EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 19.7.2018 COM(2018) 556 final SPOROČILO KOMISIJE Priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

30. marca 2019



SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, ODBORU REGIJ IN EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI Priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

30. marca 2019 Odločitev Združenega kraljestva, da zapusti Unijo, je vzrok precejšnjih negotovosti, ki bi lahko povzročile pretrese. Evropski svet (člen 50), 29. april 2017 Evropski svet poziva Komisijo, visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj se medtem na vseh ravneh še naprej pripravljajo na posledice izstopa Združenega kraljestva, ob upoštevanju vseh možnih izidov. Evropski svet (člen 50), 29. marec 2018 Evropski svet ponovno poziva države članice, institucije Unije in vse deležnike, naj izboljšajo svojo pripravljenost na vseh ravneh in za vse vrste izida. Evropski svet (člen 50), 29. junij 2018 Povzetek: Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije ima posledice za državljane, podjetja in uprave v Združenem kraljestvu in v Evropski uniji. Te posledice segajo od novih kontrol na (novi) zunanji meji EU prek veljavnosti licenc, potrdil in dovoljenj, izdanih v Združenem kraljestvu, vse do novih pogojev za prenos podatkov. Evropska unija si močno prizadeva doseči sporazum o urejenem izstopu ter se veseli razprave o okviru za prihodnje odnose z Združenim kraljestvom. Vendar ni gotovo, da bo dogovor dosežen. Tudi če bo, Združeno kraljestvo ne bo več ena od držav članic, zato bo odnos z Evropsko unijo bistveno drugačen. Zato morajo biti vse zadevne strani pripravljene na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije 30. marca 2019. To sporočilo je treba obravnavati v luči poziva voditeljev držav EU-27 k okrepitvi pripravljenosti na vseh ravneh in sporočilo vse deležnike, na katere lahko vpliva izstop Združenega kraljestva, spodbuja, naj sprejmejo potrebne ukrepe za pripravljenost in naj jih sprejmejo zdaj.



1.Ozadje

Združeno kraljestvo se je odločilo, da izstopi iz Evropske unije Združeno kraljestvo bo 30. marca 2019 izstopilo iz Evropske unije in postalo tretja država. Ne glede na predvideni scenarij bo to povzročilo znatne motnje za evropske državljane, podjetja in uprave. Evropski svet je večkrat poudaril, da se je treba na to pripraviti, in je 29. junija 2018 ponovno pozval države članice, institucije Unije in vse deležnike, naj izboljšajo svojo pripravljenost na vseh ravneh in za vse vrste izida. V tem sporočilu so opisani tekoče delo na področju pripravljenosti in doslej sprejeti ukrepi za pripravljenost, opozorjeno pa je tudi na različne prihodnje izzive. Pogajanja o sporazumu o izstopu potekajo Evropska unija in Združeno kraljestvo se trenutno pogajata o sporazumu o izstopu. Poročilo o napredku pri oblikovanju pravnega besedila, doseženem na ravni pogajalcev, je bilo objavljeno 19. marca 2018. Ta napredek vključuje podrobno ureditev za prehodno obdobje, ki naj bi se izteklo 31. decembra 2020 (glej v nadaljevanju). Nadaljnji napredek je bil naveden v skupni izjavi pogajalcev EU in Združenega kraljestva z dne 19. junija 2018. Kljub doseženemu napredku pa so še vedno odprta pomembna vprašanja, vključno z nadaljnjo zaščito „nabora“ geografskih označb, zaščitenih v Združenem kraljestvu, ko je bilo to država članica, v njem in standardov varstva osebnih podatkov, posredovanih Združenemu kraljestvu, ko je bilo to država članica. Odprta ostajajo tudi vprašanja v zvezi s tekočim policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah. Poleg tega še vedno niso rešena vprašanja v zvezi z upravljanjem sporazuma o izstopu, vključno z vlogo Sodišča Evropske unije. Prav tako ni bil dosežen noben napredek pri dogovoru o „varovalni“ rešitvi, da bi se izognili neprepustni meji na irskem otoku ne glede na izid pogajanj o prihodnjih odnosih. Evropska unija in Združeno kraljestvo sta vzporedno s pogajanji o osnutku sporazuma o izstopu začela razpravljati o vsebini politične izjave, v kateri bi bil določen splošni dogovor o okviru za prihodnje odnose med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom. Po trenutnih načrtih se bosta Evropska unija in Združeno kraljestvo oktobra 2018 dogovorila o sporazumu o izstopu, ki ga bo spremljala politična izjava o njunih prihodnjih odnosih. To bi zagotovilo dovolj časa za postopek sklenitve v Evropski uniji (Svet s soglasjem Evropskega parlamenta) in ratifikacijo v Združenem kraljestvu. Sklenitev in ratifikacija sporazuma o izstopu je zahteven proces Lahko bo sprejeto prehodno obdobje, ... Če bosta Evropska unija in Združeno kraljestvo potrdila osnutek sporazuma o izstopu, bi ta določal prehodno obdobje od datuma izstopa (tj. 30. marca 2019) do 31. decembra 2020. V prehodnem obdobju bi se pravila Unije (t. i. pravni red Unije, vključno z mednarodnimi sporazumi), kot se bodo še naprej razvijala, na splošno uporabljala za Združeno kraljestvo in v njem, čeprav Združeno kraljestvo ne bi več sodelovalo pri upravljanju ali odločanju institucij, organov ali agencij EU. Prehodno obdobje bi tako omogočilo nadaljnjih 21 mesecev za priprave na dan, ko bi se pravo EU za Združeno kraljestvo in v njem prenehalo uporabljati.



