Povzetek Nadaljevala so se pomembna prizadevanja za izboljšanje neodvisnosti, integritete, kakovosti in učinkovitosti slovaškega pravosodnega sistema, ki so bila navedena že v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020. Parlament je decembra 2020 sprejel obsežno reformo ustave in izvedbene zakonodaje v zvezi s pravosodnim sistemom, zlasti glede ustavnega sodišča in sodnega sveta. Organi so poleg tega okrepili prizadevanja za odpravo korupcije v sodstvu. V pripravi je reforma mreže sodišč, v katero je vključen Svet Evrope in ki je bila deležna številnih pripomb deležnikov. Ustanovljeno je bilo vrhovno upravno sodišče. Novi generalni državni tožilec in novi posebni tožilec sta bila izvoljena po novem preglednem postopku. Te reforme odražajo prizadevanja za izboljšanje pravosodnega sistema in pomembno je, da se pri njihovem izvajanju upoštevajo ustrezni evropski standardi za zaščito neodvisnosti sodstva. To je pomembno tudi glede na to, da je stopnja zaznane neodvisnosti sodstva po mnenju širše javnosti še vedno zelo nizka, čeprav se je med podjetji izboljšala. Prizadevanja Slovaške za zatiranje korupcije so se znatno povečala in so pokazala učinke, saj se preiskujejo in preganjajo številni primeri korupcije na visoki ravni. Izbrani in imenovani so bili tudi vodilni uradniki, vključno z vodjo novega urada za zaščito prijaviteljev nepravilnosti, ki bo začel delovati 1. septembra 2021. Zmožnost odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj korupcije bi bilo mogoče še okrepiti z naložbami v specializacijo, analitično strokovno znanje in usposabljanje o integriteti za nacionalno kriminalistično agencijo. Napredek pri preprečevanju korupcije je počasen. Več poskusov ureditve lobiranja je bilo doslej neuspešnih. Vendar so načrtovani ali v začetni fazi osnutki zakonodaje o lobiranju, pojavu vrtljivih vrat, prijavah premoženjskega stanja, nasprotjih interesov poslancev in javnem naročanju. Slovaška ustava in sekundarna zakonodaja zagotavljata pravni okvir za varstvo svobode izražanja, pravice do dostopa do informacij javnega značaja, pluralnosti medijev in svobode tiska. Osnutek zakona, o katerem poteka razprava in ki naj bi bil sprejet septembra 2021, naj bi uvedel okvir za zagotavljanje preglednosti lastništva medijev. Vlada je preložila načrte glede predlaganja zakonodaje, katere cilj bi bil zagotoviti ugodnejše okolje za novinarje. Distribucija državnih oglaševalskih sredstev ostaja neregulirana. Leta 2018 je bilo izrečenih več obsodb zoper posameznike, vpletene v umor preiskovalnega novinarja Jána Kuciaka in njegove zaročenke. Oprostilni sodbi domnevnih naročnikov umora je razveljavilo vrhovno sodišče, ki je zadevo vrnilo specializiranemu kazenskemu sodišču. Ena obsodba je bila potrjena. Za odpravo posledic pandemije COVID-19 ni bila uvedena nobena podporna shema za novičarske medije. Kar zadeva sistem zavor in ravnovesij, je še vedno treba izboljšati zakonodajni postopek z okrepljenim vključevanjem deležnikov in civilne družbe, kot je bilo navedeno že v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020. Ustavna reforma iz decembra 2020 izrecno izključuje pristojnost ustavnega sodišča za presojo ustavnih zakonov, kar je sprožilo presojo te določbe na ustavnem sodišču. Izredne razmere, povezane s pandemijo COVID-19, so trajale večino leta 2020 in se končale maja 2021, potem ko je bila decembra 2020 spremenjena zakonodaja, ki je omogočila njihovo podaljšanje. Varuh človekovih pravic in nacionalni center za človekove pravice sta prevzela dejavno vlogo pri varstvu temeljnih pravic med pandemijo. Povečuje se zaskrbljenost glede financiranja nekaterih nevladnih organizacij, zlasti glede omejitev za nevladne organizacije, ki delujejo na področju enakosti spolov.



