SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 12.10.2005 
COM(2005) 491 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
STRATEGIJA O ZUNANJI RAZSEŽNOSTI OBMO ČJA SVOBODE, VARNOSTI IN 
PRAVICE 
 
SL 2   SL KAZALO 
SPOROČILO KOMISIJE STRATEGIJA O ZUNANJI RAZSEŽNOSTI OBMO ČJA 
SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE ................................................................................... 1 
I. UVOD ........................................................................................................................ .. 3 
II. IZZIVI..................................................................................................................... ..... 3 
III. CILJI ..................................................................................................................... ....... 4 
IV. VPRAŠANJA............................................................................................................... 6 V. NA ČELA...................................................................................................................... 6 
VI. INSTRUMENTI POLITIKE........................................................................................ 7 VII. GEOGRAFSKI PRIMERI POTI NAPREJ.................................................................. 9 VIII. NASLEDNJI KORAKI.............................................................................................. 10 
 
SL 3   SL I. UVOD 
Na podlagi Haaškega programa o „Krepitvi sv obode, varnosti in pravice v Evropski uniji“1 je 
Evropski svet z dne 16.–17. junija  2005 sprejel naslednjo izjavo: 
Zaradi vse ve čjega pomena zunanje razsežnosti obmo čja svobode, varnosti in pravice, bo [Akcijski na črt za 
izvajanje Haaškega programa] konec leta dopolnjen s strategijo, ki jo mora sprejeti Svet na predlog GS/VP in 
Komisije. 
Načrt vrednot, ki so podlaga za obmo čje svobode, varnosti in pravice, je bistven za zaš čito 
notranje varnosti EU. Grožnje, kot so terorizem,  organizirani kriminal in trgovina z drogami, 
izvirajo tudi izven EU. Zato je odlo čilnega pomena, da EU razvije strategijo za sodelovanje s 
tretjimi državami po celem svetu. 
To sporočilo bo poudarilo glavne zunanje izzive za obmo čje svobode, varnosti in pravice, 
opredelilo cilje zunanjih ukrepov EU na tem podro čju, opredelilo vprašanj a, ki jih je treba 
obravnavati v svetovnem merilu, instrume nte, ki so na voljo EU, in na čela za izbor primernih 
ukrepov, poudarilo, kako bi se lahko stra tegijo uporabilo glede na geografsko obmo čje, in 
predlagalo nekaj priporo čil za olajšanje izvajanja strategije.  
II. IZZIVI 
Evropski svet je v Feiri junija 2000 odobril prog ram prednostnih nalog, ciljev in ukrepov za 
razvoj zunanje razsežnosti polit ik svobode, varnosti in pravice. Pet let kasneje se je že 
oblikoval širok izbor zunanjih dejavn osti, ki prispevajo h krepitvi obmo čja svobode, varnosti 
in pravice, z naraš čajočim številom tretjih držav in regij.  
Od leta 2000 so politike znotraj obmo čja svobode, varnosti in prav ice EU znatno napredovale 
in se razvile, tako da zadevajo skrbi in potrebe evropskih državljanov. Kot posledica se je v precejšnji meri razvil pravni red s sprejetjem zakonodaje o priseljevanju in azilu, upravljanju 
meja in vizumih, boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, drogah, sodelovanju 
policije in organov kazenskeg a pregona, korupciji, varstv u podatkov ter pravosodnemu 
sodelovanju v kazenskih in civilnih zadevah. Ta pravni red predstavlja obsežno podlago za 
sodelovanje s tretjimi državami.  
Razvija se zunanja razsežnost obmo čja svobode, varnosti in prav ice za obravnavanje glavnih 
zunanjih izzivov, ki so zlasti:  
• Teroristični napadi, kot na primer napadi 11. septembra 2001, 11. marca 2004 in 7. julija 
2005, so privedli do mo čnejše mednarodne zaveze za  boj proti terorizmu
, kakor ponazarja 
odločitev EU z dne 13. julija 2005 o pospešitvi izvajanja Akcijskega na črta za boj proti 
terorizmu2. EU stopa v stik s tretjimi drža vami, regionalnimi in mednarodnimi 
organizacijami, da bi za čele sodelovati in poglobile sode lovanje pri boju proti terorizmu. 
