[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 13.4.2011

COM(2011) 168 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU

Pametnejša obdavčitev energije v EU:predlog revizije Direktive o obdavčitvi energije

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU

Pametnejša obdavčitev energije v EU:predlog revizije Direktive o obdavčitvi energije

1. Potrebni ukrepi na področju obdavčitve energije in okoljskih davkov

Obdavčitev energije kot glavno vodilo k ciljem Evropa 2020

EU si je zastavila niz zahtevnih, pravno zavezujočih ciljev na področju podnebja in energije, ki jih je treba izpolniti do leta 2020. Ti cilji so zapisani v strategiji Evropa 2020, ki določa izzive, s katerimi se bo Evropa soočala v naslednjem desetletju na ekonomskem, okoljskem in družbenem področju, ter zastavlja kot prednostno nalogo trajnostno rast, ki bo privedla do gospodarstva[1], ki izrablja vire učinkoviteje, je bolj ekološko usmerjeno in bolj konkurenčno.

To vključuje obvezo, da je treba obdavčitev energije bolj uskladiti s cilji EU na področju energije in podnebnih sprememb, kot je marca 2008 zahteval Evropski svet v sklepih[2] ter kar je poudarila Komisija kot prednostno nalogo v letnem pregledu rasti 2011[3].

Obdavčitev energije je lahko, če je pravilno usmerjena, izredno pomembna pri doseganju teh ciljev. Poraba energije je pravzaprav odgovorna za večino emisij toplogrednih plinov, saj predstavlja 79 % vseh emisij plinov. Države članice so se v okviru strategije Evropa 2020 zavezale k določanju nacionalnih ciljev za energetsko učinkovitost, ki zajemajo znatne prihranke energije.

Finančna in gospodarska kriza je občutno spremenili okolje, v katerem delujemo. Povzročila je ogromen pritisk na podjetja in skupnosti po vsej Evropi ter zelo obremenila javne finance. Kljub temu pa so pravno zavezujoči cilji na področju energije in podnebnih sprememb del naše trajnostno naravnane prihodnosti ter naše dolgoročne poti k trajnostnemu in trdnemu okrevanju po krizi. Trenutni izziv je, kako doseči zastavljene cilje na najbolj gospodaren način za vlade, podjetja in prebivalce ter hkrati doseči koristi za gospodarstvo. Potrebujemo odziv politik, ki se bodo medsebojno podpirale ter izboljšale ne samo okoljska vprašanja, ampak bodo nudile podporo gospodarstvu ter preprečevale socialne težave.

Ključne točke reforme obdavčitve energije

Komisija je v tem okviru predložila predlog za revizijo Direktive 2003/96/ES[4] (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o obdavčitvi energije), da bi državam članicam omogočila najbolj smotrno uporabo obstoječega instrumenta v novem političnem okviru. Bolj preudarna in ciljno usmerjena obdavčitev energije bo prispevala s tehnološko nepristranskim pristopom k čistejši in učinkovitejši porabi energije, ki bo tako podpirala trajnostno rast. Če povzamemo, predlog revizije Direktive o obdavčitvi energije:

- nepristransko prerazporeja davčno obremenitev med različnimi fosilnimi gorivi, vključno z obnovljivimi viri (na podlagi energijske vsebnosti in emisij CO2);

- predvideva okvir za obdavčitev CO2 na notranjem trgu in na ta način postavlja ceno za emisije CO2, ki niso zajete v sistemu EU za trgovanje z emisijami.

Predlog se tudi odlično umešča v tekoče razprave o prestrukturiranju in posodobitvi davčnega sistema kot dela nacionalnih strategij za izhod iz finančne in gospodarske krize. Poleg tega kaže pot k kakovostnejšemu načinu ustvarjanja prihodka v skladu s strategijo Evropa 2020 ter potrebo po spodbujanju primernega gospodarskega okrevanja in ustvarjanja novih delovnih mest. Cilj tega predloga ni zbiranje dodatnega prihodka temveč prerazporeditev davčne obremenitve med različnimi viri energije in različnimi porabniki energije (izven in v sistemu EU za trgovanje z emisijami (v nadaljnjem besedilu: ETS)).

