[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 15.2.2010

COM(2010)53 konč.

2010/0035 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA EU št. …/….

o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Podlaga za sistem fiskalnega nadzora EU je določena v pogodbah in podrobneje opredeljena v zakonodaji EU, zlasti z zahtevami za davčno statistiko za izvedbo postopka čezmernega primanjkljaja. Kakovost podatkov v okviru fiskalne statistike je zlasti odvisna od tega, ali države članice pravilno izvajajo pravne akte, relevantne v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja, npr. Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96[1] (ESA 95) in Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009[2], ki vzpostavlja statistični referenčni sistem za standarde, opredelitve in računovodske določbe. Komisiji je bila dodeljena naloga nadzora kakovosti predloženih fiskalnih podatkov. Člen 8(1) Uredbe (ES) št. 479/2009 določa, da Komisija (Eurostat) redno ocenjuje kakovost dejanskih podatkov v poročilu države članice ter temeljnih državnih računov, zbranih v skladu z ESR 95. Kakovost dejanskih podatkov pomeni skladnost takšnih podatkov z računovodskimi pravili ter popolnost, zanesljivost, pravočasnost in doslednost statističnih podatkov. V skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 479/2009 države članice v najkrajšem možnem času sporočijo Komisiji (Eurostatu) relevantne statistične informacije, ki se zahtevajo za oceno kakovosti podatkov, brez poseganja v določbe v zvezi s statistično zaupnostjo.

Po „grškem primeru“ v letu 2004 in temu sledeči zahtevi Sveta za okrepitev spremljanja kakovosti predloženih fiskalnih podatkov je Komisija v letu 2005 predlagala spremembe veljavne zakonodaje, tj. Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93, ki ureja kakovost podatkov o postopku čezmernega primanjkljaja. Spremembe predloga Komisije iz leta 2005[3] naj bi povečale preglednost statistike v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja in v ta namen okrepile pristojnosti Eurostata glede kakovosti podatkov. Komisija je zlasti predlagala vzpostavitev „temeljitih nadzornih obiskov“. V povezavi s splošno zahtevo, da morajo države članice Komisiji (Eurostatu) zagotoviti dostop do informacij, potrebnih za namene ocene kakovosti podatkov, je predlog predvidel večjo pristojnost glede kakovosti podatkov. Dodatna orodja, ki so bila Komisiji zagotovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 2103/2005[4], so bila bolj omejena od prvotnih zahtev. Države članice niso v splošnem obvezane Komisiji (Eurostatu) omogočiti dostop do vseh informacij, zahtevanih za oceno kakovosti podatkov, obseg metodoloških obiskov (ki so bili od sprejetja zakonodaje opravljeni le v eni državi članici) pa je omejen izključno na statistično področje.

Nedavni dogodki in zlasti statistika grškega javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga iz oktobra 2009[5] so pokazali, da obstoječi sistem fiskalne statistike ne zmanjšuje v dovolj veliki meri tveganja na primer pošiljanja nepravilnih ali netočnih podatkov Komisiji.

Brez ukrepanja za odpravo te pomanjkljivosti bodo takšni primeri nespoštovanja pravil posameznih držav članic še naprej ogrožali zanesljivost sistema upravljanja za udeležene na evropski ravni in na ravni držav članic. Zato je na tej stopnji primerno in skladno s politiko predlagati nekatere spremembe okvira upravljanja za fiskalno statistiko. Namen spremenjene uredbe je Komisiji in državam članicam omogočiti učinkovitejšo sodelovanje pri izboljšanju kakovosti in zanesljivosti statistike državnih financ, ki bo temeljilo na dveh stebrih: prvič, redni statistični obiski v okviru postopka čezmernega primanjkljaja bodo pogostejši in celovitejši; drugič, kadar se z oceno tveganja opredelijo posebne in znatne težave, lahko Eurostat opravi dodatne metodološke obiske.

Za odpravo obstoječih pomanjkljivosti Komisija zato meni, da je treba predlagati dopolnitev obstoječih pravil za okrepitev mehanizmov spremljanja podatkov. Metodološki obiski pa se bodo izvajali le v primerih, če bodo ugotovljena znatna tveganja ali morebitni problemi v zvezi s kakovostjo podatkov, kakor velja tudi v obstoječem pravnem okviru.