• Nenehno naraš čajoča razvitost organiziranega kriminala , vključno s pranjem denarja in 
drugimi finan čnimi kaznivimi dejanji, ter čezmejna trgovina z drogami, ljudmi in orožjem, 
                                                 
1 Sprejel Evropski svet z dne 4.–5. 11. 2004. 
2 Sklep Sveta z dne 13. julija 2005. 
 
SL 4   SL se lahko zatreta samo z izboljšanim sodelovanjem organov kazenskega pregona in 
pravosodnih organov, tako v EU kot izve n nje, ter s podporo kadrovskim in 
institucionalnim krepitvam v tretjih državah. 
• Nezakonito priseljevanje se bo verjetno nadaljevalo, kar bo EU soo čilo s potrebo po 
pripravi celovitega pristopa . Ta pristop ne sme obravnavati samo vprašanj, kot sta 
dovolitev vstopa in sprejem, ampak tudi teme ljne razloge za priseljevanje ter njegov vpliv 
na matične in tranzitne države.  
• Nesposobnost institucij , kot so pravosodni organi in or gani kazenskega pregona, v šibkih 
državah in na težavnih mestih v svetu povzro ča praznino, ki jo lahko iz koristi organizirani 
kriminal. EU podpira preobli kovanje šibkih ali neobstoje čih institucij kazenskega pregona 
v nekaterih tretjih državah v pravilno delujo če organe. 
• Potreba po pravni varnosti in predvidljivosti v povezavi s čezmejnimi posli v čedalje bolj 
globalnem gospodarstvu. Ti izzi vi lahko olajšajo položaj podje tij in državljanov v Evropi 
in znatno izboljšajo varstvo otrok po svetu. 
III. CILJI 
Namen tega sporo čila je prikazati, kako zunanja razsežnost pravosodja in notranjih zadev 
prispeva k vzpostavitvi notranjega obmo čja svobode, varnosti in pravice ter hkrati 
podpira politi čne cilje zunanjih odnosov Evropske unije , vključno z delitvijo in 
spodbujanjem vrednot svobode, varnosti in pravice v tretjih državah. Čeprav so instrumenti, 
ki zajemajo zunanje vidike politik EU o svobodi, varnosti in pravici, že vzpostavljeni, jih EU 
prvič organizira skupaj z opredeljenimi na čeli in smernicami v strategijo. Ta strategija mora 
biti sestavni del politike zunan jih odnosov EU, znotraj nje pa je treba okrepiti vidike svobode, 
varnosti in pravice. Samo z upoštevanjem jasno opredeljenih na čel in prednostnih nalog ter 
sistematičnim delom za doseganje spodaj opredeljenih ciljev lahko EU u činkovito pomaga 
tretjim državam pri odgovoru na naraš čajoče izzive in tako iz polni njihova pri čakovanja. 
Vprašanja svobode, varnosti in pravice so bist vena za vzdrževanje mednarodne stabilnosti in 
varnosti tako v Evropski uniji kot izven nje.  Spodbujanje prostega pr etoka znotraj EU, na 
splošno bolj odprte meje in pove čano globalno vklju čevanje so doda li novo razsežnost 
mednarodnemu sodelovanju. U činkovito upravljanje meja je  nujno potrebno za boj proti 
grožnjam, kot sta terorizem in  organizirani kriminal, hkrat i pa prispeva k dobrim odnosom 
med sosednjimi državami. Neodvisno in u činkovito pravosodje je nujno potrebno za 
vzdrževanje pravne države in zagotovitev varstva človekovih pravic; sodelovanje med 
pravosodnimi organi je nujno tako za olajša nje mednarodnih poslov kot za zagotovitev, da 
osumljenci za kazniva dejanja ne morejo os tati izven dosega pravice. Dobro delujo či azilni 
sistemi so potrebni za zagotovitev varstva be guncev ne glede na to, kje na svetu so. 
Učinkoviti in uspešni policijski or gani, ki lahko sodelujejo s s vojimi kolegi v drugih državah, 
so bistveni za boj proti vsem oblikam terorizm a in organiziranega kriminala ter za zagotovitev 
varnosti državljanov v njihovem vsakdanjem živ ljenju. Za dosego teh ci ljev je potrebnega 
veliko dela, časa in skupnih prizadevanj Komisije in Sveta. Pomembno je, da EU razvija 
pobude in predlaga rešitve za naraš čajoče število izzivov na tem podro čju. 
