[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.4.2008

COM(2008) 228 konč.

2008/0086 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o uvedbi ločene obveznosti Črne gore in sorazmernem zmanjšanju obveznosti Srbije v zvezi z dolgoročnimi posojili, ki jih je Skupnost odobrila Državni skupnosti Srbije in Črne gore (nekdanji Zvezni republiki Jugoslaviji) v skladu s sklepoma Sveta 2001/549/ES in 2002/882/ES

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija predlaga, da se sprejme nov sklep Sveta, s katerim se za Črno goro uvede ločena obveznost za odplačilo dela posojil makrofinančne pomoči Skupnosti, dodeljenih nekdanji Zvezni republiki Jugoslaviji („ZRJ“), ki se je pozneje preimenovala v Državno skupnost Srbije in Črne gore („DSSČG“). Posojila makrofinančne pomoči v skupnem znesku 280 milijonov EUR so bila ZRJ/DSSČG izplačana med oktobrom 2001 in majem 2005 v skladu z zdaj neveljavnima sklepoma Sveta 2001/549/ES in 2002/882/ES, kakor sta bila spremenjena (v nadaljnjem besedilu „sklepa Sveta“). Po razglasitvi neodvisnosti Črne gore junija 2006 je DSSČG razpadla in Srbija se je razglasila za državo naslednico DSSČG na podlagi člena 60 ustavne listine DSSČG. Zato je Srbija postala naslednica DSSČG kot pravnega subjekta z državnimi dolgovi, nastalimi na podlagi pogodb, ki jih je sklenila ZRJ ali DSSČG, vključno z navedenimi posojili makrofinančne pomoči. Vendar sta Srbija in Črna gora 10. julija 2006 sklenili dvostranski sporazum o razdelitvi finančnih obveznosti razpadle DSSČG. V skladu s tem sporazumom 90 % finančnih obveznosti do Evropske skupnosti v zvezi s posojili makrofinančne pomoči izpolni Srbija in 10 % takšnih obveznosti izpolni Črna gora, razen če se uporablja drugačen delež na podlagi načela končnega upravičenca. Zaradi dvostranskega sporazuma prejema Komisija obresti na posojila v dveh ločenih plačilih za vsako od držav, pri čemer Srbija prispeva 90 % in Črna gora 10 %, razen obresti na največje enkratno posojilo makrofinančne pomoči v višini 225 milijonov EUR, ki jih državi na podlagi načela končnega upravičenca odplačujeta v razmerju 99,47 % Srbija in 0,53 % Črna gora. Obstoječi sporazumi o posojilu, sklenjeni med Komisijo in ZRJ/DSSČG, ne določajo finančne obveznosti ali drugih obveznosti za Črno goro kot neodvisno državo iz posojil, ki jih dejansko delno odplačuje, ampak le za Srbijo v skladu s statusom, ki ga ima kot država naslednica DSSČG. Zato bi morala Skupnost v primeru neizpolnjevanja obveznosti svojo terjatev uveljavljati zoper Srbijo ne glede na to, ali je neplačilo ali plačilna zamuda povezana z delom posojila, za katerega je v skladu z dvostranskim sporazumom odgovorna Črna gora. Glede na dolgo obdobje odplačevanja (odplačila glavnice so načrtovana od leta 2012 do leta 2020) in ob upoštevanju političnih odnosov, ki jih je Evropska unija vzpostavila in jih še vedno razvija s Črno goro od razpada DSSČG, Komisija predlaga: (i) da se sprejme nov sklep Sveta o uvedbi (a) ločene obveznosti Črne gore do Evropske skupnosti in (b) ustreznega zmanjšanja obveznosti Srbije do Evropske skupnosti ter (ii) da se po sprejetju priloženega osnutka sklepa Sveta sklene sporazum o posojilu s Črno goro glede uvedbe obveznosti do Skupnosti v zvezi z deležem posojil makrofinančne pomoči, za katerega je Črna gora prevzela obveznost od Srbije. Poleg tega Komisija predlaga, da se sprejmejo ustrezne spremembe obstoječih sporazumov o posojilu s Srbijo, s katerimi se ustrezno zmanjša njena obveznost. |