Če pa se države članice odločijo, da bodo izvajale revidirano Direktivo o obdavčitvi energije na način, ki omogoča ustvarjanje dodatnega prihodka, jih bo Komisija podprla, da tako ustvarjeni prihodek uporabijo primerno in v skladu z njihovimi specifičnimi proračunskimi stanji. To lahko pomeni uporabo sredstev za potrebe fiskalne konsolidacije. Rasti naklonjena sprememba obdavčevanja, ki dodatne prihodke uporablja delno ali v celoti za zmanjšanje davčne obremenitve zaposlenih, je v skladu s strategijo Evropa 2020. Druga možnost za povečanje rasti, ki bi jo države članice lahko izbrale, je uporaba dodatnega prihodka za nadaljnje spodbujanje ekološko osveščenih raziskav in razvoja, kot tudi ekološko osveščenih naložb, predvsem za MSP. Dodatni prihodek se lahko uporabi tudi za olajšanje vplivov same politika na dohodek gospodinjstev z nadomestili za manj premožni del prebivalstva. Namenske subvencije, namenjene gospodinjstvom z nizkimi dohodki (pavšalno plačilo, ki ni vezano na porabo energije), so najboljši primeri.

Navedeni podatki kažejo razvoj deleža prihodka iz obdavčitve na področju okolja in energije v smislu deleža celotnega davčnega prihodka v EU-25 v obdobju 1995–2008. Oba deleža sta se v tem obdobju zmanjšala za približno 1 %, kar kaže na to, da v povprečju obstaja možnost povečanja obdavčitve energije in širše okoljskih davkov.

[pic]

Vir: Taxation trends in the European Union (Trendi obdavčenja v Evropski uniji), izdaja za leto 2010, Evropska Komisija

Potrebno je nadaljnje usklajevanje okoljskega obdavčevanja

Direktiva o obdavčitvi energije je nesporno ključnega pomena, vendar je možno in potrebno veliko storiti na širšem področju okoljskega obdavčevanja za spodbujanje strategije Evropa 2020. Predvsem so potrebne okrepljene razprave na temo uporabe davkov, ki spodbujajo prehod na trajnostno gospodarstvo. Upoštevati je treba tudi nova dogajanja (npr. države članice uvajajo davek na odpadke, davek na uporabo plastičnih vrečk ter davek na letalske karte). V skladu s členom 1(2) Direktive 2008/118/EGS lahko država članica svobodno uvede take nove davke, če seveda ne vplivajo na formalnosti, ki so povezane s prehodom meje med državami članicami. Države članice morajo tudi zagotoviti nediskriminacijsko davčno obravnavo za preprečevanje izkrivljanj na notranjem trgu (členi 34–36 in člen 110 PDEU). Ustrezno delovanje notranjega trga jamči obojestransko obveščanje in usklajevanje obdavčevanja v državah članicah na tem področju, tako da na primer obravnava diskriminacijo med neposredno konkurenčnimi proizvodi, ki se soočajo z različno davčno ureditvijo.

Komisija se zavzema za nadaljevanje teh razprav in bo podprla potrebno usklajevanje na tem področju, med drugim s primernimi posvetovanji z državami članicami (npr. v okviru skupine za davčno politiko in na ravni Sveta) ter z drugimi zainteresiranimi stranmi. Glede širšega političnega ozadja je izid Konference ZN o podnebnih spremembah, ki je potekala v Cancunu v Mehiki od 29. novembra do 10. decembra 2010, zagotovo pomemben mejnik za prihodnji razvoj prizadevanj EU na tem področju.

2. OZADJE PREDLOGA

Veljavna Direktiva o obdavčitvi energije ni trajnostno usmerjena in vsebuje napačne spodbude

EDT določa najnižje stopnje za obdavčitev energentov, ki se uporabljajo kot pogonsko gorivo, kot gorivo za ogrevanje in za elektriko. Najmanjše stopnje se navadno nanašajo na količino porabljenega energenta. Spodaj so prikazi trenutnih najnižjih stopenj za najbolj pogosto uporabljene energente, ki upoštevajo emisije CO2 (stopnje v EUR na tono CO2) in energijske vsebnosti (stopnja v EUR na GJ)[5]:

Pogonska goriva:

[pic][pic]

Ogrevanje

[pic][pic]

Vir: Lastni izračuni.

