[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.7.2009

COM(2009) 297 konč.

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju v imenu Evropske skupnosti

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Zadeva: Predlog sklepa Sveta o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

1. EU in Japonska se srečujeta s podobnimi izzivi v zvezi z gospodarsko rastjo, konkurenčnostjo industrije, zaposlovanjem, regionalno in socialno kohezijo, trajnostnim razvojem ter, kar je morda najpomembnejše, socialno-ekonomskimi prilagoditvami za reševanje težav zaradi starajoče se družbe in sedanje finančne krize.

2. Evropska skupnost in Vlada Japonske (v nadaljnjem besedilu: Japonska) imata podobne prednostne raziskovalne naloge, kot so naravoslovne vede, informacije in komunikacije, proizvodne tehnologije, okolje, vključno s podnebnimi spremembami in obnovljivimi energijami, obe pa sta tudi članici Mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER).

3. Japonska je že ena od vodilnih držav glede naložb v raziskave, ki so leta 2008 dosegle 3,61 % BDP, pri čemer je več kot 81,6 % sredstev izhajalo iz zasebnega sektorja. Zato je Japonska za Evropo zelo pomembna partnerica za sodelovanje na področju znanosti in tehnologije.

4. Kljub temu se znanstveno in tehnološko sodelovanje med EU in Japonsko še vedno premalo izkorišča.

5. Glede na pomembnost znanosti in tehnologije za gospodarski in družbeni razvoj v Evropi in na Japonskem sta obe pogodbenici izrazili željo, da bi nadgradili in okrepili svoje sodelovanje na področjih skupnega interesa, pri čemer je bil na vrhu EU–Japonska, ki je potekal 1. in 2. maja 2003 v Atenah, izjavi za medije v okviru navedenega vrha priložen akcijski načrt, v katerem je bila predvidena razširitev sodelovanja na področju znanosti in tehnologije.

6. Svet je 5. junija 2003 pooblastil Evropsko komisijo, da se pogaja o Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Japonsko o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

7. V vmesnem obdobju so potekale dolge in podrobne razprave med obema pogodbenicama, na podlagi katerih je bil pripravljen osnutek besedila sporazuma, parafiranega 19. februarja 2009.

8. Sporazum temelji na načelih obojestranskih koristi, vzajemnih priložnosti za dostop do programov in dejavnosti druge pogodbenice, pomembnih za namen Sporazuma, nediskriminacije, učinkovitega varstva intelektualne lastnine in pravične delitve pravic intelektualne lastnine.

9. Ta sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju bo prispeval k organizaciji ter krepitvi znanstvenega in tehnološkega sodelovanja med Evropsko skupnostjo in Japonsko, zlasti prek rednih sestankov Skupnega odbora, v katerem bo mogoče načrtovati posamezne dejavnosti sodelovanja (kot so usklajeni razpisi).

10. Sporazum začne veljati na dan, ko pogodbenici izmenjata diplomatski noti, s katerima se obvestita, da sta zaključili notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti tega sporazuma. Sporazum velja pet let in ostane v veljavi, razen če ga ena od pogodbenic odpove ob koncu začetnega petletnega obdobja ali kadar koli pozneje. V vsakem primeru lahko katera koli pogodbenica vsakih pet let ovrednoti učinek sporazuma in dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi tega sporazuma.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega Komisija poziva Svet, da:

- v imenu Evropske skupnosti odobri podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju v imenu Evropske skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 170 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Vlado Japonske.

(2) Rezultat pogajanj je priloženi sporazum, ki je bil parafiran 19. februarja 2009.

