KAZALO:

DEL I – FINANČNI OKVIR IN POSEBNI INSTRUMENTI 3

A. DOLOčBE O VEčLETNEM FINANčNEM OKVIRU 3

B. DOLOčBE O POSEBNIH INSTRUMENTIH, KI NISO VKLJUčENI V FINANčNI OKVIR 3

B.1. Rezerva za nujno pomoč 3

B.2. Solidarnostni sklad Evropske unije 4

B.3. Instrument prilagodljivosti 4

B.4. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji 5

B.5. Rezerva za krize v kmetijskem sektorju 5

B.6. Varnostna rezerva 5

DEL II – IZBOLJŠANJE MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA V PRORAČUNSKIH ZADEVAH 7

A. POSTOPEK MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA 7

B. VKLJUčITEV FINANčNIH DOLOčB V ZAKONODAJNE AKTE 7

C. ODHODKI V ZVEZI S SPORAZUMI O RIBIšTVU 7

D. FINANCIRANJE SKUPNE ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE (SZVP) 8

E. VKLJUčENOST INSTITUCIJ PRI VPRAšANJIH RAZVOJNE POLITIKE IN EVROPSKEM RAZVOJNEM SKLADU 9

F. SODELOVANJE INSTITUCIJ V PRORAčUNSKEM POSTOPKU V ZVEZI Z UPRAVNIMI ODHODKI 9

DEL III – DOBRO FINANČNO POSLOVODENJE SREDSTEV EU 11

A. FINANčNO NAčRTOVANJE 11

B. AGENCIJE IN EVROPSKE šOLE 12

PRILOGA – MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE V PRORAČUNSKEM POSTOPKU 13

Del A. Časovni razpored proračunskega postopka 13

Del B. Prednostne naloge v proračunskem postopku 13

Del C. Določitev predloga proračuna in posodabljanje ocen 13

Del D. Proračunski postopek pred spravnim postopkom 14

Del E. Spravni postopek 14

Del F. Spremembe proračuna 16

Osnutek

Medinstitucionalni sporazum

med Evropskim Parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT, SVET EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKA KOMISIJA

(v nadaljnjem besedilu: institucije)

SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

1. Namen tega sporazuma, sprejetega na podlagi člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), je izboljšanje poteka letnega proračunskega postopka in sodelovanja med institucijami v proračunskih zadevah.

2. Sporazum je zavezujoč za vse institucije, dokler velja.

3. Sporazum ne spreminja proračunskih pooblastil institucij, kakor so določena v Pogodbah, Uredbi Sveta (EU) št. …/201x o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–20xx[1] (v nadaljnjem besedilu: uredba o finančnem okviru) ter Uredbi (EU) št. …/201x Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije[2] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

4. Za vsako spremembo Sporazuma je potrebno soglasje vseh institucij.

5. Sporazum ima tri dele:

6. del I vsebuje dopolnilne določbe za večletni finančni okvir in določbe o posebnih instrumentih, ki niso vključeni v finančni okvir,

7. del II se nanaša na medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku,

8. del III vsebuje določbe v zvezi z dobrim finančnim poslovodenjem sredstev EU.

9. Ta sporazum začne veljati isti dan kot uredba o finančnem okviru ter nadomesti Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[3].

DEL I – FINANČNI OKVIR in POSEBNI INSTRUMENTI

A. DOLOčBE O VEčLETNEM FINANčNEM OKVIRU

10. Informacije o ukrepih, ki niso vključeni v splošni proračun Evropske unije, in o predvidenem razvoju različnih kategorij lastnih sredstev Unije so v vednost prikazane v ločenih razpredelnicah. Te informacije se vsako leto posodobijo in predložijo skupaj z dokumenti, priloženimi predlogu proračuna.

11. Zaradi dobrega finančnega poslovodenja institucije v proračunskem postopku in ob sprejemanju proračuna v čim večji meri, razen za podrazdelek finančnega okvira za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, zagotovijo, da za posamezne razdelke ostanejo na razpolago zadostne razlike do zgornjih mej.

Posodobitev napovedi za odobritve plačil po letu 2020

12. Leta 2017 Komisija posodobi napovedi za odobritve plačil po letu 2020. Pri tej posodobitvi se upoštevajo dejansko izvrševanje proračunskih odobritev za prevzem obveznosti in proračunskih odobritev plačil ter napovedi glede izvrševanja proračuna. Prav tako se upoštevajo pravila, s katerimi naj bi zagotovili skladen razvoj odobritev plačil glede na razvoj odobritev za prevzem obveznosti, ter napovedi glede rasti bruto nacionalnega dohodka Evropske unije.

B. DOLOčBE O POSEBNIH INSTRUMENTIH, KI NISO VKLJUčENI V FINANčNI OKVIR

B.1. Rezerva za nujno pomoč

13. Rezerva za nujno pomoč je namenjena omogočanju hitrega odziva na posamezne potrebe tretjih držav po pomoči ob dogodkih, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob določitvi proračuna, predvsem za humanitarne operacije, pa tudi za civilno krizno upravljanje in civilno zaščito ter razmere izrednih pritiskov zaradi migracijskih tokov na zunanjih mejah Unije, kadar to zahtevajo okoliščine.

