Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vpliv obdavčitve dohodkov pravnih oseb na upravljanje podjetij

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 152/03)

Poročevalec: Krister ANDERSSON

Sklep plenarne skupščine 25. 3. 2021 Pravna podlaga člen 32(2) poslovnika mnenje na lastno pobudo resolucija Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 23. 11. 2021 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 8. 12. 2021 Plenarno zasedanje št. 565 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 223/4/11

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO meni, da bo za uresničitev in uspešen razvoj bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva odločilno, kako se bo zasebni sektor odzval na načrt za okrevanje in instrument NextGenerationEU . Javne politike morajo zato poskrbeti za primerne spodbude. Gospodarske politike, zlasti davčne in tiste, ki vplivajo na upravljanje podjetij, morajo omogočati učinkovit postopek odločanja in učinkovito dodeljevanje virov, s tem pa spodbujati doseganje socialnih ciljev.

1.2 EESO ocenjuje, da je treba za trajnostno zeleno in digitalizirano gospodarstvo odpraviti izkrivljanja pri obdavčitvi, povezana z dolžniškim oziroma lastniškim financiranjem.

1.3 EESO poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo njihovi davčni sistemi glede dolžniškega in lastniškega financiranja bolj nevtralni. To bi spodbudilo diverzifikacijo finančnih virov in povečalo odpornost evropskega gospodarstva.

1.4 EESO pozdravlja pobude Evropske komisije, da do prvega četrtletja 2022 predstavi ukrepe za odpravo davčnih spodbud za zadolževanje podjetij.

1.5 EESO poudarja, da je dobro -delujoč trg kapitala ključen za nova podjetja in vlagatelje, ki iščejo priložnosti za okolju prijaznejše in digitalizirane naložbe. Zato poziva k nadaljnjim ukrepom za dokončanje unije kapitalskih trgov.

1.6 Naložbe v novo, zeleno tehnologijo veljajo za zelo tvegane, zato se pogosto financirajo z lastniškim kapitalom. Dividende pomagajo povečati likvidnost na trgu, tudi če se dojemajo kot preveč kratkoročne, in so pomemben vir financiranja.

1.7 EESO meni, da so lahko trgi kapitala in zasebna sredstva ključni za usmeritev podjetij na pot do trajnostnega ter bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva. To bi bilo treba spodbujati z vsemi političnimi ukrepi, ki jih sprejme evropski zakonodajalec na področju obdavčitve, prava gospodarskih družb in upravljanja podjetij.

1.8 EESO poudarja, da je pravo gospodarskih družb v državah članicah – na katerega vplivajo evropske direktive in uredbe – sestavni del njihovega pravosodnega sistema, ki pravice in odgovornost prenaša na ustrezne ravni v pravni strukturi. Pravila o sestavi upravnih odborov morajo biti prilagojena posameznim državam in morajo lastnikom omogočati sprejemanje odločitev.

1.9 EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj za uskladitev prizadevanj za učinkovito zmanjšanje ravni CO 2 sprejme konkretne pobude za uvedbo podobnih davkov na ogljikov dioksid v državah članicah. Idealen rezultat bi bili enaki pogoji na enotnem trgu EU glede emisij oziroma zmanjšanj, ki jih je treba obdavčiti, ter specifične metode in stopnje obdavčitve za enak vpliv na raven CO 2 v ozračju.

1.10 EESO ponavlja, da bi morale države članice zlasti sprejeti celovito in simetrično politiko okoljskih davkov za obvladovanje vpliva CO 2 na globalno segrevanje. Uvesti je treba davke tako s pozitivnimi kot negativnimi stopnjami. Prihodke, zbrane z davki na CO 2 , bi bilo treba uporabiti za financiranje spodbud za tehnike zmanjševanja emisij CO 2 na lokalni, regionalni in nacionalni ravni.

1.11 EESO ugotavlja, da je prodaja gozdnih proizvodov sicer obdavčena kot dohodek lastnika, vendar bi bilo treba priznati, da se s sajenjem dreves in rastjo gozda zmanjša količina CO 2 v ozračju, zato bi bilo treba v okviru simetričnega davčnega pristopa h globalnemu segrevanju to spodbujati z negativnim davkom na CO 2 , kar bi bil pomemben ukrep za dosego podnebnih ciljev.

