SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 27.2.2013  
COM(2013) 92 final 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
DOSTOJNO ŽIVLJENJE ZA VSE 
 
Izkoreninjenje revš čine in zagotavljanje trajno stne priho dnosti sveta 
 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
DOSTOJNO ŽIVLJENJE ZA VSE 
 
Izkoreninjenje revš čine in zagotavljanje trajnostne prihodnosti sveta 
1. U VOD  
Najzahtevnejša izziva, s katerima se spoprijema svet, sta izkoreninjenje revš čine in 
zagotavljanje trajnostne uspešnosti in blaginje. Okoli 1,3 milijarde ljudi še vedno živi v skrajni dohodkovni revš čini in še veliko ve č jih ima razvojne potrebe, ki niso zadoš čene. Dve 
tretjini storitev, ki jih zagotavlja narava, vklju čno z rodovitno zemljo, čisto vodo in zrakom, je 
v upadu, podnebne spremembe in izguba biotske r aznovrstnosti pa se b ližajo meji, katere 
prekoračitev bi pomenila nepopravljivo škodo za človeško družbo in naravno okolje. 
Ti izzivi so univerzalni in medsebojno povezani ter jih je treba reševati v sodelovanju vseh 
držav. Lo čeno reševanje teh izzivov ne zados tuje, potreben je enoten politi čni okvir. Tak 
splošni politi čni okvir je potreben, da se za črta pot od revš čine k uspešnosti in blaginji za vse 
ljudi in vse države ter da napredek upošteva om ejitve planeta. Okvir mora biti tesno povezan 
tudi z vprašanji v zvezi z upravljanjem, človekovimi pravicami ter mirom in varnostjo kot 
pogoji, ki omogo čajo napredek. Ocenjeno je, da 1,5 milijarde ljudi živi v državah, v katerih so 
prisotni znatna politi čna napetost, oboroženo nasilje, negotovost ali nestabilnost. 
Jeseni leta 2013 bodo na posebnem dogodku ZN prou čena pretekla prizadevanja za 
uresničitev razvojnih ciljev tiso čletja (RCT), razpravljalo se bo o na činih za pospešitev 
napredka do leta 2015 ter za čelo z izmenjavo mnenj o tem, kaj lahko sledi po ciljnem letu 
RCT leta 2015. Poleg tega je treba uresni čiti zaveze, sprejete junija 2012 na konferenci 
Rio+20, vklju čno z ukrepi za vklju čujoče, okolju prijazno gospodarstvo. Poleg tega bo ta 
napredek treba nadgraditi prek odprte delovne skupine, ki je b ila ustanovljena v Riu. Vsi ti 
prispevki bodo vir za razvoj sp lošnega okvira za obdobje po letu 2015. 
V tem sporo čilu se predlaga skupen pristop EU k tem vprašanjem. V ta namen so najprej 
opredeljeni glavni svetovni izzi vi in priložnosti. Nato so ocen jeni uspešnost svetovne agende 
za izkoreninjenje revš čine in izkušnje RCT ter na kratko opisani nekateri klju čni koraki za 
trajnostni razvoj, kot so bili dogovorjeni na konferenci Rio+20, in klju čni ukrepi. Nato so 
opisani izzivi za prihod nji okvir in njegove el emente, ki jih je mogo če povzeti iz izkušenj 
RCT in dela, ki izvira iz  konference Rio+20, zlasti raz
členitve ciljev trajnostnega razvoja 
(CTR), ter navede, kako jih je mogo če vključiti v ustrezne procese ZN.  
Na podlagi teh premislekov se v tem poro čilu predlagajo na čela za splošni okvir za obdobje 
po letu 2015, ki bi zagotavljal usklajen in celov it odziv na univerzalne izzive izkoreninjenja 
revščine in trajnostnega razvoja v njegovih treh razsežnostih ter tako zagotovil dostojno 
življenje za vse do leta 2030. 
2. N OV SVETOVNI  OKVIR , NOVI IZZIVI , NOVE PRILOŽNOSTI  
Svet se je v zadnjih letih ze lo spremenil, in sicer je šlo za velike premike svetovnega 
gospodarskega in politi čnega ravnovesja, ve čji obseg svetovne trgovine, podnebne 
spremembe in iz črpanost naravnih virov, tehnološke sp remembe, gospodarske in finan čne 
krize, ve čjo porabo ter cenovno nestanovitnost por abe živil in energije, spremembe 
prebivalstva in migracije, nasilje in oborožene spopade, naravne nesre če in nesre če, ki jih je 
 
SL 3   SL povzročil človek, ter ve čje neenakosti. Na svetovni ravni so se pojavili novi akterji, vklju čno z 
zasebnimi in drugimi nevladnimi subjekti.  
Medtem ko razvita gospodarstva in  gospodarstva v vzponu ustvarijo ve čino svetovnega BDP, 
so slednja zdaj klju čni dejavniki svetovne rasti in že bistveno vplivajo na svetovno 
gospodarstvo. Na podlagi gibanj je mogo če sklepati, da se bo to razmerje še spremenilo ter da 
bodo gospodarstva v vzponu do leta 2025 ustvarila ve čino svetovne gospodarski rasti, pri 
čemer se ocenjuje, da bo šest takih držav ustvarilo ve č kot polovico vse svetovne rasti.  
Nezaposlenost je izziv, ki še vedno pesti ves svet. Okoli 200 milijonov ljudi je nezaposlenih, 
od tega kar 75 milijonov mladih. Stopnje udeležb e žensk na trgu dela so pogosto še vedno 
nizke, pri tem pa so socialnovarstvene st oritve še vedno omejene. Poleg tega se okoli 
621 milijonov mladih po svetu ne izobražuje ali usposablja, niso zaposleni in ne iš čejo 
zaposlitve ter tako tv egajo trajno izklju čenost s trga dela. V veliko dr žavah so težave delo na 
črno in temelji dostojnega dela, vklju čno s pravicami pri delu in socialnim dialogom. Ve čina 
revnih v državah v razvoju se ukvarja s kmetovanj em malega obsega ali pa so samozaposleni. 
Številni revni v teh državah delajo v nevarnih razmerah ter ne uživajo zaš čite svojih temeljnih 
pravic. Samo 20 % svetovnega prebivalstva ima dostop do primerne socialne zaš čite.  
Istočasno so se v ve čini delov sveta pove čale razlike znotraj držav. Ve čina revnih zdaj živi v 
državah s srednjim dohodkom, kljub njihovi hitr i rasti. Zdi se, da je izkoreninjenje revš čine v 
takih državah eden od glavnih izzivov. Dolgoro čne napovedi pa kažejo, da se bo lahko težiš če 
revščine do leta 2050 spet prestavilo v najr evnejše in najbolj nestabilne države. 
Več kot 1,5 milijarde ljudi živi v državah, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi. Nasilje 
uničuje življenja in sredstva preživljanja ter pogosto prizadene ženske in osebe v ranljivih 
položajih, kot so otroci in invalidi. Vrzel me d nestabilnimi državami, ki jih je prizadelo 
nasilje, in drugimi državami v razvoju se ši ri. Do aprila 2011 nestabilne države z nizkimi 
dohodki ali države z nizkimi dohodki, v kate rih so potekali spopadi, niso uresni čile niti enega 
RCT, po pri čakovanjih pa jih bo do leta 2015 le malo uresni čilo katerega od njih. Slabo 
upravljanje, vklju čno s pomanjkanjem demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih 
pravic, zdaj ovira prizadev anja za izkoreninjenje revš čine in trajnostni razvoj.  
Poleg tega je veliko znan stvenih dokazov in soglasje o tem, da je netrajnostna raba naravnih 
virov ena najve čjih dolgoro čnih groženj človeštvu. U činki degradacije okolja in podnebnih 
sprememb so že opazni, zaradi njih in naravnih nesre č pa bi se lahko izni čil velik del 
doseženega napredka pri izkoreninjenju revš čine. Zaostajamo za ciljem prepre čevanja dviga 
povprečne temperature za ve č kot 2°C nad temperaturo v predindustrijski dobi, pri čemer gre 
za prag, ob prekora čitvi katerega je tveganje za pojav ka tastrofalnih vplivov na naravne vire 
veliko večje, kar ogroža kmetijstvo, preskrbo z živili in vodo ter napredek zadnjih let. Izziv na 
globalni ravni bo prila goditev in ublažitev u činkov, vklju čno z zmanjšanjem emisij 
toplogrednih plinov.  
Podnebne spremembe, iz črpanost naravnih virov in degrad acija ekosistema že zdaj ob čutno 
vplivajo na zmožnost preživljanja, na primer zaradi ve čjega števila in jakosti naravnih nesre č 
ter izčrpanosti naravnega ka pitala in infrastrukture. Od  leta 1992 so naravne nesre če 
povzročile škodo v vrednosti 750 milijard EUR, v njih pa je umrlo 1,3 milijarde ljudi. 
Netrajnostni vzorci sedanjega gospodarskega razvoja in njihovi u činki so pretežno še vedno v 
domeni razvitih držav in vedno bolj tudi držav  v vzponu, ti vzorci pa nesorazmerno vplivajo 
na revnejše države, ki imajo najmanj virov, da bi se spopadle z njihovimi negativnimi u činki1. 
                                                 
1 Najmanj razvite države zajemajo ve č kot 880 milijonov ljudi (okoli 12 % svetovnega prebivalstva), 
vendar ustvarijo manj kot 2 % svetovnega BDP. 
 
