SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 15.12.2005 
KOM(2005) 648 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU 
o pozivu Svetu, naj zagotovi uporabo člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti za ukrepe na podro čju preživninskih obveznosti, sprejete na podlagi člena 65 
Pogodbe  
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU 
o pozivu Svetu, naj zagotovi uporabo člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti za ukrepe na podro čju preživninskih obveznosti, sprejete na podlagi člena 65 
Pogodbe  
1. Z AKONODAJNO IN INSTITUCIONALNO OZADJE  
1.1. Zakonodaja Skupnosti, ki se uporablja za preživninske obveznosti 
Preživninske obveznosti so sestavni del podro čja uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z 
dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odlo čb v civilnih 
in gospodarskih zadevah (v nadaljnjem besedilu „uredba Bruselj I“)1. Ta uredba dolo ča 
pravila o sporih o pristojnosti, med katerimi je v členu 5(2) tudi posebno pravilo za 
preživninske zadeve. Uredba vsebuje tudi pr avila o priznavanju in  izvrševanju sodb, ki 
zajemajo med drugim sodne odlo čbe, sprejete v državah članicah v preživninskih zadevah. 
Treba je med drugim omeniti, da člen 57(2) uredbe Bruselj I izrecno omenja „ dogovore v 
zvezi s preživninskimi obveznostmi, sklenjene pred upravnimi organi ali potrjene z njihove 
strani“,  ki se štejejo za ena kovredne javnim listinam. 
Preživninske obveznosti so prav tako vklju čene v podro čje uporabe Uredbe (ES) št. 805/2004 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. apri la 2004 o uvedbi evropskega  naloga za izvršbo 
nespornih zahtevkov (v nadaljnj em besedilu „uredba ENI“)2. Ta instrument zagotavlja prosti 
pretok sodnih odlo čb, ki so bile potrjene kot evropski  nalogi za izvrš bo, v vseh državah 
članicah. Ta uredba zajema sodne odlo čbe v preživninskih zadevah ter med drugim na hitro 
omenja, tako kot uredba Bruselj I, dogovore v zv ezi s preživninskimi obveznostmi, sklenjene 
z upravnimi organi ali potrjene z njihove stra ni, ki jih šteje za ena kovredne javnim listinam 
(člen 4(3)(b)). 
Preživninske obveznosti pa  so nasprotno izklju čene iz Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 
27. novembra 2003 o pristojnosti in priz navanju ter izvrševanju sodnih odlo čb v zakonskih 
sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornos tjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 
1347/2000 (v nadaljnjem besedilu „nova uredba Bruselj II“)3. Ta izklju čitev izhaja izrecno iz 
člena 1(3)(e) tega besedila ter iz uvodne izjave 11.  
1.2. Osnutek reforme zakonodaje Skupnosti na podro čju preživninskih obveznosti 
1.2.1. Kratka predstavitev predloga uredbe, predstavljenega Svetu 
V skladu s sklepi Evropskega sveta v Tamperej u (15. in 16. oktobra 1999) in Bruslju (4. in 5. 
novembra 2004) je Komisija v okviru izvaja nja programa vzajemnega priznavanja Svetu 
predstavila predlog uredbe s cilj em odstranitve ovir, ki so še  danes prisotne pri izterjavi 
preživnine v Evropski uniji. Namen te prihodnje  uredbe je oblikovanje pravnega okolja, ki bo 
                                                 
1 UL L 12, 16.1.2001. 
2 UL L 143, 30.4.2004. 
3 UL L 338, 23.12.2003. 
 
SL 3   SL prilagojeno zakonitim pri čakovanjem preživninskih upravi čencev. Mora jim biti omogo čeno, 
da na hiter, preprost in najpogosteje brezpla čen način pridobijo izvršilni naslov, ki lahko 
neovirano kroži v evropskem pravosodnem prostoru in doseže redno pla čilo dolžnih zneskov.  
To novo pravno okolje zahteva delovanje, ki se  ne bo omejilo na preoblikovanje sedanjih 
sistemov; ukrepi bodo sprejeti na vseh ustreznih podro čjih pravosodnega sodelovanja v 
civilnih zadevah: mednarodna pris tojnost, pravo, ki se uporablja,  priznavanje in izvrševanje, 
sodelovanje in odprava ovir za  nemoten potek postopkov, vklju čno s sistemom najboljšega 
dostopa do podatkov o položaju zavezancev, ne glede na kraj njihovega bivališ ča v Evropski 
uniji. Ti splošni odgovori bodo v najve čji možni meri združeni v enotno uredbo Skupnosti. 
