ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Vrednostni papirji, kriti z državnimi obveznicami (Sovereign Bond-Backed Securities, v nadaljnjem besedilu: SBBS), so nov finančni instrument, ki bi lahko banke spodbudil k boljši geografski razpršitvi državnih obveznic, ki jih posedujejo. To bi še nadalje zmanjšalo negativne povratne učinke med bankami in državami ter spodbudilo čezmejno delitev tveganj zasebnega sektorja. Hkrati bi pomagalo razširiti ponudbo sredstev z nizkim tveganjem, denominiranih v eurih. Na kratko, SBBS bi lahko povečali odpornost in učinkovitost finančnega sektorja v euroobmočju. Vendar pa njihov razvoj ovira dejstvo, da bonitetni predpisi trenutno ne upoštevajo popolnoma posebne narave SBBS in jih obravnavajo kot druga običajna listinjenje. Listinjenja SBBS zlasti ne bi bila nepregledna in izpostavljena tveganjem neugodne izbire, ki so značilna za številna tradicionalna listinjenja, saj bi se izdala na podlagi vnaprej določenega portfelja (z utežmi v skladu s kapitalskim ključem ECB) takšnih preglednih in likvidnih trgovanih instrumentov, kot so državne obveznice euroobmočja. Zato kapitalske zahteve, diskonti zaradi nelikvidnosti in naložbene omejitve, ki se uporabljajo za tradicionalna listinjenja, v primeru SBBS niso upravičeni. Če se ne odstranijo, je posedovanje SBBS predrago (in njihova sestava zato ni ekonomična), zlasti v primerjavi z neposrednim posedovanjem državnih obveznic euroobmočja.
Visoki stroški čezmejnih plačil (6 % vseh plačil v EU) so ovira za dokončanje enotnega trga. Ta težava je bila odpravljena v državah euroobmočja, v katerih čezmejne in domače transakcije v eurih stanejo enako. Nasprotno pa je treba za čezmejna plačila v valutah, ki niso euro, ali v eurih iz držav zunaj euroobmočja plačati visoke pristojbine, ki ustvarjajo družbo dveh kategorij uporabnikov plačilnih storitev v EU. V eni kategoriji je velika večina, ki je deležna koristi enotnega območja plačil v eurih, v drugi pa manjšina, ki živi na območjih razmeroma majhnih valut in plačuje visoke stroške za vse svoje čezmejne transakcije. Ti visoki stroški so odraz majhnega obsega in pomanjkanja sodobnih infrastruktur pri valutah, ki niso euro, pa tudi premalo konkurenčnega in regulativnega pritiska na ponudnike plačilnih storitev, da bi nizke stroške transakcij v eurih prenesli na uporabnike v državah zunaj euroobmočja.
V čem je težava in zakaj je to težava na ravni EU?

Zaradi močnejše svetovne konkurence in večinoma odsotnosti zadostnih pravil o pošteni konkurenci na dvo- in večstranski ravni so se pojavili pomisleki v zvezi z domnevnimi diskriminatornimi praksami in selektivnimi subvencijami iz tretjih držav. Sedanja orodja EU niso primerna za preiskavo in preprečevanje takih praks.
Glavna obravnavana možnost politike je predlog o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb. Ključna odločitev, ki jo je treba sprejeti, se nanaša na področje uporabe take davčne osnove, tj. za koga bi veljala. Glavne obravnavane možnosti so vključevale obvezno CCCTB za vsa podjetja ali le za podskupino podjetij. Obravnavane so bile različne možnosti za odpravo davčnih spodbud za zadolževanje v veljavnih davčnih sistemih. Na voljo sta dva glavna ukrepa, in sicer, da se odbitnost dovoli tako za stroške dolžniškega kot tudi lastniškega financiranja ali da se prepove za obe vrsti stroškov. Kar zadeva spodbude za raziskave in razvoj, glavne možnosti vključujejo davčno ugodnost za stroške za naložbe v raziskave in razvoj z različnimi stopnjami ugodnosti.

Vrednotenje različnih možnosti je privedlo do prednostne možnosti, tj. CCCTB, ki je obvezna za velike družbe ter vključuje ugodnost za rast in naložbe ter dodatek za stroške za raziskave in razvoj. Ugodnost za rast in naložbe omogoča odbitke za stroške dolžniškega in lastniškega financiranja v okviru omejitev, da se preprečijo zlorabe in davčno načrtovanje. Ugodnost za stroške za raziskave in razvoj je zasnovan tako, da ohranja vsaj obstoječe davčne spodbude za raziskave in razvoj. Analiza je pokazala, da ima CCCTB jasne prednosti v primerjavi z nadomestno možnostjo, ki ne predvideva nobenih ukrepov.
Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se upoštevale? Ali ima katera od njih prednost? Zakaj?

