Bruselj, 14.7.2004

KOM(2004) 497 končno

2004/0169 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

Evropski sklad za ribištvo

(predložila Komisija){SEK(2004) 965}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Pravna podlaga za delovanje Skupnosti v okviru skupne ribiške politike je naslov II Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti njen člen 37.

Od svojih začetkov je imela skupna ribiška politika močan strukturni element. V preteklih 20 letih je strukturna politika za ribištvo vodila v modernizacijo celotnega ribiškega sektorja. Ta prizadevanja se morajo nadaljevati, zlasti v novih državah članicah in s posebnim poudarkom na ohranjanju kakovosti zaposlitve in zadovoljive stopnje gospodarske sposobnosti preživetja v sektorju, prilagajanju kapacitet obstoječim ribolovnim virom, prizadevanju za višjo kakovost proizvodov, uvedbi okolju in virom prijaznejših metod, ne da bi pri tem zanemarili stalno izboljševanje življenjskih in delovnih razmer.

Gospodarske, družbene, okoljske in politične razmere se stalno spreminjajo. Instrumenti Skupnosti za zagotavljanje pomoči se bodo morali v skladu z dodeljenimi nalogami prilagoditi, da bi ostali v koraku s potrebami, ki izhajajo iz sprememb v sektorju za ribištvo in ribogojstvo ter na svetovnem trgu, iz uporabe novih tehnologij, upadanja ribolovnih virov, potreb po trajnostnem in okolju prijaznem ribolovu, poslabšanja kakovosti ribogojnih voda, regionalnih razvojnih politik in povpraševanja potrošnikov.

V zasledovanju posebnih ciljev skupne ribiške politike mora Skupnost zagotoviti dolgoročno prihodnost ribolovnih dejavnosti in trajnostno izkoriščanje virov in tako z bistvenimi strukturnimi prilagoditvami vzpostaviti ravnovesje med viri in ribolovnimi zmogljivostmi. Skupnost potrebuje način za pospešitev odprave presežne zmogljivosti in, kot prednostna naloga, nadzor obnavljanja staleža ali načrtov upravljanja in ostalih nujnih ukrepov na gospodarsko učinkovit in družbeno pravičen način.

Skupnost mora bolj odločno podpirati razvoj in razširjanje ribolovnih tehnik, ki so bolj združljive z morskim okoljem in ribolovnimi viri, pospeševati naložbe v opremo za selektivni ribolov, vzpostavljati predele ali kakršne koli druge zasebne ali skupne pobude za spodbujanje selektivnega ribolova, iti preko obveznosti, ki so določene v predpisih Skupnosti.

Razvoj sektorja ribogojstva prav tako predstavlja stvarno možnost za ustvarjanje donosnih delovnih mest in novih gospodarskih dejavnosti. Sektor ribogojstva mora biti vključen v perspektivi za trajnostni razvoj kakovostnih proizvodov ob istočasni zagotovitvi zmanjšanja vplivov na okolje.

Z namenom varovanja ribolovnih virov je treba ulovu in proizvodom dodati največjo možno vrednost in omejevati izgube in zavržke, s pomočjo moderne tržne politike in razvojem lokalnih predelovalnih obratov za ribiške in ribogojne proizvode. Podpora Skupnosti za ta korak, ki je posebej usmerjen v prizadevanje, da bi bila največja možna količina proizvodov primerna za prehrano ljudi, bo usmerjena na zelo majhna in majhna podjetja.

V času velikih sprememb v ribiškem sektorju je treba zagotoviti ne samo ohranitev človeškega kapitala ribiške industrije, temveč tudi pridobiti novo znanje in izkušnje, potrebno za prispevanje k trajnostnemu izkoriščanju ribolovnih virov in razvoju ribogojstva, zlasti z omogočanjem primernega izobraževanja tekom delovne dobe ljudem, zaposlenim v ribištvu, z uvajanjem mladih ljudi in pospeševanjem enakih možnosti za moške in ženske.

Prizadeta bo družbeno-gospodarska struktura obalnih območij, ki se ukvarjajo z ribolovom in kjer se bodo morali spopasti z omejitvami, ki med drugim izhajajo iz sprememb v sektorju za ribištvo in ribogojstvo, dogodkov na svetovnih trgih, upadajočih ribolovnih virov in potrebe po trajnostnem izkoriščanju naravnih virov in okolja, s posebno pozornostjo do kakovosti ribolovnih in ribogojnih voda. Skupnost mora biti sposobna zagotoviti spremljevalne ukrepe v povezavi s preoblikovanjem območij, ki jih je prizadelo prestrukturiranje ribiškega sektorja. Treba pa bo omejiti območja, upravičena do te pomoči: Sklad ni načrtovan za pokrivanje vseh obalnih in jezerskih območij Skupnosti.

Da bi se bolje upoštevale posebne značilnosti ribolovne dejavnosti, povezane z družbeno strukturo ribiškega sektorja ter strukturnimi in naravnimi razlikami med različnimi območji, ki se ukvarjajo z ribolovom, bo Evropski sklad za ribištvo omogočal bolj neposredno pomoč, kjer je to potrebno v skladu s politiko trajnostnega gospodarskega razvoja obalnih območij, v celoti v skladu z in kot dopolnilo drugim instrumentom Skupnosti, zlasti skladom, namenjenim strukturnim spremembam in zbliževanju.

Ob upoštevanju raznolikosti razmer in območij v Skupnosti ter ob upoštevanju načela subsidiarnosti mora biti pomoč Sklada za razvoj obalnih območij del celostnega lokalnega pristopa, ki ima jedro v ustrezni teritorialni strategiji in je prilagojen lokalnim razmeram. Njegovo načrtovanje in izvajanje bo v največji možni meri decentralizirano, pri tem bo imela prednost udeležba zasebnih udeležencev na ribolovnem območju in pristop od spodaj navzgor.

Tako kot FIUR bo Evropski sklad za ribištvo igral dvojno vlogo pri dodajanju vrednosti Skupnosti. Najprej bo kot finančni instrument, ki je sestavni del skupne ribiške politike, spremljevalec ukrepov za upravljanje z viri in bo pomagal pri prilagajanju struktur proizvodnega sektorja in nadzornih orodij SRP. Poleg tega Sklad ohranja skrb za kohezijo napram prebivalstvu in območjem, ki se ukvarjajo z ribolovnimi dejavnostmi.

Kot je predlagan, bo Evropski sklad za ribištvo lahko igral večjo vlogo v razvoju in ohranjanju gospodarske in družbene strukture skupnosti, ki se ukvarjajo z ribolovom in imajo omejene gospodarske alternative, in hkrati uresničeval cilje, ki jih Pogodba določa za SRP.

Sklad bo ohranil enake temelje in načela kot drugi Strukturni skladi, torej večletne programe in spremljanje, partnerstvo, delno financiranje, subsidiarnost in osredotočenost na območja z najbolj omejenimi možnostmi in tista, ki jih najbolj ogrožajo učinki ukrepov za obnovitev ribjega staleža.

Vsaka država članica bo izdelala nacionalen strateški načrt, kjer bo določila svoje posebne cilje in prednostne naloge za dejavnosti Sklada, v skladu s strateškimi smernicami Skupnosti za skupno ribiško politiko. Ta strateški načrt, ki mora vsebovati posege in finančne prispevke Sklada ter druge potrebne vire, bo predstavljal referenčni okvir za izdelavo operativnih programov.

Da bi bilo delovanje Sklada bolj učinkovito, predlagan pristop temelji na poenostavljenih instrumentih, z eno samo uredbo in enim Skladom, ki pokriva pomoč Skupnosti. Operativni programi se bodo osredotočili na omejeno število prednostnih nalog, brez tehničnih podrobnosti, ki bi jih naredile slabo razumljive in težko izvedljive.

Pet prednostnih osi je: "ukrepi za prilagoditev ribiške flote Skupnosti", "ribogojstvo, predelovanje in trženje proizvodov ribištva in ribogojstva", "ukrepi v skupnem interesu", "trajnostni razvoj obalnih ribolovnih območij" in "tehnična pomoč".

Delovanje Sklada se izvaja z deljenim upravljanjem, kot je definirano v finančni uredbi in ki temelji na načelih sorazmernosti in subsidiarnosti. Predlog vsebuje pomembne elemente poenostavitve in decentralizacije, zlasti:

Sedanji tristopenjski postopek oblikovanja programov se nadomesti z dvostopenjskim pristopom, pri čemer je prva stopnja strateške narave in druga operativna. Poleg tega operativnih programov ne bodo več podpirala programska dopolnila, ki naštevajo podrobne ukrepe, temveč bodo le naštela glavne prednostne naloge pomoči.

Za finančno pomoč je sistem izplačevanja poenostavljen in plačila se bodo izvrševala na ravni prednostnih nalog in ne več na ravni ukrepov. Tudi sofinanciranje bo določeno na ravni prednostnih nalog.

Komisija bo od držav članic zahtevala le, kar je nujno za ustrezno zagotovilo dobrega finančnega poslovodenja, kar ji omogoča prevzem odgovornosti za izvrševanje proračuna Skupnosti. Načelo sorazmernosti se prav tako upošteva za namene vrednotenja, inšpekcije, poročanja in članstva v odboru.

Predpisi o izpolnjevanju pogojev za pridobitev pomoči se določajo na nacionalni ravni, z izjemo ožjega negativnega izbora. Predlog vsebuje tudi možnost delnega zaključka.

V povzetek: ureditveni okvir je radikalno poenostavljen, saj bo ta predlog uredbe nadomestil ali spremenil določbe obstoječih uredb (ES) št. 1260/1999, (ES) št. 1263/1999, (ES) št. 2792/1999, (ES) št. 366/2001.

Dodeljena finančna sredstva za Sklad po finančnih perspektivah, ki jih je predlagala Komisija za obdobje 2007-2013[1], znašajo 4.96 milijonov EUR za razširjeno Evropo 27 članic, kar je v grobem primerljivo z zneskom, dodeljenim za Evropo 15 članic v obdobju 2000-2006. (3.700 milijonov EUR). Za razdeljevanje finančnih sredstev med države članice namerava Komisija uporabiti na objektivnih merilih temelječo metodo, ki je bila uporabljena na berlinskem Svetu leta 1999 za cilj "konvergence", ob upoštevanju potrebe po pravičnem obravnavanju regij, ki jih je prizadel "statistični učinek" širitve. Sredstva, dodeljena regijam, ki niso vključena v konvergenčni cilj, bo Komisija razdelila med države članice na podlagi naslednjih objektivnih meril: velikost ribiškega sektorja v zadevni državi članici, potrebna stopnja prilagoditve ribolovnega napora, stopnja zaposlenosti v ribiškem sektorju in nepretrganost delovanja.

Posvetovanje z javnostjo in zainteresiranimi skupinami o prihodnjem instrumentu za ribištvo za obdobje 2007-2013 je potekalo na Evropski konferenci od 27. do 29. maja 2004 v Bundoranu, okrožje Donegal, na Irskem. Na tej konferenci je okoli 300 sodelujočih izrazilo svoja mnenja. Med njimi so bili poleg predstavnikov celotnega sektorja in pristojnih vladnih služb tudi potrošniki in nevladne organizacije. Kjer je bilo mogoče, so bili zaključki konference vključeni v ta predlog uredbe.

V presoji vplivov predloga je zapisano, da se pričakuje več vplivov ESR pomoči, zlasti prispevek k prizadevanjem za dosego ravnovesja med obstoječimi viri in stopnjo ribolova, določene stopnje nadomestila za družbeno-ekonomske težave, ki jih povzročajo trendi v tem sektorju in njegovo prestrukturiranje, prispevka k varovanju morskega okolja in k izboljšanju selektivnosti ribolovnega orodja, izboljšanja varnosti na krovu ladij, delovnih razmer, zdravja in kakovosti proizvodov.

2004/0169 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

Evropski sklad za ribištvo

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[4],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[5],

ob upoštevanju naslednjega:

Razvoj ribiške flote Skupnosti je treba urejati zlasti v skladu z odločitvami, ki jih morata Svet in Komisija sprejeti na temelju poglavja II Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[6].

Cilj skupne ribiške politike naj bi bil omogočati trajnostno izkoriščanje živih vodnih virov in ribogojstva v smislu trajnostnega razvoja, ob uravnoteženem upoštevanju okoljskih, gospodarskih in družbenih vidikov.

Obseg skupne ribiške politike vključuje ohranjevanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov in ribogojstva, kot tudi predelavo in trženje ribiških in ribogojnih proizvodov, v kolikor se te dejavnosti izvajajo na ozemlju držav članic, v vodah Skupnosti ali jih izvajajo ribiška plovila Skupnosti ali državljani držav članic.

V skladu s členom 33(2) Pogodbe je treba upoštevati značilno naravo te dejavnosti, ki je posledica družbene strukture sektorja in strukturnih in naravnih razlik med raznimi območji, ki se ukvarjajo z ribolovnimi dejavnostmi.

Element trajnostnega razvoja skupne ribiške politike je že od leta 1993 vključen v pravila, ki urejajo Strukturne sklade. Njegovo izvajanje mora potekati v kontekstu trajnostnega razvoja s pomočjo Evropskega sklada za ribištvo.

Cilja trajnostnega razvoja SRP države članice ne morejo zadovoljivo dosegati zaradi strukturnih težav, s katerimi so soočene pri razvoju ribiškega sektorja in zaradi omejenih finančnih virov, ki so državam članicam dostopni v razširjeni Uniji. Cilj je lažje dosegljiv na ravni Skupnosti z omogočanjem večletnega financiranja na ravni Skupnosti, osredotočenega na ustrezne prednostne naloge. V skladu z načelom subsidiarnosti, zapisanim v členu 5 Pogodbe, lahko Skupnost izvaja ukrepe.