Ta pobuda je rezultat dolgega procesa pr esoje in posvetovanj a: financiranje 
primerjalnopravne študije (2003), priprava in spremljanje zelene knjige (2004), organizacija 
več srečanj strokovnjakov (2003 do 2005)  in izvedba presoje vplivov, z razpisom za 
zunanjega izvajalca in pod nadz orom medresorskega organizacijske ga odbora, ki se je v letu 
2005 srečal štirikrat. 
1.2.2. Pravna podlaga Predloga uredbe 
Komisija je Predlog uredbe Sveta o pristojn osti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in 
izvrševanju sodnih odlo čb ter sodelovanju v preživninskih zadevah predstavila na podlagi 
členov 61(c) in 67(2) Pogodbe o us tanovitvi Evropske skupnosti. 
Gre torej za predlog, ki se nanaša na pravos odno sodelovanje v civilnih zadevah, kakor je 
opredeljeno v členu 65 Pogodbe, in ki zajema „ vidike v zvezi z dr užinskim pravom“  v smislu 
druge alinee člena 67(5) Pogodbe. Zato se zan j ne uporablja postopek soodlo čanja in ga mora 
po posvetovanju z Evropskim parlam entom soglasno sprejeti Svet. 
2. P ROBLEMATIKA  
Druga alinea člena 67(5), kakor izhaja iz Pogodbe iz Nice, izvaja delitev v pravosodnem 
sodelovanju v civilnih zadevah s tem, ko za ukrepe, predvidene v členu 65, predpisuje 
postopek soodlo čanja iz člena 251, „ razen vidikov v zvezi z družinskim pravom“.   
Od 1. februarja 2003, datuma za četka veljavnosti Pogodbe iz Ni ce, veljata tako dva režima: 
soodločanje, ki je sedaj obi čajni postopek skupnega prava, in sprejetje v Svetu s soglasjem po 
posvetovanju z Evropskim parlamentom, ki  obsega posebna pravila, pridržana za „ukrepe“, 
ki vsebujejo „ vidike v zvezi z družinskim pravom“ .  
Takšna razdelitev se lahko na splošno izvede brez težav. Ni č na primer ne spodbija tega, da 
zakonski spori in starševska odgovornost spad ajo v družinsko pravo v smislu Pogodbe. 
Ko se je v zvezi z novo uredbo Bruselj II pojavilo vprašanje o odpravi postopka exequatur  za 
odločbe v zvezi s pravico do stikov, se je seve da priznalo, da bo ta zakonodaja vplivala na 
delovanje nacionalnih pr avnih sistemov na podro čju družinskega prava. Obdržanje pravila 
soglasja kljub za četku veljavnosti Pogodbe iz Nice omogo ča državam članicam zagotovitev, 
da nobena norma prava Skupnosti ne bo sprejeta br ez njihovega soglasja glede vsega, kar bi 
lahko zadevalo osebna razmerja v družini, zlasti po prenehanju zakonske zveze: pravica do varstva in vzgoje, pravic a do stikov, posledice neupravi čene premestitve otrok itd. 
 
SL 4   SL Tako se v primerih, v katerih je poudarek na sr čiki družinskih razmerij, ko se zakonodajalec 
Skupnosti dotakne same ureditve družine, obdržanj e pravila soglasja lažje razume. Dejansko 
ni dvoma, da priznanje a li nepriznanje sodne odlo čbe o pravici do varstva in vzgoje ali pravici 
do stikov neposredno vpliva na osebno razmerje med otroki in starši ter tako zadeva 
ravnovesje družinskih  razmerij, podro čje, ki je mo čno zaznamovano z razli čno pravno in 
kulturno tradicijo držav članic.  
Vendar nasprotno obstajajo podro čja, kjer je ta v ez z ravnovesjem družinskih razmerij manj 
zaznamovana in za katera so rezultati uporabe druge alinee člena 67(5) Pogodbe še posebej 
nezadovoljivi. Tako to velja za podro čje izterjave preživninskih obveznosti. 
V tem okviru je treba upoštevati hibridno nara vo same opredelitve preživninske obveznosti – 
družinska glede izvora, vendar denarna pri izvršitvi, tako kot kateri koli zahtevek.  
Kot je že bilo poudarjeno, je bil zakonodajalec Skupnosti do zdaj vedno mnenja, da se lahko 
pravila skupnega prava na podro čju pravosodnega sodelovanja v ci vilnih zadevah razširijo na 
preživninske obveznosti kot na vsak drug zahteve k. Zato uredba Bruselj I, ki prevzema 
strukturo Bruseljske konvencij e z dne 27. septembra 1968, izklju čuje družinsko pravo, vendar 
ohranja preživninske obveznosti v svojem podro čju uporabe. Nasprotno nova uredba Bruselj 
II zajema bistveni del družinskega prava (ra zveza, starševska odgovornost), vendar izklju čuje 
preživninske obveznosti. N azadnje uredba ENI vklju čuje zahtevke za preživnino in je bila 
sprejeta v postopku soodlo čanja. 
