ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3

V tem krovnem sporočilu je predstavljen politični, ekonomski in mednarodni okvir svežnja ukrepov proti izogibanju davkom. V svežnju so ukrepi za prenos delov akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmeritve dobička (BEPS) in določeno število novih dodatnih ukrepov na ravni EU in držav članic.
5.3.2

V večini sektorjev, s pomembno izjemo tekstilne in keramične industrije, so tarife v trgovinskih pogajanjih drugotnega pomena za netarifnimi ovirami in pravili – vključno z regulativnim sodelovanjem. Učinek slednjega je tisti, ki sproža zaskrbljenost glede dejanskih zmagovalcev. Kot poudarja sporočilo, je ključnega pomena, da se regulativno sodelovanje doseže brez zmanjšanja sedanje regulativne zaščite na ključnih področjih, kot so zdravje, varnost, okolje, delovni pogoji in varstvo potrošnikov. Poglavje o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih v celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu (CETA) kaže pot naprej. Zagotoviti je treba pravico do urejanja s predpisi in se izogniti dvojnim standardom.
4.1

Gospodarska kriza je negativno vplivala na realno gospodarstvo in življenjske razmere milijonov moških in žensk, poleg tega pa je jasno pokazala, da so potrebni javni ukrepi za zajezitev regresivnih dejavnikov rasti, ki tako z gospodarskega kot s socialnega in okoljskega vidika ni vzdržna, in da je torej treba zaščititi življenjske razmere in blaginjo državljanov s krepitvijo ukrepov in politik na socialnem področju in na področju varstva okolja.
1.1

Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju je bil v zadnjih letih ena od ključnih prednostnih nalog držav članic in tudi Evropske komisije. Akcijski načrt za izvajanje pravičnega in učinkovitega sistema obdavčevanja podjetij, ki ga je predstavila Komisija, je pomemben prispevek k prizadevanjem za boj proti temu škodljivemu pojavu. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ta načrt pozdravlja in podpira Komisijo v boju proti temu pojavu, ki prispeva k eroziji davčne osnove v državah članicah in spodbuja nepošteno konkurenco.
9.5

Komisija bi zato morala sprejeti ukrepe za boljše izvajanje sektorskega pravnega okvira in njegovo utrditev, da bo lahko kos izzivom. To mora vključevati nadzorne ukrepe in učinkovite sankcije, s katerimi bi preprečili zlorabe in kršitve socialne zakonodaje. Odpraviti je treba luknje v zakonodaji, ki obravnava dostop do različnih poklicev na področju prevoza/dovoljenj za opravljanje dejavnosti, usklajevanje socialne varnosti, začasne agencijske delavce in najemanje podizvajalcev z namenom socialnega dampinga. Med drugimi vprašanji, ki jih je treba rešiti, so ustrezni ukrepi za obravnavo podjetij s fiktivnim sedežem in lažnega samozaposlovanja ter boljša opredelitev domače baze in začasne baze za mobilne delavce v prometu. EESO si na tem področju želi usklajenega delovanja držav članic.
4.2.3

Za različne živalske vrste in različne bolezni so potrebne različne poti aplikacije zdravila, zaradi česar so potrebne različne farmacevtske oblike (na primer tekočine, trdne snovi, geli, snovi za injiciranje itd.). Sprememba farmacevtske oblike zahteva skoraj popolnoma nov razvoj zdravila, zaradi česar bi bilo treba to naložbo zaščititi.
SL Uradni list Evropske unije C 230/128

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD))

(2015/C 230/29)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo)

COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 152 glasovi za, 1 glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
4.5

Zaradi proračunskih težav je večina držav članic zmanjšala finančne in človeške vire v institucijah in organih, ki se ukvarjajo z zdravjem in varnostjo pri delu, zlasti v delovnih inšpektoratih, ki so znatno zmanjšali obseg dejavnosti inšpekcij ter podpore in svetovanja podjetjem. EESO poziva k spremembi tega stanja, ki je popolnoma nesprejemljivo, zlasti ker so se pojavila številna nova in resna tveganja in ker so se poslabšale življenjske razmere in varnost zaposlenih (porast števila psihosocialnih tveganj deloma zaradi brezposelnosti in negotovosti delovnih mest).
SL Uradni list Evropske unije C 12/116