Te številke jasno kažejo, da sedanje minimalne stopnje, ki temeljijo na količini porabljenih energentov, ne odražajo energijske vsebnosti (glej sliki 2 in 4) ali emisij CO2 (glej sliki 1 in 3) energentov, zaradi česar pride do neučinkovite porabe energije in izkrivljanj na notranjem trgu. Prav tako ustvarjajo spodbude, ki so v nasprotju s cilji EU na področju energije in podnebnih sprememb, ker na primer spodbujajo uporabo premoga za ogrevanje (nižje davčne stopnje, če upoštevamo emisije CO2 premoga in njegovo energijsko vsebnost, izraženo v GJ). V zvezi s pogonskimi gorivi nižje najmanjše vrednosti za dizel še dodatno krepijo naravne prednosti, ki jih ima dizel v primerjavi z bencinom zaradi višje energijske vsebnosti. Sedanje minimalne stopnje so poleg tega diskriminacijske do obnovljivih virov energije, ki se načeloma obdavčujejo po enaki stopnji kot konvencionalna goriva, ki jih nadomeščajo, čeprav je njihova energijska vsebnost nižja (glej sliko 2, ki kaže, da je E85 obdavčen precej več kot bencin, kar pomeni, da se njegova nižja energijska vsebnost in boljši rezultati glede emisij CO2 ne upoštevajo). Še več, trenutna najmanjša stopnja ne ustvarja enakih pogojev za evropska podjetja, saj so v praksi nekateri gospodarski subjekti v prednosti glede na uporabljen vir energije.

Revizija Direktive o obdavčevanju energije je nujna za večjo skladnost z drugimi politikami EU

Z vidika energetske politike Direktiva o obdavčitvi energije ne predvideva spodbud ali niti ne nakazuje cene za spodbujanje alternativnih virov energije ali za spodbujanje potrošnikov k varčevanju z energijo. Z obdavčevanjem glede na količino je etanol pravzaprav trenutno najbolj obdavčen energent. Enako velja za vire energije za ogrevanje, saj je premog trenutno najmanj obdavčen vir energije.

Z okoljskega vidika so področja izven EU ETS, kot so prevoz, manjši industrijski obrati, kmetijstvo in gospodinjstva, odgovorni za polovico emisij CO2. Možno pomanjkljivo usklajevanje med Direktivo o obdavčitvi energije in ETS lahko povzroči dvojno obremenitev ali, po drugi strani, možnost izognitve odgovornosti za emisije. V najslabšem primeru ta področja ne bodo prispevala k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 na področju okolja in energije. Še več, trenutno obravnavanje biogoriv ne dopušča polnega izkoriščanja njegovih možnih pozitivnih vplivov na okolje.

Z vidika enotnega trga države članice trenutno morda ne obdavčujejo emisij CO2 po takšni stopnji, kot bi to želele, ker bi to lahko njihova podjetja postavilo v neugoden položaj ali spodbudilo potrošnike h kupovanju goriva v državah članicah z nižjim davkom, kar bi povzročilo izgube prihodkov. Države članice začenjajo izvajati različne pristope k določanju okoljskih davkov, kar lahko povzroči izkrivljanja in dvojno obdavčevanje znotraj enotnega trga.

Zakaj zdaj?

Glede na to, da številne države članice sedaj pripravljajo svoje politične strategije za izhod iz gospodarske in finančne krize ter razmišljajo o strukturnih reformah svojih fiskalnih politik in davčnih sistemov se revizija Direktive o obdavčevanju energije izvaja v posebej primernem času, ker zagotavlja priložnosti za istočasno izpolnjevanje okoljskih in gospodarskih ciljev.

Obdavčevanje, kadar je ustrezno načrtovano, ima lahko pomembno vlogo pri podpori ciljev EU na področju energije in podnebnih sprememb ter pri spodbujanju trajnostne rasti, rezultat česar je boljši izkoristek virov, okolju prijaznejše in bolj konkurenčno gospodarstvo EU. To ostaja aktualno v času rasti cen energije, ko je še toliko bolj pomembno, da se obdavčevanje energije prestrukturira tako, da se zagotovijo prave spodbude za zmanjšanje porabe energije na splošno ter za proizvodnjo energije iz okolju prijaznejših virov.

Države članice trenutno pripravljajo in uvajajo svoje strategije za izpolnitev ciljev EU na področju energije in podnebnih sprememb v obdobju 2013–2020. Ta predlog bi zagotovil jasen odgovor na vprašanje, kakšna je lahko vloga davkov v tem okviru. Revidirana Direktiva o obdavčitvi energije je zasnovana kot dopolnilo tretje faze EU ETS (2013–2020) in zato je nujno pripraviti predlog zdaj, da bo imel Svet dovolj časa za njegovo potrditev.

