1.Uvod

Neizzvana ruska invazija na Ukrajino je še dodatno destabilizirala že tako krhke kmetijske trge. Kmetijstvo po vsem svetu je pod pritiskom zaradi pandemije COVID-19 in podnebnih sprememb. V najnovejšem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) je navedeno, da suše, poplave in vročinski valovi ter dvigovanje morske gladine že ogrožajo prehransko in hranilno varnost, to pa se bo zaradi globalnega segrevanja še stopnjevalo, pri čemer bodo še posebej prizadete ranljive regije.

Že pred invazijo je bilo opaziti znatno zvišanje cen na trgih primarnih proizvodov, zaradi česar so se na kmetijskih trgih povečali stroški energije in gnojil, posledično pa so se zvišale tudi cene kmetijskih proizvodov. Cene hrane v EU so se v primerjavi s prejšnjim februarjem zvišale za 5,6 %.

Preskrba s hrano v EU danes ni ogrožena. EU je večinoma samozadostna, ko gre za ključne kmetijske proizvode, saj je glavna izvoznica pšenice in ječmena, prav tako pa večinoma lahko pokriva svoje potrebe po drugih osnovnih kmetijskih rastlinah, kot sta koruza in sladkor. Podobno je večinoma samozadostna, ko gre za proizvode živalskega izvora, vključno z mlekom in mesom (pomembna izjema pa je morska hrana).

Vendar sta invazija na Ukrajino in skokovito zvišanje cen primarnih proizvodov na svetovni ravni povzročila zvišanje cen na trgih kmetijskih in morskih proizvodov ter izpostavila ranljivosti našega prehranskega sistema: našo odvisnost od uvoza, npr. na področju energije, gnojil in krme. To povečuje stroške za proizvajalce in vpliva na ceno hrane, kar vzbuja zaskrbljenost glede kupne moči potrošnikov in dohodkov proizvajalcev.

Motnje v trgovini vzbujajo tudi resno zaskrbljenost glede svetovne prehranske varnosti, tako zaradi kratkoročnih posledic vojne kot zaradi dolgoročne negotovosti, ki se poraja v zvezi z njo. V obleganih ukrajinskih mestih prihaja do hudega pomanjkanja hrane. Pomembni trgovinski tokovi žit in oljnic z območja Črnega morja so se praktično ustavili.

Vojna v Ukrajini je korenito spremenila tržna pričakovanja in vpliva na cene vseh primarnih proizvodov, vključno z agroživilskimi. Zaskrbljenost glede prehranske varnosti zadeva predvsem svetovni trg pšenice. Cene na terminskih trgih pšenice so se od invazije zvišale za 70 %. Svetovna proizvodnja pšenice je ogrožena tako zaradi pretresa na strani ponudbe, povezanega z velikim deležem Ukrajine in Rusije na trgih pšenice, kot zaradi pretresa v zvezi z vhodnimi stroški, zlasti stroški za zemeljski plin, dušikovo gnojilo in kisik. Da bi zadovoljili svetovne potrebe po hrani v trenutni in naslednji sezoni, bi bilo treba nadomestiti do 25 milijonov ton.

Zdaj je bolj kot kdaj koli prej čas, da pokažemo solidarnost. V tem sporočilu je predstavljen odziv Komisije na izjavo iz Versaillesa z dne 10. in 11. marca 2022, v kateri jo je Evropski svet pozval, naj predstavi možnosti za obravnavo vprašanj naraščajočih cen hrane in svetovne prehranske varnosti. To sporočilo temelji na oceni stanja (Priloga 1) ter na viziji za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem iz evropskega zelenega dogovora in strategije „od vil do vilic“. Predstavlja kratkoročne ukrepe za podporo prehranski varnosti in kmetijstvu v Ukrajini, svetovni prehranski varnosti ter proizvajalcem in potrošnikom v EU. Poleg tega poziva k odpravi pomanjkljivosti, ki jih je razkrila razvijajoča se kriza, na načine, ki bodo spodbudili prehod na trajnostne, odporne in pravične prehranske sisteme v EU in po svetu.

2.Svetovna prehranska varnost

Ruska invazija na Ukrajino bi lahko imela resne posledice za svetovno prehransko varnost, tako v Ukrajini kot v številnih državah v Afriki (vključno s podsaharsko Afriko), na Bližnjem vzhodu in Zahodnem Balkanu, kjer primanjkuje hrane. To bo skupaj z vse višjimi cenami hrane verjetno povečalo revščino in nestabilnost v teh državah.