SL 4   SL Te države so pri svojem trajnostnem razvoj  pogosto tudi posebno odvisne od naravnih virov, 
zlasti v sektorjih kot so kmetijstvo, gozdarstvo, energija in turizem, zaradi česar so še bolj 
ranljive za degradacijo in iz črpanost. 
Razvoj in rast prispevata k uspešnosti in bl aginji, vendar tudi k okoljskim izzivom, kot sta 
izčrpanost virov in onesnaženje, ki lahko s časoma postanejo še izrazitejši. Te negativne 
učinke večinoma povzro ča 5,7 milijarde ljudi, ki ne živijo v skrajni dohodkovni revš čini, kar 
znatno pove čuje svetovno povpraševanje in porabo te r dodatno obremenjuje naravne vire. 
Zato je nujen napredek k vklju čujočemu, okolju prijaznemu gospoda rstvu prek trajnostnih 
vzorcev porabe in proizvodnje ter u činkovite rabe virov, vklju čno in zlasti z energetskimi 
sistemi z nizkimi emisijami ogljika.  
Za zadostitev rasto čemu povpraševanju bo svetovna kmetij ska proizvodnja v letu 2050 po 
napovedih morala biti za 60 % ve čja glede na raven iz leta 2005, kar bo še pove čalo pritisk na 
že tako redke naravne vire, zlasti zemljiš ča, gozdove, vodo in oceane. Hkrati pa obstajajo 
podatki, da se zavrže do polovica svetovne proizvodnje živil. Glede na stopnjo urbanizacije in 
rasti prebivalstva se bo poraba  vode po napovedih do leta 2025 pove čala za 50 %, takrat pa bo 
že okoli 5,5 milijarde ljudi oziroma dve tretjini oc enjenega svetovnega prebivalstva, živelo na 
območjih, ki se bodo spoprijemala z zm ernim do hudim pomanjkanjem vode. 
V prihodnje bo treba te izzive prou čiti v okviru demografskih gibanj, saj bo po napovedih 
število prebivalcev sveta do leta 2050 preseglo 9 milijard, pri čemer se bo število prebivalcev 
podsaharske Afrike ve č kot podvojilo. Afrika in Azija bosta  do leta 2050 skupaj predstavljali 
skoraj 80 % svetovnega preb ivalstva. Povišanje povpre čne starosti na svetovni ravni bo po 
napovedih najbolj prizadelo države v razvoju, ka r bo imelo posledice za zdravstvene storitve 
in pokojnine ter dav čne prihodke. 
V tem okviru pa bo potekalo nadaljnje ukrepan je po konferenci Rio+20 ter posebni dogodek, 
na katerem bo opravljen pregled RCT. Upoštevati  j e  t r e b a ,  d a  s o  t i  izzivi medsebojno 
povezani in da zahtevajo usklajen in celovit odziv, ki bi podpiral tudi druge mednarodne 
procese, kot so pogajanja o podne bju in biotski raznovrstnosti. 
3. N ADGRADNJA DOSEŽKOV RCT  IN KONFERENCE RIO+20   
3.1. Prou čitev dosežkov RCT  
EU je še naprej zavezana k temu, da bo v skladu s svojim politi čnim okvirom, kot je bil 
določen v Agendi za spremembe2 in Evropskem soglasju o razvoju3, storila vse, da pomaga 
doseči RCT do leta 2015. 
RCT so temeljni svetovni dogovor za odpravo revš čine in nadaljnji razvoj človeštva. V 
zadnjem desetletju so se ti cilji izkazali kot dragoceno orodje za ozaveš čanje javnosti, 
povečanje politi čne volje in zagotavljanje virov za izkoreninjenje revš čine. Dosežen je bil 
pomemben napredek: 
• Po navedbah Svetovne banke se je delež ljudi , ki se preživljajo z manj kot 1,25 USD na 
dan (glede na cene iz leta 2005), zmanjšal z 43 % leta 1990 na 22 % leta 2008. Cilj, da bi 
prepolovili delež ljudi, ki živijo v skrajni revš čini, je bil verjetno dosežen leta 2010. 
• Cilj, da bi prepolovili delež prebivalstva brez dostopa do varne pitne vode, je bil na 
svetovni ravni dosežen leta 2010, saj sta me d letoma 1990 in 2010 dostop pridobili ve č 
kot dve milijardi ljudi. 
                                                 
2 COM(2011) 637 final. 
3 2006/C 46/01. 
 
SL 5   SL • Na svetovni ravni se je vpis v osnovnošolsko izobraževanje v povpre čju povečal na 89 %, 
pri čemer je zdaj skoraj enako verjet no, da so v izobraževanje poleg de čkov vklju čene tudi 
deklice. 
• Verjetnost, da otroci umrejo zaradi bolezni ali nezadostne prehrane, je bistveno manjša. 
• Število okužb s HIV na svetovni ravni se še vedno zmanjšuje, dostop do protiretrovirusnih 
zdravil pa se je zelo pove čal. 
Svetovno partnerstvo za razvoj dopolnjuje naci onalna prizadevanja za doseganje RCT. Od 
leta 2000 se je znesek letne svetovne uradne razvojne pomo či (URP) pove čal za skoraj 70 % 
na 96 milijard EUR, delež URP za najmanj razvite države pa se je ve č kot podvojil. EU in 
njene države članice so skupaj najve čji donator ter letno za gotavljajo URP v znesku 
53 milijard EUR (2011), tj. ve č kot polovico svetovne URP. So časno je izvajanje na čel 
učinkovitosti pomo či in razvoja ter ciljev prispevalo k ve čjemu učinku URP. Izjemna rast 
trgovine je imela pomembno vlogo pri napredku, saj se je izvoz držav v razvoju med 
letoma 2000 in 2009 pove čal za 80 %, izvoz na svetovni ravni v celoti pa le za 40 %. EU je 
največja trgovinska partnerica dr žav v razvoju, imela pa je tudi vodilno vlogo pri odobritvi 
brezcarinskega dostopa in dostopa brez kvot za vse izdelke najmanj razvitih držav na podlagi 
pobude „Vse razen orožja“. Poleg tega so tudi r aziskave, ki jih EU financira na primer prek 
partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na podro čju kliničnih preskušanj, prispevale k 
uresničitvi RCT. 
Pri doseganju RCT vseeno še vedno ostajajo izzivi , saj zlasti podsaharska Afrika zaostaja. Na 
svetovni ravni okoli 1,3 milijarde ljudi še vedno živi v skrajni dohodkovni revš čini. Več kot 
850 milijonov ljudi nima dovolj hrane. Okoli 61  milijonov otrok se še vedno ne izobražuje. 
Ženske so še vedno diskriminirane  in se spoprijemajo z resnimi zdravstvenimi tveganji, zlasti 
pri zdravstveni oskrbi mater ter spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah. Tretjina 
žensk je v svojem življenju žrtev nasilja, ki  slabi prizadevanja za doseganje katerega koli 
RCT. Po ocenah 2,5 milijarde ljudi nima dost opa do primernih sanitarij, 780 milijonov ljudi 
pa še vedno nima dostopa do čiste in pitne vode. Sedem milijonov ljudi, ki živijo s 
HIV/aidsom, še vedno nimajo dostopa do zdravljenja. Svet je še vedno dale č od doseganja 
cilja o polni in produktivni zaposlenosti in dos tojnem delu za vse. Samo 20 % svetovnega 
prebivalstva ima dostop do primerne socialne zaš čite. Netrajnostna raba in upravljanje 
omejenih virov našega planet a ogrožata življenje in blag injo prihodnjih generacij.  
Poleg tega je uspeh neenakom erno porazdeljen ne samo med državami, saj zlasti nestabilne 
države in države, ki so jih prizadeli spopadi, kažejo hudo pomanjkanje napredka pri doseganju 
RCT – ampak tudi znotraj  držav, vklju čno s tistimi, ki že razpolagajo s sredstvi za 
zagotavljanje boljšega življenja in prihodnosti za svoje prebivalstvo.  
Gledano v celoti ter zlasti ob upoštevanju tehnološ kega in gospodarskega napredka številnih 
držav v vzponu in držav v razvoju od oblikovanja RCT je odprava, in ne samo zmanjšanje, 
revščine v eni sami generaciji v našem dosegu.  
3.2. Glavni rezultati in zaveze konference Rio+20  
Konferenca Rio+20 je potrdila skupno svetovno vizijo  za gospodarsko, druž beno in okoljsko 
trajnostno prihodnost našega plan eta ter sedanje in prihodnje ge neracije ter poudarila, da je 
treba rešiti še številne izzi ve. Konferenca Rio+20 je v okvi ru trajnostneg a razvoja in 
izkoreninjenja revš čine priznala, da je okolju pr ijazno gospodarstvo pomembna pot za 
doseganje trajnostnega razvoja, ter za čela s procesom za razvoj univerzalnih ciljev 
trajnostnega razvoja (CTR) in sklenila sprejeti ukr epe za trajnostni ra zvoj. Ti ukrepi bodo 
pomagali izboljšati razvoj CTR in dolgoro čno prispevali tudi k njihovi uresni čitvi. Na 
konferenci Rio+20 je bil sprejet tudi sklep, da se prenovi in stitucionalni okvir za trajnostni 
razvoj, vzpostavi struktura, ki  lahko zagotovi nadaljnje ukrepan je po konferenci ter nadaljuje 
 