Letni znesek rezerve znaša 350 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011) in se lahko v skladu s finančno uredbo porabi do vključno leta n+1. Rezerva se vključi v splošni proračun Evropske unije kot rezervacija. Del letnega zneska, ki izhaja iz prejšnjih let, se porabi najprej, in sicer najprej najstarejša sredstva. Del letnega zneska iz leta n, ki se ne porabi v letu n+1, zapade.

Kadar Komisija meni, da je treba uporabiti sredstva iz rezerve, obema vejama proračunskega organa predlaga prerazporeditev iz rezerve v ustrezne proračunske vrstice.

Vsakič preden Komisija predlaga prerazporeditev iz rezerve, je treba preveriti možnosti za prerazporeditev odobritev.

V primeru nestrinjanja se začne postopek tristranskih pogovorov.

Prerazporeditve se opravijo v skladu s finančno uredbo.

B.2. Solidarnostni sklad Evropske unije

14. Solidarnostni sklad Evropske Unije je namenjen omogočanju finančne pomoči v primeru večjih nesreč na ozemlju države članice ali države kandidatke, kakor je opredeljeno v ustreznem temeljnem aktu. Zgornja meja letnega zneska, ki je na razpolago Skladu, znaša 1 milijardo EUR (v cenah iz leta 2011). Vsako leto 1. oktobra ostane na razpolago vsaj ena četrtina letnega zneska za kritje potreb, ki bi nastale do konca leta. Dela letnega zneska, ki ni vključen v proračun, ni mogoče prenesti v naslednja leta.

V izjemnih primerih in če preostala finančna sredstva, ki so na razpolago v Skladu v letu, ko se zgodi nesreča, kakor je opredeljeno v ustreznem temeljnem aktu, ne zadostujejo za kritje zneska pomoči, za katerega proračunski organ meni, da je potreben, lahko Komisija predlaga, da se razlika financira iz letnih zneskov, ki so na razpolago za naslednje leto. Letni znesek Sklada, ki se vsako leto vključi v proračun, v nobenem primeru ne sme preseči 1 milijarde EUR.

Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Sklada, kakor so določeni v ustreznem temeljnem aktu, Komisija pripravi predlog za njegovo uporabo. Kadar obstajajo možnosti za prerazporeditev odobritev znotraj razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki, Komisija to upošteva pri pripravi potrebnega predloga, in sicer v skladu s finančno uredbo in z uporabo ustreznega proračunskega instrumenta. Odločitev o uporabi Sklada skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa. Svet odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov.

V primeru nestrinjanja se začne postopek tristranskih pogovorov.

B.3. Instrument prilagodljivosti

15. Instrument prilagodljivosti z letno zgornjo mejo v višini 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011) je namenjen omogočanju financiranja, in sicer v danem proračunskem letu in do višine točno določenega zneska, jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov.

Letni znesek instrumenta prilagodljivosti se lahko porabi do vključno leta n+3. Del letnega zneska, ki izhaja iz prejšnjih let, se porabi najprej, in sicer najprej najstarejša sredstva. Del letnega zneska iz leta n, ki se ne porabi v letu n+3, zapade.

Preden Komisija predlaga uporabo instrumenta prilagodljivosti, preveri vse možnosti za prerazporeditev odobritev znotraj razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki.

V predlogu se določijo potrebe, ki jih je treba kriti, in znesek. Predlog se lahko za katero koli dano proračunsko leto predstavi v proračunskem postopku.

Odločitev o uporabi instrumenta prilagodljivosti skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa. Svet odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov.

Dogovor se doseže v okviru letnega proračunskega postopka.

B.4. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji

16. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji je namenjen zagotavljanju dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, da se jim pomaga pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, pa tudi kmetom, ki so jih prizadeli učinki globalizacije.

Sklad ne sme preseči najvišjega letnega zneska v višini 429 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011).

Te odobritve se vključijo v splošni proračun Evropske unije kot rezervacija.

Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Sklada, kakor so določeni v ustreznem temeljnem aktu, Komisija pripravi predlog za njegovo uporabo. Odločitev o uporabi Sklada skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa. Svet odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov.

Ko Komisija predlaga sklep o uporabi Sklada, hkrati obema vejama proračunskega organa predlaga tudi prerazporeditev v ustrezne proračunske vrstice. V primeru nestrinjanja se začne postopek tristranskih pogovorov.

Prerazporeditve v zvezi s Skladom se opravijo v skladu s finančno uredbo.

B.5. Rezerva za krize v kmetijskem sektorju

17. Rezerva za krize v kmetijskem sektorju je namenjena zagotavljanju dodatne podpore temu sektorju v primeru večjih kriz, ki bi prizadele kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, če tega ni mogoče financirati v okviru zgornje meje na razpolago v razdelku 2.

Rezerva ne sme preseči najvišjega letnega zneska v višini 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011).