I.Pravosodni sistem

Sodni sistem Slovaške republike sestavlja 54 okrajnih sodišč, 8 okrožnih sodišč, specializirano kazensko sodišče, vrhovno sodišče, vrhovno upravno sodišče in slovaško ustavno sodišče . Okrožna sodišča delujejo kot pritožbena sodišča v civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah ter kot prvostopenjska sodišča v upravnih zadevah. Specializirano kazensko sodišče je pristojno za presojanje v resnih kazenskih zadevah, navedenih v zadevni določbi zakonika o kazenskem postopku . Sodni svet ima osrednjo vlogo pri samoupravi sodstva, imenovanju, začasnem odstavljanju ali razreševanju sodnikov in spoštovanju sodniške etike. Polovico njegovih članov (9 od 18) iz svojih vrst izvolijo sodniki. Druge člane sodnega sveta imenujejo slovaški predsednik, parlament in vlada . Slovaško državno tožilstvo je neodvisen državni organ, na čelu katerega je generalni državni tožilec . Slovaška sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. Slovaška odvetniška zbornica je neodvisna samoupravna strokovna organizacija .

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva se je med podjetji izboljšala, vendar ostaja nizka, med širšo javnostjo pa je zelo nizka. 30 % podjetij meni, da je stopnja neodvisnosti sodstva „dokaj ali zelo dobra“, kar je znatno izboljšanje v primerjavi z letom 2020 (15 %). Nasprotno pa se mnenje širše javnosti o neodvisnosti sodišč in sodnikov ni izboljšalo, saj jih 28 % meni, da je neodvisnost sodstva „dokaj ali zelo dobra“, 65 % pa, da je „dokaj slaba ali zelo slaba“, kar je v skladu z dolgoročnim trendom, omenjenim že v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020. Razlogi, ki jih najpogosteje navajajo za zaznano pomanjkanje neodvisnosti, so skoraj enako povezani z vmešavanjem ali pritiski vlade in politikov ter vmešavanjem ali pritiski zaradi gospodarskih ali drugih posebnih interesov.

Organi so sprejeli ukrepe za obravnavo domnevnih dejanj korupcije in zlorabe položaja v sodstvu. Po odmevnih policijskih operacijah, omenjenih v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, so izvedli še nadaljnje operacije. Trenutno je 20 sodnikov in drugih predstavnikov sodstva in organov kazenskega pregona v kazenskih postopkih, povezanih z resnimi obtožbami o korupciji in zlorabi položaja, kar je posledica okrepljenih prizadevanj javnih organov za zmanjšanje korupcije v pravosodnem sistemu. En sodnik je bil obsojen. Zaradi kazenskega pregona je več sodnikov odstopilo s položaja ali pa jim je bila funkcija začasno odvzeta. Potreba po nadaljnjem obravnavanju posebnih pomislekov glede integritete pravosodnega sistema na splošno je bila izpostavljena tudi v okviru evropskega semestra, Slovaška pa je v zvezi s tem prejela priporočilo za posamezno državo.

Sprejeta je bila celovita reforma pravosodja, ki vključuje spremembe ustave in izvedbene zakonodaje. To sledi napovedi vlade, da bo izvedla reformo, katere cilj je povečati zaupanje javnosti v pravno državo, kot je pojasnjeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020. Decembra 2020 je bila sprejeta sprememba ustave in izvedbena zakonodaja, s katero je bilo ustanovljeno vrhovno upravno sodišče, uvedene so bile spremembe pri izbiri in imenovanju sodnikov ustavnega sodišča ter spremenjene številne določbe v zvezi s sodnim svetom. Deležniki so izpostavili, da reforma odraža prizadevanja za izboljšanje pravosodnega sistema in okrepitev njegove neodvisnosti, čeprav so nekateri deli reforme naleteli na nasprotovanje (glej spodaj).

Čeprav so bili nekateri elementi reforme v zvezi s sodnim svetom dobrodošli, je bila izražena zaskrbljenost glede ureditve razrešitve njegovih članov. Ustavna reforma je uvedla spremembe načina imenovanja članov sodnega sveta, razširila pristojnosti sveta in spremenila določbo o razrešitvi njegovih članov. Z reformo je bilo uvedeno pravilo, po katerem so člani sveta, ki so sodniki, izvoljeni v več volilnih okrajih. Po besedah vlade je cilj spremembe povečati legitimnost sveta z zagotovitvijo bolj raznolike zastopanosti sodnikov. Cilj je v skladu s priporočili Sveta Evrope. Reforma poleg tega razširja pristojnosti sodnega sveta. Nadalje reforma izrecno določa, da lahko člane sodnega sveta, vključno z njegovim predsednikom in podpredsednikom, kadar koli razreši organ, ki jih je imenoval. Glede na obrazložitveni memorandum to pomeni, da ni potrebno, da predlog za razrešitev temelji na zakonsko predpisanem merilu, temveč je lahko razlog tudi pomanjkanje zaupanja. Deležniki so izrazili zaskrbljenost, da bi lahko ta vidik reforme negativno vplival na neodvisnost sodnega sveta. Takšni pomisleki so bili izraženi tudi v mnenju, ki ga je 9. decembra 2020 izdal urad Posvetovalnega sveta evropskih sodnikov (Bureau of the Consultative Council of European Judges CCJE).Razrešeni član lahko odločitev o razrešitvi izpodbija pred ustavnim sodiščem, tako da vloži ustavno pritožbo. Pomembno je, da za sodni svet veljajo zadostna jamstva glede njegove neodvisnosti v razmerju do zakonodajne in izvršilne oblasti, tudi v zvezi z načinom razrešitve njegovih članov.

Za zagotovitev gotovosti je bila uvedena upokojitvena starost sodnikov. Po spremembah ustave se sodniki upokojijo, ko dopolnijo 67 let. Reforma je odpravila diskrecijsko pravico sodnega sveta, da predlaga upokojitev sodnika, starejšega od 65 let, zato sprememba povečuje pravno varnost in stabilnost za sodnike.

Spremenjen je bil sistem kazenske odgovornosti sodnikov. Oktobra 2020 je bila sprejeta sprememba kazenskega zakonika, ki ji je sledila sprememba ustavne določbe o imuniteti sodnikov. V skladu z reformami sodniki ne morejo odgovarjati za mnenje, ki ga izrazijo med odločanjem, razen če je mogoče odločanje sodnika opredeliti kot kaznivo dejanje. Na tem področju je bilo v kazenski zakonik uvedeno novo kaznivo dejanje zlorabe prava. V skladu s to določbo so lahko sodniki kazensko preganjani zaradi samovoljne odločitve, ki je povzročila škodo drugi osebi ali ji omogočila korist. Določba naj bi se uporabljala le v primerih očitno samovoljnih in nepravilnih odločitev. Kazenski postopek vodita posebni tožilec in specializirano kazensko sodišče. Sodnik, obtožen tega kaznivega dejanja, lahko od sodnega sveta zahteva, naj izrazi nestrinjanje z nadaljevanjem kazenskega pregona, kar je, če svet to stori, enakovredno zaključku postopka. Kazensko preganjani sodnik je lahko začasno suspendiran le z odločbo disciplinskega sodišča. Evropski standardi sicer določajo, da lahko sodniki odgovarjajo za svoje odločanje v izjemnih primerih zlonamernosti ali hude malomarnosti, vendar mora vsaka ureditev, ki ureja odgovornost sodnikov, jasno in natančno določati potrebna jamstva, ki preprečujejo vsakršno tveganje, da bi kdo uporabil ureditev kot sredstvo pritiska na sodno dejavnost ali sistem političnega nadzora nad vsebino sodnih odločb. Pomembno je, da se pri uporabi novih določb v praksi ta jamstva ustrezno spoštujejo v skladu z evropskimi standardi. Nekateri deležniki so izrazili pomisleke glede ustavne spremembe o imuniteti sodnikov, pri čemer so opozorili, da bi lahko široka in nejasna ubeseditev pomenila morebitno tveganje zlorabe.

Nedavna ustavna reforma je spremenila ureditev za premestitve sodnikov brez njihovega soglasja. Z nedavno ustavno reformo je bilo določeno, da je mogoče sodnike premestiti brez njihovega soglasja v primeru spremembe mreže sodišč, če je tak prenos potreben za zagotovitev pravilnega delovanja sodstva. V skladu z evropskimi standardi je v izjemnih primerih mogoče premestiti sodnike brez njihovega soglasja, če so vzpostavljena zadostna jamstva. Ta jamstva vključujejo zahtevo, da sodnik ne sme biti premeščen na sodišče nižje stopnje in da ima pravico do sodnega nadzora. Pomembno bo, da bo izvedbeni zakon zagotovil zadostna jamstva ob upoštevanju evropskih standardov.