... vendar se moramo pripraviti na vse scenarije... Deležniki ter nacionalne uprave in uprava EU se morajo pripraviti na dva možna glavna scenarija: ·Če bo sporazum o izstopu ratificiran pred 30. marcem 2019, tako da lahko začne veljati na ta datum, se bo pravo EU prenehalo uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem s 1. januarjem 2021, tj. po prehodnem obdobju 21 mesecev, katerega pogoji so določeni v sporazumu o izstopu. ·Če ne bo dogovora o sporazumu o izstopu ali če sporazum o izstopu ne bo pravočasno ratificiran s strani obeh pogodbenic, prehodnega obdobja ne bo, pravo EU pa se bo s 30. marcem 2019 prenehalo uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem (tako imenovani „scenarij brez dogovora“ ali „scenarij neurejenega izstopa“). Poleg tega ta odnos ne bo odnos članstva v Uniji, tudi če bo sporazum o izstopu ratificiran in bo v prehodnem obdobju uspešno sklenjen sporazum o prihodnjih odnosih. Evropski svet dosledno opozarja, da tretja država ne more imeti enakih pravic in uživati enakih ugodnosti kot država članica. Zato so priprave na to, da bo Združeno kraljestvo tretja država, bistvenega pomena tudi po scenariju, ki bi povzročil najmanj motenj.

... in vsak scenarij ima drugačne posledice Glavne posledice scenarija 1: izstop 30. marca 2019 v skladu s sporazumom o izstopu, vključno s prehodnim obdobjem do 31. decembra 2020 ·Združeno kraljestvo bo tretja država. ·Nadaljevanje uporabe prava EU za Združeno kraljestvo in v njem: na splošno bi se pravo EU v prehodnem obdobju še naprej uporabljalo. ·Izstop iz institucionalne ureditve: Združeno kraljestvo od 30. marca 2019 ne bi več sodelovalo pri odločanju v EU, institucijah EU ter upravljanju organov in agencij EU. ·Upravljanje prehodnega obdobja: vloga institucij EU pri nadzoru in izvrševanju prava EU v Združenem kraljestvu bi se nadaljevala. ·Pogajanja o prihodnjih odnosih: Evropska unija bi se morala z Združenim kraljestvom pogajati o sporazumu o prihodnjih odnosih, ki bi moral biti v idealnem primeru dosežen (dogovorjen, podpisan in ratificiran) do konca prehodnega obdobja in se uporabljati od 1. januarja 2021.



Glavne posledice scenarija 2: izstop 30. marca 2019 brez sporazuma o izstopu ·Združeno kraljestvo bo tretja država, pravo Unije pa se bo prenehalo uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem. ·Državljani: za državljane EU v Združenem kraljestvu ali za državljane Združenega kraljestva v Evropski uniji ne bi bilo posebne ureditve. ·Vprašanja meje: Evropska unija mora uporabljati svojo zakonodajo in carine na mejah z Združenim kraljestvom kot tretjo državo, vključno s pregledi in kontrolami v zvezi s carinskimi, sanitarnimi in fitosanitarnimi standardi ter preverjanjem skladnosti z merili EU. Promet med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo bi bil močno prizadet. Carinske, sanitarne in fitosanitarne kontrole na mejah bi lahko povzročile velike zastoje, npr. v cestnem prometu, in težave za pristanišča. ·Trgovinska in regulativna vprašanja: Združeno kraljestvo postane tretja država, katere odnose z Evropsko unijo bi urejalo splošno mednarodno javno pravo, vključno s pravili Svetovne trgovinske organizacije. To bi zlasti v močno reguliranih sektorjih pomenilo znaten korak nazaj v primerjavi s sedanjo stopnjo povezanosti trga. ·Pogajanja z Združenim kraljestvom: odvisno od okoliščin, ki bi privedle do izstopa brez sporazuma, bi lahko EU želela začeti pogajanja z Združenim kraljestvom kot tretjo državo. ·Financiranje EU: subjekti Združenega kraljestva ne bi bili več upravičeni kot subjekti Unije do prejemanja nepovratnih sredstev EU in sodelovanja v postopkih javnega naročanja EU. Kandidati ali ponudniki iz Združenega kraljestva bi se lahko zavrnili, razen če bi bilo v veljavnih predpisih določeno drugače. 