Skupna ribiška politika mora vključevati prednostne naloge Skupnosti glede trajnostnega razvoja, kot je bil definiran na Evropskih svetih v Lizboni in Göteborgu.

Oblikovanje programov mora zagotoviti usklajevanje Sklada z ostalimi Skladi, ki so vezani na trajnostni razvoj, ter s Strukturnimi skladi in EIB, kar mora vključevati kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil.

Dejavnost Sklada in projekti, ki jih pomaga financirati, morajo biti združljivi z ostalimi politikami Skupnosti in v skladu z vso zakonodajo Skupnosti.

Dejavnosti Skupnosti morajo dopolnjevati dejavnosti držav članic ali prispevati k njim, za zagotovitev velike dodane vrednosti je treba okrepiti partnerstvo. To zadeva regionalne in lokalne oblasti ter ostale pristojne organe, vključno z organi, ki so pristojni za okolje in za spodbujanje enakosti med spoloma, gospodarske in socialne partnerje in druga pristojna telesa. Zadevni partnerji morajo sodelovati pri pripravi, spremljanju in vrednotenju pomoči.

Skupnost lahko ukrepa v skladu z načelom subsidiarnosti, ki je določen v členu 5 Pogodbe, in načelom sorazmernosti iz istega člena. Ta uredba pokriva le, kar je potrebno za dosego tega cilja.

Mogoča je diferenciacija sredstev, ki jih porabijo Komisija in države članice, da se poenostavi izvajanje skladov in razjasnijo odgovornosti držav članic in Komisije.

V skladu s členom 274 Pogodbe morajo države članice sodelovati s Komisijo, da se zagotovi skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja. V ta namen ta uredba določa pogoje, ki omogočajo Komisiji izvajanje odgovornosti glede izvrševanja splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

Za zagotovitev učinkovitosti in transparentnosti delovanja Sklada je treba natančno določiti odgovornosti držav članic in Skupnosti. Te odgovornosti je treba določiti za vsako stopnjo oblikovanja programov, spremljanja, vrednotenja in inšpekcijskega nadzora. V skladu z načelom subsidiarnosti in brez poseganja v pristojnosti Komisije je izvajanje in nadzor pomoči prvenstveno v pristojnosti držav članic.

Člena 2 in 3 Pogodbe zagotavljata odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti med spoloma.

Komisija naj pripravi okvirno razčlenitev primernih odobrenih pravic za prevzem obveznosti z uporabo objektivne in transparentne metode, z znatnim poudarkom na regijah, ki jih pokriva konvergenčni cilj.

Odobrena proračunska sredstva, s katerimi razpolaga Sklad, morajo biti pavšalno indeksirana za oblikovanje programov in ta indeksacija naj bo po potrebi tehnično prilagojena najkasneje do 31. decembra 2010.

Za okrepitev učinka finančnega vzvoda sredstev Skupnosti z opiranjem v največji možni meri na zasebne vire financiranja in boljše upoštevanje donosnosti projektov je treba spremeniti oblike pomoči iz Skladov in diferencirati stopnje pomoči, da bi se uveljavljal interes Skupnosti, spodbujala uporaba raznovrstnih finančnih virov in omejil prispevek Skladov s spodbujanjem uporabe ustreznih oblik pomoči.

Za okrepitev strateškega obsega skupne ribiške politike v skladu s prednostnimi nalogami Skupnosti glede trajnostnega razvoja ribištva in ribogojstva, bi moral Svet, na podlagi predloga Komisije, sprejeti strateške smernice, s katerimi bi definiral prednostne naloge za pomoč v okviru skupne ribiške politike.

Zaradi racionalizacije postopkov oblikovanja programov je treba ločiti odgovornosti Komisije in držav članic. Treba je določiti, da lahko Komisija na predlog držav članic sprejme strategije in razvojne prednostne naloge, ki naj urejajo oblikovanje programov in obseg finančnega prispevka Skupnosti ter povezane izvedbene ukrepe, medtem ko naj države članice odločajo o njihovi uporabi.

Potrebo po poenostavljanju in decentralizaciji, oblikovanju programov in finančnem upravljanju je treba dosegati na sami stopnji prednostnih nalog, s prenehanjem programskih dopolnil in okvirov pomoči Skupnosti.

Sistem oblikovanja programov je treba poenostaviti z uvedbo posameznega programskega obdobja za obdobje sedmih let. V ta namen je treba oblike pomoči in število programskih shem omejiti in praviloma naj bi bile v obliki enega operativnega programa na državo članico.

Treba je opredeliti merila za določanje upravičenih območij. V ta namen mora ugotavljanje prednostnih regij in območij na ravni Skupnosti temeljiti na skupni klasifikaciji statističnih regij, ki jo določa Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS)[7].

Potreba po spremljevalnih ukrepih SPR, zlasti za zmanjšanje družbeno-gospodarskega vpliva z izvajanjem razvojne politike za obalna območja.

Ob upoštevanju raznolikosti razmer in območij v Skupnosti in ob upoštevanju načela subsidiarnosti, mora biti politika razvoja obalnih ribolovnih območij del celostnega pristopa, ki temelji na ustrezni teritorialni strategiji in je prilagojen lokalnim razmeram, biti mora v največji možni meri decentralizirana, dajati prednost udeležbi akterjev na ribolovnem območju, temeljiti na pristopu od spodaj navzgor, upoštevati skromnejše projekte in zagotavljati znatno udeležbo zasebnih akterjev.

Sprejem večletnih načrtov za obnovo je absolutna prednostna naloga Sveta, spremljati jih morajo načrti za prilagajanje ribolovnega napora po Skladom.

Nepodaljšanje sporazuma o ribolovu med Skupnostjo in tretjo državo ali pomembno zmanjšanje ribolovnih možnosti v skladu z mednarodnim sporazumom mora sprožiti večletne načrte za upravljanje ribolovnega napora z namenom prilagoditve flote novim razmeram.

Treba je uvesti določila za prilagajanje ribolovnega napora v povezavi z uvedbo nujnih ukrepov s strani držav članic ali Komisije, v skladu s členoma 7 in 8 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Floto Skupnosti je treba zmanjšati, da se prilagodi razpoložljivim in dostopnim virom.

Potrebni bodo družbeno-gospodarski spremljevalni ukrepi za izvajanje prestrukturiranja ribiških flot.

Treba je določiti natančna pravila za dodeljevanje prejemkov in finančnih nadomestil ribičem in lastnikom plovil v primeru začasne ukinitve dejavnosti ali tehničnih omejitev za določeno opremo na krovu plovil ali določene načine ribolova.

Za ribiški sektor je bistvenega pomena, da se doseže trajnostno ravnovesje med vodnimi viri in njihovim izkoriščanjem, ob upoštevanju vpliva na okolje. Zato je treba določiti primerne ukrepe, ne samo za zaščito prehranjevalne verige, temveč tudi za ribogojstvo in predelovalno industrijo.

Treba je določiti natančna pravila za dodeljevanje pomoči ribogojstvu, predelovanju in trženju ribiških in ribogojnih proizvodov in hkrati zagotoviti, da ti sektorji ohranijo svojo gospodarsko sposobnost preživetja; v ta namen je treba določiti omejeno število prednostnih ciljev za pomoč in osredotočiti strukturno pomoč na mikro in mala podjetja.

Ukrepi Sklada morajo vključevati tudi kolektivne dejavnosti industrije.

Preko tehnične pomoči naj Sklad podpira ocene, študije, pilotne projekte in izmenjave izkušenj z namenom spodbujanja inovativnih pristopov in praks za enostavno in pregledno izvajanje.

Takšno decentralizirano izvajanje aktivnosti Sklada s strani držav članic zagotavlja zadostno jamstvo za natančnost in kakovost izvedbe, rezultate aktivnosti in njihovo vrednotenje ter dobro finančno poslovodenje in njegov nadzor.

Učinkovitost in vpliv aktivnosti Strukturnih skladov temeljita na izboljšanem in bolj natančnem vrednotenju. V tem smislu je treba določiti odgovornosti držav članic in Komisije in rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja.

Treba je oceniti pomoč za namene priprave, pregledati in preceniti njen vpliv in vključiti postopek vrednotenja v spremljanje izvajanja pomoči; v ta namen je treba določiti cilje in obseg vsake stopnje vrednotenja.

V interesu dobrega delovnega partnerstva in dobre promocije pomoči Skupnosti je treba zagotoviti najširšo možno informiranost in obveščanje javnosti. Organi, ki so odgovorni za upravljanje s pomočjo, bi morali biti odgovorni za ta vidik in za obveščanje Komisije o izvedenih ukrepih.

Za zagotavljanje učinkovitega in pravilnega izvajanja je treba določiti obveznosti držav članic na področju sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, odkrivanja in popravljanja nepravilnosti ter kršitev prava Skupnosti.

Za vsak paket pomoči je treba določiti organ upravljanja, organ za izdajo potrdil in inšpekcijski organ ter določiti njihove odgovornosti. Te odgovornosti se prvenstveno nanašajo na dobro finančno poslovodenje, organizacijo vrednotenja, potrjevanje dejansko nastalih izdatkov upravičencev, inšpekcijo in spoštovanje obveznosti v zvezi z obveščanjem javnosti in prava Skupnosti. Treba je določiti redne sestanke med Komisijo in nacionalnimi organi, zadolženimi za spremljanje pomoči.

Treba je določiti, da je usmerjevalni organ telo, ki ga imenuje država članica, da nadzoruje pomoč, preverja, kako organ upravljanja upravlja z njo, zagotavlja spoštovanje svojih smernic ter izvaja pravila in pregleduje ocene.

Kazalci in letna poročila o izvajanju so nujni za spremljanje in jih je treba bolje definirati, da bodo zanesljivo odsevala napredek shem pomoči in kakovost oblikovanja programov.

Brez poseganja v obstoječa pooblastila Komisije glede finančnega nadzora je treba okrepiti sodelovanje med državami članicami in Komisijo na tem področju.

Pravila in postopke, ki urejajo obveznosti in plačila, je treba poenostaviti, tako da se proračunske obveznosti prevzamejo enkrat na leto, skladno z večletno finančno perspektivo in finančnim načrtom pomoči, plačila pa se izvršijo v obliki predplačila in naknadnega povračila dejanskih izdatkov. Skladno z veljavno sodno prakso se morebitne obresti od predplačila obravnavajo kot sredstva zadevne države članice in se za to, da se poveča učinek Skladov, uporabijo za iste namene kot predplačilo.

Treba je zagotoviti dobro finančno poslovodenje, s tem, da se zagotovi, da so izdatki primerno utemeljeni in potrjeni ter da so plačila vezana na izpolnjevanje temeljnih obveznosti glede spremljanja oblikovanja programov, finančnega nadzora in upoštevanja prava Skupnosti.

Da se zagotovi dobro upravljanje s sredstvi Skupnosti, je treba izboljšati napovedovanje in izvrševanje izdatkov. V ta namen morajo države članice Komisiji redno pošiljati napovedi glede porabe sredstev Skupnosti, kot posledica vseh zamud pri finančnem izvajanju mora nastopiti povračilo predplačila in samodejno prenehanje prevzetih obveznosti.

Eno izmed zagotovil za uspešnost aktivnosti Strukturnih skladov je učinkovito spremljanje. Spremljanje je treba izboljšati in boljše definirati ustrezne odgovornosti. Zlasti je treba razločevati naloge upravljanja in naloge spremljanja.

Za večjo učinkovitost ukrepov, ki jih delno financira Sklad, je treba glede na razpoložljivost dodeliti predplačilo v višini 7 % v prvih dveh letih.

V interesu dobrega finančnega poslovodenja in učinkovitosti se uporablja pravilo o prenehanju obveznosti (N+2) ;

V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[8] se ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, sprejmejo ali po svetovalnem postopku iz člena 3 tega sklepa ali, v primeru upravljalnih ukrepov, po upravljalnem postopku iz člena 4.

Predpišejo se podrobne prehodne določbe, da se omogoči priprava novega oblikovanja programov takoj, ko ta uredba začne veljati, in da se zagotovi, da pomoč državam članicam ni prekinjena zaradi izdelovanja načrtov in shem pomoči v skladu z novim sistemom.

Uredbi Sveta (ES) št. 1263/1999 z dne 21. junija 1999 in (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil in sporazumov glede strukturne pomoči Skupnosti v sektorju za ribištvo in ribogojstvo in za predelavo in trženje njegovih proizvodov ter druga določila se razveljavijo. Vendar za pravilno izvajanje pomoči, aktivnosti in projektov, ki so bili odobreni do 31. decembra 2006, razveljavljena določila ostanejo veljavna v ta namen -

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

CILJI IN SPLOŠNA PRAVILA POMOČI

POGLAVJE IPodročje uporabe in opredelitve

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba ustanavlja Evropski sklad za ribištvo (v nadaljnjem besedilu "Sklad") in določa okvir za pomoč Skupnosti za trajnostni razvoj sektorja ribištva in obalnih ribolovnih območij.

Člen 2

Geografski obseg

Ukrepi v tej uredbi veljajo za celotno ozemlje Evropske unije.

Z odstopanjem od odstavka 1 države članice za pomoč, zagotovljeno v poglavju IV naslova IV, glede trajnostnega razvoja obalnih ribolovnih območij izberejo upravičena območja na podlagi meril, določenih v členu 42(3) in (4).