Te odobritve se vključijo v splošni proračun Evropske unije kot rezervacija.

Kadar Komisija meni, da je treba v skladu z ustreznim temeljnim aktom uporabiti sredstva iz rezerve, obema vejama proračunskega organa predlaga prerazporeditev iz rezerve v ustrezne proračunske vrstice. Vsakič preden Komisija predlaga prerazporeditev iz rezerve, je treba preveriti možnosti za prerazporeditev odobritev.

V primeru nestrinjanja se začne postopek tristranskih pogovorov.

Prerazporeditve v zvezi z rezervo se opravijo v skladu s finančno uredbo.

B.6. Varnostna rezerva

18. Vzpostavi se varnostna rezerva v vrednosti do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije zunaj zgornjih mej finančnega okvira kot instrument v skrajni sili za odzivanje na nepredvidene okoliščine.

Črpanje iz varnostne rezerve v danem letu ne sme preseči najvišjega zneska iz člena 4(1)(c) uredbe o finančnem okviru in je v skladu z zgornjo mejo lastnih sredstev.

Sprostitev varnostne rezerve ali njenega dela predlaga Komisija po temeljiti preučitvi vseh drugih finančnih možnosti. Komisija skupaj s predlogom za sprostitev varnostne rezerve predlaga prerazporeditev, lahko tudi večjega zneska, če to utemeljuje preučitev, v okviru veljavnega proračuna.

Odločitev o sprostitvi varnostne rezerve skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa. Svet odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov.

DEL II – IZBOLJŠANJE MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA V PRORAČUNSKIH ZADEVAH

A. POSTOPEK MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA

19. Podrobnosti o medinstitucionalnem sodelovanju v proračunskem postopku so določene v Prilogi.

B. VKLJUčITEV FINANčNIH DOLOčB V ZAKONODAJNE AKTE

20. Vsak zakonodajni akt o večletnem programu, sprejet po rednem zakonodajnem postopku, vsebuje določbo, v kateri zakonodajni organ določi finančna sredstva programa.

Ta znesek pomeni prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku.

Proračunski organ in Komisija, ko ta pripravi predlog proračuna, se zavezujeta, da se v celotnem obdobju trajanja zadevnega programa od tega zneska ne bosta oddaljila za več kot 10 %, razen če nastopijo nove objektivne dolgoročne okoliščine, za katere so navedeni izrecni in natančni razlogi, pri čemer se upoštevajo rezultati izvajanja programa, zlasti na podlagi ocen. Vsako povečanje sredstev na podlagi take spremembe ostane v okviru obstoječe zgornje meje zadevnega razdelka, kar pa ne vpliva na uporabo instrumentov, navedenih v uredbi o finančnem okviru in tem sporazumu.

Ta točka se ne uporablja za odobritve za kohezijo, ki se sprejemajo po rednem zakonodajnem postopku in jih države članice vnaprej dodelijo ter zajemajo finančna sredstva za celotno trajanje programa, ter za obsežne projekte iz člena 14 uredbe o finančnem okviru.

21. Zakonodajni akti o večletnih programih, za katere se ne uporablja redni zakonodajni postopek, ne vsebujejo „predvidoma potrebnega zneska“.

Če želi Svet vključiti finančni referenčni okvir, se ta upošteva kot izraz želje zakonodajnega organa in ne vpliva na pooblastila proračunskega organa, opredeljena v PDEU. Ta določba se navede v vseh zakonodajnih aktih, ki vključujejo tak finančni referenčni okvir.

Če je o zadevnem znesku doseženo soglasje v usklajevalnem postopku iz Skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 4. marca 1975[4], se ta znesek upošteva kot referenčni znesek v smislu točke 17 tega sporazuma.

C. ODHODKI V ZVEZI S SPORAZUMI O RIBIšTVU

22. Za odhodke za sporazume o ribištvu se uporabljajo naslednja posebna pravila:

Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament redno obveščala o pripravah in poteku pogajanj, vključno s proračunskimi posledicami.

Institucije se zavezujejo, da bodo v zakonodajnem postopku v zvezi s sporazumi o ribištvu storile vse, kar je v njihovi moči, da se vsi postopki izvedejo čim hitreje.

Zneski, predvideni v proračunu za nove sporazume ali obnovitev sporazumov, ki začnejo veljati po 1. januarju zadevnega proračunskega leta, se vključijo v rezervo.

Če se izkaže, da odobritve v zvezi s sporazumi o ribištvu (vključno z rezervo) ne zadostujejo, Komisija proračunskemu organu predloži potrebne informacije za izmenjavo mnenj v obliki tristranskih pogovorov, po možnosti poenostavljenih, o vzrokih za take razmere in ukrepih, ki jih je mogoče sprejeti po ustaljenih postopkih. Po potrebi Komisija predlaga ustrezne ukrepe.

Vsako četrtletje Komisija proračunskemu organu predloži podrobne informacije o izvajanju veljavnih sporazumov in finančno napoved za preostanek leta.

