2008
INTELIGENTNA ENERGIJA
20032006EVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 7
SL

INTELIGENTNA ENERGIJA 
20032006Posebno poročilo št. 7   2008
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)
2
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: (352) 43 98-45410
Faks: (352) 43 98-46 430
E-naslov: euraud@eca.europa.eu
Spletni naslov: http://www.eca.europa.eu
Posebno poročilo št. 7   2008
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2008
ISBN 978-92-9207-065-6
DOI 10.2865/16547
© Evropski skupnosti, 2008
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Belgium
KAZALO
Odstavek 
IV  POVZETEK
17 UVOD
89 REVIZIJSKI PRISTOP IN OBSEG REVIZIJE
1042  REVIZIJSKE UGOTOVITVE
1018 PROGRAMIRANJE IN DODELJEVANJE SREDSTEV
1518  PREDNOSTI IN OMEJITVE
1929 SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE PROGRAMA
2124 USPEHI IN OMEJITVE
2529 VREDNOTENJE LOKALNIH AGENCIJ ZA ENERGIJO: ŠTUDIJA PRIMERA
3038  ADMINISTRATIVNI STROŠKI: PRIPRAVA PREDLOGOV, POROČANJE O PROJEKTIH 
IN UPRAVLJANJE PROGRAMA
3233 STROŠKI UDELEŽENCEV34 STROŠKI IZVAJALSKE AGENCIJE
3536 STROŠKI GD ZA ENERGETIKO IN PROMET
3738 SKUPNI ADMINISTRATIVNI STROŠKI
3942 IZVAJALSKA AGENCIJA: BOLJŠI UPRAVLJAVEC?
4354  SKLEPI IN PRIPOROČILA
4345 NAČRTOVANJE PROGRAMA
4651 SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE
5254 UPRAVLJANJE SHEME
  PRILOGA I 
 ODGOVORI KOMISIJE
I.
Namen programa Inteligentna energija za  
Evropo (IEE) je spodbujati energetsko učinko-
vitost, uporabo obnovljivih virov energije in  energetsko diverzifikacijo. Njegov cilj je ustva-
riti okolje z obsežnim znanjem o ustreznih teh-
nologijah in njihovi pomembnosti. 
II.
Proračun programa IEE za obdobje 2003–2006 je znašal 250 milijonov EUR. S tem denarjem je bilo podprtih skoraj 450 projektov. V programu 
je sodelovalo več kot 1 700 subjektov (vključno z lokalnimi organi, raziskovalnimi inštituti,  zakonodajalci, industrijskimi združenji, obr-tnimi zbornicami, svetovalnimi družbami in  proizvajalci).
III.
Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, je zajela  naslednja vprašanja:
kako je Komisija dodeljevala sredstva IEE; –
kako je Komisija spremljala in vrednotila   –
program;
kakšni so bili administrativni stroški   –
programa;
kaj je k upravljanju programa prispevala izva- –
jalska agencija. POVZETEK
5
V.
Sodišče priporoča številne možne izboljšave  
v zasnovi in izvajanju programov, ki bodo nasle-
dili IEE (in drugih primerljivih programov):
programski predlogi, ki temeljijo na jasnem  –
modelu politike in odražajo pričakovano pove-
zavo med odhodki, izložkom in učinkom;
spremljanje, ki presega posamezne projekte  –
in pomaga pri oblikovanju pregleda nad pro-gramom kot celoto ter ustreza napovedanemu cilju programa;
takšno vrednotenje programov, da je kar naj- –
bolj koristno kot vir ”povratnih” informacij, morda z več ”longitudinalnega”  vrednote-
nja – pregledovanje učinka ključnih kategorij 
projektov v zaporednih okvirih porabe;
bolj sistematično evidentiranje in analiziranje  –
informacij o administrativnih stroških progra-
mov ob upoštevanju stroškov, ki jih krijejo  upravičenci, ter uporaba teh informacij za  
primerjanje programov ter ugotavljanje in  
širjenje najboljše prakse.IV.
Ugotovitve Sodišča so bile naslednje:
Komisija je cilje programa IEE prenesla   –
v podroben delovni program in za ocenjevanje 
predlogov uporabila zunanje strokovnjake.  
Po drugi strani pri načrtovanju programa ni 
bila uporabljena najboljša praksa, porazdeli-
tev porabe na številna področja dejavnosti pa je omejila možnosti za doseganje pomemb-
nega in preverljivega napredka na katerem  od posameznih področij. IEE ni bil program  porabe z jasno usmeritvijo.
Komisija je spremljala napredek pri projek- –
tih, vendar spremljanje in vrednotenje nista omogočala pregleda nad skupno kakovostjo 
in zasnovo programa. Komisija ni mogla oce-
niti, ali je bil učinek lokalnih in regionalnih 
agencij za energijo pomemben, niti ali so te 
izboljšale koordinacijo spodbujanja energet-
sko učinkovite tehnologije. Poročila o vre-
dnotenju niso bila pravočasno na voljo, da  bi vplivala na zakonodajne razprave.
Stroški priprave predlogov, poročanja o   –
projektih in upravljanja programa (vključno 
s takšnimi stroški pri uspešnih vložnikih) so ocenjeni na znesek, ki je enak znesku, raz-
deljenemu v obdobju 2003–2006. Ob upo-
števanju prihodnjih razdelitev sredstev je  
moč pričakovati, da bodo skupni stroški teh 
dejavnosti znašali več kot šestino razdeljenih 
sredstev.
Izvajalska agencija je pozitivno vplivala na   –
zadovoljstvo strank.POVZETEK 
 1.  Evropska unija za doseganje ciljev svoje energetske politike1 uporablja številne 
instrumente. Med njimi so:
mednarodni sporazumi; –
podpora za raziskave in razvoj na področju energetske učinkovitosti in  –
obnovljivih virov energije;
zakonodaja za spodbujanje energetske učinkovitosti (kot je energijska  –
oznaka EU)
spodbujanje predstavitvenih projektov; –
sredstva strukturnih skladov za energetske projekte; –
trgovanje z emisijami.  –
 2.  Program Inteligentna energija za Evropo (IEE) si prizadeva te instrumente dopol-
niti s spodbujanjem energetske učinkovitosti, uporabe obnovljivih virov ener-
gije in energetske diverzifikacije. Njegov cilj je ustvariti okolje, v katerem  
so ustrezne tehnologije in njihova pomembnost široko znane. Program med 
drugim spodbuja izmenjavo izkušenj in znanja ter širjenje najboljših praks in 
najboljših razpoložljivih tehnologij ter si tako prizadeva prispevati k zane-
sljivosti oskrbe z energijo, konkurenčnosti in varstvu okolja. Program ne  spodbuja neposrednega razvoja novih tehnologij
2.1  EU je svoje cilje opredelila kot:
– povečanje zanesljivosti oskrbe;
–  zagotavljanje konkurenčnosti 
evropskih gospodarstev in 
razpoložljivosti cenovno dostopne 
energije;
–  spodbujanje okoljske trajnosti in boj 
proti podnebnim spremembam.
Sklepi predsedstva, Bruselj, marec 2007 
(Dokument Sveta 7224/07).
2 Člena 1 in 2 Odločbe št. 1230/2003/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta 
(UL L 176, 15.7.2003, str. 29).UVOD
IZOBRAŽEVANJE O INTELIGENTNI ENERGIJI ZA PRENOVO SOCIALNIH STANOVANJ 
IZOBRAŽEVANJE ZA EI  PROJEKT SAVEOKVIR 1
Cilj: 
Opremiti podjetja, ki zagotavljajo socialna stanovanja, z znanjem in orodji za energetsko učinkovito prenovo 
stanovanj.
Trajanje:
01/2006 – 12/2006
Proračun: 
457 291 EUR (prispevek EU: 50 %)
V okviru projekta je bil izveden izobraževalni program in objavljena publikacija za podjetja, ki zagotavljajo 
socialna stanovanja, občine in druge lastnike stanovanj, kar naj bi jim pomagalo pri izvajanju ”energetsko 
učinkovite prenove” – to pomeni vsaj 30 % prihranka energije v primerjavi s stanjem pred prenovo.
7
IEE 20032006
 3.  Proračun programa IEE za obdobje 2003–2006 je znašal 250 milijonov EUR odo-
britev za prevzem obveznosti za zadevna štiri leta. Denar je bil porabljen za 
podporo skoraj 450 projektom, pri katerih so sodelovali konzorciji (s pov-
prečno sedmimi do osmimi udeleženci) iz vse Unije, drugih članic Evropskega 
gospodarskega prostora ali držav kandidatk. Med udeleženci so bili lokalni organi, raziskovalni inštituti, zakonodajalci, industrijska združenja, obrtne 
zbornice, svetovalne družbe in proizvajalci. V programu je sodelovalo več  
kot 1 700 subjektov. 
 4.  Inteligentno energijo za Evropo 2003–2006 so sestavljali štirje ”vertikalni” 
podprogrami:
SAVE: energetska učinkovitost, zlasti na področju zgradb in industrije –3; 
ALTENER: novi in obnovljivi viri energije –3; 
STEER: energetski vidiki prometa; –
COOPENER: sodelovanje z državami v razvoju –
  ter pet ”horizontalnih” dejavnosti, ki so združevale več zgoraj navedenih pod-
programov in/ali so se nanašale na prednostne naloge Skupnosti. 3  SAVE in ALTENER izvirata iz leta 1993 
in sta se prej financirala prek drugih 
programov (glej Posebno poročilo 
št. 17/98 o podpori za obnovljive vire 
energije v ukrepih programa Joule-Thermie z deljenimi stroški in poskusnih 
ukrepih programa ALTENER (UL C 356, 
20.11.1998)). 
”ZELENE KOČE”  PROJEKT ALTENER OKVIR 2
Cilj: 
Spodbujati in olajšati uporabo obnovljivih ter toplotnih in električnih mikro naprav SPTE v odročnih pode-
želskih hotelih (kočah).
Trajanje: 
01/01/2005 – 31/01/2007
Proračun: 
849 652 EUR (prispevek EU: 50 %)
V okviru projekta je bil pripravljen priročnik, ki ga lahko lastniki/upravitelji podeželskih hotelov in podobnih 
namestitvenih objektov uporabljajo za uvedbo sistemov za obnovljivo energijo in mikrosoproizvodnjo, in sicer na podlagi energetskih pregledov, izvedenih v ”kočah” v različnih delih EU. Informacije so se razširjale 
tudi prek delavnic na regijski in nacionalni ravni.
8
 5.  Rezultat za odhodke, nastale pri podprogramih, (ki odraža podpisane sporazume 
o donacijah za vsak podprogram) in za druge stroške je prikazan v tabeli 1 . 
Plačila so se izvrševala veliko počasneje od prevzemanja obveznosti: ob koncu 
leta 2006 so vsa plačila udeležencem skupno znašala 46,8 milijona EUR.
EVROPSKA KAMPANJA ZA BOLJŠE VEDENJE VOZNIKOV, ENERGETSKO UČINKOVITOST 
IN PROMETNO VARNOST ECODRIVEN: PROJEKT STEEROKVIR 3 
Cilj: 
Spodbujati energetsko učinkovito in varnejše vedenje v prometu (ekovožnja).
Trajanje: 
01/2006 – 12/2008
Proračun: 
1 440 040 EUR (prispevek EU: 50 %)
ECODRIVEN je bila evropska kampanja za okolju prijazno vožnjo, namenjena voznikom osebnih avtomo-
bilov, dostavnih vozil, tovornjakov in avtobusov v devetih državah EU.
9
EVROPSKA PLATFORMA ZA SPODBUJANJE POGODBENEGA ZAGOTAVLJANJA 
PRIHRANKA ENERGIJE EUROCONTRACT: ”HORIZONTALNI PROJEKT” OKVIR 4
Cilj: 
Izboljšati navajanje porabe energije v pogodbah.