Krepitev pravne države od zunaj s sodel ovanjem je bistvena za krepitev obmo čja svobode, 
varnosti in pravice od znotraj. Obstaja splošno prizna nje, da so notranji in zunanji vidiki 
varnosti EU resni čno povezani. Družbe, ki temeljijo na skupnih vrednotah, kot so dobro 
 
SL 5   SL upravljanje, demokracija, na čelo pravne države in spoštovanje človekovih pravic, bodo pri 
preprečevanju doma čih groženj lastni varnosti u činkovitejše ter bolj pripravljene in sposobne 
sodelovanja proti skupnim mednarodni m grožnjam. Poleg tega je ta na čela kot kriti čne 
dejavnike pri doseganju r azvojnih ciljev novega tiso čletja opredelila tudi mednarodna 
skupnost. Razvoj, varnost in človekove pravice se medsebojno krepijo; krepitev pravne 
države – tako doma kot v mednar odnem pomenu – ni sama sebi namen, ampak je bistvena za 
trajnostni razvoj in jo je treba zasledovati z zunanjimi ukrepi.  
Znotraj svojih meja je EU razvila obsežen okvir za urejanje obmo čja svobode, varnosti in 
pravice. Medtem ko se seveda telesa med dr žavami v veliki meri razlikujejo, pa je lahko 
območje svobode, varnosti in pravice vseeno vzor  za tretje države. Zunanje politike so 
bistvenega pomena pri spodbujanju  varnosti in stabilnosti. Širi tev pomeni prenos pravnega 
reda in preoblikovanje institucij v državah kandidatkah in možnih kandidatkah. Krepitev 
institucij, kot so pravosodni  organi in policija, odlo čilno prispeva k utrjevanju pravne države 
in spoštovanju človekovih pravic v državah kandidatk ah. Razen tega ti vidiki podpirajo 
sodelovanje na tem podro čju s partnerji evropske sosedske politike.  
EU lahko stori ve č za krepitev zmogljivosti in sodelovanj a po svetu. Takojšnjih rezultatov ne 
moremo pri čakovati; prenova pravosodnega sistema ali vzpostavitev u činkovitega azilnega 
sistema traja leta, ne mesece. Vendar so vpraš anja, s katerimi se ukvarja EU, njene sosednje 
države in dejansko vse države na svetu, podobna. Izkušnje EU in uspeh pri vprašanjih, kot so upravljanje meja, upravljanje priseljevanj a in boj proti organiziranemu kriminalu, 
predstavljajo koristno referen čno točko za tretje države, ki se spopadajo s podobnimi izzivi.  
EU bi morala nadaljevati s spodbuj anjem regionalnega sodelovanja. Čezmejni izzivi, kot so 
priseljevanje, upravljanje meja in organi zirani kriminal, se pogosto lahko najbolje 
obravnavajo z usklajenim delovanjem na regiona lni ravni. Na podlagi lastnih izkušenj in vrste 
vprašanja, s katerim se ukvarjaj o zadevne regije, bi morala EU podpirati regionalni dialog in 
sodelovanje glede vprašanj svobode, varnosti in pravice v regijah, kot sta Vzhodna Evropa in 
Bližnji vzhod, ali z regionalnimi or ganizacijami, kot je Afriška unija. 
Na večstranski ravni so bili v preteklih letih sp rejeti pomembni mednarodni pravni 
instrumenti, ki oblikujej o nova pravila (npr. Konvenc ija ZN o transnacionalnem 
organiziranem kriminalu in njeni protoko li, Konvencija ZN proti korupciji), ve č pozornosti pa 
je bilo namenjene tudi dolo čanju mednarodnih standardov, kot so priporo čila FATF o pranju 
denarja. EU je pripravljena podpreti ve čstranske pristope h krepit vi politik na teh podro čjih, 
da bi hkrati okrepila svojo vlogo v mednarodni h organih in spodbudila razvoj nadaljnjih 
mednarodnih instrumentov. 
Dejansko sta krepitev sodelovanja ter podpiranj e kadrovskih in institucionalnih krepitev v 
tretjih državah že privedli do rezultatov. Tesno s odelovanje s turškimi organi je pripomoglo k 
rekordnim zasegom droge preko nadzorovanih doba v v EU v zadnjih mesecih. EU sodeluje z 
Marokom za krepitev upravljanja meja in uvaja tesno medinstitu cionalno sodelovanje v 
povezavi s pranjem denarja in trgovi no z ljudmi. Decembra bo z delom pri čela misija za 
upravljanje meja, ki bo ukrajinskim in moldav skim organom pomagala zatreti tihotapljenje in 
trgovino preko njune skupne meje. V krat kem bodo z Rusijo podpisani sporazumi o 
poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovne m sprejemu, ki bodo odpravili nepotrebno 
birokracijo za zakonite potnike ter hkrati pospešili izgo n nezakonitih priseljencev. Te 
dejavnosti so že privedle do otiplj ivih rezultatov za posameznike v EU kot izven nje; sprejetje 
te strategije bo EU omogo čilo okrepitev njenih prizadevanj na tem podro čju. 