1.12 EESO poudarja, da morajo države OECD/G20 nujno sprejeti univerzalen sporazum o davčnem svežnju in ga usklajeno izvajati na svetovni ravni. Zaradi spodbujanja digitalizacije evropskega gospodarstva je pomembno, da enostranska pravila v Evropi ne onemogočijo nadaljnjega prilagajanja novih poslovnih modelov.

2. Uvod

2.1 Pandemija COVID-19 je bila za evropsko gospodarstvo pretres tako z vidika ponudbe, saj je zmotila dobavne verige, kot z vidika povpraševanja, ki se je zmanjšalo. Posledično so naložbe evropskih podjetij med pandemijo močno upadle, skupen obseg bančnih vlog pa se je povečal.

2.2 Toda okrevanje je vse hitrejše in dobro napreduje. Za preoblikovanje evropskega gospodarstva, da bi v skladu s cilji Komisije postalo bolj trajnostno, zeleno in digitalizirano, morajo naložbe podpirati okoljske cilje, digitalizacija pa pomaga povečati produktivnost, pri čemer je treba upoštevati spremembe na trgu dela. Če želimo doseči okoljske, gospodarske in socialne cilje, so potrebne tako zasebne kot javne pobude.

2.3 Z dolgoročnim proračunom EU, vključno z načrtom za okrevanje in instrumentom NextGenerationEU, se bo izvedel največji javni sveženj spodbud, ki je bil kadar koli financiran v Evropi.

2.4 Za uresničitev in uspešno oblikovanje bolj zelenega ter digitaliziranega gospodarstva bo ključnega pomena odziv zasebnega sektorja. Javne politike morajo zato poskrbeti za primerne spodbude. Gospodarske politike, zlasti davčne in tiste, ki vplivajo na upravljanje podjetij, morajo omogočati učinkovit postopek odločanja in učinkovito dodeljevanje virov.

2.4.1 Za sredstva, ki so bila državam članicam dodeljena v odziv na pandemijo COVID-19, je treba določiti ključne kazalnike, da bo mogoče slediti, kako posamezne države članice porabljajo vloženi denar ( 1 )

2.5 Mednarodni davčni okvir se sooča z največjimi spremembami v zadnjih sto letih. Obdavčljivi dobiček nekaterih največjih podjetij bo prenesen iz države, v kateri se nahaja sedež podjetja, v državo, kjer poteka prodaja ter se dostavlja blago in izvajajo storitve. Poleg tega se je približno 136 držav članic v vključujočem okviru OECD dogovorilo o minimalni efektivni stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki znaša 15 %. Še ena pomembna sprememba je, da se bo DDV v Evropi zaračunaval po načelu namembnega kraja.

3. Pomen pravih spodbud

3.1 Za dosego okoljskih ciljev je treba podjetjem, gospodinjstvom in vlagateljem dati prave spodbude v obliki cen, ki upoštevajo pomanjkanje in zunanje dejavnike. Gospodarske politike, ki določajo gospodarske ali socialne cilje, bi se morale odražati v tržnih cenah za zasebne in javne vlagatelje.

3.2 Toda dolžniško financiranje se pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb ugodneje obravnava kot lastniško, saj se plačila obresti odbijejo od davka, stroški lastniškega financiranja pa ne. Posledica je večji učinek finančnega vzvoda (višje ravni dolga) in zato večja ranljivost podjetij v obdobjih gospodarskih pretresov.

3.3 Za trajnostno zeleno in digitalizirano gospodarstvo je treba odpraviti izkrivljanja v zvezi z dolžniškim in lastniškim kapitalom. Dividende, ki so dvojno obdavčene (naprej na ravni podjetja in nato na ravni delničarjev), so pomembne ne le kot dohodek za upokojence in za financiranje raziskovalnih ustanov, temveč zlasti kot vir financiranja novih neposrednih tujih naložb.

3.4 Naložbe v nove in okolju prijaznejše projekte veljajo za zelo tvegane, zato se raje financirajo z lastniškim kapitalom. Eno ključnih področij za povečanje udeležbe zasebnega sektorja pri zelenih in digitalnih naložbah je odprava ovir za vire novega naložbenega kapitala.