120 | Splošno ozadje Po političnih spremembah v ZRJ konec leta 2000 so organi te države pri gospodarski reformi in stabilizaciji dosegli bistven napredek. Poleg zunanjega financiranja, ki so ga zagotovile mednarodne finančne institucije in dvostranski donatorji, je reformni proces podprla ES z makrofinančno pomočjo, za katero je moralo biti najprej izpolnjenih več pogojev gospodarske in strukturne politike. Prvi ukrep makrofinančne pomoči, ki je vključeval posojilo 225 milijonov EUR, je bil odobren leta 2001 s Sklepom Sveta 2001/549/ES z dne 16. julija 2001. Sporazum o posojilu med Skupnostjo in ZRJ je bil podpisan 17. septembra 2001, medtem ko je bilo plačilo v enem obroku izvedeno 17. oktobra 2001. Skupnost je s Sklepom Sveta 2002/882/ES z dne 5. novembra 2002 ZRJ zagotovila dodatno makrofinančno pomoč, vključno z dolgoročnim posojilom 55 milijonov EUR, za zagotovitev uravnotežene plačilne bilance in okrepitev državnih rezerv poleg finančnih sredstev v okviru triletnega razširjenega sporazuma z Mednarodnim denarnim skladom („MDS“) in paketa ugodnih posojil, ki jih je omogočila Svetovna banka. Sporazum o posojilu med Skupnostjo in ZRJ je bil podpisan 13. decembra 2002. Nova državna ustavna listina je začela veljati 4. februarja 2003 in v skladu z njo se je ZRJ preimenovala v Državno skupnost Srbije in Črne gore. Komisija je prva dva obroka posojila v višini 55 milijonov EUR (10 milijonov EUR in 30 milijonov EUR) DSSČG plačala 28. februarja in 1. septembra 2003 (v skladu z dodatnim sporazumom o posojilu z dne 25. julija 2003). Posojilo makrofinančne pomoči se je s Sklepom Sveta 2003/825/ES z dne 25. novembra 2003 povečalo na največ 80 milijonov EUR v obliki posojil, ki bi prispevala k izpolnjevanju dodatnih finančnih potreb, ki jih je določil MDS. Izvajanje makrofinančne pomoči je bilo potem podaljšano do 30. junija 2006 (Sklep Sveta 2004/862/ES z dne 7. decembra 2004) in tretji obrok posojila v višini 15 milijonov EUR je bil izplačan DSSČG 4. maja 2005 v skladu z dodatnim sporazumom o posojilu z dne 7. aprila 2005. Vendar ker se je stanje zunanjega financiranja v Črni gori in Srbiji leta 2006 bistveno izboljšalo, četrti in peti (ter zadnji) obrok posojila te pomoči nista bila izplačana. Obe državi zdaj ne potrebujeta dodatne zunanje makrofinančne pomoči Skupnosti. Ko je bila Zvezni republiki Jugoslaviji in od leta 2003 Državni skupnosti Srbije in Črne gore zagotovljena navedena makrofinančna pomoč, sta bili Srbija in Črna gora združeni v enotno suvereno državo. S postopnim razvojem se je avtonomija obeh držav povečala. Predvsem ustavna listina DSSČG, ki je bila sprejeta 4. februarja 2003, je omogočila, da se lahko vsaka od držav članic DSSČG po treh letih in na podlagi referenduma odloči za ločitev od DSSČG. V takšnem primeru bi druga država postala naslednica DSSČG. Referendum o samostojnosti države je bil izveden v Črni gori 21. maja 2006. Večina volivcev (55,4 %) je podprla samostojnost Črne gore. Parlament Črne gore je 3. junija 2006 razglasil popolno samostojnost Črne gore v skladu z mednarodnim pravom. Srbija je priznala samostojnost Črne gore in parlament Srbije je 5. junija 2006 sprejel odločitev, da je Srbija država naslednica Državne skupnosti Srbije in Črne gore. Svet je 12. junija 2006 Črno goro priznal kot suvereno in neodvisno državo ter upošteval navedeno odločitev parlamenta Srbije. Srbija in Črna gora sta 10. julija 2006 sklenili dvostranski sporazum o ureditvi članstva v mednarodnih finančnih organizacijah ter razdelitvi finančnih sredstev in obveznosti. V skladu z Dodatkom 4 k navedenemu sporazumu (prepis v Prilogi k temu memorandumu) se 90 % makrofinančnih posojil, dodeljenih ZRJ ali DSSČG, pripiše Srbiji in 10 % teh posojil Črni gori, razen največjega posojila Skupnosti v višini 225 milijonov EUR, za katero se uporablja načelo končnega upravičenca (99,47 % Srbija in 0,53 % Črna gora). Na podlagi tega sporazuma sta Srbija in Črna gora izpolnili obveznosti odplačila zapadlih dolgov do Skupnosti in nista ustvarili zaostalega dolga. Črna gora je 18. januarja 2007 postala članica Mednarodnega denarnega sklada in Skupine Svetovne banke. Svet je 22. januarja 2007 sprejel Sklep 2007/49/ES o vzpostavitvi novega evropskega partnerstva s Črno goro. Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Črno goro (COM(2007) 350) je bil podpisan 15. oktobra 2007. |