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju)

COM(2014) 457 final – 2014/0213 COD

(2015/C 012/19)

Evropski parlament in Svet sta 17. oziroma 31. julija 2014 sklenila, da v skladu s členom 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju)

COM(2014) 457 final – 2014/0213 COD.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 502. plenarnem zasedanju 15. in 16. oktobra 2014 (seja z dne 15. oktobra) s 172 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
2.2

Direktiva temelji na oceni učinka, v kateri so obravnavane pomanjkljivosti v odnosu med glavnimi protagonisti upravljanja podjetij, t. i. odnosu med principalom in agentom. Gre za odnos med agenti (direktorji) in principali (delničarji, kot so institucionalni vlagatelji, upravljavci premoženja in svetovalci zastopniškega podjetja). V oceni je bilo opredeljenih pet problemov: 1) nezadostno sodelovanje institucionalnih vlagateljev in upravljavcev premoženja, 2) nezadostna povezava med plačo in uspešnostjo direktorjev, 3) pomanjkljiv nadzor delničarjev nad posli s povezanimi strankami, 4) premalo pregledne dejavnosti svetovalcev zastopniških podjetij, ter 5) zahtevno in drago uveljavljanje pravic, ki izhajajo iz vrednostnih papirjev za vlagatelje.
2.1

Internet je večplasten pojav brez splošnega nadzora. Njegovi najpomembnejši elementi so: a) Internet je po definiciji omrežje omrežij. Vsako omrežje je avtonomno in mnoga so javna podjetja. Ker ni splošnega načrta za obravnavanje eksponentne rasti internetnega prometa, so fizična omrežja verjetno najbolj ranljiva točka interneta, kar ima hude posledice za razvoj svetovne družbe. b) Uprava in registracija domenskih imen (.com) in IP-naslovov, ki ju decentralizirano vodi Organizacija za dodeljevanje spletnih imen in številk (angl. Internet Corporation for Assigned Names and Numbers, ICANN) s sedežem v Kaliforniji. Osrednji element sporočila Komisije je vključitev v vodenje ICANN. c) Standarde in protokole svetovnega spleta razvija Konzorcij za svetovni splet (angl. World Wide Web Consortium, W3C), za internet pa to počne Projektna skupina za internetno tehnologijo (angl. Internet Engineering Task Force, IETF). d) Ponudniki internetnih storitev registrirajo uporabnike in jim dajo dostop do interneta. e) Brskalniki, kot je Internet Explorer, in spletni iskalniki, kot je Google, omogočajo uporabo spleta. Nekatere od teh storitev so se izkazale za izjemno sporne. f) Družabna omrežja, kot sta Facebook in Twitter, so imela neizpodbitno vlogo pri državljanskih nemirih in prizadevanjih za državljanske svoboščine v številnih državah. g) Storitve računalništva v oblaku in pretakanja vsebin poganjajo rast internetnega prometa. Netflix (video na zahtevo), za katerega je potrebna visoka hitrost snemanja datotek, je v ZDA sprožil razpravo o nevtralnosti omrežja. h) Ukrepi, potrebni za optimizacijo koristi in omilitev škode, ki jih povzroča internet, so osnova digitalne agende EU. Digitalna agenda spodbuja evropsko internetno gospodarstvo in poleg tega obravnava kibernetsko varnost, kibernetski kriminal, varstvo podatkov, digitalni razkorak, podporo invalidom in prikrajšanim osebam itd. V veliko pogledih gre pri tem bolj za upravljanje EU kot pa za upravljanje interneta, čeprav agenda zajema najpomembnejše ukrepe, ki jih potrebuje Evropa, da bo čim bolj izkoristila internet.
2.2