SL 6   SL delo na podro čju sredstev za izvajanje. Pomembno je, da EU zdaj pravo časno uresni či zaveze, 
sprejete v Riu, se v te procese dejavno vklju či ter sprejme potrebne ukrepe v EU in na 
mednarodni ravni. 
3.3. Izvajanje: ukrepi na ravni EU in na mednarodni ravni  
EU si bo še naprej prizadevala dose či trajnostni razvoj, vklju čno z uresni čitvijo zavez 
konference Rio+20 prek razli čnih splošnih politik, zlasti prek  svoje splošne strategije za 
pametno, trajnostno in vklju čujočo rast – strategije Evropa 2020. Ta med drugim zajema 
učinkovito rabo virov, nizkooglji čno gospodarstvo, raziskave in inovacije, zaposlovanje, 
socialno vklju čenost in mlade. Izvajanje in redni pregled strategije  Evropa 2020, ki nadgrajuje 
celosten pristop iz strategije EU za tr ajnostni razvoj, naj bi prispevala k ve čji usklajenosti, 
vključevanju in združevanju treh razsežnosti traj nostnega razvoja v politik ah EU na splošno. 
Cilji trajnostnega razvoja se bodo dosegli z razli čnimi klju čnimi politikami, ki so še v 
pripravi, vklju čno z reformo skupne kmetijske in skupne ribiške politike, prihajajo čim 
sedmim okoljskim akcijskim programom, Un ijo inovacij, Obzorjem 2020 in Svežnjem 
ukrepov za socialne naložbe.  
EU stalno zagotavlja razvojno sodelova nje, da bi pris pevala k uresni čitvi RCT v celoti. Prek 
svojega zunanjega delovanja in izvajanj a Agende za spremembe bo še naprej omogo čala 
napredek pri uresni čitvi RCT in trajnostnem razvoju v državah v razvoju, pri tem pa se bo 
osredotočala zlasti na najmanj razvite  države in države, ki pomo č najbolj potrebujejo. 
Istočasno pa mora EU izvajati številne ukrepe, da bi prispevala k uresni čitvi zavez 
konference Rio+20.  
Glavne sedanje dejavnosti EU za uresni čitev zavez konference Rio+20 so navedene v 
Prilogi I.  
3.4. Institucionalni okvir trajnostnega razvoja in sredstev za izvajanje 
Konferenca Rio+20 je za čela proces krepitve institucionalnega okvira trajnostnega razvoja, 
vključno s krepitvijo vloge Generalne skupš čine ZN (GS ZN) in ECOSOC. Pomemben sklep 
je bil, da se ustanovi politi čni forum na visoki ravni o trajnostnem razvoju, ki bo nadomestil 
komisijo ZN za trajnostni razv oj. Ta forum bo nadalje obravnava l in pregledal napredek pri 
izvajanju sklepov konference Rio+20 ter ima tudi nalogo krepiti sodelovanje med znanostjo in politiko, kar bo klju čno za uresni čitev CTR. Moral bi biti neposredno povezan z ECOSOC, ki 
je zdaj v postopku reforme, ter delovati na višji politi čni ravni (GS ZN) v rednih presledkih. 
Te povezave ponujajo priložnost za boljše uskl ajevanje z delom, ki poteka v zvezi s 
pregledom RCT, in posvetovanji o razvoju po letu 2015. 
Drug pomemben sklep konference Rio+20 je bil, da se okrepi in na dgradi Program ZN za 
okolje (UNEP) ter zlasti sklep o splošnem članstvu v njegovem svetu. To je svet potrdil na 
svojem nedavnem zasedanju s sklepom o novi institucionalni ureditvi za UNEP. Sklep o 
ustanovitvi skupš čine ZN za okolje je pomemben korak napr ej, ki je v skladu s prizadevanji 
EU, da se ta program v daljšem obdobju preobr azi v agencijo ZN. EU  bo prevzela dejavno 
vlogo pri uveljavitvi tega spremenjenega inst itucionalnega okvira. Za gotavljanje ustrezne 
zastopanosti EU na politi čnemu forumu na visoki ravni in v prenovljenem programu UNEP 
bo prednostna naloga. 
Na konferenci Rio+20 je bil sp rejet tudi sklep za spodbujanje čiste in okolju prijazne 
tehnologije in ustanovitev medvladnega odbora strokovnjakov, da se pripravi možnosti za 
strategijo financiranja traj nostnega razvoja. Ta odbor mora  zagotoviti usklajenost in 
usklajevanje ter se izogibati podva janju prizadevanj v zvezi s fina nciranjem razvoja. EU bo v 
 
SL 7   SL tem procesu sodelovala v skladu s svojim sp lošnim pristopom do financiranja in drugih 
sredstev za izvajanje, kot je navedeno spodaj. 
3.5. Javno posvetovanje 
Komisija je opravila številna javna posvetova nja in dvostranske pogovore o perspektivah za 
izkoreninjenje revš čine in trajnostni razvoj v prihodnosti.  Ta posvetovanja so pomagala pri 
usmerjanju številnih vidi kov predlogov iz tega sporo čila. Pregled teh posvetovanj je naveden 
v Prilogi II. Komisija se bo o vseh teh vpr ašanjih še naprej dejavno pogovarjala z vsemi 
zainteresiranimi stranmi in civilno družbo. 
4. V KLJUČITEV TRAJNOSTNEGA RAZVOJA IN IZKORENINJENJA REVŠ ČINE V SPLOŠNI 
OKVIR ZA OBDOBJE PO LETU  2015 
Na mednarodni ravni in v ZN je bilo  veliko dela pri izkoreninjenju revš čine in trajnostnem 
razvoju opravljenega lo čeno znotraj dveh razli čnih skupnosti, in sicer ena temelji na 
Deklaraciji tiso čletja, druga pa na številnih vrhih ZN o trajnostnem razvoju. V resnici pa sta ti 
dve skupnosti zmeraj imeli skupne elemente, saj se na primer z RCT, natan čneje s sedmim 
RTC, rešujejo okoljevarstvena vprašanja, v okviru trajnostnega razvoja pa je bilo 
izkoreninjenje revš čine vedno prednostna naloga.  
Za učinkovito rešitev izziva izkoreninjenja revš čine in trajnostnega razvoja kot pomembnega 
in medsebojno povezanega izziva na svetovni  ravni je treba pregled RCT in delo pri 
razčlenitvi CTR združiti v splošni okvir s skupnimi prednostnimi izzi vi in cilji, da se zagotovi 
dostojno življenje za vse do leta 2030 in omogo či trajnostna prihodnost sveta po tem letu. 
Jeseni leta 2013 se bodo na posebnem dogodku ZN prou čila pretekla prizadevanja za 
uresničitev razvojnih ciljev tiso čletja (RCT), razpravljalo se bo o na činih za pospešitev 
napredka pred letom 2015 ter izmenjali pogledi o tem, kaj lahko sledi po ciljnem letu RCT 
leta 2015. Na prvem sre čanju politi čnega foruma na visoki ra vni, ki ga je ustanovila 
konferenca Rio+20 in se bo odvijalo septembra 2013, bodo poleg navedenega nadalje obravnavane zaveze, sprejete na konferenci Rio+20 junija 2012. Napredek pa bo potreben 
tudi pri odprti delovni skupini  o ciljih trajnostnega razvoja (CTR), oblikovanih v Riu. Vsi ti 
prispevki bodo zagotovili okvir za dogovor o splošnem okviru za obdobje po letu 2015. 
Za nadaljnjo izpopolnitev razmisleka o ciljih bo EU še naprej pristopa la k odprtemu dialogu z 
vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi. To  bo del njenega dejavn ega prispevka k delu 
odprte delovne skupine o CT R, ki bo svoja priporo čila za ukrepe predlo žila Generalni 
skupščini ZN.  
V tem oddelku so opisana spoznanja iz  pregleda RCT in dela pri raz členitvi CTR ter vrste 
prednostnih nalog, ki izvirajo iz njiju. Nato kratko in prakti čno je navedeno, kako jih je 
mogoče združiti z ustreznimi procesi zn otraj ZN. Na podlagi tega so v kon čnem oddelku 
povzeta nekatera klju čna načela splošnega okvira.  
4.1. Prednostni elementi splošnega okvira 
Na podlagi izkušenj RCT in dela, ki izvira iz  konference Rio+20 o trajnostnem razvoju, ter ob 
upoštevanju sedanjih gibanj  EU meni, da je mogo če opredeliti številne iz zive za splošni okvir 
za obdobje po letu 2015. 
Svetovna okoljska trajnost  in izkoreninjenje revš čine sta v osnovi povezana. Revš čine ne bo 
mogoče izkoreniniti in zagotoviti dostojn ega življenja za vse brez isto časnega reševanja 
okoljske trajnosti na svetovni ravni in obratno. Podnebne spremembe, naravne nesre če, izguba 
biotske raznovrstnosti in degrad acija oceanov, virov sladke vode, tal in prsti še posebno 
 