 
SL 6   SL IV. VPRAŠANJA 
Iz Haaškega programa in njegovega akcijskega na črta3, ki določata skupno podlago za odnose 
s tretjimi državami, lahko izluš čimo številne politične prednostne naloge , medtem ko so 
tematske prednostne naloge dolo čene v posebnih strategi jah in akcijskih na črtih (npr. Akcijski 
načrt EU za boj proti terorizmu4; Strateški koncept za or ganizirani kriminal5).  
• Človekove pravice: spodbujanje človekovih pravic v tretjih državah v skladu z 
mednarodnimi standardi in zagotavljanje, da so človekove pravice v središ ču pozornosti 
politik kazenskega pregona; podpiranje ra zvoja in usposabljan ja neodvisnih in 
nepristranskih pravosod nih organov, ki branijo človekove pravice in pravno državo.  
• Krepitev institucij in dobro upravljanje:  krepitev institucij kazenskega pregona in 
njihovih sposobnosti za mednarodno sodelova nje; krepitev boja proti korupciji; 
spodbujanje transparentnosti, odgovornosti in dobrega  upravljanja vladnih institucij.  
• Upravljanje priseljevanja, azila in meja:  izboljšanje sposobnosti tretjih držav za 
upravljanje priseljevanja in  varstvo beguncev v skladu z mednarodnim pravom; podpiranje 
njihove operativne sposobnosti za upravljanje meja; pove čanje varnosti dokumentov; 
preprečevanje nezakonitega priseljevanja; spodbuj anje sinergij med priseljevanjem in 
razvojem; zagotavljanje boljšega dostopa be guncev do trajnih rešitev; zagotavljanje 
vračanja nezakonitih priseljencev. 
• Boj proti terorizmu: zagotavljanje podpore tretjim državam  za institucionalni razvoj in 
izvajanje mednarodnih instrumentov; delo  s tretjimi državami za obravnavanje nova čenja v 
teroristične organizacije in njihovega fi nanciranja; nadaljnje podpiranje klju čne vloge ZN; 
gradnja na odnosu z ZDA za krepitev sodelovanja. 
• Organizirani kriminal, vklju čno s trgovino z ljudmi, drogami ter človeškimi organi, 
ponarejanje, gospodarski in finan čni kriminal ter ki bernetski kriminal:  podpiranje 
razvoja institucionalnih zmogljivosti in  razvoj operativnega sodelovanja. 
V. NA ČELA 
Treba je dolo čiti načela, ki bodo vodila politiko do tre tjih držav, kot je navedeno spodaj: 
• Geografska dolo čitev prednosti:  v okviru politik ši ritve, razvoja in zunanjih odnosov je 
treba dolo čiti prednostne naloge, ki odražajo pose bne odnose EU s tretjimi državami ali 
regijami. V ta namen bodo s prednostnimi državam i, kot so države kandidatke ali sosednje 
države, oblikovane celovite po litike, ki bodo zajemale vse vidike svobode, varnosti in 
pravice, medtem ko se bo sodelovanje z drugimi državami osredoto čilo na posebna 
vprašanja.  
• Razlikovanje:  ena strategija za vse ne more obstaja ti. Potreben je prilagojen pristop kot 
odgovor na posebni položaj posameznih držav in regij.  
                                                 
3 COM(2005) 184 – 10.6.2005. 
4 Sprejel Evropski svet junija 2004. 
5 COM(2005) 232 – 2.6.2005. 
 
SL 7   SL • Prožnost:  načrtovanje programov mora ohraniti zad ostno prožnost, da se lahko EU v 
kriznih obdobjih ali spremenjenih okoliš činah hitro odzove na nove prednostne naloge. 
• Usklajevanje med stebri:  zunanji ukrepi v zvezi s svobo do, varnostjo in pravico so 
občasno medstebrski in ne zadevajo le podro čij v pristojnosti Skupnosti, temve č tudi 
skupno zunanjo in varnostno politiko ali poli cijsko in pravosodno sodelovanje ter tako 
zahtevajo tesno sodelovanje med Svetom in Komisijo za zagotovitev skladnosti zunanjih 
dejavnosti EU. Treba je ohrani ti pristojnosti Skupnosti v zvez i s pogajanji s tretjimi 
državami. 