3.5 Dobro -delujoč trg kapitala je ključen za nova podjetja in vlagatelje, ki iščejo priložnosti za okolju prijaznejše in digitalizirane naložbe. Razpoložljivost kapitala je odločilna za uspešen rezultat in dividende prispevajo k večji likvidnosti trga.

3.6 Trajnost je že tržno usmerjen dejavnik konkurenčnosti, ki je ključen za sposobnost podjetij, da privabijo stranke, delojemalce in vlagatelje. Upoštevanje trajnosti pozitivno vpliva na dolgoročno- preživetje podjetja. Zakonodajna orodja je treba oblikovati tako, da podpirajo doseganje teh ciljev v skladu s temeljnimi načeli poslovanja podjetij.

3.7 Čeprav se ne sme posegati v politike glede dividend ali neprimerno vplivati na sestavo upravnih odborov ali na uveljavljanje odgovornosti vodstva do podjetja, pa so potrebne ustrezne spodbude za bolj zeleno gospodarstvo. Pri upravljanju podjetja je treba upoštevati družbeno odgovornost podjetij, ustrezne evropske direktive in smernice OECD za večnacionalna podjetja.

3.8 Globalno segrevanje je problem vseh nas in podjetja bi morala plačevati ustrezno tržno ceno za emisije ter zmanjševati CO 2 v ozračju. To pomeni ne le davek na emisije CO 2 , temveč tudi subvencije za dejavnosti, ki zmanjšujejo CO 2 v ozračju.

3.9 Za uresničitev ciljev bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva je pomembna tudi obdavčitev vse pomembnejših digitaliziranih podjetij. Potrebna je sporazumna rešitev na globalni ravni; obsežen dogovor naj bi bil sprejet do konca leta. Davek na digitalne storitve ne bi smel zavirati inovacij ali odvračati od naložb v digitalne tehnologije.

4. Davčne spodbude za zadolževanje pri obdavčitvi dohodkov pravnih oseb

4.1 Davčne spodbude za zadolževanje v sistemih davka od dohodkov pravnih oseb negativno vplivajo na družbeno-gospodarske stroške ter na finančni vzvod podjetij in njihovo upravljanje. Pretirano zanašanje na dolžniško financiranje lahko onemogoči doseganje ciljev Evropske komisije, saj podjetja postanejo finančno ranljiva, kar bo negativno vplivalo na izvajanje novih in tveganih zelenih naložbenih projektov. Možnost izplačila dividend, ki vlagateljem omogoča, da se odločijo, ali bodo vlagali v nove projekte, bo okrnjena.

4.2 V skladu s sedanjimi davčnimi pravili je mogoče obresti, ki se plačujejo za posojila, odbiti od davčne osnove, kar pa ne velja za lastniški kapital. Izplačila iz naslova lastniškega kapitala sestavljajo izplačila dividend in kapitalskega dobička. Zaradi takšnih nacionalnih pravil je financiranje z dolgom seveda ugodnejše kot financiranje z lastniškim kapitalom.

4.3 Posebna olajšava, s katero bi se podjetjem zagotovilo, da bo davčna obravnava njihovih naložb, financiranih z lastniškim kapitalom, bolj podobna obravnavi naložb, financiranih z dolgom, bi lahko zmanjšala ranljivost podjetij in bila koristno sredstvo za spodbujanje trajnostnih, bolj zelenih in digitalnih naložb.

4.4 Če se bodo zakonsko določene stopnje davka od dohodkov pravnih oseb povečale, je treba omeniti, da bodo naložbe, financirane s posojili, za podjetja ekonomsko ugodnejše, kar jih bo spodbudilo, da se bodo še bolj kot prej osredotočila na dolžniško financiranje. Višja stopnja inflacije in višje obrestne mere bi imele podoben učinek in bi okrepile spodbude za naložbe, financirane s posojili.

4.5 EESO poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo njihovi davčni sistemi glede dolžniškega in lastniškega financiranja bolj nevtralni. To bi spodbudilo diverzifikacijo finančnih virov in povečalo odpornost evropskega gospodarstva.