139 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Na področju, na katero se nanaša predlog, ni obstoječih določb. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog je v skladu s sklepi Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 12. junija 2006, v skladu s katerimi so se Evropska unija in njene države članice odločile, da bodo razvijale nadaljnje odnose s Črno goro kot suvereno in neodvisno državo. Poleg tega je predlog v skladu s Sklepom Sveta 2007/49/ES z dne 22. januarja 2007 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Črno goro, v skladu s katerim je ključna kratkoročna prednostna naloga zaključiti vzpostavitev pravne in institucionalne ureditve, ki je potrebna za neodvisno državo, vključno s podpisom in ratifikacijo mednarodnih sporazumov, h katerim je pristopila Državna skupnost Srbije in Črne gore. |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Službe Komisije so bile med pripravo tega predloga Komisije v stiku s srbskimi in črnogorskimi organi. Poleg tega je Komisija pred predložitvijo predloga Svetu obvestila Ekonomsko-finančni odbor o usmeritvah predloga. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Člani Ekonomsko-finančnega odbora niso predložili ugovorov. Ugovarjali niso niti srbski in črnogorski organi. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

230 | Ocena učinka Po razglasitvi samostojnosti Črne gore se je Srbija razglasila za državo naslednico DSSČG in tako prevzela pravno obveznost za odplačilo posojil makrofinančne pomoči. Komisija je konec leta 2006 prejela angleški prevod dvostranskega sporazuma, ki sta ga 10. julija 2006 sklenili zadevni državi in v skladu s katerim je bila finančna obveznost za odplačilo posojil razdeljena med obe državi. Ker se zdaj obresti na posojila makrofinančne pomoči plačujejo ločeno in ne kot eno plačilo Narodne banke Srbije, Komisija meni, da je primerno prilagoditi pravni položaj glede neodplačanih posojil dvostransko dogovorjeni ločitvi. V skladu z eno od obravnavanih možnosti bi bilo treba pridobiti izrecno pisno potrditev Srbije, da ostane ne glede na dvostranski sporazum med Srbijo in Črno goro z dne 10. julija 2006 odgovorni suvereni posojilojemalec in je zato odgovorna za celotno odplačilo posojil, vključno s črnogorskimi posojili. Vendar se glede na dolgo obdobje odplačevanja in ob upoštevanju odnosov, ki jih Skupnost razvija z obema državama, šteje kot primerno, da Skupnost odobri razdelitev dolga, o kateri sta se državi dvostransko dogovorili. Ta možnost je bila izbrana v primeru razdelitve Češkoslovaške (Sklep Sveta 94/61/ES z dne 24. januarja 1994). Novi sporazum o posojilu s Črno goro bo pojasnil pravni položaj Skupnosti glede odplačevanja posojil makrofinančne pomoči. V primeru Srbije sporazumi o posojilu že obstajajo ter jih bo treba le spremeniti in prilagoditi novim okoliščinam, ki so nastale po določitvi ločene obveznosti Črne gore. To se lahko izvede z izmenjavo pisem s srbskimi organi. |

Pravni elementi predloga |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov V skladu s členom 1 predloga Črna gora prevzame ločeno obveznost za plačilo glavnice, obresti in stroškov, povezanih z odplačilom 6 703 388,62 EUR dolgoročnih posojil Skupnosti od skupaj 280 milijonov EUR, dodeljenih ZRJ/DSSČG. V zvezi s tem je Komisija pooblaščena, da z organi Črne gore podpiše nov sporazum o posojilu za zneske, dodeljene Črni gori, in zlasti na podlagi pogojev iz obstoječih sporazumov o posojilu. V skladu s členom 2 predloga se obveznosti Srbije kot države naslednice DSSČG do Skupnosti v skladu z obstoječimi sporazumi o posojilu sorazmerno zmanjšajo po podpisu novega sporazuma o posojilu med Skupnostjo in Črno goro. Komisija je ustrezno pooblaščena, da s Srbijo sklene sporazume o spremembi obstoječih sporazumov o posojilu. V skladu s členom 3 predloga Črna gora in Srbija krijeta vse stroške in izdatke, ki jih bo imela Skupnost pri sklepanju in izvajanju dogovorov iz členov 1 in 2. Na podlagi predlaganega sklepa Sveta državi nista upravičeni do dodatnega izplačila makrofinančne pomoči Skupnosti. Sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu. |

