SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 8.3.2011 
SEC(2011) 289 kon č. 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
  
Spremni dokument k 
 
SPOROČILU KOMISIJE 
EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-
SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ 
 
Načrt za prehod na gospodarstvo z ni zkimi emisijami og ljika leta 2050 
{COM(2011) 112 kon č.} 
{SEC(2011) 287 kon č.} 
{SEC(2011) 288 kon č.} 
 
 
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
(1) Da bi se izognila negativnim vplivom, se je  EU zavezala cilju, da  bo omejila globalno 
segrevanje podnebja na 2 ºC. Na ta cilj se je skliceval københavnski dogovor. Dodatno je bil potrjen v okviru O kvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja 
(UNFCCC) v sklepu 16. konf erence pogodbenic UNFCCC.  
(2) Poročilo Medvladnega foruma o podnebnih spre membah (IPCC) iz leta 2007 navaja, 
da bi morale razvite države po dosedanjih  znanstvenih spoznanjih do leta 2050 dose či 
cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 80 do 95 % glede na raven iz leta 1990, 
da bi omejile globalno segrevanje podnebja na 2 ºC v primerjavi  s predindustrijskimi 
ravnmi. V zvezi s potrebnim zmanjšanjem, ki ga je za vse razvite države dolo čil IPCC, 
sta Evropski svet in Parlament ta cilj potrdila kot cilj EU.  
(3) V celotni EU so se emisije toplogrednih plinov (razen v dejavnostih rabe zemljiš č, 
spremembe rabe zemljiš č in gozdarstva – LULUCF) v zadnjih dveh desetletjih 
zmanjšale. Po ocenah Evropske agencije za okolje so se ravni emisij leta 2009 dodatno 
zmanjšale na 17 % pod raven iz leta 1990. Če bi vklju čili letalstvo, bi to zmanjšanje 
znašalo približno 16 % pod ravnjo iz leta 1990. Deloma je mogo če to pripisati vplivu 
gospodarske krize leta 2009. 
(4) Danes je približno 55 % virov primarne energije v Evropi uvoženih. Ker se je 
pridobivanje nafte in plina iz Severneg a morja zmanjšalo, se bo tudi ob celovitem 
izvajanju podnebno-energetskega svežnja uvoz do leta 2030 po pri čakovanjih pove čal 
na 57 %. Energetska odvisnost ni gospoda rska težava, vendar je treba nameniti 
pozornost razvoju drugih dogodkov na podro čju energije. Prvi č, gibanja kažejo, da se 
bo povpraševanje gospodarstev v vzponu po nafti in plinu še naprej pove čevalo. 
Drugič, naložbe na strani ponudbe niso v skladu z ve čjim povpraševanjem. 
Mednarodna agencija za ener gijo ocenjuje, da bo moralo do leta 2035 približno 75 % 
konvencionalne proizvodnje suro ve nafte izhajati iz podro čij, ki jih je treba še razviti 
ali odkriti. Tretji č, svetovne zaloge so pogosto locirane na geopoliti čno nestabilnih 
območjih, lastijo pa si jih državna podjetja, ki  se ne morejo vedno ustrezno odzvati na 
tržne sile. Zato bo evropsko gospodarstvo še naprej izpostavljeno resnim tveganjem, 
povezanim s cenami energije, zlasti prometni sektor, ki je ve č kot 90-odstotno odvisen 
od nafte. Na črt zato vklju
čuje razvoj dogodkov in sinergijo na podro čju energije, da se 
bo izboljšala varnost preskrbe z energijo. 
(5) Razvoj nizkooglji čne tehnologije je bistven za traj nostno rast in delovna mesta. 
Vendar njenega razvoja ne ovirajo le pom anjkljivosti trga zaradi neupoštevanja 
zunanjih u činkov toplogrednih plinov. Težavo predst avljata tudi splošna negotovost in 
prelivanje znanja, ki lahko naložbe v razi skave in razvoj zm anjšata pod optimalno 
raven. Poleg tega se sre čujemo s težavo komercializacije na podro čju kapitalsko 
intenzivnih tehnologij, pri katerih so naložbe zaznamovane z dolgimi časovnimi roki. 
Zato je bistveno, da se spodbuja razvoj nizkooglji čne tehnologije in pospeši krivulja 
učenja na čim bolj stroškovno u činkovit na čin. To je velik izziv in priložnost za 
evropska podjetja. Pri razvoju na črta za gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika je 
treba zlasti upoštevati na čin, kako EU razvija podro čje raziskav in razvoja ter 
predstavitvene dejavnosti in inovacijske politike, ustvarja okvirne pogoje za pospešitev tehnoloških sprememb ter javno sprejemljivost in spodbuja konkuren čnost 
širokega spektra klju čnih predelovalnih industrij v EU. 
SL 3   SL (6) Prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika bo bistveno prispeval k trajnostni 
rabi virov, ki presegajo vire energije, in tako t udi k vodilni pobudi o gospodarnem 
ravnanju z viri v okviru stra tegije Evropa 2020. Zmanjšev anje emisij toplogrednih 
plinov prispeva k znatnemu zmanjšanju drugih onesnaževal zraka, kar ima dodatne koristi za zdravje. Na črt mora upoštevati tudi prakse v zvezi z industrijskimi procesi, 
rabo zemljiš č ter kmetijske in gozdarske prakse in njihovo povezanost z razli čnimi 
storitvami: proizvodnjo in porabo živil, kr me in vlaken (les, celuloza in papir) ter 
ohranjanjem bistvenih storitev ekosistem ov (kakovost prsti, preskrba z vodo, biotska 
raznovrstnost). 
2. C
ILJI 
(7) Poseben cilj na črta za gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 je 
predstaviti, kako se mora razvijati okvir pol itike EU v naslednjih 10 letih in pozneje, 
da se (1) omogo či večje zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v skladu z 
znanstvenimi spoznanji ter hkrati (2) zmanjša izpostavljenost naftnim šokom in 
drugim težavam glede varnostni preskrbe z energijo in (3) izkoristijo možnosti za 
trajnostno rast in delovna mesta (v povezavi z novimi nizkooglji čnimi tehnologijami), 
ob upoštevanju širših vidikov trajnosti in u činkovitosti virov. 
(8) Ta ocena u činka je namenjena zagotovitvi informacij o splošnih in sektorskih poteh ter 
potrebnih tehnoloških in strukturnih spreme mbah, povezanih s tem, o vzorcih naložb 
in stroškov ter o drugih u činkih, sinergiji in komprom isih, povezanih s širšim 
programom za trajnost in u činkovitost virov. Namenjena je  zagotovitvi informacij, na 
podlagi katerih bo mogo če na ravni EU ter nacionalni in regiona lni ravni oblikovati 
politike na podro čju podnebnih sprememb ter posebne sektorske na čr t e ,  k i  s e  ž e  
razvijajo, vklju čno z določitvijo mejnikov. 