Od leta 2008 je sektor LULUCF del mednarodnih zavez podnebne politike EU v okviru Kjotskega protokola. V tem času je bil vzpostavljen dobro delujoč sistem spremljanja in obračunavanja na mednarodni ravni. Za obdobje po letu 2021 sta bila proučena dva nova in nujna vidika zasnove: 1.izbor in izboljšanje pravil obračunavanja za emisije in odvzeme v različnih kategorijah LULUCF: izbira izhodiščnega leta ali obdobja za kmetijska zemljišča; racionalizacija sistemov za poročanje/obračunavanje in prehod na obračunavanje, ki temelji na zemljiščih; merila in čvrsto upravljanje za določitev referenčnih vrednosti za gospodarjenje z gozdovi; 2.potreba po prilagodljivosti v razmerju do kmetijskega sektorja v uredbi o porazdelitvi prizadevanj in obseg te prilagodljivosti: ocenjene so bile štiri ravni prilagodljivosti, od nič do visoke prilagodljivosti. Najprimernejša možnost: samostojen steber za politiko LULUCF bi bil še naprej v uporabi na podlagi izboljšanih in poenostavljenih pravil obračunavanja. Omogočena bi bila omejena stopnja prilagodljivosti med sektorjem LULUCF in uredbo o porazdelitvi prizadevanj, kar bi bilo upravičeno s potrebo po deležih za kmetijski sektor za vsako državo članico v omenjeni uredbi. Takšna hibridna možnost (kombiniranje elementov iz treh prvotnih možnosti oblikovanja politike) bi bila optimalna za spodbujanje blažilnih ukrepov v kmetijstvu in sektorju LULUCF.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.10.2007

SEC(2007) 1302

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k Predlogu UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o homologaciji motornih vozil na vodikov pogon in spremembi Direktive 2007/46/ES [COM(2007) 593 konč. SEC(2007) 1301]

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k Predlogu UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o homologaciji motornih vozil na vodikov pogon in spremembi Direktive 2007/46/ES

Ocena učinka je pokazala, da je uvedba vozil na vodikov pogon v okvir homologacije celotnega vozila nujna za ohranitev delovanja notranjega trga in zagotovitev visoke ravni javne varnosti in varstva okolja.

Sedanja situacija glede homologacije naprednih vozil na vodikov pogon vzbuja vse večjo skrb in negotovost. Trenutno ta vozila niso vključena v okvir homologacije celotnega vozila Evropske skupnosti. Zaradi tega prihaja do zapletenih in dragih postopkov homologacije, dajanje na trg teh vozil po celotni Evropski uniji pa ni zagotovljeno.

Brez spremembe politike obstaja nevarnost, da bo delovanje notranjega trga onemogočeno in bo homologacija še naprej draga in zapletena. Brez ukrepanja na ravni EU obstaja možnost, da bodo države članice sprejele različne standarde za vozila na vodikov pogon, kar bi povzročilo neugoden položaj glede enotnega trga, ekonomije obsega in oblikovanja vozil.

Ocena učinka je pokazala, da bi z vključitvijo vozil na vodikov pogon v obstoječi sistem homologacije celotnega vozila glede na stroške homologacijskih postopkov proizvajalci ogromno prihranili. Izbira možnosti zakonodaje Evropske unije bi namreč omogočala, da bi za dajanje na trg v Evropski uniji za vsako vrsto vozila zadostovala ena homologacija. Tako bi se za vodikova vozila odprli trgi vseh 27 držav članic Evropske unije. Z izbiro te možnosti bi se verjetno pospešilo uvajanje te okolju prijazne pogonske tehnologije vozil, kar pa bi obenem omogočalo hitrejše koristi od uporabe vozil na vodikov pogon.

Izbira sprejetja uredbe na ravni EU bi zagotovila, da bodo vsa vozila na vodikov pogon, ki bodo dana na trg v Evropi, izdelana v skladu z enotnim standardom in bodo vsaj tako varna kot običajna vozila. Ocena učinka je pokazala, da zahteve iz osnutka predloga za možno uredbo EU vsebujejo potrebne določbe za obravnavanje vprašanj varnosti v zvezi z vodikovim pogonom.