2. Razlika med pripravljenostjo in obvladovanjem nepredvidljivih razmer Prekinitev več kot štiri desetletja dolge povezanosti bo neizogibno povzročila znatne spremembe v odnosih z Združenim kraljestvom na vseh ravneh, tudi na gospodarski in pravni ravni. Pripravljenost ne more preprečiti teh sprememb, ki so posledica odločitve Združenega kraljestva, je pa njen cilj ublažiti njihov učinek. Evropska unija si med pogajanji z Združenim kraljestvom o urejenem izstopu prizadeva zaščititi interes Unije 27 držav članic, ustrezno pa bi se morali pripraviti tudi njeni državljani, podjetja in države članice. Zato je treba takoj pospešiti priprave na vseh ravneh ob upoštevanju vseh možnih izidov. Državljani, podjetja in države članice bodo prizadeti v različnem obsegu, obseg motenj pa bo odvisen od številnih dejavnikov, tudi od tega, ali bo začel veljati sporazum o izstopu, ter od prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom. Pripravljenost pomeni predvidevanje vseh možnih scenarijev in oceno vseh povezanih tveganj, načrtovanje odziva in odzivanje na potencialne izide. Treba je sprejeti vse možne in potrebne ukrepe za zagotovitev, da je odziv načrtovan ter da lahko deležniki in javni organi v Uniji kar najbolj zmanjšajo tveganja. Zato se morajo vsi pripraviti na spremembe, ki jih bo neizogibno prinesel odhod Združenega kraljestva. Komisija pri določanju ukrepov, ki jih bo treba sprejeti, razlikuje med dvema vrstama ukrepov: ukrepi za pripravljenost in načrtovanje ukrepov za primer nepredvidljivih razmer. a)Ukrepi za pripravljenost Ukrepi za pripravljenosti so ukrepi, ki jih bo treba sprejeti zaradi izstopa Združenega kraljestva, ne glede na to, ali bo z Združenim kraljestvom sklenjen sporazum o izstopu ali ne. Na primer, za gospodarske subjekte, ki trenutno delujejo na podlagi dovoljenj in potrdil, ki so jih izdali organi Združenega kraljestva, lahko ukrepi za pripravljenost vključujejo vložitev zahtev za izdajo dovoljenj in potrdil v kateri od držav članic EU-27, da se zagotovi nadaljnji dostop do trga EU. Države članice lahko morda razmislijo o ukrepih za zmanjšanje dodatne upravne obremenitve, ki bi izhajala iz novih ukrepov za nadzor meje in povečanja števila zahtev gospodarskih subjektov za licence ali potrdila EU-27. Na ravni EU so primeri ukrepov za pripravljenost premestitev decentraliziranih agencij s sedežem v Londonu in prerazporeditev nalog organov Združenega kraljestva na organe držav članic EU-27. Glede na to, da za takšne naloge Unije ali za gostovanje organov Unije ni mogoče pooblastiti tretje države, so ti ukrepi potrebni ne glede na sporazum z Združenim kraljestvom. b)Načrtovanje ukrepov za primer nepredvidljivih razmer Čeprav ostaja pravo EU nespremenjeno, se je treba zaradi negotovosti pogajalskega procesa pripraviti na vse scenarije. Načrtovanje ukrepov za primer nepredvidljivih razmer je sestavljeno iz predvidevanja ukrepov, ki bi bili potrebni za ublažitev učinkov izstopa Združenega kraljestva iz Unije brez sporazuma o izstopu ter torej brez prehodnega obdobja, do katerih bi neizogibno prišlo okrog datuma izstopa (30. marec 2019). Taki ukrepi bi bili načeloma začasni, dokler ne bodo vzpostavljene potrebne dolgoročne prilagoditve. Ukrepi za primer nepredvidljivih razmer ne morejo doseči enakih izidov kot urejen izstop, dosežen po pogajanjih o sporazumu o izstopu, in tudi ne morejo obnoviti sedanjega položaja, v katerem je Združeno kraljestvo država članica. Načrtovanje ukrepov za primer nepredvidljivih razmer v primeru najslabšega možnega izida ni znak nezaupanja v pogajanja. Komisija namenja veliko virov za dosego dogovora in v to vlaga veliko napora. To ostaja naš cilj. Vendar izida pogajanj ni mogoče napovedati. Ukrepi za primer nepredvidljivih razmer ne bi nujno vključevali zakonodajnih ukrepov na ravni EU in bi lahko spadali v pristojnost držav članic, odvisno od področja pristojnosti. Na področju carin, na primer, načeloma ne bi bilo treba spreminjati carinskega zakonika Unije, saj že vključuje pravila o tretjih državah; morda bodo potrebni ukrepi za primer nepredvidljivih razmer na nacionalni ravni za obvladovanje tveganja nastanka dolgih vrst vozil, ki čakajo na izvedbo carinskih postopkov. Ukrepe za primer nepredvidljivih razmer bi bilo treba oblikovati in izvajati usklajeno v okviru pravnega okvira carinskega zakonika Unije.

3. Kdo bi se moral pripraviti? Pripravljenost na izstop Združenega kraljestva ni omejena na institucije Evropske unije. To je skupno prizadevanje na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter pri gospodarskih subjektih. Vsi akterji morajo prevzeti svojo odgovornost, da bomo pripravljeni na izstop in da bomo ublažili najhujše posledice morebitnega scenarija neurejenega izstopa. Pripravljenost je namenjena predvsem zasebnim akterjem, poslovnim subjektom in strokovnjakom. Čeprav se morda zdi, da se izstop Združenega kraljestva dogaja na visoki in dokaj abstraktni ravni med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo, bodo njegove posledice za državljane, strokovnjake in gospodarske subjekte zelo otipljive. Gospodarstva držav članic so zaradi enotnega trga tesno medsebojno povezana z integriranimi čezmejnimi oskrbovalnimi verigami in obsežnim čezmejnim opravljanjem storitev. Izstop lahko torej močno vpliva na takšne gospodarske subjekte. Pomembno je, da se podjetja vseh velikosti, tudi mala in srednja podjetja (MSP), pripravijo in sprejmejo ukrepe že zdaj. Zasebni akterji, poslovni subjekti in strokovnjaki morajo prevzeti odgovornost za svoj položaj, oceniti možne učinke scenarija neurejenega izstopa na svoj poslovni model, sprejeti potrebne ekonomske odločitve ter opraviti in zaključiti vse potrebne upravne postopke pred 30. marcem 2019. Tudi državljani, na katere bo vplival izstop Združenega kraljestva, in javne uprave, ki jim služijo, bi se morali pripraviti na 30. marec 2019. Morebitna vprašanja bi bilo treba nasloviti na pristojne organe. Sektorska združenja, tako na ravni EU kot na nacionalni/regionalni ravni, imajo ključno vlogo pri prenosu informacij o pripravljenosti svojim članom, zlasti malim in srednjim podjetjem. Pri obveščanju državljanov imajo podobno vlogo veleposlaništva, konzulati in druge službe, ki opravljajo storitve za državljane. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je regulativni okvir EU, ki se uporablja za tretje države, že vzpostavljen in bi ga morali deležniki poznati. Ta regulativni okvir se na datum izstopa ne bo spremenil. Komisija je objavila obvestila (glej spodaj in prilogo), da bi opozorila na pravila, ki se bodo uporabljala, ko bo Združeno kraljestvo postalo tretja država. Medtem ko lahko javni organi zagotovijo podporo in smernice, v katerih kar najbolj pojasnijo pravno ureditev, ki bo urejala odnose med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom, ter sprejmejo potrebne spremembe pravnega okvira za zagotovitev, da bo ta še naprej nemoteno deloval v Evropski uniji s 27 državami članicami, pravnega okvira ni mogoče prilagoditi tako, da bi ustrezal vsakemu posameznemu in specifičnemu poslovnemu položaju. Veliko podjetij se seli v EU-27 ali širi svoje poslovanje v EU-27. Druga podjetja so opozorila na posledice, ki jih bo imel neurejen izstop Združenega kraljestva za njihove dejavnosti ali poslovne modele. V nekaterih primerih bodo morala podjetja na primer zamenjati potrdilo Združenega kraljestva za potrdilo, ki ga je izdal eden od organov v EU-27. Posamezni strokovnjaki bodo morda morali certifikat Združenega kraljestva zamenjati za certifikat, izdan v eni od držav članic EU-27, ali zaprositi za priznanje svojih poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v Združenem kraljestvu, v državi članici EU-27. Zato so bili vsi v obvestilih deležnikom (glej v nadaljevanju) pozvani, naj čim prej sprejmejo potrebne ukrepe. Evropska unija, nacionalni in regionalni organi ter trgovinske organizacije so objavili podporne informacije in oblikovali orodja za pomoč posameznikom in podjetjem, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja, pri čemer je poudarek zlasti na malih in srednjih podjetjih. Od prodaje znotraj EU do trgovanja z Združenim kraljestvom kot tretjo državo: priprava na nove postopke Mednarodni trgovci se zavedajo, kaj pomeni trgovina s tretjimi državami zunaj Evropske unije, kar zadeva carinske deklaracije, sanitarne in fitosanitarne kontrole itd. Prav tako so seznanjeni s potrebnimi zahtevami za vključitev proizvodov iz tretjih držav v enotni trg Unije, na primer glede uvoznih formalnosti, upoštevanja veljavne zakonodaje Unije in postopkov ugotavljanja skladnosti. Vendar številna podjetja nimajo nobenih izkušenj s trgovanjem s tretjimi državami, saj trgujejo le na enotnem trgu brez meja. Vzpostavitev stika s temi podjetji je zato še posebej pereče vprašanje, saj je za njih izziv, ki ga predstavlja izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije, največji: ukvarjati se bodo morala s postopki, ki jih niso vajena, vendar so obvezni za trgovanje s tretjimi državami. Informacije o trgovanju s tretjimi državami so na voljo na spletišču Komisije. Poleg tega so nacionalne vlade, na primer v Avstriji ter na Irskem in Nizozemskem, ustanovile posebne spletne strani, da bi podjetja lažje ocenila učinek in/ali nove postopke, ki bodo sledili izstopu Združenega kraljestva iz EU (glej spodaj). Države članice ter nacionalni in regionalni organi imajo pomembno vlogo... Čeprav bo imelo dejstvo, da je Združeno kraljestvo postalo tretja država, pomembne posledice za Evropsko unijo kot celoto, bo vpliv brexita na posamezne države članice zelo različen glede na to, kako blizu so Združenemu kraljestvu in kako tesno so z njim povezana njihova gospodarstva, na primer na področju skupne infrastrukture ali nadzora nad gibanjem blaga in ljudi. Države članice si z Evropsko unijo delijo pristojnost za sprejemanje zakonodaje na številnih področjih politike, njihovi nacionalni in regionalni organi pa so pristojni za izvajanje in izvrševanje pravnega reda Unije. Potrebne bodo prilagoditve nacionalnih pravil in smernic za deležnike ter znatne naložbe v osebje in infrastrukturo (npr. za carinske, sanitarne in fitosanitarne kontrole na mejah, pristojne organe, odgovorne za posebne postopke, itd.). Pri pripravah bi morali sodelovati regionalni organi, zlasti tisti z zakonodajnimi pristojnostmi, pa tudi lokalni organi. Podrobnosti o pripravljenosti in praktične vidike obravnavajo strokovnjaki držav članic EU-27 na strokovnih seminarjih, ki jih organizira Komisija. Ti neuradni seminarji so platforma, prek katere lahko Komisija na primer zagotovi pojasnila o vsebini obvestil in državam članicam omogoči, da sprožijo razpravo o zadevah, ki jih skrbijo, obravnavajo vprašanja in izmenjujejo najboljše prakse. Pri iskanju evropskih rešitev za opredeljena vprašanja so ključnega pomena. Poleg razprav na ravni EU je več držav članic izvedlo celovit pregled domačih potreb po zakonodajnih spremembah in drugih prilagoditvah pravnih instrumentov. Več držav je razvilo orodja za podporo svojim gospodarskim subjektom pri pripravi na izstop Združenega kraljestva.