D. FINANCIRANJE SKUPNE ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE (SZVP)

23. V zvezi z odhodki za SZVP, ki v skladu s členom 41 Pogodbe o Evropski uniji bremenijo splošni proračun Evropske unije, si institucije v spravnem odboru prizadevajo na podlagi predloga proračuna, ki ga določi Komisija, vsako leto doseči soglasje o znesku odhodkov iz poslovanja v breme proračuna Evropske unije in o razdelitvi tega zneska med člene proračunskega poglavja o SZVP, predlagane v četrtem odstavku te točke. Če soglasje ni doseženo, se razume, da Evropski parlament in Svet v proračun vključita znesek iz prejšnjega proračuna ali znesek iz predloga proračuna, in sicer tistega, ki je nižji.

Skupni znesek odhodkov iz poslovanja SZVP se razdeli med člene proračunskega poglavja o SZVP, kakor so predlagani v četrtem odstavku te točke. Vsak člen zajema že sprejete instrumente, instrumente, ki so predvideni, a še niso bili sprejeti, in vse prihodnje – tj. nepredvidene – instrumente, ki naj bi jih sprejel Svet v zadevnem proračunskem letu.

Ker lahko Komisija v skladu s finančno uredbo samostojno prerazporeja odobritve med členi znotraj proračunskega poglavja o SZVP, je tako zagotovljena prilagodljivost, ki se šteje za potrebno za hitro izvedbo ukrepov SZVP. Če znesek proračunskega poglavja o SZVP v proračunskem letu ne zadostuje za kritje potrebnih odhodkov, Evropski parlament in Svet skušata najti rešitev, in sicer na predlog Komisije ter ob upoštevanju člena 2 uredbe o finančnem okviru in točke 10 tega sporazuma, pri čemer to iskanje rešitve obravnavata kot prednostno nalogo.

V okviru proračunskega poglavja o SZVP se členi, v katere se vključijo ukrepi SZVP, lahko glasijo:

- operacije za krizno upravljanje, preprečevanje in reševanje sporov ter stabilizacija, spremljanje in izvajanje mirovnih in varnostnih procesov,

- neširjenje orožja in razoroževanje,

- nujni ukrepi,

- pripravljalni in nadaljnji ukrepi,

- posebni predstavniki Evropske unije.

Znesek za ukrepe v členu iz tretje alinee ne sme presegati 20 % skupnega zneska proračunskega poglavja o SZVP.

24. Vsako leto se visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) posvetuje z Evropskim parlamentom o dokumentu za prihodnost, ki se pošlje do 15. junija za zadevno leto ter določa glavne vidike in osnovne usmeritve SZVP, vključno s finančnimi posledicami za splošni proračun Evropske unije in oceno ukrepov, začetih v letu n–1. Poleg tega visoki predstavnik v okviru rednega političnega dialoga o SZVP Evropski parlament obvešča o SZVP vsako leto na vsaj petih skupnih posvetovanjih, dogovorjenih najpozneje v spravnem odboru. Teh posvetovanj se udeležijo:

25. za Evropski parlament predsedstvi obeh zadevnih odborov,

26. za Svet predsednik Političnega in varnostnega odbora.

Komisija je povabljena, da se teh posvetovanj udeleži.

Kadar Svet sprejme sklep na področju SZVP, ki ima za posledico odhodke, visoki predstavnik Evropskemu parlamentu takoj, v vsakem primeru pa najpozneje v petih delovnih dneh po sprejetju končne odločitve, pošlje oceno predvidenih stroškov („oceno finančnih posledic“), zlasti stroškov v zvezi s časovnim okvirom, zaposlenim osebjem, uporabo prostorov in druge infrastrukture, prevoznimi sredstvi, zahtevami po usposabljanju ter varnostno ureditvijo.

Vsako četrtletje Komisija obvesti proračunski organ o izvajanju ukrepov SZVP in finančnih napovedih za preostanek leta.

E. VKLJUčENOST INSTITUCIJ PRI VPRAšANJIH RAZVOJNE POLITIKE IN EVROPSKEM RAZVOJNEM SKLADU

27. Komisija vzpostavi dialog z Evropskim parlamentom o vprašanjih razvojne politike ne glede na njihov vir financiranja. Nadzor Evropskega parlamenta nad Evropskim razvojnim skladom se prostovoljno uskladi s pravico do nadzora, ki obstaja v okviru splošnega proračuna EU, natančneje instrumenta za razvojno sodelovanje, in sicer v skladu z ureditvijo, ki se določi s tem neformalnim dialogom.

F. SODELOVANJE INSTITUCIJ V PRORAčUNSKEM POSTOPKU V ZVEZI Z UPRAVNIMI ODHODKI

28. Evropski parlament, Svet in Komisija si prizadevajo vsako leto že na zgodnji stopnji letnega proračunskega postopka doseči dogovor o delitvi upravnih odhodkov. Ocene odhodkov vsake institucije vsebujejo oceno morebitnih proračunskih posledic sprememb določb kadrovskih predpisov. Evropski parlament in Svet dosežeta ustrezen dogovor za zagotavljanje, da se te posledice odražajo v obsegu odobritev za vse institucije.