Člen 3

Opredelitve

Za namene te uredbe:

"ribiški sektor" pomeni gospodarski sektor vključno z vsemi dejavnostmi proizvodnje, predelave in trženja ribiške proizvodnje;

"ribič" pomeni vsakogar, ki svojo glavno poklicno dejavnost, kot jo priznava država članica, opravlja na krovu delujočega ribiškega plovila;

"oseba, zaposlena v ribiškem sektorju" pomeni vsako osebo, ki svojo glavno poklicno dejavnost opravlja in v ribiškem sektorju, kot je opredeljen v členu a;

"ribiško plovilo" pomeni ribiško plovilo v pomenu člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002;

"ribogojstvo" pomeni gojenje ali pridelavo vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje teh organizmov preko naravne zmogljivosti okolja; organizmi ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe celotno obdobje gojenja ali pridelave, do vključno izkoriščanja;

"mikro in mala podjetja" pomeni mikro ali malo podjetje v pomenu iz Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij[9];

"operativni program" (OP) pomeni enotni dokument, ki ga sestavi država članica in potrdi Komisija ter vsebuje sveženj usklajenih prednostnih nalog;

"oblikovanje programov" pomeni večstopenjski proces organiziranja, odločanja in financiranja izvajanja skupnih ukrepov Skupnosti in držav članic na večletni podlagi za doseganje prednostnih ciljev Sklada;

"prednostna os" pomeni eno izmed prednostnih nalog strategije v operativnem programu, ki jo sestavlja skupina ukrepov, ki so podani in opredeljeni v strateških smernicah Skupnosti;

"ukrep" pomeni vrsto dejanj s ciljem izvajanja prednostne osi;

"aktivnost" pomeni projekt, ki ga izvaja eden ali več upravičencev;

"upravičenec" pomeni izvajalca, telo ali podjetje, javno ali zasebno, ki je odgovorno za zagon in/ali izvajanje aktivnosti. Kadar gre za sheme pomoči iz člena 87 Pogodbe so upravičenci zasebna ali javna podjetja, ki izvajajo lastno dejavnost in prejemajo državno pomoč;

"javni izdatek" pomeni vsak javni izdatek državnih organov, teritorialnih organov ali splošnega proračuna Evropskih skupnosti ali vsak podoben izdatek, vključno z izdatki oseb javnega prava v smislu Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta[10];

"konvergenčni cilj" pomeni cilj, opredeljen v členu 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. ..../2004 o splošnih določbah o Strukturnih skladih in Kohezijskem skladu[11].

POGLAVJE II

Cilji in naloge

Člen 4

Cilji

Pomoč Sklada si prizadeva:

podpirati skupno ribiško politiko, da se zagotovi izkoriščanje živih vodnih virov na način, ki ustvarja razmere za gospodarsko, okoljsko in družbeno trajnost;

spodbujati trajnostno ravnovesje med viri in zmogljivostjo flote Skupnosti;

okrepiti konkurenčnost operativnih struktur in razvoj podjetij, sposobnih gospodarskega preživetja v ribiškem sektorju;

spodbujati varovanje okolja in naravnih virov;

spodbujati trajnostni razvoj in izboljšanje kakovosti življenja v obmorskih, jezerskih in obalnih območjih, ki so pod vplivom ribolovnih in ribogojnih dejavnosti;

spodbujati enakost med spoloma v razvoju ribiškega sektorja in obalnih ribolovnih območij.

Člen 5

Naloge

Podporo ribiškemu sektorju bo omogočal Evropski sklad za ribištvo (v nadaljnjem besedilu Sklad ali ESR). Ukrepi, izvajani v skladu s to uredbo, bodo pripomogli k doseganju splošnih ciljev iz člena 33 Pogodbe in ciljev, ki so opredeljeni kot del skupne ribiške politike (SRP). Kjer bo potrebno, bodo spremljali in nadomeščali druge instrumente in politike Skupnosti.

POGLAVJE III

Načela pomoči

Člen 6

Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda

Sklad nudi pomoč, ki dopolnjuje državne, regionalne in lokalne ukrepe in jih vključuje v prednostne naloge Skupnosti.

Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomoč Sklada skladna z dejavnostmi, prednostnimi nalogami in politikami Skupnosti.

Države članice zagotavljajo, da so aktivnosti, ki jih financira Sklad, skladne z določbami Pogodbe in akti, ki so bili sprejeti v skladu z njo, ter s politikami in dejanji Skupnosti, zlasti glede pravil o konkurenci in oddaji javnih naročil ter varstvu in izboljšanju okolja.

Aktivnosti, ki jih financira Sklad, ne prispevajo posredno ali neposredno k povečanju ribolovnega napora.

Uporabljajo se določbe člena 16 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

Člen 7

Državne pomoči

Brez poseganja v odstavek 2 členi 87, 88 in 89 Pogodbe veljajo za pomoč, ki jo dodelijo države članice podjetjem v ribiškem sektorju.

Členi 87, 88 in 89 Pogodbe ne veljajo za obvezne finančne prispevke držav članic za ukrepe, ki jih deloma financira Skupnost in predvidene kot del operativnega programa iz poglavja 1, naslov III.

Ukrepi, ki vključujejo javno financiranje, ki presega določbe te uredbe glede obveznih finančnih prispevkov, kot je določeno v odstavku 2, se obravnavajo kot celotni program na podlagi odstavka 1.

Člen 8

Partnerstvo

O pomoči Sklada odloča Komisija v okviru tesnega sodelovanja, v nadaljnjem besedilu "partnerstva", med Komisijo in državo članico. Država članica organizira v skladu z obstoječimi nacionalnimi pravili in praksami partnerstvo z oblastmi in telesi, ki jih določi, in sicer z:

pristojnimi regionalnimi, lokalnimi in drugimi javnimi oblastmi;

gospodarskimi in socialnimi partnerji;

vsemi drugimi ustreznimi telesi, ki predstavljajo civilno družbo, okoljske partnerje, nevladne organizacije in telesi, odgovornimi za spodbujanje enakosti med spoloma.

Država članica določi najbolj reprezentativne partnerje na državni, regionalni in lokalni ravni in v gospodarski, družbeni in drugih sferah (v nadaljevanju "partnerji"). Države članice omogočijo široko in učinkovito sodelovanje vseh ustreznih teles v skladu z nacionalnimi predpisi in praksami ob upoštevanju potrebe po spodbujanju enakosti med spoloma ter spodbujanju trajnostnega razvoja z vključevanjem zahtev glede varstva in izboljšanja okolja.

Partnerstvo se izvaja v popolni usklajenosti z zadevnimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pristojnostmi vsake partnerske kategorije.

Partnerstvo zajema pripravo in spremljanje nacionalnega strateškega načrta iz člena 15, kot tudi pripravo, izvajanje in spremljanje operativnih programov. Države članice vključijo ustrezne partnerje v različne programske stopnje v časovnih rokih, ki so določeni za vsako stopnjo.

Člen 9

Subsidiarnost in sorazmernost

Izvajanje operativnih programov je odgovornost držav članic. Ta odgovornost se izvaja v skladu z zahtevami glede upravljanja in nadzora, ki so določenimi v tej uredbi in na ustrezni teritorialni ravni.

Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se lahko razlikujejo glede na višino prispevka Skupnosti. To velja zlasti za sredstva, ki se uporabljajo za vrednotenje, inšpekcijo in sodelovanje Komisije in nadzornih odborov, ki so določeni v členu 61, ter za letna poročila o operativnih programih.

Člen 10

Deljeno upravljanje

Proračun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo, v skladu s členom 53 Uredbe Sveta (ES) št. 1605/2002. Proračun za tehnično pomoč iz člena 45(1) pa izvaja Komisija v okviru neposrednega upravljanja. Države članice in Komisija zagotavljajo skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 274 Pogodbe.

Komisija izvaja svoje odgovornosti za izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti na naslednje načine :

Komisija preveri obstoj in ustrezno delovanje sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah, v skladu s poglavjem I naslova VII.

Komisija prekine, zadrži ali začasno ustavi celotno plačilo ali njegov del v skladu s členi 84, 85 in 86, če nacionalni sistemi upravljanja in nadzora odpovejo in uporabi kateri koli drug potreben finančni popravek v skladu s postopki, ki so opisani v členih 97 in 98.

Komisija preveri povračilo vnaprejšnjega financiranja in samodejno odstopi od proračunskih obveznosti v skladu s členi 78(2), 87 in 91.

Uporaba teh ukrepov omogoča Komisiji, da se prepriča, da države članice sredstva Sklada uporabljajo na zakonit in pravilen način in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v pomenu iz členov 27 in 28 Uredbe Sveta (ES) št. 1605/2002.

Za pomoč Sklada veljajo določbe naslova II drugega dela uredbe (ES) št. 1605/2002.

Člen 11

Enakost med spoloma

Države članice in Komisija zagotavljajo, da se enakost med moškimi in ženskami ter vključevanje vprašanja enakosti med spoloma spodbuja v različnih fazah izvajanja Sklada, vključno s fazami načrtovanja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja.

Države članice zagotavljajo spodbujanje aktivnosti za izboljšanje vloge žensk v ribiškem sektorju.

POGLAVJE IV

Finančni okvir

Člen 12

Sredstva in koncentracija

Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti Sklada za obdobje 2007-2013 znašajo 4 963 milijonov EUR v cenah iz leta 2004, v skladu z letno razdelitvijo, ki je prikazana v Prilogi I.

0,8 % sredstev, ki so omenjena v zgornjem odstavku, se nameni tehnični pomoči Komisije, ki je opredeljena v členu 45.

Za namene oblikovanja programov in kasnejše vključitve v splošni proračun Evropskih skupnosti se zneski iz odstavka 1 od [....] indeksirajo [....] na leto.

Razdelitev proračunskih sredstev, ki so določena v odstavku 1 in niso dodeljena v skladu z odstavkom 2 zgoraj, je takšna, da zagotovi znatno koncentracijo na regije, ki jih zajema konvergenčni cilj.

Komisija zagotavlja, da skupna letna dodeljena sredstva iz Sklada za vsako državo članico, v skladu s to uredbo, ter iz ESRR in ESS v skladu z Uredbo (ES) št. (...) vključno s prispevki ESRR k financiranju čezmejnega sklopa Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta v skladu z Uredbo (ES) št. (...) in Instrumenta v predpristopnem obdobju v skladu z Uredbo (ES) št. (....) in iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) v skladu z Uredbo (ES) št. (...), ki izvira iz Usmerjevalnega oddelka EKUJS, ki prispeva h konvergenčnemu cilju, ne presegajo 4 % BPD te države članice, ocenjenega ob sprejemu medinstitucionalnega sporazuma.

Uredbe o omenjenih finančnih instrumentih razen Evropskega sklada za ribištvo vključujejo podobno določbo.

Člen 13

Finančna razdelitev

Komisija pripravi okvirne razčlenitve odobrenih pravic za prevzem obveznosti, ki so na voljo za programsko obdobje 2007-2013, za vsako državo članico, in pri tem izloči delež, ki prispeva h konvergenčnemu cilju, ob uporabi naslednjih objektivnih meril: velikost ribiškega sektorja v državi članici, potrebna stopnja prilagoditve ribolovnega napora, stopnja zaposlitve v ribiškem sektorju in kontinuiteta izvajanih ukrepov.

NASLOV II

STRATEŠKE SMERNICE

POGLAVJE I

STRATEŠKE SMERNICE

Člen 14

Strateške smernice Skupnosti

Strateške smernice Skupnosti za razvoj skupne ribiške politike ustvarjajo okvir za pripravo in izvajanje Sklada. Predstavljajo referenčni okvir za prispevek Sklada k izvajanju Nacionalnega strateškega načrta iz člena 15.

Svet bo na ravni Skupnosti sprejel strateške smernice za trajnostni razvoj sektorja za ribištvo in ribogojstvo in obalnih ribolovnih območij Skupnosti za obdobje od 2007 do 2013.

Te smernice opredelijo prednostne naloge za pomoč v tej osi, kot je opredeljena v naslovu IV te uredbe.

Strateške smernice Skupnosti se sprejmejo po postopku, določenem v členu 37 Pogodbe, najkasneje tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Po potrebi bodo smernice predmet vmesnega pregleda na podlagi strateškega vrednotenja v skladu s členom 48(4).

POGLAVJE II

Nacionalni strateški načrt

Člen 15

Nacionalni strateški načrt

V treh mesecih po sprejemu strateških smernic in pred predložitvijo operativnega programa vsaka država članica sprejme nacionalni strateški načrt za ribiški sektor.

Nacionalni strateški načrt se po tesnem posvetovanju s partnerji predloži Komisiji ob upoštevanju ugotovitev vrednotenja iz člena 47.

Nacionalni strateški načrt je predmet dialoga med državo članico in Komisijo.

Nacionalni strateški načrt pokriva vse vidike skupne ribiške politike in določa prednostne naloge, cilje in roke za njegovo izvedbo s posebnim poudarkom na:

zmanjšanju ribolovnega napora in zmogljivosti ter ugotavljanju sredstev in rokov za dosego cilja za zadevno ribištvo in floto;

razvoju sektorja za ribogojstvo ter predelovalne in tržne industrije;

izvedbene strategije za doseganje zahtev za inšpekcijo in nadzor ribolovnih dejavnosti in zbiranja podatkov in informacij o SRP;

strategiji dobave ribiških proizvodov in razvoju ribolovnih dejavnosti zunaj voda Skupnosti;

razvojni strategiji obalnih območij in merilom za definiranje teh območij.

Člen 16

Vsebina nacionalnega strateškega načrta

Nacionalni strateški načrt vsebuje kratek opis:

stanja celotnega ribiškega sektorja;

presojo vplivov na okolje;

okvirno dodelitev javnih finančnih sredstev, ki so na razpolago za izvajanje SRP, z oznako za vsako nacionalno prednostno nalogo za pomoč, kjer je to potrebno, deleža, ki ga delno financira Sklad, in deleža, ki se financira iz nacionalnih javnih sredstev.