Trajanje: 
01/2005 – 12/2007
Proračun: 
2 302 036 EUR (prispevek EU: 50 %) 
V okviru tega projekta so bili pripravljeni vzorci pogodb, razpisne dokumentacije in standardi kakovosti za 
energetske storitve, kar je privedlo do izdelave priročnikov, namenjenih občinam, stanovanjskim združenjem 
ter drugim, ki sodelujejo pri zagotavljanju stanovanjskih storitev.PREVZETE OBVEZNOSTI ZA ODHODKE 20032006TABELA 1
Projekti po donacijahŠt. 
podpisanih 
sporazumov 
o donacijahV 
milijonih 
EUR
ALTENER (obnovljivi viri energije) 118 61,6
SAVE (energetska učinkovitost) 106 56,2
STEER (promet) 28 19,7
Horizontalni ukrepi 80 44,5
Posebna podpora za posamezne dogodke 77 2,7
COOPENER 38 14,5
Projekti, ﬁ  nancirani z donacijami SKUPAJ 447 199,2
Projekti po javnih razpisih128
Projekti po usklajenem delovanju22,2
Stroški GD za energetiko in promet za komunikacijo in podporo 2,5Tekoči stroški IEEA 8,9
SKUPAJ
3240,81 Javni razpis: pogodbe (večinoma 
študije ali storitve IT) na pobudo Komisije.
2 Usklajeno delovanje: usklajeno 
delovanje je bilo sproženo v zvezi s 
prenosom in izvajanjem direktive o 
energetski učinkovitosti stavb (EPBD).
3 Ta skupni znesek zajema prispevek 
EFTA k IEE.
10
PRED IEE 20032006...
 6.  SAVE in ALTENER ter nekatere dejavnosti, zajete v COOPENER v letu 2003, so se 
prej financirali iz okvirnega programa za energetiko za obdobje 1998–2002. Ključne spremembe pri programu 2003–2006 so bile:
ustanovitev izvajalske agencije za izvajanje programa; –
združitev pomoči Skupnosti za tista energetska področja, ki prispevajo  –
k trajnostnemu razvoju, v en program; uvedba posebnega podprograma za financiranje dejavnosti v zvezi   –
s prometom.
... IN PO NJEM
 7.  Naslednji program, IEE2, ki pokriva obdobje 2007–2013, zajema naslednje  
spremembe:
ni več posebne podpore za majhne ”posamezne” dogodke; –
COOPENER ni več del programa; –
omogočanje projektov replikacije trga (spodbujanje inovativnih tehnik,  –
procesov in proizvodov, ki so bili uspešno prikazani, vendar se niso pre-bili na trg) in
povečanje največjega možnega prispevka EU na 75 % stroškov ter na   –
250 000 EUR za ustanavljanje novih lokalnih in regionalnih agencij za  
energijo ter uveljavitev samostojnega vlaganja predlogov za ustanovitev 
agencij za energijo, namesto v okviru konzorcija.
 8.  Sodišče je preučilo, ali je Komisija izvedla ustrezne ukrepe, da bi zagotovila, da 
je bil program Inteligentna energija za Evropo uspešno zasnovan in izvajan, 
tako da je bila na evropski ravni dodana vrednost. Revizija je zajela naslednja 
vprašanja:
kako je Komisija dodeljevala sredstva; –
kako je Komisija spremljala in vrednotila program; –
kakšni so bili administrativni stroški programa; –
kaj je k upravljanju programa prispevala izvajalska agencija. –
 9.  Revizijsko delo je zajemalo:
analizo pravne podlage programa, dokumentov, povezanih s procesom a) 
odločanja in vrednotenja IEE ter prejšnjih in nadaljnjih programov;
analizo dokumentov izvajalske agencije o poročanju in spremljanju; b) 
pogovore z uslužbenci Generalnega direktorata za energetiko in promet c) 
(GD za energetiko in promet) in izvajalske agencije;
analizo razpisov za zbiranje predlogov; d) 
pregled 65 dosjejev o projektih; e) 
anketo, s katero so bili pridobljeni podatki pri 736 udeležencih pro- f) 
grama4; 
analizo podatkovne zbirke o projektih. g) 4 Osnutek vprašalnika je bil novembra 
2006 poslan službam Komisije. 
Vprašalnik je bil poslan vsem, ki so do 
7. novembra 2006 zaprosili za sredstva. Skupno je bilo prejetih 736 odgovorov. 
Skupna stopnja odzivnosti je bila 
29 %. Večina tistih, ki so odgovorili, je 
sodelovala pri več kot enem projektu in 
si s tem zagotovila široke izkušnje z delovanjem programa. Polovica jih je 
na primer lahko primerjala sodelovanje 
z GD Energetika in promet in z Agencijo. 
Anketiranci so bili v vprašalniku pozvani, 
da navedejo stroške priprave svojih 
predlogov, uspešni vložniki pa tudi 
strošek poročanja Bruslju. REVIZIJSKI PRISTOP 
IN OBSEG REVIZIJE
PROGRAMIRANJE IN DODELJEVANJE SREDSTEV
 10.  Uspešno načrtovanje javnih posegov zahteva jasno opredelitev ciljev, razu-
mevanje, kako naj bi instrument te cilje dosegel, ter jasna merila za izbiro predlogov.
 11.  Zakonodaja Skupnosti je določala, da bi morala biti sredstva iz IEE 2003–2006 
na voljo za projekte, ki:
spodbujajo trajnostni razvoj, zanesljivost energetske oskrbe, konkurenč- a) 
nost ali varstvo okolja;ustvarjajo ali razvijajo strukture in instrumente za razvoj trajnostne  b) 
energije;
spodbujajo sisteme in opremo za trajnostno energijo; c) 
zagotavljajo informacije, izobraževanje in usposabljanje; d) 
spremljajo izvajanje in učinek pobud Skupnosti; e) 
vrednotijo učinek ukrepov, financiranih v okviru programa f) 
5.
  Finančna pomoč naj bi bila odvisna od dodane vrednosti na ravni Skupnosti, 
koristi in učinka predlaganega ukrepa6.
 12.  Komisija je ta načela uresničila z:
globalnim delovnim programom 2003–2006, v katerem je določila   –
17 ”ključnih dejavnosti”, razdeljenih na 63 ”ciljnih področij” (naštetih  
v Prilogi I );
letnimi delovnimi programi, v katerih je določila smernice za podpro- –
grame in ”ključne ukrepe” ter za izbirna merila7;
razpisi za zbiranje predlogov, v katerih so določena merila za upravičenost  –
in izbirna merila in na podlagi katerih se po pogajanjih med Komisijo in 
zadevnim konzorcijem sklenejo sporazumi o donacijah;
razpisi, na podlagi katerih se sklenejo pogodbe o izvajanju storitev. –5 Odločba št. 1230/2003/ES, člen 4(1).
6 Odločba št. 1230/2003/ES, člen 4(2).
7  Ti delovni programi so bili pripravljeni 
po posvetovanju s predstavniki vseh 
sodelujočih držav.REVIZIJSKE UGOTOVITVE
13
 13.  Za ključne ukrepe so bili za vsak razpis za zbiranje predlogov ustanovljeni paneli 
strokovnjakov (glej Prilogo I ). Člani panelov so predloge vrednotili po petih 
postavkah:
kakovost ukrepa/agencije/dogodka; –
kakovost pristopa; –
dodana vrednost na ravni Skupnosti; –
razmerje med stroški in koristmi; –
organiziranost ekipe. –
 14.  Ocenjevalni odbor je na podlagi poročil panelov pripravil prednostni seznam za 
odobritev. Predlog je bil sprejet samo, če sta njegova skupna ocena in ocena za peto postavko (organiziranost ekipe) znašali vsaj 70 % najvišje možne  ocene, nobena ocena za posamezno postavko pa ni bila nižja od 50 %. Spre-
jetih je bilo približno 33 % prejetih predlogov.
PREDNOSTI IN OMEJITVE
 15.  Komisija je cilje programa prenesla v specifične ukrepe. Vzpostavila je sistem 
za objektivno vrednotenje predlogov in dodeljevanje pogodb. Strokovnjaki, 
ki so vrednotili in ocenjevali predloge, so svoje vrednotenje in ocenjevanje 
predlogov ustrezno utemeljili in dokumentirali.
 16.  Dejavnosti, podprte v okviru tega programa, so bile v veliki meri podedovane od 
prejšnjih programov. Med ciljnimi področji, upravičenimi do podpore, je bilo 
osveščanje o vprašanjih, kot sta energetska učinkovitost komercialnih vozil 
in gradbena izolacija, kadar neodvisno strokovno mnenje kaže, da obstajajo precejšnje možnosti za stroškovno učinkovito sprejetje tehnologij, ki uspešno 
omejujejo toplogredne pline
8.
 17.  Po drugi strani se je zaradi določitve kar 63 ciljnih področij za relativno majhen 
program porabe zmanjšala verjetnost, da bi imel program pomemben vpliv 
na katerem koli posameznem področju. IEE ni bil program porabe z jasno  
usmeritvijo.8  Glej, na primer, nedavno analizo 
”A Cost Curve for Greenhouse Gas 
Reduction ”, (Krivulja stroškov za 
zmanjšanje toplogrednih plinov), McKinsey Quarterly, 2007.
14
 18.  Zaključki poročila, financiranega iz programa9, nudijo referenčno merilo za oceno 
ureditev za izvajanje programa. V Komisijinem delovnem programu ni bilo:
”jasno izraženega modela politike” (tj., ni bilo pojasnjeno, kako bo zagoto- –
vitev donacij EU pripomogla k odstranjevanju specifičnih ovir na področju 
uvajanja energetsko učinkovite tehnologije);
specifičnih, merljivih in časovno določenih ciljev programa; –
zagotovljene analize najpomembnejših tržnih akterjev. (Analizo tržnih   –
akterjev vsebuje delovni program za naslednji program, vendar je v njem naštetih 41 ”ciljnih skupin”, ki so pogosto široko opredeljene (”izobraže-
valni sistem”, ”obrtniki”, ”mediji” itd.)):
SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE PROGRAMA
 19.  Finančna uredba10 zahteva, da Komisija določi specifične, merljive, dosegljive, 
relevantne in časovno določene cilje za vse proračunske oddelke ter da nji-
hovo doseganje spremlja s kazalniki uspešnosti. 
 20.  Komisija je ureditve za spremljanje določila samo na ravni posameznih projektov, 
kot sledi:
V sporazumu o donaciji so bili opisani vsebina projekta in njegovi nepo- –
sredni proizvodi (rezultati, predvideni v pogodbi) ter dogovorjeni kazal-
niki uspešnosti. 
V sporazumu o donaciji je bila določena tudi pogostost poročanja, posle- –
dica česar so bila tri do štiri poročila, odvisno od trajanja projekta (pri majhnih projektih se je poročalo samo enkrat).
Vsak projekt je bil dodeljen projektnemu referentu, ki je spremljal odda- –
janje poročil in napredek, dosežen glede na opis v pogodbi o projektu.
V izvajalski agenciji je vsaka enota spremljala svoje projektne   –
referente.
O pregledu tega spremljanja se poroča Generalnemu direktoratu za ener- –
getiko in promet. 9 V okviru IEE je ECOFYS pripravil 
poročilo, v katerem je bilo 
ovrednotenih 20 instrumentov za 
energetsko učinkovitost, od katerih se jih je 17 izvajalo v državah članicah 
(”From Theory Based Policy Evaluation to 
SMART Policy Design ” (Od teoretičnega 
vrednotenja politike do zasnove 
politike SMART), ECOFYS, april 2007.) 
http://www.aid–ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.
