I. UVOD

Varnost je ponavljajoča se tema že vse od začetka mandata sedanje Komisije, saj ji je predsednik Juncker namenil pozornost tako v političnih usmeritvah iz julija 2014 kot tudi v najnovejšem govoru o stanju v Uniji iz septembra 2016. Tudi v izjavi in načrtu iz Bratislave iz septembra 2016 je bil poudarjen pomen Evropske unije pri zagotavljanju varnosti svojih državljanov, prav tako pa je bila Unija pozvana, naj stori vse potrebno za podporo državam članicam pri zagotavljanju notranje varnosti in boju proti terorizmu. V zadnjih mesecih sta izvajanje evropske agende za varnost iz aprila 2015 in utiranje poti k učinkoviti in pravi varnostni uniji, kot je predlagala Komisija v sporočilu iz aprila 2016, nenehno napredovala. V tem okviru je predsednik Juncker ustanovil poseben resor s komisarjem za varnostno unijo, ki mu pomaga medsektorska projektna skupina. Ta se pri svojem delu in zagotavljanju izvajanja opira na strokovno znanje celotne Komisije.

To poročilo je prvo v vrsti mesečnih poročil o napredku pri vzpostavljanju delujoče in učinkovite varnostne unije. Z mesečnimi poročili se bo spremljalo izvajanje različnih ukrepov Komisije na področju varnosti, v njih pa bodo opredeljena tudi področja, na katerih so potrebna dodatna prizadevanja. Poročila bodo temeljila na dveh širokih stebrih: boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitvi naše obrambe pred terorizmom in organiziranim kriminalom in odpornosti proti njima. V poročilih bo zajet celoten spekter politik na področju varnosti in opisani bodo ukrepi institucij in agencij EU na tem področju. Obenem bo Komisija celovito ocenila učinkovitost obstoječih instrumentov EU za boj proti terorizmu.

Kot je Komisija že poudarila, je dandanes notranja varnost ene države članice notranja varnost vseh držav članic. Raven skupne varnosti, kakršno naši državljani zahtevajo in pričakujejo, lahko dosežemo le s skupnimi močmi. V središču tega dela mora biti popolno spoštovanje temeljnih pravic, saj lahko varnost v Uniji dosežemo le, če državljani zaupajo, da se njihove temeljne pravice v celoti spoštujejo.

To poročilo povzema dosežke od sporočila iz aprila 2016. Prihodnja poročila se bodo osredotočala na rezultate in odražala varnostno razsežnost celotnega spektra politik Unije, pri čemer bo poudarjen njihov prispevek k vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije.

II. KREPITEV BOJA PROTI TERORIZMU IN ORGANIZIRANEMU KRIMINALU TER SREDSTVOM, KI SE UPORABLJAJO V TA NAMEN

a) Pravni okvir za boj proti terorizmu ter preprečevanje dostopa do financiranja in strelnega orožja

Da bi lahko okrepili boj proti terorizmu, moramo učinkovito prekiniti podporo, ki jo prejemajo teroristi, in jim odvzeti sredstva za izvajanje napadov.

Predlog Komisije za direktivo o boju proti terorizmu je zasnovan tako, da omogoča hitro izvedbo mednarodnih standardov in obveznosti, obenem pa skrbi za to, da revidiran kazenskopravni okvir na ravni EU ustrezno obravnava nove izzive, ki se pojavljajo, vključno z grožnjo, ki jo predstavlja vrnitev tujih terorističnih borcev. S terorizmom povezana kazniva dejanja, kot so zagotavljanje nastanitve, prevoza ali materialne podpore teroristom ali javno ščuvanje k storitvi terorističnega kaznivega dejanja, bi morala prav tako biti strogo kaznovana. Od septembra 2016 so se zvrstili trije trialogi o tem predlogu, na katerih so bila dosežena skupna stališča glede številnih ključnih vprašanj. Komisija pozdravlja skupni cilj sozakonodajalcev, da je treba dogovor o predlagani direktivi doseči še pred koncem leta.