3. METODOLOGIJA IN OPIS SCENARIJEV  
(9) Pri tako dolgem časovnem okviru je treb a nujno upoštevati razli čne predpostavke, 
negotovosti in razli čen razvoj dogodkov skozi čas. Zato ocena u činka obravnava 
načine, kako bi lahko EU dosegla znatno zmanjšanje emisij v skladu s ciljem 2 ºC, v 
različnih možnih scenarijih (v „scenarijih zmanjšanja emisij ogljika“ namesto v 
možnostih politike), ki se razlikujejo glede na klju čne parametre, npr. glede na pogoje 
na svetovni ravni, razvoj svetovnih cen en ergije in stopnjo tehnoloških inovacij. V 
scenarijih se cene ogljika uporabljajo kot stroškovno u činkovit usmerjevalec politike. 
S primerjavo rezultatov razli čnih scenarijev je mogo če izpeljati konkretnejše 
ugotovitve o tem, kako klju čni parametri vplivajo na rezultate in kako razli čni deli 
vzajemno delujejo. 
(10) Razpon cilja zmanjšanja od 80 do 95 % za razvite države, kot je dolo čen v 
4. ocenjevalnem poro čilu IPCC, zajema tako notranje zmanjšanje kot uporabo 
mednarodnih kreditov. Za oceno obsega zaht evanega notranjega zmanjšanja v EU do 
leta 2050 je predložen pregled dosedanjih  znanstvenih spozna nj, skupaj s napovedmi 
modela delnega ravnotežja (POLES), v skla du s ciljem 2 %, tj. razpolovitev svetovnih 
emisij do leta 2050 glede na raven iz leta 1990. 
(11) Cene fosilnih goriv so pomembne za pres ojo vpliva zmanjšanja emisij toplogrednih 
plinov, vendar se ve činoma dolo čajo na svetovnih trgih. Na  cene fosilnih goriv 
SL 4   SL vplivajo tudi svetovni ukrepi glede podnebni h sprememb. Z modelom POLES je bila 
analizirana medsebojna povezanost podnebni h ukrepov in cen fosilnih goriv na 
podlagi 3 scenarijev: 
• Splošno izhodiš če: na svetovni ravni do leta 2050 ni treba sprejeti nobenega 
dodatnega podnebnega ukrepa.  
• Globalni ukrepi : globalni ukrepi za razpolovite v svetovnih emisij do leta 2050 
glede na raven iz leta 1990. 
• Razdrobljeni ukrepi : EU izvaja strategijo za zmanjšanje emisij ogljika, druge 
države pa te strategije ne izvajajo. Upoštevajo le najnižje zaveze københavnskega 
dogovora do leta 2020, po letu 2020 pa ne za čnejo dodatnih prizadevanj. 
Načrt za ta model je bil razširjen, tako da vklju čuje tudi globalne napovedi glede 
kmetijstva in spremembe rabe zemljiš č v okviru modelov GLOBIOM in G4M. 
(12) Za model EU je bil uporabljen model ener getskega sistema PRIM ES v kombinaciji z 
modelom GAINS za napoved emisij EU, ki niso emisije CO 2. Na ravni EU je bilo z 
modeloma G4M in GLOBIOM analizirano tu di razmerje med energijo in LULUCF. 
Zmanjševanje emisij ogljika usmerjajo pre dvsem cene ogljika, povezane z emisijami 
CO 2 in emisijami, ki niso emisije CO 2. 
(13) EU načrtuje naslednje scenarije:  
• Referenčni scenarij, ki vklju čuje nadaljnje izvajanje obstoje čih politik (tj. 
izvajanje svežnja ukrepov za podnebne spremembe in obnovljivo energijo do 
leta 2020). 
• Različne scenarije zmanjševanja emisij ogljika, ki vklju čujejo notranje zmanjšanje 
emisij EU za 80 % do leta 2050 v primerjavi z ravnmi leta 1990, razen scenarija 
razdrobljenih ukrepov, ki predvideva sprejetje dodatnih ukrepov za varstvo 
mednarodne konkuren čnosti energetsko inte nzivnih industrij.  
• Scenariji zmanjševanja emisij ogljika se r azlikujejo glede na cene fosilnih goriv v 
skladu z rezultati splošne analize z uporabo modela POLES:  
– scenariji, pri katerih nizke cene energije ostanejo sorazmerno stabilne (cene nafte 
bodo leta 2050 realno znašale približno 70 USD 2008 na sodček), kar se bo verjetno 
zgodilo v primeru globalnih ukrepov;  
– scenariji, pri katerih se cene na fte postopoma podvojijo (povišanje na 
127 USD 2008 na sodček leta 2050), tako kot pri referen čnem scenariju, kar se bo 
verjetno zgodilo v primeru razdrobljenih ukrepov. 
– scenariji, ki predvidevajo za časen naftni šok ali ohranit ev visokih cen energije od 
leta 2030 naprej (podvojitev na 212 USD 2008 na sodček leta 2030), za kar bi 
obstajalo tveganje v prim eru razdrobljenih ukrepov. 
• Scenariji zmanjševanja emisij ogljika se razlikujejo glede na domneve o 
tehnološkem razvoju: 
SL 5   SL – scenariji u činkovite tehnologije za prik az uspešnega zagotavljanja u činkovitih in 
nizkooglji čnih tehnologij;  
– scenarij „zapoznelega zajemanja in skladiš čenja ogljika“ in „zapoznele 
elektrifikacije“ za ocenjevanje ob čutljivih vprašanj v zvezi z razpoložljivostjo 
nekaterih tehnoloških poti; 
– analiza ob čutljivosti v zvezi z zapoznelimi podne bnimi ukrepi, ki ne predvideva 
novih in dodatnih podnebnih pol itik pred letom 2030. 
(14) Prihodnje izboljšave modelov bi lahko upoštevale vplive podnebnih sprememb samih, 
na primer na proizvodnjo in porabo v kmetijstvu ter energijskem sektorju. Z 
nadaljnjim izboljšanjem modelov shranjevanja energije in rešitev pametnih omrežij bi 
se lahko bolje napovedalo uvajanj e porazdeljene proizvodnje. 
4. REZULTATI SPLOŠNE ANALIZE  
Prizadevanja za zmanjšanje na s vetovni ravni in prispevek EU  
(15) Pregled najnovejše znanstvene literature in napovedi m odela POLES kažejo, da bi 
morala EU v celoti zmanjšati emisije topl ogrednih plinov za najmanj 75 %, 80 % ali 
več do leta 2050 glede na raven iz leta 1990.  
(16) Svetovno prizadevanje v skladu s ciljem 2 °C  pomeni, da morajo druge razvite države 
sprejeti enako stroge ukrepe kot EU z uporabo modela enakega signala cene ogljika. 