Razširitev okvira homologacije z vključitvijo vozil na vodikov pogon bo Evropski uniji omogočila, da ostane v koraku z drugimi pomembnimi avtomobilskimi regijami glede uvajanja inovativnih vozil. Verjetno bi se povečale naložbe na tem področju, kar bi podprlo hitrejšo razširitev uporabe vodikove tehnologije znotraj Evropske unije.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.11.2006

SEC(2006) 1635

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k SPOROČILU KOMISIJE SVETU Sporočilo o spremembi smernic za pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z državami in regijami AKP. {COM(2006) 673 konč.} {SEC(2006) 1427} PREDVIDEN UČINEK

POVZETEK

Komisija predlaga pozitivno mnenje o okvirnem predlogu EPA, ki ga je 7. marca 2006 predložil SADC, ki predvideva vključitev Južne Afrike v ES–SADC EPA. Ta vključitev bi zahtevala spremembo smernic za pogajanja o EPA. Logična posledica bi bila izločitev trgovinskih določb iz STRS in njihova nadomestitev s trgovinskimi določbami EPA ob začetku veljavnosti novega sporazuma. Vendar pa bi bila ta vključitev povezana z določenimi „pogoji“ glede opredelitve carinskih olajšav, področjem uporabe prihodnjega sporazuma ter stanjem v Mozambiku, Angoli in Tanzaniji (MAT), ki niso skladni z okvirom SADC.

Pogajanja o EPA s skupino SADC so bila zelo dolgotrajna, zlasti zaradi nezadostne kohezije v skupini držav SADC (nekatere spadajo k različnim in včasih nasprotujočim trgovinskim sporazumom) ter previdne vloge Južne Afrike v postopku EPA, z namenom da bi se izognila razhajanjem med postopkom regionalne integracije in svojimi cilji. Predlog SADC je dobrodošel, ker razjasnjuje vlogo Južne Afrike v pogajanjih.

V zvezi z dostopom do trga je treba opozoriti, da bi morala pogajanja temeljiti na obstoječih določbah STRS in določbah iz Cotonouja. Zaradi konkurenčnosti Južne Afrike je nujno treba odobriti drugačen trgovinski režim za dostop na trg EU kot za ostale članice EPA. Zato razširitev dajatev in kvot prostega dostopa na trg na Južno Afriko v bližnji prihodnosti ni predvidena. Vse nadaljnje tarifne ugodnosti za Bocvano, Lesoto, Namibijo in Svazi (BLNS) ter MAT bi morale biti povezane z rezultatom pogajanj EPA ter odvisne od prizadevanj teh držav za vključitev pravil.

Predlog SADC tudi postavlja vprašanje o tem, kakšen položaj bodo države MAT zavzele v naslednji fazi pogajanj. Njihov predlog za „pogodbeni odnos EBA“ je pravno neskladen s pravili STO, ker ne izpolnjuje ne zahtev iz člena XXIV GATT (nezadostna vzajemnost) ne pooblastilne klavzule in bi tako ustvaril razlikovanje z drugimi koristniki EBA. V primeru, da se države MAT ne bi želele pridružiti EPA, bi bile še naprej upravičene do tarifne obravnave na podlagi GSP (EBA). V vsakem primeru pa bi ne glede na končno obliko EPA prihodnji sporazum ostal odprt za države AKP iz te regije, ki bi se želele pridružiti pozneje. Končno mora ES v odgovoru SADC opozoriti, da umik sklicevanj v povezavi z regulativnimi zavezami na strani ponudbe (npr. storitve; vladna naročila; olajševanje trgovine; pravice intelektualne lastnine, okolje, zaposlovanje in konkurenca) ni sprejemljiv. Zadevna vprašanja so bistvo paketa trajnostnega razvoja EPA. Če regija teh vprašanj kljub vsemu ne bi reševala, bi ES težko izboljšala dostop SADC na svoj trg. Treba je poudariti, da je vključitev Južne Afrike v postopek SADC o EPA skladna z nedavnim sporočilom o strateškem partnerstvu EU–JA.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.3.2005

SEK(2005) 332 končno

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na specifičnih področjih zunaj štirih svoboščin

- Osnutek skupnega stališča Skupnosti - (predložen s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje posebne določbe o sodelovanju med Skupnostjo in državami EGP-EFTA zunaj štirih svoboščin.

2. Namen priloženega osnutka Sklepa Skupnega odbora EGP je sprememba Protokola 31 za širitev sodelovanja na področju okolja. Sklep predvideva okvir za sodelovanje in določa podrobnosti za udeležbo držav EGP-EFTA v programih in dejavnostih Skupnosti na tem področju, vključujoč:

- 32002 D 1600 : Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti.