• Partnerstvo:  v skladu z na čeli, ki so podlaga za širitev,  zunanje odnose in razvojne 
politike EU, mora biti sodelovanje v zvezi s s vobodo, varnostjo in pravico razvito v tesnem 
sodelovanju s tretjimi državami ob upoštevanju na čela lastništva.  
• Pomembnost zunanjih ukrepov:  obstajati mora jasna povezava med notranjimi 
dejavnostmi za oblikovanje obmo čja svobode, varnosti in pravi ce ter zunanjimi ukrepi, ki 
podpirajo ta proces, v celoti usklajena s skladn ostjo politik, kakor jo je sprejel Evropski 
svet junija 2005.  
• Dodana vrednost:  redna izmenjava informacij o de javnostih v tretjih državah med 
državami članicami in Komisijo je nujna za iz ogibanje prekrivanju ali podvajanju in 
zagotavljanje dopolnjevanja med ukrepi.  
• Primerjava:  vsi ukrepi morajo vklju čevati ocenjevalne mehani zme za oceno napredka v 
tretjih državah in pomembnosti ukrepov za cilje zunanjih odnosov EU. 
VI. INSTRUMENTI  POLITIKE 
Širok izbor instrumentov politike, ki so na voljo EU, predstavlja pomembno mo č, ki EU 
omogoča, da svoje zunanje sodelovanje prilagodi  položaju v vsaki dr žavi. Sodelovanje s 
tretjimi državami povzro ča oblikovanje naslednjih instrumentov na skladen in usklajen na čin. 
(1)  Dvostranski sporazumi 
Pridružitveni sporazumi ali sporazumi o partnerstvu in sodelovanju, vklju čno z dolo čbami 
vprašanjih svobode, varnosti in pravice; sporazumi o ponovnem sprejemu; sporazumi o 
poenostavitvi vizumskih postopkov; spor azumi o medsebojni pravni pomo či in izročitvi. 
Za nekatere države je sporazum o poenostav itvi vizumskih postopkov pomembno vprašanje. 
V okviru politike o ponovnem sprejemu se pripravlja strategija. 
(2) Širitveni in predpristopni procesi 
Proces širitve s Hrvaško in Tur čijo ter proces stabilizacije in pridruževanja z Zahodnim 
Balkanom vklju čujeta prednostne naloge s podro čja svobode, varnosti in pravice.  
(3) Akcijski na črti evropske sosedske politike (ESP) 
Akcijski na črti s prevladujo čimi sestavinami svobode, varnosti in  pravice so bili sklenjeni z 
Ukrajino, Moldavijo, Marokom, Tunizijo, Izra elom, Jordanijo in Palestinsko upravo, 
pripravljajo pa se tudi za Egipt, Libanon, Armenijo, Azerbajdžan in Gruzijo. 
 
SL 8   SL (4)  Regionalno sodelovanje 
Regionalne organizacije, kot so Projektna sk upina za Baltsko morje, ASEM in Euro-Med 
proces, združujejo vpletene strani pri vpraš anjih skupnega pomena gl ede svobode, varnosti in 
pravice.  
(5)  Posamične ureditve 
Z ZDA so vprašanja svobode, varnosti in prav ice zajeta z Novo transatlantsko agendo ter v 
posebnem okviru na ministrski ravni v politi čnem dialogu o varnosti meje in transporta. O teh 
vprašanjih se razpravlja s Kanado, Avstralij o, Japonsko in Kitajsko v okviru horizontalnega 
dialoga. Ministrska sre čanja o svobodi, varnosti in pravici po tekajo z Rusijo (Stalni partnerski 
svet), Ukrajino in Forumom Zahodni Balkan.  
(6)  Operativno sodelovanje 
Europol, Eurojust, Evropska policijska akademija  in Agencija za me je razvijajo ali bodo 
razvili sporazume in delovne dogovore s kolegi v tretjih državah. V nekaterih tretjih državah 
se vzpostavljajo mreže uradnikov za zvezo iz držav članic.  