Z vidika notranjega trga je prav tako pomembno, da se zdaj vzpostavi skupni okvir za obdavčevanje CO2. Države članice začenjajo uvajati lastne davke na CO2, pri čemer se lahko njihovi pristopi razlikujejo. Različne nacionalne politike lahko povzročajo težave za podjetja, ki delujejo v različnih državah članicah, ter izkrivljajo konkurenco znotraj EU. Bolje je, da se pristop na ravni EU uvede zdaj, ko številne države članice še preučujejo nacionalno zakonodajo na tem področju, kot pa pozneje, ko bo morda potrebno zapleteno usklajevanje nacionalnih zakonov.

Zaradi vseh teh razlogov je pravočasna revizija Direktive o obdavčitvi energije, kot je določeno v predlogu Komisije, nujna.

3. Ključne točke predloga

Predlog za revizijo Direktive o obdavčitvi energije poenostavlja obstoječe davke na energijo ter uvaja okvirna pravila za obdavčevanje CO 2 znotraj enotnega trga , da lahko davki na CO2 učinkovito dopolnijo EU ETS.

Predlog razdeli minimalno stopnjo obdavčitve energentov na dva dela:

- Obdavčitev CO 2 na podlagi emisij CO 2 energenta , določeno na stopnji 20 EUR na tono CO2. Obdavčitev CO2 bi bila nična za vsa biogoriva, ki so usklajena s trajnostnimi merili iz člena 17 Direktive 2009/28/ES. Takšna obdavčitev bo zagotovila tehnološko nevtralno prednost za vse nizkoogljične vire energije. Uvedba obdavčitve CO2 bo Direktivo o obdavčitvi energije prav tako bolje uskladila z EU ETS. Obdavčeni bodo vsi emisijski viri, ki niso vključeni v EU ETS, tisti, ki so zdaj že obdavčeni, ter vsi manjši objekti, ki niso vključeni v EU ETS, četudi uporabljajo energijo za druge namene, kot je ogrevanje. Hkrati bodo emisijski viri, vključeni v EU ETS izvzeti iz obdavčitve CO2, ne glede na dejansko področje uporabe EU ETS.

- Splošna obdavčitev porabe energije na podlagi energijske vsebnosti, merjene v GJ , ne glede na energent, kar je spodbuda za varčevanje z energijo. Davek bo odražal dejansko energijo, ki jo energent ustvari, energetsko učinkovita poraba bo samodejno nagrajena. Za pogonska goriva je minimalna stopnja davka določena na 9,6 EUR na GJ, kar ustreza trenutni minimalni stopnji, ki se uporablja za bencin brez ustreznega dela minimuma, ki zadeva CO2. Za goriva za ogrevanje se sedanja najnižja stopnja za električno energijo 0,15 EUR na GJ (kar ustreza približno 0,5 EUR na MWh) uporablja za vse energente, ki se uporabljajo za ogrevanje, pri čemer se upošteva energijska vsebnost zadevnega energenta. Področje uporabe obdavčevanja energije ostaja nespremenjeno in zajema uporabo goriv za ogrevanje in pogon ter porabo električne energije v podobnih situacijah.

Za ohranitev učinka spodbude je treba sčasoma ohraniti resnično vrednost najnižjih stopenj obdavčitve. Najnižje stopnje splošne obdavčitve porabe energije je treba redno samodejno usklajevati, da se upošteva razvoj njihove resnične vrednosti z namenom ohranitve trenutne stopnje uskladitve. Odkar obdavčitev CO2 dopolnjuje delovanje Direktive 2003/87/ES, je treba pri določanju najnižje davčne stopnje za CO2 upoštevati razvoj tržnih cen za emisijske pravice za CO2. Komisija meni, da bi bilo treba uvesti metodo za samodejno izračunavanje takšne uskladitve. Vendar bi moral razvoj te metode temeljiti na objektivnih dokazih iz opazovanja delovanja trga emisijskih pravic po novih ureditvah za fazo III EU ETS. Zato tega vprašanja ni mogoče obravnavati v času predstavitve tega predloga. To vprašanje bo zato obravnavano pri pregledu, ki ga namerava Komisija prvič predstaviti leta 2015, da bi predlagala metodo za samodejno usklajevanje, ki bi bila operativna čim prej po tem datumu.