PDF, 10. junij 2008). Poročilo zagotavlja 
referenčno merilo za dobro prakso pri 
zasnovi in spremljanju programov na področju energetske učinkovitosti. 
Svetovalci so v svojem poročilu med 
drugim svetovali, da bi moral program 
energetske učinkovitosti:
–  vsebovati jasen model politike, ki 
kaže pričakovano povezavo med 
odhodki, izložkom in učinkom;
–  določiti specifične cilje, ki morajo 
biti doseženi v določenih rokih, 
ter opredeliti merljive kazalnike za 
spremljanje;
–  oceniti možni učinek možnega paketa 
instrumentov politike za doseganje  
zastavljenih ciljev;
–  analizirati relevantne trge in sektorje 
ter pri tem opredeliti ključne tržne 
akterje, odpor, ovire in prepreke za 
energetsko učinkovitost ter verjetno 
uspešnost instrumentov politike pri premagovanju teh težav. 
10  Člen 27 Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/2002 (UL L 248, 16.9.2002, 
str. 1).
15
USPEHI IN OMEJITVE
 21.  Te ureditve so bile podobne ureditvam za druge programe EU in so Komisiji 
omogočale spremljati dejavnosti, ki so se izvajale pri posameznih projektih. Po drugi strani zahtevane in predložene informacije o spremljanju niso bile 
umeščene v okvir vnaprej določenih kazalnikov za merjenje uspeha programa 
kot celote. Zato so bile te informacije za Komisijo pri ugotavljanju, v kolikšnem 
obsegu je bil program uspešen in ali bi ga bilo treba spremeniti, samo delno 
koristne
11. Merila za ocenjevanje predlaganih projektov se v času izvajanja 
programa Inteligentna energija za Evropo niso spreminjala (za sestavne dele 
podprogramov SAVE in ALTENER so bila ta merila celo enaka kot v prejšnjih programih).
 22.  Koristno vrednotenje IEE je bilo ovirano tudi zaradi stopnje razdeljevanja sred-
stev12. Vmesno vrednotenje IEE je bilo dokončano proti koncu programa,  
januarja 2006. Vendar so na tej stopnji razdeljena sredstva znašala manj kot 5 % skupnih odhodkov, predvidenih za program. Skupina, ki je izvedla študijo, 
je ugotovila, da je še vedno prezgodaj, da bi lahko pri vrednotenjih opredelili 
dolgoročne učinke [projektov]. Do konca leta 2006 so se skupna plačila zvišala 
na samo 46,8 milijona EUR, kar je pomenilo, da bo 80 % sredstev za izplačilo 
v okviru programa razdeljenih po programskem obdobju. 
 23.  Predpostavka programa Inteligentna energija za Evropo je bila, da so necelovite 
informacije precejšnja ovira za porast energetsko učinkovitih proizvodov,  
procesov in praks ter za uporabo obnovljivih virov energije. Dobra praksa  
pri spremljanju programa bi vsebovala merila za ugotavljanje, v kolikšnem 
obsegu so se odločevalci zaradi programa začeli zavedati ustreznih informacij. 
Komisija na ravni programa ni pridobila teh podatkov.
 24.  Ključna slabost vrednotenja programa je bila, da poročila o vrednotenju niso 
bila pravočasno na voljo, da bi vplivala na zakonodajne razprave, in niso  
zagotovila smiselne analize učinka programa. Poročila o vrednotenju za pod-
programa SAVE in ALTENER pred sprejetjem IEE niso bila na voljo. Predhodno 
vrednotenje IEE2, ki je nasledil IEE, je bilo izvedeno, preden so bile na voljo 
kakršne koli informacije iz IEE (poročilo13 je bilo izdano septembra 2004:  
rok za prvi razpis za zbiranje predlogov za IEE je bil april 2004, sporazumi 
o donaciji v okviru IEE 2003–2006 pa so bili podpisani šele jeseni istega  
leta).11 Svetovalec, ki je bil najet za izvedbo 
predhodnega vrednotenja za IEE2, je poročal, da je sistem kazalnikov 
sedanjega programa IEE na tej stopnji 
razvoja omejen na raven projektov, kjer 
morajo vložniki predlogov predlagati 
kazalnike, s katerimi je možno meriti 
napredek njihovega projekta. Vendar 
ni nobenega načina za uskladitev teh kazalnikov na ravni programa. 
Pri posvetovanjih je bila izražena 
zaskrbljenost glede takšnega sistema, 
saj lahko povzroča zmedo in preprečuje 
smiselno spremljanje učinka, ker projekte spodbuja, da merijo različne 
izložke, rezultate in učinke. Ob 
takšni ureditvi bo pri katerem koli 
vrednotenju zelo težko meriti učinek 
in sprejeti zaključke o uspešnosti 
programa. ( Ex–ante Evaluation of 
a Renewed Multiannual Community Programme in the Field of Energy 
(2007–2013)  (Predhodno vrednotenje 
prenovljenega večletnega programa 
Skupnosti na področju energetike  
(2007–2013)) ECOTEC Research and Consulting Limited, str. 38. 
12 Mid Term Evaluation of the Multi–
annual Programme for Action in the Field 
of Energy ”Intelligent energy – Europe, 2003–2006” (Vmesno vrednotenje 
večletnega programa za ukrepanje 
na področju energetike ”Inteligentna 
energija – Evropa, 2003–2006”), 
ECOTEC Research & Consulting Limited, 
Združeno kraljestvo. http://ec.europa.
eu/dgs/energy_transport/evaluation/activites/doc/reports/energie/no52_
eie_midterm_final_report.pdf.
13 En dejavnik pri tem je bila časovna 
umestitev odobritve programa (glej str. 2 poročila).
16
VREDNOTENJE LOKALNIH AGENCIJ ZA ENERGIJO: 
ŠTUDIJA PRIMERA
 25.  EU zadnjih 15 let v okviru vrste programov sofinancira ustanavljanje lokalnih 
agencij za energijo v državah članicah (okvir 5). V tem obdobju je bilo s pod-
poro EU ustanovljenih približno 300 takšnih agencij (največji prispevek EU 
je znašal 200 000 EUR). Komisija navaja, da agencije ”spodbujajo in izvajajo” 
energetsko politiko EU na lokalni ravni in da delujejo kot ”strokovnjaki za  
energetiko” za druge lokalne ali regionalne dejavnosti.
 26.  V okviru IEE mora vsak javni ali drugi organ, ki predlaga ustanovitev lokalne/
regionalne agencije za energijo, predstaviti začetni delovni program. Ta mora vsebovati kombinacijo lokalnih/regionalnih dejavnosti in dejavnosti z raz-sežnostjo EU. Prav tako mora dokazati, da bodo vložki v novo agencijo, ki  
prihajajo iz drugih delov EU, koristili lokalnim/regionalnim dejavnostim. 
 27.  V globalnem delovnem programu za obdobje 2003–2006 je bil obljubljen selek-
tivni pristop k podpiranju ustanavljanja novih agencij (kjer so ”potrebne in 
primerne in obstaja jasna zavezanost lokalnih organov, da dolgoročno pod-
pirajo takšno infrastrukturo”). Prednost naj bi imelo ustanavljanje agencij  
v (takratnih) državah kandidatkah. V praksi to ni bilo doseženo: največ agencij 
je bilo ustanovljenih v obstoječih državah članicah in koncentriranih v tistih 
državah članicah, ki so že imele največ lokalnih agencij za energijo.
LOKALNE AGENCIJE ZA ENERGIJO OKVIR 5
Agencije so običajno majhni organi (od dva do deset uslužbencev) in so ustanovljene na pobudo lokalnih 
organov. Vodi jih direktor, ki poroča upravnemu odboru, v katerem so lahko tudi predstavniki zasebnega 
sektorja, vendar je večina članov iz javnega sektorja.
Dejavnost, o kateri se najpogosteje poroča, je svetovanje (bodisi lokalnim odločevalcem ali potrošnikom).
17
 28.  Komisija ni pridobila neodvisne ocene učinka lokalnih agencij za energijo. Pri-
dobila pa je študijo14 o izložkih, uspešnosti in prihodnjih možnostih agencij 
za energijo v okviru SAVE, ki je temeljila na delu strokovnjakov iz agencij  
na Češkem, v Franciji, Italiji in Združenem kraljestvu. V njej je bila posebna pozornost namenjena podpori, ki jo je Komisija zagotovila lokalnim agenci-
jam za energijo, vendar je bila izražena tudi zaskrbljenost glede spremljanja 
agencij in njihove koordinacije z organi zasebnega in javnega sektorja na  
področju energetske učinkovitosti.
 29.  IEE2 kljub temu zagotavlja več podpore za ustanavljanje novih agencij za energijo. 
Največji možni znesek financiranja se je zvišal na 250 000 EUR (z 200 000 EUR) in na 75 % upravičenih stroškov (prej 50 %).14 ”Study of Outputs, Performance and 
Future Perspectives of SAVE Energy 
Agencies”  (”Študija izložkov, uspešnosti 
in prihodnjih možnosti agencij za energijo v okviru SAVE”), končno 
poročilo ECUBA srl 2005.
AGENCIJE ZA ENERGIJO, USTANOVLJENE V OKVIRU SAVE II 19982004

18
ADMINISTRATIVNI STROŠKI: PRIPRAVA 
PREDLOGOV, POROČANJE O PROJEKTIH IN UPRAVLJANJE PROGRAMA
 30.  Administrativne stroške v zvezi s programom Inteligentna energija za Evropo 
imajo: 
udeleženci v programu (in včasih njihovi sponzorji);  –
od leta 2006 izvajalska agencija, ustanovljena za izvajanje programa, ter  –
pristojne službe Komisije (v glavnem GD za energetiko in promet). 
  Tako za Komisijo kot za udeležence bi morali biti administrativni stroški soraz-
merni z obsegom programa in ne višji, kot so potrebni za uspešno izvajanje 
programa.
 31.  Komisija glede administrativnih stroškov ni imela smernic ali meril presoje, ki bi 
na primer temeljila na primerljivih programih, niti ne zbira izčrpnih informacij o teh stroških.
STROŠKI UDELEŽENCEV
 32.  Sodišče je z anketo med udeleženci pridobilo ocene o njihovih stroških priprave 
predlogov in poročanja o projektih. Povprečni stroški predložitve predloga 
in pogajanj o njem so po odgovorih anketirancev znašali okoli 10 % zneska, 
za katerega so zaprosili. Stroški poročanja pa po njihovi oceni znašajo vsaj 
še dodatnih 6 % financiranja EU (ti stroški so upravičeni do podpore EU). Če 
se to uporabi za program kot celoto, kaže, da so stroški uspešnih vložnikov 
znašali kar 22 milijonov EUR15.15 Znesek 22 milijonov EUR predstavlja 
10 % vseh vlog za donacijo, ki so jim 
bila odobrena sredstva (199,2 milijona 
EUR – glej tabelo 1 ) plus 6 % vseh plačil 
upravičencem v obdobju 2003–2006 
(43,6 milijona EUR). Vendar so stroški nastali tudi pri pripravi neuspešnih 
predlogov, stroški poročanja pa se 
bodo nazadnje nanašali na celotni 
znesek, izplačan za projekte (ki bo 
verjetno blizu 200 milijonov EUR).
