Četrtek, 23. junij 2011

Učinkovito izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju ***I

P7_TA(2011)0290

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) (1)

2012/C 390 E/20

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

(1) Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0180/2011).

(2) Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Četrtek, 23. junij 2011

UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1) ,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Države članice, katerih valuta je euro, imajo poseben interes in odgovornost za izvajanje gospodarskih politik, ki spodbujajo ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije, in za izogibanje politikam, ki jo ogrožajo.

(2) Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, ki veljajo za vse države članice, da bi se zagotovilo ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije.

(2a) Izkušnje in napake iz prvega desetletja delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da bi bilo treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje – temeljiti bi moralo na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije.

(2b) Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih in skladnih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in odopravljanje čezmernega državnega primanjkljaja (paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire ter okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi (vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja).

(2c) Pakt za stabilnost in rast ter celoten okvir gospodarskega upravljanja bi morala dopolnjevati strategijo Unije za rast in delovna mesta ter biti skladna z njo. Medsebojne povezave različnih strani ne bi smele omogočati odstopanj od določb iz Pakta za stabilnost in rast.

(2d) Krepitev gospodarskega upravljanja bi morala vključevati tesnejšo in sprotnejšo udeležbo Evropskega parlamenta in državnih parlamentov.

(2e) Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

(2f) Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo usklajevalno vlogo, predvsem v zvezi z ocenami, spremljanjem, misijami na mestu samem, priporočili in opozorili.

(2g) Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili. Zlasti bi bilo treba omejiti vlogo Sveta pri odločanju o sankcijah, na Svetu pa bi bilo treba uporabljati glasovanje z obratno kvalificirano večino.

(2h) Vzpostavili bi lahko gospodarski dialog z Evropskim parlamentom, ki bi Komisiji omogočil, da objavi svoje analize, predsednik Sveta, Komisije in po potrebi predsednik Evropskega parlamenta ali Euroskupine pa bi imeli možnost razprave. Ta javna razprava bi sprožila diskusije o učinkih prelivanja nacionalnih odločitev in javen medsebojni pritisk. Pristojni odbor Evropskega parlamenta ponudi možnost državi članici, ki jo zadevajo sklepi, ki jih je Svet sprejel v skladu s členi 3, 4 in 5 te uredbe, da se udeleži izmenjave mnenj.

(3) Da bi bilo izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju učinkovitejše, so potrebne dodatne sankcije. Te sankcije bi morale povečati verodostojnost okvira Unije za fiskalni nadzor.

(4) Pravila, določena v tej uredbi, bi morala zagotoviti poštene, pravočasne, postopne in učinkovite mehanizme za upoštevanje preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, zlasti Uredbe (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3) in Uredbe Sveta (ES) 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem , kadar se spoštovanje proračunske discipline preučuje na podlagi meril javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga (4).

(5) Sankcije iz te uredbe za države članice, katerih valuta je euro, morajo v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast določati spodbude za prilagajanje proračunskemu cilju in za njegovo ohranjanje .

(5a) Da bi se izognili napačnemu prikazovanju javnofinančnega primanjkljaja in podatkov o zadolženosti, bodisi namernemu bodisi zaradi hude malomarnosti, se pravi bistvenih podatkov za usklajevanje ekonomske politike Evropske unije, je treba predvideti globo za državo članico, ki je odgovorna za takšno napačno prikazovanje.

(6) Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za dopolnitev pravil o izračunu kazni za manipulacijo s statističnimi podatki, pa tudi o postopku, ki mu mora slediti Komisija, če želi ta dejanja raziskati, zlasti kar zadeva natančna merila za opredelitev višine globe in za izvajanje preiskav, ki jih bo Komisija opravila. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

(7) V preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast bi bilo treba prilagajanje srednjeročnemu proračunskemu cilju in njegovo izpolnjevanje zagotoviti prek obveznosti položitve obrestnega depozita, kar bi začasno veljalo za države članice, katerih valuta je euro in ki ne dosegajo zadostnega napredka pri konsolidaciji proračuna. To bi moralo veljati , ko država članica kljub primanjkljaju, nižjemu od referenčne vrednosti 3 % BDP, bistveno odstopa od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznega prilagajanja temu cilju in tega odstopanja ne odpravi .