Države v gospodarskem vzponu bi to stor ile postopoma s simulacijo postopno 
razvijajočega se trga ogljika, na katerem bi bile cene ogljika do leta 2030 enake v 
razvitih državah in državah v gospodarske m vzponu. To bi prispevalo k zmanjšanju 
emisij toplogrednih plinov v državah v r azvoju za 80 % do leta 2050 v primerjavi z 
izhodiščnimi emisijami, na ali celo pod raven emisij iz leta 1990. To pomeni, da v 
primeru globalnih ukrepov mednarodni kredi ti ne bi bili na voljo po ugodnih cenah, 
obsežna izravnava pa ne bi nadomestila nacionalnih ukrepov. Cilj zmanjšanja emisij za 80 % do 95 % v EU bo treba izpolniti pred vsem na notranji ravni, tudi z vidika 
stroškovne u činkovitosti. Emisije na prebivalca bi se s časoma približale absolutnim 
razlikam, ki se bodo do leta 2050 znatno zmanjšale, čeprav emisije na prebivalca v 
razvitih držav ostajajo višje. 
Povezava med podnebnimi ukrepi in svetovnimi cenami fosilnih goriv 
(17) Analiza z modelom POLES kaže vzajemno delovanje globalnih ukrepov v zvezi s 
podnebnimi spremembami in prihodnjih cen fosilnih goriv. Medtem ko bi se izhodiščne napovedi za cene nafte skoraj podvojile, bi leta 2050 svetovne cene nafte v 
svetu globalnih podnebnih ukrepov ostale stabilne v primerjavi z današnjimi 
razmerami. To sorazmerno zmanjšanje bi izhajalo iz zmanjšanega povpraševanja po energiji in prehoda na nizkooglji čna goriva. Za svet globalnih ukrepov so zna čilne 
predvsem nižje cene fosilnih goriv in visoke cene ogljika. 
(18) Analiza kaže, da bi se v svetu „razdroblje nih ukrepov“ cene nafte znižale le za 15 % v 
primerjavi z izhodiš čnimi ravnmi. Ti rezultati so v splošnem skladni s Svetovnim 
pregledom energetike 2010, ki ga je pripravi la Mednarodna agencija za energijo. 
Podatki Mednarodne agencije za energijo k ažejo jasna tveganja za varnost preskrbe z 
SL 6   SL energijo zaradi kombinacije pove čanja povpraševanja, težav glede ponudbe in 
geopolitičnih tveganj v regijah, ki izvažajo nafto in zemeljski plin. 
(19) Spremembe cen virov energije bodo povzro čile spremembe prihodka držav, ki to 
blago izvažajo. Toda te vplive je mogo če obvladati. Po ocenah OPEC naj bi bil letni 
prihodek v naslednjih 20 leti h veliko višji v primerjavi s prejšnjimi 20 leti, tudi v 
primeru globalnih ukrepov.  
Svetovni prispevek kmetijstva in gozdarstva ter povezava z bioenergijo 
(20) V okviru svetovnega prizadevanja, skladnega s ciljem 2 °C, sta bila  analizirana tudi 
prispevek kmetijstva in LULUCF ter povezava z energetskim sektorjem na svetovni ravni, ob upoštevanju naslednjega: 
(a) potrebe po zagotovitvi varnosti pr eskrbe s hrano za vedno bolj števil čno 
prebivalstvo,  
(b) cilja EU za zmanjšanje globalnega kr čenja gozdov, zlasti v državah v razvoju, 
in ustavitev izginjanja sv etovne gozdne odeje do leta 2030 
(c) prizadevanja za zmanjšanje emisij iz kmetijstva, 
(d) povečane rabe biomase za energijo v primeru ukrepov v zvezi s podnebnimi 
spremembami, 
(e) prehranjevalne navade ostanejo enake, s prehodom na oglji čno intenzivnejša 
živila zaradi pove čanja blaginje.  
Na podlagi te analize je mogo če zaključiti, da lahko kmetijstvo in gozdarstvo dosežeta 
zgornje zahteve do leta 2050, če bodo vzpostavljene ustrezne spodbude, vendar bo bistveno 
izboljšanje produktivnosti na svetovni ravni. Če teh izboljšanj ne bo mogo če doseči, zgoraj 
omenjeni cilji dejansko ne bodo izpolnjeni ali pa jih bo mogo če uresničiti le z bistvenim 
zvišanjem cen živil.  
K uresničitvi ciljev bi lahko prispevali tudi z obra čanjem obstoje čih gibanj, in sicer s 
prehodom na oglji čno intenzivnejša živila, ve ndar to ni bilo vklju čeno v analizo. Spremembe 
življenjskega sloga in  vedenja bi lahko pove čale verjetnost uresni čevanja ciljev glede 
bistvenega zmanjšanja ter splošne stroškovne u
činkovitosti ukrepov, tako da bi se izognili 
uporabi dražjih možnosti blaženja v drugih se ktorjih. Biotski raznovrstnosti bo bistveno 
koristila omejitev globalnega segrevanja na 2 ºC, saj se bodo tako ohranili tropski gozdovi, ki 
imajo zelo visoko vrednost biot ske raznovrstnosti, vendar  je treba paziti, da pove čana 
produktivnost v kmetijstvu/gozdarstvu ne bo povzro čila zmanjšanja biotske raznovrstnosti, 
povečanega siromašenja vodnih virov a li kakšnih drugih okoljskih težav. 
5. REZULTATI ANALIZE EU 
Poti k splošnem zmanjšanju na ravni EU in prispevek sektorjev  
(21) Analiza napovedi razli čnih scenarijev EU za zmanjšanje emisij ogljika kaže, da je 
notranje zmanjšanje emisij za 80 % do leta 2050 v primerjavi z ravnmi leta 1990 
tehnično izvedljivo z dokazanimi tehnologijami, če se bo v vseh sektorjih izvajala 
SL 7   SL dovolj mo čna spodbuda v zvezi s cenami ogljika (razpon med približno 100 EUR in 
370 EUR na tono CO 2-eq do leta 2050). Za to bodo potre bne bistvene in stalne 
inovacije v zvezi z obstoje čimi tehnologijami, vendar bo mogo če to doseči tudi brez 
razvijanja naprednih tehnologij, kot so je drska fuzija, vodikove in gorivnih celic ali 
elektroenergetsko omrežje z obs ežno uporabo razpršenega skladiš čenja energije, ter 
brez večjih sprememb življenjskega sloga (npr. sprememb na čina prehranjevanja, 
bistvenih sprememb vzorcev mobilnosti). Ti  ukrepi bi lahko doda tno pospešili prehod 
na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, vendar niso bili vklju čeni v analizo 
zaradi negotovosti v zvezi z njihovo tehni čno in ekonomsko izvedljivostjo ter zaradi 
težav pri njihovem vklju čevanju v orodja modeliranja.  
(22) Kljub velikih razlikam v domnevah v zvezi s tehnološkim razvojem in cenami fosilnih 
goriv pri razli čnih scenarijih, so rezultati konkr etni v smislu hitrosti in obsega 
zmanjševanja emisij, pri čemer so razlike na sektorski ravni ve čje. 