310 | Pravna podlaga Člen 308 Pogodbe ES. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog pomeni pravno prilagoditev obstoječe makrofinančne pomoči, ki jo dodeli Skupnost, novi stvarnosti, kar lahko stori le Skupnost. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov: |

331 | Predlagani način ukrepanja vključuje sklenitev novega sporazuma o posojilu s Črno goro in določa, da se obstoječi sporazum o posojilu s Srbijo spremeni z izmenjavo pisem s srbskimi organi. |

332 | Upravna obremenitev Skupnosti in nacionalnih vlad se tako čim bolj zmanjša in je sorazmerna s ciljem predloga. |

Izbira instrumentov |

342 | Drugi načini ne bi bili primerni zaradi naslednjih razlogov: Obstoječi sporazumi o posojilu z ZRJ/DSSČG so bili sklenjeni na podlagi sklepov Sveta. Ker sta sklepa Sveta prenehala veljati in ker Komisija ni pooblaščena za sklenitev sporazuma s Črno goro v zvezi z makrofinančno pomočjo ali pristojna, da sprejme omejitev obveznosti Srbije kot države naslednice ZRJ/DSSČG, je sprejetje novega sklepa Sveta nujno za izvajanje predlaganih ukrepov. |

Proračunske posledice |

409 | Predlog nima posledic za proračun Skupnosti. |

2. PRILOGA

SPORAZUM

MED REPUBLIKO SRBIJO IN REPUBLIKO ČRNO GORO O UREDITVI ČLANSTVA V MEDNARODNIH FINANČNIH ORGANIZACIJAH TER RAZDELITVI FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI

(neuradni prevod)

Republika Srbija in Republika Črna gora sta izvedli pogovore in pogajanja v Beogradu 13. junija 2006 ter Podgorici 28. junija 2006 in

v najboljšem interesu zadevnih držav in državljanov izrazili pripravljenost, da v dobri veri rešita vprašanja glede članstva v mednarodnih finančnih organizacijah ter določita pravično razdelitev finančnih sredstev in obveznosti, in

sklenili naslednji sporazum:

Splošne določbe

Člen 1

V tem sporazumu:

[…]

– „ZRJ“ pomeni nekdanjo Zvezno republiko Jugoslavijo;

– „DSSČG“ pomeni nekdanjo Državno skupnost Srbije in Črne gore;

[…]

Finančna sredstva in obveznosti

Finančna sredstva

[…]

Finančne obveznosti

Člen 12

[…]

Dodatek 4 – Pregled stanja zunanjega dolga DSSČG v skladu s pogodbami, ki sta jih podpisali nekdanja ZRJ in DSSČG, je sestavni del tega sporazuma.[…]

[…]

Člen 16

Republika Srbija in Republika Črna gora sta se dogovorili, da bosta izpolnjevali finančne obveznosti do Evropske komisije v zvezi s posojili makrofinančne pomoči v razmerju 90 % Republika Srbija in 10 % Republika Črna gora.

[…]

V Beogradu, 10. julija 2006

Podpisano za Republiko Srbijo in v njenem imenu

Podpisano za Republiko Črno goro in v njenem imenu

[…]

DODATEK 4 |

PREGLED STANJA ZUNANJEGA DOLGA DSSČG |

V SKLADU S SPORAZUMI, KI STA JIH PODPISALI ZRJ IN DSSČG |

21. maja 2006 |

v USD po tečajni listi št. 121, veljavni 30. junija 2006 |

OSNOVA | VALUTA | SRBIJA | ČRNA GORA | SKUPAJ |

MEDNARODNE FINANČNE ORGANIZACIJE IN EU |

[…] | […] | […] | […] | […] |

EU |

EU – 225 milijonov | EUR | 223 796 611,38 | 1 203 388,62 | 225 000 000,00 |

EU – 55 milijonov | EUR | 49 500 000,00 | 5 500 000,00 | 55 000 000,00 |

[…] | EUR |

EUR | 273 296 611,38 | 6 703 388,62 | 280 000 000,00 |

[…] |

skupaj v USD | 342 686 679,19 | 8 405 380,42 | 351 092 059,60 |

2008/0086 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o uvedbi ločene obveznosti Črne gore in sorazmernem zmanjšanju obveznosti Srbije v zvezi z dolgoročnimi posojili, ki jih je Skupnost odobrila Državni skupnosti Srbije in Črne gore (nekdanji Zvezni republiki Jugoslaviji) v skladu s sklepoma Sveta 2001/549/ES in 2002/882/ES

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skupnost je Zvezni republiki Jugoslaviji v skladu s Sklepom Sveta 2001/549/ES z dne 16. julija 2001 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Zvezni republiki Jugoslaviji[3] odobrila dolgoročno posojilo do 225 milijonov EUR za zagotavljanje uravnotežene plačilne bilance in okrepitev državnih rezerv. Komisija je oktobra 2001 posojilo v celoti izplačala v enem obroku.