POGLAVJE III

Strateško spremljanje

Člen 17

Strateško poročilo Komisije in držav članic

Države članice do 30. aprila 2011 Komisiji predložijo poročilo o izvajanju nacionalnih strateških načrtov, ki povzema glavne dosežke, trende in izzive, vključno s tistimi, ki se nanašajo na izvajanje strateških smernic.

Do 31. Oktobra Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju nacionalnih strateških načrtov in strateških smernic Skupnosti.

Komisija obvesti odbor Sklada, ki je določen v členu 100.

NASLOV III

OBLIKOVANJE PROGRAMOV

POGLAVJE I

Splošna določbe o Skladu

Člen 18

Vsebina operativnega programa

Operativni programi vsebujejo strategijo, prednostne naloge in posebne cilje glede skupne ribiške politike in drugih skupnih politik.

Pomoč se izvaja samo v obliki operativnih programov. Države članice izdelajo operativni program na nacionalni ravni po posvetovanju z regionalnimi, lokalnimi, gospodarskimi in socialnimi partnerji v ribiškem sektorju in vsemi ostalimi ustreznimi telesi v skladu s svojo institucionalno strukturo.

Vsak operativni program vsebuje:

prednostne naloge, kot so opredeljene v strateških smernicah, njihove posebne cilje, kvantificirane, kjer je to mogoče, pričakovan učinek in njihovo skladnost z nacionalnim strateškim načrtom;

kratek opis glavnih ukrepov, predvidenih za izvajanje prednostnih nalog;

dopolnjevanje z ukrepi, ki so načrtovani v skladu za razvoj podeželja in v drugih Strukturnih skladih;

finančni načrt, ki vsebuje dve tabeli:

prva tabela vsebuje razdelitev zneska skupnih dodeljenih finančnih sredstev, ki je predviden za prispevek Sklada, za vsako leto, v skladu s členom [...]. Finančni načrt znotraj skupnega prispevka Sklada posebej prikazuje sredstva, namenjena konvergenčnemu cilju. Skupen prispevek Sklada mora biti skladen z ustrezno finančno perspektivo;

druga tabela za celotno programsko obdobje in za vsako prednostno nalogo prikazuje znesek dodeljenih finančnih sredstev, predviden za prispevek Skupnosti, in nacionalne javne prispevke, delež prispevka Sklada za vsako prednostno nalogo in znesek, namenjen tehnični pomoči. Kjer je to potrebno, tabela ločeno prikazuje prispevek Sklada za regije konvergenčnega cilja skupaj z nacionalno javno protipostavko.

Operativni programi se izdelajo v skladu s strateškimi smernicami in nacionalnim strateškim načrtom.

Člen 19

Izvedbene določbe za operativne programe

Vsaka država članica v ustrezne izvedbene določbe vključi zlasti :

določitev vseh organov s strani držav članic, ki so našteti v členu 57;

opis postopkov za upravljanje operativnih programov, predvidenih v členu 58;

ukrepe, usmerjene v izboljšanje in posodobitev upravnih struktur za izvajanje skupne ribiške politike in za krepitev upravne usposobljenosti za upravljanje in nadzor Sklada;

opis sistemov vrednotenja in spremljanja ter sestavo Nadzornega odbora, kot določajo členi 46 in 61 do 63;

postopke inšpekcijskega pregledovanja izvajanja operativnega programa, kot so določeni v členu 60;

opredelitev postopkov za sprožitev in kroženje finančnih tokov, da se zagotovi njihova transparentnost;

ukrepe za zagotovitev oglaševanja operativnih programov v skladu s členom 50;

opis postopkov, dogovorjenih med Komisijo in državo članico, za izmenjavo računalniško vodenih podatkov za dosego pogojev za izplačila, spremljanje in vrednotenje, ki so določeni v tej Uredbi;

določitev neodvisnega nadzornega telesa iz člena 69(3).

Države članice v operativnem programu za vsako obliko pomoči, ki je navedena v naslovu IV, določijo pogoje in postopke za njihovo izvajanje. Program mora zlasti vsebovati jasen opis namena za vsak načrtovan ukrep.

Člen 20

Priprava in odobritev

Vsaka država članica izdela operativni program na nacionalni ravni po tesnih posvetovanjih s partnerji. Država članica v roku treh mesecev po sprejetju svojega nacionalnega strateškega načrta posreduje operativni program Komisiji.

Komisija oceni predlagan operativni program, da ugotovi, ali prispeva k ciljem in prednostnim nalogam, ki so definirane v strateških smernicah Skupnosti in nacionalnem strateškem načrtu, ob upoštevanju predhodnega vrednotenja iz člena 47.

Če Komisija meni, da operativni program ni skladen s strateškimi smernicami Skupnosti ali nacionalnim strateškim načrtom, zahteva od države članice, da predlagan program ustrezno spremeni.

Komisija odobri vsak operativni program najkasneje pet mesecev po uradni predložitvi s strani države članice, pod pogojem, da je operativni program izdelan v skladu s členom 18.

Člen 21

Trajanje in revizija

Operativni programi zajemajo obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Na predlog države članice ali Komisije se v primeru težav pri izvajanju ali pomembnih strateških sprememb ali zaradi razlogov dobrega finančnega poslovodenja vsak operativni program preveri in po potrebi revidira za preostalo obdobje, po potrditvi Nadzornega odbora iz člena 61. Revizija še posebej upošteva letna poročila Komisije in vse zaključke letnega pregleda, zlasti z namenom revizije ali krepitve prednostnih nalog skupne ribiške politike ter ugotovitev in zaključkov vmesnega vrednotenja iz člena 48.

Komisija sprejme odločitev o zahtevi po reviziji operativnih programov v roku treh mesecev od predložitve zahteve s strani države članice.

Člen 22

Kopičenje in prekrivanje

V času upravičenosti ima določena aktivnost pravico do prispevka iz samo enega Sklada ali enega finančnega instrumenta Skupnosti. Države članice poskrbijo, da se ta določba spoštuje.

NASLOV IV

PREDNOSTNE OSI

POGLAVJE I

PREDNOSTNA OS 1 UKREPI ZA PRILAGODITEV RIBIŠKE FLOTE SKUPNOSTI

Člen 23

Področje uporabe

Sklad prispeva k financiranju:

državnih pomoči za lastnike ladij in posadke, ki so prizadeti zaradi nacionalnih načrtov za prilagajanje ribolovnega napora, če predstavljajo del:

načrtov obnovitve iz člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002;

nujnih ukrepov iz členov 7 in 8 Uredbe (ES) št. 2371/2002;

nacionalnih načrtov za prilagajanje naporov, ki so posledica nepodaljšanja sporazuma o ribolovu med Skupnostjo in tretjo državo ali pomembnega zmanjšanja možnosti ribolova, ki jih ureja mednarodni ali drug sporazum;

načrtov upravljanja iz člena 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002;

nacionalnih načrtov za izstop iz flote z maksimalnim trajanjem dveh let, ki so del obveznosti, določenih v členih 11 do 13 Uredbe (ES) št. (EC) No 2371/2002 o prilagoditvi zmogljivosti ribiške flote Skupnosti.

naložb v plovila v skladu s členom 27.

družbeno-gospodarskih nadomestil za podporo upravljanju flote, vključno s strokovnim usposabljanjem.

Člen 24

Programiranje prilagajanja ribolovnega napora

Vsaka država članica v svoj nacionalni strateški načrt vključi svojo politiko za prilagajanje ribolovnega napora. Prednost ima financiranje aktivnosti iz prve alinee člena 23(a).

Nacionalni načrti za prilagajanje ribolovnega napora iz prve alinee člena 23(a) vključujejo ukrepe za trajno ukinitev ribolovnih dejavnosti v skladu z določbami člena 25.

Lahko vključujejo tudi ukrepe začasne ukinitve v skladu s členom 26 in vse ostale ustrezne ukrepe v tem poglavju.

V regijah, ki jih zajema konvergenčni cilj, nacionalni načrti za prilagajanje ribolovnega napora vključujejo družbeno-gospodarsko nadomestilo, ki ga določa člen 28.

V regijah, ki jih ne zajema konvergenčni cilj, se od držav članic zahteva, da predložijo nacionalne družbeno-gospodarske ukrepe podpore v nacionalnih načrtih za prilagajanje ribolovnega napora.

Trajanje nacionalnih načrtov za prilagajanje ribolovnega napora iz člena 23(a) ne presega dveh let.

V primerih, ki so določeni v prvi, drugi in četrti alinei člena 23(a), država članica sprejme nacionalne načrte v roku dveh mesecev od datuma odločitve Sveta ali Komisije.

V primerih, ki so določeni v tretji alinei člena 23(a), države članice sprejmejo načrte prestrukturiranja za prizadeta plovila in ribiče v dveh mesecih od obvestila Komisije.

Člen 25

Državna pomoč za trajno ukinitev

Sklad zagotavlja pomoč za delno financiranje trajne ukinitve ribolovnih dejavnosti plovil, pod pogojem, da je del načrta za prilagajanje ribolovnega napora iz člena 23(a). Dokončno ukinitev ribolovnih dejavnosti je mogoče doseči le z razrezom plovila ali njegovo preusmeritvijo za nedobičkonosne namene.

Državna pomoč za dokončno ukinitev, ki je plačana lastnikom plovil, se nanaša na ribolovno zmogljivost plovila in, kjer je to ustrezno, na ribolovne pravice, ki mu pripadajo.

Za olajšanje izvajanja nacionalnih načrtov za prilagajanje ribolovnega napora lahko države članice izvedejo javne razpise ali razpise za predloge.

Države članice lahko tudi določijo raven državne pomoči ob upoštevanju najboljšega razmerja med stroški in učinkovitostjo na podlagi enega ali več naslednjih objektivnih meril:

cena ribiškega plovila na nacionalnem trgu ali njegova zavarovalna vrednost;

prihodek plovila;

starost plovila in njegova tonaža ali moč motorja, izražena v BT oziroma kW.

Države članice vsako leto v letnem poročilu o izvajanju iz člena 65 sporočijo dosežke pri izvajanju svojega nacionalnega načrta za prilagajanje ribolovnega napora. Rezultati se merijo z ustreznimi kazalci, ki so opredeljeni v operativnih programih.

Člen 26

Državna pomoč za začasno ukinitev

V okviru načrtov za prilagajanje ribolovnega napora iz prve, druge in četrte alinee člena 23(a) lahko Sklad prispeva k financiranju ukrepov pomoči za začasno ukinitev ribolovnih dejavnosti za ribiče in lastnike plovil za obdobje največ enega leta, z možnostjo podaljšanja za eno leto.

Ti ukrepi začasne ukinitve spremljajo načrt za prilagajanje ribolovnega napora, ki v dveh letih zagotovi trajno zmanjšanje zmogljivosti, vsaj v enakem obsegu, kot je zmanjšan ribolovni napor zaradi začasne ukinitve.

Sklad lahko prispeva k financiranju nadomestil za začasno ukinitev za ribiče in lastnike plovil za največ šest mesecev v primeru naravne nesreče ali drugega izjemnega dogodka, ki ni posledica ukrepov za ohranjanje virov.

Države članice vsako leto v letnem poročilu o izvajanju iz člena 65 sporočijo dosežke pri izvajanju ukrepov začasne ukinitve.

Ponavljajoča se sezonska opustitev ribolova se ne upošteva pri dodeljevanju nadomestil ali plačil po tej uredbi.

Člen 27

Naložbe v ribiška plovila in selektivnost

Sklad lahko prispeva k financiranju opreme:

določene v členu 11(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

ki omogoča, da se ulov, ki se ga ne sme več zavreči, obdrži na krovu;

kot del pilotnih projektov, ki vključujejo pripravo ali preizkus novih tehničnih ukrepov za omejen čas, ki ga bo določil Svet ali Komisija;

za zmanjševanje vpliva ribolova na naravno okolje na morskem dnu in na nekomercialne vrste, z izjemo ribolovnega orodja.

Sklad lahko prispeva k financiranju naložb za dosego selektivnosti ribolovnega orodja pod pogojem, da je zadevno plovilo vključeno v obnovitveni načrt iz prve alinee člena 23(a), da spreminja svoj način ribolova in zapušča zadevno ribolovno območje in gre v drugo ribolovno območje, kjer stanje virov omogoča ribolov, in da naložba zadeva samo prvo zamenjavo ribolovnega orodja.

Poleg primerov, opisanih v odstavku 2, lahko Sklad prispeva tudi k financiranju prve zamenjave ribolovnega orodja pod pogojem, da je novo orodje bolj selektivno in da ustreza sprejetim okoljskim merilom in praksam, ki presegajo obstoječe predpisane obveznosti.

Člen 27a

Mali priobalni ribolov

Za namene tega člena "mali priobalni ribolov" pomeni ribolov, ki ga izvajajo ribiška plovila, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega orodja, naštetega v tabeli 2, Priloga I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti[12].

Če Sklad financira ukrepe v skladu s členom 27 te uredbe za namene malega priobalnega ribolova, se stopnja zasebne finančne udeležbe, prikazana v skupini 2 tabele v Prilogi II, zniža za 20 %.

Če Sklad financira ukrepe v skladu s členom 28 te uredbe, veljajo stopnje, prikazane v skupini 3 Priloge II.