Zmanjšanje emisij toplogrednih 
plinov v primerjavi z letom 1990  2005 2030 2050 
Skupaj –7 % od –40 do –
44 % od –79 do –
82 % 
Sektorji   
Električna energija (CO2) –7 % od –54 do –
68 % od –93 do –
99 % 
Industrija (CO2) –20 % od –34 do –
40 % od –83 do –
87 %1 
Promet (vklj. letalstvo, izklj. pomorstvo) (CO2) +30 % od +20 do –9 % od –54 do –
67 % 
Promet (izklj. letalstvo, izklj. pomorstvo)+25 % od +8 do –17 % od –61 do –
74 % 
Stanovanjski in storitveni sektor (CO2) –12 % od –37 do –
53 % od –88 do –
91 % 
Kmetijstvo (emisije, ki niso emisije CO2) –20 % od –36 do –
37 % od –42 do –
49 % 
Druge emisije, ki niso emisije CO2  –30 % od –71,5 do –
72,5 % od –70 do –
78 % 
 Vir: PRIMES, GAINS 
(23) Do leta 2030 naj bi se skupne emisije topl ogrednih plinov zmanjšale za približno 40 % 
glede na raven iz leta 1990, razen če se bodo do leta 2030 povišale cene nafte, kar bi 
privedlo do zmanjšanja za 44 %. Dodatni vmes ni koraki na poti proti nizkim stroškom 
bi vključevali zmanjšanje za približno 25 % do leta 2020 in približno 60 % do 
leta 2040.  
(24) Če bi bile ekonomske spodbude za zmanjšan je enake v vseh sektorjih, bi bil ve čji 
prispevek sektorjev, zajetih v sistem EU za trgovanje z em isijami (ETS), še vedno 
stroškovno u činkovit. Sektorji ETS bi v primerja vi z letom 2005 dosegli zmanjšanje 
emisij za približno 45 % do leta 2030 in pr ibližno 90 % leta 2050, sektorji, ki niso 
                                                 
1 Ne vklju čuje posebnega scenarija, ki predvideva ukrepi, ki zahtevajo manjše zmanjšanje s strani 
energetsko intenzivnih industrij. 
SL 8   SL zajeti v ETS, pa bi v primerjavi z le tom 2005 zmanjšali emisije za nekaj ve č kot 25 % 
do leta 2030 in skoraj 70 % leta 2050.  
(25) Največje zmanjšanje naj bi dosegel sektor elektri čne energije. Če bi bile ekonomske 
spodbude v vseh sektorjih podobne, bi se emisije ogljika hitro zmanjšale z uvedbo širokega spektra nizkooglji čnih tehnologij (razli čnih tehnologij, povezanih z 
obnovljivimi viri energije, jedrska fuzija, CCS po letu 2020) in ve čjo učinkovitostjo na 
strani povpraševanja, in sicer za ve č kot 60 % do leta 2030. Do leta 2050 bi bilo 
zmanjševanje emisij ogljika v sektorju elektri čne energije skoraj kon čano.  
(26) Tudi stanovanjski in storitveni sektor lahko srednj e- in dolgoro čno dosežeta 
nadpovpre čne prispevke. Klju čni dejavniki za zmanjšanje emisij so bistveno 
zmanjšanje potrebnega ogrevan ja zaradi boljše izolacije, ve čja uporaba (nizkooglji čne) 
električne energije in obnovljivih virov energije za ogrevanje stavb ter energetsko 
učinkovitejše naprave.  
(27) V industriji se bodo emis ije ogljika srednjero čno zmanjšale malo manj kot v celotnem 
gospodarstvu, vendar CCS zagotavlja možnosti za nadaljnje zmanjševanje emisij v industriji, toda pozneje (po le tu 2030) kot v sektorju elektri čne energije.  
(28) Promet in kmetijstvo sta glavna sektorja, ki dolgoro čno ne bosta dosegla popolnega 
zmanjšanja emisij ogljika.  
(29) V prometnem sektorju naj bi se zna čilno gibanje v preteklih 20 letih obrnilo. 
Leta 2030 naj bi se emisije iz prometa (cestn ega in železniškega prometa ter celinske 
plovbe) zmanjšale pod raven iz leta 1990 pri ve čini scenarijev, v scenariju, ki 
predvideva uporabo u činkovitih tehnologij in referen čne cene fosilnih goriv, pa bi bilo 
doseženo zmanjšanje za 5 %, pri nizkih cenah fosilnih goriv pa za 2 %. Najve čje 
zmanjšanje pa bi bilo doseženo med letoma  2030 in 2050, in sicer za približ no 60 % v 
prometnem sektorju
2. 
(30) V kmetijstvu naj bi se vzorec obrnil. Zm anjšanje v tem sektorju do leta 2030 bo 
znatno, vendar bodo nadaljnje mo žnosti za zmanjševanje tehni čnih emisij toplogrednih 
plinov bolj omejeno. Kot pri drugih sektorjih je  tudi tu prostor za nadaljnjo analizo v 
zvezi z u činkom sprememb vedenja na možnosti zmanjševanja emisij toplogrednih 
plinov. 
(31) Tudi druge emisije, ki niso emisije CO 2, kot so izpusti metana iz odlagališ č in 
industrijske emisije N 2O, se bodo hitro zmanjševale do leta 2030, po tem letu pa bo 
nadaljnje zmanjševanje omejeno. V okviru ETS bi se emisije, ki niso emisije CO 2, 
zmanjšale že v referen čnem scenariju, za druge sektorje , kot so kmetijstvo, odpadni in 
fluorirani toplogredni plini, pa  bi bilo treba poleg obstoje čih politik uporabljati 
dodatne ukrepe. 
Stroški sistema: cene ogljika, odhodki za naložbe in cen e fosilnih goriv 
(32) V vseh scenarijih se cene ogljika povišajo  s približno 50 EUR do 60 EUR na tono 
CO 2-eq: leta 2030 na od 100 EUR do 370 EUR na tono CO 2-eq (od 150 EUR do 
                                                 
2 Emisije dušikovega oksida v letalstvu in drugi posredni vplivi letalstva na potencial globalnega 
segrevanja niso vklju čeni. 
SL 9   SL 200 EUR v scenarijih, ki predvidevajo uporabo u činkovitih tehnologij), odvisno od 
izbranih parametrov v zvezi s tehnologijo in fosilnimi gorivi.  
(33) Med cenami fosilnih goriv in cenami ogljik a obstaja jasno obrat no sorazmerje. Višje 
cene fosilnih goriv zahtevajo nižje cene ogljika za zmanjšanje emisij. To je logi čna 
posledica dejstva, da je oblikovanje cen na  splošno, bodisi prek cene ogljika ali cen 
energije, pomemben dejavnik za zmanjšanje emisij zaradi njegovega vpliva na povpraševanje po energiji in energetsko u činkovitost. Korist zara čunavanja emisij 
ogljika je, da postavlja višjo ceno tistim vložkom in procesom, ki so oglji čno 
najintenzivnejši, ter da se prihodki reciklirajo v lokaln o gospodarstvo, medtem ko 
visoke cene energije nimajo vedno takega u činka, zlasti v EU, ki je zelo odvisna od 
uvoza fosilnih goriv. 