3. Člen 1.3(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP predvideva, da Svet na predlog Komisije določi stališče Skupnosti do takih sklepov.

4. Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP se predloži v odobritev Svetu, nato pa Komisija v najkrajšem možnem času predstavi stališče Skupnosti v Skupnem odboru EGP.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na specifičnih področjih zunaj štirih svoboščin

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Protokol 31 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. … z dne ... [1].

(2) Primerno je razširiti sodelovanje pogodbenic Sporazuma, tako da se vključi Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti[2].

(3) Protokol 31 k Sporazumu je zato treba spremeniti tako, da se razširjeno sodelovanje lahko začne 1. januarja 2005 –

SKLENIL:

Člen 1

V členu 3(7) Protokola 31 k Sporazumu se doda naslednje:

„(d) Akti Skupnosti, ki začnejo veljati 1. januarja 2005:

- 32002 D 1600 : Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (UL L 242, 10. 9. 2002, str. 1).“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po zadnjem uradnem obvestilu Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma*.

Uporablja se od 1. januarja 2005.

Člen 3

Ta sklep se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije .

V Bruslju, […]

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Za Skupni odbor EGP

[1] UL L ...

[2] UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

* [Navedene so ustavne zahteve.][Navedena ni nobena ustavna zahteva.]
Osnutek SKLEPA SKUPNEGA ODBORA EGP o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na specifičnih področjih zunaj stirih svobosčin - Osnutek skupnega stalisča Skupnosti -

(predlozen s strani Komisije)

OBRAZLOITVENI MEMORANDUM

1. Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje posebne določbe o sodelovanju med Skupnostjo in drzavami EGP-EFTA zunaj stirih svobosčin.

2. Namen prilozenega osnutka Sklepa Skupnega odbora EGP je spremeniti Protokol 31, da bi se sodelovanje razsirilo na pilotne projekte za mlade. Tako zagotavlja pravno podlago za sodelovanje drzav EGP-EFTA v ukrepih Skupnosti v okviru naslednje proračunske postavke splosnega proračuna EU za leto 2004:

- Proračunska postavka 15.07.03 "Pilotni projekti za sodelovanje mladih"

3. Člen 1.3(b) Uredbe Sveta (ES) st. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP predvideva, da Svet na predlog Komisije določi stalisče Skupnosti do takih sklepov.

4. Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP se predlozi v odobritev Svetu, nato pa Komisija v najkrajsem moznem času predstavi stalisče Skupnosti v Skupnem odboru EGP.

Osnutek SKLEPA SKUPNEGA ODBORA EGP o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na specifičnih področjih zunaj stirih svobosčin

SKUPNI ODBOR EGP JE -

ob upostevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma,

ob upostevanju naslednjega:

(1) Protokol 31 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP st. .../... z dne... [1].

[1] UL L ...

(2) Primerno je, da se sodelovanje pogodbenic Sporazuma razsiri na pilotne projekte za sodelovanje mladih.

(3) Protokol 31 k Sporazumu je zato treba spremeniti tako, da se omogoči začetek tega sodelovanja 1. januarja 2004 -

SKLENIL:

Člen 1

Člen 4 Protokola 31 k Sporazumu se spremeni na naslednji način:

1. Za odstavek 2i se vstavi naslednji odstavek:

"2j. Drzave EFTA od 1. januarja 2004 sodelujejo v ukrepih Skupnosti v okviru naslednje proračunske postavke, vstavljene v splosni proračun Evropske unije za finančno leto 2004:

- Proračunska postavka 15.07.03: 'Pilotni projekti za sodelovanje mladih'."

2. Besedilo odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

"3. Drzave EFTA v skladu s členom 82(1)(a) Sporazuma finančno prispevajo k programom in ukrepom, navedenim v odstavkih 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2g, 2h, 2i in 2j."

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po tem, ko Skupni odbor EGP prejme zadnje uradno obvestilo v skladu s členom 103(1) Sporazuma [2].

[2] [Navedena ni bila nobena ustavna zahteva.] [Navedene so bile ustavne zahteve.]

Člen 3

Ta sklep se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k njemu.

V Bruslju, [...]

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarji Skupnega odbora EGP
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

(1)Svet je 18. maja 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 765/2006.

(2)Uredba (ES) št. 765/2006 uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2012/642/SZVP.