Evropski parlament, Svet in Komisija dosežejo ustrezen dogovor o postopnem 5-odstotnem zmanjševanju osebja med letoma 2013 in 2018. To zmanjševanje osebja se nanaša na vse institucije, organe in agencije.

DEL III – DOBRO FINANČNO POSLOVODENJE SREDSTEV EU

A. FINANčNO NAčRTOVANJE

29. Komisija dvakrat letno, in sicer prvič aprila ali maja (skupaj z dokumenti, priloženimi predlogu proračuna) in drugič decembra ali januarja (po sprejetju proračuna), predloži popolno finančno načrtovanje za razdelke 1 (razen posebne zgornje meje za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo), 2 (za okolje in ribištvo), 3 in 4 finančnega okvira. V tem dokumentu, razdeljenem po razdelkih, področjih in proračunskih vrsticah, je treba opredeliti:

(a) veljavno zakonodajo , pri kateri je treba razlikovati med večletnimi programi in enoletnimi ukrepi:

- za večletne programe navede Komisija postopek, po katerem so bili sprejeti (redni ali posebni zakonodajni postopek), njihovo trajanje, skupna finančna sredstva in delež, dodeljen za upravne odhodke,

- za enoletne ukrepe (pilotne projekte, pripravljalne ukrepe, agencije) in ukrepe, ki se financirajo v okviru pooblastil Komisije, navede Komisija večletne ocene in razlike, ki ostanejo do odobrenih zgornjih mej iz [delegirane uredbe o ureditvi izvajanja finančne uredbe],

(b) zakonodajne predloge v postopku sprejemanja , tj. predloge Komisije v obravnavi, z najnovejšo posodobitvijo.

Komisija preuči načine za navzkrižno sklicevanje med finančnim načrtovanjem in svojim zakonodajnim programom, da se zagotovijo natančnejše in zanesljivejše napovedi. Za vsak zakonodajni predlog navede, ali je vključen v program za obdobje od aprila do decembra ali ne. Proračunski organ je treba obvestiti zlasti o:

(a) vseh sprejetih novih zakonodajnih aktih in predstavljenih predlogih v obravnavi, ki niso vključeni v dokument za obdobje od aprila do decembra (z ustreznimi zneski);

(b) zakonodaji, predvideni v letnem zakonodajnem delovnem programu Komisije, z navedbo ukrepov, ki imajo lahko finančni vpliv (da/ne).

Kadar koli je to potrebno, Komisija navede, kako se načrtovanje spremeni zaradi novih zakonodajnih predlogov.

B. AGENCIJE IN EVROPSKE šOLE

30. Pred predstavitvijo predloga za ustanovitev nove agencije Komisija pripravi temeljito, celovito in objektivno oceno učinka, pri kateri med drugim upošteva kritično maso osebja in pristojnosti, vidike stroškovne učinkovitosti, vpliv na nacionalne dejavnosti in na dejavnosti EU ter proračunske posledice za zadevni razdelek odhodkov. Na podlagi teh podatkov in brez poseganja v zakonodajne postopke, ki urejajo ustanovitev zadevne agencije, se obe veji proračunskega organa v okviru proračunskega sodelovanja zavezujeta, da bosta pravočasno dosegli dogovor o financiranju agencije.

Uporablja se naslednji postopek:

- Komisija sistematično predstavi vse predloge za ustanovitev nove agencije na prvem tristranskem sestanku po sprejetju teh predlogov, skupaj z oceno finančnih posledic, priloženo pravnemu aktu, v katerem se predlaga ustanovitev agencije, in pojasni njegove posledice za preostanek obdobja finančnega načrtovanja,

- ustanovitev nove agencije se ob upoštevanju napredka zakonodajnega postopka in pod pogojem, da lahko vsaka veja proračunskega organa sprejme stališče o finančnih posledicah predloga pred sprejetjem pravnega akta, uvrsti na dnevni red naslednjega tristranskega sestanka (v nujnih primerih v poenostavljeni obliki), da bi dosegli dogovor o financiranju,

- dogovor, dosežen na tristranskem sestanku, se nato potrdi s skupno izjavo, ki jo odobrita obe veji proračunskega organa v skladu s svojima poslovnikoma.

Isti postopek se uporabi za vse spremembe pravnega akta o ustanovitvi agencije, ki imajo posledice za sredstva zadevne agencije.

Če se naloge agencije bistveno spremenijo, ne da bi se spremenil pravni akt o ustanovitvi zadevne agencije, Komisija o tem obvesti proračunski organ, in sicer s popravljeno oceno finančnih posledic, tako da obema vejama proračunskega organa omogoči, da bi pravočasno dosegli dogovor o financiranju agencije.