Kontraproduktivne subvencije se ukinejo …

Predlog revizije Direktive o obdavčevanju energije odpravlja ugodnosti in neskladnosti, ki trenutno obstajajo na področju obdavčevanja energije. Zmanjšuje davčno obremenitev za obnovljive vire energije in prerazporeja davčno obremenitev med različnimi fosilnimi gorivi na objektiven način (tako da ta temelji na energijski vsebnosti in na emisijah CO2). Posledično bodo viri energije, bogati s CO2 ali z visoko energijsko vsebnostjo, bolj obdavčeni na enoto fizičnega volumna. To bo spodbujalo porabo virov energije, ki oddajajo manj CO2, ter nagradilo večjo energijsko učinkovitost v skladu s podpornimi politikami EU na področju podnebja in energije. Energenti z višjo energijsko vsebnostjo (kot so dizel, tekoči naftni plin in stisnjen zemeljski plin) bodo še naprej zanimivi, vendar bodo konkurenčni na bolj pravični podlagi brez dodatnih davčnih subvencij. Spremembe, ki jih uvaja predlog, so popolnoma v skladu z našimi politikami iz leta 2020 in so neposreden odraz obvez, ki so jih države članice EU že sprejele. To prav tako pomeni, da se razlikovanje davčnih stopenj med zasebnim in poslovnim prevozom odpravi, kar zagotavlja, da sektor prevoza – najhitreje rastoči vir emisij – ni izključen iz prizadevanj za zmanjšanje emisij.

… vendar se ustrezno upošteva širši kontekst …

V zvezi s konkurenti zunaj EU – da bi preprečili, da se naša podjetja zaradi obdavčevanja CO2 selijo iz Evrope, medtem ko emisije na svetovni ravni ostajajo nespremenjene oziroma se povečujejo („uhajanje ogljika“), predlog uvaja pristop, podoben prostemu dodeljevanju pravic v skladu z EU ETS za sektorje, ki veljajo za zelo izpostavljene uhajanju ogljika. Manjšim industrijskim objektom, ki so predmet obdavčevanja CO2, se odobri pavšalna davčna olajšava, izračunana na podlagi referenčne vrednosti za gorivo. Na tak način se ohrani okoljski učinek davka, medtem ko bodo podjetja prejela ustrezno nadomestilo. Uhajanju ogljika so lahko podvrženi tudi drugi sektorji ali podsektorji gospodarstva. Kar zadeva kmetijski sektor, Komisija trenutno pripravlja poročilo, v katerem preverja tveganje uhajanja ogljika v tem sektorju. Takoj ko bo to poročilo na voljo, bo Komisija sprejela ustrezne nadaljnje ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bodo vsi sektorji, dovzetni za uhajanje ogljika, enako obravnavani v prihodnji Direktivi o obdavčevanju energije, in sicer ali z zagotovitvijo, da se sklepi poročila upoštevajo pri tekočih razpravah v Svetu o predlogu za revizijo Direktive o obdavčevanju energije, ali da poročilo ne bo na voljo pred sprejetjem predloga z ločeno zakonodajno pobudo.

Ob upoštevanju strukture obvez EU za zmanjšanje emisij do leta 2020 in načela solidarnosti med državami članicam Komisija predlaga odobritev prehodnih obdobij za postopno uvajanje obdavčevanja CO2 za uporabe goriv, ki niso namenjene pogonu, v primerih, ko izpolnitev teh obvez od nekaterih držav članic zahteva manj napora (Bolgarija, Češka republika, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Romunija in Slovaška).

In posebne situacije se bodo še vedno ustrezno obravnavale …

Pri pripravi predloga je Komisija namenila posebno pozornost zagotovitvi, da predlog ne bo povzročil nenadnih sprememb v višini cen, kar bi lahko povzročilo nesprejemljive težave ali neprijetnosti za vse vpletene:

ob priznavanju, da so razlike pri obdavčevanju ogrevanja v gospodinjstvih manj pomembne za ustrezno delovanje notranjega trga ter da so stroški ogrevanja lahko pomembni za socialni položaj gospodinjstev v nekaterih državah članicah, Komisija predlaga ohranitev možnosti, da nekatere države članice uporabljajo davčne izjeme ali nižje davke za energente in električno energijo ter te razširijo na vsa goriva za ogrevanje.

Viri energije z visokimi emisijami CO 2 (kot je premog) bodo v revidiranem sistemu obdavčeni višje. Sprememba bo zagotovila, da se bo vse porabnike energije, ne le tiste, ki so vključeni v sistem EU za trgovanje z emisijami, spodbujalo k prehodu k čistejšim virom energije. Hkrati predlog uvaja pravilo, da se zunanji stroški emisij CO2 upoštevajo le enkrat. Posledično bi bil neposredni vpliv cen na porabnike premoga omejen, saj se premog veliko uporablja v težki industriji in pri proizvodnji električne energije, oba sektorja pa sta že vključena v EU ETS. Poleg tega predlog pušča državam članicam, da se odločijo, ali bodo učinek na gospodinjstva ublažile ali ga popolnoma preprečile.

Dizel bo postopno višje obdavčen na liter v primerjavi z bencinom, ker ima dizel višjo energetsko vsebnost in tako tudi proizvaja več emisij CO2 na liter kot bencin. V novem sistemu bo dizel še vedno ohranil svojo prednost na daljše razdalje, vendar bo ukinitev podpore za dizel spodbudila izboljšave energetske učinkovitosti pri bencinskih motorjih in bo ustvarila tudi trg za alternativne energetske vire, ki sproščajo manj CO2 in za katere se pričakuje, da bodo v naslednjem desetletju na trgu goriv postali pogostejši. Ponovno uravnovešanje obdavčitve bencina in dizla bo pomagalo tudi ponovno uravnovesiti ponudbo in povpraševanje na evropskem trgu goriva, ki se sooča z vedno večjo potrebo po uvozu dizla. Ob upoštevanju, da so evropski proizvajalci avtomobilov vložili ogromno sredstev v dizelsko tehnologijo in da vozila na alternativna goriva ali pogonske sisteme še niso na voljo v večjih količinah, bo uskladitev obdavčitve vseh pogonskih goriv uvedena postopno v treh korakih v obdobju 2013–2023. Postopno uvajanje nove obdavčitve za dizel bo omogočilo tudi obdobje prilagajanja za sektor komercialnega prometa.

Nižje najmanjše stopnje se uporabljajo za pogonsko gorivo, ki se uporablja v kmetijstvu, ribogojstvu in vrtnarstvu, in tako bo tudi po reviziji Direktive o obdavčitvi energije. Revizija Direktive o obdavčitvi energije bo vplivala na trenutno možnost držav članic, da iz obdavčitve popolnoma izvzamejo pogonska goriva, goriva za ogrevanje in električno energijo, ki se porabi v teh sektorjih. Z revidirano Direktivo o obdavčitvi energije bodo postali predmet obdavčevanja CO2 in zavezani delu splošne obdavčitve porabe energije. Popolno izvzetje iz zadnjega dela obdavčitve bo možno v zamenjavo za izboljšave energetske učinkovitosti, torej ne bo več možno brez prizadevanj, kot je zdaj. Posledično bodo države članice še vedno lahko omogočile ugodnejšo obravnavo primarnih sektorjev, kar bo istočasno zagotovilo več doslednosti pri obdavčitvi sektorja, za katerega so dandanes možne različne izjeme.

4. Vplivi predloga

Službe Komisije so izvedle presojo vpliva, ki proučuje vplive različnih možnosti za revizijo Direktive o obdavčitvi energije. Na podlagi presoje vpliva, ki je objavljena skupaj s tem sporočilom in predlogom za revizijo Direktive o obdavčitvi energije, je mogoče priti do več pomembnih zaključkov.