(7)  Institucionalni razvoj in tesno medinstitucionalno sodelovanje 
Razvoj institucij in sposobnosti izvajanja v tretjih državah sta bistvena za dejavnosti s 
številnimi tretjimi državami. Tesno medinstitu cionalno sodelovanje med institucijami države 
članice in podobnimi institu cijami v tretjih državah je zelo koristen mehanizem pri kadrovskih 
in institucionalnih krepitvah, medtem ko lahko strokovne misije zagotovijo strokovno znanje 
glede posameznih vprašanj. 
(8) Razvojna politika 
Razvoj je u činkovit dolgoro čen odgovor na vprašanja na obmo čju svobode, varnosti in 
pravice. Predlog Komisije za novo raz vojno politiko EU opredeljuje upravo in človekove 
pravice kot dopolnilna c ilja k prvenstvenemu cilju zmanjšanja revš čine6. 
(9)  Programi zunanje pomo či 
Projekti o vprašanjih svobode, varnosti in pravice se financir ajo iz programov pomo či za 
zunanje odnose (npr. CARDS, TA CIS in MEDA). Po novi finan čni perspektivi predlagani 
instrumenti zunanjih odnosov vklju čujejo ustrezne dolo čbe za te ukrepe. Komisija je 
predlagala tematski program za priseljevanj e in azil kot naslednika sedanjega programa 
AENEAS, ki zagotavlja pomo č za upravljanje priseljevanja7. 
(10)  Mednarodne organizacije 
ES in države članice so glavni akterji v mednarodni h organizacijah ( npr. UNHCR, UNODC, 
Svet Evrope, FATF, UNIDROIT, UNCITRAL , Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem 
pravu), ki zagotavljajo korist no podlago za spodbujanje skupnih vrednot in prednostnih nalog. 
                                                 
6 COM(2005) 311 – 13.7.2005. 
7 COM(2005) 324 – 3.8.2005. 
 
SL 9   SL EU spodbuja tretje države k ratifikaciji in izvajanju mednarodnih ko nvencij, ki postanejo 
temeljni kamen za razvoj mednarodnega sodelovanja.  
(11)  Spremljanje 
Ocenjevalne mehanizme je treba prilagodi ti tako, da odgovarjajo na spremembe okoliš čin. 
Sedanji primeri vklju čujejo Evropsko partnerstvo za Zahodni Balkan, Akcijski na črt o 
organiziranem kriminalu z Rusijo, Akcijski na črt Pravosodje in notranje zadeve (PNZ) EU-
Ukrajina, mehanizme spremljanja in ocenjevanja za tretje države v boju proti nezakonitemu priseljevanju, pododbore in strokovne misije.  
VII. GEOGRAFSKI
 PRIMERI  POTI  NAPREJ 
Glavna na čela strategije, ki zajema zuna nje vidike politike EU o svobodi, varnosti in pravici, 
so v glavnem dolo čena, zlasti kar zadeva sosednje države, ki so prvi partnerji za tesnejše 
sodelovanje. Sodelovanje v zvezi s temi vprašanji se hitro širi na ostale tretje države, vklju čno 
z Indijo in Kitajsko, te r na države v razvoju. 
Z ZDA  se razvija trdno strateško partnerstvo  na podlagi skupnih vre dnot, ki se je od 11. 
septembra 2001 osredoto čilo na boj proti terorizmu. Pr ecejšen del sodelovanja na tem 
področju je predstavljal oranje ledine, kot so sporazumi o medsebojni pravni pomo či in 
izročitvi, transatlantski odnosi glede vprašanj svobode, varnosti in pr avice pa so se razvili na 
podlagi skupnega interesa za spopada nje z novimi izzivi. Ker je to podro čje precej novo, mora 
EU v čedalje večji meri na podlagi recipro čnosti opredeliti svoje varnostne interese in mo čno 
promovirati svoje politi čne cilje, kot je širitev programa Visa Waiver na vse države 
članice.  Potreba po skupnem delovanju pri varnosti meja  in kazenskem pregonu odpira 
nove načine sodelovanja za EU in ZDA , vedno z namenom zapolnjevanja vrzeli na podro čju 
varnosti. 
Sodelovanje z državami Zahodnega Balkana  je intenzivno s ciljem, da se krepi stabilnost  v 
regiji v lu či evropske perspektive držav. V procesu st abilizacije in pridruževanja EU podpira 
države Zahodnega Balkana s pomo čjo programa CARDS, da bi okr epila njihove rezultate na 
štirih prednostnih podro čjih policije in organiziranega krim inala, ki so enotno upravljanje 
meja, pravosodna reforma, azil in priseljevanj e. Napredek v smeri sklenitve sporazumov o 
ponovnem sprejemu in poenostavitvi vi zumskih postopkov bo kazal na mo čno zavezo k 
nadaljnjemu sodelovanju. 