Sveženj, ki ga je Komisija predstavila januarja 2014, vsebuje dve obsežnejši poročili, ki sta neposredno povezani s cenami in stroški. Prvo je delovni dokument služb Komisije o cenah in stroških energije, drugo pa obravnava razvoj energetskega gospodarstva v Evropi. Sveženj določa cilje na področju energije in podnebja za obdobje do leta 2030 ter vsebuje trditev, da so varstvo podnebja, ohranitev konkurenčnosti industrije in cenovno dostopna energija za državljane združljivi. V ta namen morajo vsi akterji razumeti in priznavati konkretne ekonomske, socialne in okoljske koristi zmanjšanja emisij in bolj zelenega gospodarstva ter o njih komunicirati. Komisija v svežnju implicitno priznava, da bo javna podpora nujna in da bo potreben bolj realističen pristop k izzivom, zlasti finančnim. Komisija navaja, da „so cilji močan signal za trg in spodbuda za zasebne naložbe v nove plinovode in električna omrežja ali nizkoogljične tehnologije“ (1).
2.4

Države članice so odgovorne za nadzor varnosti žičniških naprav med gradnjo, dajanjem v obratovanje in obratovanjem. Poleg tega so skupaj s pristojnimi organi odgovorne za zadeve, kot so namembnost zemljišč, regionalno načrtovanje in varstvo okolja. Nacionalni predpisi se močno razlikujejo zaradi specifičnih postopkov v industriji posameznih držav kakor tudi zaradi lokalnih običajev in znanja. Določajo specifične dimenzije in naprave ter posebne značilnosti. Ta situacija sili proizvajalce k temu, da proizvode za vsako novo naročilo na novo oblikujejo, in onemogoča zagotavljanje standardnih rešitev.
SL Uradni list Evropske unije C 226/70

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo

(COM(2014) 5 final – 2014/0032 COD)

2014/C 226/15

Evropski parlament in Svet sta 25. februarja 2014 oziroma 19. marca 2014 sklenila, da v skladu s členoma 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zootehniških in genealoških pogojih za trgovino s plemenskimi živalmi in njihovim zarodnim materialom v Uniji ter za njihov uvoz v Unijo

COM(2014)5 final – 2014/0032 COD.

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CES4014-2013_00_00_AC, sprejetem 16. oktobra 2013 (1), in mnenju CES 1334/88, sprejetem 14. decembra 1988 (2), zato je na 497. plenarnem zasedanju 25. in 26. marca 2014 (seja z dne 25. marca) s 135 glasovi za, 3 glasovi proti in 17 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v zgoraj navedenih mnenjih.

V Bruslju, 25. marca 2014 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Mnenje EESO (NAT/611) o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009 in 1107/2009, uredb (EU) št. 1151/2012 in [….]/2013 ter direktiv 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES, 2008/120/ES in 2009/128/ES (uredba o uradnem nadzoru) in o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005, Direktive 2009/128/ES in Uredbe (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES, UL 2014/C 67/34, 6.3.2014, str. 166.

(2) Mnenje ESO (AGR/337) o predlogu uredbe Sveta (EGS) o določitvi zootehniških in genealoških pogojev v prometu s čistopasemskimi živalmi, UL 89/C 56/10, 6.3.1989, str. 25 (ni na voljo v slovenščini).
1.4

EESO meni, da so tehnični ukrepi temeljnega pomena za ribiško dejavnost in da bi bilo treba zato odločitve v zvezi s temi ukrepi sprejemati na podlagi neposrednega stika s pristanišči, da bi morali biti ti ukrepi specifični za konkretne primere in začasni ter da bi bilo treba pri tem upoštevati hitre in učinkovite procese sprejemanja odločitev, ki omogočajo prilagoditev na spreminjajoče se okoliščine in na razvoj prizadetih vrst.
2.1