Revizija Direktive o obdavčitvi energije lahko doseže „dvojni učinek“, vendar v vsakem primeru prinaša koristi

Revidirana Direktiva o obdavčitvi energije prerazporeja davčno obremenitev med fosilnimi in nefosilnimi viri energije in v določeni meri tudi med sektorjem sistema za trgovanje z emisijami in sektorjem zunaj sistema trgovanja z emisijami. Medtem ko se morajo države članice odločiti, kako uporabiti možne dodatne prihodke, se z modeliranjem presoje vplivov domneva, da bi se vsak prihodek uporabljal za zmanjšanje davčne obremenitve delavskega razreda. Ta domneva odraža prakse v mnogih državah članicah, ki izvajajo okoljske davčne reforme, in je v skladu s splošno usmeritvijo Direktive o obdavčitvi energije[6], ki spodbuja načelo davčne nevtralnosti kot sredstva za modernizacijo nacionalnih davčnih sistemov v korist okolja in zaposlovanja. Tako modeliranje potrjuje, da bi obdavčitev energije z revizijo Direktive o obdavčitvi energije v vseh okoliščinah prispevala k ciljem Evropa 2020 in istočasno ustvarjala jasne gospodarske koristi. Prispevek k fiskalni konsolidaciji bo pomagal pri soočanju z visokimi potrebami proračuna zaradi krize, čeprav prejemki iz energetskih obdavčitev niso bili „reciklirani“ v gospodarstvo z nižjo obdavčitvijo delavskega razreda.

Predlog ustvarja bolj enake pogoje za evropska podjetja . Nove najmanjše vrednosti bodo postale resnično merilo na notranjem trgu z zagotavljanjem objektivne vrednosti za vsak energetski vir in enakovredno obravnavo uporabnikov energije ne glede na to, katere energente uporabljajo.

…natančni učinki pa so odvisni od izbire držav članic

Natančni vplivi revizije Direktive o obdavčitvi energije bodo v veliki meri odvisni od že prej obstoječih nacionalnih stopenj in izbir držav članic v skladu z načelom subsidiarnosti, zlasti od ravnovesja med obdavčitvijo emisij CO2 in obdavčitvijo energije ter veljavnih davčnih stopenj. Vplivi predloga bi bili odvisni tudi od obsega, v katerem se države članice odločijo, da bodo izkoristile prehodna obdobja in možnosti iz predloga ob upoštevanju konteksta in posebnih razmer, kot je opisano v oddelku 3. Za goriva za ogrevanje se na primer lahko opredelita naslednja dva scenarija, da se opišejo možni vplivi:

- Maksimalističen scenarij 1 domneva, da se države članice odločijo za uvedbo obdavčitve CO2, enakovredno predlagani najmanjši ravni 20 EUR na tono CO2, poleg njihovih obstoječih nacionalnih davčnih stopenj. Njihove trenutne stopnje bi potem postale stopnje splošne obdavčitve porabe energije.

- Scenarij 2 domneva, da se države članice odločijo za revizijo svojih davčnih stopenj le po potrebi, da bi spoštovale najmanjše vrednosti EU, in določijo obdavčitev CO2 na ravni 20 EUR na tono CO2. To bi pomenilo, da razdelijo sedanje ravni na del za CO2 v višini 20 EUR na tono in del splošne obdavčitve porabe energije.

Spodnja razpredelnica prikazuje združeni vpliv teh scenarijev za EU 27 pod domnevo, da so prihodki reciklirani z zmanjšanjem dajatev na delovno silo, kot je bilo izračunano v presoji vpliva, ki je priložena predlogu:

Vpliv revizije Direktive o obdavčitvi energije zaradi sprememb v zvezi z gorivi za ogrevanje (EU 27)

Proračunske posledice (sprememba letnih davčnih prihodkov) | Vpliv na okolje (zmanjšanje emisij CO2 v sektorjih zunaj sistema trgovanja z emisijami do leta 2020) | Socialni vpliv (% spremembe v realnem prihodku gospodinjstev do leta 2020) |

Scenarij 1 | +39,6 milijarde EUR | -4 % | +0,29 % |

Scenarij 2 | +20 milijard EUR | -0,84 % | +0,08 % |

Vir: Presoja vplivov – dokument, priložen k predlogu za Direktivo Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES – poglavje 5.2., 5.3. in 5.4. (Scenarij 1); modeliranje z E3ME, ki ga je izvedel „Cambridge economics“ (Scenarij 2)

Te številke je treba oceniti glede na splošne cilje strategije Evropa 2020, kot je opisano zgoraj.

Vpliv emisij CO2 je precejšen in lahko doseže 2 % skupnih emisij EU ali približno 4 % emisij zunaj sistema EU za trgovanje z emisijami. V absolutnih številkah to ustreza 92 milijonom ton CO2 in pomeni več kot eno tretjino (okoli 37 %) prizadevanj za zmanjšanje toplogrednih plinov, ki so potrebna zunaj sistema EU za trgovanje z emisijami .