Sklad lahko prispeva k plačilu premij za ribiče in lastnike plovil, ki se ukvarjajo z malim priobalnim ribolovom, zato da:

se izboljša upravljanje in nadzor pogojev dostopa do določenih ribolovnih območij;

se spodbuja organizacija proizvodne, predelovalne in tržne verige za ribiške proizvode;

se spodbujajo prostovoljni ukrepi za zmanjšanje ribolovnega napora za ohranjanje virov;

se uporabljajo tehnološke inovacije (bolj selektivne ribolovne tehnike, ki presegajo veljavne predpisane zahteve), ki ne povečujejo ribolovnega napora;

Veljajo stopnje, določene v skupini 3 tabele iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 28

Družbeno-gospodarsko nadomestilo za upravljanje flote

Sklad lahko prispeva k financiranju družbeno-gospodarskih ukrepov, ki jih predlagajo države članice za ribiče, ki jih je prizadel razvoj ribolova, in ki vsebujejo:

razvejanje dejavnosti z namenom spodbujanja večih zaposlitev za ljudi, ki so aktivno zaposleni v ribiškem sektorju;

sheme za preusposabljanje v poklicih zunaj področja morskega ribolova;

zgodnji izhod iz ribiškega sektorja, vključno z zgodnjo upokojitvijo.

Sklad lahko tudi prispeva k financiranju ukrepov usposabljanja in iniciativ za usposabljanje mladih ribičev, ki želijo prvič postati lastniki ribiškega plovila.

POGLAVJE II

PREDNOSTNA OS 2 RIBOGOJSTVO, PREDELAVA IN TRŽENJE PROIZVODOV RIBIŠTVA IN RIBOGOJSTVA

Člen 29

Naložbe v ribogojstvo

Sklad lahko podpira naložbe v ribogojstvo v skladu s posameznimi cilji, ki so vključeni v nacionalne strateške načrte iz člena 15.

Takšne naložbe lahko pokrivajo izgradnjo, razširitev, opremo in posodobitev proizvodnih obratov, zlasti z namenom izboljšanja razmer glede higiene, zdravja ljudi ali živali in kakovosti proizvodov ali zmanjšanja negativnih vplivov na okolje. Prenos lastništva podjetja ni upravičen do pomoči Skupnosti.

Če so naložbe namenjene zagotavljanju upoštevanja pred kratkim sprejetih standardov Skupnosti glede okolja, zdravja ljudi ali živali, higiene ali dobrega počutja živali, je lahko pomoč za doseganje teh novih standardov dodeljena samo v časovnih rokih, ki jih določa zakonodaja Skupnosti.

Sklad ne pomaga pri naložbah, ki so namenjene povečanju proizvodnje proizvodov, ki nimajo običajnih prodajnih možnosti ali bi lahko imele škodljive posledice za politiko ohranjanja ribolovnih virov.

Pomoč se ne odobri projektom, ki so opisani v Prilogi II k Direktivi 85/337/EGS[13], če niso bili predloženi podatki iz Priloge IV k tej direktivi.

Člen 30

Upravičeni ukrepi

Sklad pomagal naložbam, namenjenim za dosego enega ali več od naštetih ciljev:

razvejanje k novim vrstam in proizvodnja vrst z dobrimi tržnimi pričakovanji;

izvajanje metod vzgajanja, ki imajo v primerjavi z običajno prakso v ribiškem sektorju znatno manjši vpliv na okolje;

podpora tradicionalnim ribogojnim dejavnostim, ki so pomembne za ohranjanje gospodarske in družbene strukture ter okolja;

ukrepi v skupnem interesu, ki se tičejo ribogojstva v skladu s poglavjem III tega naslova ter poklicno usposabljanje;

nadomestilo za uporabo proizvodnih metod v ribogojstvu, ki pomagajo varovati okolje in ohranjati naravo;

izvajanje ukrepov javnega zdravja in zdravja živali.

Pomoč za naložbe je pridržana za mikro in mala podjetja.

Člen 31

Podpiranje okoljskih ukrepov v ribogojstvu

Sklad lahko pomaga pri dodeljevanju nadomestil za uporabo proizvodnih metod v ribogojstvu, ki prispevajo k zaščiti in izboljšanju okolja ter varovanju narave, za dosego ciljev Skupnosti glede ribolova in okolja.

Namen pomoči je spodbujanje:

oblik ribogojstva, ki vključujejo varovanje in izboljševanje okolja, naravnih virov, genske pestrosti in upravljanje s krajino in tradicionalnimi značilnostmi ribogojnih območij;

sodelovanja v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo , ki ga ustanavlja Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta[14];

ekološkega ribogojstva v pomenu Uredbe (EGS) št. 2092/91[15].

Če želijo prejemati podpore v skladu s tem členom, morajo nosilci projektov najmanj pet let upoštevati okoljske zahteve v ribogojstvu, ki presegajo le uporabo splošne dobre ribogojne prakse. Prednosti takšnih obvez morajo biti dokazane s predhodno presojo vplivov, ki jo izvede telo, ki ga določi država članica.

Najvišji letni znesek državne podpore, dodeljene kot nadomestilo za okoljsko obvezo v ribogojstvu, določi država članica vsako leto v svojem operativnem programu na podlagi naslednjih meril:

nastala izguba prihodka;

dodatni stroški, ki izhajajo iz uporabe okoljskih metod v ribogojstvu, in

potreba po finančni podpori za izvedbo projekta.

Člen 32

Ukrepi za javno zdravje in zdravstveno varstvo živali

Sklad lahko pomaga pri:

dodeljevanju nadomestil gojiteljem lupinarjev za začasno ustavitev izkoriščanja gojenih mehkužcev. Najdaljše obdobje dodelitve nadomestila je šest mesecev v celotnem obdobju od 2007-2013. Nadomestilo se lahko dodeli, kjer okuženost mehkužcev zaradi širjenja planktona, ki proizvaja toksine, ali prisotnosti planktona, ki vsebuje biotoksine, iz razlogov varstva javnega zdravja povzroča začasno ustavitev izkoriščanja :

za več kot štiri mesece zaporedoma ali;

če je izguba zaradi začasne ustavitve izkoriščanja, večja od 35 % letnega prometa zadevnega podjetja, izračunanega na podlagi povprečnega prometa podjetja v preteklih treh letih.

financiranju odstranjevanja bolezenskih tveganj v ribogojstvu, če Komisija odobri načrt za zakol v skladu s pogoji iz Sklepa 90/424/EGS[16].

Člen 33

Naložbe v predelavo in trženje

Sklad lahko v skladu s posebnimi strategijami, ki so vključene v nacionalne strateške načrte, podpira naložbe v predelavo za neposredno prehrano ljudi in v trženje proizvodov ribištva in ribogojstva. Pomoč je omejena na mikro in mala podjetja.

Takšne naložbe lahko pokrivajo izgradnjo, razširitev, opremo in posodobitev podjetij, zlasti z namenom izboljšanja razmer glede higiene, zdravja ljudi ali živali in kakovosti proizvodov ali zmanjšanja negativnih vplivov na okolje. Prenos lastništva podjetja ni upravičen do pomoči Skupnosti.

Če so naložbe namenjene zagotavljanju upoštevanja pred kratkim sprejetih standardov Skupnosti glede okolja, zdravja ljudi ali živali, higiene ali dobrega počutja živali, je lahko pomoč za doseganje teh novih standardov dodeljena samo v časovnih rokih, ki jih določa zakonodaja Skupnosti.

Člen 34

Upravičeni ukrepi

Sklad pomaga naložbam na področju predelave in trženja za izgradnjo, razširitev, opremo in posodobitev podjetij.

Naložbe v skladu z odstavkom 1 prispevajo k ohranjanju ali povečevanju zaposlenosti v ribiškem sektorju in k doseganju enega ali večih naštetih ciljev:

izboljšanje delovnih razmer in poklicno usposabljanje;

izboljšanje in spremljanje javnega zdravja in higienskih razmer ali kakovosti proizvodov;

zmanjševanje negativnih vplivov na okolje;

izboljšanje uporabe premalo izrabljanih vrst, stranskih proizvodov in odpadkov;

uvajanje novih tehnologij ali razvoj elektronskega trgovanja;

trženje proizvodov, ki pretežno izvirajo iz iztovarjanja lokalne flote.

Pomoč Skupnosti se ne dodeli za naložbe v prodajo na drobno.

POGLAVJE III

PREDNOSTNA OS 3 UKREPI V SKUPNEM INTERESU

Člen 35

Načela pomoči

Sklad lahko pomaga skupnim ukrepom z omejenim časom trajanja, ki jih običajno ne bi podpirala zasebna podjetja in ki se izvajajo z aktivno podporo samih izvajalcev ali organizacij, ki delujejo v imenu proizvajalcev ali drugih organizacij, ki jih priznava Organ upravljanja, in ki prispevajo k doseganju ciljev skupne ribiške politike.

Člen 36

Skupni ukrepi

Sklad podpira skupne ukrepe, katerih cilj je :

trajnostno prispevati k boljšemu upravljanju ali ohranjanju virov ali k transparentnosti trgov za proizvode ribištva in ribogojstva ali

vključiti skupne naložbe v razvoj razmnoževališč, ravnanje z odpadki ali v nakup opreme za proizvodnjo, predelavo ali trženje ali

spodbujati partnerstvo med znanstveniki in izvajalci v ribiškem sektorju ali

prispevati k ciljem, ki so določeni v členu 27a(4) te uredbe.

Člen 37

Ukrepi za varovanje in razvoj vodnega živalstva

Sklad lahko pomaga pri ukrepih v skupnem interesu, ki imajo namen varovati in razvijati vodno živalstvo, z izjemo neposrednega obnavljanja staleža. Ukrepi morajo prispevati k bogatenju vodnega okolja.

Ti ukrepi se nanašajo na postavljanje stalnih ali premičnih naprav za varovanje in razvoj vodnega živalstva ali za rehabilitacijo celinskih plovnih poti, vključno z drstitvenimi območji in selitvenimi potmi za selitvene vrste živali.

Ukrepe morajo izvajati javne ali poljavne organizacije, priznane trgovinske organizacije ali druga telesa, ki jih za ta namen imenuje Organ upravljanja.

Člen 38

Ribiška pristanišča

Sklad lahko podpira naložbe v ribiška pristanišča, ki so v interesu vseh ribičev, ki uporabljajo pristanišče, in ki izboljšujejo storitve, ki so na voljo ribičem.

Te naložbe se nanašajo na:

izboljšanje pogojev za iztovarjanje, predelavo in skladiščenje ribiških proizvodov v pristaniščih;

oskrbo z gorivom, ledom, vodo in elektriko;

vzdrževanje ribiških plovil in opremo za popravila;

izboljšanje pristanov za povečanje varnosti med iztovarjanjem ali natovarjanjem proizvodov;

računalniško vodeno upravljanje ribolovnih dejavnosti.

Člen 39

Spodbujanje in razvoj novih trgov

Sklad lahko podpira skupne ukrepe za izvajanje politike izboljševanja kakovosti in vrednosti, spodbujanja ali razvoja novih trgov za proizvode ribištva in ribogojstva.

Cilj ukrepov ne smejo biti blagovne znamke ali oznake določenih držav ali geografskih območij, razen v primeru proizvodov, priznanih v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92[17].

Naložbe se nanašajo na:

izvajanje nacionalnih ali transnacionalnih promocijskih kampanj;

odstranjevanje presežnih vrst ali premalo izrabljanih vrst, ki so zavržene ali brez tržne vrednosti;

izvajanje politike kakovosti za proizvode ribištva in ribogojstva;

spodbujanje proizvodov, pridobljenih z metodami, ki imajo majhen vpliv na okolje;

spodbujanje proizvodov, priznanih v skadu s pogoji iz Uredbe (EGS) št. 2081/92;

potrjevanje kakovosti;

označevanje, vključno z označevanjem proizvodov, ki so bili ulovljeni s pomočjo okolju prijaznih načinov ribolova;

promocijske kampanje za proizvode ali kampanje za izboljšanje ugleda ribiškega sektorja;

izvajanje tržnih raziskav.

Člen 40

Pilotni projekti

Sklad lahko podpira pilotne projekte, ki so usmerjeni v pridobivanje in razširjanje novega tehničnega znanja in ki jih izvaja gospodarski izvajalec, priznana trgovinska organizacija ali drugo ustrezno telo, ki ga za ta namen določi Organ upravljanja, v partnerstvu z znanstvenim ali tehničnim telesom.

Pilotni projekti iz prejšnjega odstavka morajo:

v čim bolj realnih pogojih proizvodnega sektorja preverjati tehnično ali finančno sposobnost preživetja inovativne tehnologije, z namenom pridobivanja in razširjanja tehničnega ali finančnega znanja o testirani tehnologiji;

omogočati izvajanje testov načrtov upravljanja in načrtov razporeditve ribolovnega napora, vključno z, če je potrebno, ustanavljanjem območij s prepovedanim ribolovom, za vrednotenje bioloških in finančnih posledic, in poskusno obnavljati stalež.

Pilotni projekt vedno vključuje ustrezno znanstveno spremljanje izvajanja, da se pridobi bistvene rezultate.

Rezultate projektov, ki so financirani v skladu z odstavkom 1, so predmet znanstvenih poročil, ki so dostopna javnosti.

Člen 41

Predelava in prerazporeditev ribiških plovil

Sklad lahko podpira predelavo ribiških plovil za izključne namene usposabljanja in raziskovanja v ribiškem sektorju s strani javne ali poljavne organizacije, pod zastavo države članice.

Sklad lahko podpira ukrepe za trajno prerazporeditev ribiških plovil v neprofitne namene izven profesionalnega ribolova.

POGLAVJE IV

PREDNOSTNA OS 4 TRAJNOSTNI RAZVOJ OBALNIH RIBOLOVNIH OBMOČIJ

Člen 42

Področje uporabe pomoči

Sklad zagotavlja pomoč, skupaj z drugimi instrumenti Skupnosti, za trajnostni razvoj in izboljšanje kakovosti življenja obalnih ribolovnih območij, ki so upravičena kot del celostne strategije za podporo izvajanju ciljev skupne ribiške politike, zlasti ob upoštevanju njenih družbeno-gospodarskih posledic.