(3)Sklep Sveta (SZVP) 2022/XXX razširja seznam subjektov, za katere veljajo omejitve v zvezi z dovoljenji za prodajo, dobavo, prenos ali izvoz blaga in tehnologije z dvojno rabo ter blaga in tehnologije, ki bi lahko prispevali k vojaškim in tehnološkim izboljšavam Belorusije ali k razvoju njenega obrambnega in varnostnega sektorja. Sklep Sveta (SZVP) 2022/XXX razširja tudi seznam beloruskih kreditnih institucij in njihovih beloruskih hčerinskih družb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v zvezi z zagotavljanjem specializiranih finančnih komunikacijskih storitev.

(4)Za zagotovitev pravilnega izvajanja ukrepov iz Uredbe (ES) št. 765/2006 je treba besedilo nekoliko spremeniti.

2022/0148 (NLE)

Skupni predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/642/SZVP z dne 15. oktobra 2012 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini,

ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Svet je 18. maja 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 765/2006.

(2)Uredba (ES) št. 765/2006 uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2012/642/SZVP.

(3)Sklep Sveta (SZVP) 2022/XXX razširja obseg sankcij za nadaljnje izvajanje sklepov Evropskega sveta z dne 24. marca 2022 po vpletenosti Belorusije v nesprejemljivo in nezakonito rusko vojaško agresijo proti Ukrajini, ki se v skladu z mednarodnim pravom šteje za dejanje agresije.

(4)Glede na resnost razmer se zdi potrebno sprejeti dodatne ukrepe. Zato Sklep (SZVP) 2022/xxxx razširja seznam subjektov, za katere veljajo omejitve v zvezi z dovoljenji za prodajo, dobavo, prenos ali izvoz blaga in tehnologije z dvojno rabo ter blaga in tehnologije, ki bi lahko prispevali k vojaškim in tehnološkim izboljšavam Belorusije ali k razvoju njenega obrambnega in varnostnega sektorja. Sklep Sveta (SZVP) 2022/XXX razširja tudi seznam beloruskih kreditnih institucij in njihovih beloruskih hčerinskih družb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v zvezi z zagotavljanjem specializiranih finančnih komunikacijskih storitev.

(5)Uredbo (ES) št. 765/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora in ustanovitvijo dveh posebnih delovnih skupin

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med EU in Afganistanom (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 18. februarja 2017.

Sporazum predstavlja prvo pogodbeno razmerje med Unijo in Afganistanom ter vzpostavlja pravni okvir za njuno sodelovanje.

Sporazum odraža načela in pogoje, na katerih bo temeljilo prihodnje partnerstvo med EU in Afganistanom (naslova I in II). Zajema določbe o bistvenih elementih človekovih pravic in preprečevanja širjenja jedrskega orožja. Omogoča tudi sodelovanje na številnih področjih, vključno z razvojem (naslov III), trgovino in naložbami (naslov IV) ter pravosodjem in pravno državo (naslov V, ki vsebuje obsežne določbe o boju proti organiziranemu kriminalu, pranju denarja in drogam ter zajema tudi sodelovanje na področju migracij). Naslov VI vsebuje poglavja o številnih posebnih področjih za sektorsko sodelovanje.

Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi datumu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita, da so končani pravni postopki, potrebni v ta namen. Vendar se bo Sporazum v skladu s členom 59(2) in (3) ter členom 3 Sklepa Sveta (EU) 2017/434 uporabljal začasno na številnih področjih, kot so spoštovanje človekovih pravic, politični dialog, razvojno sodelovanje itn.

V skladu s členom 49 Sporazuma se ustanovi Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki obeh strani na najvišji možni ravni, da se med drugim zagotovi pravilno delovanje in izvajanje Sporazuma.

Za pomoč Skupnemu odboru in omogočanje razprav na strokovni ravni na ključnih področjih, za katera se Sporazum uporablja, se predlaga ustanovitev posebnih delovnih skupin za:

–dobro upravljanje, človekove pravice in migracije; ter

–gospodarski in socialni razvoj.

Cilj tega predloga je določiti stališče EU v Skupnem odboru v zvezi:

–s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora; ter

–z ustanovitvijo posebnih delovnih skupin.

Stališče EU bo temeljilo na priloženih osnutkih sklepov Skupnega odbora.

2017/0155 (NLE)

Skupni predlog
EVROPSKA KOMISIJA

Bruselj, 1.7.2015

JOIN(2015) 27 final/2

2015/0143(NLE)

This document replaces JOIN(2015)27 final of 1.7.2015

Downgraded on 7.4.2022

Concerns all language versions



The text shall read as follows:

Skupni predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji