SL    SL SL 
 
SL 1 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 13.7.2010 
SEC(2010) 885  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka  
 
 
Spremni dokument k  
  
predlogu  
 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav 
v okviru premestitev znotraj podjetja 
 
{COM(2010) 378 kon č.} 
{SEC(2010) 884}  
 
 
SL 2   SL 1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Zaradi globalizacije poslova nja ter povpraševanja po veš činah in znanju so v zadnjih letih 
postale bolj klju čne selitve vodstvenih in tehni čnih delavcev, zaradi kratkih nalog za časno 
premeščenih iz podružnic in h čerinskih podjetij multinacionalnih  gospodarskih družb v druge 
poslovne enote. Vendar danes številni dejavniki omejujejo zmožnosti mednarodnih 
gospodarskih družb, da se oprejo na mob ilnost državljanov tretjih držav, premeš čenih znotraj 
podjetja: pomanjkanje jasnih posebnih sistemov, zapletenost in raznolikost prošenj za vizum 
ali dovoljenje za delo, togost, stroški in zamude pri premeš čanju tujcev, premeš čenih znotraj 
podjetja, z enega evropskega sedeža gospodars ke družbe na drugega ter težave pri 
zagotavljanju združitve družine. V prak si obstaja splošen dogovor med državami 
članicami EU glede kategorij oseb, ki  se sprejmejo kot osebe, premeš čene znotraj podjetja, in 
so navadno opredeljene kot „klju čno osebje“, vendar se merila za sprejem in čas veljavnosti 
dovoljenj za delo po državah članicah zelo razlikujejo, v nekaterih primerih pa so lahko 
sprejemni postopki zelo dolgotrajni in težavni. Poleg tega so pravice oseb, premeš čenih 
znotraj podjetja, po državah članicah zelo razli čne. Pomanjkanje podatkov ne omogo ča 
celovite in objektivne slike. Razpoložljivi podatki pa kažejo, da je  število oseb, premeš čenih 
znotraj podjetja, v posameznih državah članicah EU (npr. približno 4 500 državljanov tretjih 
držav v Nem čiji, 3 000 na Nizozemskem, 2 000 v Franciji ter po 1 000 v Španiji, Italiji in 
Sloveniji) precej manjše kot v državah, ki niso članice EU, npr. v Kanadi, na Japonskem in v 
Združenih državah. 
To bi lahko vplivalo na dotok oseb, premeš čenih znotraj podjetja, v države članice EU, kar bi 
privedlo do izgub mogo čih koristi, ki jih lahko prinesej o ti ljudje (inovacije, konkurenca, 
širjenje dejavnosti, postavitev Unije v boljš i položaj pri njenih odnosih z mednarodnimi 
partnerji ter ne nazadnje ustvarja nje blaginje in rasti), in sla bo vplivalo na iskanje krajev za 
naložbe. 
Poleg tega ta togost ovira u činkovito izvajanje obvez iz sporazuma GATS v zvezi z 
„načinom 4“, ki ne zajemajo pogojev za vstop, bivanje in delo, ter omejujejo zmožnost 
podjetij, da izkoristi jo svoj potencial. 
2. N AČELO SUBSIDIARNOSTI  
Glavni razlogi za skupne ukrepe na ravni EU  izhajajo iz naslednjih elementov: 
• poenostavljanje mobilnosti znotraj EU . Togost pri premeš čanju tujcev, premeš čenih 
znotraj podjetja, z enega evropskega sede ža gospodarske družbe na drugega je za 
multinacionalne gospodarske družbe zelo pomem bna. Ukrepi na ravni EU so edini na čin za 
odpravo te togosti s poenostavi tvijo mobilnosti znotraj EU (v okviru premestitev znotraj 
podjetja), ki zahteva skupni si stem za sprejem takih delavcev; 
• povečevanje privla čnosti EU kot celote . Način obravnavanja oseb, premeš čenih znotraj 
podjetja, skupaj s pogoji in postopki, s katerimi  so urejene take premestitve, vpliva na 
odločitve multinacionalnih gospodarskih družb gled e tega, kolikšen naj bo obseg njihovega 
poslovanja in vlaganja na nekem obmo čju. Torej bi lahko ukrepi na ravni EU pomagali 
povečati privla čnost EU kot celote za tuje naložbe, poleg tega pa bi se s temi ukrepi 
poslalo jasno sporo čilo državljanom tretjih držav, premeš čenih znotraj podjetja; 
 
SL 3   SL • spodbujanje takih premestitev v drugo državo zahteva pošteno konkurenco . V zvezi s tem 
se pojavlja potreba po dolo čitvi skupnih delovnih pogojev in  drugih pravic za osebe, 
premeščene znotraj podjetja; 
• poenostavljanje izpolnjevanja medn arodnih obvez EU v okviru STO . Z ukrepanjem na 
ravni EU (namesto na ravni držav članic) glede pogojev za vstop in prebivanje oseb, 
premeščenih znotraj podjetja, bi se lahko bolje zagotovila popolna usklajenost in 
dopolnjevanje politike priseljevan ja in skupne trgovinske politike .  
Dodana vrednost EU 
Dodana vrednost izhaja predvs em iz naslednjih vidikov: 
– državljani tretjih držav, premeš čeni znotraj podjetja, in tuja  podjetja bi imeli korist od 
skupnega, preglednega in privla čnega evropskega okvira za klju čno osebje, s katerim bi se 
okrepilo gospodarstvo znanja EU, omogo čila boljša uporaba človeških virov 
multinacionalnih gospodarskih družb in spodbudile naložbe; 
– s skupnim pravnim okvirom, ki bi dolo čal skupne pogoje za spreje m in bivanje oseb, 
premeščenih znotraj podjetja, bi se zagotovila poštena konkurenca.  
3. C ILJI 
Splošni cilj, za doseganje katerega bi si bilo  treba prizadevati z morebitnimi ukrepi EU, je 
podpreti gospodarski razvoj podjetij  EU z boljšim odzivanjem na njihove potrebe po prenosu 
veščin in znanja znotraj podjet ja, hkrati pa prispevati k zagotavljanju poštene konkurence. 
Ta cilj je skladen s strategijo EU 2020, ki dolo ča cilj razvoja Unije v gospodarstvo, ki temelji 
na znanju in inovacijah, z zmanjšanim upr avnim bremenom za gospodarske družbe ter 
boljšim usklajevanjem ponudbe de lovne sile in povpraševanja po njej. Na ukrepe, ki 
omogočajo, da vodstveni delavci, strokovnjaki ali di plomirani pripravniki vstopijo v Evropo v 
okviru premestitev znotraj podjetja, je treba gledati s tega širšega vidika. 
Konkretni neposredni cilji morebitnih ukrepov EU so:  
1. zagotoviti pregleden pravni okvir, ki vklju čuje niz skupnih pogojev za sprejem državljanov 
tretjih držav, premeš čenih znotraj podjetja , ki vstopajo v EU; 
2. oblikovati privla čnejše pogoje bivanja za osebe, premeš čene znotraj podjetja, in njihove 
družine; 
3. poenostaviti mobilnost (znotraj EU) oseb, premeš čenih znotraj podjetja, iz tretjih držav; 
4. zagotoviti pošteno konkurenco, vklju čno z varnim pravnim statusom za osebe, premeš čene 
znotraj podjetja; 
5. poenostaviti izpolnjevanje mednarodnih obvez EU v okviru sporazuma GATS. 
4. M OŽNOSTI POLITIKE  
Proučene so bile naslednje možnosti: 
 
SL 4   SL Možnost 1: sedanje stanje.  Sedanje dogajanje v državah članicah bi se nadaljevalo v 
veljavnem pravnem okviru. Vendar bi to pomen ilo, da EU kot celota ne bi bila privla čna za 
podjetja in gospodarske družbe, ki bi še na prej spopadali s težavami, ko bi poskušali kar 
najbolj izkoristiti svoje osebje, čeprav bi se potreba po vis okokvalificiranih  virih pove čevala.  
Možnost 2: direktiva o pogojih za vstop in prebivanje oseb, premeš čenih znotraj podjetja.  V 
zakonodaji EU bi se uvedla skupna opredelitev osebe, premeš čene znotraj podjetja, ki bi se 
nanašala na nekatera natan čno določena delovna mesta v multinacionalni gospodarski družbi 
(2A), ali s katero bi se opredelilo klju čno osebje z merili glede pla č in kvalifikacij (2B), kot v 
direktivi o modri karti.  V zakonodaji bi se dolo čili tudi usklajena merila za vstop, skupen niz 
pravic, ki bi lahko vklju čeval več socialnih in ekonomskih prav ic (2C), ter osnovni delovni 
pogoji (2D) in najdaljše obdobje bivanja. Ta mož nost bi privedla do preglednejšega pravnega 
okvira. Vendar bi se pravila glede postopkov in pravic družin po državah članicah še vedno 
razlikovala, mobilnost v EU pa  ne bi bila zagotovljena. 
Možnost 3: direktiva, ki omogo ča mobilnost znotraj EU osebam, premeš čenim znotraj 
podjetja.  Poleg to čk, zajetih v možnosti 2, bi bile uvedene dolo čbe, ki bi osebam, 
premeščenim znotraj podjetja, omogo čale gibanje v EU in delo v ve č poslovnih enotah v 
različnih državah članicah. Vendar hitra in preprosta premestitev iz gospodarskih družb v 
tretji državi v gospodarske družbe v EU ne bi bila zagotovljena, družinska vprašanja pa bi 
ostala nerešena.  
Možnost 4: direktiva, s katero se poenostavlja ta združitev družine in dostop do dela za 
zakonce.  Z odstopanjem od Direktive 2003/86/ES zd ružitev družine ne bila odvisna od 
pridobitve pravice do stalnega prebivališ ča in od najkrajšega obdobj a prebivanja osebe, 
premeščene znotraj podjetja. Dovoljenj a za prebivanje za družinske člane bi se izdajala 
hitreje. Poleg tega bi se lahko odpravila 12-mese čna časovna omejitev v zvezi z dostopom do 
trga dela. Posledi čno bi gospodarske družbe lažj e pritegnile osebe, premeš čene znotraj 
podjetja. Vendar bi bili lahko družinski člani oseb, premeš čenih znotraj podjetja, zaradi 
pravice do dela za zakonce postavljeni  v ugodnejši položaj kot družinski člani državljanov 
novih držav članic, za katere veljajo prehodni ukrepi. 
Možnost 5: direktiva, ki dolo ča skupne sprejemne postopke.  Imetniku bi se izdal enoten 
dokument, ki bi mu omogo čal, da kot oseba, premeš čena znotraj podjetja, dela in prebiva na 
ozemlju države članice. Hkrati bi se dolo čil rok za obravnavo vlog ( npr. 1 mesec). S to 
možnostjo bi se bistveno izboljšala zmožnost preprostega in hitrega premeš čanja ključnega 
osebja, poleg tega pa bi se prihranil čas in znižali stroški za privabljanje oseb, premeš čenih 
znotraj podjetja.  
Možnost 6: komunikacija, usklajevanje in sodelovanje med državami članicami.  S to 
možnostjo bi v dolo čenem obsegu prispevali k približevanju  nacionalnih praks iz celotne EU 
glede premestitev državljanov tretjih držav z notraj podjetja in k oblikovanju skladnejšega 
pravnega okvira. Vendar bi bil u činek verjetno omejen, če ukrepi ne bi bili obvezni. 
5. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Preglednica 1: Primerjava možnosti politike – osebe, premeš čene znotraj podjetja  
Merila ocenjevanja  MP 2A MP 
2B MP 
2C MP 
2D MP 3 MP 4 MP 5 MP 6 
 
SL 5   SL Merila ocenjevanja  MP 2A MP 
2B MP 
2C MP 
2D MP 3 MP 4 MP 5 MP 6 
Pomembnost za 
splošni cilj 
  
VVV 
 VV
V VVV  
VV  
VVV VVV VVV V 
Gospodarski 
učinki na ravni EU  VVV VV VVV VV 
VVV VVV VVV 0/V 
Socialni u činki na 
ravni EU  VV VV VV V VV V VV 0/V 
Učinki na tretje 
države VVV VV VV VV VV VV VV 0 Učinki 
Učinki na temeljne 
pravice  VV  VV
V VVV VV VV  VVV VV  0 
Upravno breme  -V V -V VV V 
-VV -VV -V 
(podjetje)/ 
-VV (DČ) 0 
Težavnost/tveganj
a pri prenosu  -VVV -VV -VVV -
VV
V -VV -VV -VVV 0 Izvedljivost  
Finančne posledice  -V  -VV -VV -V 
-V -V -V 
(podjetje)/ 
-VV (DČ) -VVV 
 
6. N AJPRIMERNEJŠA MOŽNOST  
• Primerjava možnosti in njihovih u činkov razkriva, da je najprimernejša možnost 
kombinacija možnosti 2, 3, 4 in 5 . Usklajena opredelitev osebe, premeš čene znotraj 
podjetja, na podlagi konkretnih položajev oseb, premeš čenih znotraj podj etja, v skupini 
podjetij (možnost 2A), ve čje socialne in ekonomske pravice (možnost 2C), mobilnost 
znotraj EU (možnost 3), ve čje pravice družin (možnost 4 brez dostopa zakoncev do trga 
dela) in skrajšani postopki (možnost 5) bi pr ispevali k boljšemu razporejanju zaposlenih v 
gospodarski družbi po podjetjih v tretjih državah in EU ter za radi katerih bi EU postala 
privlačnejša za državljane tretjih držav, ki tvorijo klju čno osebje multinacionalnih 
gospodarskih družb, hkrati pa bi se s temi  elementi zagotovila poštena konkurenca.  
Preglednica 2: Osebe, premeš čene znotraj podjetja – najprimernejša možnost politike  
Glavno podro čje 
ukrepov EU  Glavna zna čilnost najprimernejše možnosti politike  Proučene možnosti in 
podmožnosti politike  
Opredelitev oseb, 
premeščenih 
znotraj podjetja  Skupna opredelitev na podl agi konkretnih položajev 
oseb, premeš čenih znotraj podjetja (vodstveni delavci, 
strokovnjaki in diplomirani pripravniki)  MP 2A 
 