Pripravlja se osnutek reforme mreže sodišč. Na podlagi priporočil iz poročila komisije Sveta Evrope za učinkovitost pravosodja (CEPEJ), kjer so med drugim predlagali premislek o večji specializaciji sodnikov in spremembi mreže sodišč, zlasti o zmanjšanju števila okrajnih sodišč, je ministrstvo za pravosodje organiziralo delovne skupine, ki jih med drugim sestavljajo sodniki, za pripravo osnutka reforme mreže sodišč. Cilj reforme je povečati zaupanje javnosti v sodstvo ter izboljšati njegovo učinkovitost in kakovost. Osnutek mreže sodišč temelji na potrebi po dovolj velikih sodiščih, ki omogočajo večjo specializacijo sodnikov na vsakem sodišču, spoštovanje kulturnih in regionalnih identitet ter dostopnost pravosodja. Na podlagi podatkov o trenutni delovni obremenitvi sodišč ter infrastrukturi in dostopnosti sodišč je bilo v osnutku reforme predlagano zmanjšanje števila okrajnih sodišč s 54 na 30 in zmanjšanje števila okrožnih sodišč z 8 na 3. Sodniki, sodno osebje in zadeve z ukinjenih sodišč bi bili premeščeni na preostala sodišča. Od septembra do decembra 2020 je bil osnutek reforme predstavljen sodnikom in drugim deležnikom; razprave so se nadaljevale januarja in februarja 2021. Ministrstvo za pravosodje zdaj ocenjuje pripombe, predložene v okviru javnega posvetovanja, ki je potekalo od sredine decembra 2020 do začetka marca 2021. Osnutek reforme je kritiziralo več deležnikov, ki so med drugim poročali o pomanjkanju sodelovanja v postopku priprave osnutka in izrazili pomisleke glede dostopnosti sodišč. Po kritikah se je ministrstvo za pravosodje odločilo nadaljevati posvetovanja s sodniki do septembra 2021, nato pa bo preoblikovan predlog za reformo mreže sodišč znova predmet javnega posvetovanja. Ker bo reforma vključevala premestitev sodnikov, je treba opozoriti, da bi morala v skladu z evropskimi standardi za sodnike, ki bi bili zaradi reforme premeščeni brez njihovega soglasja, veljati postopkovna jamstva, da se zagotovi, da njihova neodvisnost ne bo ogrožena (glej zgoraj). CEPEJ je pregledal osnutek reforme in ugotovil, da je uporabljena metodologija v skladu z njegovimi smernicami in njegovim poročilom o oceni, ter izpostavil pristop, ki so ga izbrali slovaški organi in temelji na dokazih. Izdal je tudi nadaljnja priporočila, na primer, da naj se prouči možnost, da se izvedba reforme preloži.

Ustanovljeno je bilo vrhovno upravno sodišče, predvidena pa so tudi upravna sodišča. Nov sistem upravnih sodišč naj bi sestavljala tri upravna sodišča, katerih ustanovitev je predlagana v osnutku reforme mreže sodišč, in vrhovno upravno sodišče, ki je bilo ustanovljeno z nedavno ustavno reformo in naj bi začelo delovati avgusta 2021. Predsednik vrhovnega upravnega sodišča je bil imenovan maja 2020, postopek izbire sodnikov pa še poteka. Sodnike bo izbral sodni svet. Osnutek reforme mreže sodišč (glej zgoraj) predvideva ustanovitev treh ločenih upravnih sodišč. Predvideno je, da bo predsednike novih upravnih sodišč izbral petčlanski odbor, ki naj bi ga imenoval minister za pravosodje, dva od kandidatov pa naj bi predlagal sodni svet. Glede izbire sodnikov upravnih sodišč je predlagano, da minister za pravosodje določi, katera delovna mesta se bodo zapolnila s premestitvijo sodnikov in katera z izbirnim postopkom. Pomembno bo, da se pri ustanovitvi teh sodišč in ureditvi, ki se zanje uporablja, upoštevajo evropski standardi.

Generalni državni tožilec in posebni tožilec sta bila izvoljena po novem postopku. Parlament je septembra 2020 sprejel zakon, ki je uvedel več sprememb v postopek izvolitve generalnega državnega tožilca in posebnega tožilca. Zakon je razširil seznam oseb, ki imajo pravico predlagati kandidata za mesto generalnega državnega tožilca, omogočil kandidaturo za ta položaj tudi osebam, ki niso tožilci, in uvedel zahtevo, da se kandidati za generalnega državnega tožilca in posebnega tožilca udeležijo javnega zaslišanja v parlamentu. Nova pravila so bila uporabljena decembra 2020 in februarja 2021 med izvolitvijo kandidatov za generalnega državnega tožilca in posebnega tožilca. V obeh primerih so mediji pozorno spremljali volitve, deležniki pa so poročali o večji preglednosti postopka.

Kakovost