Ko svet guvernerjev predvidi ustanovitev nove evropske šole, se uporabi podoben postopek za oceno posledic za proračun EU.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet Za Komisijo

Predsednik Predsednik Član Komisije

PRILOGA – MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE V PRORAČUNSKEM POSTOPKU

Del A. Časovni razpored proračunskega postopka

31. Institucije upoštevajo časovni razpored iz točk 2, 3, 5, 11, 12, 13, 14 in 15 za posamezne faze proračunskega postopka. Pravočasno pred začetkom proračunskega postopka se po potrebi lahko skupaj dogovorijo o prilagoditvah tega časovnega razporeda, ki se zdijo ustrezne.

Del B. Prednostne naloge v proračunskem postopku

32. Pravočasno preden Komisija sprejme predlog proračuna in najpozneje aprila se skliče tristranski sestanek zaradi razprave o mogočih prednostnih nalogah proračuna za prihodnje proračunsko leto.

Del C. Določitev predloga proračuna in posodabljanje ocen

33. Institucije razen Komisije so pozvane, naj sprejmejo svoje ocene prihodkov in odhodkov najpozneje do konca marca.

34. Evropski parlament, Svet in Komisija se pred sprejetjem ocen prihodkov in odhodkov dogovorijo o usmeritvah glede zaželene letne spremembe obsega upravnih odhodkov za vse institucije.

35. Komisija sprejme predlog proračuna zadnji teden v aprilu ali najpozneje prvi teden v maju. Ko zaključi pripravo predloga proračuna, vključno s splošnim izkazom prihodkov, ga uradno objavi, in sicer do konca maja.

36. Komisija vsako leto predstavi predlog proračuna, ki prikazuje dejanske potrebe Evropske unije po financiranju.

Pri tem upošteva:

a) napovedi v zvezi s strukturnima skladoma, ki jih predložijo države članice;

b) sposobnost za porabo odobritev, pri čemer si prizadeva ohraniti natančno razmerje med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil;

c) možnosti za začetek novih politik s pilotnimi projekti in/ali novimi pripravljalnimi ukrepi ali za nadaljevanje večletnih ukrepov, ki se končujejo, ko oceni, ali bo mogoče zagotoviti temeljni akt v smislu finančne uredbe (opredelitev temeljnega akta, nujnost sprejetja temeljnega akta za izvrševanje in izjeme);

d) potrebo po zagotovitvi, da je vsaka sprememba odhodkov glede na prejšnje leto v skladu z omejitvami v okviru proračunske discipline.

37. Institucije se skušajo čim bolj izogibati temu, da bi v proračun vključevale postavke, pri katerih so zneski odhodkov iz poslovanja nepomembni.

38. Obe veji proračunskega organa se tudi zavezujeta, da bosta upoštevali oceno možnosti za izvrševanje proračuna, ki jo pripravi Komisija v svojih predlogih in v zvezi z izvrševanjem tekočega proračuna.

39. Zaradi dobrega finančnega poslovodenja ter učinka večjih sprememb naslovov in poglavij v proračunski nomenklaturi na obveznosti služb Komisije glede poročanja o poslovodenju se obe veji proračunskega organa zavezujeta, da se bosta v spravnem postopku o vseh večjih spremembah posvetovali s Komisijo.

40. V skladu s členom 314(2) PDEU lahko Komisija do sklica spravnega odbora po potrebi spremeni predlog proračuna, vključno s pisnim predlogom spremembe o posodobitvi ocene odhodkov za kmetijstvo. Informacije o posodobitvah predloži v vednost obema vejama proračunskega organa, takoj ko so na razpolago. Proračunskemu organu predloži vse ustrezno utemeljene razloge, ki jih ta zahteva.

Del D. Proračunski postopek pred spravnim postopkom

41. Pred obravnavo v Svetu se pravočasno skliče tristranski sestanek, da lahko institucije izmenjajo mnenja o predlogu proračuna.

42. Da bi lahko Komisija pravočasno ocenila izvedljivost sprememb, ki jih predvidi proračunski organ in zaradi katerih bi se začeli novi ali podaljšali obstoječi pripravljalni ukrepi/pilotni projekti, obe veji proračunskega organa Komisijo o svojih namerah v zvezi s tem obvestita do sredine junija, tako da se lahko o njih prvič razpravlja že na tem tristranskem sestanku.

43. Svet konča obravnavo najpozneje do konca julija.

44. Odbor Evropskega parlamenta za proračun konča obravnavo z glasovanjem do konca septembra ali najpozneje v začetku oktobra, poslanci na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta pa končajo obravnavo z glasovanjem najpozneje do konca oktobra.

45. Pred glasovanjem na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta se lahko skliče tristranski sestanek.

Del E. Spravni postopek

46. Če Evropski parlament izglasuje spremembe k stališču Sveta, se predsednik Sveta na istem plenarnem zasedanju seznani z razlikami med stališčema obeh institucij in da soglasje, da predsednik Evropskega parlamenta nemudoma skliče spravni odbor. Pismo o sklicu spravnega odbora se pošlje najpozneje prvi delovni dan v tednu po koncu plenarnega zasedanja Parlamenta, na katerem je bilo izvedeno zadevno glasovanje, in spravno obdobje se začne dan po tem. Ustrezni 21-dnevni rok se izračuna v skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov.