(34) Ugotovljeno je bilo tudi, da zapoznel r azvoj in uvedba nekaterih tehnologij (CCS, 
elektrifikacija) ter zap ozneli podnebni ukrepi (nobenih dodatnih ukrepov pred 
letom 2030) s časoma povzro čijo bistveno povišanje cen ogljika, na splošno višje 
stroške in manjše prihranke goriva. To  kaže, kako pomembno je naslednje:  
• raziskave in razvoj te r zgodnja uvedba nizkooglji čnih tehnologij za zmanjšanje 
skupnih stroškov in pove čanje družbene sprejemljivosti nekaterih tehnologij; 
• zmanjševanje je treba izvajati stalno, vendar postopno, da poznej še dohitevanje ne 
bi povzro čilo bistvenega in nenadne ga povišanja cen ogljika.  
(35) Najpomembnejša ugotovitev vseh scenarijev za zmanjšanje emisij ogljika je obsežen 
prehod s stroškov goriva (operativnih stro škov) na odhodke za naložbe (investicijske 
izdatke). Z ekonomskega vidika je treba pouda riti, da so naložbe predvsem izdatki 
domačega gospodarstva, ki zahtevajo visoko doda no vrednost in proizvodnjo širokega 
spektra predelovalnih industrij (avtomob ilska in industrijska oprema, oprema za 
proizvodnjo elektri čne energije in oprema elektroene rgetskega omrežja, energetsko 
učinkovit gradbeni material, gradbeni sektor  itd.), medtem ko morajo stroške goriva 
pokrivati predvsem tretje države, glede na mo čno odvisnost EU od uvoza fosilnih 
goriv. 
(36) V scenarijih, ki predvidevajo uporabo u činkovitih tehnologij, naj bi bil znesek letnih 
naložb do leta 2040–2050 približno 550 milijard EUR višji kot v referen čnem 
scenariju. Č
e upoštevamo povpre čje 40-letnega obdobja, to pove čanje odhodkov za 
naložbe znaša približno 270 milijard EUR na leto, tako pri globalnih kot pri razdrobljenih ukrepih. 
(37) Na drugi strani pa pove čanje naložb prispeva k enako velikemu zmanjšanju stroškov 
goriva. V referen čnem scenariju se strošk i goriva še vedno pove čujejo, in sicer s 
povprečno 900 milijard EUR na leto v obdobju 2010–2020 na približno 
1 400 milijard EUR v obdobju 2040–2050. Pri referen čnih cenah energije v scenariju 
zmanjšanja emisij ogljika naj bi se stroški goriva zmanjšali za skoraj 350 milijard EUR na leto v obdobju 2040–2050. Pri globalnih ukrepih je zmanjšanje stroškov goriva v primerjavi z referen čnim scenarijem še ve čje, saj naj bi prihranek v 
obdobju 2040–2050 zajemal malo ve č kot 600 milijard EUR na leto zaradi skupnega 
učinka prihrankov fosilnih goriv in  nižjih cen fo silnih goriv. Če upoštevamo celotno 
40-letno obdobje, se povpre čni stroški goriva v primerjavi z referen čnim scenarijem na 
leto zmanjšajo za 175 milijard EUR (razdrobljeni ukrepi – referen čne cene energije) 
SL 10   SL do 320 milijard EUR (globalni ukrepi  – nizke cene fosilnih goriv), če ne pride do 
zamud pri prodiranju uporabe elektri čne energije v sektorju prometa. 
(38) Naftni šok ali visoke cen fosilnih goriv bi v referen čnem scenariju povišale potrebne 
izdatke za naložbe za približno 100 milijard EUR na leto; scenariji zmanjševanja emisij ogljika ne bi imeli takega u činka. V scenarijih, ki pr edvidevajo zmanjšanje 
emisij ogljika in visoke cene fosilnih gori v, so stroški goriva bistveno nižji kot v 
referenčnem scenariju v kombinaciji z visokimi cenami fosilnih goriv. V scenariju 
visokih cen fosilnih goriv so izdatki za naložbe v podnebne ukrepe višji, kot jih je 
mogoče nadomestiti z zmanjšanjem stroškov goriva. 
(39) Povečanje investicijskih izdatkov za nizkooglji čne tehnologije je zna čilno za vse 
sektorje (elektri čna energija, industrija, promet  in grajeno okolje), vendar v 
absolutnem smislu najve čja povečanja naložb ne zajemajo podro čij proizvodnje 
električne energije, infrastrukture elektroenerg etskega omrežja ali industrije, ampak 
področje tehnologij na strani povpr aševanja v prometnem sektor ju (zlasti za vozila) in 
grajeno okolje (energetsko u činkovit gradbeni material in stavbni elementi, toplotne 
črpalke, naprave itd.). Zmanjšanje emis ij ogljika bi najbolj koristilo poslovnim 
sektorjem, ki zagotavljajo te tehnologije in opremo. 
(40) Obseg in sestava investic ijskih izdatkov za nizkooglji čne tehnologije v prihodnjih 
desetletjih sta predmet pomembnih politi čnih vprašanj o tem, kako lahko kljub 
močnim spodbudam v zvezi z ogl jikom premagamo finan čne ovire, zlasti za kon čne 
uporabnike prometnih storitev in st avb. Potrebni bodo inovativni finan čni in fiskalni 
instrumenti, kot so preferen čna posojila, subvencije za odpla čilo naložb v 
nizkooglji čne tehnologije in dav čne oprostitve, da se sprostijo zasebne naložbe v 
nizkooglji čne tehnologije. Prav tako bo treba zagotoviti ve čji delež regionalnih 
sredstev v okviru prora čuna EU za instrumente politike,  ki spodbujajo fi nanciranje s 
strani zasebnega sektorja. 
Viri energije, energetska u činkovitost in varnost preskrbe z energijo  
(41) V scenarijih zmanjševanja emisij ogljika bi se u činkovitost virov energije v EU 
bistveno izboljšala, kar bi prines lo koristi tudi glede varnosti  preskrbe z energijo, ki so 
povezane zlasti z manjšima porabo in uvozom fosilnih goriv. Celotna poraba primarne 
energije bi se do leta 2030 zmanjšala na 1 650 Mtoe, leta 2050 pa na približno 1 300–
1 350 Mtoe v primerjavi z ve č kot 1 800 Mtoe leta 2005. Uporabljalo bi se ve č 
domačih virov energije, zlasti obnovljivih virov en ergije, skupni uvoz energije pa bi se 
do leta 2050 zmanjšal za ve č kot polovico v primerjavi z letom 2005. Po letu 2025 bi 
to prispevalo k popolni spremembi gibanja pove čane odvisnosti od uvoza goriv, saj bi 
se ta do leta 2050 zmanjšala na malo manj kot 35 %. Stroški uvoza nafta bi se do leta 2050 zmanjšali za polovico ali ve č v primerjavi z današnjimi ravnmi, in sicer za 
približno 80 % v primerjavi z referen čnim scenarijem, kar ustreza 
400 milijardam EUR ali ve č. 