Glede na to, da mora biti Eurostat kot statistični organ sposoben dejansko preveriti poslane številke, je treba sedanji pravni okvir dopolniti z več vidikov. Zlasti je treba Eurostatu priznati pravico do neposredne preučitve javnih računov, kadar obstajajo resni pomisleki glede zanesljivosti statističnih podatkov, ki so jih predložili nacionalni statistični organi, medtem ko morajo biti nacionalni organi obvezani hraniti vse relevantne vire informacij in jih dati na voljo. Nadalje obstaja tudi potreba, da države članice zagotovijo pomoč strokovnjakov v nacionalnem računovodstvu, vključno s pomočjo pri pripravi in izvajanju metodoloških obiskov.

2010/0035 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA (EU) št. …/…

o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega pododstavka člena 126(14) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Verodostojnost proračunskega nadzora je zelo odvisna od zanesljive proračunske statistike. Nadvse pomembno je, da so podatki, ki jih pošiljajo države članice na podlagi Uredbe (ES) št. 479/2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[6], zelo kakovostni.

(2) Okvir upravljanja fiskalne statistike Evropske unije je bil v zadnjih letih dodatno razvit, institucionalni okvir pa posodobljen, zlasti za izboljšanje spremljanja državnih računov s strani Komisije (Eurostata).

(3) Revidirani okvir upravljanja za fiskalno statistiko je na splošno dobro deloval in je dosegel zadovoljiv izid v smislu pošiljanja ustreznih fiskalnih podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu. Zlasti države članice so večinoma pokazale dobro mero pripravljenosti za sodelovanje v dobri veri ter operativno sposobnost sporočanja visokokakovostnih fiskalnih podatkov.

(4) Vendar so nedavni dogodki tudi jasno pokazali, da sedanji okvir upravljanja za fiskalno statistiko še vedno ne zmanjšuje v potrebni meri tveganja namernega pošiljanja nepravilnih ali netočnih podatkov Komisiji.

(5) V zvezi s tem mora imeti Komisija (Eurostat) dodatne pravice dostopa do razširjenega obsega informacij za potrebe ocene kakovosti podatkov.

(6) Komisija (Eurostat) bi morala biti pri izvajanju nadzornih obiskov v državi članici, katere statistični podatki se preverjajo, upravičena do dostopa do računov državnih organov na centralni, državni in lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti, zagotoviti pa ji je treba tudi temeljne podrobne računovodske informacije, ustrezne statistične raziskave in vprašalnike ter druge povezane informacije ob upoštevanju zakonodaje o varstvu podatkov in statistične zaupnosti.

(7) Javni računi posameznih splošnih državnih služb ter javnih služb, uvrščenih zunaj splošnega državnega sektorja, morajo biti glavni predmet preverjanj, javne račune pa je treba oceniti v smislu njihove statistične uporabe.

(8) Države članice bi morale zagotoviti, da bodo uradniki, pristojni za pošiljanje dejanskih podatkov in temeljnih državnih proračunskih podatkov Komisiji (Eurostatu), v celoti spoštovali obveznosti v zvezi s statističnimi načeli.

(9) Uredbo (ES) št. 479/2009 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 479/2009 se spremeni:

(1) Vstavi se naslednji člen 2a:

„ Člen 2a

„Dostop“ pomeni možnost vpogleda v kateri koli relevantni dokument z možnostjo prejema kopije takšnega dokumenta ali na kraju samem, vključno z elektronsko kopijo, če je na voljo, ter zagotovitev vseh relevantnih informacij. Dokumenti in zahtevane informacije se zagotovijo nemudoma in so, če so na voljo, zlahka dosegljivi v zapisih ali virih, ki so na voljo.“

(2) Odstavek 2 v členu 8 se nadomesti z naslednjim:

„2. Države članice Komisiji (Eurostatu) čim prej zagotovijo dostop do vseh zahtevanih informacij za oceno kakovosti podatkov, vključno s statističnimi informacijami, kot so podatki iz nacionalnih računov, popisov, preglednic za sporočanje podatkov za postopek čezmernega primanjkljaja, dodatnih vprašalnikov in pojasnil v zvezi z uradnimi obvestili.

Obliko vprašalnikov določi Komisija (Eurostat) po posvetovanju z Odborom za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko (v nadaljnjem besedilu OMFPS).“

(3) Odstavek 3 v členu 11 se nadomesti z naslednjim:

„3. Metodološki obiski so namenjeni spremljanju postopkov in preverjanju računov, ki upravičujejo sporočene dejanske podatke, in pripravi podrobnih sklepov glede kakovosti sporočenih podatkov, kakor to opredeljuje člen 8(1).