47. Če se Svet ne strinja z vsemi spremembami, ki jih je izglasoval Evropski parlament, svoje stališče potrdi v pismu, ki se pošlje pred predvidenim prvim tristranskim sestankom v spravnem obdobju. V tem primeru spravni odbor ukrepa v skladu s pogoji iz naslednjih točk.

48. Spravnemu odboru skupaj predsedujeta predstavnika Evropskega parlamenta in Sveta. Sestanke spravnega odbora vodi sopredsednik iz institucije, ki je gostiteljica sestanka. Vsaka institucija v skladu s svojim poslovnikom določi svoje udeležence za vsak sestanek in svoj mandat za pogajanja.

49. V skladu z drugim pododstavkom člena 314(5) PDEU Komisija sodeluje pri spravnem postopku ter daje vse potrebne pobude za zbližanje stališč Evropskega parlamenta in Sveta.

50. Ves čas spravnega postopka se odvijajo tristranski pogovori na različnih hierarhičnih ravneh, da bi se razrešila odprta vprašanja in pripravila podlaga za soglasje, ki naj bi ga dosegel spravni odbor.

51. Sestanki spravnega odbora in tristranski sestanki potekajo izmenično v prostorih Evropskega parlamenta in Sveta, da se enakomerno uporabijo storitve in oprema, vključno s tolmačenjem.

52. Datumi sestankov spravnega odbora in tristranskih sestankov se določijo vnaprej pred začetkom proračunskega postopka po dogovoru med vsemi tremi institucijami.

53. Spravni odbor ima na voljo skupen sklop dokumentov (vhodni dokumenti), na podlagi katerih je mogoče primerjati rezultate posameznih faz proračunskega postopka[5]. Ta sklop vsebuje zneske po posameznih vrsticah, skupne zneske po razdelkih finančnega okvira ter konsolidiran dokument z zneski in opombami za vse proračunske vrstice, za katere velja, da so formalno gledano „sporne“. V posebnem dokumentu se navedejo vse proračunske vrstice, za katere velja, da so formalno gledano nesporne[6], ne da bi to vplivalo na končno odločitev spravnega odbora. Vsi ti dokumenti se razvrstijo po proračunski nomenklaturi.

Vhodnim dokumentom za spravni odbor se priložijo tudi drugi dokumenti, vključno s pismom Komisije o izvedljivosti stališča Sveta in sprememb Evropskega parlamenta ter morebitnimi pismi drugih institucij o stališču Sveta in spremembah Evropskega parlamenta.

54. Da bi bilo do konca spravnega obdobja doseženo soglasje, se v okviru tristranskih sestankov opravi naslednje:

55. določitev obsega pogajanj v zvezi s proračunskimi vprašanji, ki jih je treba obravnavati,

56. potrditev seznama proračunskih vrstic, za katere velja, da so formalno gledano nesporne, čeprav so še vedno odvisne od dokončnega dogovora o celotnem proračunu za zadevno proračunsko leto,

57. razprava o vprašanjih iz prve alinee, da bi dosegli morebitne dogovore, ki naj jih potem potrdi spravni odbor,

58. preučitev tematskih vprašanj, vključno po razdelkih večletnega finančnega okvira.

Na vsakem tristranskem sestanku ali takoj po njem se skupaj pripravijo začasne sklepne ugotovitve, hkrati z dnevnim redom naslednjega sestanka. Te sklepne ugotovitve evidentira institucija, ki je gostiteljica tristranskega sestanka, in šteje se, da so po 24 urah začasno odobrene, ne da bi to vplivalo na končno odločitev spravnega odbora.

59. Spravni odbor ima na sestankih na voljo sklepne ugotovitve s tristranskih sestankov in dokument s proračunskimi vrsticami, za katere je bil na tristranskih sestankih dosežen okvirni dogovor, ki naj bi ga spravni odbor potrdil.

60. Sekretariata Evropskega parlamenta in Sveta ob pomoči Komisije pripravita skupno besedilo, predvideno v členu 314(5) PDEU. To besedilo vsebuje uvodni pravni dokument z datumom soglasja, doseženega v spravnem odboru, ter priloge, ki vključujejo:

61. zneske po posameznih vrsticah za vse proračunske postavke in skupne zneske po razdelkih finančnega okvira,

62. konsolidiran dokument z zneski in končnim besedilom vseh vrstic, ki so bile spremenjene v spravnem postopku,

63. seznam vrstic, ki glede na predlog proračuna ali stališče Sveta o njem niso bile spremenjene.

Spravni odbor lahko odobri tudi sklepne ugotovitve in morebitne skupne izjave v zvezi s proračunom.

64. Službe Evropskega parlamenta prevedejo skupno besedilo v vse jezike, nato pa se v 14 dneh od dneva po datumu, ko je bilo v skladu s točko 26 o njem doseženo soglasje, predloži v odobritev obema vejama proračunskega organa.

Proračun se po sprejetju skupnega besedila dokončno pravno-jezikovno oblikuje z združitvijo prilog k skupnemu besedilu s proračunskimi vrsticami, ki v spravnem postopku niso bile spremenjene.