SL 8   SL negativno vplivajo na najrevnejše prebivalce svet a. Za zmožnost ukrepan ja o teh vprašanjih 
mora splošni okvir delovati kot dejavnik dobrega upravlja nja, preglednosti, socialne kohezije 
ter krepitve vloge žensk v vseh državah in na mednarodni ravni , saj je vse navedeno bistveno 
za trajnostni razvoj in  izkoreninjenje revš čine. 
Kot je bilo dogovorjeno v sklepnem dokumentu konference Rio+20, bi cilji trajnostnega 
razvoja (CTR) morali veljati za vse države univerzalno ter pri tem upoštevati razli čne 
nacionalne položaje, zmogljivosti, stopnje raz voja ter nacionalne politike in prednostne 
naloge, vklju čevati tri razsežnosti trajnostnega razvoj a ter biti usmerjeni v ukrepanje, morali 
bi biti jedrnati, preprosti za komuniciranje in omejenega števila. V pred logih EU za pripravo 
na konferenco Rio+20 je bilo na vedeno, da bi cilji mo rali biti usmerjeni tu di v vire, ki so 
javna dobrina in osnovni „stebri življenja“, kot so  energija, voda, prehranska varnost, oceani, 
trajnostna poraba in proi zvodnja ter socialna vklju čenost in dostojno delo. Hkrati pa bi morali 
biti skladni z obstoje čimi mednarodnimi sporazumi, kot so  cilji in ciljne vrednosti za 
podnebne spremembe in biotsko raznovrst nost ter minimalna raven socialne zaš čite.  
Obravnavati bi morali tri splošne cilje trajnostn ega razvoja, in sicer izkoreninjenje revš čine, 
sprememba netrajnostnih vzorcev porabe in pr oizvodnje ter varovanje in upravljanje osnovnih 
naravnih virov gospodarskega in družbenega razvoja. 
Cilji za obdobje po letu 2015 bi se morali razte zati v prihodnost in biti usmerjeni v dolo čitev 
dejavnikov za doseganje trajnostne prihodnosti. V okviru skupne  vizije do leta  2050, bi bilo 
treba cilje in ciljne vrednosti dose či do leta 2030. 
Glede na to, da bi splošna cilja okvira morala biti izkoreninjenje revš čine in trajnostni razvoj, 
je treba pri prednostnih izzi vih glede na navedeno obravnava ti oba vidika. Ob upoštevanju 
tega sklepanja bi lahko bil okvir oblikovan na temelju številnih glavnih elementov, kot so 
zagotavljanje osnovnih življe njskih standardov, spodbuj anje dejavnikov za vklju čujočo in 
trajnostno rast in zagotavljanje tr ajnostnega upravljanja naravnih  virov, hkrati pa bi spodbujal 
enakost, enakopravnost in pravi čnost ter mir in varnost. Poleg tega, da bo za reševanje 
okoljskih omejitev planeta potreben celovit odziv, ki bo vplival na vse te elemente in ga bo 
treba v zvezi z nekaterimi elementi treba rešiti, bodo zanj potrebni tudi lo čeni posebni ukrepi. 
Zato je mogo če trditi, da gre za dodatno medsektorsko sestavino celovitega splošnega okvira 
za obdobje po letu 2015.  
4.1.1. Osnovni življenjski standardi 
RCT so zagotovili okvir za razvoj človeštva, saj so se opredeli li cilji, kot so minimalni 
dohodek, odprava lakote, polna in produktivna zapos lenost ter dostojno delo za vse, dostop do 
primarnega izobraževanja, osnovni zdravstven i rezultati, dostop do vode in sanitarnih 
zmogljivosti, ki so osnov a za dostojno življenje.  
Dokončati moramo nedokon čane dejavnosti sedanjih RCT, zapolniti vrzeli in se u čiti iz 
preteklih izkušenj. Rešiti moramo na primer širša vprašanja izobraževanja in zdravja ter vključiti socialno zaš čito. V vsotah povpre čij se skrivajo nacionalne neenakosti, ki so 
posledica skrajne revš čine, zemljepisne lege ali družbene izklju čenosti. Pri reševanju vprašanj 
kakovosti, na primer izobraževanja in zdravja, moramo uporabiti ve č kot izklju čno količinsko 
opredeljene cilje. Najpozneje do  leta se mora 2030 vzpostaviti na jnižji prag, pod katerim se ne 
sme znajti nih če, ne glede na spol ali starost, in ki bi  veljal kot standard, ki so ga vlade dolžne 
zagotoviti vsem svojim državljanom. Naš cilj bi moral biti ljudem omogo
čiti, da samostojno 
premagujejo revš čino. Cilji o spodbujanju ukrepov za pripravo klju čnih standardov 
izobraževanja, prehrane, čiste vode in zraka bodo pomagali izkoreniniti lakoto ter izboljšati 
prehransko varnost, zdravje in blaginjo. Cilji bi morali spodbuj ati tudi ukrepe za zagotovitev 
produktivne zaposlenosti in dos tojnega dela za vse, vklju čno z mladimi, ženskami in invalidi, 
 
SL 9   SL odvisno od stopnje razvoja držav. Nasprotno od obstoje čih RCT bi se ti cilji morali 
uporabljati v vseh državah in ne biti cilj na sv etovni ravni, za doseganje katerega posamezne 
države niso odgovorne. Vsaka država je odgovorna za zagotavljanje napredka pri doseganju 
mednarodno dogovorjenih ciljev. 
4.1.2. Dejavniki vklju čujoče in trajnostne rasti 
Javna posvetovanja Komisije in tudi izkušnj e držav, ki so samostojno uspešno premagale 
revščino, kažejo, da imajo klju čni dejavniki vklju čujoče in trajnostne rasti bistveno vlogo, 
zlasti pri zagotavljanju osnovnih storitev razvoja človeštva in ustvarjanju rasti ter dostojnih 
delovnih mest. Vse države na vs eh stopnjah razvoja bi si mora le prizadevati za strukturno 
prenovo, ki omogo ča tržno usmerjena in odprta gos podarstva, v katerih se spodbuja 
vključujoča in trajnostna rast, izboljš uje proizvodne zmogljivosti, spodbuja razvoj zasebnega 
sektorja, naložbe in ustvarjanje bogastva, spodbuja prehod na vklju čujoče, okolju prijazno 
gospodarstvo in zagotavlja široko razširjanje koristi. Cilji bi pomagali sp odbujati priložnosti 
za bolj vklju čujočo in trajnostno rast, podprto s kazalniki, ki merijo ve č kot samo BDP. 
Številne države bi jih lahko uporabile, da bi se usmerile v socialno kohez ijo ter bolj trajnostno 
kmetijstvo, ribištvo in ribogojstvo ter tako zagot ovile boljšo prehrano, odpravile pomanjkanje 
vode in prepre čile tratenje hrane. Druge države bi dosegle proizvodnjo, ki bi u činkoviteje 
izrabljala vire, ter privar čevale pri porabi vode in zmanjšale koli čino odpadkov ter jih 
reciklirale. Prehod k trajnostnim mestom, ki  so odporna na podnebne spremembe, bi omogo čil 
boljšo kakovost zraka, vode, energije, dostopne infrastrukture, bivališ č in prevoza, kar bi 
vodilo do rešitev, ki so povezane z zaposlovanj em, zdravjem in gospodarskim razvojem, ter 
reševalo vprašanja v zvezi s prilagod itvijo na podnebne spremembe, prepre čevanjem nesre č in 
pripravljenostjo. Drugi pome mbni dejavniki zajemajo traj nostno energijo, znanost in 
tehnologijo, telekomunikacijske storitve, finan čne storitve in infrastrukturo, na primer 
omogočanje dostopa do trgov, ter migracije in mob ilnost. Za vse te vidike je potrebno ugodno 
in stabilno okolje za uspešno poslovanje, podj etništvo, inovacije in produktivno zaposlenost. 
Gospodarska prenova je nujna, vendar je tudi  velik izziv, saj bodo potrebne milijardne nove 
naložbe4. Iz izkušenj držav, ki so pri zagotavljanj u teh storitev za svoje državljane dosegle 
velik napredek, in iz nedavnih svetovnih pobud, kot sta pobudi Trajnostna energija za vse in 
Izboljšanje prehranjevanja, pa je razvidno, da lahko tak pristop zagotovi obetavne rezultate ter 
je dejavnik hitre rasti in naložb.  
4.1.3. Trajnostno upravljanje naravnih virov 
Trajnostno upravljanje in raba naravnih vir ov sta bistvena za podporo gospodarski rasti in 
zaposlenosti, zlasti v sektorjih primarne proizvod nje, kot so kmetijstvo, ribištvo in gozdarstvo, 
ali storitvenih sektorjih, kot je turizem. 70 % revnih v svetu živi na podeželju, njihovo 
preživetje in blaginja pa sta neposredno od visna od biotske raznov rstnosti in storitev 
ekosistema, zaradi česar so še bolj ranljivi za tveganja pomanjkanja in podnebna tveganja. 
Dobro gospodarjenje z naravnimi viri, ki te melji na preglednosti, odgovornosti in dobrem 
upravljanju, je bistveno za izkoreninjenje revš čine in trajnostni razvoj, usmerjen v 
vključujoče, okolju prijazno gospoda rstvo. Potrebno je ukre panje za spodbujanje poro čanja 
družb o vprašanjih trajnosti, ki bo spodbudilo pester nabor družb, da uveljavijo odgovorne 
prakse. Prizadevanja za prehod k svetu brez degr adacije tal bi prispevala h gospodarski rasti, 
                                                 
4 Mednarodna agencija za energijo, na primer, ocenju je, da bo za zagotavljanje trajnostnih energetskih 
storitev za vse do leta 2030 poleg rednih naložb treba dodatno vložiti okoli 30 milijard EUR letno. 
Organizacija ZN za prehrano in km etijstvo (FAO) ocenjuje, da bi bila za konec lakote v svetu do 
leta 2025 potrebna dodatna javna poraba v vrednosti ve č kot 50 milijard USD letno za kmetijstvo in 
varnostne mreže. 
 
