SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.6.2011 
SEC(2011) 801 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stabilnos ti Avstrije za obdobje 2011–2014 
{SEC(2011) 728 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Avstrije za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stabilnos ti Avstrije za obdobje 2011–2014 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1, zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. ma rca 2010 potrdil predlog Ev ropske komisije, da za čne izvajati 
novo strategijo za delovna mesta in rast, t. i. Evropo 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih pol itik ter se bo osredoto čala na klju čna podro čja, na 
katerih je potrebno ukrepanje, da se spodbudi potencial Evrope za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah ekonomskih politik 
držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra  2010 sklep o smer nicah za politike 
zaposlovanja držav članic
3, ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države 
članice so bile pozvane, naj integrirane sm ernice upoštevajo pri svojih nacionalnih 
ekonomskih in zaposlovalnih politikah. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C, , str. . 
3 Ohranjene za leto 2011 s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011. 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled rasti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevan ja politik, ki temelji na strategiji 
Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil pr ednostne naloge za fiskalno konsolidacijo 
in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarj a in 7. marca 2011 
ter na podlagi letnega pregle da rasti, ki ga je pripra vila Komisija). Poudaril je 
potrebo po prednostnem obravnavanju ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in 
fiskalne vzdržnosti, zmanjšanja brezposel nosti z reformami na trgu dela ter novih 
prizadevanj za pove čanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge 
pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vklju čijo v svoje programe stabilnosti ali 
konvergen čne programe in nacionalne reformne programe. 
(5) Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v 
paktu „euro plus“, naj pravo časno predstavijo svoje zaveze, da jih bo mogo če 
vključiti v njihove programe stabilnosti ali konvergen čne programe in nacionalne 
reformne programe. 
(6) Avstrija je 27. aprila 2 011 predložila dopolnitev progr ama stabilnos ti za obdobje 
2011–2014, 2. maja 2011 pa nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta 
bila ocenjena isto časno, da bi se upoštevale medsebojne povezave. 
(7) Avstrijsko gospodarstvo je vstopilo v kr izo z zdravimi temelji in v obdobju pred 
krizo ni utrpelo nobenih ve čjih neravnovesij ali izkrivljanj . Kljub temu se je zaradi 
finančne in gospodarske krize znašlo v najgl oblji recesiji zadnjih desetletij. Na 
splošno se je realni BDP leta 2009 zmanjš al za skoraj 4 %. Zaradi krize se je 
zaposlenost leta 2009 zmanjšal a za približno 1 %, s čimer se je brezposelnost 
povečala na 4,8 % (s 3,8 % v letu pred tem) . Kriza je zaustavi la predhodno stalno 
rast presežka teko čega računa. Gospodarska in finan čna kriza je mo čno obremenila 
javne finance. Zaradi sprejetja paketa  spodbud in popolnega delovanja avtomatskih 
stabilizatorjev je javnofinan čni primanjkljaj leta 2009 dosegel 4,1 % BDP, leta 2010 
pa 4,6 % BDP. Javni dolg se je v navedenih letih pove č
al na 69,9 % BDP oziroma 
72,3 % BDP. Ker je bila ve čina spodbujevalnih ukrepov tr ajnih, je bila  takoj po 
izboljšanju gospodarskih pogojev potrebna fi skalna konsolidacija. Konsolidacijski 
paket, ki znaša skoraj 1 % BDP, je bil sprejet z zakonom o prora čunu za leto 2011. 
Gospodarstvo od tretjega četrtletja 2009 ob pove čanem tujem povpraševanju in zlasti 
močnejši gospodarski dejavnosti v Nem čiji postopoma okreva po krizi. Na splošno je 
realna rast BDP leta 2010 dosegla 2 %.  
(8) Na podlagi ocene dopolnitve programa stabilnosti v skladu s členom 5(1) Uredbe 
Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je  makroekonomski scenarij, na katerem 
temeljijo prora čunske projekcije, realisti čen, proti koncu programskega obdobja pa 
preveč ugoden. Glavni cilj srednjero čne proračunske strategije, predstavljene v 
zadnji dopolnitvi programa stabilnos ti, je postopoma zmanjšati javnofinan čni 
primanjkljaj z 4,6 % BDP leta 2010 na 2,4 % BDP leta 2014, in sicer predvsem z 
omejevanjem odhodkov. Zaradi dejstva, da ukrepi za podporo konsolidaciji na 
podnacionalni ravni niso dolo čeni in da se prihranki pri nekaterih ukrepih, sprejetih 
na zvezni ravni, npr. dobi čki iz kampanje proti dav čnim goljufijam, katere 
napovedan u činek se zdi zelo špekulativen, ne bodo realizirali, obstajajo pri teh ciljih 
predvsem negativna tveganja. Na drugi  strani pa je leta 2009 uveden ve čletni okvir 
 
SL 4   SL za odhodke zvezne vlade, ki  je prispeval k pove čanju predvidljivosti prora čunskega 
postopka v srednjero čnem obdobju, čeprav samo na zvezni ravni, dejavnik 
pozitivnega tveganja. Program nava ja, da se bo delež dolga v BDP pove čal z 72,3 % 
leta 2010 na 75,5 % leta 2013, nato pa se leta 2014 zmanjšal na 75,1 %. Vendar je s to napovedjo povezanih nekaj tveganj v zvezi z naraš čanjem dolga podjetij v državni 
lasti, ki niso del javnega sektorja, in morebitno dodatno obremenitvijo zaradi 
podpornih ukrepov za ban čni sektor. Hkrati pa obstaja možnost, da bo delež dolga 
manjši, saj bodo banke, ki so med kriz o prejele javno podporo, to verjetno odpla čale 
prej, kot je predvideno v programu. 
(9) Javnofinan čni primanjkljaj naj bi se po program u leta 2013 zmanjšal pod referen čno 
vrednost 3 %, kar je v skladu z rokom, ki ga je dolo čil Svet. Vendar je povpre čno 
letno fiskalno prizadevanje v višini 0,35 % BDP, predvideno v programu za obdobje 
2011–2013, precej pod 0,75 % BDP, h katere mu je Svet pozval Avstrijo. 
(10) Čeprav je Avstrija izdelala nacionalni pakt za stabilnost, bi  nadaljnja reforma 
fiskalnih odnosov med razli čnimi ravnmi oblasti zagotovila znatne prihranke, 
podprla fiskalno konsolidacijo in sprostila sr edstva za naložbe, ki spodbujajo rast, na 
področjih kot sta raziskave in razvoj ter iz obraževanje. Splošno priznano je, da so 
sedanji odnosi kompleksni: prihodki iz ve čine posameznih davkov so s fiksnimi 
deleži razdeljeni po razli čnih teritorialnih ravneh, poleg tega pa je odlo čanje na ve č 
področjih razdeljeno med razli čne ravni oblasti. Pri številnih dejavnostih 
odgovornost za pridobivanje prihodkov in porabo ni na isti ravni oblasti. Primeri 
neučinkovitosti, ki izhajajo iz sedanje oblik e teh fiskalnih odnosov, se najdejo zlasti 
v zdravstvenem in izobraževalnem sektorju.  
(11) Povprečna davčna obremenitev v Avstriji je med najvišjimi v EU. V primerjavi z 
drugimi državami EU so prispevki zapos lenih za socialno varnost zelo visoki. 
Zmanjšanje prispevkov za zavarovanje za prim er brezposelnosti za osebe z nizkimi 
dohodki leta 2008 in reforma davka na dohodek leta 2009 st a prispevala k 
zmanjšanju dav č
ne obremenitve zaposlenih, vendar pa z njima ni bilo možno 
preprečiti nekolikšnega pove čanja dav čne obremenitve za osebe z nizkim in 
povprečno visokim dohodkom glede na za četek zadnjega desetletja. Ta obremenitev 
negativno vpliva na zaposl ovanje, zlasti delavcev z nizkimi dohodki in slabo 
kvalificiranih delavcev.  