(3) Ob upoštevanju morebitne poznejše sklenitve je treba podpisati Sporazum, ki ga je Komisija dosegla s pogajanji –

SKLENIL:

Člen 1

1. Ob upoštevanju poznejše sklenitve Sporazuma je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, ki bodo pooblaščene, da v imenu Evropske skupnosti podpišejo Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

2. Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

SPORAZUM

MED VLADO JAPONSKE

IN EVROPSKO SKUPNOSTJO

O ZNANSTVENEM IN TEHNOLOŠKEM SODELOVANJU

Vlada Japonske in Evropska skupnost (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) sta se –

v želji, da se še naprej spodbujajo tesni in prijateljski odnosi med Japonsko in Skupnostjo, ter ob zavedanju hitrega razvoja znanstvenih spoznanj in njihovega pozitivnega prispevka k spodbujanju dvostranskega in mednarodnega sodelovanja,

v želji, da se razširi obseg znanstvenega in tehnološkega sodelovanja na več področjih skupnega interesa z oblikovanjem produktivnega partnerstva v miroljubne namene in obojestransko korist,

v prepričanju, da bosta tako sodelovanje in uporaba rezultatov tega sodelovanja prispevala h gospodarskemu in družbenemu razvoju Japonske in Skupnosti,

v želji, da vzpostavita uradni okvir za izvajanje splošnih dejavnosti sodelovanja, ki bodo okrepile znanstveno in tehnološko sodelovanje med pogodbenicama –

dogovorili o naslednjem:

Člen 1

1. Pogodbenici spodbujata, razvijata in omogočata dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma na področjih znanosti in tehnologije v miroljubne namene.

2. Dejavnosti sodelovanja iz tega sporazuma se izvajajo na podlagi naslednjih načel:

(a) obojestranski in enakovredni prispevki in koristi;

(b) vzajemni dostop do raziskovalnih in razvojnih programov in projektov ter zmogljivosti za gostujoče raziskovalce;

(c) pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma;

(d) spodbujanje družbe znanja v korist gospodarskega in družbenega razvoja Japonske in Skupnosti.

Člen 2

1. Dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma zajemajo neposredne in posredne dejavnosti sodelovanja.

2. V tem sporazumu:

(a) izraz „pogodbenici“ pomeni Vlado Japonske in Skupnost;

(b) izraz „neposredne dejavnosti sodelovanja“ pomeni dejavnosti sodelovanja med pogodbenicama ali njunimi agencijami;

(c) izraz „posredne dejavnosti sodelovanja“ pomeni dejavnosti sodelovanja med osebami z Japonske in iz Skupnosti, ki se izvajajo na podlagi raziskovalnih in razvojnih programov in projektov;

(d) izraz „raziskovalni in razvojni programi in projekti“ pomeni okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, ki ga upravlja Skupnost, ali raziskovalne in razvojne programe in projekte s konkurenčnim sistemom financiranja, ki jih upravlja Vlada Japonske, njene agencije ali uradne institucije;

(e) izraz „osebe“ pomeni:

(i) v zvezi z Japonsko vsakega državljana Japonske ali pravno osebo, ustanovljeno v skladu z nacionalno zakonodajo Japonske; in

(ii) v zvezi s Skupnostjo vsakega državljana držav članic Skupnosti ali vsako pravno osebo, ustanovljeno v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic Skupnosti ali zakonodajo Skupnosti;

(f) izraz „agencije“ pomeni:

(i) v zvezi z Japonsko njene vladne agencije; in

(ii) v zvezi s Skupnostjo Evropsko komisijo;

(g) izraz „uradne institucije“ pomeni uradne institucije, katerih proračune in poslovne načrte odobrijo pristojni ministri Vlade Japonske ter katerih raziskovalni in razvojni programi in projekti s konkurenčnim sistemom financiranja so z njihovim soglasjem vključeni v navedene programe in projekte za posredne dejavnosti sodelovanja;

(h) izraz „pravice intelektualne lastnine“ pomeni „intelektualno lastnino“ iz člena 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.

Člen 3

1. Oblike neposrednih dejavnosti sodelovanja lahko vključujejo:

(a) različne oblike sestankov, vključno s sestanki strokovnjakov, ki so namenjeni razpravam in izmenjavi informacij o znanstvenih in tehnoloških vidikih splošnih ali posebnih tem ter opredelitvi raziskovalnih in razvojnih programov in projektov, ki se lahko uspešno izvajajo na podlagi sodelovanja;

(b) izmenjavo informacij o dejavnostih, politikah, praksah, zakonih in drugih predpisih v zvezi z raziskavami in razvojem;

(c) obiske in izmenjavo znanstvenikov, tehničnega osebja ali drugih strokovnjakov v zvezi s temami na splošnih ali posebnih področjih;

(d) izvajanje vseh drugih oblik dejavnosti sodelovanja, ki jih lahko opredeli, predlaga ali določi Skupni odbor za znanstveno in tehnološko sodelovanje iz člena 6 tega sporazuma.