(8) Zahtevani obrestni depozit je treba zadevni državi članici vrniti skupaj z obračunanimi obrestmi, ko Svet potrdi, da so okoliščine, zaradi katerih je bilo treba navedeni depozit položiti, odpravljene.

(9) V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast morajo sankcije za države članice, katerih valuta je euro, imeti obliko obveznosti položitve brezobrestnega depozita, kar je povezano z odločitvijo Sveta, ki ugotovi, ali čezmerni primanjkljaj obstaja , če je morala zadevna država članica v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast že položiti obrestni depozit ali v primerih posebej resnih kršitev pravnih obveznosti na področju proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast, in določi obveznost plačila globe, če priporočilo Sveta za zmanjšanje čezmernega državnega primanjkljaja ni bilo upoštevano. ▐

(9a) Da bi preprečili retroaktivno uporabo sankcij v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, določenih v tej uredbi, bi se morale navedene sankcije v vsakem primeru uporabljati samo v zvezi z ustreznimi priporočili, ki jih Svet sprejme v skladu s četrtim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97 po začetku veljavnosti te uredbe. Da bi preprečili tudi retroaktivno uporabo sankcij v okviru korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, določenih v tej uredbi, bi se morali navedeni ukrepi v vsakem primeru uporabljati samo v zvezi z ustreznimi priporočili in sklepi o odpravi čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, ki jih Svet sprejme po začetku veljavnosti te uredbe.

(10) Višina obrestnega depozita, brezobrestnega depozita in globe, ki je določena v tej uredbi, se določi tako, da se zagotovi pravično stopnjevanje sankcij v preventivnem in korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast ter da se zagotovijo zadostne spodbude za države članice, katerih valuta je euro, za uskladitev s fiskalnim okvirom Unije. Globa, povezana s členom 126(11) Pogodbe, kot je določena v členu 12 Uredbe (ES) št. 1467/97 (5), je sestavljena iz nespremenljivega dela, ki znaša 0,2 % BDP, in spremenljivega dela. Stopnjevanje in enaka obravnava med državami članicami sta tako zagotovljena, če obrestni depozit, brezobrestni depozit in globa, določeni v tej uredbi, znašajo 0,2 % BDP, kar je nespremenljivi del globe, povezane s členom 126(11) Pogodbe.

(10a) Tudi Komisija bi morala imeti možnost priporočiti zmanjšanje sankcije ali njen preklic zaradi izrednih gospodarskih razmer.

(11) Svet bi moral imeti možnost, da zmanjša ali prekliče sankcije proti državam članicam, katerih valuta je euro, in sicer na podlagi priporočila Komisije po prejemu utemeljene prošnje zadevne države članice. V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast mora tudi Komisija imeti možnost, da priporoči zmanjšanje sankcije ali da jo prekliče v izjemnih gospodarskih okoliščinah.

(12) Brezobrestni depozit bi bilo treba izplačati po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, na podlagi zmanjšanega čezmernega primanjkljaja, medtem ko je treba obresti iz teh depozitov in globe zaradi zagotavljanja finančne pomoči dodeliti mehanizmom za stabilnost, ki jih vzpostavijo države članice, katerih valuta je euro, za ohranitev stabilnosti celotnega euroobmočja .

(13) Pristojnost za sprejemanje posameznih odločitev o izvajanju mehanizmov sankcij, določenih v tej uredbi, je treba podeliti Svetu. Te posamezne odločitve so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic, ki se izvaja znotraj Sveta, kot je določeno v členu 121(1) PDEU , ključna dopolnitev ukrepov, ki jih je Svet sprejel v skladu s členoma 121 in 126 PDEU, ter uredbama (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97.