19
 33.  V diagramih 1  in 2 so predstavljene ocene vložnikov o stroških priprave predloga 
v odstotkih sredstev, za katera so zaprosili. V diagramu 3  so prikazane ocene 
vložnikov o stroških poročanja v odstotkih financiranja16. Več kot polovica 
sodelujočih je menila, da je bil čas, potreben za izpolnitev vloge, ustrezen, 
pri koordinatorjih projekta pa je ta ocena padla na 40 %. Podobna zaskrblje-nost zaradi stroškov priprave predloga in pogajanj s Komisijo se je odražala v ugotovitvah vmesnega vrednotenja: poudarjeno je bilo, da je proces poga-janja o pogodbi čedalje daljši, pri čemer mora vložnik predložiti številne  
dokumente. Napori, ki so potrebni za pripravo sklenitve pogodbe, lahko  
precej izčrpajo vire nekaterih organizacij
17. Pri vmesnem vrednotenju je bil 
uporabljen podoben pristop z anketo, kot ga je uporabilo Sodišče, vendar je bilo k sodelovanju povabljenih manj sodelujočih in stopnja odzivnosti je bila nižja (736 odgovorov in 29–odstotna odzivna stopnja pri anketi Sodišča ter 
82 odgovorov in 22–odstotna odzivna stopnja pri izvajalcih vrednotenja). 16  Sodišče je med vložniki predlogov 
v okviru programa Inteligentna energija 
za Evropo izvedlo anketo o vodenju programa. Na vprašalnik je odgovorilo 
736 vložnikov.
17 Mid Term Evaluation of the
 Multi–annual Programme for Action 
in the Field of Energy ”Intelligent 
energy – Europe, 2003–2006”  (Vmesno 
vrednotenje večletnega programa 
za ukrepanje na področju energetike 
”Inteligentna energija – Evropa, 2003–
2006”), ECOTEC Research & Consulting 
Limited, Združeno kraljestvo (str. 42). (http://ec.europa.eu/dgs/energy_
transport/evaluation/activites/doc/
reports/energie/no52_eie_midterm_
final_report.pdf) 
PORAZDELITEV ODGOVOROV O OCENI STROŠKOV PRIPRAVE PREDLOGA V ODSTOTKIH 
SREDSTEV, ZA KATERA JE BILO ZAPROŠENO 689 ODGOVOROVDIAGRAM 1
11-15 %16-20 %nad 20 %
prod 5 %
6-10 %
20
PORAZDELITEV ODGOVOROV O STROŠKIH POROČANJA V ODSTOTKIH PREJETIH 
SREDSTEV 529 ODGOVOROVDIAGRAM 3PORAZDELITEV ODGOVOROV O OCENJENIH STROŠKIH PRIPRAVE PREDLOGA 
PO MNENJU KOORDINATORJEV V ODSTOTKIH SREDSTEV, ZA KATERA JE BILO ZAPROŠENO NA ANKETO JE ODGOVORILO 121 KOORDINATORJEVDIAGRAM 2 
11-15 %16-20 %nad 20 %
prod 5 %
6-10 %
11-15 %16-20 %nad 20 %
prod 5 %
6-10 %
21
STROŠKI IZVAJALSKE AGENCIJE
 34.  Novost programa Inteligentna energija za Evropo je bila ustanovitev izvajalske 
agencije (glej okvir 6) za upravljanje administracije programa18. Komisija je 
za financiranje izvajalske agencije v letih 2005 in 2006 proračunske vrstice 
IEE bremenila za 8,5 milijona EUR. V letu 2006 so v agencijinih računovodskih izkazih prikazani odhodki (na podlagi računovodstva po nastanku poslov-nega dogodka) v višini 4 milijonov EUR
19 z nakopičenim presežkom, ki je  
31. decembra 2006 znašal 0,9 milijona EUR. Stroški za vodenje agencije so 
tako ocenjeni na 7,6 milijona EUR za leti 2005 in 2006. Ob koncu leta 2006 je imela agencija 41 zaposlenih, od tega je bilo pet stalnih uradnikov, dodeljenih 
s Komisije, 11 začasnih uslužbencev, premeščenih s Komisije in 25 pogod-
benih uslužbencev.18  Agencija je sodelovala izključno pri 
administraciji programa Inteligentna 
energija za Evropo in se ni ukvarjala 
z administracijo dejavnosti, financiranih 
iz prejšnjih programov. Od leta 2007 
je program, ki je nadomestil IEE, del 
okvirnega programa za konkurenčnost 
in inovativnost. Agencija zdaj upravlja druge dejavnosti programa 
za konkurenčnost in inovativnost ter 
dejavnosti IEE, ki še potekajo.
19 Izkaz poslovnega izida za leto 2006. 
Poročilo o letnih računovodskih izkazih 
Izvajalske agencije za inteligentno energijo za proračunsko leto 2006 
z odgovori Agencije (UL C 309, 
19.12.2007, str.18). Odhodki za 
zaposlene predstavljajo 66 % vseh 
odhodkov. Precejšen delež drugih administrativnih stroškov sestavljajo 
odhodki za strokovnjake in študije 
ter vračila Komisiji za zagotavljanje 
prostorov in drugih storitev.
USTANOVITEV IZVAJALSKE AGENCIJE ZA INTELIGENTNO ENERGIJOOKVIR 6
Izvajalska agencija za inteligentno energijo je prva izvajalska agencija Skupnosti in je začela delovati leta 
2005. Njena naloga je bila izvajanje glavnega dela programa Inteligentna energija za Evropo (2003–2006). 
V praksi to zajema naslednje naloge:
Projektni cikel:
izvajanje letnih razpisov za zbiranje predlogov, izbiranje predlogov in sklepanje pogodb, –
spremljanje projektov (napredek in fi  nance),  –
spremljanje dejanskih vplivov projektov na ciljnem območju, –
izplačevanje prispevka EU v skladu s pogoji, določenimi v pogodbah, –
obveščanje o programu in njegovih projektih ter promocija. –
Poročanje Komisiji:
poročanje o izvajanju programa, –
povratne informacije o prihodnjem razvoju programa in o nacionalnih pobudah, –
poročanje o delovanju agencije in njenem proračunu za delovanje, –
delovanje in upravljanje agencije (človeški viri, fi  nančna sredstva …).  –
Agencija je zdaj dobila dodatne naloge (program za konkurenčnost in inovativnost), po novem se imenuje 
”Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovacije”, njeno delovanje pa je podaljšano do konca leta 2015.
22
STROŠKI GD ZA ENERGETIKO IN PROMET
 35.  Stroški za zaposlene za IEE, ki jih krije GD za energetiko in promet, v Komisijinih 
računovodskih izkazih niso prikazani ločeno, vendar jih je mogoče oceniti  
na podlagi števila zaposlenih. Komisija je poročala, da je leta 2003 pri upra-
vljanju programa sodelovalo 38 zaposlenih [COM(2002) 162]. Ta številka se je znižala na 20 v letu 2006, ko je začela agencija avtonomno delovati (do takrat je bilo agenciji začasno dodeljenih 16 uslužbencev). Ob uporabi pred-
postavk, navedenih v oceni stroškovne učinkovitosti, ki je bila opravljena za 
utemeljitev ustanovitve izvajalske agencije
20, to kaže na strošek za zaposlene 
v višini približno 16 milijonov EUR v obdobju 2003 do 2006.
 36.  Odhodki za administrativno upravljanje (ki so v bistvu pokrivali stroške študij, 
srečanj, informiranja in oglaševanja) so za obdobje 2003–2006 znašali 2 mili-
jona EUR. 20  Externalisation Arrangements 
for ”Intelligent Energy for Europe” 
Programme. A Cost–Effectiveness 
Assessment. (Dogovori o eksternalizaciji 
za program ”Inteligentna energija 
za Evropo”. Ocena stroškovne 
učinkovitosti.), Eureval–C3E, 2002.
23
SKUPNI ADMINISTRATIVNI STROŠKI
 37.  Administrativni stroški IEE, ki jih je krila Evropska unija (vključno s stroški za 
delovanje izvajalske agencije), tako v obdobju 2003 do 2006 znašajo pribli-
žno 25 milijonov EUR. Anketa med udeleženci kaže, da so stroški za pripravo 
predlogov in poročanje o projektih znašali približno 22 milijonov EUR. Skupna plačila udeležencem so do konca leta 2006 znašala 46,8 milijona EUR. To kaže, da so v tem obdobju stroški za upravljanje programa Inteligentna energija 
za Evropo, za pripravo predlogov in poročanje o projektih znašali toliko, kot 
je bilo izplačano upravičencem za operativne namene.
 38.  Pri programu, kot je IEE, so torej številni od teh stroškov skoncentrirani v zgo-
dnjem obdobju. Stroški, kot so tisti, povezani s pripravo razpisa za zbiranje 
predlogov, so nujno skoncentrirani v zgodnjem obdobju izvajanja programa, 
razmerje med stroški administracije in dejavnosti pa se med izvajanjem pro-
grama spreminja. Vendar znašajo že nastali administrativni stroški skupaj  
s stroški priprave predlogov in poročanja o projektih po ocenah več kot  šestino vseh prevzetih obveznosti, dodatni administrativni stroški pa bodo 
nastali tudi v prihodnosti, saj bo izvajalska agencija še naprej spremljala  
pogodbe in bo čedalje bolj sodelovala pri preverjanju zahtevkov za povračila, 
upravičenci pa bodo še naprej imeli stroške s poročanjem in bodo namenili 
več virov za pripravo izjav o stroških in pridobivanje revizijskih potrdil.
24
IZVAJALSKA AGENCIJA: BOLJŠI UPRAVLJAVEC?
 39.  Med revizijo, ki jo je opravilo Sodišče, je bilo ugotovljeno, da je izvajalska 
agencija: 
izboljšala obveščanje o programu (prek svoje spletne strani s strujanjem  –
in predvajanjem vsebin ter z glasilom);izboljšala dokumente za prošnjo za sredstva; –
zmanjšala nekatera administrativna bremena za udeležence; –
poročanje vsakih šest mesecev in finančno poročanje zmanjšala na poro- –
čanje vsakih devet mesecev z enim samim poročilom o napredku in finanč-nim poročilom.
 40.  Spremembe administrativnih postopkov se odražajo v stališčih upravičencev 
programa. Pri merilih ”pomoč med postopkom vložitve prijave” in ”trajanje 
postopka” ( diagram 4 ) je 10 % več vložnikov storitev, ki jo je zagotovila izva-
jalska agencija, ocenilo kot ”dobro ali odlično” v primerjavi z oceno Komisije v teh kategorijah. Razlike so bile zlasti opazne v kategoriji ”odlično” . 
 41.  Čeprav so udeleženci kot skupina pokazali, da raje sodelujejo z izvajalsko agencijo, 
jih je približno polovica opazila le majhno razliko na ravni zagotovljene stori-
tve. Koordinatorji projekta (ki imajo več stika z Brusljem kot ostali udeleženci) so izrazili višjo stopnjo zadovoljstva z agencijo in nižjo stopnjo zadovoljstva 
s Komisijo ( diagrama 5 in 6 ).
 42.  Zaenkrat je še prezgodaj za oblikovanje dokončnih zaključkov o uspešnosti agen-
cije, vendar udeleženci programa opažajo, da je dobro začela.
TRAJANJE POSTOPKA VLOŽITVEDIAGRAM 4
Odlično
Dobro
Zadovoljivo
Slabo
Ni storitveMnenja anketirancev o poslovanju z …
… Izvajalsko 
agencijo
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %… Komisijo
25
DIAGRAM 5 
MNENJE VSEH UDELEŽENCEV O RAZLIKAH V KAKOVOSTI STORITEV, KI STA JIH 
ZAGOTOVILI KOMISIJA IN IZVAJALSKA AGENCIJA
DIAGRAM 6
MNENJE KOORDINATORJEV O RAZLIKAH V KAKOVOSTI STORITEV, KI STA JIH 
ZAGOTOVILI KOMISIJA IN IZVAJALSKA AGENCIJAKOMenako
agencija
KOMenako
agencija
KOMenako
agencija
KOMenakoagencija
KOMenako agencija
KOMenakoagencijaRazpoložljivost
informacij je boljša priPostopek vložitve
poteka hitreje priProces poročanja o
tekočih projektih je 
lažji pri
Razpoložljivost
informacij je boljša priPostopek vložitve
poteka hitreje priProces poročanja o
tekočih projektih je 
lažji pri020406080100120140160180
051015202530354045
NAČRTOVANJE PROGRAMA
 43.  Komisija je cilje programa IEE prenesla v podroben delovni program in za oce-
njevanje predlogov uporabila zunanje strokovnjake. Na nekaterih področjih 
ukrepanja IEE kaže, da obstajajo precejšnje možnosti za stroškovno učinkovito 
prilagajanje tehnologij, ki uspešno omejujejo toplogredne pline.