(2) Skupnost je Zvezni republiki Jugoslaviji v skladu s Sklepom Sveta 2002/882/ES z dne 5. novembra 2002 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Zvezni republiki Jugoslaviji[4] odobrila posojilo do 55 milijonov EUR za zagotavljanje uravnotežene plačilne bilance in okrepitev državnih rezerv. Komisija je posojilo v celoti izplačala v treh obrokih, in sicer 10 milijonov EUR februarja 2003, 30 milijonov EUR septembra 2003 in 15 milijonov EUR aprila 2005.

(3) Zvezna republika Jugoslavija je bila v skladu z ustavno listino, sprejeto 4. februarja 2003, preoblikovana v Državno skupnost Srbije in Črne gore.

(4) Parlament Črne gore je 3. junija 2006 na podlagi člena 60 ustavne listine Državne skupnosti Srbije in Črne gore in po referendumu v Črni gori z dne 21. maja 2006 sprejel deklaracijo o neodvisnosti države, v kateri je bilo navedeno, da je Črna gora neodvisna država s polno pravno osebnostjo v skladu z mednarodnim pravom.

(5) Parlament Srbije je 5. junija 2006 sprejel sklep, na podlagi katerega je Srbija postala država naslednica Državne skupnosti Srbije in Črne gore.

(6) Svet je v svojih sklepih z dne 12. junija 2006 upošteval deklaracijo parlamenta Črne gore in sklep parlamenta Srbije ter navedel, da so se Evropska unija in države članice odločile za razvoj nadaljnjih odnosov s Črno goro kot suvereno in neodvisno državo.

(7) Črna gora in Srbija sta 10. julija 2006 sklenili sporazum o ureditvi članstva v mednarodnih finančnih organizacijah ter razdelitvi finančnih sredstev in obveznosti, v skladu s katerim se bodo posojila za makrofinančno pomoč, dodeljena Zvezni republiki Jugoslaviji ali Državni skupnosti Srbije in Črne gore, še naprej odplačevala v razmerju 90 % Srbija in 10 % Črna gora, razen če se uporablja drugačen delež na podlagi načela končnega upravičenca.

(8) Črna gora in Srbija prek Centralne banke Črne gore in Nacionalne banke Srbije še naprej v celoti izpolnjujeta obveznosti odplačila zapadlih dolgov, ki izhajajo iz posojilnih poslov Skupnosti.

(9) Črni gori se je v skladu z Dodatkom 4 k sporazumu z dne 10. julija 2006 med Črno goro in Srbijo pripisal skupni dolg 6 703 388,62 EUR, ki izhaja iz posojil za makrofinančno pomoč.

(10) Obe državi izpolnjujeta obveznosti odplačila zapadlih dolgov v skladu z razdelitvijo 10 : 90, za katero sta se dogovorili, razen za en posel, ki se odplačuje na podlagi načela končnega upravičenca (99,47 % Srbija in 0,53 % Črna gora).

(11) Ob upoštevanju odnosov, ki so se razvili med Evropsko unijo in Črno goro kot neodvisno državo, zlasti Evropskega partnerstva, ki je bilo ustanovljeno s Sklepom Sveta 2007/49/ES[5], in dolgega obdobja odplačila mora biti Komisija pooblaščena, da sprejme ustrezne ukrepe za zagotavljanje, da se bodo obveznosti, ki izhajajo iz posojil, odobrenih v skladu s sklepoma Sveta 2001/549/ES in 2002/882/ES, razdelile med Črno goro in Srbijo v razmerju, o katerem sta se državi dvostransko dogovorili .

(12) Črna gora ali Srbija na podlagi tega sklepa ne bo upravičena do nobenega dodatnega izplačila makrofinančne pomoči.

(13) Komisija se je pred predložitvijo svojega predloga posvetovala z Ekonomsko-finančnim odborom.