Ukrepi za trajnostni razvoj obalnih ribolovnih območij poskušajo:

ohranjati gospodarsko in družbeno blaginjo teh območij in vrednost proizvodov ribištva in ribogojstva;

ohranjati in razvijati delovna mesta v obalnih ribolovnih območjih s podporo za razvejanje ali gospodarsko in družbeno prestrukturiranje območij, ki so soočena z družbeno-gospodarskimi težavami zaradi sprememb v ribiškem sektorju;

spodbujati kakovost obalnega okolja;

podpirati in razvijati sodelovanje med nacionalnimi in transnacionalnimi obalnimi ribolovnimi območji.

Vsaka država članica v svoj operativni program vključi seznam območij, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč Sklada za trajnostni razvoj obalnih območij.

Obalno ribolovno območje je na splošno manjše od NUTS III, z morsko ali jezersko obalo ali rečnim izlivom, ki je povezano z ribištvom. Območje mora biti razmeroma skladno z geografskega, oceanografskega, gospodarskega in družbenega stališča.

Območje mora imeti nizko gostoto prebivalstva, pomemben delež zaposlenosti v ribiškem sektorju, ribolov mora upadati in nobena občina ne sme imeti več kot 100 000 prebivalcev.

Država članica obvesti Komisijo o območjih, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3.

Člen 43

Upravičeni ukrepi

Podpora za trajnostni razvoj obalnih ribolovnih območij se lahko dodeli za:

prestrukturiranje in preusmerjanje gospodarskih dejavnosti, zlasti s spodbujanjem zelenega turizma, pod pogojem, da ti ukrepi nimajo za posledico povečanja ribolovnega napora;

razvejanje dejavnosti s spodbujanjem večih zaposlitev za ljudi, ki so aktivno zaposleni v ribiškem sektorju, z ustvarjanjem dodatnih ali nadomestnih delovnih mest zunaj ribiškega sektorja;

lokalno komercialno izkoriščanje morske hrane;

podporo objektom za "slam" ribolov in spodbujanju turističnih dejavnosti;

varovanje morskega, jezerskega in obalnega okolja za ohranitev njegove privlačnosti, obnavljanje in razvijanje obalnih zaselkov in vasi ter varovanje in izkoriščanje naravne in arhitekturne dediščine;

ponovno vzpostavljanje proizvodnega potenciala ribiškega sektorja, ki so ga prizadele naravne ali industrijske nesreče;

podporo medregionalnemu in transnacionalnemu sodelovanju med akterji v obalnih ribolovnih območjih, predvsem s povezovanjem v mrežo in razširjanjem najboljše prakse;

pridobivanje organizacijskih in predstavitvenih veščin za pripravo in izvajanje lokalne razvojne strategije.

Sklad lahko financira, na sekundarni podlagi in do 15 % zadevne osi, ukrepe za spodbujanje in izboljšanje poklicnega znanja, prilagodljivosti delavcev in dostopnost zaposlovanja, zlasti za ženske, pod pogojem, da so ti ukrepi sestavni del strategije trajnostnega razvoja za obalna območja in da so neposredno povezani z ukrepi iz prvega odstavka.

Podpora iz odstavka 1 ne sme vključevati prenove ali modernizacije ribiških plovil.

Upravičenci do pomoči iz točk (a) in (b) prvega odstavka in odstavka 2 tega člena, so osebe, zaposlene v ribiškem sektorju, ali osebe, katerih zaposlitev je odvisna od sektorja.

Če je ukrep iz tega člena upravičen tudi do drugega instrumenta pomoči Skupnosti, država članica v programu jasno določi, ali ga podpira Sklad ali drug instrument pomoči Skupnosti.

Člen 44

Sodelovanje v trajnostnem razvoju obalnih ribolovnih območij

Ukrepe za spodbujanje trajnostnega razvoja obalnih ribolovnih območij na določenem teritoriju izvaja skupina lokalnih javnih ali zasebnih partnerjev, ki je ustanovljena za ta namen, v nadaljnjem besedilu"obalna akcijska skupina" (OAS). Vsaka OAS, ustanovljena v skladu z zakoni zadevne države članice, se izbere na transparenten način po javnem razpisu za predloge.

Aktivnosti, izvedene na pobudo OAS, so odgovornost zasebnega sektorja za vsaj dve tretjini projektov.

OAS so upravičene do pomoči Sklada, če izvajajo celostne lokalne razvojne ukrepe na podlagi postopkov "od spodaj navzgor", ki se uporabljajo na določenem teritoriju ali za določeno kategorijo oseb ali vrst projektov. Država članica zagotovi, da imajo OAS ustrezne upravne in finančne usposobljenosti za upravljanje oblik pomoči in za uspešen zaključek načrtovanih aktivnosti.

OAS pokrivajo skladen teritorij, ki ima zadostno kritično maso človeških, finančnih in gospodarskih virov za podporo izvedljive razvojne strategije.

OAS v določeni državi članici ali regiji se glede na naravo institucionalne strukture združujejo v skupna združenja s statuti, ki zagotavljajo njihovo pravilno delovanje.

POGLAVJE V

PREDNOSTNA OS 5 TEHNIČNA POMOČ

Člen 45

Tehnična pomoč

Na pobudo in/ali v imenu Komisije, z zgornjo mejo 0,80 % letnih dodeljenih sredstev, lahko Sklad financira pripravljalno, spremljevalno, upravno ali tehnično pomoč, ukrepe vrednotenja, presoje ali inšpekcije, ki so potrebni za izvajanje te uredbe. Ti ukrepi se izvajajo v skladu s členom 53(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in vsemi drugimi določbami te uredbe in njenih pravil za izvajanje, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna.

Ti ukrepi vključujejo:

Študije, povezane z izdelavo strateških smernic Skupnosti in letnega poročila Komisije;

vrednotenja, strokovna poročila, statistike in študije, vključno s tistimi, ki so splošne narave in se ukvarjajo z delovanjem Skladov;

ukrepi, ki so usmerjeni na partnerje, upravičence do pomoči Sklada in javnost, vključno z informacijskimi ukrepi;

ukrepi za razširjanje podatkov, povezovanje v mreže, povečevanje ozaveščenosti, spodbujanje sodelovanja in izmenjavo izkušenj v celotni Skupnosti;

vzpostavitev, delovanje in povezovanje računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje, inšpekcijo in vrednotenje;

izboljševanje metod vrednotenja in izmenjavo podatkov in praks na tem področju;

vzpostavitev transnacionalnih mrež in mrež Skupnosti, ki povezujejo akterje v trajnostnem razvoju obalnih ribolovnih območij z namenom spodbujanja izmenjave izkušenj in najboljše prakse, spodbujanja in izvajanja medregionalnega in transnacionalnega sodelovanja in razširjanja podatkov.

Na pobudo držav članic lahko Sklad v vsakem operativnem programu financira ukrepe, ki se nanašajo na pripravljanje, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, javnost, nadzor in presojo pomoči operativnim programom, do 5 % skupne vsote za vsak operativni program.

Na pobudo držav članic lahko Sklad v vsakem operativnem programu financira ukrepe, ki se nanašajo na izboljševanje upravne usposobljenosti držav članic, katerih vse regije izpolnjujejo pogoje konvergenčnega cilja.

NASLOV V

USPEŠNOST POMOČI IN OBVEŠČANJE JAVNOSTI

POGLAVJE I

VREDNOTENJE OPERATIVNIH PROGRAMOV

Člen 46

Splošne določbe

Operativni programi so predmet predhodnih, vmesnih in naknadnih vrednotenj v skladu z določbami členov 47 do 49.

Namen vrednotenj je izboljšanje kakovosti in uspešnosti pomoči Sklada in izvajanja operativnih programov. Ocenjujejo tudi njihove učinke na strateške smernice Skupnosti, nacionalne strateške načrte in značilne težave, s katerimi so soočene države članice, ob upoštevanju potrebe po trajnostnem razvoju v ribiškem sektorju in vplivov na okolje.

Uspešnost pomoči Sklada se oceni na podlagi naslednjih meril:

skupni vpliv Sklada na cilje, ki so določeni v členu 4 te uredbe;

vpliv prednostnih nalog, ki so vključene v programe.

Za organizacijo dejavnosti vrednotenja iz odstavka 1 so odgovorne bodisi države članice bodisi Komisija v skladu z načelom sorazmernosti ter na podlagi partnerstva med Komisijo in državo članico.

Države članice prispevajo človeške in finančne vire, potrebne za izvedbo vrednotenj, organizirajo pripravo in zbiranje potrebnih podatkov in uporabijo različne vrste podatkov iz sistema spremljanja.

Komisija določi metode vrednotenja in standarde, ki se uporabljajo v skladu s postopkom iz člena 100(3).

Vrednotenja izvajajo neodvisni evalvatorji. Rezultati se objavijo, razen če organ, odgovoren za vrednotenje, temu izrecno nasprotuje, v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in sveta.[18]

Vrednotenja se financirajo iz proračuna za tehnično pomoč operativnih programov, če so izvedena v pristojnosti držav članic, in iz proračuna za tehnično pomoč Komisije, če so izvedena v njeni pristojnosti.

Člen 47

Predhodno vrednotenje

Namen predhodnega vrednotenja je zagotoviti skladnost med strateškimi smernicami Skupnosti, nacionalnimi strateškimi načrti in operativnimi programi, kakor tudi optimizacijo dodeljevanja proračunskih sredstev operativnim programom ter izboljšanje kakovosti oblikovanja programov.

Države članice izvedejo predhodno vrednotenje na ravni operativnih programov v skladu z načelom sorazmernosti in v skladu z metodami in standardi vrednotenja, ki bodo opredeljeni po postopku iz člena 46(5).

Člen 48

Vmesno vrednotenje

Cilj vmesnega vrednotenja je ugotavljanje uspešnosti celega ali dela operativnega programa, z namenom njegove prilagoditve za izboljšanje kakovosti pomoči in njenega izvajanja.

Vmesna vrednotenja se izvajajo za operativne programe v skladu z načelom sorazmernosti in na podlagi koledarja, ki bo omogočal upoštevanje rezultatov, če je program podaljšan.

Vmesna vrednotenja se organizirajo v pristojnosti držav članic in na pobudo organov upravljanja, po posvetovanju s Komisijo v skladu z metodami in standardi vrednotenja, ki bodo določeni po postopku iz člena 46(5). Pošljejo se Nadzornemu odboru operativnega programa in Komisiji.

Komisija izvede vmesno vrednotenje izvajanja strateških smernic Skupnosti na podlagi koledarja, ki omogoča uporabo rezultatov v vseh odločitvah glede nadaljevanja oblikovanja programov.

Člen 49

Naknadno vrednotenje

Naknadno vrednotenje preceni stopnjo izkoriščenja virov, uspešnost in učinkovitost operativnega programa in njegov vpliv glede na splošne cilje iz člena 4 in strateške smernice Skupnosti. Ugotovi dejavnike, ki so prispevali k uspehu ali neuspehu izvajanja operativnih programov, tudi iz vidika trajnosti in najboljših praks.

Naknadno vrednotenje se izvede na pobudo in v pristojnosti Komisije v posvetovanju z državo članico in organom upravljanja, ki zbere potrebne podatke za njegovo izvedbo.

Naknadno vrednotenje se dokonča najkasneje do 31. decembra 2015.

POGLAVJE II

Informacije in obveščanje javnosti

Člen50

Informacije in obveščanje javnosti

Države članice zagotavljajo in objavljajo podatke o sofinanciranih programih in aktivnostih. Podatki so namenjeni evropskim državljanom. Njihov namen je osvetliti vlogo Skupnosti in zagotavljati, da je pomoč Sklada transparentna.

Organ upravljanja je odgovoren za:

zagotavljanje, da je operativni program posredovan možnim upravičencem, trgovskim združenjem, gospodarskim in socialnim partnerjem, organizacijam, ki spodbujajo enake pravice in možnosti, nevladnim organizacijam v okoljevarstvenem sektorju in nevladnim organizacijam v ribiškem sektorju. Organ upravljanja jih obvesti o možnostih, ki jih ponuja pomoč, in o pravilih in metodah, ki urejajo dostop do financiranja;

obveščanje upravičencev o višini sofinanciranja Skupnosti;

obveščanje evropskih državljanov o vlogi Skupnosti v operativnih programih in njihovih rezultatih ter zagotavljanje, da tudi upravičenci obveščajo evropske državljane o tej vlogi.

Države članice vsako leto obvestijo Komisijo o pobudah, ki so jih sprejele za namene izvajanja tega člena.

NASLOV VI

FINANčNI PRISPEVEK SKLADA

POGLAVJE I

PRISPEVEK SKLADA

Člen 51

Intenzivnost državne pomoči

Največja intenzivnost državne pomoči je določena v tabeli Priloge II k tej uredbi.

Člen 52

Prispevek Sklada

Odločitev o sprejemu operativnega programa določa največji prispevek Sklada za vsako prednostno nalogo.

Prispevek Sklada se izračuna glede na celotne državne izdatke.

Prispevek Sklada se določi za vsako prednostno nalogo. Veljajo naslednje zgornje meje:

75 % javnih izdatkov, ki jih delno financira Sklad, v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru konvergenčnega cilja;

50 % javnih izdatkov za operativne programe v ostalih regijah, ki ne izpolnjujejo pogojev za pridobitev pomoči v okviru konvergenčnega cilja;

85 % javnih izdatkov za tiste dele operativnih programov, ki zajemajo najbolj obrobne regije in odročne grške otoke.