Vprašanje prehranske varnosti v oblegani Ukrajini je zelo zaskrbljujoče, zlasti ker se zdi, da Rusija namerno napada in uničuje zaloge hrane in skladišča. Združeni narodi v pozivu ocenjujejo, da bo v Ukrajini prizadetih do 18 milijonov ljudi, vključno z do 6,7 milijona ljudi, ki bodo na novo notranje razseljeni. Ukrajini je glede na pomanjkanje hrane v mestih ter na milijone beguncev in razseljenih oseb nujno treba zagotoviti pomoč v hrani. Humanitarni akterji, kot je Svetovni program za hrano, tako pomoč v hrani že zagotavljajo in širijo svoje dejavnosti. EU pomoč mobilizira prek svojih mehanizmov na področju civilne zaščite in humanitarne pomoči. Ukrajini in Moldaviji že zagotavlja humanitarno pomoč v višini 93 milijonov EUR, ki vključuje pomoč v hrani in podporo, namenjeno osnovnim potrebam.

Vojskovanje in splošni nemiri bodo v letu 2022 močno vplivali na letino v Ukrajini, ki je znana kot žitnica Evrope. Ukrajinski kmetje za zagotovitev proizvodnje potrebujejo semena, dizelsko gorivo, gnojila in fitofarmacevtska sredstva. Komisija podpira Ukrajino pri razvoju in izvajanju kratko- in srednjeročne strategije za prehransko varnost, da bi zagotovila, da vložki dosežejo kmetije, kadar je to mogoče, ter da se ohrani transportna in skladiščna infrastruktura, da bi Ukrajina lahko nahranila svoje državljane in sčasoma ponovno vzpostavila svoje izvozne trge. Komisija sodeluje z Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) na terenu v zahodni Ukrajini, da bi podprla male kmetije in zagotovila kmetijsko proizvodnjo. Poleg tega bo Komisija na zahtevo ukrajinskih organov za kmetijstvo ohranila in olajšala dostop do trgov EU na prožen način, in sicer tako za uvoz na ukrajinske trge kot za izvoz z njih. Ukrajinska vlada kot del sklopa novih ukrepov za ublažitev ekonomskega šoka zaradi vojne načrtuje financiranje obresti na posojila kmetom v okviru programa, vrednega 25 milijard UAH (760 milijonov EUR). Pomoč in podporo pa ukrajinskim kmetom zagotavljajo tudi kmetijske organizacije iz EU.

Vojna neposredno vpliva na svetovno preskrbo s hrano (zlasti s pšenico, koruzo, ječmenom in sončničnim oljem), pa tudi na cene gnojil in energije. Trenutna zvišanja cen še dodatno otežujejo že tako težke socialno-ekonomske razmere, ki so posledica pandemije COVID-19, suše in drugih konfliktov. Septembra 2021 je bilo zelo neustrezni prehranski varnosti izpostavljenih več kot 161 milijonov ljudi v 42 državah. Skoraj tretjina ljudi na svetu nima dostopa do ustrezne hrane in skoraj tri milijarde ljudi si ne morejo privoščiti stroškov zdrave prehrane. Te številke bi se lahko še povečale, s čimer bi se še bolj oddaljili od uresničitve ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030. Glede na prvotno analizo FAO naj bi se število podhranjenih ljudi na svetovni ravni povečalo za od 7,6 milijona ljudi (scenarij zmernega šoka) do 13,1 milijona ljudi (scenarij hudega šoka).

V številnih državah z nizkimi dohodki in celo v državah z nižjimi srednjimi dohodki te okoliščine pomenijo višje stroške uvoza (hrane) v času, ko se dolg povečuje, menjalni tečaji pa so pod pritiskom. Države, ki uvažajo velik del svoje hrane, zlasti pšenice, ki je pomemben osnovni primarni proizvod, iz Rusije in Ukrajine (npr. v Afriki ter na Bližnjem vzhodu in Zahodnem Balkanu), so močno prizadete, v njih pa bi lahko prišlo do vse večjih napetosti, ki bi lahko privedle do socialnih nemirov, radikalizacije in nestabilnosti. Države, v katerih je velik del kmetijske proizvodnje odvisen od uvoza gnojil, od katerih so nekatere odvisne tudi od uvoza pšenice, se bodo soočale z vse večjimi stroški, ki bi lahko postali nevzdržni, kar bi povzročilo začarani krog in resno ogrozilo proizvodnjo hrane za naslednjih nekaj letin.

