 
sistematičnega usklajevanja z drugimi podatkov -
nimi zbirkami, je neposredna posledica omejitve, 
da podatki v registru CEREP nimajo skupnih iden -
tifikatorjev. Ta težava bo rešena v okviru izvajanja 
Evropske platforme bonitetnega ocenjevanja (ERP), 
saj povezani regulativni tehnični standard (RTS) 
vključuje zahtevo za poročanje – kjer je to pri -
merno – o splošnih identifikatorjih (kot so identifi -
katorji pravne osebe, kode BIC, kode ISIN itd.).
Odgovor organa ESMA 67
Priporočilo 3
Organ ESMA delno sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo po potrebi posodabljal svoj priroč -
nik za nadzor in vodnik po nadzoru, zato da bi vanju 
vključil pridobljeno znanje in izkušnje.
Organ ESMA je še vedno prepričan, da so vsi sklepi 
in ugotovitve, ki se v okviru preiskav sporočijo 
bonitetnim agencijam, ter vsa dokazila natančno 
dokumentirani.
Organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče izboljšati 
evidenco o analizi periodičnih informacij, prejetih 
od bonitetnih agencij, ter zdaj izboljšuje svoje pra -
kse glede vodenja evidenc o opravljenih analizah in 
tudi opredeljenih tveganjih. Ker je število registri -
ranih bonitetnih agencij še vedno omejeno, organ 
ESMA meni, da v tej fazi namensko informacijsko 
orodje ni potrebno.
115
Glej odgovor organa ESMA na točko VIII povzetka in 
odstavke 78–86.
Priporočilo 4
Organ ESMA delno sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo v okviru stalnega nadzora še naprej 
redno ocenjeval metodološko tveganje in v skladu 
s svojim pristopom na podlagi ocene tveganja izva -
jal namenske nadzorne ukrepe, kadar se opredelijo 
tveganja.
116
Glej odgovor organa ESMA na točko VIII povzetka in 
odstavke 87–89.Organ ESMA si stalno prizadeva izboljšati raven in 
kakovost informacij, ki jih daje na voljo, ter redno 
objavlja informacije, povezane s področji svojih 
dejavnosti, pri čemer so bile do zdaj informacije, 
razkrite na spletišču, skladne z njegovimi regulativ -
nimi obveznostmi.
Zaključki in priporočila
110
Glej odgovor organa ESMA na odstavke 20–30.
111
Glej odgovor organa ESMA na odstavke 35–40.
Priporočilo 1
Organ ESMA sprejema to priporočilo.
Organ ESMA priznava, da bi bilo mogoče doku -
mentacijo o ocenjevanju izboljšati za zagotovitev 
popolnih dokazov o opravljeni oceni v njegovih 
delovnih dokumentih in za omogočanje revizijske 
sledi njegove analize.
112
Glej odgovor organa ESMA na točko VI povzetka in 
odstavke 41–55.
Priporočilo 2
Organ ESMA sprejema to priporočilo.
Skupni odgovor na odstavka 113 in 114
Glej odgovor organa ESMA na točko VII povzetka in 
odstavke 56–77.
Odgovor organa ESMA 68
119
Glej odgovor organa ESMA na točko X povzetka in 
odstavke 100–104.
Priporočilo 7
Organ ESMA sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo nadaljeval trajni dialog z delež -
niki za opredelitev, kako bi bilo mogoče izboljšati 
register CEREP za boljše izpolnjevanje uporabniških 
potreb.
120
Glej odgovor organa ESMA na odstavke 105–108.
Priporočilo 8
Organ ESMA sprejema to priporočilo.
Organ ESMA trenutno prenavlja svoje spletišče. 
V prihodnji različici se bodo upoštevale izboljšave, 
predlagane v tem priporočilu.Priporočilo 5
Organ ESMA delno sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo v okviru stalnega nadzora še naprej 
redno ocenjeval tveganja, povezana z morebitnimi 
nasprotji interesov – vključno z ukrepi in kontro -
lami, ki so jih vzpostavile bonitetne agencije za 
spremljanje trgovinskih dejavnosti in finančnih 
transakcij bonitetnih analitikov –, in bo v skladu 
s svojim pristopom na podlagi ocene tveganja izva -
jal namenske nadzorne ukrepe, kadar se opredelijo 
tveganja.