Z odstopanjem od zgornjih meja iz odstavka 3 je pomoč Sklada

85 % javnih izdatkov za ukrepe iz prve alinee člena 23(a) v regijah, ki jih zajema konvergenčni cilj;

65 % javnih izdatkov za ukrepe iz prve alinee člena 23(a) v regijah, ki jih ne zajema konvergenčni cilj.

Minimalni prispevek Sklada na prednostno nalogo je 20 % javnih izdatkov.

Ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije, se lahko financirajo v višini 100 %.

Celoten znesek pomoči, ki ga Sklad dodeli aktivnosti in ostale dodeljene pomoči iz proračuna Skupnosti, ne smejo presegati 90 % javnih izdatkov, ki so dodeljeni za pomoč aktivnosti.

Člen 53

Neakumulacija

Prednostna naloga ali aktivnost v obdobju upravičenosti ne sme prejemati prispevkov iz več kot enega Sklada Skupnosti naenkrat. Aktivnost lahko prejema prispevke iz največ enega operativnega programa naenkrat..

Člen 54

Upravičenost izdatkov

Izdatek je upravičen do prispevka Sklada, če je upravičencu nastal ob izvajanju aktivnosti med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2015. Sofinancirane aktivnosti ne smejo biti zaključene pred datumom začetka upravičenosti.

Izdatek je upravičen do prispevka Sklada samo, če je nastal zaradi aktivnosti, o katerih je odločil organ upravljanja zadevnega operativnega programa, ali v svoji pristojnosti in v skladu z merili, ki jih je vnaprej določil nadzorni odbor.

Nov izdatek, ki je nastal med revizijo operativnega programa, je upravičen od datuma, ko Komisija prejme zahtevo po spremembi operativnega programa.

Pravila za upravičenost izdatkov se določijo na nacionalni ravni, ob upoštevanju izjem, ki jih določa ta uredba.

Naslednji izdatki niso upravičeni :

DDV;

obresti dolga;

nakup zemljišča za znesek, ki presega 10 % skupnih upravičenih izdatkov za zadevni ukrep;

stroški bivanja.

Določbe odstavkov 1 do 3 tega člena ne posegajo v določbe člena 45.

Člen 55

Trajnost aktivnosti

Država članica ali organ upravljanja zagotovijo, da aktivnosti zadrži prispevke Skladov le pod pogojem, da v sedmih letih od datuma odločitve o financiranju s strani pristojnih nacionalnih organov ali organa upravljanja, ne doživi pomembnega preoblikovanja, ki:

vpliva na njeno naravo ali pogoje izvajanja ali, ki podjetju oziroma javni organizaciji podeli neupravičeno prednost;

je posledica spremenjene narave lastništva dela infrastrukture ali ukinitve ali premestitve proizvodne dejavnosti.

Organ upravljanja obvesti Komisijo o takšnem preoblikovanju iz odstavka 1.

Neupravičeno izplačani zneski bodo izterjani v skladu z naslovom VIII, poglavjem II.

Država članica zagotovi, da podjetja, od katerih so bila izterjana sredstva v skladu z odstavkom 3, ne prejemajo prispevkov Sklada.

NASLOV VII

UPRAVLJANJE, SPREMLJANJE IN NADZOR

POGLAVJE I

Sistem upravljanja in nadzora

Člen 56

Splošna načela sistemov upravljanja in nadzora

Sistemi upravljanja in nadzora operativnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, določajo:

jasno definicijo nalog teles, ki izvajajo upravljanje in nadzor in jasno razdelitev nalog znotraj vsakega telesa;

jasno ločitev nalog med telesi upravljanja, potrjevanja izdatkov in nadzora ter znotraj vsakega telesa;

zadostna sredstva za vsako telo za izvajanje nalog, ki so mu bile dodeljene;

učinkovito ureditev notranje revizije;

zanesljive sisteme računovodstva, spremljanja in finančnega poročanja v računalniški obliki;

učinkovit sistem poročanja in spremljanja, če je izvajanje nalog preneseno;

obstoj priročnikov s postopki za naloge, ki se izvajajo;

učinkovito ureditev za presojo pravilnega delovanja sistema;

sisteme in postopke za zagotavljanje ustrezne revizijske sledi.

Ukrepi iz točk b), c), d), f), g) in h) so sorazmerni z javnimi izdatki za zadevni operativni program.

Člen 57

Določitev organov

Za vsak operativni program država članica določi:

a) organ upravljanja: organ, ali javno ali zasebno, nacionalno, regionalno ali lokalno telo, ki ga določi država članica za upravljanje operativnega programa ali država članica, če sama izvaja to nalogo;

b) organ za izdajo potrdil: telo ali lokalen, regionalen ali nacionalen organ, ki ga določi država članica, da potrjuje izjave o izdatkih in zahtevke za plačila, preden se jih pošlje Komisiji;

c) revizijski organ: telo, operativno neodvisno od organa upravljanja in organa za izdajo potrdil, določi ga država članica za vsak operativni program in je pristojen za pregledovanje dobrega delovanja sistema upravljanja in nadzora.

Poleg organov iz odstavka 1 država članica določi tudi pristojno telo za sprejemanje plačil Komisije in telo ali telesa, ki izplačujejo upravičence.

Država članica določi pravila, ki urejajo njene odnose s temi organi in telesi in njihove odnose s Komisijo. Brez poseganja v to uredbo država članica določi medsebojne odnose teh organov, ki izvajajo svoje naloge v popolni skladnosti z institucionalnim, pravnim in finančnim sistemom zadevne države članice.

Ob upoštevanju člena 56(1)(b) lahko isto telo opravlja več ali vse naloge upravljanja, plačevanja, potrjevanja in inšpekcije.

Člen 58

Naloge Organa upravljanja

Organ upravljanja je odgovoren za učinkovito, smotrno in pravilno upravljanje in izvajanje operativnega programa in zlasti za:

zagotavljanje, da so aktivnosti izbrane za financiranje v skladu z merili, ki veljajo za operativni program, in da za celotno obdobje izvajanja spoštujejo ustrezna pravila Skupnosti in nacionalna pravila;

preverjanje dobave sofinanciranih proizvodov in storitev ter preverjanje, da so izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in so v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili;

zagotavljanje obstoja sistema za zapis in shranjevanje računovodskih podatkov za vsako aktivnost v operativnem programu v računalniški obliki in zbiranja podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finančno upravljanje, spremljanje, nadzor in vrednotenje;

zagotavljanje, da upravičenci in druga telesa, ki so udeležena v izvajanju aktivnosti, vodijo bodisi ločeno računovodstvo bodisi ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi z aktivnostjo;

zagotavljanje, da se vrednotenja operativnih programov iz člena 46 izvedejo v rokih, ki jih določa ta uredba, in da dosegajo standarde kakovosti, dogovorjene med Komisijo in državo članico;

vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in kontrol, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz členov 83 in 93;

zagotavljanje, da organ za izdajo potrdil prejme vse potrebne podatke o postopkih in kontrolah, ki se izvajajo glede izdatkov, za namene izdaje potrdil;

vodenje Nadzornega odbora in zagotavljanje dokumentov, potrebnih za spremljanje kakovosti izvajanja operativnega programa z vidika njegovih posebnih ciljev, Nadzornemu odboru;

izdelavo in, po potrditvi Nadzornega odbora, predložitev letnih in končnih poročil o izvajanju Komisiji;

zagotavljanje upoštevanja zahtev po informacijah in obveščanju javnosti iz člena 50.

Organ upravljanja bi moral imeti funkcijo notranje revizijske službe.

Člen 59

Naloge Organa za izdajo potrdil

Organ za izdajo potrdil operativnega programa je odgovoren zlasti za:

izdelovanje potrjenih izkazov o izdatkih in zahtevkov za izplačila ter njihovo posredovanje Komisiji v računalniški obliki;

potrjevanje, da:

je izkaz o izdatkih točen, izhaja iz zanesljivega računovodskega sistema in temelji na preverljivih dokazilnih listinah;

so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili in da so nastali zaradi aktivnosti, ki so bile izbrane za financiranje v skladu z merili, ki veljajo za program, in v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili.

zagotavljanje za namene izdajanja potrdil, da je od Organa upravljanja prejel dovolj podatkov o izvajanju postopkov in nadzora glede izdatkov, ki so vsebovani na izkazih o izdatkih;

upoštevanje, za namene izdajanja potrdil, rezultatov vseh revizij, ki jih je izvedel Revizijski organ oziroma so bile izvedene v njegovi pristojnosti;

vzdrževanje računovodskih evidenc izdatkov, predloženih Komisiji, v računalniški obliki;

zagotavljanje povračila vseh zneskov sredstev skladov Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravičeno izplačani, kot posledica ugotovljenih nepravilnosti, če je potrebno, skupaj z obrestmi, vzdrževanje evidenc o izterljivih zneskih in povračilo zneskov, povrnjenih z odbitkom od naslednjega izkaza o izdatkih, če je to mogoče, Komisiji.

Člen 60

Naloge Revizijskega organa

Inšpekcijski organ operativnega programa je odgovoren zlasti za:

zagotavljanje, da se revizije izvajajo v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, da se preveri učinkovitost sistema upravljanja in nadzora operativnega programa;

zagotavljanje, da se revizije aktivnosti izvajajo na ustreznem vzorcu, da se preveri prijavljen izdatek;

posredovanje revizijske strategije Komisiji, v šestih mesecih od potrditve operativnega programa, ki zajema telesa, ki bodo izvajala revizijo iz pododstavkov a) in b), uporabljane metode, metode vzorčenja za kontrole aktivnosti in okvirni načrt revizij, ki zagotavlja, da so glavna telesa revidirana in revizije enakomerno porazdeljene čez celotno programsko obdobje;

če veljajo skupni sistemi v več kot enem operativnem programu, se lahko predloži enotna združena revizijska strategija iz točke c);

do 30. junija vsako leto od 2008 do 2016:

(i) izdelavo letnega nadzornega poročila, ki vsebuje ugotovitve revizij, izvedenih v skladu z revizijsko strategijo glede operativnega programa v preteklem letu in poročanje o ugotovljenih pomanjkljivostih v sistemu upravljanja in nadzora programa. Podatki za leti 2014 in 2015 so lahko vključeni v končno poročilo, ki spremlja izjavo o veljavnosti;

(ii) izdajo mnenja o tem, ali je sistem upravljanja in nadzora uspešno deloval in s tem podal zadovoljiva zagotovila o pravilnosti izkazov o izdatkih, ki so bile Komisiji predložene v tem letu, in o legalnosti in pravilnosti poslovnih dogodkov,

zagotavljanje podatkov o revizijah in mnenj, ki so lahko združena v enotno poročilo, če velja skupni sistem za več operativnih programov;

posredovanje izjave ob zaključku programa, ki ocenjuje veljavnost zahteve za izplačilo končnega plačila ter zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov, ki jih zajema končni izkaz o izdatkih, ki ga podpira končno poročilo o nadzoru.

Če revizije iz točk (a) in (b) izvaja telo, ki ni Revizijski organ, Revizijski organ zagotovi, da je to telo ustrezno funkcionalno neodvisno in da je delo opravljeno po mednarodnih revizijskih standardih.

POGLAVJE II

Spremljanje

Člen 61

Nadzorni odbor

Država članica ustanovi Nadzorni odbor za vsak operativni program, v soglasju z Organom upravljanja in po posvetovanju s partnerji. Vsak Nadzorni odbor se ustanovi v roku treh mesecev od odločitve o odobritvi operativnega programa.

Svoj poslovnik sprejme znotraj institucionalnih, pravnih in finančnih okvirov zadevne države članice in v soglasju z Organom upravljanja.

Člen 62

Sestava

Nadzornemu odboru predseduje predstavnik države članice ali Organa upravljanja. Na lastno pobudo lahko predstavnik Komisije sodeluje v delu Odbora v svetovalni vlogi.

Sestavo odbora določi država članica in mora vključevati partnerje iz člena 8 ter Organ upravljanja.

Organ upravljanja koordinira Nadzorni odbor.

Člen 63

Naloge

Nadzorni odbor se prepriča o uspešnosti in kakovosti izvajanja operativnih programov. V ta namen:

obravnava in odobri merila za izbor financiranih aktivnosti v roku štirih mesecev od potrditve operativnega programa. Merila za izbor se revidirajo v skladu s programskimi potrebami;

periodično revidira napredek doseganja posameznih ciljev operativnega programa na podlagi dokumentov, ki jih predloži Organ upravljanja;

pregleda rezultate izvajanja, zlasti doseganje ciljev, določenih za vsako prednostno nalogo, in vmesna vrednotenja iz člena 48;

obravnava in odobri letna in končna poročila o izvajanju iz člena 65, preden so predložena Komisiji;

se ga obvesti o letnem inšpekcijskem poročilu in o morebitnih pripombah Komisije po pregledu tega poročila;

na pobudo države članice se ga lahko obvesti o letnem poročilu iz člena 17;

lahko predlaga Organu upravljanja prilagoditev ali spremembo operativnega programa, ki bi omogočila dosego ciljev Sklada ali izboljšala njegovo upravljanje, vključno s finančnim upravljanjem;

obravnava in odobri vsak predlog za spremembo vsebine odločitve Komisije o prispevku Sklada.

Člen 64

Načini spremljanja

Organ upravljanja in Nadzorni odbor zagotavljata kakovost izvajanja operativnega programa.

Organ upravljanja in Nadzorni odbor izvajata spremljanje ob upoštevanju finančnih kazalcev in kazalcev izvajanja, rezultatov in vplivov, ki so opredeljeni v operativnem programu.

Kjer narava pomoči to omogoča, se statistika razčleni glede na spol in velikost podjetij prejemnic.

Komisija v partnerstvu z državami članicami preveri kazalce, ki so potrebni za spremljanje in vrednotenje operativnega programa.