 44.  Po drugi strani pri načrtovanju programa ni bila uporabljena najboljša praksa. 
Komisija ni:
jasno oblikovala svojega modela politike; –
določila specifičnih in časovno določenih ciljev; –
zagotovila analize ključnih tržnih akterjev. –
 45.  Porazdelitev porabe na tako številna področja dejavnosti je nujno omejila možno-
sti za doseganje pomembnega in preverljivega napredka na katerem od posa-
meznih področij. IEE ni bil program porabe z jasno usmeritvijo.
PRIPOROČILO 1  NAČRTOVANJE
Komisija bi morala zagotoviti, da predlogi programov temeljijo na jasnem 
modelu politike in odražajo pričakovano povezavo med odhodki, izložkom 
in učinkom. ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
27
SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE
 46.  Postopka spremljanja in vrednotenja nista zagotavljala uspešnega mehanizma 
povratnih informacij. Komisija je spremljala projekte, vendar si ni prizadevala 
spremljati uspešnosti programa kot celote. Vrednotenje prejšnjega programa 
je bilo izvedeno prepozno, da bi vplivalo na zasnovo Inteligentne energije za Evropo, naslednji program pa je bil odobren, preden je bila ovrednotena Inte-ligentna energija za Evropo. Izvedeno je bilo ”vmesno” vrednotenje programa, 
vendar je bilo ovirano, ker je bilo do takrat izvršenih samo 5 % plačil.
 47.  Tako ureditve spremljanja in vrednotenja Komisiji niso omogočile, da bi obliko-
vala stališče o skupni kakovosti in zasnovi programa ter presodila, ali je bil 
na primer standardni pristop na podlagi projektov ustrezen odziv na cilje  
politike21 in, če je bil, ali bi bila pri veliko bolj usmerjenem programu večja 
verjetnost doseganja ciljev IEE. Ena od predpostavk programa v primeru Inte-
ligentne energije za Evropo je bila, da nepopolno poznavanje odločevalcem 
preprečuje sprejemanje ustrezne tehnologije. Pri uspešnem spremljanju bi se ocenilo, ali postajajo odločevalci bolje obveščeni.
 48.  Komisija ni mogla oceniti, ali je bil učinek agencij za energijo pomemben, niti 
ali so izboljšale koordinacijo spodbujanja energetsko učinkovite tehnologije. 
Vendar se je s spremembami programa za obdobje 2007–2013 finančna pod-pora za te organe povečala.
 49.  IEE je bil majhen v primerjavi s trgom (energije), na katerega naj bi vplival. Projekti 
IEE so zagotavljali vmesne izložke (pogosto v obliki svetovanja oblikovalcem 
politike, udeležencem prireditev ali oglaševalskega materiala). Težko je ugo-
toviti, ali so ti izložki privedli do spremenjenega vedenja.21  Opazno je, na primer, da so se 
oblikovalci politike v državah članicah 
z uporabo drugačnega pristopa 
pogosto osredotočili na družbe javnih 
gospodarskih služb kot ustrezen 
kanal za svetovanje o energetsko 
varčni tehnologiji. Takšne ureditve 
imajo to prednost, da imajo te družbe vzpostavljen stik s porabniki 
energije in da imajo možnost meriti 
učinke na porabo energije. Njihova 
pomanjkljivost pa je, da imajo te 
družbe hkrati tudi očiten poslovni 
interes, kar morda ni optimalno za 
pošteno in pregledno svetovanje.
28
 50.  Podobno obstaja tudi notranja težava pri odločanju, kdaj in kako vrednotiti 
večletne programe, ki se začnejo počasi (ali pozno) in katerih odhodkovne 
posledice segajo v obdobje po izteku uradnega programskega obdobja. Kot je Sodišče poudarilo v svojem poročilu o ”srednjeročnih procesih” pri struk-
turnih skladih (Posebno poročilo št. 1/2007), vrednotenje, izvedeno dovolj 
zgodaj v programskem obdobju, da lahko njegovi rezultati vplivajo na zasnovo 
naslednjega programa, temelji na dokazih, pridobljenih samo iz majhnega 
dela načrtovane porabe. Vrednotenja, ki temeljijo na pomembnem znesku  
odhodkov, bodo po drugi strani verjetno izvedena prepozno, da bi vplivala 
na zasnovo katerih koli naslednjih programov.
 51.  Zaradi teh notranjih težav je še pomembneje, da Komisija uporablja trden in izčr-
pen sklop kazalnikov uspešnosti ter da zagotovi, da je vrednotenje na črtovano 
v optimalnem času.
PRIPOROČILO 2  SPREMLJANJE
Komisija bi morala zagotoviti, da se programi spremljajo tako, da v naj-
večji možni meri nudijo koristne informacije o njihovih učinkih. Takšne  
informacije bi morale presegati posamezne projekte in pomagati pri obli-kovanju pregleda nad programom kot celoto na način, ki upošteva njegove 
napovedane cilje.
PRIPOROČILO 3  VREDNOTENJE
Vrednotenje programov bi se moralo izvajati tako, da je kar najbolj koristno 
kot vir ”povratnih” informacij, ki omogoča izboljšanje programov porabe. 
Komisija bi morala razmisliti o tem, da bi v večji meri uporabljala ”longi-
tudinalno” vrednotenje – spremljanje učinka ključnih kategorij projektov v zaporednih okvirih porabe. Ustrezen okvir za to lahko nudijo poročila, 
ki jih prejme Komisija o programih držav članic.
29
UPRAVLJANJE SHEME
 52.  Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, kaže, da so bili skupni stroški priprave predlo-
gov, poročanja o projektih in administracije enaki skupnemu znesku, razdelje-
nemu projektom v obdobju 2003–2006. Ob upoštevanju prihodnjih razdelitev 
sredstev in administrativnih stroškov je moč pričakovati, da bodo te tri vrste 
stroškov skupno znašale več kot šestino razdeljenih sredstev.
 53.  Čeprav Evropska komisija izvaja številne sheme s podobno zasnovo, kot jo ima 
IEE, nima okvira za ocenjevanje njihovih administrativnih stroškov. Zato  administrativnih stroškov IEE ni možno zlahka primerjati s stroški drugih  
programov. 
PRIPOROČILO 4  STROŠKI UPRAVLJANJA
Komisija bi morala bolj sistematično evidentirati in analizirati informa-
cije o administrativnih stroških programov (razmisliti o kazalnikih, kot so 
strošek/razdeljen euro in strošek/ocenjeni predlog). ”Stroški” bi morali  
zajemati tudi stroške upravičencev in ne samo stroške Komisije. Komisija 
bi morala te informacije uporabiti za primerjavo programov ter opredelitev in širjenje najboljše prakse.
 54.  Izvajalska agencija je pozitivno vplivala na zadovoljstvo strank: udeleženci (zlasti 
koordinatorji projektov) raje sodelujejo z agencijo kot s Komisijo.
  To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 
4. septembra 2008.
  Za Računsko sodišče
  Vítor Manuel da Silva Caldeira
Predsednik
 

30
PREGLED KLJUČNIH VERTIKALNIH UKREPOV IN Z NJIMI POVEZANIH CILJNIH PODROČIJ 
ZA SAVE, ALTENER IN STEERPRILOGA I
PODROČJEKLJUČNI VERTIKALNI UKREPI CILJNA PODROČJA
NAZIV NAZIVSAVEMULTIPLICIRANJE USPEHOV V GRADNJIorodja za začetek izvajanja direktive o zgradbah
sheme za izvajanje energetskih storitev v zgradbah
javne zgradbe kot bleščeči vzorispodbujanje primerov najboljše prakse energetsko zelo varčnih 
zgradb
REKONSTRUKCIJA SOCIALNIH 
STANOVANJosveščanje, izobraževanje in usposabljanje
sheme ﬁ  nanciranja po meri
napredne rešitve za integrirano rekonstrukcijopravne in institucionalne spremembe
INOVATIVNI PRISTOPI V INDUSTRIJI(instrumenti za) energetsko upravljanjeenergetske storitve v MSPvečproizvodnost
ENERGETSKO UČINKOVITA OPREMA IN 
PROIZVODIuveljavljanje uporabe oznak EU in osveščanje o njih ter o 
minimalnih standardih energetske učinkovitosti
nabava tehnologije, spodbude za kupce in drugi pristopi za 
pospeševanje preoblikovanja trga
spremljanje preoblikovanja trga in priprava podlage za nove 
pobude politikeALTENERELEKTRIKA IZ OBNOVLJIVIH VIROVokvirni nacionalni cilji
sheme podpore
vprašanja mrežnega sistemazelena elektrikaustvarjanje distribuirane elektrike
OGREVANJE IN OHLAJANJE IZ 
OBNOVLJIVIH VIROVzakonodaja, standardi in norme za gorivo
oskrbovalna veriga in tržne struktureposebne naprave in integracija zgradb
NAPRAVE MAJHNEGA OBSEGA, KI 
UPORABLJAJO OBNOVLJIVE VIRE 
ENERGIJEogrevanje in hlajenje vode in prostorov s sončno energijo
ustvarjanje elektrike PVbiomasa za ogrevanje gospodinjstev
naprave SPTE in toplotne črpalke malega obsega
ALTERNATIVNI POGON ZA VOZILAzakonodaja, ﬁ  skalni režimi ter standardi in norme za gorivo
oskrbovalna veriga in tržne strukture za biogorivaSTEERoskrbovalna veriga in tržne strukture za alternativna goriva, ki 
zahtevajo ločene oskrbovalne verige
tržno povpraševanje za vozila na alternativni pogonspremljevalni ukrepi
UKREPI ZA UČINKOVITO RABO ENERGIJE 
V TRANSPORTUzmanjšanje povpraševanja po prevozu
povečanje energetske učinkovitosti pri načinih prevoza
spodbujanje prehoda na energetsko učinkovitejše načine prevozagospodarski instrumenti in spodbude
informacije, osveščanje in izobraževanje
KREPITEV ZNANJA LOKALNIH AGENCIJ 
NA PODROČJU TRANSPORTAusposabljanje in izobraževanje lokalnih agencij na področju 
učinkovite rabe energije in uporabe alternativnih goriv v prometu
spodbujanje sodelovanja in partnerstva: podpiranje lokalnih 
akterjev k udeležbi v programu in projektih
Vir: Inteligentna energija za Evropo 2003–2006 – globalni delovni program za leta 2003–2006.