(42) Opozoriti je treba, da k tej manjši uporab i primarne energije prispevajo predvsem 
tehnološke spremembe na strani povpraševan ja in ne manjša uporaba energetskih 
storitev: naprej z u činkovitejšimi stavbami, sistemi ogrevanja in vozili, pozneje pa z 
elektrifikacijo prometa in ogrevanja v kombinaciji z u činkovitimi tehnologijami na 
strani povpraševanja (hibridna voz ila, ki se napajajo iz elektri čnega omrežja, in 
SL 11   SL električna vozila, toplotne črpalke) in velikim zmanjševanjem emisij ogljika v sektorju 
električne energije. 
(43) Doseganje cilja 20-odstotnega prihra nka energije v letu 2020 EU omogo ča, da do leta 
2020 zmanjša doma če emisije za 25 % ali ve č. 
(44) Zmanjšanje emisij ogljika bo ob čutno zmanjšalo tveganja v zvezi z varnostjo preskrbe 
s fosilnimi gorivi, vendar obsežna elek trifikacija v povezavi z decentralizirano 
proizvodnjo prinaša druge izzive in priložnosti. Ta vprašanja bodo podrobneje 
obravnavana v energetskem na črtu za 2050. 
Sektor elektri čne energije 
(45) Medtem ko se bodo kon čne potrebe po energiji v vseh se ktorjih znatno zmanjšale, se 
bo poraba elektri čne energije do le ta 2050 še naprej pove čevala. To se bo zgodilo 
zaradi dveh razli čnih gibanj:  
• izboljšanja u činkovitosti na strani povpraševanja;  
• večjega povpraševanja v sektor ju ogrevanja in prometa, zlasti po letu 2025, ki ga 
bo sprožila obsežna uporaba u činkovitih tehnologij na strani povpraševanja (npr. 
hibridna vozila, ki se napajajo iz elektri čnega omrežja, in elektri čna vozila, 
toplotne črpalke). 
Vendar bo tempo pove čevanja porabe ostal podoben zgodovinskim gibanjem v 
zadnjih 20 letih, kljub temu, da bo s časoma v velikem delu prometnega sektorja in 
sektorja ogrevanja prišlo do preklo pa z nafte in plina na elektri čno energijo.  
(46) Na strani ponudbe se bo delež nizkooglji čnih tehnologij v skupni proizvodnji 
električne energije (obnovljivi viri energije, fo silna goriva + CCS, jedrska fuzija) hitro 
povečeval, in sicer z današnjih 45 % na približno 60 % leta 2020 (kot posledica 
celovitega izvajanja svežnja  ukrepov za podnebne spremembe in obnovljivo energijo), 
na 75 do 80 % leta 2030 in na skoraj 100 % leta 2050. Ker so za nizkooglji čne 
tehnologije za pridobivanje elektri čne energije zna čilni višji investicijski izdatki in 
nižji stroški goriva, so ve čji tudi odhodki za naložbe v proizvodnjo elektri čne energije 
ter v razširitev elektroenergetskega omrežja.  Tako kot v drugih sektorjih, se tudi v tem 
sektorju zastavlja klju čno politično vprašanje, ka ko bi bilo mogo če te naložbe najbolje 
omogočiti. 
Promet  
(47) Energetska u činkovitost je eden od dejavnikov, ki  najbolj prispeva k zmanjšanju 
emisij ogljika v prometu. Analiza kaže, da bo do leta 2025 kljub stalnemu povečevanju uporabe prometnih storitev boljša u činkovitost vozil najbolj prispevala k 
temu, da se bo do leta 2030 obrnilo gibanje pove čevanja emisij topl ogrednih plinov in 
da se bodo emisije toplogrednih plinov, ki  izhajajo iz kopenskega prometnega 
omrežja, zmanjšale pod raven iz leta 1990. Za  osebna vozila, na primer, bo izboljšana 
učinkovitost po letu 2020 presegla obstoje čo zakonodajo v zvezi s CO
2 in avtomobili, 
k čemur bo prispevala postopna hibridizacija. 
(48) Medtem ko je hibridizacija pomembna z vidika izboljšane u činkovitosti do leta 2025, 
je s tehnološkega vidika pomembno tudi, da se omogo či prehod na elektromobilnost 
SL 12   SL (vozila na elektri čni pogon) po letu 2025. Za osebna vozila je to klju čna tehnologija, ki 
bo omogo čila zelo mo čno zmanjšanje emisij v prometnem sektorju po letu 2030. Za 
letalstvo in v manjšem obsegu za te žka tovorna vozila bodo imela biogoriva 
pomembnejšo vlogo, predvsem po letu 2030.  
(49) V letalstvu bodo biogoriva postala pomembna  tehnologija za zmanjševanje emisij 
toplogrednih plinov v obdobju po letu 2030. V cestnem prometu bo do najve čjega 
porasta uporabe biogoriv prišlo v obdobju do leta 2020, da bi se dosegel skupni cilj 
20 % energije iz obnovljivih virov in posebni cilj 10 % rabe energije iz obnovljivih virov v prometu. Če bo elektromobilnost uspešno pr odrla na trg, se bo absolutno 
povečevanje deleža biogoriv v obdobju 2020–2050 nadaljevalo, vendar bo po časnejše 
kot v obdobju 2005–2020. Če se to ne bo zgodilo, bo treba pove čati delež biogoriv, da 
bo dosežena ista raven zmanjšanja. Taka pove čanja deleža biogoriv bodo morda 
povzročila večji pritisk na rabo zemljiš č, vključno s pove čanjem emisij iz rabe 
zemljišč, biotsko raznovrstnost ter upravljanje voda in okolja na splošno, pod 
pogojem, da se bodo uporabljala vsaj agrobiogoriva. 
(50) Učinek na skupno povpraševanje v prometu je v vseh scenarijih neznaten. K temu 
delno prispeva okvir modeliranja, ki se osredoto ča na zmanjšanje emisij toplogrednih 
plinov in ne vklju čuje posebnih prometnih politik za zagotovitev u činkovitejšega 
prometnega sistema, prehoda na drug e oblike prevoza in zmanjšanja razli čnih zunanjih 
učinkov, kot so zastoji in onesnaževanje zraka,  kar ima lahko dodatne koristi v smislu 
zmanjševanja emisij. Ti vidiki bodo natan čneje obravnavani v oceni u činka v beli 
knjigi o prometu. 
(51) Primerjava razli čnih scenarijev kaže jasno povezavo med zmanjšanjem emisij 
toplogrednih plinov v prometnem se ktorju in sektorju elektri čne energije. Če se bodo v 
prometnem sektorju dodatno zmanjšal e emisije toplogrednih plinov z 
elektromobilnostjo, se bo pove čala uporaba elektri čne energije, kar bo vplivalo na 
emisije elektri č
ne energije. Tudi če prometni sektor ne bo vklju čen v ETS, bo s časoma 
zelo vplival na razvoj tega sistema.  
Grajeno okolje  
(52) Ogrevanje in hlajenje (dve tretjini ) ter ogrevanje vode in kuhanje (ve č kot 20 %) sta 
najpomembnejša potrošnika energije v tem se ktorju, ki jima sledijo osvetljava in 
električne naprave.  
(53) Ključna gibanja so podobna tistim v prometne m sektorju. Naprej se bo zmanjšalo 
splošno povpraševan je po energiji: u činkovitost, zlasti energetska u činkovitost stavb, 
se bo izboljšala s tehnologijo pasivn ih hiš, ki bo postala prevladujo ča, energetska 
učinkovitost obstoje čih stavb pa se bo dodatno izboljšala z njihovo obnovo. To 
vključuje znatne naložbe, ki se bodo s časoma obrestovale zaradi nižjih ra čunov za 
električno energijo. Klju čno politično vprašanje je, kako lahko premagamo za četne 
finančne ovire.  
(54) Tako kot v prometnem sektorju bo tudi v te m sektorju prišlo do pomembnega prehoda 
v smislu rabe goriv, in sicer z nafte, plina in premoga na elektri čno energijo in 
obnovljiva goriva. U činkovite toplotne črpalke imajo pomembno vlogo, saj 
izboljšujejo u činkovitost rabe kon čne energije ter zmanjšujejo oglji čno intenzivnost 
SL 13   SL goriv z uporabo geotermalne energije in el ektrike. Poleg tega bioplin, biomasa in 
ogrevanje s son čno energijo v velikem obsegu nadomeš čajo fosilna goriva.  
Industrija  
(55) V scenariju uporabe u činkovitih tehnologij bi energetsko  intenzivne industrije na 
stroškovno u činkovit na čin prispevale k zmanjšanju emisij za približno 35 % leta 2030 
ter od 85 do 90 % leta 2050. Ta potencial je  kombinacija nadaljnjega zmanjševanja 
energetske intenzivnosti ter upor abe CCS za preostale emisije CO 2 iz energetsko 
intenzivnih industrij (npr. emis ije iz proizvodnih procesov, np r. za jeklo in cement) od 
leta 2035.  
(56) V okviru razdrobljenih ukrepov, pri čemer bi EU zmanjšala emisije bistveno bolj kot 
druge države, bodo nekaterim industrijam koristile dodatne naložbe v širok spekter 
nizkooglji čnih tehnologij in ve čja konkuren čnost zaradi prednosti prvega akterja. 
(57) Ocenjen je bil tudi u činek bolj ambiciozne podnebne poli tike na energetsko intenzivne 
industrije. Rezultati prej šnjega makroekonomskega modeliranja so bili ponovno 
pregledani in izpopolnjeni za obdobje do leta 2030. Potrdili so, da je u činek na 
proizvodno raven energetsko intenzivni h industrij omejen in da brezpla čna dodelitev 
varuje energetsko intenzivno industrijo v ETS, tudi če bi EU izvajala bolj ambiciozne 
cilje kot druge manj ambiciozne regije.  
(58) Vendar pa opisane možnosti zmanjšanja emis ij v energetsko intenzivnih industrijah po 
letu 2035 zahtevajo celovito  uvedbo CCS, tj. tehnologije, ki dejansko nima drugih 
koristi kot zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter prispeva k ve čjih naložbam in 
povzroča visoke operativne stroške.  
(59) Zato je bil analiziran nadomestni scenarij, pri katerem bi za energetsko intenzivne 
industrije veljale nižje zahteve glede zmanjšan ja emisij, ki predvidevajo, da bi emisije 
iz industrije ostale podo bne rezultatom referen čnega scenarija, pri katerem se emisije 
do leta 2050 ne bi zmanjšale za –86 %, ampa k za približno –50 %, zlasti zaradi tega, 
ker CCS ne bi postala prevladujo ča tehnologija za emisije iz proizvodnih procesov. V 
takem scenariju energetsko intenzivne industrije ne bi bile nujno povezane z dodatnimi stroški uvedbe CCS, ki bi se druga če v zadnjem desetletju povišali na ve č 
kot 10 milijard EUR na leto.  
Kmetijski izpusti in druge emisije, ki niso emisije CO
2 
(60) Od leta 1990 do leta 2005 so se emisije, ki niso emisije CO 2, zmanjšale za četrtino, tj. 
bistveno hitreje kot emisije CO 2. Današnje emisije na podro čju kmetijstva (N 2O in 
metan) zajemajo ve č kot polovico emisij, ki niso emisije CO 2.  
(61) Emisije, ki niso emisije CO 2, in ne vklju čujejo kmetijskih izpustov naj bi se znatno 
zmanjšale, zlasti pred letom 2030. K temu bo najbolj prispevalo zmanjšanje emisij 
N2O v industrijskih sektorjih, zajetih v ETS, zmanjšanje emisij metana zaradi 
celovitega izvajanja direktive o odlagališ čih, zmanjšanje fluoriranih ogljikovodikov3 
in zmanjšanje izpustov metana v r udarstvu, energetiki in industriji.  
                                                 
3 Uredba o fluoriranih ogljikovodikih in direktiva o mobilnih klimatskih sistemih v vozilih. 
SL 14   SL (62) Emisije na podro čju kmetijstva bi se lahko z dodatnimi ukrepi še naprej zmanjševale 
do leta 2030, to gibanje pa naj bi se po letu 2030 upo časnilo. Kmetijstvo, katerega 
emisije bodo leta 2050 znašale približno 330 m ilijonov ton, kar je za tretjino manj 
glede na raven iz leta 2005, je podro čje, ki bo leta 2050 prispevalo približno k tretjini 
preostalih skupnih emisij v EU, katerih obseg se bo od leta 2005 potrojil. To kaže na pomembno vlogo kmetijstva pri zmanjševanju emisij ogljika. Če se emisije do leta 
2050 ne bodo zmanjšale za tretjino v primerjavi z letom 2005, bodo morali ve č 
prispevati drugi sektorji.  
(63) Medtem ko se svetovno povpraševanje po živilih pove čuje, vzorci prehranjevanja pa 
prehajajo na oglji čno intenzivnejšo prehrano, analiza ja sno kaže, da je zmanjševanje 
emisij na podro čju kmetijstva omejeno. Potencialno pomemben element, ki ni 
vključen v kvantitativno oceno, so možni vplivi sprememb vedenja, ki bi prispevali k 
prehodu sedanjih gibanj na oglji čno manj intenzivne vzorce prehranjevanja. 
Dolgoročno bi lahko prehod na bolj zdravo prehrano bistveno zmanjšal emisije metana 
in dušikovih oksidov ter pozitivno vp lival na zahteve glede rabe zemljiš č. 
Raba zemljiš č, sprememba rabe zemljiš č in gozdarstvo 
(64) Energija iz biomase bo bi stveno prispevala k ve čji rabi obnovljivih virov energije, ki 
je načrtovana v prihodnjih de setletjih. V referen čnem scenariju naj bi se proizvodnja 
bioenergije med letoma 2010 in 2050 bolj ali manj podvojila. V scenariju zmanjševanja emisij ogljika naj bi se proizvodnja bioenerg ije v istem obdobju ve č kot 
potrojila. Ve čja ponudba energije iz biomas e je predvsem posledica ve čje proizvodnje 
biogoriv iz poljš čin ter večje uporaba kmetijskih ostankov, lesne biomase in odpadnih 
surovin.  
(65) Večje povpraševanje po bioene rgiji bo vplivalo na na čin rabe zemljiš č v EU, kar se v 
določenem obsegu kosa z drugimi rabami, kot je  proizvodnja živil in krme ter papirja 
in lesa. Poleg tega bi lah ko na emisije toplogrednih pl inov v EU vplivala proizvodnja, 
in sicer s spremembo (1) zahtevanih kmetijskih vložkov, ki bi lahko pove č
ali emisije 
(npr. večja uporaba gnojil v kmetijstvu), (2) rabe zemljiš č, ki povečuje neto emisije 
toplogrednih plinov (npr . spreminjanje stopnje kr čenja gozdov ali pogozdovanja ali 
spreminjanje travnikov v obdelovalna zemljiš ča) in (3) praks gospodarjenja z gozdovi, 
s čimer bi se spremenil obseg emisij in  absorpcije upravljanih gozdov (npr. 
sprememba ciklov pridelave).  
(66) Raba zemljiš č, sprememba rabe zemljiš č in gozdarstvo v Evropi prispevajo k neto 
zajemanju in skladiš čenju ogljika, zlasti v gozdovih. S časoma naj bi se ta neto ponor 
znatno zmanjšal zaradi zorenja gozdov ter ve čje pridelave za bioenergijo ter 
proizvodnjo papirja in lesa. Postopna omejitev pove čevanja povpraševanja po 
neobdelanem lesu, na primer z reciklažo  organskih odpadkov, papirja in lesnih 
izdelkov, bi s časoma omejila zmanjševanje  neto funkcije ponora. 
(67) Obstajajo velike negotovosti, medseboj ne povezave med sektorjem energije, 
gozdarstva in kmetijstva pa zapletene, tudi na svetovni ravni. Povpraševanju EU po bioenergiji se bo delno zadostilo tu di z uvozom, kar bi imelo manjše u činke v EU, 
toda večje v tretjih državah. O čitno je, da je treba to  vprašanje dodatno preu čiti in mu 
posvetiti ve čjo pozornost. Pove čanje produktivnosti v kmetijstvu bo zelo pomembno, 
saj bo omogo čilo večjo uporabo bioenergije brez prev elikih negativnih vplivov na 
SL 15   SL druge kon čne rabe gozdarskih ali kmetijskih proizvodov. Dodatno pozornost bo treba 
nameniti tudi vplivu spremenjenih praks upravljanja na biotsko raznovrstnost. 
Vplivi na zaposlovanje 
(68) Strukturne spremembe na podro čju zaposlovanja naj po pri čakovanjih ne bi imele 
vpliva ali naj bi rahlo pozitivno vplivale na splošno raven zaposlovanja (vsaj v 
dolgoročnem smislu), pri čemer so bistvene spremembe na podro čju zaposlovanja 
pričakovane med sektorji ali z notraj sektorjev, ob pogoju, da  se bodo izvajale ustrezne 
politike trga dela. Oblikovanje politik  bo pomembno za zagotovitev splošnih 
pozitivnih u činkov ter prehod na zaposlovanje v sekt orjih in poklicih, ki so inovativni 
in imajo velik potencial rasti.  Analiza je pokazala, da bi ve čje naložbe v kapitalsko 
intenzivne izdelke (oprem o za proizvodnjo elektri čne energije, obnovljive vire 
energije, transportno opremo, stavbe  in stavbne elemente) zahtevale ve čji obseg 
proizvodnje širokega spektr a proizvodnih sektorjev, vklju čno z gradbenim sektorjem.  
(69) S spremembo energetskega sistema bosta pr ometni in stanovanj ski sektor, ki sta 
glavna povzro čitelja emisij toplogrednih plinov, pove čala povpraševanje po novih 
znanjih in spretnostih ter sposobnostih. To je zlasti pomembno v energetskem sektorju zaradi velikih naložb in razširitve na podsektorja obnovljivih virov energije in upravljanja energije. Treba je  zlasti pregledati ter nadgraditi znanja in spretnosti 
obstoječih delavcev. Toda prekvalifikacija ni om ejena le na sektorje, v katerih se rast 
zmanjšuje ali pove čuje, ampak tudi na sektorje, ki jih to posredno zadeva, na primer 
bančni sektor. 
(70) Poleg tega lahko politike oblikovanja cen za gotovijo pametno recikliranje prihodkov, 
pri čemer bo podro čju zaposlovanja najbolj koristi lo zmanjšanje stroškov dela. 
Uvedba politik oblikovanja cen, kot so dražb e za sektorje, ki niso izpostavljeni 
mednarodni konkurenci ali obdav čitvi, ki velja za sektorje, ki niso vklju čeni v ETS, ter 
zmanjšanje stroškov dela z recikliranjem lahko prispevata k neto rasti zaposlenosti v 
višini 0,7 % v primerjavi z referen čnim scenarijem, kar pomeni pove čanje števila 
delovnih mest na malo ve č kot 1,5 milijona do leta 2020. 
Dodatne koristi za kakovost zraka 
(71) 
Zmanjšanje emisij bo na splošn o izboljšalo kakovost zraka. Povpre čne ravni 
onesnaženja zraka naj bi bile leta 2030 za 65 % nižje v primerjavi z letom 2005. 
Leta 2030 bi se lahko letni stroški za nadzor  tradicionalnih onesnaževal zraka znižali 
za več kot 10 milijard EUR; leta 2050 pa bi lahko letni prihranek znašal skoraj 
50 milijard EUR. Ta razvoj dogodkov bi zmanjšal tudi umrljivost, pri čemer bi 
ocenjeni prihranki za leto 2030 znašali približno 7 do 17 milijard EUR na leto, za leto 2050 pa 17 do 38 milijard EUR. Poleg tega bi se izboljšalo javno zdravje z znižanjem stroškov zdravstv enega varstva in zmanjšala škoda za ekosisteme, 
poljščine, material in stavbe.  
(72)