2. Za razvoj posrednih dejavnosti sodelovanja lahko vsaka oseba iz pogodbenice sodeluje v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih, ki jih upravlja druga pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije, v skladu z zakoni in drugimi predpisi druge pogodbenice ter prilogama I in II k temu sporazumu.

Člen 4

O podrobnostih in postopkih posamezne dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma se lahko dogovorita pogodbenici, njune agencije ali uradne institucije, ki so vključene v zadevno dejavnost sodelovanja.

Člen 5

V zvezi z neposrednimi dejavnostmi sodelovanja na podlagi tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica ali njene agencije s soglasjem druge pogodbenice ali njenih agencij dovoli sodelovanje raziskovalcev in organizacij iz vseh sektorjev raziskovalne stroke, vključno z zasebnim sektorjem, če je to primerno.

Člen 6

1. Da se zagotovi učinkovito izvajanje tega sporazuma, pogodbenici ustanovita Skupni odbor za znanstveno in tehnološko sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor). Skupnemu odboru sopredsedujejo uradniki japonskega Ministrstva za zunanje zadeve in Evropske komisije.

2. Funkcije Skupnega odbora so:

(a) izmenjava informacij in stališč o vprašanjih znanstvene in tehnološke politike;

(b) opredeljevanje in predlaganje dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma ter odločanje o njih;

(c) pregled in obravnava dosežkov dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma;

(d) zagotavljanje nasvetov in spodbujanje pogodbenic v zvezi z izvajanjem tega sporazuma;

(e) redno pregledovanje vzajemnega dostopa do raziskovalnih in razvojnih programov in projektov ter dogovorov glede gostujočih raziskovalcev ter proučevanje konkretnih ukrepov za izboljšanje tega dostopa in zagotavljanje uresničevanja načela vzajemnosti iz člena 1 tega sporazuma.

3. Odločitve Skupnega odbora se sprejmejo na podlagi soglasja.

4. Skupni odbor se sestane, kadar to ustreza obema pogodbenicama, in sicer po možnosti vsaj enkrat na dve leti.

5. Vlada Japonske in Skupnost izmenično organizirata sestanke Skupnega odbora, razen če se dogovorita drugače.

6. Pri sestanku Skupnega odbora potne stroške in stroške nastanitve udeležencev krije pogodbenica, s katero so povezani. Vse druge stroške, povezane s sestankom Skupnega odbora, krije pogodbenica gostiteljica.

7. Skupni odbor bo sprejel notranji poslovnik.

8. Skupni odbor lahko odločitve sprejema po diplomatski poti, kadar ne zaseda.

Člen 7

Izvajanje tega sporazuma je odvisno od razpoložljivosti odobrenih sredstev ter veljavnih zakonov in drugih predpisov vsake pogodbenice.

Člen 8

1. Nelastniške znanstvene in tehnološke informacije, ki so rezultat neposrednih dejavnosti sodelovanja, lahko vsaka pogodbenica da na voljo javnosti po običajnih poteh in v skladu z običajnimi postopki sodelujočih agencij.

2. Pravice intelektualne lastnine in nerazkrite informacije, ki so rezultat dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma, so bile med njimi predstavljene ali pridobljene, se obravnavajo v skladu z določbami Priloge II k temu sporazumu.

Člen 9

Vsaka pogodbenica si prizadeva, da v okviru svojih zakonov in drugih predpisov osebam, ki izvajajo dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma, zagotovi vse mogoče zmogljivosti, da olajša prosti pretok in bivanje raziskovalcev, ki sodelujejo v teh dejavnostih sodelovanja, ter vstop gradiva, podatkov ali opreme, ki se uporabljajo v teh dejavnostih sodelovanja, na njeno ozemlje in izstop z njega.

Člen 10

Določbe tega sporazuma ne vplivajo na pravice in obveznosti iz obstoječih in prihodnjih sporazumov o sodelovanju med pogodbenicama ali med Vlado Japonske in vlado katere koli države članice Skupnosti.

Člen 11

Vsa vprašanja ali spori, povezani z razlago ali izvajanjem tega sporazuma, se rešujejo z medsebojnim posvetovanjem pogodbenic.

Člen 12

Prilogi I in II k temu sporazumu sta njegov sestavni del.

Člen 13

1. Ta sporazum začne veljati na dan, ko pogodbenici izmenjata diplomatski noti, s katerima se obvestita, da sta zaključili svoje notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti tega sporazuma.

2. Ta sporazum velja pet let in ostane v veljavi, razen če ga ena od pogodbenic odpove ob koncu začetnega petletnega obdobja ali kadar koli pozneje s pisnim obvestilom drugi pogodbenici vsaj šest mesecev pred nameravano odpovedjo tega sporazuma.

3. Prenehanje tega sporazuma ne vpliva na izvajanje dejavnosti sodelovanja, ki so se začele na podlagi tega sporazuma in ob njegovem prenehanju še niso v celoti zaključene, ali na katere koli posebne pravice in obveznosti, ki so nastale v skladu s Prilogo II k temu sporazumu.

4. Vsaka pogodbenica lahko vsakih pet let ovrednoti učinek tega sporazuma in dejavnosti na podlagi tega sporazuma, pri čemer pogodbenica, ki to stori, obvesti drugo pogodbenico o rezultatih vrednotenja. Vsaka pogodbenica si bo prizadevala olajšati vrednotenje, ki ga izvaja druga pogodbenica.

5. Ta sporazum se lahko s soglasjem pogodbenic spremeni z izmenjavo diplomatskih not. Spremembe začnejo veljati pod enakimi pogoji, kot so navedeni v odstavku 1 zgoraj, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

Ta sporazum ter prilogi I in II k temu sporazumu so sestavljeni v dveh izvodih v japonskem, angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. V primeru različnih razlag japonsko in angleško besedilo prevladata nad besedili ostalih jezikov.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki sta jih za to ustrezno pooblastili Vlada Japonske in Evropska skupnost, podpisali ta sporazum.

V ………….. dne ……….

ZA VLADO JAPONSKE: | ZA EVROPSKO SKUPNOST: |

PRILOGA I

Pogoji za sodelovanje oseb v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih

I. Kadar na podlagi tega sporazuma pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije sklenejo pogodbo o raziskovalnih in razvojnih programih in projektih z osebo iz druge pogodbenice, si druga pogodbenica na zahtevo prizadeva zagotoviti kakršno koli primerno in izvedljivo pomoč, ki bi jo lahko prva pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije potrebovale ali bi jim koristila pri neprekinjenem izvajanju take pogodbe.

II. Osebe z Japonske lahko sodelujejo pri okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj, ki ga upravlja Skupnost. Tako sodelovanje oseb z Japonske je v skladu s pravili o sodelovanju pri okvirnem programu ter širjenju in izvajanju tega programa.

III. Osebe iz Skupnosti lahko sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih s konkurenčnim sistemom financiranja, ki jih upravlja Vlada Japonske, njene agencije ali uradne institucije na področjih znanosti in tehnologije ter so podobni programom in projektom iz okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Tako sodelovanje oseb iz Skupnosti je v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske ter ustreznimi pravili o sodelovanju pri posameznem programu ali projektu ter širjenju in izvajanju posameznega programa ali projekta.

PRILOGA II

Pravice intelektualne lastnine in nerazkrite informacije

I. PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE POGODBENIC V NEPOSREDNIH DEJAVNOSTIH SODELOVANJA

1. Za pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz neposrednih dejavnosti sodelovanja, razen za avtorske in sorodne pravice iz odstavka 3 spodaj, se uporabljajo naslednja pravila:

(a) pravice intelektualne lastnine so v lasti pogodbenice ali njenih agencij, ki ustvarijo intelektualno lastnino. Kadar je intelektualna lastnina rezultat skupnega prizadevanja, se pogodbenici ali njune agencije posvetujejo in dogovorijo o lastništvu ali dodelitvi pravic intelektualne lastnine ob upoštevanju deležev prizadevanja pogodbenic ali njunih agencij;

(b) pogodbenica ali njene agencije, ki so lastnice pravic intelektualne lastnine, izdajo dovoljenje za uporabo takšnih pravic drugi pogodbenici ali njenim agencijam za izvajanje kakršnih koli neposrednih dejavnosti sodelovanja, ki so potrebne, da lahko druga pogodbenica ali njene agencije opravljajo svoje delo pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma. V primeru patentov in uporabnih modelov se to dovoljenje izda brezplačno. Dovoljenje za uporabo kakršnih koli pravic intelektualne lastnine na podlagi tega pododstavka se dodeli v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice ter pogoji, o katerih sta se dogovorili pogodbenici ali njune agencije pred začetkom projekta.

2. Pogodbenica ali njene agencije, ki so lastnice pravic intelektualne lastnine, nastalih med neposrednimi dejavnostmi sodelovanja, izdajo dovoljenje za uporabo takšnih pravic drugi pogodbenici ali njenim agencijam za izvajanje kakršnih koli neposrednih dejavnosti sodelovanja, ki so potrebne, da lahko druga pogodbenica ali njene agencije opravljajo svoje delo pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma. Dovoljenje za uporabo kakršnih koli pravic intelektualne lastnine na podlagi tega odstavka se dodeli v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice ter pogoji, o katerih sta se dogovorili pogodbenici ali njune agencije pred začetkom projekta.

3. Za avtorske in sorodne pravice pogodbenic ali njunih agencij se uporabljajo naslednja pravila:

(a) kadar pogodbenica ali njene agencije objavijo znanstvene in tehnične podatke, informacije ter rezultate, ki izhajajo iz neposrednih dejavnosti sodelovanja, v revijah, člankih, poročilih, knjigah, na video posnetkih in elektronskih napravah za shranjevanje, si pogodbenica prizadeva, da za drugo pogodbenico pridobi neizključno, nepreklicno in brezplačno dovoljenje v vseh državah, kjer je na voljo zaščita avtorskih pravic, za prevajanje, kopiranje, prirejanje, prenašanje in javno razširjanje takih del;

(b) vsi javno distribuirani izvodi avtorskega dela na podlagi določb pododstavka (a) zgoraj navajajo ime(-na) avtorja(-ev) dela, razen če avtor(-ji) izrecno ne odkloni(-jo) objave svojega imena. Na izvodu mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic.

II. NERAZKRITE INFORMACIJE V NEPOSREDNIH DEJAVNOSTIH SODELOVANJA

Za nerazkrite informacije pogodbenic ali njunih agencij se uporabljajo naslednja pravila:

1. Pri sporočanju informacij, potrebnih za izvajanje neposrednih dejavnosti sodelovanja, drugi pogodbenici ali njenim agencijam vsaka pogodbenica opredeli informacije, ki jih ne želi razkriti.

2. Pogodbenica ali njene agencije, ki prejmejo nerazkrite informacije, lahko na lastno odgovornost take nerazkrite informacije sporočijo svojim agencijam ali notranjemu osebju ali zaposlenim v agencijah, če je to potrebno, da se navedenim agencijam ali osebam omogoči opravljanje njihovega dela pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma.

3. S predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice ali njenih agencij, ki posredujejo nerazkrite informacije, lahko druga pogodbenica ali njene agencije take nerazkrite informacije razširjajo širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku 2 zgoraj. Pogodbenici ali njune agencije sodelujejo pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za tako širše razširjanje, vsaka pogodbenica pa izda tako dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njeni zakoni in drugi predpisi.