Na irski spletni strani prepareforbrexit.com lahko MSP ocenijo svojo izpostavljenost zaradi brexita in najdejo informacije o povezanih dogodkih in podpori. Irska malim in srednjim podjetjem nudi tudi sredstva v višini do 5 000 EUR za stroške, povezane s pripravami na brexit (tj. za pripravo načrtov, udeležbo na dogodkih, vzpostavljanje novih stikov, če obstaja potreba po alternativnih dobaviteljih itd.). Nizozemski organi so ustvarili spletni „preverjevalnik učinkov brexita“, ki ga lahko MSP uporabljajo za ocenjevanje svoje izpostavljenosti potencialnim težavam v zvezi z izstopom Združenega kraljestva. ...skupaj z institucijami EU, Evropsko komisijo in agencijami EU EU združuje suverenost držav članic in vzpostavlja usklajen okvir za delovanje držav članic in deležnikov. Čeprav ima Evropska unija izključno pristojnost za sprejemanje zakonodaje na nekaterih področjih (npr. carina, trgovina, ribištvo) in deljeno pristojnost z državami članicami na drugih (npr. notranji trg, promet, energija, varnost), pa so njena pooblastila za uvedbo ukrepov za pripravljenost in ukrepov za primer nepredvidljivih razmer velikokrat omejena na ozaveščanje zadevnih strani ter lajšanje njihovih razprav in priprave ukrepov za pripravljenost. Komisija je opredelila več področij dela, na katerih so ukrepi v njeni pristojnosti. a)Zakonodajne spremembe in drugi instrumenti Prvo delovno področje je sestavljeno iz celovitega pregleda pravnega reda Unije, da se opredelijo ukrepi, ki jih je treba sprejeti za reševanje razmer v različnih sektorjih in na različnih področjih politike, da se zagotovi nadaljnje nemoteno delovanje pravil EU po izstopu Združenega kraljestva v Uniji 27 držav članic. Komisija se je v prvi fazi osredotočila na potrebne zakonodajne spremembe, ki jih morata sprejeti Evropski parlament in Svet, ter opredelila osem ukrepov, ki jih bo treba prilagoditi ne glede na izid pogajanj o izstopu. Glede na časovni razpored je treba pri teh zakonodajnih predlogih doseči hiter napredek in njihovo sprejetje dovolj zgodaj pred 30. marcem naslednjega leta. Pomembno je poudariti, da s pravnega vidika ni treba spremeniti ali črtati vseh sklicevanj na Združeno kraljestvo ali njegove institucije in akterje v obstoječi zakonodaji EU. Po izstopu bodo ta sklicevanja preprosto zastarela in odvečna. Ustrezne spremembe je mogoče opraviti, ko se bodo zadevni pravni akti v prihodnosti pregledali in posodobili iz drugih razlogov. Poleg tega lahko Komisija sprejme dodatne potrebne ukrepe z uporabo pooblastil, ki jih je prejela od Evropskega parlamenta in Sveta v temeljnih zakonodajnih instrumentih za sprejemanje izvedbenih ali delegiranih aktov. To področje je trenutno predmet poglobljenega pregleda, ki ga izvaja Komisija. Primeri zakonodajnih sprememb, potrebnih zaradi izstopa Združenega kraljestva ·Predlog o razdelitvi tarifnih kvot, ki so vključene v seznam EU v okviru Svetovne trgovinske organizacije, med Združeno kraljestvo in EU-27. Temu predlogu je priloženo priporočilo za pooblastilo Sveta za pogajanja z drugimi članicami STO (Svet je pooblastilo sprejel 26. junija 2018). Pri razdelitvi gre za nujno prilagoditev, da se tako Uniji 27 držav članic kot Združenemu kraljestvu zagotovita pravna varnost in neprekinjeno nemoteno uvažanje v skladu s tarifnimi kvotami. ·Predlog uredbe o dopolnitvi zakonodaje EU o homologaciji na področju motornih vozil itd. To bo imetnikom homologacij Združenega kraljestva omogočilo, da na podlagi dokumentacije in poročil o preskusih, predloženih v okviru prejšnjih homologacij v Združenem kraljestvu, zaprosijo za nove homologacije za iste tipe pri homologacijskih organih v EU-27. ·Kar zadeva energetsko učinkovitost, bo treba prilagoditi preoblikovanje cilja Unije za leto 2030 (izraženega v odstotkih) v absolutne vrednosti, da se upošteva izstop Združenega kraljestva. ·Sprememba obstoječe uredbe, ki navaja države, katerih državljani morajo imeti vizum pri prečkanju zunanjih meja držav članic, in države, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti za bivanje, ki ni daljše od treh mesecev. Združeno kraljestvo bo treba uvrstiti na drug seznam. ·Predlog za spremembo uredbe o instrumentu za povezovanje Evrope, da se prilagodi uskladitev koridorja med Severnim morjem in Sredozemljem ter oblikuje nova pomorska pot za povezavo Irske s celinskim delom koridorja. ·Predlog za spremembo uredbe o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, da se zagotovi prenos naloge sodelovanja pri rednem ocenjevanju dveh priznanih organizacij z Združenega kraljestva na EU-27. Komisija poziva Evropski parlament in Svet, naj te predloge v zvezi z izstopom Združenega kraljestva obravnavata prednostno. b)Obvestila o pripravah, ki so jih pripravile službe Komisije Komisija je začela ozaveščati na področjih, na katerih morajo države članice ali deležniki sprejeti ukrepe, konec leta 2017 z objavo velikega števila tehničnih obvestil, v katerih so navedene pravne in praktične posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU. Obvestila so pripravile službe Komisije, po potrebi v sodelovanju s pristojnimi agencijami EU. Vsa so objavljena na spletišču Europa in tako javno dostopna. V obvestilih je navedeno, kakšno bo po izstopu stanje v zadevnem sektorju. Obvestila temeljijo izključno na dejanskem in pravnem položaju, ki bo prevladal po izstopu brez sporazuma o izstopu, in ne vsebujejo nobenih razlag o izidu pogajanj ali njegovem vplivu na pravila v posameznem sektorju. Če se bodo pravne razmere po sklenitvi sporazuma o izstopu z Združenim kraljestvom spremenile ali če se bo spremenila zadevna zakonodaja, bodo obvestila prilagojena ali umaknjena, če ne bodo več ustrezna. Komisija je doslej objavila 68 takih obvestil, ki zajemajo na primer področja zdravja in varnosti hrane, prometa, finančne stabilnosti in finančnih storitev, okolja, notranjega trga, carin, civilnega pravosodja, prava gospodarskih družb in poklicnih kvalifikacij. Na več področjih so poleg obvestil na spletiščih posameznih generalnih direktoratov in služb Komisije ali agencij EU objavljeni tudi vprašanja in odgovori. c)Postopek preselitve agencij in organov EU Institucionalne zadeve in proračunska vprašanja sta drugi pomembni področji, na katerih Komisija pregleduje potrebe in je v nekaterih primerih že sprejela potrebne ukrepe. Primer tega je preselitev dveh agencij s sedežem v Londonu: Evropske agencije za zdravila in Evropskega bančnega organa, ki se bosta s 30. marcem 2019 preselili v Amsterdam oziroma Pariz ter od takrat delovali tam. Obstajajo tudi druge podobne zadeve, pri kateri je zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU potrebna preselitev ali prerazporeditev nalog, kot je na primer selitev centra za nadzor varnosti Galileo ali prerazporeditev nalog referenčnih laboratorijev EU s sedežem v Združenem kraljestvu za nekatere živalske bolezni in varnost hrane laboratorijem v državah članicah EU-27. Preselitve in prerazporeditve bodo morale biti končane do 30. marca 2019, saj, kot je navedeno, tudi ob sprejeti prehodni ureditvi po datumu izstopa takšnih nalog Unije ali gostovanja organov Unije ne bo mogoče zaupati tretji državi.

d)Druga delovna področja Komisija deluje tudi na drugih področjih, vključno z zelo praktičnim vidikom notranje pripravljenosti, ki je odklop in prilagoditev podatkovnih zbirk in informacijskih sistemov ter drugih platform za sporočanje in izmenjavo informacij, do katerih Združeno kraljestvo ne bi smelo imeti več dostopa. Poleg tega Komisija analizira potrebe v zvezi s pripravljenostjo na področju zunanjih odnosov, tj. s posledicami izstopa za mednarodne sporazume, katerih pogodbenica je EU (sama, skupaj z državami članicami EU ali prek držav članic EU) in ki so sklenjeni na številnih področjih, ki jih ureja pravo Unije. EU namerava svoje mednarodne partnerje uradno obvestiti o izstopu Združenega kraljestva, ko bo imela zadostna zagotovila o izidu tekočih pogajanj o izstopu Združenega kraljestva. Poleg tega se bo 30. marca 2019 v Združenem kraljestvu zaprlo predstavništvo Evropske komisije, odprla pa se bo delegacija Evropske unije. 4. Sklepna ugotovitev Ne glede na scenarij so priprave na izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije stvar vseh. Izstop bo spremenil odnos in bo imel znatne učinke na državljane in podjetja v EU 27 držav članic, od katerih nekaterih ne bo mogoče odpraviti. Zato je pomembno, da se pravočasno sprejmejo potrebni ukrepi in da vsi – državljani, podjetja, države članice in institucije EU – sprejmejo potrebne ukrepe, da bodo pripravljeni in da čim bolj zmanjšajo negativne posledice izstopa. Komisija Evropski parlament in Svet poziva, naj zakonodajne predloge, povezane z izstopom, obravnavata prednostno, tako da bodo akti lahko že veljali ob datumu izstopa. Komisija bo še naprej prednostno in še bolj intenzivno izvajala delo, povezano s pripravami. Komisija je pripravljena, da se prilagodi razvoju dogodkov v pogajanjih, da bi lahko kar najbolj koristila 27 državam članicam, njihovim državljanom in podjetjem. Stanje bo ponovno pregledala po zasedanju Evropskega sveta (člen 50) oktobra 2018.