(14) Pogodba za sprejetje tega sklepa ne predvideva drugih pooblastil, razen tistih iz člena 308 –

SKLENIL:

Člen 1

1. Črna gora prevzame ločeno obveznost za odplačilo glavnice in obresti ter vseh stroškov in izdatkov, povezanih z odplačilom 6 703 388,62 EUR dolgoročnih posojil Skupnosti od skupaj 280 milijonov EUR, izplačanih Državni skupnosti Srbije in Črne gore (nekdanji Zvezni republiki Jugoslaviji) v skladu s sklepoma Sveta 2001/549/ES in 2002/882/ES.

2. V zvezi s tem je Komisija pooblaščena, da po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podpiše z organi Črne gore ločen sporazum o posojilu za zneske, dodeljene Črni gori, in zlasti na podlagi pogojev iz:

- sporazuma o posojilu z dne 17. septembra 2001 med Evropsko skupnostjo in Zvezno republiko Jugoslavijo,

- sporazuma o posojilu z dne 13. decembra 2002 med Evropsko skupnostjo in Zvezno republiko Jugoslavijo,

- dodatnega sporazuma o posojilu z dne 25. julija 2003 med Evropsko skupnostjo in Državno skupnostjo Srbije in Črne gore ter

- dodatnega sporazuma o posojilu z dne 7. aprila 2005 med Evropsko skupnostjo in Državno skupnostjo Srbije in Črne gore.

Zlasti obrestna mera ter roki za plačilo obresti in odplačilo glavnice so enaki kot v posojilnih pogodbah, priloženih sporazumom iz tega odstavka.

3. Črna gora na podlagi tega sklepa ni upravičena do nobenega dodatnega izplačila makrofinančne pomoči Skupnosti.

Člen 2

1. Po podpisu ločenega sporazuma o posojilu med Skupnostjo in Črno goro iz člena 1(2) se ustrezno zmanjšajo obveznosti Srbije kot države naslednice Državne skupnosti Srbije in Črne gore do Skupnosti.

2. Komisija je pooblaščena, da s Srbijo sklene dogovore o spremembi obstoječih sporazumov o posojilu iz člena 1(2).

3. Srbija na podlagi tega sklepa ni upravičena do nobenega dodatnega izplačila makrofinančne pomoči Skupnosti.

Člen 3

1. Črna gora nosi vse stroške in izdatke, ki jih bo imela Skupnost pri sklepanju in izvajanju dogovorov iz člena 1.

2. Srbija nosi vse stroške in izdatke, ki jih bo imela Skupnost pri sklepanju in izvajanju dogovorov iz člena 2.

Člen 4

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

Področje politike: Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve Dejavnost: 03 – Mednarodne ekonomske in finančne zadeve |

NASLOV UKREPA: PREDLOG SKLEPA SVETA O UVEDBI LOčENE OBVEZNOSTI ZA ČRNO GORO |

1. PRORAČUNSKE VRSTICE + POSTAVKE

Člen 01 03 02 – Makroekonomska pomoč

2. SKUPNI ZNESKI

2.1. Skupna dodeljena sredstva za ukrep (del B):

Ta pobuda nima finančnega vpliva .

2.2. Obdobje uporabe:

Se ne uporablja; enkratni ukrep.

2.3. Celotna ocena odhodkov, ki zadeva več let:

(a) Okvirni časovni pregled odobritev za prevzem obveznosti/odobritev plačil (finančna intervencija) ( glej točko 6.1.1 )

v mio EUR ( na tri decimalna mesta natančno )

2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |

Obveznosti | 0 | 0 | 0 | 0 |

Plačila | 0 | 0 | 0 | 0 |

(b) Tehnična in upravna pomoč ter odhodki za podporo ( glej točko 6.1.2 )

Obveznosti | 0 | 0 | 0 | 0 |

Plačila | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vmesni seštevek a + b |

Obveznosti | 0 | 0 | 0 | 0 |

Plačila | 0 | 0 | 0 | 0 |

(c) Skupni finančni vpliv človeških virov in drugih upravnih odhodki ( glej točki 7.2 in 7.3 )

Obveznosti/plačila | 0 | 0 | 0 | 0 |

SKUPAJ a + b + c |

Obveznosti | 0 | 0 | 0 | 0 |

Plačila | 0 | 0 | 0 | 0 |

2.4. Skladnost s finančnim načrtovanjem in finančno perspektivo

Predlog nima finančnega vpliva.

2.5. Finančni vpliv na prihodke

Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

3. ZNAČILNOSTI PRORAČUNA

Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

Neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 4 |

4. PRAVNA PODLAGA

Člen 308 Pogodbe.