(12) Stopnja zaposlenosti starejših delav cev v Avstriji je kljub velikemu pove čanju v 
zadnjem desetletju še vedno pod povpre čjem EU. Še vedno se veliko uporabljajo 
sheme pred časnega upokojevanja in invalidske pokojnine. Skupno 72 % vseh novih 
pokojnin v letu 2010 je bilo dodeljenih, preden je bila dosežena zakonsko dolo čena 
upokojitvena starost. Naslednji dejavnik, ki prispeva k nizki stopnji zaposlenosti starejših delavcev, je še vedno razmer oma nizka zakonsko predpisana upokojitvena 
starost za ženske (60 let). Gl ede na demografski razvoj v Avstriji sta dvig dejanske 
upokojitvene starosti in izboljšanje okvira, ki starejšim delavcem omogo ča, da dalj 
časa ostanejo na trgu dela, pomembna za zagotovitev vzdržnosti javnih financ in 
povečanje ponudbe delovne sile, ki naj bi se po napovedih za čela zmanjševati leta 
2020.  
(13) Stopnja zaposlenosti žensk v Avstriji je razmeroma visoka in povezana z eno od 
najvišjih stopenj zaposlitev s krajšim delovnim časom. Ženske so ve činoma 
zaposlene na nizko pla čanih delovnih mestih. Posledica teh vzorcev je razlika v 
 
SL 5   SL plačilu med spoloma v višini 25,4 %, ki je druga najve čja v EU in eden od 
dejavnikov, ki vodijo k razmerom a visokemu tveganju za revš čino pri ženskah. 
Razlog, da so ženske zapos lene s krajšim delovnim časom, je neenaka razdelitev 
obveznosti skrbi za otroke in starejše med ženskami in moškimi ter pomanjkanje 
storitev otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe.  
(14) Za izobraževalni sistem sta zna čilna „zgodnje razvrš čanje“, pri katerem se morajo 
učenci, ko so stari deset let, odlo čiti o svoji prihodnji izobraževalni poti, pri čemer je 
prepustnost med potmi omejena, in razš irjeno poldnevno šolanje. To lahko privede 
do neoptimalnih rezultatov na podro čju izobraževanja za ranljive skupine mladih, 
zlasti tiste s priseljens kim ozadjem. Zgodnje odlo čitve v veliki meri vnaprej dolo čijo 
prihodnje izobraževalne poti, zaradi česar je pozneje težje dose či višjo izobrazbo. 
Enotna šola za vse 10.–14. letnike bi prispevala k ve čji enakosti priložnosti v 
izobraževalnem sistemu in zmanjšanju stopenj osipa v šolah. 
(15) Konkurenca v storitvenem sektorju, zlas ti pri omrežnih storitvah, kot so 
telekomunikacije, prevoz, javne službe, te r prodaji na drobno in svobodnih poklicih, 
ni dovolj razvita. Rast pr oduktivnosti je bila po časna, tržna struktura pa ni spodbujala 
kupne mo či in povpraševanja potrošnikov. S podbujanje konkurence z olajšanjem 
vstopa na trg, zmanjšanjem zakonske regulac ije strok in poklicev ter zagotavljanjem 
konkuren čnega dolo čanja cen bi pove čalo izbiro potrošnikov in cenovno dostopnost 
za potrošnike. V Avstriji so se nakopi čile velike zamude pri izvajanju direktive o 
storitvah in odprava teh bi lahko prispevala k sprostitvi rasti. Zlasti še ni sprejet 
„horizontalni zakon“, tj. zvezni zakon za izvajanje glavnih na čel direktive.  
(16) Avstrija je v okviru pakta „euro plus“ sprejela številne zaveze4. Zaveze zadevajo tri 
od štirih podro čij pakta. Na fiskalni strani ukrepi obravnavajo potrebo po dvigu 
dejanske upokojitvene starosti in u činkovitejšem nadzoru javne porabe na razli čnih 
ravneh oblasti. Kar zadeva zaposlenost, je poudarek na boju proti brezposelnosti 
mladih, na podro čju konkuren čnosti pa na dodatnih naložb ah v raziskave in tehni čno 
izobraževanje ter razvoju modelov za celodne vne šole. Pobude iz pakta so v skladu z 
nacionalnim reformnim programom, zveznim zakonom o prora čunskem okviru in 
programom stabilnosti. Čeprav ukrepi obravnavajo nekatere glavne socialno-
ekonomske izzive, s katerimi se soo ča država, obstajajo še  drugi, med drugim na 
področjih fiskalne politike, izobraževanja, konkurence in inovativnosti, in bilo bi 
koristno, da bi bili predmet zavez. Zav eze v okviru pakta „e uro plus“ so bile 
ocenjene in upoštevane v priporo čilih.  