(14) Ker ta uredba vsebuje splošna pravila za učinkovito izvrševanje uredb (ES) 1466/97 in (ES) 1467/97, jo je treba sprejeti v skladu z običajnim zakonodajnim postopkom, določenim v členu 121(6).

(15) Ker cilja oblikovanja enotnega mehanizma sankcij ni mogoče v zadostni meri doseči na ravni držav članic, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja .

(15a) Komisija bi morala za zagotovitev trajnega dialoga z državami članicami, katerega cilj je uresničitev ciljev te uredbe, opravljati nadzorne misije.

(15b) Komisija bi morala redno obširno ocenjevati sistem gospodarskega upravljanja, zlasti učinkovitost in ustreznost sankcij, ocene pa bi morala po potrebi dopolnjevati z ustreznimi predlogi.

(15c) Komisija bi morala pri izvajanju te uredbe upoštevati trenutne gospodarske razmere v zadevnih državah članicah,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Predmet

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta uredba določa sistem sankcij za okrepitev izvrševanja preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast v euroobmočju.

2. Ta uredba se uporablja za države članice, katerih valuta je euro.

POGLAVJE Ia

Gospodarski dialog

Člen 1a

Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter da bi se zagotovila večja preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Euroskupine, naj z njim razpravljajo o sklepih, sprejetih v skladu s členi 3, 4 in 5 te uredbe.

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevni državi članici ponudi možnost, da se udeleži izmenjave mnenj.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi:

(1) "preventivni del Pakta za stabilnost in rast" pomeni večstranski sistem nadzora, kot določa Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997;

(2) "korektivni del Pakta za stabilnost in rast" pomeni postopke za preprečevanje čezmernega primanjkljaja držav članic, kot je določeno v členu 126 Pogodbe in Uredbi (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997;

(3) "izjemne gospodarske okoliščine" pomenijo okoliščine, v katerih presežek državnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo velja za izjemnega v skladu z drugo alineo člena 126(2)(a) Pogodbe in kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1467/97.

POGLAVJE II

Sankcije v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast

Člen 3

Obrestni depozit

1. Če Svet sprejme sklep, da se država članica ni odzvala na njegovo priporočilo iz drugega pododstavka člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97, Komisija v 20 dneh po sprejetju tega priporočila Svetu priporoči, naj odredi položitev obrestnega depozita ▐. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če s kvalificirano večino sklene, da bo priporočilo zavrnil v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko priporočilo Komisije spremeni s kvalificirano večino .

2. Obrestni depozit, ki ga priporoči Komisija, znaša 0,2 % bruto domačega proizvoda (BDP) zadevne države članice v preteklem letu.

▐

4. Z odstopanjem ▐ lahko Komisija na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, ki jo slednja naslovi na Komisijo v desetih dneh po sprejetju priporočila Sveta iz odstavka 1, priporoči znižanje višine obrestnega depozita ali njegov preklic.

4a. Za depozit velja obrestna mera, ki odraža kreditno tveganje Komisije in ustrezno naložbeno obdobje.

5. Če so okoliščine, zaradi katerih je bilo oblikovano priporočilo iz odstavka 1, odpravljene, Svet na podlagi priporočila Komisije odloči, da se depozit in obračunane obresti pri depozitu vrnejo zadevni državi članici. Svet lahko priporočilo Komisije spremeni s kvalificirano večino .

POGLAVJE III

Sankcije v korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast

Člen 4

Brezobrestni depozit

1. Če Svet v skladu s členom 126(6) Pogodbe sklene, da ima država članica, ki je skladno s členom 3(1) pri Komisiji položila obrestni depozit, čezmerni primanjkljaj , ali če so bile ugotovljene posebej resne kršitve pravnih obveznosti na področju proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast, Komisija v 20 dneh po sprejetju sklepa Sveta slednjemu priporoči, naj odredi položitev brezobrestnega depozita ▐. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev priporočila v 10 dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko priporočilo Komisije spremeni s kvalificirano večino .

