1UVOD

Zaradi vedno večje količine vesoljskih odpadkov in eksponentnega povečanja vesoljskega prometa je vesolje vse bolj preobremenjeno, kar ogroža izvedljivost ter varnost vesoljske infrastrukture in operacij. Doslej največje število objektov pomeni resnično, konkretno tveganje, ki prav vsak dan vpliva na rutinske operacije v orbiti in neposredno ogroža varnost ter zaščito prometa v orbiti in vesoljsko trajnostnost. Znašli smo se na razpotju: če ne poiščemo načinov za upravljanje vesoljskega prometa, bomo s svojimi preteklimi in sedanjimi dejavnostmi v vesolju ogrozili varnost, zaščito in trajnostnost v vesolju, kar bo ogrozilo tudi našo sposobnost, da bi se v prihodnje lahko zanašali na vesolje kot dejavnik, ki omogoča ključne storitve v korist človeštva.

V nizki zemeljski tirnici (LEO) je približevanje vse pogostejše, saj se število satelitov povečuje zaradi širjenja megakonstelacij. V zadnjem času je prišlo do povečanega števila incidentov, ki bi lahko imeli katastrofalne posledice. Že s samo količino sledljivih in nesledljivih vesoljskih predmetov ter hitrim potekom vesoljskih operacij se eksponentno povečujeta tveganje za morebitne prihodnje incidente. Zaradi morebitnih posledic bi se lahko zgodilo, da se nekatere orbite v prihajajočih desetletjih ne bi mogle uporabljati, neposredna posledica tega pa bi bila, da bi bile vesoljske operacije močno ogrožene ali celo nemogoče. Slednje glede na vse večjo odvisnost od satelitskih podatkov in storitev predstavlja visoko stopnjo strateškega tveganja, lahko pa bi tudi oviralo ključne storitve, kot so komunikacije, civilna zaščita ter odziv na izredne razmere. Če bi se na primer prekinilo ali bi bilo resno ogroženo zagotavljanje podatkov in storitev globalnega sistema za določanje položaja, navigacijo ter določanje točnega časa EU in opazovanje Zemlje, bi to neposredno vplivalo na zaščito, varnost, gospodarstvo in blaginjo evropskih državljanov, kar bi omejilo našo svobodo delovanja.

Upravljanje vesoljskega prometa bo v okviru vse bolj obremenjenega okolja v vesolju prispevalo k varnostni in obrambni razsežnosti EU v vesolju. Vesoljske storitve so ključno orodje za obrambne in civilne zmogljivosti. Zato so vesoljska sredstva so zaradi svoje strateške narave tarča različnih groženj. Motnje vesoljskih sredstev bi resno vplivale na sposobnost obrambe EU in njenih držav članic. Poleg tega bi zmanjšanje tveganja za trke v orbiti povečalo odpornost vesoljske infrastrukture, vključno s sateliti, ki podpirajo obrambne in varnostne aplikacije. Zato je izredno pomembno, da v podporo upravljanju vesoljskega prometa poskrbimo za avtonomne zmogljivosti za nadzor in sledenje v vesolju, ki pa bodo tudi interoperabilne z zmogljivostmi naših glavnih partnerjev. Globalna prizadevanja za upravljanje vesoljskega prometa bi prispevala tudi k preglednosti in splošni krepitvi zaupanja ter pomagala pri preprečevanju nesporazumov in umirjanju napetosti v primeru incidentov.

Ker je okolje v orbiti skupni svetovni vir, so vesoljski upravljavci z vsega sveta v različnem obsegu odvisni drug od drugega. Zato morajo k vzpostavitvi upravljanja vesoljskega prometa prispevati vsi akterji na področju vesoljskih poletov.

EU je pomemben mednarodni akter na področju vesoljskih poletov z lastno evropsko vesoljsko politiko in vesoljskim programom, ki vsebuje komponente določanja položaja, navigacije ter določanja točnega časa in opazovanja Zemlje. Zato ima EU legitimen interes in je tudi obvezana, da aktivno prispeva k svetovni razpravi in zavzame odločno stališče pri oblikovanju potrebnih ukrepov za upravljanje vesoljskega prometa. EU že spodbuja večstranski pristop za zagotavljanje ohranjanja dolgoročne varnosti in trajnostnosti dejavnosti v vesolju s ciljem zmanjšanja groženj in tveganj za vse vesoljske sisteme. EU si že desetletja prizadeva za ohranjanje varnega, trajnostnega, stabilnega in varovanega vesolja ter se še naprej zavzema za njegovo mirno uporabo.

Svet, Komisija in visoki predstavnik so v vrsti dokumentov politike na visoki ravni, v katerih so pozivali k ukrepanju, priznali potrebo po pristopu na področju upravljanja vesoljskega prometa v EU za obravnavanje teh globalnih večplastnih izzivov na področju varnosti, zaščite in trajnostnosti vesoljskih operacij.

V odsotnosti mednarodnega regulativnega okvira si več javnih in zasebnih pobud prizadeva rešiti vprašanje varnosti vesoljskih operacij. V tekmi za vzpostavitev varovanega okolja v vesolju, ki bi zagotovilo varnost na tleh, mora EU ukrepati takoj, hitro, skupaj in odločno.

Cilj tega skupnega sporočila je predstaviti konkreten pristop EU k upravljanju vesoljskega prometa, ki bi zagotovil varno, trajnostno in zaščiteno uporabo vesolja ter omogočil ohranitev interesov EU ob popolnem spoštovanju zadevnih kompetenc EU in njenih držav članic.

2NUJNA POTREBA PO PRISTOPU K UPRAVLJANJU VESOLJSKEGA PROMETA NA RAVNI EU

Ker mednarodnih norm in standardov ni, mora EU nujno nadaljevati z oblikovanjem politike ter ukrepanjem na področju upravljanja vesoljskega prometa, kar pa je odvisno od nekaterih ključnih vprašanj v zvezi z mejami tega področja javne politike, ki se hitro razvija, glavnimi dejavniki, ki zahtevajo ukrepanje, in načinom, na katerega bi se EU lahko odzvala na zahteve tega svetovnega izziva.

2.1Opredelitev upravljanja vesoljskega prometa

Najprej je treba obravnavati dejstvo, da ni soglasja za mednarodno dogovorjeno in jasno opredelitev upravljanja vesoljskega prometa ter njegovih primarnih ciljev. Medtem ko je na mednarodni ravni pojem šele treba soglasno opredeliti, je treba za zaščito vesoljske infrastrukture in dolgoročno zagotavljanje varne ter trajnostne uporabe vesolja ukrepati takoj, saj je v vesolju vse več akterjev in predmetov.

V tem sporočilu je na osnovi izčrpne študije o opredelitvah in pristopih ter z namenom doseganja napredka na ravni EU upravljanje vesoljskega prometa opredeljeno kot sredstva in pravila za varno, trajnostno in zaščiteno dostopanje do vesolja, izvajanje dejavnosti v vesolju in vračanje iz vesolja.

Upravljanje vesoljskega prometa je povezano z naslednjimi elementi:

a)dejavnosti spremljanja razmer v vesolju (SSA), vključno z nadzorom in spremljanjem v vesolju (SST);

b)zmanjševanje količine vesoljskih odpadkov in njihova sanacija;

c)upravljanje vesoljskih orbit in radijskega spektra;