Na področju financiranja terorizma je Komisija 5. julija 2016 sprejela predlog za ciljno usmerjene spremembe četrte direktive o preprečevanju pranja denarja, kot je napovedala v akcijskem načrtu o boju proti financiranju terorizma iz februarja 2016. S predlaganimi spremembami naj bi se obravnavali novi načini financiranja terorizma (npr. virtualne valute in predplačniške kartice) in povečala preglednost, kar bi prispevalo k učinkovitejšemu boju proti pranju denarja. Evropski parlament in Svet sta že začela pripravljati svoje stališče glede predloga in bi morala hitro nadaljevati delo, da bi se trialogi lahko začeli v začetku leta 2017. Komisija je 14. julija 2016 sprejela seznam tretjih držav, ki imajo strateške pomanjkljivosti v svojih ureditvah glede boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Zato bodo morale banke zdaj dodatno preverjati finančne tokove iz navedenih 11 držav (poglobljeni ukrepi skrbnega preverjanja).

Komisija je pospešila izvajanje svojega akcijskega načrta iz decembra 2015 o okrepitvi operativnega sodelovanja na ravni EU za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem in eksplozivi ter njihovi uporabi. Večina ukrepov iz akcijskega načrta je že bila izvedenih ali pa njihovo izvajanje še poteka. Potekajo tudi prizadevanja za pospešitev in okrepitev izmenjave informacij o strelnem orožju na evropski in mednarodni ravni. Poleg tega so bili vzpostavljeni dialogi z državami iz regije Bližnjega vzhoda in severne Afrike ter državami Zahodnega Balkana, da bi se izboljšala izmenjava informacij in operativno sodelovanje za namene boja proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem po teh dveh glavnih poteh.

Komisija je 18. novembra 2015, tj. v obdobju po napadih v Parizu, sprejela izvedbeno uredbo o skupnih minimalnih standardih za onesposobitev strelnega orožja. Uredba je začela veljati 8. aprila 2016 in določa, da je treba zagotoviti nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja. Odbor, pristojen za izvajanje na tem področju, se je sestal septembra 2016, da bi ocenil, ali je treba standarde za onesposobitev nadalje revidirati. Komisija je predložila tudi predlog za revizijo direktive o strelnem orožju (Direktiva 477/91), da bi se omejila civilna posest najbolj nevarnih kategorij strelnega orožja. Svet se je 10. junija 2016 dogovoril o splošnem pristopu glede predloga Komisije, Odbor Evropskega parlamenta za notranji trg in varstvo potrošnikov pa je o njem glasoval 19. julija 2016. Razprave na politični ravni med sozakonodajalcema so se pričele 27. septembra 2016 in se zdaj nadaljujejo v obliki številnih tehničnih razprav. Pomembno je, da se dogovor doseže pred koncem leta. Komisija bo sozakonodajalca še naprej spodbujala, naj ohranita sedanjo raven zavzetosti, zlasti s ciljem, da se prepove najnevarnejše polavtomatsko strelno orožje.

Teroristi za izvedbo napadov v Evropi uporabljajo doma izdelane eksplozive. Komisija si dejavno prizadeva, da bi omejila dostop do predhodnih sestavin, ki se lahko uporabijo za izdelavo doma izdelanih razstreliv, ter da bi povečala zmogljivosti organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter drugega osebja, ki varuje javne prostore, množična prevozna sredstva in kritično infrastrukturo, za odkrivanje teh snovi. V okviru tega dela je bil financiran raziskovalni projekt na področju nevtralizacije eksplozivnih lastnosti izdelkov, ki so na voljo na prostem trgu v trgovinah z gradbeno opremo. Rezultat projekta je bila prijava patentov, ki se bodo uporabljali v industriji. Komisija mora zdaj skupaj z državami članicami nujno preučiti, kako bi to raziskavo lahko uporabila za onemogočanje dostopa teroristov do tega morebitnega vira sestavin za izdelavo bomb.

