Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Cipru

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 126(7) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.

(3) Svet je 13. julija 2010 v skladu s členom 126(6) PDEU sklenil, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj[1], ter v skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem izdal priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2012.

(4) Komisija je 27. januarja 2011 v sporočilu Svetu sklenila, da je Ciper sprejel učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 13. julija 2010 za znižanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP, in menila, da nadaljnji ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem niso potrebni.

(5) Komisija je 11. januarja 2012 v drugem sporočilu Svetu potrdila, da je Ciper sprejel učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 13. julija 2010 za znižanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP, in menila, da nadaljnji ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem niso potrebni.

(6) V skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 lahko Svet na priporočilo Komisije sklene sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU, če so bili sprejeti učinkoviti ukrepi in je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju prvotnega priporočila. Pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za proračun se oceni glede na gospodarsko napoved, na kateri temelji priporočilo Sveta.

(7) V skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočila, da se stanje čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi moral Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahtevati, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, v skladu z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP.

(8) Komisija je maja 2012 na podlagi poglobljenega pregleda narave, izvora in resnosti makroekonomskega položaja Cipra sklenila, da so zanj značilna zelo huda neravnotežja, zlasti v zvezi z zunanjim položajem, javnimi financami in finančnim sektorjem, ki bi jih bilo treba nujno obravnavati. Ocenjeno je bilo, da položaj ciprskega bančnega sektorja ogroža vzdržnost položaja države. Na zunanjem področju je bilanca tekočega računa kazala znatne in trajne primanjkljaje, povezane s postopno izgubo cenovne/stroškovne konkurenčnosti, za stanje mednarodnih naložb pa je bilo ugotovljeno, da je zaskrbljujoče. Poleg tega je bilo ocenjeno, da položaj ciprskega bančnega sektorja ogroža vzdržnost položaja države. Na notranjem področju so bili razlogi za zaskrbljenost zasebni sektor, za katerega je značilna visoka stopnja finančnih vzvodov, stopnja zadolženosti nefinančnih družb in zelo visoka stopnja zadolženosti gospodinjstev. Poleg tega je na področju javnih financ prišlo do letnih primanjkljajev, ki so se povečevali tudi, ko si je gospodarstvo opomoglo od recesije, pri čemer je bilo za nedavna prizadevanja za odpravo čezmernega primanjkljaja ugotovljeno, da morda niso zadostna. Javni dolg je postopoma presegel prag iz Pogodbe in naj bi se še močno povečal.

(9) Svet je 10. julija 2012 obravnaval priporočila za Ciper, med drugim tudi na podlagi ocene ciprskega nacionalnega programa reform in programa stabilnosti za obdobje 2012–2015. Prvo priporočilo poziva k doslednemu izvajanju proračunske strategije leta 2013 in v nadaljnjih letih. Poleg tega poziva k pospešeni uvedbi izvršljivega večletnega proračunskega okvira z zavezujočo zakonsko podlago in popravnim mehanizmom. Ta okvir bi bilo treba okrepiti tudi s pripravo proračuna na podlagi programov in rezultatov. Glede na neučinkovitost davčne uprave in pobiranja davkov je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje upoštevanja davčnih predpisov in boj proti davčnim utajam.

(10) Glede na čedalje hujše gospodarske in finančne razmere so ciprski organi 25. junija 2012 uradno zaprosili za finančno pomoč v obliki posojila evropskega instrumenta za finančno stabilnost/evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) in Mednarodnega denarnega sklada (MDS), da se omogoči ponovna trajnostna rast gospodarstva, zagotovi pravilno delujoč bančni sistem ter zavaruje finančna stabilnost v Evropski uniji in euroobmočju. Euroskupina je 27. junija 2012 Komisijo pozvala, naj se z ECB, ciprskimi organi in MDS sporazume o programu makroekonomske prilagoditve, vključno s finančnimi potrebami, in sprejme ustrezne ukrepe za varovanje finančne stabilnosti v zelo težavnih okoliščinah, kjer obstaja tveganje učinkov prelivanja zaradi pretresov na trgu državnih dolžniških vrednostnih papirjev. Euroskupina je 16. in 25. marca 2013 s Ciprom dosegla politični dogovor o finančni pomoči in ključnih elementih programa. 12. aprila 2013 je ugotovila, da so bili potrebni elementi programa za makroekonomsko prilagoditev uvedeni in da se lahko začnejo ustrezni nacionalni postopki za uradno odobritev instrumenta finančne pomoči EMS. Svet je 25. aprila 2013 sprejel sklep v skladu s členom 136 PDEU, ki je vseboval glavne elemente programa makroekonomske prilagoditve, ki ga mora izvajati Ciper. Ciprski organi in Komisija, ki je delovala v imenu EMS, so 26. aprila 2013 podpisali memorandum o soglasju v skladu z navedenim sklepom.