5. OPIS IN RAZLOGI

5.1. Potreba po intervenciji Skupnosti

5.1.1. Cilji

Cilj tega predloga je:

- uvedba ločenih obveznosti Črne gore do Skupnosti, ki ustrezajo njenemu deležu obstoječih posojil ES za makrofinančno pomoč nekdanji Državni skupnosti Srbije in Črne gore (DSSČG) ter ga nadomeščajo;

- in ustrezno zmanjšanje obstoječega skupnega zneska obveznosti, ki ga mora Srbija zakonito odplačevati v skladu s prejšnjimi sklepi Sveta in svojim statusom, ki ga ima kot država naslednica Državne skupnosti Srbije in Črne gore.

S tem se morajo zlasti olajšati vse morebitne prihodnje dejavnosti refinanciranja ali prestrukturiranja, da se omogoči izboljšanje obrestne mere posojil ali predčasno odplačilo, če bi ga ena od obeh držav zahtevala.

5.1.2. Ukrepi, sprejeti v zvezi s predhodnim vrednotenjem

Jih ni. (Ni finančnega vpliva.)

5.1.3. Ukrepi, sprejeti po naknadnem vrednotenju

Za naknadno vrednotenje makrofinančne pomoči, ki jo je Skupnost zagotovila Državni skupnosti Srbije in Črne gore v preteklosti, so pooblaščeni zunanji svetovalci, ki jih je imenovala Komisija, pri čemer to vrednotenje še poteka.

5.2. Predvideni ukrep in proračunske intervencije

Veljavna pravna podlaga ne zagotavlja več ustrezne pravne varnosti v zvezi z evidenco posojil za makrofinančno pomoč ES nekdanji ZRJ ter Državni skupnosti Srbije in Črne gore, ker veljavni sklepi ne uvajajo nobenih pogodbenih ali drugih obveznosti za Črno goro. Zato namerava Komisija nadaljevati postopek v zvezi s predlogom sklepa Sveta o uvedbi ločene obveznosti Črne gore in ustreznem zmanjšanju obveznosti Republike Srbije v zvezi z dolgoročnimi posojili, ki jih je Skupnost dodelila Državni skupnosti Srbije in Črne gore.

V skladu s predlogom Črna gora prevzame ločeno obveznost za odplačilo glavnice, obresti in stroškov, povezanih z odplačilom 6 703 388,62 EUR dolgoročnih posojil Skupnosti od skupaj 280 milijonov EUR, dodeljenih ZRJ/DSSČG. V zvezi s tem je Komisija pooblaščena, da z organi Črne gore podpiše nov sporazum o posojilu za zneske, dodeljene Črni gori, in zlasti na podlagi pogojev iz obstoječih sporazumov o posojilu.

Hkrati se obveznosti Srbije kot države naslednice DSSČG do Skupnosti v skladu z obstoječimi sporazumi o posojilu sorazmerno zmanjšajo po podpisu novega sporazuma o posojilu med Skupnostjo in Črno goro. Komisija je ustrezno pooblaščena, da s Srbijo sklene dogovore o spremembi obstoječih sporazumov o posojilu. To se lahko izvede z izmenjavo pisem s srbskimi organi.

Črna gora in Srbija nosita vse stroške in izdatke, ki jih bo imela Skupnost pri sklepanju in izvajanju dogovorov iz novega predloga.

Republiki na podlagi predloga Sklepa Sveta nista upravičeni do nobenega dodatnega izplačila makrofinančne pomoči Skupnosti. Sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu.

5.3. Metode izvajanja

Komisija bo pomoč zagotovila z uporabo centraliziranega neposrednega upravljanja, ki ga bo izvajalo redno zaposleno osebje Komisije.

6. FINANČNI VPLIV

6.1. Skupni finančni vpliv na del B – (v celotnem programskem obdobju)

Ni finančnega vpliva.

6.1.1. Finančna intervencija

Obveznosti (v mio EUR na tri decimalna mesta natančno)

Razčlenitev | 2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |

Obroki pomoči Črni gori | 0 | 0 | 0 | 0 |

SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 |

6.1.2. Tehnična in upravna pomoč, odhodki za podporo in odhodki za IT (odobritve za prevzem obveznosti)

2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |

1) Tehnična in upravna pomoč | 0 | 0 | 0 | 0 |

a) Uradi tehnične pomoči | 0 | 0 | 0 | 0 |

b) Druga tehnična in upravna pomoč – notranja: – zunanja: od tega za vzpostavitev in vzdrževanje informatiziranega sistema upravljanja | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vmesni seštevek 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2) Odhodki za podporo | 0 | 0 | 0 | 0 |

a) Študije (operativne ocene) | 0 | 0 | 0 | 0 |

b) Sestanki strokovnjakov | 0 | 0 | 0 | 0 |

c) Obveščanje in publikacije | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vmesni seštevek 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 |