31
PREGLED KLJUČNIH VERTIKALNIH UKREPOV IN Z NJIMI POVEZANIH 
CILJNIH PODROČIJ ZA COOPENER
PODROČJEKLJUČNI VERTIKALNI UKREPI CILJNA PODROČJA
NAZIV NAZIVCOOPENERENERGETSKE POLITIKE, ZAKONODAJA 
IN TRŽNE RAZMERE, KI OMOGOČAJO 
ZMANJŠANJE REVŠČINE V DRŽAVAH 
V RAZVOJUveriga energetske politike, od razvoja do spodbujanja in izvajanja
energetski predpisi v korist revnih, ki obravnavajo trajnost, cilje in 
decentralizirano proizvodnjo
energetsko načrtovanje za mestna, primestna in podeželska 
območja
sheme ﬁ  nanciranja, naložb in podpore za programe in projekte 
energetskega sektorja s posebnim poudarkom na MSP
spodbujanje najboljših praks pri energetskih storitvah za 
zadovoljevanje potreb revnih
KREPITEV LOKALNEGA STROKOVNEGA 
ZNANJA NA PODROČJU ENERGETIKE 
V DRŽAVAH V RAZVOJUusposabljanje in mreženje za oblikovalce energetske politike, 
zakonodajalce in načrtovalce
usposabljanje, mreženje, mobilnost in študijski obiski za zaposlene 
v energetiki
krepitev obstoječih energetskih centrov, agencij in industrijskih 
združenj
Vir: Inteligentna energija za Evropo 2003–2006 – globalni delovni program za leta 2003–2006.
PREGLED KLJUČNIH HORIZONTALNIH UKREPOV IN Z NJIMI POVEZANIH 
CILJNIH PODROČIJ
PODROČJEKLJUČNI HORIZONTALNI UKREPI CILJNA PODROČJA
NAZIV NAZIVVSASKUPNOSTI TRAJNOSTNE ENERGIJEspodbujanje energetskega državljanstva in mobilizacija lokalnih 
akterjev na področju energetike
načrtovanje lokalnih skupnosti za učinkovito rabo obnovljivih virov 
energije in konvencionalne energije, upravljanje povpraševanja in s tem povezane mobilnosti
vzpostavljanje ugodnih pogojev za lokalne energetske trge in 
službe za doseganje kritične mase
MISLI GLOBALNO, DELUJ LOKALNOManagEnergy: instrument za pomoč lokalnim dejavnostim na področju energetike
podpora za ustanavljanje lokalnih in regionalnih agencij za 
upravljanje energije ter za delovanje nacionalnih združenj agencij
Misli globalno: v Skupnosti dodana vrednost (skupina za razmislek)
FINANČNI MEHANIZMI IN SPODBUDEanaliza različnih mehanizmov ﬁ  nanciranja po državah
pravica do poštene konkurence
platforma/forum za izmenjavo izkušenj o ﬁ  nančnih mehanizmih 
in spodbudah
SPREMLJANJE IN VREDNOTENJEspremljanje in vrednotenje različnih politik in ukrepov na področju obnovljivih virov energije/RUE
metode, kazalniki in oblikovanje prihodnjih trendov in učinkov 
politike
platforma za izmenjavo izkušenj o spremljanju in vrednotenju
RAZŠIRJANJE IN PROMOCIJArazširjanje projektnih rezultatov
razširjanje najboljše prakse po sektorjihobveščanje o programu in njegovih dosežkihkampanja osveščanja javnosti za energetsko trajnostno Evropo
Vir: Inteligentna energija za Evropo 2003–2006 – globalni delovni program za leta 2003–2006.
ODGOVOR KOMISIJE NA 
POSEBNO POROČILO EVROPSKEGA RAČUNSKEGA SODIŠČA O INTELIGENTNI ENERGIJI 20032006
33
POVZETEK
I.
Namen programa Inteligentna energija za  
Evropo (IEE) je podpreti politiko Evropske  unije na področju energetike, kot je določeno v Zeleni knjigi o zanesljivosti oskrbe z ener-gijo, Beli knjigi o prometu in v drugi, s tem  povezani zakonodaji Skupnosti, ki uravnote-ženo prispeva k doseganju splošnih ciljev, in sicer zanesljivosti oskrbe z energijo, konku-renčnosti in varstva okolja (člen 1 odločbe  o programu).
IV.
Prva alinea
Funkcija programa IEE je predvsem spodbuje-
valna, pri čemer so razmeroma majhna sredstva 
predvidena za sprožitev precej večjih naložb  
v prihodnosti. 
Pri tako širokem sektorju, kot je energetika, je 
izbira prednostnih področij neizogibna. Parla-
ment in Svet sta opredelila obseg in cilje pro-grama IEE1, sestavljenega iz štirih posebnih  
področij. Odločba o programu IEE1 se sklicuje 
na številna posebna sporočila, ki zadevajo  
vsako od štirih področij programa. Vsak od  
teh dokumentov vsebuje seznam pomembnih področij delovanja
1. Komisija meni, da načr-
tovanje programa, ki se nanaša na področja  politike, določena v zakonodaji, pomeni zado-voljivo visok standard glede na omejitve, ki so 
del takega instrumenta politike.
1  Tako na primer Bela knjiga za strategijo in akcijski načrt Skupnosti 
[COM(1997) 599 konč. z dne 26. novembra 1997] vsebuje štiri področja delovanja in 22 posebnih ukrepov samo za področje obnovljivih virov energije; Sporočilo Komisije z naslovom ”Akcijski načrt za izboljšanje energetske učinkovitosti v Evropski skupnosti” [COM(2000) 247 z dne 26. aprila 2000] predlaga ukrepe v vseh sektorjih in na 15 glavnih področjih. Leta 2006 je Evropski parlament ta pristop potrdil v svo-jem mnenju o Zeleni knjigi o energetski učinkovitosti, ki vsebuje več kot 100 priporočil (Poročilo Evropskega parlamenta P6_A(2006) 0160 z dne 3. maja 2006 in sporočilo Komisije z dne 19. oktobra 2006 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost, ki določa šest področij, deset prednostnih nalog in 75 stroškovno uspešnih ukrepov, izbranih na podlagi ocene učinka).Druga alinea
IEE1 je program s širokim obsegom za obravna-
vanje trajnostne energije v vseh družbenih sek-torjih, kot je določeno v odločbi Parlamenta in Sveta. Spremljanje programa poteka na podlagi projektov, pri čemer se lahko vplivi ugotavljajo glede na cilje projektov. Komisija meni, da je bila shema spremljanja ustrezna.
Uvedba spremljanja na višji skupni ravni sko-
raj ni izvedljiva, ker je težko izolirati vzročne 
zveze med spodbujevalnimi rezultati programa 
in makroekonomskimi trendi, kot je energet-
ska odvisnost Evropske unije. Komisija meni,  
da to ne ogroža splošne kakovosti in zasnove programa IEE.
Vse večje povpraševanje po agencijah za ener-
gijo in njihovo dolgoročno financiranje s strani 
javnih organov sta dobra pokazatelja, da imajo 
take agencije znaten vpliv. 
Kar zadeva časovni razpored vrednotenj pro-
grama, je IEE tekoči program, pri čemer se  
izkušnje preteklih programov uporabljajo  
pri novejših. Tako se rezultati vrednotenja  
sistematično uporabljajo pri oblikovanju in  zasnovi zakonodajnih predlogov za novejše  programe.
34
Tretja alinea
Sodišče upošteva stroške, ki jih imata Komi-
sija in izvajalska agencija, skupaj z dodatnimi stroški, ki jih ocenijo upravičenci. Ti zadnji  
stroški so bistveno drugačni, zato jih je treba obravnavati ločeno: pripravljanje predloga je naložba v načrtovanje trdnega in konkurenč-nega projekta. Poročanje o projektu je sofi-nancirana pogodbena obveznost, na podlagi  
katere se rezultati posredujejo zainteresiranim stranem. Upravljanje programa izvajata samo 
Komisija in izvajalska agencija. V primeru IEE 
stroški upravljanja programa vključujejo tudi 
naložbo v ustanovitev izvajalske agencije, ki bo 
zagotovila koristi in prihranila stroške v priho-dnosti. Glede izplačila donacij programa Sodi-šče v odstavku 38 pravilno navaja, da so stroški priprave predlogov v programu, kot je IEE, kon-
centrirani v zgodnjem obdobju. Nasprotno pa 
so izplačila upravičencem pretežno koncentri-
rana v končnem obdobju. Stroški, ki jih imajo 
udeleženci s pripravljanjem predlogov, so oce-njeni na podlagi ekstrapolacije iz raziskave.  
V raziskavi Sodišča nista opredeljeni narava  
stroškov, ki jih je treba upoštevati, in metoda 
za njihov izračun. Od 29 % sodelujočih pri raz-
iskavi se niso zahtevali računovodski podatki, 
poleg tega njihovi odgovori niso bili revidirani. 
Odgovori so zato nujno zelo približni, njihove ekstrapolacije pa nezanesljive. V.
Prva alinea
Komisija meni, da se program IEE jasno osre-
dotoča na glavne prednostne cilje energetske politike EU, in sicer (1) upravljanje povpra-ševanja (ločevanje porabe od rasti) in (2) vse večji delež obnovljive energije v končni porabi energije v EU.
Namen delovnega programa je bil obravna-
vati področja politike, določena v zakonodaji. Predlagatelji morajo prepričljivo napovedati  pričakovane rezultate, Komisija pa mora na  podlagi stroškovno popolno ovrednotenega  predloga projekta odločiti, ali predlagani pri-stop in pričakovani rezultati stroškovno učin-kovito izpolnjujejo cilje politike Skupnosti.
Druga alinea
Spremljanje programa poteka na podlagi pro-jektov, pri čemer se lahko vplivi ugotavljajo  glede na cilje teh projektov. 
Stroški spremljanja morajo ostati sorazmerni  
in ne smejo bistveno povečevati stroškov izva-
janja programa.
Tretja alinea
Komisija namerava izvajati priporočilo v zvezi z vrednotenjem programov. V skladu z javnim razpisom v okviru delovnega programa IEE za leto 2008 se izvaja nova študija, ki bo potekala longitudinalno.
35
Četrta alinea
Delovni dokumenti k predhodnemu predlogu 
proračuna vsako leto zagotavljajo razčlenitev administrativnih stroškov dejavnosti General-
nega direktorata in vsake izvajalske agencije
2. 
Po postopku iz leta 2008 ta dokument na zah-tevo Evropskega parlamenta vključuje tudi  odstotek proračuna programov, ki ga izvajalska agencija porabi za delovanje.
Za izvajalske agencije, ki uporabljajo računal-
niški računovodski sistem Komisije ABAC za  
podporo svojih računovodskih sistemov, bo  
Komisija zagotovila funkcijo za dodeljevanje  
odhodkov agencije za vsako od njenih dejavno-sti. Tako bodo lahko bolje poročale o stroških, vključno z administrativnimi. Načrtuje se, da  bo ta funkcija nekaterim agencijam ponujena 
v proračunskem letu 2009 ter nato razširjena 
na druge.
Komisija meni, da stroškov sodelujočih ni  
mogoče izenačiti z administrativnimi stro-
ški programov. Dodatno breme, naloženo  
upravičencu in Komisiji z zbiranjem in pre-
verjanjem informacij o stroških, ki jih ima  
upravičenec zaradi priprave predlogov, zdaj  ni upravičeno.
2  Delovni dokumenti II, III in IV k predhodnemu predlogu 
proračuna.REVIZIJSKE UGOTOVITVE
17.
Funkcija programa je predvsem spodbuje-
valna, pri čemer so razmeroma majhna sredstva predvidena za sprožitev precej večjih naložb  
v prihodnosti. Parlament in Svet sta opredelila obseg in cilje programa IEE1, sestavljenega iz štirih posebnih področij. Odločba o programu IEE1 se sklicuje na številna posebna sporočila, ki zadevajo vsako od štirih področij programa. 
Vsak od teh dokumentov vsebuje seznam  pomembnih področij delovanja.
3
Komisija meni, da se program IEE jasno osre-
dotoča na glavne prednostne cilje energetske 
politike EU, in sicer (1) upravljanje povpra-ševanja (ločevanje porabe od rasti) in (2) vse večji delež obnovljive energije v končni porabi energije v EU.
18.