Podobno bi se postopoma v absolutnih številkah povečalo število dodatnih delovnih mest, ustvarjenih kot posledica reforme Direktive o obdavčitvi energije, in doseglo 1 milijon leta 2030 po najbolj ambiciozni politični možnosti[7]. V skladu s to politično možnostjo se lahko pričakuje dodatna gospodarska rast v višini 0,27 BDP. Pozitivni vpliv na zaposlovanje izhaja iz domneve modeliranja, da bi se dodatni prihodek iz obdavčenja energije uporabljal za zmanjšanje prispevkov delodajalcev za socialno varnost.

… in skupna presoja bo po petih letih omogočila temeljito naknadno oceno politike.

Trenutni predlog temelji na celoviti presoji vplivov in političnih analizah, vendar bodo gospodarske razmere ter okvirni okoljski in tehnološki pogoji odvisni od prihodnjih sprememb. Zato Komisija meni, da je po petih letih (od sprejetja) primerno pregledati učinke spremenjene Direktive o obdavčitvi energije, da se doseže boljše razumevanje vplivov nove davčne strukture glede na cilje predlagane revizije. Zato Komisija namerava Svetu predložiti poročilo, po potrebi s predlogi za spremembo zadevnih pravil. To zadeva zlasti (1) prilagoditev najnižje davčne stopnje za CO2 razvoju tržne cene v EU za emisijske pravice za CO2, da bi se vzpostavila avtomatična povezava med ceno pravic za CO2 in najnižjo davčno stopnjo za CO2; (2) prilagajanje nacionalnih sistemov glede izjem in zmanjšanja davkov za obdavčitev gospodinjstev, goriva, uporabljenega za namen zračne in pomorske navigacije glede na rezultat mednarodnih pogajanj, elektrike, proizvedene na kopnem in neposredno dostavljene zasidranim ladjam v pristanišču (električna energija z obrežja), alternativnih goriv, zajemanja in shranjevanja ogljika in (3) obdavčitev električne energije, uporabljene za promet.

5. Sklepna ugotovitev

Revizija Direktive o obdavčitvi energije, kot jo je predlagala Komisija, bo preuredila trenutni sistem obdavčitve energije, da bi bil učinkovitejši in skladnejši. Izboljšala bo delovanje notranjega trga z ustvarjanjem enakih pogojev za podjetja, ki bodo obravnavana pod enakimi pogoji ne glede na to, ali uporabljajo nafto, naravni plin, premog ali biomaso. Najpomembneje je, da bo imela precejšnje pozitivne vplive na okolje in tako prispevala k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. Dolgoročno bo ta novi okvir EU pomagal državam članicam pri izvajanju bolj ambicioznih politik na nacionalni ravni in sicer zaradi potrebe po izpolnjevanju okoljskih ciljev in fiskalnih potreb. Zato predlog lahko zagotovi dobičke zaradi učinkovitosti, ki precej presegajo vplive/dobičke v času izvajanja. Tako omogoča državam članicam, da dosežejo svoje obveznosti iz Evropa 2020 na stroškovno učinkovit način in zagotavlja pravno varnost za njihove strukturne reforme fiskalnih politik in davčnih sistemov na poti iz gospodarske in finančne krize. Istočasno bo novi okvir spodbujal trajnostno gospodarsko rast in podpiral ustvarjanje delovnih mest. Skratka, pametnejša obdavčitev energije bo pomagala okolju in gospodarstvu.

[1] Sporočilo Komisije z naslovom: EVROPA 2020. Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast – COM(2010) 2020, 3.3.2010.

[2] Evropski svet 13–14. marca 2008, Sklepi predsedstva (7652/1/08 rev.1, 20.05.2008).

[3] Letni pregled rasti - COM(2011) 11.

[4] Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

[5] Vir: Lastni izračuni na podlagi trenutne ETD (Priloga I, preglednica A), Direktive 2006/32/ES (energijska vsebnost proizvoda), Odločba Komisije 2007/589 (faktorji emisije CO2. E85 je energent, ki je sestavljen iz 85 % etanola in 15 % bencina).

[6] Glej uvodni del (11) Direktive 2003/96/ES

[7] Sklicevanja in sklicevanja za dodatna pojasnila so v podobnem dokumentu Presoja vplivov služb Komisije.