Člen 65

Letna in končna poročila

Prvič v letu 2008 in do 30. junija za vsako nadaljnje leto Organ upravljanja Komisiji posreduje letno poročilo o izvajanju operativnega programa. Organ upravljanja posreduje Komisiji končno poročilo o izvajanju operativnega programa do 30. junija 2016.

Vsa letna poročila o izvajanju in končno poročilo vsebujejo naslednje elemente:

napredek pri izvajanju operativnega programa in prednostnih nalog glede na njihove posamezne preverljive cilje, s količinsko opredelitvijo, kjer in kadar je to mogoče, finančnih kazalcev, kazalcev izvajanja, vplivov in rezultatov za to prednostno nalogo;

spremembo v splošnem stanju, ki neposredno vpliva na izvajanje pomoči, zlasti znatne družbeno-gospodarske dogodke, spremembe v nacionalnih, regionalnih ali sektorskih politikah, in po potrebi njihove posledice za skladnost med pomočjo Sklada in pomočjo drugih finančnih instrumentov;

finančno izvajanje operativnega programa s podrobnim prikazom izdatkov, plačanih upravičencem, in protipostavke državnega prispevka, skupnega zneska plačil, prejetega od Komisije, in količinsko opredelitvijo kazalcev iz člena 64(2) za vsako prednostno nalogo;

finančno izvajanje glede na vrsto pomoči v skladu z razčlenitvijo prednostnih nalog iz naslova IV;

določbe, ki sta jih sprejela Organ upravljanja in Nadzorni odbor za zagotovitev kakovosti in uspešnosti izvajanja, zlasti:

ukrepe spremljanja in vrednotenja, vključno z načini zbiranja podatkov;

povzetek vseh pomembnih težav pri izvajanju operativnega programa in vseh sprejetih ukrepov, vključno s temi v povezavi s pripombami iz člena 67;

uporabo tehnične pomoči.

ukrepe, sprejete za zagotovitev obveščanja javnosti o operativnem programu;

izjavo o skladnosti s politikami Skupnosti v obdobju izvajanja operativnega programa in po potrebi opis vseh težav med izvajanjem operativnega programa in ukrepov za njihovo odpravo;

po potrebi uporabo pomoči, ki je bila povrnjena Organu upravljanja ali drugemu javnemu organu v času izvajanja operativnega programa.

Poročilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 2 in omogoča razumevanje izvajanja operativnega programa.

Komisija v roku dveh mesecev sprejme odločitev o vsebini letnega poročila o izvajanju, ki ga predloži Organ upravljanja. Za končno poročilo o operativnem programu je rok pet mesecev. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je poročilo sprejeto.

Člen 66

Letno poročilo Komisije

Do 31. decembra Komisija posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o dejanskem izvajanju te uredbe v preteklem letu. To poročilo povzema glavne dogodke, trende in izzive glede izvajanja operativnih programov.

Poročilo temelji na pregledu in oceni strateških letnih poročil držav članic iz prvega odstavka člena 17 in drugih dostopnih podatkov, ki ju opravi Komisija. Poročilo navaja nadaljnje ukrepe, ki so jih ali jih še bodo sprejele države članice in Komisija, ki bodo omogočili ustrezno spremljanje izvajanja ugotovitev poročila.

Vključuje tudi:

povzetek dejavnosti Sklada po državah članicah, vključno z razčlenitvijo odobrenih in izplačanih pravic po državah članicah ter uporabo tehnične pomoči s strani Komisije in držav članic;

oceno usklajenosti Sklada s Strukturnimi skladi in Evropskim skladom za kmetijstvo in razvoj podeželja;

ugotovitve ocenjevanj iz člena 48, takoj, ko so na voljo;

ob predložitvi četrtega letnega poročila in spet ob predložitvi poročila, ki zajema končno leto oblikovanja programov, povzetek revizij sistemov upravljanja in nadzora držav članic, izvedenih v imenu Komisije, ter zaključke revizij pomoči Sklada, ki so jih izvedle države članice in kjer so bili napravljeni ustrezni finančni popravki.

Člen 67

Letno preverjanje programov

Vsako leto ob predložitvi letnih poročil o izvajanju in revizijskih poročil iz členov 65 in 60(4) Komisija in Organ upravljanja v skladu s pravili, ki bodo naknadno določena v soglasju med zadevno državo članico in Organom upravljanja, preverita napredek pri izvajanju operativnega programa, glavne rezultate, dosežene v prejšnjem letu, finančno izvajanje in druge faktorje z namenom izboljšanja izvajanja, vključno z delovanjem sistema upravljanja in nadzora.

Po tem preverjanju lahko Komisija poda pripombe državi članici in Organu upravljanja. Država članica Komisijo obvesti o ukrepih, sprejetih kot odgovor na te pripombe.

Ko bodo dostopna naknadna vrednotenja pomoči, dodeljene v obdobju 2000-06, se celotni rezultati preverijo ob prvem naslednjem letnem preverjanju.

POGLAVJE III

Nadzor

ODDELEK 1

ODGOVORNOSTI DRžAV čLANIC

Člen 68

Dobro finančno poslovodenje

Države članice so odgovorne za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja operativnih programov ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov.

Države članice zagotavljajo, da organi upravljanja, za izdajo potrdil, Revizijski organi in vsa druga zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o vzpostavitvi sistemov upravljanja in nadzora iz členov 56 do 60, da se zagotovi učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.

Države članice preprečijo, zaznajo in odpravijo nepravilnosti. Komisiji sporočijo te nepravilnosti v skladu s pravili in jo obveščajo o napredku upravnih in pravnih postopkov.

Če ni mogoče povrniti neupravičeno izplačanih sredstev, je država članica odgovorna za povračilo izgubljenega zneska v proračun Evropskih skupnosti, razen če dokaže, da do izgube ni prišlo zaradi njene napake ali malomarnosti.

Člen 69

Sistemi upravljanja in nadzora

Pred sprejemom operativnega programa države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni sistemi upravljanja in nadzora za operativne programe v skladu s členi 56 do 60. Države članice so odgovorne za učinkovito delovanje sistemov med celotnim trajanjem programskega obdobja.

V roku treh mesecev od odobritve vsakega operativnega programa država članica Komisiji predloži opis sistemov, ki zajema zlasti organizacijo in postopke organov upravljanja in organov za izdajo potrdil ter posredniških teles, Revizijskega organa in vseh drugih teles, ki v njegovi pristojnosti izvajajo revizije.

Ta opis spremlja poročilo neodvisnega revizijskega telesa z rezultati ocene sistemov in mnenjem o njihovi skladnosti s členi 56 do 60. Če mnenje vsebuje zadržke, poročilo navede pomanjkljivosti in njihovo resnost. V soglasju s Komisijo država članica izdela načrt sanacijskih ukrepov in časovni razpored za njihovo izvajanje.

Neodvisno revizijsko telo se določi najkasneje ob odobritvi operativnega programa. Komisija lahko sprejme Revizijski organ za operativni program kot to neodvisno revizijsko telo, če ima to ustrezne zmogljivosti. Neodvisno revizijsko telo mora imeti ustrezno operativno neodvisnost in mora izvajati svoje delo po mednarodnih revizijskih standardih.

Oddelek 2

ODGOVORNOSTI KOMISIJE

Člen 70

Odgovornosti Komisije

Komisija se v skladu s postopkom iz člena 69 prepriča, da so države članice vzpostavile sisteme upravljanja in nadzora, na podlagi letnih nadzornih poročil in lastnih pregledov, da sistemi učinkovito delujejo v času izvajanja operativnih programov.

Brez poseganja v preglede držav članic lahko uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije opravljajo preglede na kraju samem, da preverijo učinkovitost delovanja sistemov upravljanja in nadzora, kar lahko vključuje preglede aktivnosti, vključenih v operativni program, z vsaj enodnevnim vnaprejšnjim obvestilom. Uradniki ali pooblaščeni predstavniki države članice lahko sodelujejo pri takšnem pregledu.

Komisija lahko zahteva od države članice, da izvede pregled na kraju samem, da preveri pravilno delovanje sistemov ali pravilnost ene ali večih transakcij. Uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnem pregledu.

Člen 71

Sodelovanje z nadzornimi organi držav članic

Komisija sodeluje z Revizijskimi organi operativnih programov, da uskladijo svoje nadzorne načrte in inšpekcijske metode in takoj izmenja rezultate pregledov sistemov upravljanja in nadzora, da se najbolje izkoristijo viri nadzora in da se izogne neupravičenemu podvajanju dela. Komisija in Revizijski organi se redno sestajajo, običajno vsaj enkrat letno, in skupaj pregledajo letno revizijsko poročilo iz člena 60 ter izmenjajo poglede na druga vprašanja glede izboljšanja upravljanja in nadzora operativnih programov. Komisija v roku treh mesecev ali na prvem sestanku po prejemu nadzorne strategije sporoči svoje pripombe.

Pri določanju svoje nadzorne strategije Komisija izbere tiste operativne programe, kjer je bilo mnenje o skladnosti sistema po členu 60 brez zadržkov ali kjer so bili zadržki umaknjeni po sanacijskih ukrepih, kjer je nadzorna strategija Revizijskega organa zadovoljiva in kjer so bila pridobljena ustrezna zagotovila, da sistemi upravljanja in nadzora učinkovito delujejo, na podlagi rezultatov pregledov Komisije in države članice.

Za te programe lahko Komisija obvesti zadevne države članice, da se bo prvenstveno zanašala na mnenje Revizijskega organa glede pravilnosti in zakonitosti prijavljenih izdatkov in da bo lastne preglede na kraju samem izvajala samo v izrednih okoliščinah.

NASLOV VIII

FINANČNO UPRAVLJANJE

POGLAVJE I

Finančno upravljanje

ODDELEK1

PRORAčUNSKE OBVEZNOSTI

Člen 72

Proračunske obveznosti

Proračunske obveznosti Skupnosti v operativnih programih (v nadaljnjem besedilu "proračunske obveznosti") se v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 izvajajo letno. Prva proračunska obveznost se prevzame, preden Komisija sprejme odločitev o potrditvi operativnega programa. Vsako nadaljnjo proračunsko obveznost Komisija prevzame na podlagi odločitve o dodelitvi prispevka iz Sklada, kot je navedeno v členu 20.

Oddelek 2

PLAčILA

Člen 73

Skupna pravila za plačila

Komisija izvaja plačila prispevkov iz Sklada se izvajajo v skladu s proračunskimi obveznostmi. Vsa plačila se knjižijo na najstarejšo odprto proračunsko obveznost.

Plačila se izvajajo v obliki vnaprejšnjega financiranja, vmesnih plačil in plačila preostanka. Izplačujejo se telesu, ki ga določi država članica.

Najkasneje 31. januarja vsako leto države članice pošljejo Komisiji dopolnitev napovedi zahtevanih plačil za tekoče finančno leto in za naslednje finančno leto.

Vse dopisovanje glede finančnih transakcij med Komisijo in organi, ki so jih določile države članice, poteka preko elektronskih sredstev in v skladu z izvedbenimi pravili , ki jih sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 100(3).

Člen 74

Pravila za izračun vmesnih plačil in plačil preostanka

Vmesna plačila in plačila preostanka se izračunajo z uporabo stopnje sofinanciranja za vsako prednostno nalogo na javnih izdatkih, ki so potrjeni za to prednostno nalogo na podlagi izkaza o izdatkih, ki ga je potrdil organ, pristojen za izdajo potrdil.

Člen 75

Izkaz o izdatkih

Vsi izkazi o izdatkih za vsako prednostno nalogo vključujejo znesek izdatka, ki je nastal upravičencu pri izvajanju aktivnosti, in ustrezen prispevek iz državnih sredstev. Izdatki, ki so jih upravičenci plačali, se dokazujejo s prejetim računom ali računovodsko listino enakovredne dokazne vrednosti.

Glede shem pomoči v pomenu iz člena 87 Pogodbe se za izdatke, potrjene Komisiji, štejejo izdatki, ki so jih plačali upravičenci, za katere je telo, ki dodeljuje pomoč, izvedlo plačilo.

Člen 76

Kopičenje vnaprejšnjega financiranja in vmesnih plačil

Kumulativna vsota vnaprejšnjega financiranja in vmesnih plačil ne sme presegati 95 % prispevka za operativni program.

Ko je ta meja dosežena, Organ za izdajo potrdil nadaljuje s posredovanjem Komisiji vseh potrjenih izdatkov z dne 31. decembra leta n, kot tudi zneskov, povrnjenih v Sklad v tem letu, najkasneje do 31. januarja leta n+1.

Člen 77

Celovitost plačil upravičencem

Države članice se prepričajo, da organ, odgovoren za izplačevanje, zagotavlja, da upravičenci prejmejo celotni znesek prispevka iz javnih sredstev kar se da hitro in v celoti. Nobeni zneski se ne odvedejo ali zadržijo, prav tako se ne obračuna nadaljnjih posebnih dajatev ali drugih dajatev z enakim učinkom, ki bi znižale te zneske za upravičence.

Oddelek 3

VNAPREJšNJE FINANCIRANJE

Člen 78

Plačilo

Po odločitvi Komisije o odobritvi prispevka iz Sklada za operativni program Komisija izplača en znesek vnaprejšnjega financiranja telesu, ki ga je določila država članica. Ta znesek vnaprejšnjega financiranja predstavlja 7 % prispevka iz Sklada za ta operativni program.

Telo, ki ga določi država članica, povrne Komisiji skupni znesek, plačan kot vnaprejšnje financiranje, če v roku štiriindvajsetih mesecev od plačila s strani Komisije prvega obroka zneska vnaprejšnjega financiranja ni pos