Emisije iz letalstva so kljub temu, da so relativno nizke in znašajo 5 % celotnih emisij, eden od najhitreje rastočih virov emisij toplogrednih plinov – v zadnjih 20 letih se je njihova količina namreč skoraj podvojila. Pri tem ima letalstvo le omejen tehnološki potencial za zmanjšanje emisij v sektorju, vendar pa letalske družbe po vsem svetu lahko prispevajo k zmanjšanju emisij tudi s tržnimi ukrepi in so to tudi pripravljene storiti, tako da svoje veliko povečanje emisij kompenzirajo s financiranjem zmanjšanja emisij v drugih sektorjih.
3.25

Električne energije ni mogoče enačiti z drugimi dobrinami; je namreč bistvena skupna dobrina, zato je treba z njo ravnati temu primerno. Države članice lahko sklenejo, da je v splošnem gospodarskem interesu, da zanjo veljajo določene obveznosti zagotavljanja javnih storitev. EESO je že večkrat pozval, da bi moral splošni dostop do energije postati eden od ciljev energetske politike EU in da bi moral biti zagotovljen v Pogodbi. Zato poudarja, da je treba v skladu z načelom konkurenčnosti poskrbeti, da obveznosti javnih storitev, ki so splošnega pomena (zlasti zanesljivost, dostop do energije in cenovno dostopna energija, rednost, kakovost in cena električne energije, pa tudi varstvo okolja ter energetska učinkovitost in varstvo podnebja, kot so opredeljeni v členih 3(2) in 3(3) Direktive 2009/72/ES), kadar jih države članice uvedejo na podlagi navedene direktive, v procesu racionalizacije javnega posredovanja ne bodo oslabljene. EESO prosi Evropsko komisijo, naj bo v zvezi s tem zelo pazljiva, ter jo poziva, naj o tem bistvenem vidiku poroča vsako leto in v svoje letno poročilo o notranjem trgu vključi tudi bolj specifično, podrobno oceno o tem, kako države članice izpolnjujejo obveznosti javnih storitev, pa tudi pripravi posebne pobude, da bi bile te obveznosti na evropski ravni bolje zagotovljene in še okrepljene.
4.7

V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 7. in 8. februarja 2013 in kot je predvideno v členu 22 Uredbe o skupnih določbah, se je delež sofinanciranja zvišal za 10 odstotnih točk. To se bo uporabljalo za programsko obdobje 2014–2020 do 30. junija 2016, ko bo možnost povečanja ponovno preučena. Ker se programski obdobji 2007–2013 in 2014–2020 prekrivata, bi bilo treba zagotoviti skladno in enotno obravnavo držav članic, ki prejemajo finančno pomoč v teh dveh obdobjih. Zato bi države članice, ki prejemajo finančno pomoč, morale imeti možnost, da izkoristijo povečanje deleža sofinanciranja do konca obdobja upravičenosti in uveljavljajo to pravico v zahtevkih za končno plačilo, tudi če ne prejemajo več finančne pomoči.
3.3