Novi predlog Komisije o preživninskih obveznostih o čitno spada v druga čen okvir. V 
nasprotju z uredbo Bruselj I in  uredbo ENI je v celoti posve čen preživninskim obveznostim in 
zanje dolo ča posebna pravila, medtem ko so pr eživninske obveznosti v prej navedenih 
instrumentih obsegale samo del podro čja uporabe skupnih pravil za civilne zahtevke. Kot 
enoten predmet predloga uredbe  preživninske obveznosti same dolo čajo pravno naravo 
predloga.  
Posledica družinske narave preživninskih obve znosti je, da je zakonodaja Skupnosti, ki se 
ukvarja s tem, „v zvezi“ z družinsk im pravom v smislu druge alinee člena 67(5), ter se tako 
izogne podro čju skupnega prava glede pravosodnega s odelovanja v civilnih zadevah, ki se 
ureja s postopkom soodlo čanja. 
Čeprav je ta sklep pravno neizogiben, ni zadovoljiv. Kajti čeprav so preživninske obveznosti 
„v zvezi z“ družinskim pravom, so  zelo posebna veja tega podro čja. Ko je njen obstoj priznan 
in potrjen s sodno odlo čbo ali primerljivo listino, postane pr eživninska obveznost zahtevek in 
preide pod pravni režim, ki se  le malo razlikuje od režima , ki na splošno ureja pravo 
lastninskih razmerij. To je me d drugim razlog, ki pojasnjuje vklju čitev preživninskih 
obveznosti v podro čje uporabe uredbe Bruselj I. 
Dokler se pravo Skup nosti zadovolji z olajšanjem pridobitve odlo čbe o preživljanju in 
zagotovitvijo pretoka in izvrševanja v Evropski  uniji, s tem le zagotavlja dostop do sodnega 
varstva za upravi čenca in u činkovito izvršitev njegovega zahtevka. V tem okviru se 
zakonodajno delo Skupnosti dotika predvsem podro čja lastnine. Zahtevek za preživnino je 
seveda posebne narave, vendar je še vedno zahtevek, znesek denarja, ki ga je treba izterjati s 
sredstvi, ki se brez težav dolo čijo in uporabijo za vsako drugo sodno odlo čbo v zvezi z 
denarnim zneskom: uporaba usklajenih pravil o mednarodni pristojnosti, izdaja naloga za 
izvršbo, priznanega v vsej Evrops ki uniji, uporaba zasegov na ban čnem računu ali pla či, 
 
SL 5   SL vzpostavitev u činkovitega sodelovanja med državami članicami za olajšanje delovanja 
vzpostavljenih sodnih sistemov. 
3. P REDLAGANA REŠITEV  
V skladu z drugo alineo člena 67(2) Pogodbe Svet po posvet ovanju z Evropskim parlamentom 
soglasno sprejme sklep, s katerim zagotovi, da vsa podro čja ali dele podro čij iz naslova IV 
tretjega dela Pogodbe ureja postopek iz člena 251. Pravno je torej možno prestaviti 
preživninske zadeve od soglasja v soodlo čanje.  
Sklep Sveta v tem smislu, ki bi postavil „most“ med soglasjem in soodlo čanjem, bi pomenil 
dvojno prednost. Prvi č, bil bi skladen s posebno na ravo preživninskih obveznosti. Če se ne 
more zanikati obstoj tesne povezanosti med preži vnino in družinskimi razmerji, ostaja 
dejstvo, da izterjava zahtevka za preživnino ne vpliva neposre dno na bistvo teh razmerij. Za 
razliko od sodne odlo čbe o pravici do stikov sodna odlo čba v preživninskih zadevah s svojim 
izvrševanjem v ni čemer ne spremeni narave in ureditve osebnih razmerij med člani iste 
družine. Pravilo soglasja, katerega namen je predvsem upoštevati na čine družinske ureditve v 
državah članicah, ne more biti torej nikakor utemeljeno na podro čju preživninskih obveznosti. 
Postavitev tega „mostu“ bi omogo čila tudi vzpostavitev istega  zakonodajnega postopka za 
pravila o preživninskih obveznostih,  zlasti z istimi pravicami Evropskega parlamenta, kot se 
uporablja za predpise, kot je ENI, ki so vzpost avili skupni režim, ki zajema tako izterjavo 
preživninskih obveznosti kot izterjav o katerega koli drugega zahtevka.  