Sodelovanje se je okrepilo tudi kot odgovor na posebne zadeve, kot je organizirani kriminal, 
in sicer, na primer, z okrepitvijo regionalneg a sodelovanja med tožilci ali sodelovanjem v 
boju proti pranju denarja. Drugi ukrepi podpiraj o razvoj glavnih zmogljivosti v vsaki državi, 
vključno z vzpostavitvijo enot za finan čni nadzor in posebnih skupi n tožilcev in sodnikov za 
obravnavanje zadev organiziranega kriminala. Nadaljnje sodelovanje z Europolom, 
Eurojustom ter razvoj Regionalnega centra za boj proti čezmejnemu kriminalu (SECI) 
in mreže uradnikov za zvezo bosta pomagala izboljšati na čin, na katerega EU uporablja 
svoje instrumente na podro čju policijskega in kazenskega pravosodnega sodelovanja za 
boj proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu. 
V zvezi z Rusijo  so svoboda, varnost in pravica postale glavna zna čilnost strateškega 
partnerstva , kakor se odraža v obsežnem skupnem prostoru svobode, varnosti in pravice , 
ki ga bo zdaj treba u činkovito izvajati  na prednostnih podro čjih, kot so pravna država, boj 
proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, vklju čno s pranjem denarja, korupcijo in 
 
SL 10   SL trgovino z ljudmi in drogami, boj proti otroški pornografiji na internet u, varstvo podatkov, 
varnost dokumentov in razmejitev ter upravljan je meja. Poleg obsežnega dialoga na mnogih 
ravneh zagotavljajo sporazum Eu ropol-Rusija, Akcijski na črt o organiziranemu kriminalu, 
stiki z Eurojustom in mreža uradnikov za zvezo prakti čno podlago za tesnejše operativne 
povezave. Sklenitev sporazumov o ponovnem sp rejemu in poenostavitvi vizumskih 
postopkov kaže mo čno zavezo k nadaljnjemu sodelovanju  in bo hkrati pomagala 
razpravam o dolgoro čnih obetih potovanj brez vizumov. 
Za Ukrajino pomeni čedalje tesnejše sodelovanje širitev stabilnosti  na sosede razširjene EU 
in podpiranje procesa reforme. EU z evrops ko sosedsko politiko in kmalu posodobljenim 
Akcijskim na črtom PNZ EU-Ukrajina spodbuj a kadrovske in institucion alne krepitve, kot so 
temeljna prenova pravosodja, razvoj upravljanja meja in azilni sistem v skladu z evropskimi 
standardi. Kot primer institucionalne reform e, podpora Komisije za razvoj kadrovskih in 
institucionalnih zmožnos ti ukrajinske enote za finan čni nadzor je pomagala pri odstranitvi 
Ukrajine s „ črne liste“ FATF za pranje denarja. Predvidena so pogajanja za sporazum z 
Eurojustom. Pogajanja o ponovnem sprej emu potekajo, v kratkem pa se pri čakuje tudi 
začetek pogajanj o poenostavitvi vizumskih postopkov. Prednostne naloge se letno 
pregledujejo na ministrskih trojkah, izva janje pa se spremlja v pregledu stanja. 
Pri sredozemskih državah  so glavni cilji krepitev dobrega upravljanja in pravne države  
ter izboljšanje upravljanja priseljevanja  in varnosti . ESP je dala nov zagon sodelovanju v 
tej regiji, ki je že zna čilnost Barcelonskega procesa. Na  regionalni ravni je program o 
priseljevanju, policijskem in pravosodnem sode lovanju pomenil korak naprej pri podpiranju 
institucionalnih krepitev ter s spodbujanje m sodelovanja med uradniki pokazal vrednost 
koristnega regionalnega sodelovanja. Začetek novega regionalnega programa svobode, 
varnosti in pravice ter krepit ev dialoga na visoki ravni o terorizmu bosta spremljala 
začetek smelega delovnega programa za oblikovanje podro čja vzajemnega sodelovanja o 
pravosodju, varnosti, priseljevanju in socialnemu vklju čevanju  na naslednjem vrhu v 
Barceloni . 