SL 10   SL varstvu biotske raznovrstnosti, trajnostnem upravljanju gozdov , ublažitvi posledic podnebnih 
sprememb in prilagajanju nanje ter prehranski  varnosti, hkrati bi iz boljšala kakovost prsti, 
zmanjševala erozijo, pove čevala odpornost na naravne nesre če in ustavila izkoriš čanje 
zemljišč. Glede na svetovni pomen oceanov bi mo rali varstvo in obnova zdravja oceanov in 
morskih ekosistemov za trajnostn e cilje preživljanja postati univerzalni zavezi, saj bi 
pomagali zagotoviti trajnostn e staleže rib, tudi zaradi  prehranske varnosti, in zmanjšati 
občutna tveganja, kot so morski odpadki. Za re ševanje teh izzivov bi vsaka država morala 
sprejeti vrsto ukrepov za trajnostno upravljanje s vojih naravnih virov ter uvesti odprte in 
pregledne strukture uprav ljanja za zagotovitev pravi čnega in trajnostnega na čina uporabe 
virov, ki bi korist il njenim državljanom. 
Za dosego tega morajo vse države zagotoviti ok oljsko odgovorno rabo virov ter zagotoviti, da 
bodo viri, kot so zemljiš ča, gozdovi, reke in oceani, korist ili tudi prihodnjim generacijam. 
Enako velja tudi za izkoriš čanje omejenih virov, kot so rudnine in podtalnica, ki mora biti 
vključujoče in odgovorno ter zagotavljati najve čje družbene koristi v smislu na čina njihove 
gospodarske izrabe, stopnje izginevanja in uporabe prihodkov, ki jih ti viri prinašajo. 
Postopna odprava subvencij za uporabo omejen ih virov, kot so fosilna goriva, je klju čni 
prispevek, ki je stroškovno u činkovit in spodbuja u činkovitost rabe viro v. Države bi morale 
tudi okrepiti svoje sodelovanje pri upravljanju virov v skupni rabi , kot so staleži rib in morska 
biotska raznovrstnost, na obmo čjih zunaj svoje naci onalne pristojnosti. 
Treba bo tudi sprejeti celovit vidik, s katerim bi  zagotovili, da rešitve glede omejitev virov na 
nekem podro čju ne bi pomenile dodatnih omejitev na drugem podro čju. Prihodnja agenda bi 
morala vse države zavezati k trajnostnemu upravlja nju svojih naravnih vir ov in njihovi rabi v 
prihodnjih desetletjih, vklju čno z vprašanji, kot so  preglednost, najve čje možno pove čanje 
prihodkov, zaš čita lastniških pravic, odpornost5, vključno z odpornostjo na  naravne nesre če, 
in varstvo okolja. Svetovna skupnost mora biti sl ožna pri teh prizadevan jih. Zlasti zasebne in 
javne  družbe morajo ravnati odgovorn o in upoštevati visoke standa rde preglednosti in dobrega 
upravljanja. Za nizkooglji čno gospodarstvo, ki u činkovito izrablja vire, bodo potrebni tudi 
ukrepi in usposabljanje za pridobitev posebnih veš čin, ki bodo potrebne. 
4.1.4. Enakost, enakopravnost in pravi čnost 
Cilja o blaginji človeštva in dostojanstva za vse sta dolo čena v Splošni deklaraciji o 
človekovih pravicah in Deklaraciji tiso čletja, ki izrecno priz navata tudi povezanost 
človekovih pravic, dobrega upravljanja in trajnost nega razvoja. To in tudi zavezanost skupnim 
temeljnim vrednotam je bilo znova potrjeno na  vrhu RCT leta 2010 in na konferenci Rio+20 
leta 2012. 
Pomembnost pravi čnosti in enakopravnosti, človekovih pravic, demokrac ije in drugih vidikov 
dobrega upravljanja dale č presega njihov vpliv na napredek pri doseganju razvojnih ciljev o 
dohodku, izobrazbi, zdravju in drugih osnovnih pot rebah. V vseh državah so te pomembne 
tudi same po sebi. Nedavna gibanja v Severni Afriki in na Bližnjem vzhodu  so pokazala 
pomen vklju čujočih političnih sistemov, pravi čnosti in delovnih mest, zlasti za mlade, ter 
poudarila, da je napredek pri doseganju RCT nujen, vendar ni zadosten. Upravljanje bo še 
mnoga leta ostal svetovni  izziv. 
Pomembno je, da se vsa ta vprašanja zajamejo v novem sp lošnem okviru za obdobje po 
letu 2015. Vloga žensk je pomembna zlasti za omogo čanje spodbujanja trajnostnega razvoja, 
treba pa je odstranit i tudi vse vrste ovir za enakopravno sodelovanje. Poudarek okvira bi 
moral biti zlasti na napredku pri pristopu k razv oju, ki bi temeljil na pravicah, na zmanjšanju 
                                                 
5 COM(2012) 586 final: Pristop EU k odpornosti: Izkušnje s kr izami prehranske varnosti. 
 
SL 11   SL neenakopravnosti ter na spodbujanju  in varstvu pravic žensk in  deklet ter enakosti spolov, 
preglednosti in boju proti korupciji. Zajeti bi moral tudi osnovna vprašanja, povezana z 
enakopravnostjo. Za doseganje tega izziva bi cilji morali spodbujati ukrepe za zagotavljanje 
večje pokritosti z osnovnim naborom socialnih jamstev in izboljša ti njihovo izvajanje. 
4.1.5. Mir in varnost 
Kadar gre za fizi čno negotovost, visoke stopnje neenakopra vnosti, izzive upravljanja in slabe 
institucionalne zmogljivosti ali njihove odsotnosti, je zelo težko dose či trajnostni napredek pri 
doseganju klju čnih meril RCT, kot so revš čina, zdravje, izobrazba al i sanitarne razmere. Zato 
je bistveno, da se rešijo te meljni vzroki takih razmer in sprejmejo ukrepi, ki bi prepre čili 
njihovo pojavljanje. 
V tej agendi pa niso zajete le nestabilne držav e, saj se tudi številne druge države spopadajo s 
težavami v zvezi z vprašanji negotovosti in na silja. Nedovoljena trgovina, nadnacionalni 
terorizem, kriminalne združbe in nasilje med oboroženimi tolpami spodkopavajo varnost državljanov in zmanjšujejo možnosti za dostojno življenje, pri tem pa prizadenejo zlasti 
ženske in otroke. 
Izhodišče za prou čevanje vprašanj miru in varnosti v okviru splošnega okvira za obdobje po 
letu 2015 bi moralo biti delo, ki  so ga nekatere nestabilne drža ve in države OECD, EU, ZN in 
razvojne banke novembra 2011 opravile v Busa nu. Temeljiti bi moralo na novem dogovoru o 
delovanju v nestabilnih držav ah, v katerem je bil dolo čen dogovorjen nabor ciljev 
vzpostavljanja miru in izgradnje države. 
5. N
APROTI SPLOŠNEMU OKVIRU ZA OBDOBJE PO LETU  2015 
5.1. Složen in skladen odziv na izzive prihodnosti 
Izkoreninjenje revš čine in zagotavljanje trajnostne us pešnosti in blagin je sta še vedno 
najzahtevnejša izziva prihodnosti. Za uspeš no spopadanje z obema izzivoma ju je treba 
reševati skupaj, in sicer v novem splošnem okviru, ki je univerzalen za vs e države in se nanje 
neposredno navezuje, hkrati pa se upošteva , da se stopnje prizadetosti razli čnih držav 
razlikujejo ter da bodo razli čni tudi njihovi odzivi in prispevki k svetovnim ciljem. Čeprav se 
bodo številne države še naprej povzpenjale čez prag skrajne revš čine, je za spremembo tega 
stanja potrebna izrazita us merjenost v odpravljanje revš čine. Netrajnostne vzorce sedanjega 
gospodarskega razvoja, ki vpliv ajo na okolje in naravne vi re, v veliki meri še vedno 
narekujejo razvite države in vedno bolj dr žave v vzponu, medtem ko njihove vplive čutijo tudi 
manj razvite države. Socialna izklju čenost in neenakost, nezaposlenost, negotova zaposlitev in 
pomanjkanje socialne zaš čite prav tako neposredno vplivajo na revš čino in trajnostni razvoj. 
Prizadevanja za razvoj prihodnjega okvira bi morala temeljiti na Deklaraciji tiso čletja, ki je še 
vedno pomembna. Na temelju nadaljnjih ukrep ov po konferenci Rio+20, pregleda RCT in 
drugih ustreznih mednarodnih procesov bi mo rala biti v prihodnjem splošnem okviru 
opredeljena pot do iz koreninjenja revš čine ter do doseganja uspešnosti in blaginje za vse, in 
sicer z osredoto čanjem na glavne dejavnike vklju čujoče in trajnostne ra sti ob upoštevanju 
omejitev planeta. V tem okviru bi se zato morale  združiti tri razsežnosti trajnostnega razvoja, 
in sicer gospodarska, družbena in  okoljska razsežnost. Vklju čena bi morala biti odgovornosti 
za vse države. 
Osnovni cilj tega novega splošnega okvira bi moralo biti prizadevanje, da bo vsem osebam do 
leta 2030 zagotovljeno „dostojno življe nje za vse“. Tako bi se morali isto časno obravnavati 
potreba po izkoreninjenju revš čine in univerzalna vizija trajnostnega razvoja,  ki sta potrebni 
za zagotavljanje uspešnosti seda nje in prihodnji h generacij. 
 
SL 12   SL V oddelkih zgoraj je bilo na  kratko opisano, kako bi morali medsebojno povezani procesi na 
ravni ZN zagotoviti sestavine skupnega splošnega okvira, ki so  potrebne za doseganje cilja o 
dostojnem življenju za vse. Kon čni rezultat bi moral temeljit i na rezultatih konstruktivnega 
sodelovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi in med mednarodnimi partnerji. EU pa je 
prepričana, da so številna splošna na čela že opredeljena, ki bi  morala biti splošno 
sprejemljiva. 
5.2. Na čela splošnega okvira za  obdobje po letu 2015 
Komisija predlaga, da EU v svojih razpra vah o splošnem okviru za obdobje po letu 2015 
upošteva naslednja na čela: 
5.2.1. Podro čje uporabe 
Okvir bi moral biti univerzalen v smislu prizadevanj in obsega ter dolo čati cilje za vse države, 
ki veljajo za vse človeštvo ter so usmerjen i v izkoreninjenje revš čine v vseh njenih 
razsežnostih in kjer koli se ta pojavi, pri tem pa spodbujajo uspešnost in blaginjo za vse ljudi 
v okviru omejitev planeta. 
• V okviru bi bilo treba združiti tri razsežnos ti trajnostnega razvoja, in sicer gospodarsko, 
družbeno in okoljsko, pri tem pa upoštevati spoz nanja iz pregleda RCT ter nadgraditi delo 
na področju priprave CTR, usmerjenih v izkoreninjenje revš čine in trajnostni razvoj. V 
ciljih bi moral biti dolo čen najnižji prag življenjskih standardov, pod katerim se ne sme 
znajti nobena oseba, in sicer najpozneje do leta  2030, ti cilji pa bi morali biti tudi smernice 
za napredek k uspešnosti in blaginji ob upoštevanju omejitev planeta. 
• V okviru bi bilo treba upoštevati, da se revš čine, uspešnosti in blaginje ne sme 
obravnavati samo iz finan čnega vidika, ampak da so to vprašanja z ve č razsežnostmi, ki 
izražajo zmožnost ljudi za rast in razvoj. 
• Okvir bi moral na združevalen na čin zajemati: 
• osnovni razvoj človeštva (ki bi temeljil na posodobljenih sedanjih RCT in izražal 
vprašanja, kot je socialna zaš čita); 
• dejavnike trajnostne in vklju čujoče rasti in razvoja, ki so nujni za strukturne prenove 
gospodarstva in potrebni za ustvarjanje proiz vodnih zmogljivosti in zaposlenosti ter za 
prehod na vklju čujoče, okolju prijazno gospodarstvo, ki  se bo lahko spopadlo z izzivi 
podnebnih sprememb, in 
• trajnostno upravljanje naravnih virov. 
• V okviru bi se morale obravnavati tudi pravi čnost, enakost in enakopravnost, pri čemer bi 
morala biti zajeta vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami, demokracijo in pravno 
državo ter krepitvijo vloge žensk in enakostjo spolov, ki so klju čna za vklju čujoč in 
trajnostni razvoj, hkrati pa so to pomembne  vrednote same po sebi. Obravnavati bi se 
morala mir in varnost, pri čemer je treba nadgraditi sedanja prizadevanja za dosego ciljev 
o vzpostavitvi miru in izgradnji države. 
5.2.2. Zna čaj in število ciljev 
• Cilji bi morali biti omejeni po številu ter univ erzalno veljati za vse države, vendar bi se 
morala upoštevati razli čna ozadja. Za zagotavljanje sprejetja ciljev v posameznih državah 
in njihove ustreznosti bi morali biti prilagojen i in izvedljivi na nacionalni ravni. Zlasti bi 
bilo treba prou čiti potrebe nestabilnih držav. 
• Pri oblikovanju ciljev bi bilo treba upošteva ti znanstvene dokaze in dokaze iz raziskav, 
povezani cilji in kazalniki pa bi morali biti merljivi. 
 