Sektorski primeri izzivov pri pripravah in ukrepov Promet, vključno z letalstvom – pripravljenost na brexit EU določa pravila za varnost, zaščito in dostop do trga EU za posamezne vrste prometa (zračni, cestni, železniški, pomorski, promet po celinskih plovnih poteh). Ta pravila običajno vzpostavljajo razlike med operaterji EU in operaterji iz tretjih držav ter zagotavljajo dostop tistim, ki izpolnjujejo zahteve EU. Prevozniki v EU bi morali skrbno oceniti, ali sprememba statusa Združenega kraljestva iz države članice v tretjo državo vpliva na njihovo poslovanje, in sprejeti potrebne ukrepe za pripravljenost. Komisija je objavila 10 obvestil, ki so pomembna za področje prometa (zračni promet, varnost v letalstvu, varovanje v letalstvu in pomorskem prometu, cestni promet, železniški promet, kvalifikacije pomorščakov, pomorski promet, varstvo potrošnikov in pravice potnikov, celinske plovne poti, industrijski proizvodi) in v katerih so jasno opredeljene posledice izstopa Združenega kraljestva iz pravnega in regulativnega okvira EU, npr. na področju varnosti v letalstvu, če ne bo nobenega posebnega dogovora, s čimer se deležnikom zagotavlja potrebna jasnost glede osnovnega stanja, za katerega se jim priporoča, da se mu prilagodijo. Komisija bo v bližnji prihodnosti sprejela dva predloga za spremembo obstoječih uredb, pri katerih bi bile pri vsakem scenariju potrebne spremembe. Sprememba uredbe o priznavanju organizacij, pooblaščenih za tehnični nadzor in pregled ladij, na ravni Unije bo povečala pravno varnost, zagotovila neprekinjeno poslovanje za prizadete lastnike ladij in ohranila konkurenčnost zastav držav članic EU-27. Cilj predloga za spremembo uredbe o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope je urediti stanje po izstopu Združenega kraljestva, ko se prometna infrastruktura slednjega ne bo več nahajala v Uniji, da se zagotovi neprekinjena povezljivost omrežja EU. Carine – pripravljenost na brexit Ko bo Združeno kraljestvo postalo tretja država in če ne bo sporazuma, ki bi določal drugače, bodo morale carinske uprave v EU, tj. nacionalni carinski organi, pri izvozu v Združeno kraljestvo in uvozu iz njega izvrševati pravila EU. To pomeni, da se bodo za zagotovitev skladnosti uporabljale formalnosti, ki se trenutno uporabljajo za trgovino z državami zunaj EU, vključno s predložitvijo carinskih deklaracij za pošiljke blaga in z njimi povezanimi kontrolami. Treba bo obračunati dajatve in davke (zlasti DDV in trošarine). To je v nasprotju s sedanjim stanjem, ko za trgovino med Združenim kraljestvom in preostalo EU ne veljajo nobene take formalnosti ali carine na mejah. Carinske formalnosti imajo posledice v smislu dodatne dokumentacije in zahtev po podatkih za podjetja, obdelave in nadzora za carinske organe ter infrastrukturnih zahtev za oboje, vključno s informacijsko in fizično infrastrukturo, da se omogočijo ustrezne kontrole na podlagi tveganja. Vsi zadevni deležniki bi se morali pripraviti na razmere, ko bodo za pošiljke blaga iz Združenega kraljestva in v Združeno kraljestvo veljali carinski postopki in kontrole. Nacionalne uprave so se začele pripravljati te nove razmere, zlasti z načrtovanjem novih zaposlitev. Komisija je skrbno proučila trenutni pravni okvir in njegovo uporabo. Svoja prizadevanja je poleg objavljanja obvestil za deležnike osredotočila tudi na opozarjanje držav članic na obveznosti iz prava EU v zvezi s trgovino s tretjimi državami. Skupaj z državami članicami EU-27 je izvedla tehnične seminarje za ozaveščanje in opredelitev vprašanj, potekale pa so tudi razprave s skupinami za trgovinske interese, zlasti prek Komisijine kontaktne skupine za trgovino. Carinski organi EU so zelo odvisni od dovršenih in medsebojno povezanih informacijskih sistemov. Komisija je začela postopek za zagotovitev, da se lahko izvedejo ustrezne spremembe na ravni EU in v državah članicah, da se upošteva sprememba statusa Združenega kraljestva. Nazadnje, Komisija si prizadeva za lažji pristop Združenega kraljestva h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku. To bi bil pomemben ukrep za lajšanje trgovine, ki bi v veliki meri omogočil prosti pretok blaga pod carinskim nadzorom med različnimi jurisdikcijami in je zlasti pomemben v primeru premika