Na dvostranski ravni program MEDA podpira projekte o priseljevanju, pravosodnem 
sodelovanju in sodelovanju na podro čju kazenskega pregona v ve č državah, vklju čno s tesnim 
medinstitucionalnim sodelovanjem z Marokom o pr anju denarja in z Jordanijo o pravosodju. 
Začetek veljavnosti novih sporazumov ob likuje okolje za sodelovanje, vklju čno z vprašanji, 
kot so boj proti terorizmu, organiziranemu  kriminalu in drogam ter varstvo otrok. 
Priseljevanje in upravljanje meja sta na vrhu seznama in treba je krepiti partnerstva v 
regiji z mati čnimi in tranzitnimi državami. Potr eben je nadaljnji napredek pri 
sporazumih o ponovnem sprejemu in treba si  je prizadevati za vzpostavitev dialoga z 
Libijo o priseljevanju.  
VIII. N ASLEDNJI KORAKI  
Namen strategije o zunanji razsežnosti obmo čja svobode, varnosti in pravice je dvojen: prvi č, 
prispevati k uspešni vzpostavitvi notranjega obmo čja svobode, varnosti in pravice z 
oblikovanjem varnega zuna njega okolja, in drugi č, pospešiti cilje zu nanjih odnosov EU s 
spodbujanjem pravne države, demokrati čnih vrednot in trdnih institucij. 
Področja sodelovanja s tretjimi državami so bila jasno dolo čena v Haaškem programu in 
njegovem akcijskem na črtu. EU razpolaga s širokim izborom  izvedbenih instrumentov, ki se 
bodo uporabili v skladu s posebnimi potrebami zadevne države partnerice. 
 
SL 11   SL Spodbujanje pravne države izven EU je  bistvenega pomena za podpiranje doma če in 
mednarodne varnosti, stabilnosti in razvoja. Zunanje razsežnosti obmo čja svobode, varnosti in 
pravice ne moremo šteti kot neodvisnega politi čnega podro čja, ampak mora biti del dejavnosti 
zunanje politike EU .  
Za olajšanje izvajanja strategije je treba narediti naslednje: 
Določitev prednostnih nalog in  spremljanje izvajanja 
• Komisija bi morala dolo čiti prednostne naloge in opred eliti primeren potek ukrepov v 
okviru svojih pristojnosti. 
• Za olajšanje spremljanja prakti čnih rezultatov v primerjavi z dolo čenimi cilji in 
prednostnimi nalogami bi morala Komisija pr ipraviti zbirni pregle d in nenehno spremljati 
izvajanje. 
• Ker zunanja razsežnost obmo čja svobode, varnosti in pravice hitro naraš ča in je čedalje 
pomembnejša v odnosih s tretjimi državami, bi moral Svet redno pregledovati napredek in prednostne naloge. 
Učinkovitost in skladnost 
• Usklajevanje
 med geografskimi delovnimi skupinami Sveta in skupinami, ki obravnavajo 
zadeve svobode, varnosti in pravice, bi se  lahko izboljšalo. Pomembno vlogo usklajevanja 
na tem podro čju ima tudi Coreper. 
• Skladnost zunanjih ukrepov EU:  Treba je zagotoviti izboljša no usklajevanje, da se ob 
upoštevanju pristojnosti Komi sije zagotovi skladnost in u činkovitost na ravni EU med 
različnimi politikami in instrumenti. Hkrati se morajo intenzivno vklju čiti države članice. 
• Hitro ukrepanje: Poleg dolgoro čne podpore institucionalnemu r azvoju mora EU nadalje 
razviti svojo sposobnost hitrega odzivanja na nenadne potrebe ali nastale grožnje. Obstaja 
naraščajoče število položajev, v kate rih bi morala EU pospeši ti svojo sposobnost hitrega 
zagotavljanja pomo či.  
• Mednarodne organizacije:  Komisija mora v mednarodnih organizacijah odigrati polno 
vlogo, usklajeno z državami članicami, da bi spodbudila r azvoj novih orodij. Treba je 
ustrezno ukrepati, da se zagot ovi boljša preglednost delova nja EU v mednarodnih organih.  
• Regionalno sodelovanje:  Komisija mora okrepiti s voja prizadevanja za podporo 
regionalnega sodelovanja o vprašanjih s vobode, varnosti in pravice s podpiranjem 
obstoječih organov, kot je Afriška unija, in spodbujanjem novih pobud na obmo čjih, kjer je 
regionalno sodelovanje šibko, kot sta Bližnji vzhod ali Vzhodna Evropa.