117
Glej odgovor organa ESMA na odstavke 92–94.
118
Glej odgovor organa ESMA na odstavke 95–99.
Priporočilo 6
Organ ESMA delno sprejema to priporočilo.
Organ ESMA bo v skladu s svojimi nadzornimi nalo -
gami obravnaval opredeljene pomanjkljivosti točno 
določenih bonitetnih agencij. Po potrebi in v skladu 
z uredbo se bo proučila potreba po dodatnih smer -
nicah za vse bonitetne agencije v zvezi z zahtevami 
glede razkritja.
69
– Tretjič, omeniti velja, da je ECAF naklonjen 
novim bonitetnim agencijam, ki bi zaprosile za 
sprejetje pri ECAF in bi izpolnjevale minimalne 
zahteve, ki jih je ECAF postavil za sprejetje bo -
nitetnih sistemov. Z merili, ki jih ECAF uporablja 
za sprejetje, skuša ta zagotoviti, da vsak novi 
sistem ustreza posebnemu namenu operacij 
denarne politike Eurosistema. To varuje Eurosi -
stem pred finančnimi tveganji in ustvarja enake 
pogoje za različne sisteme, od katerih prejema 
bonitetne informacije. V tej zvezi Eurosistem ne 
deluje kot regulator ali nadzornik, temveč kot 
uporabnik bonitetnih ocen.
 S postopki za sprejetje se preverja kakovost, 
ugotavlja, ali pokritost zadostuje za uspešno 
izvajanje ECAF, ter upoštevajo trenutno veljavni 
predpisi. Merila za sprejetje bonitetnih agen -
cij kot zunanjih bonitetnih institucij3 denimo 
zajemajo:
(a) zunanje bonitetne institucije mora registrirati 
ali certificirati organ ESMA v skladu z Uredbo 
(ES) št. 1060/2009,
(b) zunanje bonitetne institucije morajo izpolnje -
vati operativna merila in zagotoviti ustrezno 
pokritost, da bi zagotovili učinkovito izvajanje 
bonitetnega okvira Eurosistema.
 Bonitetne ocene zunanjih bonitetnih institu -
cij se uporabljajo zlasti pod pogojem, da ima 
Eurosistem na voljo informacije o teh ocenah. 
Informacije so poleg tega potrebne tudi za 
primerjavo in vzporedbo bonitetnih ocen 
z Eurosistemovimi stopnjami kreditne kvalitete 
ter za namene spremljanja njihove zanesljivosti. 
Eurosistemov skrbni pregled zunanjih boni -
tetnih institucij torej temelji na nadzorniškem 
delu, ki ga opravlja organ ESMA, vendar ga 
v nekaterih pogledih še nadgrajuje. Ker ima Eu -
rosistem omejene notranje vire, mora prav tako 
poskrbeti, da je uporaba teh bonitetnih agencij 
v postopku izvajanja okvira denarne politike 
učinkovita.
3 Glej člen 120 Uredbe ECB/2014/60.Povzetek
V
ECB je od Evropskega računskega sodišča (ERS) 
prejela odstavek V povzetka ter odstavke 35 do 40 
in 111 poročila ter želi dodati naslednja pojasnila:
– Prvič, Eurosistem ima zakonsko predpisano 
obveznost zagotavljati, da so kreditne operacije, 
ki jih opravlja, zavarovane z ustreznim zavarova -
njem.1 V tej zvezi je bonitetni okvir Eurosistema 
(Eurosystem Credit Assessment Framework, 
ECAF) pomemben instrument zmanjševanja 
finančnih tveganj za Eurosistem, saj je definicija 
okvira sestavni del operativne neodvisnosti Eu -
rosistema pri izvajanju operacij denarne politike. 