Obenem je treba pri političnih ukrepih proti eksplozivom upoštevati nenehno spreminjajočo se naravo te grožnje. Komisija je v sodelovanju z državami članicami nedavno opredelila dodatne predhodne sestavine, ki vzbujajo zaskrbljenost in jih je treba poostreno nadzorovati. Novembra bo sprejela tri ločene delegirane akte, s katerimi bo te snovi vključila v Prilogo II k uredbi o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive. Zaradi vključitve v prilogo bo treba organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj poročati o sumljivih transakcijah, izginotjih in tatvinah, povezanih s temi snovmi.

Poleg tega Komisija sprejema ukrepe za zagotovitev popolnega izvajanja te uredbe v državah članicah. 29. septembra 2016 je tako začela postopke za ugotavljanje kršitev proti Cipru, Franciji, Luksemburgu in Španiji, saj še niso v celoti izvajali vseh določb. Komisija bo v začetku leta 2017 poročala o izvajanju in o tem, ali je potrebna nadaljnja poostritev evropskih predpisov.

b) Preprečevanje radikalizacije in boj proti njej

Preprečevanje radikalizacije tako na lokalni ravni kot tudi prek interneta je osrednji steber prizadevanj Unije za boj proti terorizmu. Komisija je junija 2016 predstavila celovito sporočilo o tem, kako lahko delo na ravni EU države članice podpre pri preprečevanju radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem. Institucije EU bi morale nujno izvesti ukrepe, predlagane v sporočilu. Komisija vse od sprejetja kodeksa ravnanja maja 2016 spremlja, ali družbe IT izvajajo svoje zaveze, zlasti zavezo, da bodo nezakonit sovražni govor odstranile v manj kot 24 urah. O napredku bo poročala Svetu za pravosodje in notranje zadeve 8. decembra 2016. Države članice po konferenci na visoki ravni o odzivanju kazenskega pravosodja na radikalizacijo iz oktobra 2015 in sklepih Sveta z dne 20. novembra 2015 trenutno prijavljajo predloge na razpis za projekte za preprečevanje radikalizacije v zaporih. Obenem bi morali lokalni organi in države članice za preprečevanje radikalizacije in boj proti njej v celoti izkoristiti različne podporne ukrepe in orodja sodelovanja, zlasti podporo mreže za ozaveščanje o radikalizaciji (v nadaljnjem besedilu: mreža). V okviru mreže se je septembra 2016 začela kampanja „Izhod iz sovraštva“, da bi se na podlagi osebnih pričevanj razširjala sporočila, ki izpodbijajo propagando skrajnežev. Zaradi nedavne okrepitve mreže lahko njena sporočila zdaj dosežejo tudi tretje države. V okviru mreže so lokalni mladinski delavci in akademiki obiskali Turčijo in Jordanijo, da bi pripravili seznam konkretnih ukrepov, ki se bodo izvajali z lokalnimi skupnostmi. Komisija bo 9. novembra 2016 organizirala konferenco na visoki ravni o radikalizaciji, kjer se bodo zbrali nacionalni in lokalni oblikovalci politik ter delavci na terenu, da bi v okviru mreže razpravljali o najučinkovitejših načinih boja proti radikalizaciji. Komisija pripravlja tudi drugo srečanje internetnega foruma EU na visoki ravni, ki bo predvidoma potekalo 8. decembra 2016. Na forumu bodo države članice ter predstavniki industrije in akterji civilne družbe ocenili dosežen napredek in usmerili nadaljnje delo na področju preprečevanja radikalizacije in boja proti teroristični propagandi na internetu. V načrtu iz Bratislave je poudarjeno, da ima podpora EU pomembno vlogo pri ukrepih držav članic za preprečevanje radikalizacije.

c) Izboljšanje čezmejnega operativnega sodelovanja s podporo agencij EU