(11) Leta 2009 se je zaključilo več kot desetletno obdobje trajne in močne gospodarske rasti na Cipru. Gospodarska dejavnost je upadla za 1,75 %, pri čemer so na rast znatno vplivali šibko domače povpraševanje in neugodne zunanje okoliščine. Leta 2010 si je gospodarska dejavnost opomogla, saj je bilo zabeleženo povečanje realnega BDP za 1,1 %, v prvi polovici leta 2011 pa za 1,5 %. Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2010, na kateri je temeljilo priporočilo Sveta v skladu s členom 126(7) z dne 13. julija 2010, naj bi gospodarska rast Cipra leta 2011 znašala 1,3 %. Kljub zelo dobri turistični sezoni leta 2011 se je oživitev gospodarstva upočasnila zaradi hude nesreče julija 2011, v kateri je bila uničena elektrarna Vasiliko, ki je proizvajala polovico električne energije v državi. Poleg tega je odpravljanje zelo hudih neravnotežij v zasebnem in javnem sektorju ciprskega gospodarstva vplivalo na zaostritev finančnih in fiskalnih pogojev, ki so povečali negativni vpliv na gospodarsko dejavnost, povzročili visoko stopnjo gospodarske negotovosti in prispevali k poslabšanju pogojev na trgu dela. Zaradi nadaljnjega poslabšanja mednarodnih okoliščin zunanje povpraševanje ni moglo nadomestiti učinka na domače povpraševanje. Zato je letna gospodarska rast leta 2011 znašala 0,5 %, kar je skoraj za odstotno točko manj od napovedi Komisije v času priporočila Sveta. Leto 2012 je bilo zunaj časovnega obdobja, zajetega v napovedi Komisije, na kateri je temeljilo priporočilo Sveta. Vendar je bila v skladu s predpostavko o postopni odpravi negativne proizvodne vrzeli za leto 2012 pričakovana višja rast kot leta 2011. Po najnovejši napovedi služb Komisije se pričakuje, da se bo realni BDP leta 2012 zmanjšal za 2,4 %.

(12) Javnofinančni primanjkljaj se je s 5,3 % BDP leta 2010 povečal na 6,3 % BDP leta 2011. Proračunski saldo se je poslabšal kljub ukrepom za fiskalno konsolidacijo iz zakona o proračunu za leto 2011 in trem sklopom nadaljnjih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, sprejetim leta 2011, ki niso zadoščali za zaustavitev poslabšanja javnih financ. Naveden niz gospodarskih dogodkov, zlasti odprava zelo hudih neravnotežij v zasebnem in javnem sektorju ciprskega gospodarstva, tvori ozadje položaja javnih financ, vključno z nezanemarljivimi učinki sestave rasti in višjimi stroški posojil zaradi izgube dostopa do dolgotrajnejšega tržnega financiranja.

(13) Po najnovejši napovedi služb Komisije naj bi javnofinančni primanjkljaj leta 2012 dosegel 6,3 % BDP. Ta predvideni primanjkljaj znatno presega prejšnje napovedi služb Komisije, zlasti zaradi znatnega primanjkljaja posrednih in neposrednih davčnih prihodkov (predvsem zaradi DDV, davkov od dohodkov pravnih oseb in socialnih prispevkov) ter višjih odhodkov, ki so posledica vedno višje stopnje brezposelnosti in stopnje predčasnega upokojevanja, ki je višja od pričakovane. V primerjavi z napovedjo služb Komisije iz zime 2013 je bil primanjkljaj iz leta 2012 prilagojen navzgor za približno 0,5 % BDP zaradi enkratnega odhodka v zvezi s stroški zavarovanja zaradi eksplozije v elektrarni Vasiliko julija 2011, plačljivega v štirih letih, ki pa je bil v celoti vknjižen leta 2012, in zabeležitve prenosa kapitala za plačilo kapitaliziranih obresti na obveznico za dokapitalizacijo banke Cyprus Popular Bank.