2. Brezobrestni depozit, ki ga priporoči Komisija, znaša 0,2 % BDP zadevne države članice v preteklem letu.

▐

4. Z odstopanjem od ▐ tega ▐ lahko Komisija v izjemnih gospodarskih okoliščinah ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v desetih dneh po sprejetju odločitve Sveta v skladu s členom 126(6) Pogodbe, priporoči znižanje zneska brezobrestnega depozita ali njegov preklic.

4a. Depozit se položi pri Komisiji. Če je država članica v skladu s členom 3 pri Komisiji položila obrestni depozit, se ta obrestni depozit spremeni v brezobrestni depozit.

Če višina predhodno položenega obrestnega depozita in obračunanih obresti presega višino zahtevanega brezobrestnega depozita, se razlika vrne državi članici.

Če višina zahtevanega brezobrestnega depozita presega višino predhodno položenega obrestnega depozita in obračunanih obresti, država članica doplača razliko pri položitvi brezobrestnega depozita.

Člen 5

Globa

1. Komisija v dvajsetih dneh po tem, ko Svet v skladu s členom 126(8) Pogodbe sprejme sklep, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja, Svetu priporoči, naj naloži globo. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev priporočila v 10 dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko priporočilo Komisije spremeni s kvalificirano večino .

2. Globa, ki jo priporoči Komisija, znaša 0,2 % BDP zadevne države članice v preteklem letu.

▐

4. Z odstopanjem od tega lahko Komisija zaradi izjemnih gospodarskih okoliščin ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v desetih dneh od sprejetja sklepa Sveta v skladu s členom 126(8) PDEU , priporoči znižanje zneska globe ali njen preklic.

4a. Če je država članica v skladu s členom 4 položila brezobrestni depozit pri Komisiji, se ta brezobrestni depozit pretvori v globo.

Če višina predhodno položenega brezobrestnega depozita presega višino zahtevane globe, se razlika vrne državi članici.

Če višina zahtevane globe presega višino predhodno položenega brezobrestnega depozita ali če brezobrestni depozit pred tem ni bil položen, država članica poravna razliko pri plačilu globe.

Člen 6

Vračilo brezobrestnega depozita

Če se Svet v skladu s členom 126(12) Pogodbe odloči, da razveljavi nekatere ali vse svoje sklepe, se vsi brezobrestni depoziti, ki so jih države članice položile pri Komisiji, povrnejo zadevnim državam članicam.

Člen 6a

Sankcioniranje manipulacije s statističnimi podatki

1. Svet lahko na priporočilo Komisije sklene, da bo naložil globo državi članici, ki je namenoma ali zaradi hude malomarnosti napačno prikazala primanjkljaj in podatke o zadolženosti, ki so bistveni za uporabo členov 121 in 126 Pogodbe ter njej priloženega protokola (št. 12).

2. Globe iz odstavka 1 so učinkovite, odvračalne in sorazmerne z obliko in resnostjo kršitve ter trajanjem kršitve. Znesek globe ne presega 0,2 % BDP.

3. Komisija lahko opravi vse potrebne preiskave, da bi ugotovila obstoj kršitev iz odstavka 1 tega člena. Komisija lahko sklene, da bo odprla preiskavo, ko ugotovi, da obstaja resen sum o morebitnem obstoju dejstev, ki bi se lahko izkazala za kršitev iz odstavka 1 tega člena. Komisija preuči, ali je do morebitnih kršitev prišlo, ob tem pa upošteva vse pripombe obravnavanih držav članic. Da bi opravila svoje naloge, lahko Komisija od obravnavane države članice zahteva informacije, opravi inšpekcijske preglede na kraju samem ter dostopi do računov vseh vladnih organov na centralni, državni in lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti. V primeru, da nacionalna zakonodaja obravnavane države članice zahteva dovoljenje pravosodnega organa, se pred opravljanjem inšpekcijskih pregledov na kraju samem zaprosi za ustrezno dovoljenje.