blaga iz enega dela EU v drugega prek Združenega kraljestva. Finančne storitve – pripravljenost na brexit V zadnjih letih sta Združeno kraljestvo na splošno, predvsem pa londonski City, postala pomemben center za finančne storitve, tudi zaradi enotnega trga. Številni operaterji, tudi iz tretjih držav, imajo sedež v Združenem kraljestvu in poslujejo na preostalem delu enotnega trga na podlagi pravic do čezmejnega opravljanja finančnih storitev, ki so del zakonodaje EU o finančnih storitvah. Te pravice do čezmejnega opravljanja finančnih storitev po izstopu ne bodo več veljale. To pomeni, da bodo zagotavljanje finančnih storitev iz Združenega kraljestva v EU-27 urejale ureditve za tretje države v pravu EU in nacionalnih pravnih okvirih zadevne države članice strank EU. Dostopa do enotnega trga ne bo več. Operaterji v vseh sektorjih finančnih storitev se morajo pripraviti na ta scenarij, če želijo zagotoviti, da ne pride do motenj v njihovem sedanjem poslovnem modelu in da lahko še naprej opravljajo storitve za svoje stranke. V zvezi s pogodbami se na tej točki zdi, da ni splošnega vprašanja, ki bi bilo povezano s kontinuiteto pogodb, saj se lahko izvajanje obstoječih obveznosti načeloma nadaljuje tudi po izstopu. Vendar je treba vsako vrsto pogodbe obravnavati ločeno. Komisija je na tem področju objavila osem obvestil. Evropski nadzorni organi so z nizom mnenj nacionalnim pristojnim organom in udeležencem na trgu zagotovili obsežne dodatne smernice. Komisija je poleg tega predlagala spremembe nekaterih obstoječih nadzornih ureditev, da se upoštevajo morebitne posledice za finančno stabilnost po izstopu Združenega kraljestva. Sozakonodajalca se spodbujata, naj čim prej sprejmeta te predloge. Zaradi možnih posledic za finančno stabilnost je bila ustanovljena tehnična delovna skupina, ki ji sopredsedujeta angleška centralna banka Bank of England in Evropska centralna banka ter se redno srečuje, največji poudarek pa je na obvladovanju tveganj v obdobju okrog 30. marca 2019 na področju finančnih storitev. Pri analizi posameznih vprašanj po potrebi sodelujejo tudi dodatni organi. Skupina bo o svojem delu poročala Komisiji in odgovornemu organu v Združenem kraljestvu. Varnost hrane – pripravljenost na brexit Ko bo Združeno kraljestvo postalo tretja država in če ne bo sporazuma, ki bi določal drugače, se bodo za Združeno kraljestvo tako kot za vsako drugo tretjo državo uporabljala stroga pravila EU glede sanitarnih in fitosanitarnih pogojev ter nadzora nad živalmi, rastlinami in proizvodi iz njih. Za uvoz živali, rastlin in proizvodov iz njih iz Združenega kraljestva v Evropsko unijo se bodo uporabljala naslednja pravila: ·Trgovanje lahko poteka šele, ko so vzpostavljeni sanitarni in fitosanitarni pogoji za zadevne agroživilske proizvode ter določene ustrezne zahteve za certificiranje in nadzor. ·Treba bo vzpostaviti fizično infrastrukturo, ki bo omogočala premikanje vseh živih živali in proizvodov živalskega izvora (vključno z živili živalskega izvora) ter nekaterih rastlin in rastlinskih proizvodov prek mejnih kontrolnih točk v pristaniščih, na letališčih ali na kopnem, kot zahtevajo predpisi EU. Zmogljivost obstoječih mejnih prehodov bo morda treba povečati, potrebni pa bodo tudi novi mejni prehodi. Za ozaveščanje poslovnih subjektov je bilo objavljenih 10 obvestil. Organizirani so bili tudi tehnični strokovni seminar z državami članicami EU-27 in srečanja z deležniki. Zdravila – pripravljenost na brexit Zakonodaja EU o zdravilih zahteva, da ima imetnik dovoljenja za promet z zdravilom sedež v EU. Poleg tega se za zdravila, proizvedena v tretji državi, pri uvozu opravijo posebne kontrole. Imetniki dovoljenj za promet in akterji v dobavni verigi se morajo pripraviti na te razmere, zlasti tako, da zagotovijo, da so v EU na voljo potrebne testne zmogljivosti. Službe Komisije so v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za zdravila izdale obvestilo in več dodatnih dokumentov z vprašanji in odgovori, da bi zagotovile navodila. Poleg tega so bili organizirani tudi tehnični strokovni seminar z državami članicami EU-27 in srečanja z deležniki. Nazadnje, Evropska agencija za zdravila je v okviru svojega širšega načrtovanja pripravljenosti opravila pregled ključnih zdravil.