6.2. Izračun stroškov po ukrepih, predvidenih v delu B (v celotnem programskem obdobju)[6]

Obveznosti (v mio EUR na tri decimalna mesta natančno)

Razčlenitev | Vrsta realizacije (projekti, dokumentacija) | Število realizacij (skupaj za leta 1 ... n) | Povprečni stroški na enoto | Stroški skupaj (skupaj za leta 1 ... n) |

1 | 2 | 3 | 4 = (2 X 3) |

Ukrep 1 – Posamezni ukrep 1 – Posamezni ukrep 2 Ukrep 2 – Posamezni ukrep 1– – Posamezni ukrep 2 – Posamezni ukrep 3 itd. |

STROŠKI SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 |

7. VPLIV NA ODHODKE ZA ZAPOSLENE IN UPRAVNE ODHODKE

7.1. Vpliv na človeške vire

Jih ni.

Vrsta delovnega mesta | Osebje, dodeljeno upravljanju ukrepa, ob uporabi obstoječih in/ali dodatnih sredstev | Skupaj | Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa |

Število stalnih delovnih mest | Število začasnih delovnih mest |

Uradniki ali začasno osebje | A B C |

Drugi človeški viri |

Skupaj |

7.2. Skupni finančni vpliv človeških virov

Vrsta človeških virov | Znesek (EUR) | Metoda izračuna * |

Uradniki Začasno osebje | 0 | 1/3 x povprečni letni odhodki za uradnike na stopnjah A*5 – A*12 |

Drugi človeški viri (navesti proračunsko vrstico) |

Skupaj | 0 |

Zneski so skupni odhodki za dvanajst mesecev.

7.3. Drugi upravni odhodki, ki izhajajo iz ukrepa

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Znesek (EUR) | Metoda izračuna |

Skupna porazdelitev (naziv A7) A0701 – Misije A07030 – Sestanki A07031 – Obvezni odbori1 A07032 – Neobvezni odbori1 A07040 – Konference A0705 – Študije in konzultacije Drugi odhodki (navesti) – Naknadno vrednotenje | 0 |

Informacijski sistemi (A-5001/A-4300) | 0 |

Drugi odhodki – del A (navesti) | 0 |

Skupaj | 0 |

Zneski so skupni odhodki za dvanajst mesecev.

1 Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.

I. Letni znesek (7.2 + 7.3) | 0 |

II. Trajanje ukrepa | enkratni ukrep |

III. Skupni strošek ukrepa (I x II) | 0 |

8. SPREMLJANJE IZVAJANJA IN OCENA

8.1. Režimi spremljanja

Predviden je podpis novega sporazuma o posojilu med Skupnostjo in Črno goro. Komisija je prav tako ustrezno pooblaščena, da s Srbijo sklene dogovore o spremembi obstoječih sporazumov o posojilu. To se lahko izvede z izmenjavo pisem s srbskimi organi.

Komisija bo redno spremljala skladnost z dogovorjenim časovnim načrtom za odplačila.

8.2. Režimi in časovni načrt za načrtovano oceno

V predlogu Sklepa Sveta je predvideno letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki vsebuje oceno izvajanja zadevnega ukrepa pomoči. Za naknadno vrednotenje makrofinančne pomoči, ki jo je Skupnost zagotovila Državni skupnosti Srbije in Črne gore v preteklosti, so pooblaščeni zunanji svetovalci, ki jih je imenovala Komisija, pri čemer to vrednotenje še poteka.

9. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Sredstva so bila že izplačana in vračilo poteka v skladu s pričakovanim časovnim načrtom. Zagotavljanje makrofinančne pomoči bodo spremljali postopki pregledovanja, nadzora in revizije, ki so v pristojnosti Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega računskega sodišča.

[1] UL C, , str. .

[2] UL C, , str. .

[3] UL L 197, 21.7.2001, str. 38. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Sveta 2001/901/ES ( UL L 334, 18.12.2001, str. 30).

[4] UL L 308, 9.11.2002, str. 25. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Sveta 2004/862/ES ( UL L 370, 17.12.2004, str. 81).

[5] UL L 20, 27.1.2007, str. 16.

[6] Za dodatne informacije glej ločeno pojasnjevalno opombo.