65. Institucija, ki je gostiteljica sestanka (tristranskega sestanka ali sestanka spravnega odbora), zagotovi tolmačenje, in sicer s popolno jezikovno ureditvijo za sestanke spravnega odbora in priložnostno jezikovno ureditvijo za tristranske sestanke.

Institucija, ki je gostiteljica sestanka, poskrbi za razmnoževanje in distribucijo gradiv za sestanek.

Službe vseh treh institucij sodelujejo pri zapisovanju rezultatov pogajanj, da bi dokončno oblikovale skupno besedilo.

Del F. Spremembe proračuna

Splošna načela

66. Ker se spremembe proračuna pogosto nanašajo na specifična in včasih nujna vprašanja, se institucije strinjajo s spodnjimi načeli, da zagotovijo ustrezno medinstitucionalno sodelovanje za nemoteno in hitro sprejetje sprememb proračuna ter se obenem čim bolj izognejo sklicu spravnega sestanka zaradi sprememb proračuna.

67. Institucije si čim bolj prizadevajo omejiti število sprememb proračuna.

Časovni razpored

68. Komisija obe veji proračunskega organa vnaprej obvesti o mogočih datumih sprejetja predlogov sprememb proračuna, ne da bi to vplivalo na končni datum njihovega sprejetja.

69. Vsaka veja proračunskega organa si v skladu s svojim poslovnikom prizadeva preučiti predlog spremembe proračuna, ki ga predstavi Komisija, čim prej po tem, ko ga Komisija sprejme.

70. Obe veji proračunskega organa za pospešitev postopka zagotovita čim večjo usklajenost svojih časovnih razporedov dela, da se omogoči neprekinjena in usklajena izvedba postopkov. Zato si prizadevata čim prej določiti začasni časovni razpored za različne stopnje postopka do končnega sprejetja spremembe proračuna.

Obe veji proračunskega organa upoštevata sorazmerno nujnost spremembe proračuna in potrebo po njeni pravočasni potrditvi, da začne veljati v zadevnem letu.

Sodelovanje med obravnavo v obeh vejah proračunskega organa

71. Institucije sodelujejo v dobri veri med celim postopkom, da čim bolj prispevajo k sprejetju sprememb proračuna že na zgodnji stopnji postopka.

Po potrebi lahko v primeru morebitnih razhajanj vsaka veja proračunskega organa, in sicer pred sprejetjem svojega končnega stališča o spremembi proračuna, ali Komisija predlaga, da se skliče poseben tristranski sestanek, na katerem bi razpravljali o razhajanjih in skušali doseči kompromis.

72. Vse predloge sprememb proračuna, ki jih predstavi Komisija in še niso dokončno potrjeni, se sistematično vključi na dnevni red tristranskih sestankov, predvidenih v okviru letnega proračunskega postopka. Komisija predstavi predloge sprememb proračuna, obe veji proračunskega organa pa uradno sporočita svoji stališči, če je mogoče, pred temi tristranskimi sestanki.

73. Če je na tristranskem sestanku dosežen kompromis, se obe veji proračunskega organa zavežeta, da bosta v skladu s Pogodbo in svojima poslovnikoma med obravnavo spremembe proračuna upoštevali rezultate tristranskega sestanka.

Sodelovanje po obravnavi v obeh vejah proračunskega organa

74. Če Evropski parlament potrdi stališče Sveta brez predlogov sprememb, je sprememba proračuna sprejeta.

75. Če Evropski parlament z večino svojih poslancev sprejme predloge sprememb, se uporabi člen 314(4)(c) PDEU. Vendar se pred sestankom spravnega odbora skliče tristranski sestanek.

76. Če je na tristranskem sestanku doseženo soglasje in se obe veji proračunskega organa strinjata z rezultati tristranskega sestanka, se spravni postopek konča z izmenjavo pisem brez sestanka spravnega odbora.

77. Če na tristranskem sestanku soglasje ni doseženo, se spravni odbor sestane in organizira svoje delo glede na dane razmere, da postopek odločanja čim bolj približa zaključku pred iztekom 21-dnevnega roka iz člena 314(6) PDEU. Spravni odbor lahko spravni postopek konča z izmenjavo pisem.

[1] UL L …, …, str. ….

[2] UL L …, …, str. ….

[3] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[4] UL C 89, 22.4.1975, str. 1.

[5] Ti rezultati posameznih faz vključujejo: proračun za tekoče proračunsko leto (vključno s sprejetimi spremembami proračuna), prvotni predlog proračuna, stališče Sveta o predlogu proračuna, spremembe Evropskega parlamenta k stališču Sveta in pisne predloge sprememb predloga proračuna, ki jih je predstavila Komisija (če jih še niso v celoti odobrile vse institucije).

[6] Proračunska vrstica velja formalno gledano za nesporno, če o njej ni nesoglasij med Evropskim parlamentom in Svetom ter v zvezi z njo ni bil predstavljen noben pisni predlog spremembe predloga proračuna.