EESO meni, da bi morali z izvajanjem načrta: — ustvariti okvirne pogoje za kratko- in dolgoročno ohranjanje mednarodne konkurenčnosti in trajnostnega razvoja evropske jeklarske industrije. Na sposobnost industrije, da se odzove na spremenjene gospodarske razmere, vplivajo politike v zvezi z raziskavami in inovacijami, okoljem, energetiko, trgovino, konkurenco in potrebami potrošnikov. Načrt bi moral biti usmerjen v oblikovanje teh politik, da bi primerno obravnavale izzive, s katerimi se sooča jeklarska industrija; — podpreti jeklarsko industrijo, ki jo je močno prizadela gospodarska kriza in katere posledice še vedno čuti, da bi tako obvladali upad gospodarske rasti. Od začetka krize se je jeklarska industrija odločno odzvala na upad povpraševanja po jeklu z uvedbo stalnega in začasnega zmanjševanja proizvodne zmogljivosti. Od leta 2008 se je število zaposlenih v jeklarski industriji zmanjšalo za 15,5 % (vir: EUROFER); — zagotoviti, da prihodnost jeklarske industrije v Evropi ni ogrožena. Precej verjetno je, da zaprti proizvodni obrati in opuščeni plavži ne bodo nadomeščeni ali ponovno zagnani. EESO meni, da se EU sooča z zelo realnim tveganjem, da po ponovni okrepitvi povpraševanja postane strukturna uvoznica jekla; — izboljšati poslovno okolje in regulativne pogoje za jeklarsko industrijo v Evropi. Cene surovin in energije ter stroški, ki izhajajo iz predpisov, so v Evropi med najvišjimi na svetu. Cene plina v EU so tri- do štirikrat višje kot v ZDA, cene električne energije pa so dvakrat višje kot v ZDA. Po napovedih naj bi se razlika še povečala, če ne bodo sprejeti nobeni ukrepi; — podpreti delavce in regije, ki jih je tudi prizadela kriza, ter izboljšati način načrtovanja in obvladovanja sprememb s spodbujanjem usposabljanja, nadgrajevanjem znanj in spretnosti ter podpiranjem preusposabljanja, kjer je to potrebno. Zaprto je bilo mnogo delovnih mest, mnoga pa so še vedno ogrožena. Poleg tega se je na splošno povečalo število začasnih zaposlitev, kar otežuje prenos bistvenih spretnosti in strokovnega znanja. V nekaterih primerih to lahko prizadene kakovost proizvodnje in ogrozi varnost delavcev.
1.8

Po mnenju EESO je nujno povečati sredstva za projekte raziskav, razvoja in inovacij v akvakulturi, poleg tega pa morajo države članice in Komisija svoje programe in načrte za naložbe v raziskave in inovacije v akvakulturi usmeriti v cilje, ki so bili predstavljeni v strateškem dokumentu platforme za tehnologijo in inovacije v evropski akvakulturi, objavljenem leta 2012.
4.7.1

Vrsta in obseg vključitve zelene infrastrukture sta v tem primeru močno odvisna od rezultatov skupne kmetijske politike in večletnega finančnega okvira EU za obdobje 2014–2020. V obeh vprašanjih so bili doseženi politični dogovori. EESO se je že večkrat zavzel za večfunkcionalno kmetijstvo in namensko usmerjena neposredna plačila. V okviru trenutno načrtovane kmetijske reforme so bila za okolju prijaznejše evropsko kmetijstvo med drugim neposredna plačila vezana na izpolnjevanje višjih okoljskih standardov in določanje ekoloških prednostnih zemljišč. EESO bo temeljito preučil sklepe o reformi skupne kmetijske politike in jih uskladil s svojimi stališči.
4.8.1

Ob upoštevanju kulturne razsežnosti medijev in njihovega vpliva na javnost nasploh je EESO med svoje prednostne naloge uvrstil zaščito mladoletnikov in drugih ranljivih skupin v zvezi z avdiovizualnimi mediji in digitalnim okoljem (internet, družbeni mediji itd.), ko gre za tako pomembne vidike, kot so pravica do zasebnosti in varovanja ugleda ter druge temeljne pravice, ki jih med drugim zagotavlja Evropska konvencija o človekovih pravicah, danes pa so zapisane tudi v Listini EU o temeljnih pravicah, ki je zdaj sestavni del Pogodbe. Čeprav se z avdiovizualnim zlivanjem, pri katerem gledalec medijskih vsebin postane medijski akter (interaktivnost), odpirajo velikanske nove možnosti za komuniciranje in obveščanje, pa so ranljivejše osebe bolj izpostavljene nezakonitim dejavnostim (kibernetski kriminal).
5.9

V zadnjih 30 letih je bilo neuspešno sodelovanje prej pravilo kot izjema. Nekateri projekti, kot sta NH-90 in A400M, so se sicer začeli, vendar praksa kaže, da so sistemske zahteve prepogosto zgolj seštevek nacionalnih zahtev, da so faze razvoja veliko predolge in da so končni proizvodi predragi.
1.5