SL 13   SL 5.2.3. Preglednost, izvajanje in odgovornost 
• Odgovornost za doseganje želenih rezultatov je najprej in pr etežno nacionalna. Treba je 
pritegniti vse vire, doma če in mednarodne, zasebne in ja vne. Financiranje in druga 
sredstva izvajanja je treba celovito in ce lostno obravnavati, saj so morebitni viri za 
izvajanje razli čnih ciljev na svet ovni ravni enaki. 
• Okvir je treba razviti in izvajati v tesnem s odelovanju z zainteresiranimi stranmi civilne 
družbe, vklju čno z zasebnim sektorjem. 
• Treba je dolo čiti časovni okvir, da bi se na vseh ravneh za čelo ukrepati za doseganje 
ciljev. Vizija okvira  bi se lahko kon čala leta 2050, pri čemer pa bi bili cilji dolo čeni za 
leto 2030. 
• Okvir bi moral temeljiti na odgovornosti posameznih držav za sprejetje ukrepov, ki bi jo 
spremljalo partnerstvo vseh držav in zainte resiranih strani. Cilji bi morali zagotoviti 
spodbude za sodelovanje in partnerst vo med vladami, civilno družbo, vklju čno z zasebnim 
sektorjem, ter svetovno skupnostjo na sp lošno. Vse države bi morale enakovredno 
prispevati k dosegu ciljev. C ilji bi tudi morali spodbuditi ve čjo odgovornost. 
• Razvoj okvira bi morala spremljati prizadev anja za krepitev skladnosti na institucionalni 
ravni. 
• Za dobro spremljanje napredka bi bilo treba okrepiti statisti čno osnovo. 
5.2.4. Skladnost 
• Okvir bi moral biti skladen z obstoje čimi mednarodno dogovorjenimi ci lji, kot so cilji o 
podnebnih spremembah, biotski raznovrst nosti, zmanjšanje tveganja nesre č in minimalne 
ravni socialne zaš čite. 
5.3. Izvajanje okvira: spreje tje in odgovornost držav 
Odgovornost za izvajanje prihodnjega okvi ra ima vsaka posamezna država, vklju čno z vsemi 
zainteresiranimi stranmi, tudi socialnimi partne rji. Glavni dejavniki razvoja so najprej in v 
glavnem notranji, omeniti je treba, da vklju čujejo zlasti demokrati čno upravljanje, pravno 
državo, stabilne politi čne institucije, trdne politike, preglednost javnih financ ter boj proti 
goljufijam in korupciji. Zagotovitev doma čih virov, pravni predpisi  in predpisi o javnih 
financah ter institucije, ki podpira jo razvoj zasebnega sektorja, naložbe, ustvarjanje dostojnih 
delovnih mest in izvozno konkuren čnost, so bistveni za to, da to željo lahko uresni čijo vse 
države. V tem okviru so notranje reforme klju čne za doseganje trajnostne gospodarske rasti, 
ki bi učinkovito delovala pr i izkoreninjenju revš čine, zmanjšanju neenakosti in ve čji blaginji 
za vse. To velja za vse države na vseh stopnjah razvoja. 
Vendar EU priznava, da bodo nekatere države še vedno potrebovale podporo, vklju čno z 
razvojno pomo čjo. V tem okviru nastajajo u činkovitejše in uspešnejše metode vlaganja 
razvojne pomo či, ki zagotavljajo, da ta u činkuje kot gonilnik razvoja ter omogo ča naložbe, 
vključno prek inovativnih finan čnih virov, instrumentov in meha nizmov, kot je kombiniranje. 
Ta posodobljen pristop je bil sprejet v „Age ndi za spremembe“ EU. Sodelovanje jug-jug 
lahko znatno prispeva k oblikovanju razv ojnih rezultatov na svetovni ravni. Na čela 
svetovnega partnerstva za u činkovito razvojno sodelovanje, dogovor jena na forumu na visoki 
ravni o u činkovitosti pomo či, ki je potekal v Busanu le ta 2011, bi bilo treba uporabiti 
univerzalno. 
Ne le pomo č, ampak tudi usklajenost politik za razvoj ima veliko vlogo pri odpravi revš čine 
in doseganju trajnostnega razvoja. Zato bi morala biti temeljita prou čitev vloge teh politik 
ustrezno vklju čena v prihodnji okvir. V številnih držav ah v razvoju se je na primer zelo 
povečal prihodek iz trgovi ne, ki ga je mogo če uporabiti za boj proti revš čini. Pričakuje se, da 
 
SL 14   SL se bo to gibanje v številnih državah v r azvoju nadaljevalo, zlasti pa je pomembno v 
podsaharski Afriki. 
Za dosegljivost splošnega okvira bi bilo pot rebno prizadevanje za zagotavljanje, da se 
učinkovito pritegnejo in izrabijo vsi viri ob zavezi vseh držav  za upoštevanje celovitega 
pristopa do teh virov in usklajene ter ustrezn e politike. Cilji bodo pr ispevali k spodbujanju 
naložb zasebnega sektorja. Vse države bi mora le o napredku pri doseganju prihodnjih ciljev 
poročati na odprt in pregleden na čin. 
EU bi morala spodbujati cel ovit in celosten pristop k sr edstvom za izvajanje, vklju čno s 
finančnimi vprašanji na svetovni ravni. Finan čne razprave o podnebju, bi otski raznovrstnosti, 
razvoju in trajnostnem razvoju zdaj potekajo na razli čnih forumih, čeprav so morebitni viri 
financiranja enaki. Obstaja mo čna potreba po zagotavljanju sk ladnosti in usklajevanja ter po 
izogibanju podvajanja prizadevan j v zvezi s financiranjem raz voja. Sredi leta 2013 namerava 
Komisija predstaviti sporo čilo, v katerem bo predlagala celostn i pristop EU k fi nanciranju in 
drugim sredstvom za izvajanje, povezanih z razli čnimi procesi na svetovni ravni. 
6. N ASLEDNJI KORAKI  
EU se mora v celoti vklju čiti v prihajajo če mednarodne procese s skladnimi in usklajenimi 
prispevki v ZN in na drugih ustreznih forumih. 
V zvezi s tem bi sprejetju tega sporo čila morala slediti razprava s Svetom in Parlamentom 
spomladi leta 2013 o razvoju skupnega pristopa EU k naslednjim stopnjam procesov, ki zdaj 
potekajo, ta proces pa bi moral: 
• zagotoviti celovite nadaljnje ukrepe po konferenci Rio+20 in usmerjati stališ če EU o CTR 
v odprti delovni skupni ZN, ki bo redno poro čala GS ZN in 
• prispevati k pripravi posebnega dogodka Generalne skupš čine ZN o RCT jese ni leta 2013, 
vključno s poro čilom generalnega sekretarja ter s kupine na visoki ravni ZN o obdobju po 
letu 2015 in tudi prvim sestankom politi čnega foruma na visoki ravni. 
EU bi morala podpirati korake proti splošnem u okviru za obdobje po letu 2015. Razprave, ki 
bi temeljile na navedenih us meritvah, bi morale EU omogo čiti, da sprejme skupno stališ če o 
tem, kako bi se pregleda CTR in RCT lahko kar najbolje uskladila in združila v enoten proces, 
ki bi lažje zagotovil tak celovit okvir. V tem oziru bi si EU mo rala dejavneje prizadevati za 
konstruktiven dialog z vsemi partnerji in zainteres iranimi stranmi, da bi se oblikovala skupna 
stališča, vključno prek politi čnega dialoga s tretjimi državami. 
 