(14) Po najnovejši gospodarski napovedi služb Komisije je strukturni primanjkljaj leta 2010 znašal 5,7 % BDP, leta 2011 pa 6,6 % BDP. Pričakuje se, da bo leta 2012 dosegal 6,6 % BDP. V napovedi služb Komisije, na kateri temelji priporočilo Sveta iz julija 2010, je bila izpostavljena pričakovana povprečna potencialna rast v višini približno 1 % v obdobju prilagoditve. Po najnovejši gospodarski napovedi služb Komisije se povprečna potencialna proizvodnja za obdobje 2011–2012 zdaj obravnava kot negativna (približno –0,5 %) in po ocenah bo v obdobju 2013–2016 ostala negativna. Ob upoštevanju popravka potencialne proizvodnje navzdol glede na priporočilo Sveta bi povprečna fiskalna konsolidacija v obdobju 2011–2012 znašala približno 0,5 %. Vendar so na ocenjeno spremembo strukturnega salda močno vplivali tudi nepričakovani izpadi prihodkov, ki so bili posledica končnega domačega povpraševanja, ki je bilo nižje od napovedanega, manjšega uvoza in večjega poslabšanja na trgu dela. To je prispevalo k velikim izpadom prihodkov, zlasti posrednih davčnih prihodkov. Ob upoštevanju teh učinkov se celotna prilagojena fiskalna konsolidacija v povprečju ocenjuje na približno 2,4 % BDP, kar je precej nad povprečno letno fiskalno konsolidacijo v višini vsaj 1,5 % BDP v obdobju 2011–2012, ki jo priporoča Svet. Zato je mogoče šteti, da je Ciper sprejel učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta.

(15) Zakon o proračunu za leto 2012, ki je bil sprejet 16. decembra 2011, je vključeval konsolidacijsko strategijo na podlagi odhodkov, ki je sestavljena predvsem iz (i) pokojninskih prispevkov zaposlenih v javnem sektorju skupaj z zamrznitvijo prejemkov v širšem javnem sektorju za dve leti; (ii) vključitve novih zaposlenih v javnem sektorju v splošni pokojninski sistem v okviru sklada socialne varnosti namesto v bolj velikodušen pokojninski sistem za javni sektor; (iii) bolj ciljno usmerjenih socialnih transferjev; (iv) znižanj v izbranih kategorijah javnih odhodkov; (v) povišanja stopnje DDV s 15 % na 17 %; (vi) začasnega prispevka na bruto dohodke zaposlenih v zasebnem sektorju in upokojencev ter (vii) povišanja davčne stopnje za izplačilo predpostavljenih dividend. Navedene fiskalne napovedi vključujejo tudi konsolidacijske ukrepe, ki so jih ciprski organi sprejeli za preostanek leta 2012 po začasnem sporazumu s programskimi partnerji o fiskalnih politikah novembra 2012, zlasti obsežno znižanje prejemkov upokojencev in zaposlenih v javnem in širšem javnem sektorju. Skupno je Ciper v obdobju 2011–2012 sprejel konsolidacijske ukrepe z ocenjenim neposrednim učinkom na zmanjšanje primanjkljaja v višini več kot 5,5 % BDP. Ta ocena fiskalnih konsolidacijskih ukrepov, sprejetih v obdobju 2011–2012, po načelu od spodaj navzgor potrjuje sklep, da je Ciper sprejel učinkovite ukrepe.

(16) Bruto javni dolg se je leta 2011 povečal na 71,1 % BDP, za razliko od 67,6 % BDP iz napovedi služb Komisije iz pomladi 2010, na kateri temelji priporočilo Sveta v skladu s členom 126(7) PDEU z dne 13. julija 2010. Na razvoj dolga so vplivali predvsem rezultati glede primanjkljaja, ki so bili višji od pričakovanih, rast, ki je bila nižja od pričakovane, in težave Cipra pri dostopu do mednarodnih trgov, da bi pokril svoje finančne potrebe, kar je privedlo do večjih stroškov izposojanja. Ti dejavniki so skupaj s sodelovanjem vlade pri dokapitalizaciji ene od komercialnih bank junija 2012 prispevali k povečanju javnega dolga na približno 85,8 % BDP leta 2012. V naslednjih letih se bo glede na šibko rast in znatne potrebe po fiskalnem financiranju javni dolg nedvomno še bolj povečal. V obdobju 2013–2014 se bo javni dolg dodatno povečal zaradi prejema finančne pomoči. Za delež dolga glede na BDP se napoveduje, da bo leta 2015 dosegel najvišjo vrednost, tj. 128 %, potem pa naj bi se na podlagi trajnostnih primarnih presežkov in povrnitve pozitivnih stopenj rasti realnega BDP zmanjšal.

(17) Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov ter zlasti znatnega poslabšanja proračunskega položaja zaradi upada gospodarske rasti, ki je hujši od pričakovanega, in šibkejšega splošnega stanja gospodarstva, kot je bilo predvideno v času prvotnega priporočila Sveta v skladu s členom 126(7) PDEU, se zdi primerno določiti nov rok za odpravo čezmernega primanjkljaja Cipra. Glede na napovedano odstopanje od referenčne vrednosti 3 % BDP ob koncu leta 2012 in neugodne makroekonomske okoliščine je treba za odpravo čezmernega primanjkljaja odobriti dodatna štiri leta.

(18) Po najnovejši gospodarski napovedi služb Komisije glede nominalne rasti BDP naj bi primarni javnofinančni saldo dosegel primanjkljaj v višini 2,4 BDP leta 2013, 4,3 % BDP leta 2014 in 2,1 % BDP leta 2015, leta 2016 pa presežek v višini 1,2 % BDP, medtem ko naj bi nominalni javnofinančni primanjkljaj dosegel 6,5 % BDP leta 2013, 8,4 % BDP leta 2014, 6,3 % BDP leta 2015 in 2,9 BDP leta 2016. Zaradi spremljanja in omejenega nadzora ciprskih organov nad plačilom obresti so v programu makroekonomske prilagoditve, ki ga mora izvajati Ciper, določeni fiskalni cilji glede primarnega salda.

(19) Za zagotovitev trajnostne odprave čezmernega primanjkljaja se ustrezna prilagoditev določi in oceni na podlagi celovite ocene, pri čemer se strukturni saldo uporabi kot referenca, minimalno letno izboljšanje strukturnega salda v višini vsaj 0,5 % BDP pa kot referenčno merilo. V celoti opredeljeni konsolidacijski ukrepi v višini 4,75 % BDP leta 2013 bodo predvidoma prispevali k izboljšanju strukturnega fiskalnega salda za približno 1,3 % BDP v istem letu. Leta 2014 bodo sprejeti konsolidacijski ukrepi znašali približno 1,75 % BDP, pri čemer se ocenjuje, da bodo v istem letu izboljšali strukturni saldo za 0,3 % BDP, leta 2015 za 0,7 % BDP, leta 2016 pa za 1,8 % BDP.

(20) Prilagoditev za obdobje 2013–2016 vključuje ukrepe za zmanjšanje rasti odhodkov, predvsem stroškov za plače v javnem sektorju in socialnih prispevkov, in povečanje prihodkov, zlasti s povišanjem stopenj DDV, trošarin ter stopnje davka za prihodke od obresti, davka na nepremičnine in davka od dohodka pravnih oseb. Fiskalno konsolidacijo bi bilo treba srednjeročno ohraniti, in sicer z omejevanjem rasti odhodkov, izboljšanjem strukture obdavčitve ter sprejemanjem fiskalnih in strukturnih ukrepov.

(21) Glede na znatno dodatno konsolidacijo leta 2013 ter neugodne in zelo negotove makroekonomske pogoje, ki so med drugim posledica uvedbe začasnega nadzora kapitala, izgube zaupanja in nestabilnosti finančnega sektorja, se predhodna obveznost glede nadaljnjih ukrepov za fiskalno konsolidacijo za leto 2014 (poleg ukrepov, ki so bili sprejeti decembra 2012 in bodo začeli veljati 1. januarja 2014) ni zdela primerna. Vendar je v programu za gospodarsko in finančno prilagoditev določena obveznost ciprskih organov, v skladu s katero morajo biti pripravljeni ohraniti cilje programa, tako da sprejmejo dodatne ukrepe v primeru prenizkih prihodkov ali višjih socialnih izdatkov ob upoštevanju škodljivih makroekonomskih učinkov.

(22) Za leto 2014 se ocenjuje, da se bo strukturni saldo izboljšal za 0,3 % BDP na podlagi dogovorjenih ukrepov za fiskalno konsolidacijo, ki so ostali nespremenjeni v primerjavi z ukrepi, določenimi v osnutku memoranduma o soglasju iz novembra 2012. Zato je po najnovejši napovedi služb Komisije ocenjena strukturna konsolidacija za leto 2014 nekoliko nižja od referenčnega merila za minimalno letno izboljšanje strukturnega salda v višini vsaj 0,5 % BDP. Kljub temu bi se morala ta stopnja izboljšanja šteti za sprejemljivo v sedanji izredni situaciji, v kateri vladajo zelo negotovi makroekonomski pogoji ter znatne razlike med dejansko in ocenjeno potencialno proizvodnjo, pri čemer so ocene strukturnega salda bolj negotove in se skozi čas spreminjajo bolj kot pod stabilnejšimi makroekonomskimi pogoji. Po napovedi služb Komisije iz zime 2013, v kateri so bili upoštevani konsolidacijski ukrepi za leto 2014, naj bi se strukturni saldo med letoma 2013 in 2014 izboljšal za približno 1,4 BDP. Ocenjeno manjše izboljšanje strukturnega salda leta 2014 kljub nespremenjenemu sklopu konsolidacijskih ukrepov je mogoče pojasniti s (i) poslabšanjem davčne osnove za ukrepe v zvezi s prihodki za leto 2013, kar kaže na to, da bo učinek nekaterih od teh ukrepov leta 2014 popustil; (ii) popravkom učinka nekaterih konsolidacijskih ukrepov, ki so že bili sprejeti za leto 2014, navzdol zaradi slabših makroekonomskih pogojev skozi celotno programsko obdobje; (iii) napovedanimi nižjimi zbranimi prihodki leta 2014 v okviru nekaterih davčnih ukrepov, pri čemer so prihodki od teh ukrepov (npr. pobiranje davka na dohodek in DDV) odvisni od gospodarske dejavnosti leta 2013, ter (iv) dejstvom, da se lahko zaradi standardne prožnosti, uporabljene za razmejitev ciklične komponente in strukturnega salda, podceni dejanska temeljna fiskalna konsolidacija. Pregled posameznih diskrecijskih konsolidacijskih ukrepov po načelu od spodaj navzgor je pomemben element ocene naravnanosti fiskalne politike. Zlasti pod zelo negotovimi makroekonomskimi pogoji lahko takšen pregled omogoči dodaten vpogled v dejansko temeljno fiskalno konsolidacijo. Ukrepi za fiskalno konsolidacijo za obdobje 2013–2014 so v povprečju višji od 3 % BDP. Čeprav je s tem povezano izboljšanje strukturnega salda znatno, v povprečju znaša le približno 0,75 % BDP.

(23) Napredek pri izvajanju zavez Cipra v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem se bo redno spremljal. V primeru prenizkih prihodkov ali višjih socialnih izdatkov bi moral biti Ciper pripravljen sprejeti dodatne ukrepe za ohranitev fiskalnih ciljev.

(24) Ciper izpolnjuje pogoje za podaljšanje roka za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

(1) Ciprski organi bi morali do leta 2016 odpraviti sedanji čezmerni proračunski primanjkljaj.

(2) Da bi se nominalni javnofinančni primanjkljaj do leta 2016 znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP, bi moral Ciper doseči cilje za nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 6,5 % BDP leta 2013, 8,4 % BDP leta 2014, 6,3 % BDP leta 2015 in 2,9 % BDP leta 2016.

(3) Zato bi moral Ciper dosledno izvajati zakon o proračunu za leto 2013 in dogovorjene dodatne konsolidacijske ukrepe, ki bi morali leta 2013 znašati vsaj 351 milijonov EUR. Ciper bi moral v celoti izvajati fiskalne ukrepe za leto 2014, ki so bili sprejeti decembra 2012 in bodo leta 2014 znašali vsaj 270 milijonov EUR. Ciper bi moral spremljati posledice mesečnih konsolidacijskih ukrepov za proračun in biti pripravljen ohraniti fiskalne cilje s sprejemanjem dodatnih ukrepov v primeru prenizkih prihodkov ali višjih socialnih izdatkov ob upoštevanju makroekonomskih okoliščin.

(4) Ciper bi moral srednjeročno ohraniti fiskalno konsolidacijo, in sicer z omejevanjem rasti odhodkov, izboljšanjem strukture obdavčitve ter sprejemanjem fiskalnih in strukturnih ukrepov, da bi se približal svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju strukturno uravnoteženega proračuna.

(5) Svet je določil trimesečni rok, do katerega morajo ciprski organi sprejeti učinkovite ukrepe in v skladu s členom 3(4a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, predvideni za dosego ciljev.

Poleg poročila iz priporočila (5) in vzporedno s programom za finančno prilagoditev bi moral Ciper vsake tri mesece poročati o napredku pri izvajanju teh priporočil ter v posebnem poglavju programa stabilnosti, dokler ni čezmerni primanjkljaj v celoti odpravljen.

To priporočilo je naslovljeno na Republiko Ciper.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 186, 20.7.2012, str. 30.