Postopki, pravila in tehnike, opredeljeni v ECAF, 
so ključnega pomena pri zagotavljanju, da je 
izpolnjena zahteva Eurosistema glede visokih 
kreditnih standardov za finančno premoženje, 
ki je primerno kot zavarovanje terjatev v ope -
racijah denarne politike Eurosistema. Pravne 
določbe, na katerih temelji ECAF, so opredeljene 
v Smernici ECB o izvajanju okvira denarne politi -
ke Eurosistema (prenovitev) (ECB/2014/60).2
– Drugič, Eurosistem se pri ocenjevanju finančne -
ga premoženja za zavarovanje terjatev ne opira 
zgolj na štiri bonitetne agencije, registrirane pri 
Evropskem organu za vrednostne papirje in trge 
(European Securities and Markets Authority, 
ESMA). Kot Sodišče ugotavlja v odstavku 37, Eu -
rosistem namreč upošteva informacije iz bonite -
tnih sistemov, ki so del različnih virov: zunanjih 
bonitetnih institucij, bonitetnih orodij, internih 
bonitetnih sistemov nacionalnih centralnih 
bank in internih bonitetnih sistemov bank. Med 
sistemi, ki so sprejeti kot bonitetna orodja, so 
tudi nekatere male evropske bonitetne agenci -
je, registrirane pri organu ESMA.
1 Glej člen 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in 
Evropske centralne banke.
2 Na voljo na naslovu https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/
pdf/oj_jol_2015_091_r_0002_sl_txt.pdf . Nadaljnje informacije 
o ECAF so na voljo v nedavni publikaciji ECB „The financial risk 
management of the Eurosystem monetary policy operations“ in 
na spletnem mestu ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu/
mopo/assets/risk/ecaf/html/index.en.html .Odgovor  
ECB
Odgovor ECB 70
 se lahko za namene kapitalskih zahtev v skla -
du s „standardnim pristopom“ uporabljajo vse 
bonitetne agencije, registrirane ali certificira -
ne s strani organa ESMA. Podoben pristop bo 
v skladu z direktivo Solventnost II9 uporabljen 
tudi za zavarovalnice. ECB bo preučila učinke 
spremenjenih predpisov na trg za bonitetne 
agencije, še posebej glede na količino in kako -
vost bonitetnih ocen.
Del I – Registracija in stranske dejavnosti
Ugotovitve
38
Eurosistem z upoštevanjem vrste meril za spre -
jetje10 sprejema več bonitetnih orodij, med njimi 
tudi nekatere male evropske bonitetne agencije. 
Poslovni model sprejetih bonitetnih orodij se osre -
dotoča na ocenjevanje nefinančnih družb, za kar so 
bile s strani Eurosistema tudi sprejete.
40
Eurosistem sprejema bonitetne agencije, ki so regi -
strirane ali certificirane s strani organa ESMA, kot 
zunanje bonitetne institucije ali bonitetna orodja, 
če bonitetne agencije prispevajo k učinkovitemu 
izvajanju ECAF za operacije denarne politike (glej 
zgoraj). Eurosistem v tej zvezi ne deluje kot regula -
tor ali nadzornik.11
9 Glej Direktivo 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta 
z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju 
dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II).
10 Glej člen 124 Smernice ECB/2014/60 in https://www.ecb.europa.
eu/pub/pdf/other/acceptancecriteriaratingtools201505.en.pdf .
11 Člen 119(4) Smernice ECB/2014/60 izrecno določa, da 
„Eurosistem z objavo informacij o sprejetih bonitetnih sistemih 
v povezavi s kreditnimi posli Eurosistema ne prevzema nobene 
odgovornosti za svojo oceno sprejetih bonitetnih sistemov“. Poudariti velja tudi, da sta se tako ECAF kot 
skrbni pregled informacij, ki jih zagotavljajo 
bonitetne agencije, v zadnjih letih okrepila. To 
je v skladu z zavezo ECB glede uveljavitve načel 
Odbora za finančno stabilnost glede zmanjšanja 
odvisnosti od zunanjih ocen.4
– Četrtič, na dostop bonitetnih agencij do trga 
vplivajo številni dejavniki, med katerimi je 
sprejetje s strani ECAF dokaj nepomemben. 
Tudi Sodišče priznava to dejstvo, ko se sklicuje 
na „različne dejavnike“, ki otežujejo vstop na 
trg bonitetnega ocenjevanja (odstavek 35), in 
pobude Evropskega parlamenta za preučitev 
možnosti, da bi ustanovili mrežo evropskih bo -
nitetnih agencij (odstavek 36). V poročilu Komi -
sije EU o izvedljivosti takšne mreže so navedene 
številne ovire, pa tudi dejstvo, da predstavniki 
panoge v sedanjih okoliščinah ne podpirajo 
nikakršne mreže malih bonitetnih agencij.5
 Uporaba bonitetnih ocen s strani bank za na -
mene kapitalskih zahtev denimo ni vključena 
v obseg revizije Sodišča. Trenutno se za namene 
kapitalskih zahtev bank uporablja omejeno šte -
vilo (največkrat treh bonitetnih agencij) v posa -
mezni državi člani Evropske unije.6 Šele ko bodo 
sprejeti7 zadevni izvedbeni tehnični standardi iz 
uredbe o kapitalskih zahtevah,8 
4 Glej na primer Odbor za finančno stabilnost, Principles 
for Reducing Reliance on CRA Ratings, oktober 2010, na 
voljo na naslovu http://www.financialstabilityboard.org/
publications/r_101027.pdf .
5 Glej Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu 
o izvedljivosti mreže malih bonitetnih agencij (COM(2014) 248 
final), na voljo na naslovu http://ec.europa.eu/transparency/
regdoc/rep/1/2014/SL/1-2014-248-SL-F1-1.Pdf .
6 Glej seznam primernih bonitetnih agencij v različnih državah 
članicah, ki je na voljo na naslovu www.eba.europa.eu/
documents/10180/585167/ecai_recognition.xls .
7 Glej osnutek izvedbenih tehničnih standardov za vzporedbo 
bonitetnih ocen zunanjih bonitetnih institucij v skladu s členom 
136(1) in (3) Uredbe (EU) št. 575/2013. Glede pozicij listinjenja 
glej dokument o posvetovanju o ITS za vzporedbo bonitetnih 
ocen zunanjih bonitetnih institucij (EBA/CP/2015/08). Glej tudi 
osnutek izvedbenih tehničnih standardov za razporeditev 
kreditnih ocen zunanjih bonitetnih institucij na objektivno 
lestvico stopenj kreditne kvalitete v skladu s členom 109 (a) 
Direktive 2009/138/ES (Solventnost II).
8 Glej Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne 
institucije in investicijska podjetja.
Odgovor ECB 71
Nadalje se trditev, da „ameriška centralna banka 
sprejema ocene vseh desetih bonitetnih agencij, 
registriranih pri Ameriški komisiji za vrednostne 
papirje in borzo,“ ne ujema z informacijami, ki jih 
ima na voljo ECB. V tej zvezi velja omeniti, da ame -
riška centralna banka javno ne navaja bonitetnih 
agencij, ki jih uporablja pri določanju primernosti in 
obravnave finančnega premoženja za zavarovanje 
terjatev. Ena izjema je bila uporaba bonitetnih ocen 
za začasne kredite na podlagi listinjenih vredno -
stnih papirjev (Term Asset-Backed Securities Loan 
Facility, TALF), glede katerih je ameriška centralna 
banka javno objavila svoje zahteve, med katerimi so 
bili metodologija ocenjevanja za listinjene vredno -
stne papirje, zadostne izkušnje (dokazati jih je 
bilo treba z oddajo določenega števila relevantnih 
javnih ocen) in registracija pri Komisiji za vredno -
stne papirje in borzo kot na nacionalni ravni identi -
ficirana organizacija za statistično ocenjevanje.12 Ne 
glede na razlike, ki obstajajo med ZDA in euroob -
močjem tako pri okviru izvajanja denarne politike 
kot pri regulativnem in tržnem položaju bonitetnih 
agencij, omenjene zahteve zajemajo nekatere last -
nosti, ki so podobne zahtevam v Eurosistemu.
Zaključek
ECB glede na zgornja pojasnila ocenjuje, da bi bilo 
dobro, če bi revizija lahko zajela tudi različne dejav -
nike, ki vplivajo na trg za male bonitetne agencije, 
med katerimi pomeni ECAF zgolj en sam vidik.
Zaključki in priporočila
111
Glej pripombe ECB na odstavek V povzetka.