SL 15   SL PRILOGA I  
Glavni sedanji in prihodnji ukrepi na ravni EU  in na mednarodni ravni, ki prispevajo k 
uresničitvi zavez konference Rio+20  
Področje EU  Mednarodna raven 
Voda in sanitarne 
razmere Povečati učinkovito rabo in kakovost 
vode z na črtom EU za varovanje voda. V skladu z agendo za spremembe in 
mednarodnimi zavezami spodbuditi 
izboljšanje dostopa do pitne vode in 
sanitarij, izboljšanje kakovosti vode in zmanjšanje onesnaženja; obenem pa 
tudi spodbuditi politi čni dialog za 
vodne vire v skupni rabi in 
uveljavljanje ukrepov glede vode za 
trajnostno gospodarsko rast. 
Energija, podnebje 
 Izboljšati u činkovito rabo in delež 
obnovljivih virov energije ter zmanjšati 
toplogredne pline s:  
– podnebnim in energetskim svežnjem 
načrta za nizkooglji čno gospodarstvo 
do leta 2050;  
– podnebno in energetsko politiko za 
leto 2030; 
– direktivo o energetski u činkovitosti; 
– tekočimi zakonodajnimi predlogi o 
emisijah avtomobilov in dostavnih 
vozil ter zmanjšanjem fluoriranih 
toplogrednih plinov. 
 Spodbujati mednarodno ukrepanje z 
Durbansko platformo in UNFCCC.  
Mednarodno partnerstvo za ublažitev 
podnebnih sprememb in pobude za mednarodno sodelovanje. 
Agencija IRENA: uporaba energije iz 
obnovljivih virov na svetovni ravni. 
Sklad GEEREF: Svetovni sklad za 
energetsko u činkovitost in obnovljive 
vire energije. 
Globalno zavezništvo o podnebnih 
spremembah (GCCA). 
Pobuda Trajnostna energija za vse 
(SE4ALL).  
Sklad AKP-EU za pres krbo z energijo 
in načrt Afrika-EU za sodelovanje na 
področju obnovljivih virov energije 
(RECP). 
Biotska raznovrstnost, 
gozdovi, zemljiš ča 
 
 Strategija EU za biotsko raznovrstnost 
do leta 2020, delo na podro čju 
vrednotenja biotske raznovrstnosti in 
storitvah ekosistema. 
Akcijski na črt za gozdove, pregled 
gozdarske strategije.  
Priprava sporo čila Zemljiš ča kot vir.  
Digitalni observatorij za zaš čitena 
področja kot sestavni del globalnega 
sistema sistemov za opazovanje Zemlje 
(GEOSS). 
  Strateški na črt Konvencije o biotski 
raznovrstnosti in 20 ciljev iz Aichija. 
Podpirati pobudo Ekonomika 
ekosistemov in biotska raznovrstnost (TEEB) in program storitev 
upoštevanja bogastva v ra čunovodstvu 
in vrednotenja ekosistemov (WAVES). 
Izvajati Tematski program o okolju in 
trajnostnem upravljanju naravnih virov 
(ENRTP). 
Razširiti in izvajati pobudo za 
izvrševanje zakonodaje, upravljanje in 
trgovanje na podro čju gozdov 
(FLEGT) ter prispevati k instrumentu 
REDD+ Združenih narodov. 
Možnost za protokol v okviru 
konvencije UNCCD, v katerem bi EU 
razglasili za prizadeto stran. 
 
SL 16   SL Možnost globalnega partnerstva za tla 
(s FAO).  
Pripraviti nov svetovni atlas dezertifikacije v sodelovanju s programom UNEP.  
Oceani Okvirna direktiva o morski strategiji, 
celostna pomorska politika, morski 
odpadki in plasti čni odpadki. 
Skupna ribiška politika: najve čji 
trajnostni donos, na znanosti temelje či 
načrti upravljanja, zavržki.  
Opazovanje in modeliranje morskih in 
obalnih ekosistemov.  Konvencije o regionalnih morjih. 
Sporazum o izvajanju konvencije 
UNCLOS za ohranjanje in trajnostno uporabo morske biotske raznovrstnosti 
na obmo čjih zunaj nacionalne 
pristojnosti. 
Nezakonit, neprijavljen in neurejen 
ribolov. 
Nadaljnji ukrepi po zavezi o morskih 
odpadkih iz Honoluluja. 
Odpadki, kemikalije Načrt za učinkovito rabo virov in 
zakonodaja EU o odpadkih, izvajanje 
direktive REACH.  Širjenje mednarodnih politik o 
ravnanju z odpadki (ravnanje z odpadno elektri čno in elektronsko 
opremo, omejevanje uporabe nekaterih 
nevarnih snovi v elektri čni in 
elektronski opremi).  
Izvajanje zavez Bazelske, 
Stockholmske in Rotterdamske konvencije ter Mednarodne strategije 
za upravljanje s kemikalijami 
(SAICM).  
Hrana, prehrana, 
kmetijstvo 
 Pripraviti sporo čilo o trajnostni 
preskrbi s hrano.  
Izvajati direktivo o trgih finan čnih 
instrumentov in direktivo o zlorabi trga. 
Predlogi za reformo skupne kmetijske 
politike, vklju čno s spodbujanjem 
trajnostne kmetijske proizvodnje, ki 
obravnava proizvodne zmogljivosti in podnebne spremembe. 
Evropsko partnerstvo za inovacije
„Kmetijska produktivnost in trajnost“. 
Označevanje ekološko pridelanih živil. Prispevki k informacijskem sistemu za 
kmetijski trg (AMIS).  
Izvajati sistem za spremljanje 
kmetijskih virov (MARS) in pobude GEO-GLAM (opazovanja Zemlje). 
Izvajanje prostovoljnih smernic za 
odgovorno upravljanje zemljiš č, 
ribolovnih obmo čij in gozdov.  
Tematski program EU za prehransko 
varnost (FSTP). 
Izvajati prihodnji izvedbeni na črt EU 
Izboljšanje prehranske varnosti in varne prehrane z ukrepi na ravni EU: 
izvajanje naših zavez. 
Pripraviti sporo čilo o prehrani. 
Pripraviti akcijski na črt o odpornosti. 
Gibanje Izboljšanje prehranjevanja 
(SUN); Novo zavezništvo za prehransko varnost in prehrano. 
Izvajanje Konvencije o podpori pri 
preskrbi s hrano. 
 
SL 17   SL Davki, subvencije Izvajati ustrezne ukrepe iz na črta za 
učinkovito rabo virov. Nadaljnja obravnava reforme 
podeljevanja subvencij prek skupine 
G20. 
Čista industrija in 
upoštevanje 
življenjskega cikla v računovodstvu 
 Izvajati industrijsko politiko EU za 
leto 2020: čista tehnologija, 
biogospodarstvo. 
Pripraviti sporo čilo o enotnem trgu za 
okolju prijazne izdelke. 
Evropska podatkovna zbirka o 
življenjskem ciklu.  Mednarodno podatkovno omrežje o 
življenjskem ciklu (ILCD).  
 
Trajnostna poraba in 
proizvodnja ter zelena 
javna naro čila Spremenjena direktiva o javnih 
naročilih, vklju čno z zelenimi javnimi 
naročili. 
Sprejeti evropski akt o dostopnosti.  Prispevek k pobudi UNEP za trajnostna 
javna naro čila.  
 Prispevati k izvajanju 10-letnega 
okvirnega programa o trajnostni porabi 
in proizvodnji. 
 
Odpornost  Izvajanje sporo čila Pristop EU k 
odpornosti: Izkušnje s krizami 
prehranske varnosti o odpornosti in prihodnji akcijski na črt.  
Izvajanje pobud SHARE in AGIR. 
Poudarjati pomen odpornosti na 
mednarodnih forumih in kot predmet 
partnerstev z orga nizacijami, kot so 
FAO, IFAD in WFP, UNISDR, 
Svetovna banka ter organizacije civilne 
družbe. 
 
Obvladovanje tveganja 
naravnih nesre č  
 
 Izvajati okvir EU za prepre čevanje 
naravnih nesre č.  
Vključitev obvladovanja tveganja 
naravnih nesre č (prepre čevanje, 
pripravljenost, odziv) in ocena tveganja 
naravnih nesre č pri načrtovanju na 
ravni EU in držav članic. 
Evropski sistem za poznavanje 
poplavnih razmer, evropski observatorij za sušo.  
 
Spodbujati zaš čito pred naravnimi 
nesrečami pri instrumentih financiranja 
EU. Izvajanje Hyoškega akcijskega okvira 
in priprava nadaljnjega okvira za 
zmanjšanje tveganja naravnih nesre č 
po letu 2015. 
Usmerjenost v glavne prednostne 
naloge, za črtane v izvedbenem na črtu 
EU za zmanjšanje tveganja naravnih 
nesreč. 
Podpora mednarodnim pobudam, kot je 
svetovni sklad Svetovne banke za 
zmanjšanje nesre č in obnovo. 
 
   
Mesta, turizem, promet 
 Okrepiti trajnostno naravnanost mest v 
EU kot del 7. okoljskega akcijskega 
programa. 
Izvajati ukrepe za spodbujanje Spodbujati trajnostna in dostopna 
mesta, ki so odporna na podnebne 
spremembe.  
 
SL 18   SL trajnostnega in dostopnega turizma. 
Direktivi EU o prometni varnosti in 
čistih gorivih, spodbujanje trajnostnega 
prometa po zmernih cenah.  
Polna in produktivna zaposlenost ter 
dostojno delo 
  Evropa 2020: smernice zaposlovanja, 
skupna poro čila o zaposlovanju, 
nacionalni programi reform, sveženj 
ukrepov za zaposlovanje mladine, pregled razmer na podro čju 
zaposlovanja in družbenega razvoja v 
Evropi. Spodbujati mednarodne delovne 
standarde v sodelovanju z 
mednarodnimi organizacijami, zlasti 
prek MDO, pri dvostranskih in regionalnih odnosih EU ter prek 
razvojnih in trgovinskih politik. 
Nadaljnji ukrep po Resoluciji 
mednarodne konference o delu in 
strategiji skupine G20 za zaposlovanje mladine iz leta 2012. 
Izvajanje sinergij tematskega programa 
za vlaganje v ljudi z ustreznimi tematskimi programi EU, na primer na 
področjih nedržavnih akterjev v 
razvoju, migracije in azila ter širjenja demokracije in človekovih pravic. 
Socialna zaš čita, 
socialna vklju čenost in 
izkoreninjenje revš čine 
 
 Spodbujati zmanjšanje revš čine in 
socialne izklju čenosti ter u činkovitejših 
socialnih politik prek strategije Evropa 2020. 
Pomagati državam članicam pri 
strukturnih reformah s Svežnjem 
ukrepov za socialne naložbe.  
Evropska platforma  proti revščini in 
socialni izklju čenosti:  Evropski  okvir 
za socialno in ter itorialno kohezijo. 
 