Metodološki obiski se izvajajo le v izjemnih primerih, kadar se jasno ugotovijo znatna tveganja ali težave v zvezi s kakovostjo podatkov.“

(4) Odstavek 1 v členu 12 se nadomesti z naslednjim:

„1. Države članice na zahtevo Komisije (Eurostata) zagotovijo pomoč strokovnjakov na področju nacionalnega računovodstva, vključno s pomočjo pri pripravi in izvedbi metodoloških obiskov. Ti strokovnjaki dajo pri opravljanju svojih nalog na voljo svoje neodvisno strokovno znanje. Seznam strokovnjakov na področju nacionalnega računovodstva se sestavi na podlagi predlogov, ki so jih nacionalni organi, pristojni za poročanje o čezmernem primanjkljaju, poslali Komisiji (Eurostatu).

Komisija določi pravila in postopke v zvezi z izborom strokovnjakov ter njihovim načinom dela.“

(5) Odstavek 2 v členu 12 se nadomesti z naslednjim:

„2. V okviru metodoloških obiskov ima Komisija (Eurostat) pravico do dostopa do računov vseh državnih organov na centralni, državni, lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti, zagotoviti pa ji je treba tudi temeljne podrobne računovodske informacije, kot so transakcije in bilance stanja, ustrezne statistične raziskave in vprašalniki ter druge povezane informacije, na primer analitični dokumenti in računovodski podatki drugih javnih organov.

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da omogočijo metodološke obiske. Navedeni obiski se lahko izvajajo v nacionalnih organih, vključenih v poročanje v okviru postopka čezmernega primanjkljaja, ter v vseh službah, neposredno ali posredno vključenih v pripravo državnih proračunskih podatkov in podatkov o zunanjem dolgu. Države članice zagotovijo, da navedeni nacionalni organi in službe ter – kadar je potrebno – nacionalni organi, ki so po svoji dolžnosti odgovorni za nadzor javnih računov, uradnikom Komisije ali drugim strokovnjakom iz odstavka 1 zagotovijo pomoč, ki jo potrebujejo pri opravljanju svojih nalog, vključno s tem, da jim dajo na voljo dokumente za utemeljitev dejanskih sporočenih podatkov o primanjkljaju in dolgu ter o temeljnih državnih proračunskih podatkih. Zaupne evidence nacionalnega statističnega sistema se sporočijo samo Komisiji (Eurostatu).“

(6) Odstavek 2 v členu 16 se nadomesti z naslednjim:

„2. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da uradniki, pristojni za poročanje o dejanskih podatkih in temeljnih državnih računih Komisiji (Eurostatu), odgovarjajo in delujejo v skladu z načeli iz člena 2 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki*. Ti ukrepi morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. Države članice obvestijo Komisijo o teh ukrepih najpozneje do 31. decembra 2011 in brez odlašanja tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te ukrepe.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

_______________________

( UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA

Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka čezmernega primanjkljaja.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno področje in povezane dejavnosti:

Statistika (priprava statističnih informacij; strategija in usklajevanje politik; upravna podpora)

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

29.0203 Statistični program Skupnosti 2008–2012

29.010401 Politika statističnih informacij — Upravni odhodki

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Ni določeno.

3.3. Proračunske značilnosti:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

29.020101 | neobvezni | dif.[7] | NE | DA | NE | št. 1 |

29.010401 | neobvezni | nedif.[8] | NE | DA | NE | št. 1 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a |

Odobritve plačil (OP) | b |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c |

Odobritve plačil | b+c |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS)* | 8.2.6 | e | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |

*Stroški misije

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

⎭ Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

⎭ Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

4.2. EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 in pozneje |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Nedavni dogodki in zlasti sporočena statistika grškega proračunskega primanjkljaja in javnega dolga[9] so pokazali, da obstoječi sistem fiskalne statistike ne zmanjšuje v dovolj veliki meri tveganja na primer sporočanja nepravilnih ali netočnih podatkov Komisiji.

