OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

1.1.Razlogi za predlog in njegovi cilji

Lizbonski sporazum o zaščiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji iz leta 1958 je pogodba, ki jo upravlja Svetovna organizacija za intelektualno lastnino (WIPO). Na voljo je pogodbenicam Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine. Pogodbenice so zavezane na svojem ozemlju zaščititi označbe porekla proizvodov drugih pogodbenic, ki se kot take priznavajo in so zaščitene v državi porekla ter registrirane pri Mednarodnem uradu Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, če v enem letu po zahtevku za registracijo ne izjavijo, da ne morejo zagotoviti zaščite.

Revizija Lizbonskega sporazuma je potekala od leta 2009 do leta 2015. Cilj je bil (i) izboljšati njegov sedanji okvir; (ii) vključiti določbe, da se sistem Lizbonskega sporazuma uporablja tudi za geografske označbe (GO); in (iii) vključiti možnosti za pristop medvladnih organizacij, kot je EU.

Svet je 7. maja 2015 sprejel sklep o pooblastitvi Evropske komisije za sodelovanje na diplomatski konferenci WIPO, ki je potekala od 11. do 21. maja 2015 v Ženevi. Na konferenci je bil 20. maja 2015 sprejet Ženevski akt Lizbonskega sporazuma o označbah porekla in geografskih označbah (v nadaljnjem besedilu: Ženevski akt). Ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 25. oktobra 2017 v zadevi C-389/15 je bil navedeni sklep nadomeščen s Sklepom Sveta (EU) 2018/416 z dne 5. marca 2018. Sklep je odobril začetek pogajanj o revidiranem Lizbonskem sporazumu o označbah porekla in geografskih označbah.

Evropska unija je 26. novembra 2019 pristopila k Ženevskemu aktu, pristop pa je začel veljati 26. februarja 2020. Ženevski akt je prav tako začel veljati 26. februarja 2020.

Nekatere ključne določbe o pristopu EU k Ženevskemu aktu so določene v Sklepu Sveta (EU) 2019/1754. Tako člen 4(1) določa, da je Komisija „imenovana kot pristojni organ iz člena 3 Ženevskega akta in je odgovorna za upravljanje Ženevskega akta na ozemlju Unije ter komunikacijo z Mednarodnim uradom WIPO v skladu z Ženevskim aktom in Skupnim pravilnikom v okviru Lizbonskega sporazuma in Ženevskim aktom Lizbonskega sporazuma.“

Komisija je 13. aprila 2022 sprejela Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke ter spremembi uredb (EU) 2007/1001 in (EU) 2019/1753 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Sveta (EU) 2019/1754 (COM(2022) 174 final – v nadaljnjem besedilu: predlog uredbe o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke).

Namen člena 59 predloga uredbe o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke je spremeniti Sklep Sveta (EU) 2019/1754. Namen predloga spremembe je ustanoviti Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) kot pristojni organ po Ženevskem aktu Lizbonskega sporazuma WIPO za geografske označbe za obrtne in industrijske izdelke. To ne vpliva na to, da je Komisija na podlagi Ženevskega akta pristojni organ za kmetijske in živilske proizvode, zaščitene s shemami geografskih označb EU. Podobno člen 60 predloga o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke uvaja spremembe Uredbe (EU) 2019/1753 o ukrepih Unije po njenem pristopu k Ženevskemu aktu. Pri tem in v skladu s spremembami, predlaganimi v členu 59, člen 60 določa spremembo Uredbe (EU) 2019/1753, s katero se urad EUIPO prizna kot pristojni organ na podlagi Ženevskega akta za mednarodne registracije geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke.

Vendar so se med pogajanji v Svetu pojavili postopkovni pomisleki o členu 59 predloga o geografskih označbah za obrtne in industrijske izdelke. Namen člena 59 je spremeniti Sklep Sveta (EU) 2019/1754, ki temelji na členu 207 in členu 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in ima zato v PDEU drugačen postopek sprejemanja, kot se uporablja za predlog Komisije o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke na podlagi členov 118(1) in 207(2) PDEU. Zato se zdi primerneje, da se taka sprememba ne vključi kot člen v predlog Komisije o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke, pač pa se izvede s samostojnim predlogom Komisije za sklep Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2019/1754.

Namen tega predloga Komisije za sklep Sveta je torej sprememba člena 4(1) Sklepa Sveta (EU) 2019/1754, da se ustanovi urad EUIPO kot pristojni organ za geografske označbe za obrtne in industrijske izdelke na podlagi Ženevskega akta.

Ta predlog nadomešča člen 59 predloga o zaščiti geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke.

1.2.Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog vzpostavlja povezavo med sistemom EU za zaščito geografskih označb za obrtne in industrijske izdelke ter lizbonskim sistemom za mednarodno registracijo označb porekla in geografskih označb, in sicer s predlogom spremembe Sklepa Sveta (EU) 2019/1754.

1.3.Skladnost z drugimi politikami Unije

Članstvo EU v Ženevskem aktu je skladno s splošno politiko EU za spodbujanje in izboljšanje zaščite geografskih označb z dvostranskimi, regionalnimi in večstranskimi sporazumi.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

2.1.Pravna podlaga