Evropska strategija o invalidnosti 
2010–2020. 
 Spodbujati prage socialne zaš čite ter 
izvajati priporo čila, ki jih je sprejela 
MDO v skladu z na črti in politikami 
partnerskih držav. 
Še naprej spodbujati socialno zaš čito, 
vključno s pragi socialne zaš čite, in 
sicer pri dvostranskih odnosih s 
partnerskimi državami, na 
mednarodnih forumih (MDO, OECD, G20 in ASEM) ter v okviru razvojnega 
sodelovanja. 
Izvajati ukrepe iz sporo čila Socialna 
zaščita v razvojnem sodelovanju 
Evropske unije. 
Vključevanje pravic otrok in 
avtohtonih prebivalcev, socialne 
vključenosti in pravic invalidov v 
razvojnih politikah EU. 
Izvajati Konvencijo Združenih narodov 
o pravicah invalidov. 
Družbena odgovornost podjetij 
 Izvajati ukrepe za družbeno 
odgovornost družb.  Prispevati k mednarodnim 
dokumentom o smernicah za družbeno 
odgovornost podjetij za podjetja ter 
MSP (vklju čno z MDO in OECD) ter 
smernic ZN. 
Zdravje  Strategija EU za zdravje.  
Evropski kazalniki zdravja.  
Sporočilo o boju proti HIV/aidsu v 
Evropski uniji in sosednjih državah. Izvajati sporo čilo o vlogi EU na 
področju svetovnega zdravja. 
Krepiti zdravstvene sisteme, izboljšana 
zdravstvena varnost in skladnost politik 
z geografskimi instrumenti ter 
tematskimi programi za boljše zdravstvene rezultate in zmanjšanje 
 
SL 19   SL neenakopravnosti na podro čju 
zdravstva.  
Podpora Svetovnemu skladu za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji, Globalnemu zavezništvu za cepiva in 
imunizacijo ter svet ovnemu programu 
UNFPA za bolj zanesljivo preskrbo s sredstvi za reproduktivno zdravje.  
Evropski observatorij za zdravstvene 
sisteme.  
Razvoj kazalnikov bl aginje kot dela 
strategije Zdravje 2020. 
Izobraževanje 
 Strateški okvir za evropsko 
sodelovanje v izobraževanju in 
usposabljanju. 
Izobraževanje in usposabljanje pri 
izvajanju strategije Evropa 2020.  
Evropsko sodelovanje za šole 21. 
stoletja. Spodbujati kakovostno izobraževanje 
za vse z geografskimi in tematskimi 
programi Komisije. 
Izvajanje mednarodnih programov 
Komisije za sodelovanje v 
visokošolskem izobraževanju iz 
usposabljanju. 
Podpirati svetovne pobude, kot je 
Svetovno partnerstvo za izobraževanje, 
in politične dialoge, kot je Združenje za 
razvoj izobraževanja v Afriki. 
Enakost spolov in 
krepitev vloge žensk  
  Vključevanje na čela enakosti spolov in 
pravic žensk z akcijskim na črtom EU o 
enakosti spolov za obdobje 2010–2015. 
Nadaljnja obravnava pekinških 
izhodišč za ukrepanje.  
 Vključevanje na čela enakosti spolov in 
krepitve vloge žensk v razvojnih 
politikah EU; izvajanje akcijskega načrta EU o enakosti spolov za obdobje 
2010–2015 v okviru razvojnega 
sodelovanja; prispevek k programu ZN za večjo odgovornost pri financiranju 
na področju enakosti spolov. 
Izvajati ukrepe za gospodarsko 
krepitev vloge žensk s programom 
Vlaganje v ljudi. 
Izvajati ukrepe iz sporo čila Socialna 
zaščita v razvojnem sodelovanju 
Evropske unije. 
Pravosodje , človekove 
pravice, temeljne 
svoboščine, demokracija, 
dobro upravljanje in pravna država 
 Listina EU o temeljnih pravicah. 
Izvajati Aarhuško konvencijo.  
 Izvajati ukrepe, dolo čene v sporo čilih 
o: podpori EU trajnostnim 
spremembam v tranzicijskih družbah; 
povečati vpliv razvojnih politik EU in 
strateškega okvira EU ter akcijskega 
načrta o človekovih pravicah in 
demokraciji. 
Izvajati program EU v okviru 
instrumenta za razvojno sodelovanje 
Nedržavni akterji in organi lokalne skupnosti v razvoju. 
Spodbujati uporabo Aarhuške 
konvencije v finan čnih ustanovah, pri 
razvojnem sodelovanju in trgovinskih 
sporazumih. 
 
SL 20   SL Znanost, tehnologija, 
raziskave in inovacije 
 
 Izvajanje programa Obzorje 2020, ki 
zagotavlja podporo raziskavam  na 
različnih podro čjih, kot so voda, 
energija, kmetijstvo, promet, okolje in družbene vede. 
Glavni cilj programa Obzorje 2020 
bo trajnostni razvoj, ki mu bo namenjenih najmanj 60 % skupnega 
proračuna. 
Izvajati strategijo Evropa 2020 „Unija 
inovacij“ in akcijski na črt EU za 
ekološke inovacije. Okrepiti mednarodno sodelovanje EU 
v raziskavah in inovacijah. 
 
Prispevek k globalnemu sistemu sistemov za opazovanje Zemlje 
(GEOSS). 
Raziskava v okviru programa za 
prehransko varnost (2011–2013) in 
partnerstva med Afriko in EU. 
Statistika 
 Nadaljnji razvoj kazalnikov BDP in 
drugih meril, svetovanje o statisti čnih 
podatkih za splošni okvir. Sodelovati z mednarodnimi 
organizacijami in tretjimi državami pod 
vodstvom VS ZN, da bi se izboljšalo 
merjenje napredka in zagotovila primerljivost. 
Trgovina  
  Pogajati se o predpisih o trgovini in 
trajnostnem razvoju v trgovinskih 
sporazumih ter jih izvajati, spodbujati odpravo tarif in netarifnih ovir za 
okoljske dobrine in storitve na vseh 
ravneh. 
Še naprej podpirati pobudo „Vse razen 
orožja“. 
Nuditi nadaljnjo podporo programu 
„Pomoč za trgovino“. 
 
SL 21   SL PRILOGA II  
Javno posvetovanje 
Komisija je javno posvetovanje6 izvedla poleti leta 2012. K posvetovanju je prispevalo okoli 
120 organizacij in posameznikov iz javnih organov in civilne družbe, vklju čno z  zasebnim 
sektorjem in akademsko sfero. Med posvetovanjem  se je oblikovalo soglasje, da so RCT k 
istim razvojnim ciljem pritegnili številne razli čne akterje ter da so koristili pri dvigu javne 
ozaveščenosti, pove čanju politi čne volje in zagotovitvi virov za izkoreninjenje revš čine, ob 
tem pa so tudi mo čna orodja za spremljanje.  
Izraženi so bili nekateri skupni pogledi na prednostne naloge za prihodnost: 
• usmerjenost v revš čino znotraj širše in celovi tejše vizije razvoja; 
• vključitev treh razsežnosti trajno stnega razvoja (gospodarske , družbene in okoljske); 
• zagotavljanje vklju čujočega procesa razvoja okvira za obdobje po letu 2015, v katerem 
imajo revne države in civilna družba veliko vlogo; 
• oblikovanje univerzalnega okvira, ki  zadeva vse države in ki dolo ča odgovornost za vse ; 
• spodbujanje dejavnikov gospodarske ras ti in ustvarjanja delovnih mest, vklju čno s 
sodelovanjem z zasebnim sektorjem ; 
• boljše financiranje razvoja ter skladnost politik za razvoj. 
Poleg tega je Komisija oktobra 2012 za čela javno posvetovanje7 o nadaljnjih ukrepih po 
konferenci Rio+20. Evropski ekonomsko-soci alni odbor je podprl za gotavljanje povratnih 
informacij prek vrste struktur iranih dialogov. Kot odziv na ja vno posvetovanje je prispelo ve č 
kot 125 odgovorov posameznikov, javnih organov, dr užb in združenj družb, NVO, sindikatov 
ter skupin za varstvo potrošnikov. Na podlagi tega  so bili upoštevani številni predlogi. Veliko 
odgovorov je poudarilo vprašanja v zvezi z vklju čujočim, okolju prijaznim gospodarstvom, 
pri tem pa je bila izpostavljena zlasti potreba po kazalnikih, ki bi merili ve č kot samo BDP, 
drugi odgovori pa so izposta vili potrebo po okolju, ugodnem za trgovino, odpravi subvencij, 
ki škodijo okolju, ter uvedbi okoljskih davkov.  
Področja morebitnih CTR, ki so jih omenili anketiranci, so zajemala u činkovitost virov in 
energije, odpadke in kemikalije, biotsko razn ovrstnost, trajnostno porabo in proizvodnjo, 
vodo in sanitarne razmere, varova nje oceanov in ribolovnih obmo čij, trajnosten promet, 
trajnostno kmetijstvo, enakost spolov, izkoreninjenje revš čine, podnebne spremembe in 
prilagajanje nanje, zdravje ter zanesljivost pr eskrbe s hrano. Anketira nci so poudarili tudi 
pomen jasnih dolgoro čnih ciljev za uporabo obstoje čih ciljev in sporazumov. O razmerju med 
CTR in RCT je bilo soglasje, da bi bilo tr eba oblikovati en razvojni  okvir za obdobje po 
letu 2015, ki bi zajemal oboje.  
Opravljena je bila tudi terenska anketa, ki so jo izvedle delegacije  EU v tretjih državah. 
Prejetih je bilo ve č kot 50 odgovorov držav. Ve čina je navedla potrebo po skladnem in 
usklajenem na činu združevanja RCT in CTR.  
Posvetovanja v zvezi s tem vklju čujejo posvetovanja, ki so potekala v okviru na črta za 
učinkovito rabo virov ter posvetovanja o sedmem  okoljskem akcijskem programu. Komisija 
je poglobljeno sodelovala s civ ilno družbo, tudi z javnimi posve tovanjem pred konferenco 
Rio+20, h konferenci pa je pomembno pris pevala tudi sama civilna družba. 
                                                 
6 Http://ec.europa.eu/europeaid/how/public-consultations/towards_post-2015-development-
framework_en.htm.  
7 Http://ec.europa.eu/environment/consultations/rio20_en.htm.