Države članice in evropske institucije poziva, naj: 1.5.1 si še naprej dejavno prizadevajo za partnerstvo za razvoj v okviru evropske agende za spremembe in zunanje politike na področju razvojne pomoči in sodelovanja, hkrati pa v dvostranskih in večstranskih zunanjetrgovinskih pogajanjih ščitijo svoje interese in interese partnerjev ob upoštevanju človekovih ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; 1.5.2 krepijo in utrdijo evropski socialni model, da zagotovijo trdno podlago in konkurenčnost, ki ne temelji zgolj na njihovih sposobnostih za tehnološke inovacije, ampak tudi na sposobnostih za inovacije, usmerjene v družbeni napredek; 1.5.3 vsa svoja prizadevanja usmerijo v razvoj t. i. zelenega gospodarstva, gospodarnega z viri ter primarno in sekundarno energijo, ki koristi vsem državljanom, s pravičnim prenosom tehnologij pa tudi njihovim trgovinskim partnericam, ter v razvoj gospodarstva, ki temelji na energetskem prehodu, usmerjenem v obvladovanje potreb, in zagotavlja najboljše tehnologije skladiščenja CO2 in nizkoogljične tehnologije; 1.5.4 okrepijo javne storitve in storitve splošnega pomena, da bo Evropa znotraj svojih meja vzpostavila območje pravične blaginje, ki ga bo prek svojih delegacij in javnega sodelovanja širila tudi izven meja; 1.5.5 v okvirni direktivi o javnih storitvah opredelijo javne storitve v Evropi ob upoštevanju temeljnih pravic, ki jih je treba zagotoviti evropskim državljanom, in tako presežejo okvir uporabe načela popolne samoregulacije; 1.5.6 od evropskih podjetij in neevropskih podjetij, ki delujejo na ozemlju EU, zahtevajo, da v okviru družbene odgovornosti podjetij predvidijo pravo okoljsko razsežnost. Dejansko bi morala podjetja prevzeti odgovornost za socialne in okoljske posledice svojega upravljanja. To obveznost je treba na jasen, pregleden in sledljiv način izvajati zlasti v verigi naročnikov in podizvajalcev od nadnacionalne do lokalne ravni. Obveznost v zvezi s preglednostjo in neodvisnostjo se mora nanašati tudi na bonitetne agencije; 1.5.7 spodbujajo in podprejo razvoj MSP ter podjetij socialnega in solidarnega gospodarstva; 1.5.8 učinkovito obravnavajo okoljske izzive ter zagotovijo dejansko vsesplošno pravico do okoljskih informacij in boljše izvajanje Aarhuške konvencije, zlasti zaposlenim pa prek njihovih predstavniških organov v podjetjih zagotovijo mehanizme opozarjanja na področju okolja; 1.5.9 preusmerijo naloge bank in prihranke usmerijo v industrijo in t. i. realno gospodarstvo, da se spodbudijo ekološki prehod, financiranje gradnje in prilagoditve stanovanj, izobraževanje, energetske politike, zanesljiva preskrba s hrano, dostop do vode, bolnišnic, cestne, pristaniške in železniške infrastrukture itd., kar je v Evropi in drugje po svetu nujen pogoj za trajnostni razvoj, tako gospodarski, človekov kot okoljski razvoj.
5.2

EESO ugotavlja, da je v prilogah k predlogu direktive naveden seznam dejavnikov in dokazov tveganja, ki jih morajo pooblaščeni subjekti preveriti v okviru svojih obveznosti, povezanih z bojem proti pranju denarja in financiranju terorizma. Meni, da seznami v prilogah niso izčrpni in da bi morali pooblaščeni subjekti v okviru pristopa, ki temelji na tveganju, preučiti tudi druge dejavnike, ki so tesno povezani z razmerami v državah članicah in različnimi okoliščinami transakcij, ki jih izvedejo.
7.1

Ponoven zagon realnega gospodarstva je odvisen tudi od inovacij (ukrep 8), ki jih bo sektor zmožen razvijati, in ključnega pomena je, da mala in srednja podjetja v večji meri in lažje dostopajo do bančnih posojil za zagon inovativnih projektov in dejavnosti.