Komisija ob zaključku preiskave in preden predloži kakršen koli predlog Svetu, ponudi obravnavani državi članici možnost zagovora o predmetih preiskave. Komisija svoj predlog Svetu zasnuje samo na dejstvih, katere je obravnavana država članica imela možnost komentirati.

Pravica obravnavane države članice do obrambe se v postopkih v celoti spoštuje.

4. Komisija je v skladu s členom -8a pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o: (a) podrobnih merilih za določanje višine globe, (b) podrobnih merilih o postopku preiskave iz odstavka 3, s tem povezanih ukrepih in poročanju o preiskavah, pa tudi o podrobnih postopkovnih pravilih, ki bodo zagotovila pravico do obrambe, dostop do dokumentacije, pravno zastopstvo in zaupnost, o časovnih določbah ter o izterjavi glob.

5. Sodišče Evropske unije ima neomejeno pristojnost pregleda odločbe, s katero je Svet določil globo v skladu z odstavkom 1. Globo lahko prekliče, zniža ali zviša.

Člen 6b

Globe, naložene v skladu s členoma 3 in 6a so upravnega značaja.

Člen 7

Porazdelitev obresti in kazni

Obresti, ki jih Komisija zbere iz depozitov, položenih v skladu s členom 4, in globe, zaračunane v skladu s členoma 5 in 6a , tvorijo drug prihodek iz člena 311 Pogodbe in se dodelijo evropskemu instrumentu za finančno stabilnost . Ko države članice, katerih valuta je euro, zaradi zagotavljanja finančne pomoči vzpostavijo drug mehanizem za stabilnost, da bi ohranile stabilnost celotnega euroobmočja, se obresti in globe dodelijo temu mehanizmu.

POGLAVJE IV

Splošne določbe

Člen -8

Izvajanje prenosa

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2. Pooblastilo iz člena 6a se prenese na Komisijo za obdobje treh let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija najkasneje devet mesecev pred koncem obdobja treh let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred iztekom tega obdobja podaljšanju nasprotujeta.

3. Evropski parlament ali Svet lahko pooblastilo iz člena 6a kadarkoli prekličeta. Z odločitvijo o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedene odločitve preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi odločitve v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 8a, začne veljati samo, če mu Evropski parlament ali Svet v roku dveh mesecih od uradnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu o aktu ne sporočita svojega nasprotovanja, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da aktu ne nameravata nasprotovati. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 8

Glasovanje v Svetu

Za ukrepe iz členov 3, 4 in 5 glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, glasovanje člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico, pa se ne upošteva.

Kvalificirana večina članov Sveta iz prejšnjega odstavka se določi v skladu s členom 238(3)(b) Pogodbe.

Člen 8a

Pregled

1. Komisija tri leta po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let objavi poročilo o njenem izvajanju.

V tem poročilu med drugim ovrednoti:

(a) učinkovitost te uredbe, tudi možnost, da Svet in Komisija ukrepata pri reševanju razmer, ki bi lahko ogrozile dobro delovanje monetarne unije,

(b) napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja ekonomskih politik ter trajnostne konvergence ekonomskih rezultatov držav članic v skladu s PDEU.

2. Po potrebi navedenemu poročilu priloži predlog za spremembo te uredbe.

3. Poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

4. Komisija pred koncem leta 2011 Svetu in Evropskemu parlamentu predstavi poročilo o možnosti uvedbe "euro vrednostnih papirjev".

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati [xx] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2) UL C, str…

(3) UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

(4) UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

(5) UL L 209, 2.8.1997, str. 6.