12 Glej člen 201.3 (e) (1) uredbe A Odbora guvernerjev ameriške 
centralne banke (Regulation A of the Federal Reserve 
Board of Governors), ki je na voljo na naslovu https://www.
frbdiscountwindow.org/en/Pages/General-Information/
Regulation-A-Federal-Reserve-Board-Governors.aspx .
72
99
Opozoriti je treba, da v skladu s členom 23 Uredbe 
št. 1060/2009 javni organi ne posegajo v vsebino 
metodologij bonitetnega ocenjevanja. Doda -
tne smernice Evropskega organa za vrednostne 
papirje in trge, ki so v skladu s členom 16 Uredbe 
1095/2010, so namenjene bonitetnim agencijam. 
Če je to potrebno in primerno, se lahko šteje, da 
te smernice izboljšujejo predstavitev metodolo -
gij bonitetnega ocenjevanja in omogočajo lažjo 
primerjavo metodologij različnih bonitetnih agencij.
Zaključki in priporočila
118
Uredba 1060/2009 o bonitetnih agencijah je izbolj -
šala preglednost bonitetnih agencij, ki delujejo 
na evropskem trgu, pod pogojem učinkovitega 
nadzora s strani Evropskega organa za vrednostne 
papirje in trge (ESMA). Ta pravila so znatno izbolj -
šala preglednost bonitetnih ocen in metodologij 
bonitetnega ocenjevanja ter skupaj z objavo podat -
kov o pretekli uspešnosti bonitetnih ocen v central -
nem registru, ki ga upravlja ESMA, uporabnikom 
omogočajo, da tudi sami veliko lažje izvedejo skrbni 
pregled. Nova pravila so namenjena tudi temu, da 
se zmanjša izključno in mehanično zanašanje vlaga -
teljev na zunanje bonitetne ocene.Del IV – Razkritja
Skupni odgovor na odstavka 95 in 96
Kot odziv na finančno krizo je Uredba 1060/2009 
o bonitetnih agencijah znatno izboljšala pregled-  
nost načinov delovanja bonitetnih agencij na evrop -
skem trgu. Zlasti so bile izboljšane preglednost 
bonitetnih ocen, metodologije bonitetnega ocenje -
vanja ter pretekla uspešnost registriranih in odobre -
nih bonitetnih agencij. Čeprav bonitetne agencije 
razkrivajo svoje informacije na različne načine, na 
splošno izpolnjujejo obveznosti razkrivanja infor -
macij iz Uredbe 1060/2009. Dodatne smernice 
Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, 
ki so v skladu s členom 16 Uredbe 1095/2010, so 
namenjene bonitetnim agencijam in zadevajo zah -
tevo po razkrivanju informacij. Če je to potrebno in 
primerno, se lahko šteje, da te smernice izboljšujejo 
splošno prakso razkrivanja informacij bonitetnih 
agencij.
97
Namen Uredbe 1060/2009 o bonitetnih agencijah 
je vzpostaviti ravnovesje med zahtevo po razkritju 
informacij o metodologijah bonitetnega ocenjeva -
nja in varovanju zaščitenih informacij bonitetnih 
agencij.
Za izvedbo skrbnega pregleda Uredba ne zahteva 
le objavo informacij o metodologijah bonitetnega 
ocenjevanja, temveč tudi zahteva od Evropskega 
organa za vrednostne papirje in trge, da objavi 
informacije o pretekli uspešnosti bonitetnih agen -
cij. To tudi omogoča vlagateljem, da tudi sami lažje 
opravijo skrbni pregled.Odgovor  
Komisije
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE
Finančna kriza leta 2008 je usmerila pozornost  
na bonitetne agencije in njihov vpliv na finančne trge. 
Takrat bonitetne agencije v Evropi skoraj niso bile 
regulirane. Leta 2011 je bil ustanovljen Evropski organ za 
vrednostne papirje in trge (ESMA) za registracijo, 
spremljanje in nadzor bonitetnih agencij. V  tem poročilu je 
bilo preučeno, ali se je organ ESMA uspešno uveljavil kot 
nadzornik bonitetnih agencij v EU. Sodišče je zaključilo, da 
je organ ESMA sicer vzpostavil dobre temelje, vendar 
njegova pravila in smernice še niso popolne, bistvena 
tveganja pa bo še potrebno obravnavati v prihodnosti.