Od tedaj se zaradi same narave preživninski h obveznosti kot z obzirom na zakonodajni okvir, 
v katerem je Skupnost do sedaj posegala na to podro čje, zdi pravno primerno in politi čno 
zaželeno, da se za preživninske obveznosti uporabi postopek soodlo čanja, dolo čen v členu 
251 Pogodbe. 
4. S KLEP  
Ob upoštevanju zgoraj navedeni h ugotovitev Komisija poziva Svet, naj v skladu z drugo 
alineo člena 67(2) Pogodbe o ustanovitvi Evro pske skupnosti zagotovi, da ukrepe iz člena 65 
na področju preživninskih obveznosti ureja postopek iz člena 251 Pogodbe. 
 
SL 6   SL PRILOGA  
SKLEP SVETA 
o uporabi postopka iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za ukrepe na 
področju preživninskih obveznosti, sprejete na podlagi člena 65 Pogodbe  
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge alinee člena 67(2) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju naslednjega: 1) Od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe je Evropska skupnost pris tojna za sprejetje 
ukrepov na podro čju pravosodnega sodelovanja v ci vilnih zadevah, kakor so dolo čeni v členu 
65 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. 
2) V skladu z drugo alineo člena 67(5) Pogodbe, kakor izhaja iz Pogodbe iz Nice, ukrepe iz 
člena 65 Pogodbe sprejme Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, razen vidikov v 
zvezi z družinskim pravom. 
3) Pod pogoji iz druge alinee člena 67(2) Pogodbe Svet po posvetovanju z Evropskim 
parlamentom soglasno sprejme sklep, s katerim zagotovi, da vsa podro čja ali dele podro čij iz 
naslova IV tretjega dela  Pogodbe ureja postopek iz člena 251, in prilagodi dolo čbe o 
pristojnostih Sodiš ča.  
4) Od začetka veljavnosti Pogodbe iz Nice pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah spada 
pod dva razli čna režima: soodlo čanje, ki je sedaj obi čajni postopek skupnega prava, in 
sprejetje v Svetu s soglasjem po posvetovanju z Evropskim parlamentom, ki obsega posebna 
pravila, pridržana za ukrepe , ki vsebujejo vidike v zv ezi z družinskim pravom. 
5) Meja med ukrepi v zvezi z družinskim pravom in drugimi ukrepi je lahko v časih nejasna; 
tako je na podro čju preživninskih obveznosti, ki imaj o hibridno naravo: družinsko, ker 
preživninska obveznost ponavadi izhaja iz družin skega razmerja, vendar tudi denarno, saj je 
obveznost zahtevek, ki predstavlja znesek denarja. 
6) Svet je že upošteval to posebnost pri spre jetju Uredbe št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 
o pristojnosti in priznavanj u ter izvrševanju sodnih odlo čb v civilnih in gospodarskih zadevah, 
ki v svoje podro čje uporabe zajema preživnin ske obveznosti ter izklju čuje družinsko pravo. 
7) Enako je bila po za četku veljavnosti Pogodbe iz Nice Ur edba št. 805/2004 z dne 21. aprila 
2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov sprejeta po postopku iz 
člena 251 Pogodbe, čeprav se nanaša na preživninske obveznosti. 
8) Ob upoštevanju posebnosti podro čja preživninskih obve znosti je treba dolo čiti, da se za to 
področje od zdaj uporablja postopek iz člena 251. 
 
SL 7   SL 9) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališ ču Danske, ki je priložen  k Pogodbi o Evropski 
uniji in Pogodbi o ustanovitvi Ev ropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega 
sklepa, ki zato za Dansko ni zavezujo č niti se v njej ne uporablja. 
10) Velika Britanija in  Irska sta na podlagi člena 3 Protokola o stališ ču Velike Britanije in 
Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uni ji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, 
uradno pisno obvestili, da želita sodelovati pri sprejetju in upor abi tega sklepa – 
SKLENIL: 
Člen 1 
Od 1. junija 2006 Svet pr i sprejetju ukrepov iz člena 65 Pogodbe na podro čju preživninskih 
obveznosti odlo ča v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe. 
Člen 2 
Člen 251 Pogodbe se uporablja za mnenja Evropskega parlamenta, ki jih Svet prejme pred 1. 
junijem 2006, o predlogi h ukrepov, o katerih odlo ča Svet na podlagi tega sklepa v skladu s 
postopkom iz člena 251 Pogodbe. 
V Bruslju, (…) 
 Za Svet