Brez ukrepanja za odpravo te pomanjkljivosti bodo takšni primeri nespoštovanja pravil posameznih držav članic še naprej ogrožali zanesljivost sistema upravljanja za udeležene na evropski ravni in na ravni držav članic. Zato se na tej stopnji zdi primerno in skladno s politiko predlagati nekatere spremembe okvira upravljanja za fiskalno statistiko.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in morebitne sinergije

Večja neposredna odgovornost Komisije je, da analizira ter oceni podatke o primanjkljaju in dolgu za pravilno izvajanje Pakta stabilnosti in rasti, odgovorna pa je tudi za zagotavljanje statističnih podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki temeljijo na podatkih držav članic in držav kandidatk. Gre za pomembno vlogo Komisije, če države članice pri tem sodelujejo.

Ta večja vključenost Skupnosti bo povečala usklajenost nacionalnih pristopov ter z metodološkimi obiski izkoristila obstoječe sodelovanje z vključevanjem strokovnjakov iz drugih držav članic.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Komisija ima pomembno nalogo, da zagotovi neodvisno mnenje o kakovosti podatkov v skladu s protokolom, priloženim k Maastrichtski pogodbi in Uredbi Sveta (ES) št. 479/2009. Glavni namen je vzpostaviti orodja za nadzor nacionalnih sistemov za pripravo proračunskih statističnih podatkov in čim bolj zmanjšati pojavnost nepravilnega sporočanja podatkov o primanjkljaju in dolgu (kot v primeru Grčije v letih 2004 in 2009).

Rezultat tega naj bi bili kakovostnejši podatki, ki bodo temeljili na zanesljivejšem in doslednejšem pristopu. Napredek se bo pokazal v ustreznem odkrivanju strukturnih šibkosti sistema (sistemsko tveganje) in nezanesljivih podatkov. Najpomembnejša kazalca bosta število pridržkov in sprememb podatkov v Eurostatovem sporočilu za javnost v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja ter število metodoloških obiskov.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

⎭ Centralizirano upravljanje

⎭ neposredno Komisija

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Kakovost sporočenih podatkov se bo spremljala s pomočjo določb Evropskega sistema nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti, sprejetih z Uredbo (ES) št. 2223/96 (ESR 95), ki je podlaga za sporočanje in zagotavljanje statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Statistični sistemi, ki jih bodo vzpostavile države članice in države kandidatke, se bodo preverili na podlagi sistemov, ki že zagotavljajo kakovostne podatke, kakor je navedeno v Kodeksu ravnanja. Redna poročila o delovanju sistemov in rezultatih postopka spremljanja (obiskane države, nastale težave, predvidene rešitve) bodo predložena Komisiji, Parlamentu in Svetu.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Svet je na svojih nedavnih zasedanjih sklenil, da je treba neodvisnost in kakovost podatkov še izboljšati, od Komisije pa je zahteval, da na tem področju pripravi predloge.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

To je nova intervencija.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Eurostat bo redno pripravljal ocene o primernosti sistema, ki zagotavlja podatke o javnih financah, potrebne za uporabo Pogodbe.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Predlog se lahko med drugim šteje za ukrep za odkrivanje in ublažitev morebitnega nespoštovanja vzpostavljenih pravil držav članic/držav kandidatk. Poleg tega bo za zagotovitev ohranjanja neodvisnosti in celovitosti nadzorne sposobnosti vzpostavljena politika strogega kroženja oseb, vključenih v metodološke obiske v posameznih državah članicah in državah kandidatkah.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

8.2. Upravni odhodki

8.2.1. Človeški viri – število in vrsta delovnih mest

Vrsta delovnega mesta | Osebje, potrebno za upravljanje ukrepa – obstoječi in/ali dodatni človeški viri (število delovnih mest/EPDČ) |

Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 | Leto 2016 |

Uradniki ali začasno osebje[10] (29 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Osebje, financirano[11] iz člena 29 01 02 01 (napoteni nacionalni strokovnjaki) | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |

Osebje, financirano[12] iz člena 29 01 02 02 (pogodbeni uslužbenci) | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

SKUPAJ | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

Potrebe po človeških virih se krijejo iz sredstev, že odobrenih za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenih znotraj GD, po potrebi dopolnjenih z dodatnimi sredstvi, ki se lahko pristojnemu GD odobrijo v okviru postopka letne dodelitve sredstev glede na proračunske omejitve.

