(2)Poročilo o državi za Nizozemsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Nizozemske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Nizozemskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Vira neravnotežij s čezmejnimi učinki sta zlasti visoka raven zasebnega dolga in velik presežek na tekočem računu.

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij in zlasti člena 6(1) Uredbe,

(3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

(4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

(5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

(6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

(7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

(8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Nizozemska je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

(9)Nizozemska je 28. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020, 29. aprila 2020 pa program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(10)Za Nizozemsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

(11)V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 1,7 % BDP v letu 2019 na presežek v višini 0,1 % BDP v letu 2020. Presežek naj bi se v letu 2023 zmanjšal na 0,0 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 48,6 % BDP v letu 2019 dodatno zmanjšal v letu 2020, in sicer na 46,3 % BDP. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen in program ne upošteva številnih ukrepov, ki jih je Nizozemska napovedala v odziv na pandemijo COVID-19. Pomladanski proračunski memorandum vsebuje posodobitev proračunskih projekcij. Glede na memorandum naj bi se nominalni javnofinančni saldo v letu 2020 poslabšal na primanjkljaj v višini 11,8 % BDP, dolg sektorja država kot odstotek BDP pa naj bi se v letu 2020 povečal na 65,2 %. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

(12)Nizozemska je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 in pomladanski proračunski memorandum navedeni proračunski ukrepi znašajo 2,7 % BDP. Ukrepi vključujejo krepitev storitev zdravstvenega varstva, nujno pomoč podjetjem v težavah ter dohodkovno podporo samozaposlenim in zaposlenim. Poleg tega je Nizozemska napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij. Ti ukrepi vključujejo odloge plačila davka od dohodkov pravnih oseb (od 4,6 % do 5,9 % BDP) in poroštva za posojila (1,8 % BDP). Ukrepi, ki jih je sprejela Nizozemska, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

(13)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi proračunski saldo sektorja država Nizozemske v letu 2020 znašal –6,3 % BDP, v letu 2021 pa –3,5 % BDP. Razlika v višini 5,5 odstotne točke med napovedjo iz pomladanskega proračunskega memoranduma in napovedjo Komisije izhaja iz različnega obračuna odlogov plačila davkov (od 4,6 % do 5,9 % BDP), ki v napovedi Komisije niso knjiženi kot odlogi, ki v letu 2020 zmanjšujejo prihodke. Dolg sektorja država naj bi dosegel 62,1 % BDP v letu 2020 in 57,6 % v letu 2021.

(14)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Nizozemska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

(15)Po močni rasti v zadnjih letih se je zaradi pandemije COVID-19 nenadoma končalo šest zaporednih let gospodarske rasti na Nizozemskem. Letos se bo nizozemsko gospodarstvo soočalo z največjim skrčenjem v povojni zgodovini države. Z izjemo javne porabe naj bi se letos znatno zmanjšali vsi elementi povpraševanja, gospodarska aktivnost pa naj bi najnižjo raven dosegla v drugem četrtletju. Leta 2021 se bo gospodarstvo verjetno okrepilo s hitrostjo, ki bo precej nad trendom rasti, kar bo odražalo postopno normalizacijo gospodarske aktivnosti ter okrevanje domačega povpraševanja in svetovne trgovine z nizke ravni. Vendar naj bi ravni aktivnosti ostale nižje od tistih iz leta 2019. V skladu z napovedjo Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,9 %, predvsem zaradi obveznega zaprtja podjetij in nenadnega splošnega upada gospodarske aktivnosti, nato pa naj bi se v letu 2021 znižala na 5,3 %. Ukrepi za ohranitev delovnih mest, zlasti začasni premostitveni ukrep za ohranitev delovnih mest v izrednih razmerah in dodatna dohodkovna podpora za samozaposlene, bi morali prispevati k zmanjšanju izgube delovnih mest. Kljub temu se v prihodnjih mesecih pričakuje poslabšanje razmer na trgu dela, saj so podjetja v zelo prizadetih sektorjih prisiljena odpuščati zaposlene, zlasti delavce s fleksibilnimi in začasnimi pogodbami.

(16)V odziv na nenaden upad gospodarske rasti in povpraševanja v določenih sektorjih je nizozemska vlada sprejela celovit sveženj nujnih ukrepov, da bi preprečila strukturno škodo gospodarstvu. Ta močan odziv politike je usmerjen v področja, ki jih je kriza najbolj prizadela, pri čemer se osredotoča na ohranitev delovnih mest, kupno moč gospodinjstev, neposredna finančna nadomestila za močno prizadete industrijske panoge, odloge plačila davkov in jamstva za posojila v podporo kreditnim tokovom v zasebnem sektorju. Na ta način bi moral preprečiti, da bi začasne težave z likvidnostjo prerasle v primere stečajev. Stopnjo upada bi morali pomagati ublažiti tudi samodejni stabilizatorji. Poleg tega je nizozemska centralna banka zmanjšala sistemske kapitalske rezerve za največje banke in odložila ukrep za uvedbo spodnje meje uteži tveganja za hipoteke, s čimer bo sprostila bančni kapital in bankam omogočila, da znatno povečajo posojila gospodinjstvom in podjetjem.

(17)Nizozemski zdravstveni sistem je razmeroma uspešen, saj prispeva k splošnemu zdravju prebivalstva in zagotavlja dostopnost zdravstvenih storitev. V okviru takojšnjega odziva na krizo je Nizozemska uvedla nadzorno strategijo, ki vključuje splošne javnozdravstvene ukrepe, in sprejela prilagojene ukrepe za financiranje zdravstva. Kljub temu je odpornost zdravstvenega sistema s pojavom COVID-19 pred preizkušnjo. Pri tem so v ospredje prišli nekateri pretekli pomisleki. Zmogljivosti delovne sile bi se lahko povečale z odpravo obstoječega pomanjkanja, zlasti medicinskih sester in delavcev v primarnem zdravstvenem varstvu. Splošno upravljanje zdravstvenega sistema in njegove zmogljivosti za integrirano zagotavljanje storitev v vseh fazah oskrbe bi bilo mogoče okrepiti z nadaljnjim izboljšanjem upravljanja podatkov in povečanjem uporabe orodij e-zdravja. V tem smislu je ob izbruhu COVID-19 prišlo do izraza dejstvo, da je treba še naprej krepiti odpornost in pripravljenost zdravstvenega sistema na krize z obravnavanjem takih strukturnih izzivov.

(18)Čeprav se je trg dela leta 2019 in na začetku leta 2020 še naprej izboljševal in je na splošno deloval dobro, je kriza zaradi COVID-19 povzročila zmanjšanje gospodarske rasti, privedla pa naj bi tudi to znatnega povišanja brezposelnosti. Sprejeta je bila vrsta gospodarskih ukrepov brez primere, katerih namen je zaščititi delovna mesta in možnosti za preživljanje ljudi ter čim bolj zmanjšati učinek na samozaposlene, MSP in velika podjetja. Da bi se ohranila delovna mesta, lahko delodajalci, ki zaradi krize pričakujejo izgubo vsaj 20 % prihodkov, zaprosijo za nadomestilo (do 90 % stroškov za plače v podjetju, odvisno od izgube prihodkov), s katerim bodo lahko zaposlenim izplačali plače za tri mesece. Samozaposleni bodo lahko uporabili hitri postopek, s katerim bodo lahko zaprosili za dodatno dohodkovno podporo v višini minimalne socialne plače in pokrili življenjske stroške za tri mesece.

(19)Zmanjšanje učinka krize na zaposlovanje in socialne razmere najbolj prizadetih ljudi bi moralo biti del strategije za gospodarsko okrevanje. Kljub sprejetemu svežnju ukrepov za ohranitev delovnih mest so posledice bolj čutili ljudje, ki so v manj ugodnem položaju na trgu dela in/ali ranljivem socialnem položaju. Brezposelnost se je povišala, zlasti med ljudmi s prožnimi pogodbami, kot so mladi, delavci, zaposleni pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in ljudje z migrantskim ozadjem. Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila tudi velike izzive v smislu dostopa do ustrezne socialne zaščite za samozaposlene, ki so pogosteje premalo (ali sploh niso) zavarovani za primer bolezni, invalidnosti, brezposelnosti in starosti.

(20)Likvidnostna podpora v obliki posojil in jamstev za podjetja, zlasti mala in srednje podjetja, je izredno pomembna, vendar jo morajo posredniki podjetjem dodeliti učinkovito in hitro, hkrati pa je treba ohraniti njihovo odpornost. K izboljšanju denarnega toka malih in srednjih podjetij lahko dodatno prispevajo tudi odlogi plačil davkov in socialnih prispevkov ter pospešitev pogodbenih plačil s strani javnih organov. Nova zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi bodo morda potrebovala posebno podporo, na primer v obliki kapitalskih vložkov javnih institucij in spodbud za sklade tveganega kapitala, da povečajo naložbe v ta podjetja. To bi tudi pomagalo preprečiti hitro odprodajo strateško pomembnih evropskih podjetij. Kot je dovoljeno z začasnim okvirom za ukrepe državne pomoči in ob upoštevanju pogojev, določenih v njem, bi bilo treba podporo za lastniški ali navidezni lastniški kapital zagotoviti vsem podjetjem in ne le tistim, ki ustrezajo opredelitvi Komisije za mala in srednja podjetja. Ohraniti bi bilo treba tudi prizadevanja za zagotavljanje učinkovitih digitalnih javnih storitev in dostopa do njih za posameznike in podjetja.

(21)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dajati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim tudi z ustreznimi reformami. Usmerjeni ukrepi politike, vključno z naložbami v sektorjih, ki imajo največje možnosti za povečanje potencialne rasti za širše gospodarstvo, lahko prispevajo k obravnavanju izzivov, ki so se s trenutno krizo povečali. Zlasti naložbe v raziskave in razvoj, ki so določene v na misijah temelječi politiki za glavne sektorje in inovacije, ter človeški kapital lahko pomagajo podpreti dolgoročno rast produktivnosti in ohraniti znatne inovacijske zmogljivosti. To velja zlasti za zagonska podjetja, podjetja v razširitveni fazi in inovativna MSP, ki so ključna za povečanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. Naložbe v pobude iz podnebnega sporazuma ter nacionalnega energetskega in podnebnega načrta Nizozemske za obravnavanje podnebnih sprememb in spodbujanje energetskega prehoda lahko pomembno prispevajo k širšim družbenim ciljem, vključno s potrebo po zagotavljanju trajnostne in z viri gospodarne gospodarske rasti. Čeprav je Nizozemska ena od vodilnih držav pri razogljičenju prometnega sektorja, je uporaba obnovljivih virov energije v prometu pod povprečjem EU. Poleg tega je treba vlagati v nova stanovanja, da bi se zmanjšalo trenutno pomanjkanje stanovanj. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Nizozemski lahko pomagalo obravnavati nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi. To bi Nizozemski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

(22)Tehnične in digitalne spretnosti in znanja ter usposobljeni strokovnjaki so ključnega pomena za inovacijsko zmogljivost nizozemskega gospodarstva ter za trajnostno in vključujočo rast produktivnosti. Naložbe v osnovne in/ali digitalne spretnosti in znanja, izobraževanje in usposabljanje, vključno z možnostmi za izpopolnjevanje in preusposabljanje za vse, so še naprej ključnega pomena za izboljšanje dostopa do trga dela, zlasti za povečanje trajnostne zaposljivosti ljudi, ki so na obrobju trga dela (vključno z ljudmi z migrantskim ozadjem in invalidi), hkrati pa tudi spodbujajo enake možnosti in dejavno vključevanje.