4. Informacije, pridobljene na seminarjih in drugih sestankih, ter informacije, ki so rezultat napotitev osebja in uporabe zmogljivosti, pripravljenih na podlagi tega sporazuma, ostanejo zaupne, kadar je prejemnik takšnih nerazkritih ali drugih zaupnih ali privilegiranih informacij v skladu z odstavkom 1 zgoraj v času, ko so mu take informacije sporočene, seznanjen z zaupnostjo sporočenih informacij, ter se obravnavajo, kot je navedeno v odstavkih 2 in 3 zgoraj.

5. Če pogodbenica ugotovi, da ne bo mogla izpolnjevati omejitev in pogojev razširjanja iz odstavkov 2, 3 in 4 zgoraj, ali če utemeljeno pričakuje, da jih ne bo mogla izpolnjevati, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se posvetujeta o določitvi primernega poteka dejavnosti.

III. PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE OSEB V POSREDNIH DEJAVNOSTIH SODELOVANJA

Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pravice intelektualne lastnine oseb druge pogodbenice, ki sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih, ki jih upravlja prva pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije, ter s tem povezane pravice in obveznosti, ki izhajajo iz takega sodelovanja, v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, ki so zavezujoče za Vlado Japonske in Skupnost ali vse njene države članice, vključno s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz Priloge 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ter Pariškim aktom Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del z dne 24. julija 1971 in Stockholmskim aktom Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine z dne 14. julija 1967.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog sklepa Sveta o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

2. OKVIR ABM/ABB

Strategija in usklajevanje politike, zlasti generalnih direktoratov RTD, JRC, ENTR, INFSO in TREN.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Stroški v povezavi z izvajanjem Sporazuma (delavnice, seminarji, sestanki, videokonference) bremenijo proračunske vrstice za upravljanje posebnih programov sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti (XX.01.05.03).

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Sporazum velja za obdobje petih let in ostane v veljavi, razen če ga ena ali druga pogodbenica odpove ob koncu tega začetnega petletnega obdobja ali kadar koli pozneje, kot je določeno v členu 13 Sporazuma.

3.3. Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

XX.01.05.03 | obvezni/ neobvezni | dif.[2]/ nedif.[3] | NE | DA | DA | [1A] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[4] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a |

Odobritve plačil (OP) | b |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[5] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a + c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

Odobritve plačil | b + c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[6] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + c + d + e | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + c + d + e | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a + c + d + e + f |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[7] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n – 1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek o oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne informacije:

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Ta sklep bo obema pogodbenicama omogočil nadgradnjo in okrepitev sodelovanja na znanstvenih in tehnoloških področjih, ki so v skupnem interesu.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Sporazum temelji na načelih obojestranske koristi, vzajemnih priložnosti za dostop do programov in dejavnosti druge pogodbenice, pomembnih za namen Sporazuma, nediskriminacije, učinkovitega varstva intelektualne lastnine in pravične delitve pravic intelektualne lastnine. Poleg tega je predlog v skladu z upravnimi odhodki Skupnosti, ki pokrivajo misije strokovnjakov in uradnikov EU ter delavnice, seminarje in sestanke, ki jih organizirata Evropska skupnost in Japonska. Dejavnosti sodelovanja na področju znanosti in tehnologije na podlagi tega sporazuma dopolnjujejo in podpirajo druge dejavnosti Skupnosti v zvezi z Japonsko.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Ta sklep bo Japonski in Evropski skupnosti omogočil obojestranske koristi od znanstvenega in tehnološkega napredka, doseženega z njunimi posebnimi raziskovalnimi programi. Omogočil bo izmenjavo posebnega znanja ter prenos strokovnega znanja in izkušenj, kar bo koristilo znanstveni skupnosti, industriji in državljanom, pri čemer se bodo v celoti upoštevale določbe varstva pravic intelektualne lastnine.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)[9] za izvedbo ukrepa.

ٱ Centralizirano upravljanje

ٱ X neposredno Komisija

ٱ posredno s prenosom na:

ٱ izvajalske agencije

ٱ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

ٱ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje

ٱ z državami članicami

ٱ s tretjimi državami

ٱ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Službe Komisije bodo redno spremljale vse ukrepe, izvedene na podlagi sporazuma o sodelovanju, ki jih bo redno vrednotila tudi Skupnost. Vrednotenje bo zajemalo:

(a) kazalnike učinkovitosti – število misij in sestankov, število različnih področij dejavnosti sodelovanja;

(b) zbiranje informacij – na podlagi informacij iz posebnih programov okvirnega programa in informacij, ki jih Japonska predloži Skupnemu odboru iz Sporazuma.

6.2. Vrednotenje

Komisija bo pred koncem začetnega petletnega obdobja izvajanja ovrednotila ukrepe, ki jih zajema ta sporazum o sodelovanju.

6.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Pogodbenici Sporazuma bosta njegovo izvajanje ovrednotili najmanj vsaki dve leti na sestankih Skupnega odbora za znanstveno in tehnološko sodelovanje iz člena 6 Sporazuma. Komisija lahko pred koncem petletnega obdobja izvajanja s študijo vpliva, zaupano neodvisnim strokovnjakom, ovrednoti ukrepe, ki jih zajema ta sporazum o sodelovanju.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Kadar se bo pri izvajanju okvirnega programa pojavila potreba po sodelovanju zunanjih izvajalcev ali kadar bo izvedba vključevala dodelitev finančnih prispevkov njihovim strankam, bo Komisija po potrebi izvajala finančne revizije, zlasti če ima razloge za dvom o resnični naravi opravljenega dela ali dela, opisanega v poročilih o dejavnosti.

Finančne revizije Skupnosti bo izvajalo njeno osebje ali računovodski izvedenci, odobreni v skladu z zakonodajo pogodbenice, ki je predmet revizije. Skupnost bo te strokovnjake izbrala po lastni presoji in se ob tem izogibala kakršnemu koli tveganju navzkrižja interesov, na katerega bi jo lahko opozorila pogodbenica, ki je predmet revizije.

Komisija bo poleg tega zagotovila, da so med izvajanjem raziskovalnih dejavnosti finančni interesi Evropskih skupnosti zaščiteni z izvajanjem učinkovitih pregledov, v primeru ugotovljenih nepravilnosti pa s sorazmernimi ter odvračilnimi ukrepi in kaznimi. Za doseganje tega cilja bodo v vse pogodbe, sklenjene za izvajanje okvirnega programa, vključena pravila o pregledih, ukrepih in kaznih, s sklicevanjem na uredbe št. 2988/95, 2185/96 in 1073/99.

V pogodbah bodo morale biti zajete zlasti naslednje točke:

– vključitev posebnih pogodbenih klavzul za zaščito finančnih interesov ES pri izvajanju pregledov in nadzora v zvezi z opravljenim delom;

– sodelovanje upravnih inšpektorjev na področju boja proti goljufijam v skladu z uredbama št. 2185/96 in 1073/99;

– uporaba upravnih kazni za vse namerne nepravilnosti ali nepravilnosti iz malomarnosti pri izvajanju pogodb v skladu z Okvirno uredbo št. 2988/95, vključno s sistemom uvrščanja na črno listo;

– dejstvo, da morajo biti morebitni nalogi za izterjavo v primeru nepravilnosti in goljufij izvršljivi v skladu s členom 256 Pogodbe ES.

Poleg tega bo odgovorno osebje GD za raziskave kot običajni ukrep izvajalo program nadzora v zvezi z znanstvenimi in proračunskimi vidiki. Lokalne inšpekcijske preglede bo izvajalo Evropsko računsko sodišče.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[11] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje, financirano[12] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[13], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Upravljanje Sporazuma bo vključevalo misije evropskih in japonskih strokovnjakov in uradnikov ter njihovo udeležbo na sestankih.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistematizaciji)

(Pri navedbi več virov delovnih mest se navede število delovnih mest iz vsakega vira.)

X Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

(122 000 EUR na leto za uradnike)

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[15] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

[1] UL C , , str..

[2] Diferencirana sredstva.

[3] Nediferencirana sredstva, v nadaljnjem besedilu NS.

[4] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[5] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[6] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[7] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[8] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot šest let, se dodajo stolpci.

[9] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „opombe“ iz te točke.

[10] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[11] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[12] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[13] Te stroške referenčni znesek krije.

[14] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[15] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.