(17) Komisija je ocenila avstrijski program stab ilnosti in nacionalni reformni program ter 
zaveze pakta „euro plus“5. Glede na to, da je treba okrepiti splošno gospodarsko 
upravljanje Evropske unije z vklju čitvijo EU v prihodnje nacionalne odlo čitve, 
Komisija pri tem ni upoštevala le pomena za vzdržno fiskalno in socialno-
ekonomsko politiko v Avstriji, ampak tudi s poštovanje pravil in smernic EU. Meni, 
da je treba zaradi ugodnih gospodarskih pogojev okrepiti pr izadevanje za fiskalno 
konsolidacijo, zlasti v letu 2012, in nadalje reformirati fiskalne odnose med različnimi ravnmi oblasti. Zmanjšanje dav čne obremenitve, izboljšanje rezultatov na 
področju izobraževanja in boj proti segmentaciji  glede na spol bi koristilo dinamiki 
                                                
 
4 Ve č podrobnosti o zavezah v okviru pakta „euro plus“ je na voljo v SEC(2011) 728. 
5 SEC(2011) 728. 
 
SL 6   SL trga dela, pove čanje konkurence in spodbujanje inovacij pa bi pove čala 
konkuren čnost.  
(18) Svet je glede na to oceno, pri čemer je upošteval tudi Priporo čilo Sveta na podlagi 
člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evr opske unije z dne 2. decembra 2009, prou čil 
dopolnitev programa stabilnosti Avst rije za leto 2011, njegovo mnenje6 pa je zlasti 
zajeto v priporo čilu v točkah (1) in (2) v nadaljevanju – 
PRIPORO ČA, naj Avstrija v obdobju 2011–2012 sprejme naslednje ukrepe: 
(1) izkoristi trenutno gospodarsko okrev anje za pospešitev zmanjšanja čezmernega 
primanjkljaja; v ta namen sprejme in izvede ukrepe, med drugim na podnacionalni ravni, ki so potrebni za zagotovitev povpre čnega letnega fiskalnega prizadevanja v 
višini vsaj 0,75% BD P v letih 2012 in 2013;  
(2) sprejme ukrepe za nadaljnjo okrepitev nacionalnega prora čunskega okvira z 
uskladitvijo zakonodajnih in upravnih odgovor nosti ter odgovornosti  za pridobivanje 
prihodkov in porabo med razli čnimi ravnmi oblasti, zlasti na podro čju zdravstvenega 
varstva;  
(3) ob posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami sprejme 
ukrepe za postopno odpravo sedanje sheme pred časnega upokojevanja za ljudi z 
dolgimi zavarovalnimi dobami in doseže zvišanje zakonsko dolo čene upokojitvene 
starosti za ženske, da se zagotovi vzdrž nost in primernost pokojninskega sistema; 
dosledno uporablja pogoje za dostop do sheme invalidske pokojnine; 
(4) sprejme ukrepe za pove čanje udeležbe na trgu dela , tako da med drugim na 
proračunsko nevtralen na čin zmanjša obremenitev z davki in prispevki za socialno 
varnost, zlasti za oseb e z nizkimi in povpre čno visokimi dohodki; izvaja nacionalni 
akcijski na črt za enako obravnavanje žensk in moških na trgu dela, vklju čno s 
povečanjem razpoložljivosti storitev oskrbe  in mest v celodnevnih šolah, da se 
poveča možnost žensk za delo s polnim delovnim časom, ter zmanjšanjem velike 
razlike v pla čilu glede na spol; sprejme ukrepe za izboljšanje rezultatov na podro čju 
izobraževanja in prepre čitev osipa v šolah; 
(5) sprejme nadaljnje ukrepe za spodbujanje konku rence, zlasti v storitvenem sektorju, z 
zmanjšanjem ovir za vstop, odpravo neupravi čenih omejitev za stroke in poklice ter s 
povečanjem pristojnosti organov za konkuren co; pospeši sprejetje manjkajo čega 
„horizontalnega zakona“ za izva janje direktive o storitvah. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
                                                 
6 Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.