Tako humanitarne potrebe kot stroški se bodo verjetno povečali, zaradi česar bo humanitarna pomoč pod še večjim pritiskom. Svetovni program za hrano na primer ocenjuje, da se bodo zaradi skupnega učinka zvišanja cen hrane in goriva njihovi operativni stroški povečali za 26,1 milijona EUR na mesec v primerjavi s sedanjimi ravnmi. V primerjavi z ravnmi pred pandemijo taki dodatni stroški znašajo 63,8 milijona EUR na mesec.

EU kot pomemben humanitarni in razvojni akter na področju prehranske in hranilne varnosti zagotavlja znatno finančno in politično podporo. Od leta 2015 za humanitarno pomoč v hrani nameni najmanj 350 milijonov EUR na leto. Poleg tega je v obdobju 2014–2020 namenila več kot 10 milijard EUR za razvojno sodelovanje, da bi izboljšala prehransko varnost najrevnejših in najranljivejših ter pomagala izkoreniniti lakoto in učinkoviteje odpravljati vse oblike podhranjenosti. V obdobju 2021–2024 se je zavezala nameniti vsaj 2,5 milijarde EUR za mednarodno sodelovanje s prehrambnimi cilji (od tega 1,4 milijarde EUR za razvoj in 1,1 milijarde EUR za humanitarno pomoč). V okviru programa za mednarodno sodelovanje za obdobje 2021–2027 bo EU podpirala prehranske sisteme v približno 70 partnerskih državah.

Asimetrično zvišanje terminskih cen od ruske invazije na Ukrajino kaže, da na svetovni ravni zaskrbljenost glede prehranske varnosti zadeva predvsem trg pšenice. Z geostrateškega vidika je bistveno, da EU pomaga zapolniti vrzel v proizvodnji in preprečiti svetovno pomanjkanje pšenice. EU namreč ni le pomembna neto izvoznica pšenice, temveč ima tudi najvišje donose na svetovni ravni. Od lanskega poletja je izvozila 19 milijonov ton pšenice, do konca junija pa naj bi izvozila še dodatnih 13 milijonov ton. Ta številka bi se lahko glede na visoke cene, ki spodbujajo izvoz, nekoliko povečala. Obeti za zimsko letino pšenice v EU za leto 2022 so dobri, saj so se površine v primerjavi z lanskim letom povečale za 1 %, poleg tega pa v državah članicah, ki so najpomembnejše proizvajalke, pridelek ni trpel zaradi neugodnih vremenskih razmer.

Kratkoročno bo Komisija redno spremljala in analizirala cene hrane in neustrezno prehransko varnost, pri čemer se mora usklajevati z drugimi svetovnimi akterji, tudi kar zadeva ravni zalog na državni in regionalni ravni, kadar je mogoče na podlagi informacijskega sistema za kmetijske trge (AMIS). Spremljala bo potrebe po primarnih proizvodih z nizkimi zalogami na svetovni ravni, da bi zagotovila prave tržne signale za trajnostno povečanje proizvodnje. Treba bi bilo okrepiti humanitarno pomoč v državah, kjer primanjkuje hrane, in v državah s konfliktnimi razmerami v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu, v Aziji in podsaharski Afriki. Pomoč bi morala po potrebi vključevati pristop povezave med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom ter razširiti delo svetovne mreže za preprečevanje prehranskih kriz na nacionalno in lokalno raven. Na prvem evropskem humanitarnem forumu, ki je potekal od 21. do 23. marca 2022, je bil objavljen poziv k ukrepanju in sodelovanju v okviru Ekipe Evropa za rešitev svetovne krize na področju prehranske varnosti. EU in države članice lahko s skupnim ukrepanjem okrepijo humanitarno pomoč za rekonstrukcijo in obnovo.

Predlagani program EU za nujno pomoč Ukrajini (330 milijonov EUR) naj bi prispeval k lajšanju trpljenja ukrajinskega prebivalstva zaradi ruske invazije z zagotavljanjem dostopa do osnovnega blaga in storitev ter zaščite. Ukrep bo poleg tega prispeval h krepitvi odpornosti Ukrajine, tudi proti hibridnim grožnjam, s povečanjem zmogljivosti vladnih organov, gospodarskih akterjev, medijev in civilne družbe, da se spopadejo s posledicami krize in prispevajo k okrevanju države. Poudarek bo tudi na obnovi civilne infrastrukture manjšega obsega in njenem strateškem načrtovanju ter energetski varnosti.