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Zahtevanim človeškim virom bodo dodeljene nove naloge, za katere bo z Uredbo Sveta pooblaščena Komisija, obsegale pa bodo temeljite metodološke obiske v državah članicah ter pogostejše redne obiske. Metodološki obiski bodo izvedeni v primeru dokaza ali suma o napačnem poročanju ter v obdobju pomembnih dogodkov za državo članico v zvezi s Paktom o stabilnosti in rasti ter postopkom čezmernega primanjkljaja (npr.: pred pridružitvijo euroobmočju).

Javni računi posameznih splošnih državnih služb ter javnih služb, uvrščenih zunaj splošnega državnega sektorja, bi bili glavni predmet preverjanj, javne račune pa bi bilo treba preverjati v smislu njihove statistične uporabe. Natančneje, predmet poročanj bodo naslednja področja/postopki:

– verodostojni prenos iz podatkovnih virov v nacionalne račune in preglednice o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem,

– ocena temeljnih podrobnih informacij, vključno s transakcijami,

– opredelitev, kateri podatkovni viri se preverjajo na nacionalni ravni (s strani priznanega neodvisnega revizijskega organa) in kateri ne. To je ključnega pomena, saj se ocena lahko osredotoči na področja, ki se na nacionalni ravni še ne preverjajo. Za področja, ki se jih ne preverja, bi bilo treba opredeliti druge vire zagotovil;

– spodbujanje sprejetja standardov javnega računovodstva – zagotovitev pomoči državam članicam na njihovo zahtevo, da pri svojih javnih računih preidejo na sistem revidiranih podatkov in računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, po možnosti v skladu z mednarodnimi standardi.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku dodelitve

( Delovna mesta, ki jih je treba prerazporediti znotraj GD po pregledu, opravljenem do konca julija 2010

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

se ne uporablja

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (29 01 01) | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 |

Osebje, financirano iz člena 29 01 02 01 in člena 29 01 02 02 (napoteni nacionalni strokovnjaki in pogodbeni uslužbenci) | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

S povprečnim stroškom za stalnega uradnika, ocenjenim na 122 000 EUR/leto, so skupni stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški (ki niso vključeni v referenčni znesek) 732 000 EUR/leto.

Izračun – Osebje, financirano iz člena 29 010201

S povprečnim stroškom za napotenega nacionalnega strokovnjaka za proračun Evropske unije, ocenjenim na 73 000 EUR/leto, so skupni stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški za osebje, financirano iz člena 29 01 02 (ki ni vključeno v referenčni znesek) 657 000 EUR/leto.

S povprečnim stroškom za pogodbenega uslužbenca, ocenjenim na 64 000 EUR/leto, so skupni stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški za osebje, financirano iz člena 29 01 02 (ki ni vključeno v referenčni znesek) 320 000 EUR/leto.

Potrebe po človeških virih se krijejo iz sredstev, že odobrenih za izvajanje tega ukrepa in/ali prerazporejenih znotraj GD, po potrebi dopolnjenih z dodatnimi sredstvi, ki se lahko pristojnemu GD odobrijo v okviru postopka letne dodelitve sredstev glede na proračunske omejitve.

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno |

Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

29 01 02 11 01 – Misije | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,55 |

29 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,84 |

29 01 02 11 03 – Odbori |

29 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

29 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Skupaj drugi odhodki za poslovodenje (29 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |

Potrebe po proračunskih sredstvih se krijejo iz sredstev, že odobrenih za izvajanje tega ukrepa in/ali prerazporejenih znotraj GD, po potrebi dopolnjenih z dodatnimi sredstvi, ki se lahko pristojnemu GD odobrijo v okviru postopka letne dodelitve sredstev glede na proračunske omejitve.

[1] Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1).

[2] Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (Kodificirana različica) (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

[3] COM(2005) 71.

[4] Uredba Sveta (ES) št. 2103/2005 z dne 12. decembra 2005 o spremembah Uredbe (ES) št. 3605/93 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

[5] Poročilo Komisije z dne 8. januarja 2010 o statistiki grškega proračunskega primanjkljaja in javnega dolga (COM(2010) 1 konč).

[6] UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

[7] Diferencirana sredstva.

[8] Nediferencirana sredstva, v nadaljnjem besedilu NS.

[9] Poročilo Komisije z dne 8. januarja 2010 o statistiki grškega proračunskega primanjkljaja in javnega dolga (COM(2010)1 konč).

[10] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[11] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[12] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.