Prva alinea
Namen delovnega programa je bil obravnavati 
področja politike, določena v zakonodaji.
Predlagatelji morajo prepričljivo napovedati  
pričakovane rezultate, Komisija pa mora na  
podlagi stroškovno popolno ovrednotenega  
predloga projekta odločiti, ali predlagani pri-
stop in pričakovani rezultati stroškovno učin-kovito izpolnjujejo cilje politike Skupnosti.  
Postopek izbire zagotavlja, da bodo podprti  projekti najučinkoviteje prispevali k ciljem  politike.
3  Tako na primer Bela knjiga za strategijo in akcijski načrt Skupnosti 
[COM(1997) 599 konč. z dne 26. novembra 1997] vsebuje štiri področja delovanja in 22 posebnih ukrepov samo za področje obnovljivih virov energije; Sporočilo Komisije z naslovom ”Akcijski načrt za izboljšanje energetske učinkovitosti v Evropski skupnosti” [COM(2000) 247 z dne 26. aprila 2000] predlaga ukrepe v vseh sektorjih in na 15 glavnih področjih. Leta 2006 je Evropski parlament ta pristop potrdil v svo-jem mnenju o Zeleni knjigi o energetski učinkovitosti, ki vsebuje več kot 100 priporočil (Poročilo Evropskega parlamenta P6_A(2006) 0160 z dne 3. maja 2006 in sporočilo Komisije z dne 19. oktobra 2006 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost, ki določa šest področij, deset prednostnih nalog in 75 stroškovno uspešnih ukrepov, izbranih na podlagi ocene učinka).
36
Druga alinea
Specifični, merljivi in časovno določeni cilji za 
celotno Unijo so opredeljeni v odločitvah Sveta in Parlamenta, na primer v direktivah o obno-
vljivi energiji, in sporočilih Komisije, na pri-mer v Beli knjigi o prometu in akcijskem načrtu o energetski učinkovitosti. Cilji posameznega projekta morajo biti za vsak primer posebej  povezani z ustreznimi cilji Skupnosti. 
Tretja alinea
Ciljne skupine za IEE1 so bile navedene v loče-
nem dokumentu. IEE je program za strokov-
njake, ti pa morajo predložiti svoje analize  
tržnih akterjev, ki naj bi jih njihovi projekti  obravnavali. 
21. 
Glede spremljanja in kazalnikov za merjenje  uspeha programa kot celote je IEE1 program  
s širokim obsegom za obravnavo trajnostne  
energije na vseh družbenih področjih, kot je  opredeljeno v odločbi Parlamenta in Sveta.  
Glede na to Komisija še vedno meni, da je bila 
shema spremljanja ustrezna.
Na podlagi spremljanja projektov sta Komisija 
in izvajalska agencija dobili koristne informa-
cije glede prihodnjih zahtev za projekte. 22. 
Program se je začel, potem ko je avgusta 2003 začela veljati odločba Sveta in Parlamenta.  Poleg tega je v zvezi z razporedom izvajanja  
od sprejetja pravne podlage (odločba Sveta in Parlamenta junija 2003) do podpisa prvih spo-razumov o donacijah konec leta 2004 minilo  leto in pol. To je običajno glede na potreben čas za sprejetje delovnega programa, začetek 
razpisa za zbiranje predlogov, izbiro in skle-panje pogodb.
Vse obveznosti so bile prevzete med program-
skim obdobjem. Trajanje razporeda plačil je  
povezano s trajanjem posameznih projektov,  katerih večina se nadaljuje po letu 2006.
23. 
Komisija je zahtevala in pridobila informacije o odpravi ovir za izboljšanje energetske učin-
kovitosti, zlasti glede nepopolnih informacij. 
To je bilo izrecno zahtevano in zagotovljeno  pri vsaki oceni predlagatelja o ”stanju tehnike” 
v predlogih projektov. Pozneje, in sicer med  
potekanjem podprtih projektov in v poročilih 
o njih, so bile zahtevane in zagotovljene  
posodobljene informacije o takšnih ovirah in 
obsegu, v katerem so bile odpravljene. Komi-
sija zbira tudi povratne informacije o potrebah po informacijah, na primer pri javnem posve-
tovanju o Zeleni knjigi o energetski učinkovi-tosti, ki se je končalo 31. marca 2006.
37
24. 
Kar zadeva časovni razpored vrednotenj pro-
grama, je IEE tekoči program, pri čemer se  izkušnje preteklih programov uporabljajo  
pri novejših. Tako se rezultati vrednotenja  sistematično uporabljajo pri oblikovanju in  zasnovi zakonodajnih predlogov za novejše  programe.
25. 
Neodvisna študija o lokalnih agencijah za ener-gijo bo izvedena v skladu z javnim razpisom, 
financiranim iz delovnega programa IEE za leto 
2008. 
27. 
Ustanavljanje agencij je odvisno zlasti od raz-
položljivosti lokalnih in regionalnih struktur  
za sofinanciranje in njihove zavezanosti, da  
agencijo podpirajo dolgoročno. Ob potrditvi te 
raznolikosti je Komisija zlasti nove države čla-
nice spodbujala, naj sprejmejo zamisel agencij za energijo (npr. v razpisu leta 2004 je imelo 
prednost ustanavljanje agencij v novih državah 
članicah). To je prispevalo k večjemu zagonu 
in je vplivalo na proces odločanja na lokalni  
ravni. Zato je bilo po slabšem začetku v novih 
državah članicah od leta 2005 do 2007 ustano-
vljenih 16 novih agencij za energijo. 
28. 
Študija ECUBA, ki so jo izvedli strokovnjaki,  
tesno povezani z delom agencij (vendar  
neodvisni od Evropske komisije), je zagoto-vila koristne informacije o izzivih, povezanih 
z upravljanjem agencij za energijo na lokalni 
in regionalni ravni. V skladu z javnim razpisom 
v okviru delovnega programa IEE za leto 2008 se izvaja nova študija, pri čemer jo bo izvajal konzorcij, ki prej ni bil povezan z lokalnimi  agencijami za energijo. Stalne povratne informacije za Komisijo  
o dejavnostih agencij se zbirajo v okviru  pobude Managenergy in njene posvetovalne  
skupine (MERG), ki se srečuje 2–3-krat na leto ter razpravlja o potrebah, prednostnih nalogah in dejavnostih lokalnih akterjev, zlasti agencij za energijo. Konzorcij Managenergy z vsako-letnim preverjanjem, ali so agencije še vedno 
dejavne, zagotavlja, da sta razdelek o agen-cijah na spletni strani Managenergy in s tem  
povezana knjižica o agencijah posodobljena. 
29. 
Komisija podpira agencije za energijo le na  začetni stopnji. Dejstvo, da večina novih agen-cij, ki so bile ustanovljene s podporo Skupnosti, 
še vedno deluje, dokazuje potrebo in zadostno 
javno uporabo v Evropi, da so naložbe javnih 
sredstev upravičene. 
31. 
Komisija ima informacije o stroških, ki jih imata 
Komisija in agencija pri upravljanju programa, 
in stroškov udeležencev za pripravo predlogov 
običajno ne obravnava kot administrativnih  
stroškov.
38
32. 
Sedanja pravna podlaga ne opredeljuje, da so 
stroški vseh vložnikov za predložitev predlo-gov projektov upravičeni do povračila. 
Po mnenju Komisije ti stroški nastanejo kot  
nujna stopnja v izvajanju projekta in njih ni  možno opredeliti kot administrativne, prav  tako kot za izključno administrativne ni  
možno šteti stroškov poročanja. To je cena,  ki jo morajo udeleženci plačati pri kakršnem  
koli razpisnem postopku (v skladu z raziskavo 
Sodišča skoraj 60 % vprašanih meni, da so ti  
stroški ”sprejemljivi”).
  Pripravljanje predloga je naložba v načrto- –
vanje trdnega in konkurenčnega projekta,  
poročanje pa je pogodbena in operativna  
obveznost, na podlagi katere izvajalska agen-
cija in Komisija posredujeta rezultate projek-
tov zainteresiranim stranem. Takšne objave imajo razširjene pozitivne učinke, povečujejo 
zanimanje za program, zato se poveča vre-
dnost financiranja Skupnosti, ter prispevajo 
k verodostojnosti lastnika projekta.
 Ocene stroškov vprašanih je težko količinsko  –
opredeliti na sistematičen način. Komisija  ugotavlja, da v vprašalniku v raziskavi Sodi-
šča nista opredeljeni narava stroškov, ki jih je 
treba upoštevati, in metodologija za njihovo 
vrednotenje. Od sodelujočih pri raziskavi se 
niso zahtevali računovodski podatki, poleg  tega njihovi odgovori niso bili revidirani.  
Zato so odgovori 29 % sodelujočih v razi-
skavi subjektivno dojemanje vprašanih, med 
odgovori so vsebinska odstopanja, njihove  
ekstrapolacije pa nezanesljive.33. 
Nekatere zainteresirane strani so navedle, da je 
proces vložitve prijave postal bolj preprost ter da so postopek in merila vrednotenja jasnejša. 
Zato Komisija razume, da so vprašani pri zuna-njem vrednotenju proces vložitve prijave,  povezan s stroški priprave predlogov, ki jih je omenilo Sodišče, ocenili pozitivno. ”Postopek pogajanj o pogodbi”, ki ga je omenilo Sodišče, 
ni del faze, povezane s predlogi, ampak se od nje zelo razlikuje. Velja le za predloge, izbrane 
za financiranje, in je namenjen pripravi spora-
zuma o donaciji med konzorcijem upravičencev 
in Komisijo. Zato je treba sredstva, ki se upo-
rabijo za ”pogajanja o pogodbi”, obravnavati ločeno od stroškov priprave predloga.
37–38. 
Sodišče upošteva stroške, ki jih imata Komi-sija in izvajalska agencija, skupaj z dodatnimi 
”stroški”, ki jih ocenijo upravičenci. Ti zadnji 
stroški so bistveno drugačni, zato jih je treba obravnavati ločeno. Pripravljanje predloga je 
naložba v načrtovanje trdnega in konkurenč-
nega projekta. Poročanje o projektu je sofi-
nancirana pogodbena obveznost, na podlagi  
katere se rezultati posredujejo zainteresiranim 
stranem. Upravljanje programa izvajata samo 
Komisija in izvajalska agencija. V primeru IEE stroški upravljanja programa vključujejo tudi 
naložbo v ustanovitev izvajalske agencije,  ki bo zagotovila koristi in prihranila stroške  v prihodnosti.
39
V zvezi z ocenjenimi stroški udeležencev za  
pripravo predlogov in poročanje o projektih  
(22 milijonov EUR na podlagi raziskave Sodišča) ter v skladu z odgovorom iz odstavka 32 Komi-
sija ugotavlja, da so ti stroški drugačni in nasta-nejo kot nujna stopnja v izvajanju projekta.  Poleg tega v vprašalniku v raziskavi Sodišča  nista opredeljeni narava navedenih stroškov, ki jih je treba upoštevati, in metodologija za  
njihovo vrednotenje. Od sodelujočih pri razi-skavi se niso zahtevali računovodski podatki, 
poleg tega njihovi odgovori niso bili revidirani. 
Odgovori 29 % sodelujočih v raziskavi so zato 
nujno zelo približni, njihove ekstrapolacije pa 
nezanesljive. 
Komisija meni, da ocen stroškov udeležencev 
za pripravo predlogov in poročanje ni možno 
izenačiti, dodati ali primerjati z administrativ-
nimi stroški Komisije in agencije za upravlja-
nje programa, ker so drugačni. Glede izplačila 
donacij programa Sodišče v odstavku 38 pra-vilno navaja, da so stroški priprave predlogov 
v programu, kot je IEE, koncentrirani v zgo-
dnjem obdobju. Hkrati so izplačila upravi-
čencem običajno koncentrirana v končnem  
obdobju. SKLEPI IN PRIPOROČILA
44. 
Komisija meni, da načrtovanje programa  
pomeni zadovoljivo visok standard glede na  omejitve, ki so del takega instrumenta politike. 
Namen delovnega programa je bil obravnavati področja politike, določena v zakonodaji.
Glej odgovor na odstavek 18.
45. 
Funkcija programa je predvsem spodbuje-
valna, pri čemer so razmeroma majhna sredstva 
predvidena za sprožitev precej večjih naložb  
v prihodnosti. Parlament in Svet sta opredelila 
obseg in cilje programa IEE1, sestavljenega iz štirih posebnih področij. Odločba o programu IEE1 se sklicuje na številna posebna sporočila, ki zadevajo vsako od štirih področij programa. 
Vsak od teh dokumentov vsebuje seznam  
pomembnih področij delovanja
4. 
4  Tako na primer Bela knjiga za strategijo in akcijski načrt Skupnosti 
[COM(1997) 599 konč. z dne 26. novembra 1997] vsebuje štiri področja delovanja in 22 posebnih ukrepov samo za področje obnovljivih virov energije; Sporočilo Komisije z naslovom ”Akcijski načrt za izboljšanje energetske učinkovitosti v Evropski skupnosti” [COM(2000) 247 z dne 26. aprila 2000] predlaga ukrepe v vseh sektorjih in na 15 glavnih področjih. Leta 2006 je Evropski parlament ta pristop potrdil v svo-jem mnenju o Zeleni knjigi o energetski učinkovitosti, ki vsebuje več kot 100 priporočil (Poročilo Evropskega parlamenta P6_A(2006) 0160 z dne 3. maja 2006 in sporočilo Komisije z dne 19. oktobra 2006 o akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost, ki določa šest področij, deset prednostnih nalog in 75 stroškovno uspešnih ukrepov, izbranih na podlagi ocene učinka).
40
PRIPOROČILO 1 – NAČRTOVANJE
Glej odgovora na odstavka 17 in 18.
Komisija že izvaja priporočilo Sodišča o načrto-
vanju. Komisija je vzpostavila jasen model poli-tike za IEE, ki izraža pričakovano povezavo med odhodki, izložkom in učinkom na ravni vsakega področja ukrepanja, ki se dejansko spremlja na podlagi posameznih projektov. 
46. 
IEE1 je program s širokim obsegom za obrav-navanje trajnostne energije v vseh družbenih sektorjih, kot je določeno v odločbi Parlamenta in Sveta. Glede na to Komisija še vedno meni, da je bila shema spremljanja ustrezna.
Na podlagi spremljanja projektov sta Komisija 
in izvajalska agencija dobili koristne informa-
cije glede prihodnjih zahtev za projekte.
IEE je tekoči program, pri čemer se izkušnje  
preteklih programov uporabljajo pri novejših. 
Tako se rezultati vrednotenja sistematično  
uporabljajo pri oblikovanju in zasnovi zako-
nodajnih predlogov za novejše programe. 47. 
Spremljanje programa poteka na podlagi pro-jektov, pri čemer se lahko vplivi ugotavljajo  glede na cilje teh projektov. Uvedba spremlja-
nja na višji skupni ravni skoraj ni izvedljiva,  ker je težko izolirati vzročne zveze med spod-bujevalnimi rezultati programa in makroeko-nomskimi trendi, kot je energetska odvisnost Evropske unije. Komisija meni, da to ne ogroža 
splošne kakovosti in zasnove programa IEE.
Glej tudi odgovor na odstavek 23.
48. 
Povratne informacije javnih organov v EU, pri 
katerih obstaja rastoče povpraševanje po takih agencijah, potrjujejo njihovo stališče, da ima 
lokalna ali regionalna agencija velik vpliv.  
Dejstvo, da mora vsak javni organ zagotoviti  
sofinanciranje v prvih treh letih podpore IEE  
ter zagotoviti delovanje agencije v nadaljnjih 
petih letih, potrjuje, da so lokalni organi pre-pričani o pomembnosti obstoja take agencije. 
Glej tudi odgovor na odstavek 28.
49. 
Spremembo vedenja je mogoče oceniti le v dol-goročnem smislu s konsolidiranimi podatki, kot 
so tisti, ki jih predloži EUROSTAT. Kljub temu je program pozitivno vplival na razvoj politike 
EU.
41
50. 
V zvezi z uporabo vrednotenja pri načrtova-
nju naslednjih programov so ugotovitve iz že izvedenega vrednotenja (vmesnega/končnega 
vrednotenja tekočega programa in naknadnega vrednotenja preteklega programa) ključni ele-ment predhodnega vrednotenja/ocene učinka naslednjega programa. 
IEE je tekoči program, pri čemer se izkušnje  
preteklih programov uporabljajo pri novejših. Tako se rezultati vrednotenja sistematično  uporabljajo pri oblikovanju in zasnovi zako-nodajnih predlogov za novejše programe. 
51. 
Glede kazalnikov uspešnosti prenos naloge  upravljanja programa na skupino strokovnja-kov, ki se ukvarjajo samo s to nalogo, v izva-jalski agenciji zagotavlja učinkovitejši proces stalnih povratnih informacij, ki omogoča, da se upravljanje programa in njegovih prednostnih nalog vsako leto prilagodi/preusmeri ob upo-števanju sprememb na trgu in razvoja politike EU.
PRIPOROČILO 2 – SPREMLJANJE
Spremljanje programa poteka na podlagi pro-jektov, pri čemer se lahko vplivi ugotavljajo  glede na cilje teh projektov. 
Stroški spremljanja morajo ostati sorazmerni  
in ne smejo bistveno povečevati stroškov izva-
janja programa.
PRIPOROČILO 3 – VREDNOTENJE
Komisija namerava izvajati priporočilo v zvezi 
z vrednotenjem programov. V skladu z javnim 
razpisom v okviru delovnega programa IEE za 
leto 2008 se izvaja nova študija, ki bo potekala 
longitudinalno. 52. 
Sodišče upošteva stroške, ki jih imata Komi-
sija in izvajalska agencija, skupaj z doda-tnimi ”stroški”, ki jih ocenijo upravičenci. Ti  
stroški so bistveno drugačni, zato jih je treba obravnavati ločeno. Pripravljanje predloga je naložba v načrtovanje trdnega in konkurenč-nega projekta. Poročanje o projektu je sofi-nancirana pogodbena obveznost, na podlagi  
katere se rezultati posredujejo zainteresiranim stranem. Upravljanje programa izvajata samo 
Komisija in izvajalska agencija. V primeru IEE 
stroški upravljanja programa vključujejo tudi 
naložbo v ustanovitev izvajalske agencije,  
ki bo zagotovila koristi in prihranila stroške  v prihodnosti.
42
V raziskavi Sodišča nista opredeljeni narava  
stroškov, ki jih je treba upoštevati, in meto-
dologija za njihovo vrednotenje. Od sodelujo-čih pri raziskavi se niso zahtevali računovodski 
podatki, poleg tega njihovi odgovori niso bili revidirani. Odgovori so zato nujno podani zelo približni. 
Glede izplačila donacij programa Sodišče  
v odstavku 38 pravilno navaja, da so stroški  priprave predlogov v programu, kot je IEE, kon-
centrirani v zgodnjem obdobju. Nasprotno pa 
so izplačila upravičencem pretežno koncentri-
rana v končnem obdobju.
53. 
Delovni dokumenti k predhodnemu predlogu 
proračuna vsako leto zagotavljajo razčlenitev 
administrativnih stroškov dejavnosti General-
nega direktorata in vsake izvajalske agencije5. 
Po postopku iz leta 2008 ta dokument na zah-
tevo Evropskega parlamenta vključuje tudi  odstotek proračuna programov, ki ga izvajalska 
agencija porabi za delovanje.
Za agencije, ki uporabljajo računalniški raču-
novodski sistem Komisije ABAC za podporo  
svojih računovodskih sistemov, bo Komisija  
zagotovila funkcijo za dodeljevanje odhodkov agencije za vsako od njenih dejavnosti. Tako  
bodo lahko bolje poročale o stroških, vključno z administrativnimi. Načrtuje se, da bo ta funk-cija nekaterim agencijam ponujena v proračun-skem letu 2009 ter se nato razširila na druge.
5  Delovni dokumenti II, III in IV k predhodnemu predlogu 
proračuna.PRIPOROČILO 4 – STROŠKI UPRAVLJANJA
Agencijam, ki uporabljajo računalniški računo-
vodski sistem Komisije, bo ponujena funkcija za dodeljevanje odhodkov agencije za vsako  od njenih dejavnosti. Dodatno breme nadzora, naloženo upravičencu in Komisiji z zbiranjem informacij o stroških, ki jih ima upravičenec  zaradi priprave predlogov, zdaj ni upravičeno. Komisija vodi evidenco in izvaja analizo stro-škov upravljanja programa.
43
PRILOGA 1
Izvleček vmesnega vrednotenja večletnega akcijskega programa na področju energije: 
”Inteligentna energija za Evropo 2003–2006”,
ECOTEC Research & Consulting Limited, Združeno kraljestvo
Dodana vrednost programa (stran 58)
Po mnenju ocenjevalcev je pomemben vidik  
dodane vrednosti, ki jo zagotavlja program  IEE, moč sinergije med področji. To lahko  združi udeležence na področju obnovljivih  virov energije, energetske učinkovitosti in  prometa. Vrednotenja preteklih programov in naša posvetovanja so poudarila, da so finan-cirani projekti spodbudili spremembe politike in ukrepanje držav članic. Prezgodaj je za trdi-
tev, da bodo te spremembe nastale kot posle-dica projektov, ki se zdaj financirajo. Vendar  je po mnenju ocenjevalcev glede na to, da so projekti iste vrste kot v preteklih programih, smiselno domnevati, da se bo to zgodilo. Ta  vidik mora biti vključen v naknadno vredno-tenje programa IEE.



Evropsko Računsko Sodišče
Posebno poročilo št. 7/2008
Inteligentna energija 2003–2006
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti2008 — 43 str. — 21 × 29,7 cmISBN 978–92–9207–065–6DOI 10.2865/16547

Kako do publikacij EU?
Publikacije Urada za publikacije, namenjene prodaji, so na voljo na spletni strani 
EU Bookshop http://bookshop.europa.eu, kjer jih lahko naročite pri izbrani prodajni enoti.
Seznam prodajnih enot po vsem svetu lahko zahtevate tudi po faksu
(352) 29 29-42758.
V POSEBNEM POROČILU ”INTELIGENTNA ENERGIJA 
20032006” SO PREDSTAVLJENE UGOTOVITVE O TEM, 
KAKO SO BILA PORABLJENA SREDSTVA EU, O USPEHIH IN OMEJITVAH PRI SPREMLJANJU IN VREDNOTENJU TER O ADMINISTRATIVNIH STROŠKIH KOMISIJE IN UDELEŽENCEV V PROGRAMU EU, KATEREGA NAMEN JE SPODBUJANJE ENERGETSKE UČINKOVITOSTI IN UPORABE 
OBNOVLJIVIH VIROV ENERGIJE. POROČILO VSEBUJE VRSTO 
PRIPOROČIL ZA IZBOLJŠANJE ZASNOVE PODOBNIH 
PROGRAMOV V PRIHODNOSTI, DA SE DOSEŽETA ČIM VEČJA UČINKOVITOST SPREMLJANJA IN VREDNOTENJA TER OMEJIJO ADMINISTRATIVNI STROŠKI. 
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČEQJ-AB-08-003-SL-C
ISBN 978-92-9207-065-6