Pogodba o zaposlitvi s podjetjem v tretji državi iz 
multinacionalne gospodarske družbe   
Pogoji za sprejem  
Obdobje predhodne zaposlitve, če je potrebno   
MP 2A  
 
SL 6   SL Glavno podro čje 
ukrepov EU  Glavna zna čilnost najprimernejše možnosti politike  Proučene možnosti in 
podmožnosti politike  
Poklicne kvalifikacije v sk ladu s položajem delovnega 
mesta 
Visokošolska izobrazba in na črt usposabljanja za 
diplomirane pripravnike  
 Brez preskusa trga dela   
Skupen niz pravic, vklju čno z delovnimi pogoji iz 
Direktive 1996/71/ES in ve č socialno-ekonomskimi 
pravicami   
MP 2C 
Mobilnost znotraj EU  MP 3 Pogoji za 
prebivanje  
Združitev družine  MP 4 
Enotno dovoljenje za delo in prebivanje  MP 5 Sprejemni 
postopek  Rok za obravnavo vlog  MP 5 
 
Glavne prednosti  
Skupni pogoji za sprejem po menijo prednost za konkuren čnost in privla čnost podjetij EU, ki 
pripadajo multinacionalnim gospodarskim družbam, s sklicevanjem na delovne pogoje iz Direktive 96/71/ES in uporabo na čela enakega obravnavanja glede niza pravic pa se 
zagotavlja poštena konkurenca med delavci EU in državl jani tretjih držav, premeš čenih 
znotraj podjetja.  
S poenostavljanjem združitve družine za zakonce oseb, premeš čenih znotraj podjetja, (brez 
dostopa do dela) in podpiranjem mobilnosti znotraj EU se pove čuje privla čnost EU za osebe, 
premeščene znotraj podjetja. 
Enotno dovoljenje za delo in prebivanje skupaj z rokom za obravnavo vlog prispeva k hitri 
uporabi, poleg tega pa se s tema elem entoma poenostavljajo premestitve klju čnega osebja. 
Vse zgoraj navedene prednosti bodo s poenostavljanjem selitev oseb, premeš čenih znotraj 
podjetja, prispevale h konkuren čnosti in privla čnosti EU za podjetja in naložbe. 
Glavne slabosti  
Glavna slabost najprimernejše možnosti politike so povezani stroški: države članice bodo 
morale spremeniti zakonodajne okvire, da bi se prilagodile dolo čbam najprimernejše 
možnosti politike, predvsem v zvezi s sk upno opredelitvijo, enotnim dovoljenjem in 
mobilnostjo znotraj EU. Z vidi ka delodajalcev možnost vklju čuje tudi dodatni čas in sredstva 
za uskladitev z novimi postopki za sprejem,  vendar bodo poenostavitve, do katerih bo 
privedel skupni okvir, popolnoma odtehtale te nujne naložbe. 
Upravni stroški 
Število oseb, premeš čenih znotraj podjetja, je ocenjeno na približno 16 500 letno. Urna 
postavka osebja držav članic se ocenjuje na 23 EUR. Prou čitev vloge traja šest ur. 
 
SL 7   SL V okviru najprimernejše možnosti bi imeli organi držav članic naslednje dodatne upravne 
stroške: za četne stroške v prvih dveh le tih zaradi seznanjanja z obveznostmi (en delovni dan 
in 50 uradnikov na zadevno državo članico); stroške obravnave vlog in izdaje dovoljenj za 
prebivanje (ve čina teh stroškov v zvezi z obravnavo vlog se pojavlja že zdaj); stroške 
usklajevanja, potrebnega za mobilnost znotra j EU; obveznost predložitve letnih statisti čnih 
podatkov Komisiji in drugim državam članicam o številu vizumov in  dovoljenj za prebivanje, 
izdanih državljanom tretjih držav, premeš čenih znotraj podjetja (10 ur na državo članico). 
7. S PREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Spremljanje in ocenjevanje bosta izvedena  v obliki poro čila o oceni izvajanja Komisije tri leta 
po roku za prenos direktive,  in sicer na podlagi poro čil držav članic. Poleg tega bodo morale 
države članice Komisiji in drugim državam članicam pošiljati statisti čne podatke o številu 
državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izda no enotno dovoljenje ali katerih dovoljenje je bilo 
podaljšano ali odvzeto v preteklem koledarskem letu, ter navesti nj ihovo državljanstvo in 
poklic.