4.6 V predlogu revidirane direktive o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb iz leta 2016 je bila uvedena ugodnost za rast in naložbe, da bi se zmanjšale davčne spodbude za zadolževanje ter spodbudile naložbe v raziskave in razvoj. Ugodnost za rast in naložbe bi pomenila, da bi se znesek kapitala, ki ga je mogoče odbiti od davčne osnove, pod nekaterimi pogoji povečal ( 2 )

4.7 Evropska komisija je napovedala, da bo v prvem četrtletju leta 2022 predstavila predlog direktive o odpravi davčnih spodbud za zadolževanje ( 3 ) . EESO z zanimanjem pričakuje podroben predlog, h kateremu bo podal pripombe.

5. Upravljanje podjetij in pravo gospodarskih družb

5.1 Poleg davkov lahko učinek spodbud, ustvarjenih z drugimi sredstvi, povečajo ali zmanjšajo tudi ureditve. Neposredne ureditve lastništva in možnost uporabe sredstev tako, kot ustreza vlagateljem in upravnim odborom podjetij, lahko povzročijo težave pri uresničevanju nekaterih želenih ciljev.

5.2 Za dobro delujoče gospodarstvo so pomembna ustrezna pravila in ureditve, ki vplivajo na poslovanje podjetij in delovanje trgov. Vodstvo podjetja bi moralo odgovarjati delničarjem, če se sredstva uporabljajo za osebne koristi in ne za povečanje vrednosti podjetja ( 4 ) . Vrsta zakonov določa sprejemljivo ravnanje podjetij z vidika boja proti davčnim utajam, izogibanju davkom in pranju denarja ( 5 ) , v državah članicah pa obstajajo tudi obsežni sporazumi o tržnih kodeksih ravnanja podjetij. Kot je bilo napovedano v evropskem zelenem dogovoru in sporočilu Komisije o načrtu za okrevanje (po pandemiji COVID-19), je pomembno, da je vidik trajnosti umeščen v okvir upravljanja podjetij. Komisija je objavila javno posvetovanje, da bi zbrala stališča zainteresiranih strani o možni pobudi o trajnostnem upravljanju podjetij ( 6 )

5.3 EESO podpira skupno vizijo bolj zelenega, digitaliziranega evropskega gospodarstva v prihodnje, za katero so značilne pravičnost, rast in učinkovita obdavčitev, kar ustvarja okolje, ki spodbuja naložbe in odpiranje delovnih mest. Za preusmeritev naložbenih tokov je odločilnega pomena, da je za novo zeleno gospodarstvo na voljo kapital. Razpoložljivost sredstev, primernih za naložbe, gotovost glede pravil in spoštovanje pravne države so pomembni dejavniki uspešnega prehoda evropskega gospodarstva.

5.4 EESO se strinja s Komisijo, da bi podjetja morala prispevati k oblikovanju bolj zelenega, trajnostnega in digitaliziranega gospodarstva, pri čemer se morajo osredotočiti na dolgoročne cilje ter pravično porazdelitev med državami in državljani.

5.5 EESO trdno verjame, da bi morala biti končni nadzor nad dejavnostmi podjetja in odgovornost zanje v rokah delničarjev. Lastniki podjetja bi morali odgovarjati. Sedanji sistem kodeksov o upravljanju podjetij in pravo gospodarskih družb v državah članicah se dejansko opirata na delničarje, ki so lastniki podjetja in na koncu nadzorujejo strategije ter prednostne naloge podjetja tako, da imenujejo upravne odbore podjetij. To pomeni, da so delničarji odgovorni za finance in ravnanje podjetja in da bi morali izgubiti denar, če ima podjetje izgubo. Takšno temeljno in dobro uveljavljeno načelo se ne bi smelo spremeniti ali omajati.

5.6 Podjetja pa bi seveda morala tako pri vsakodnevnem poslovanju kot pri naložbenih odločitvah ustrezno upoštevati dolgoročne cilje in pozitivne socialne zunanje učinke. To vse bolj zahtevajo tržni standardi, sektorska pravila, ki urejajo proizvodnjo, in vlagatelji po vsem svetu, ki pogosto zahtevajo, da družbe spoštujejo okoljska in socialna merila ter merila v zvezi z upravljanjem ( 7 )

5.7 Pravo gospodarskih družb v državah članicah – na katerega vplivajo evropske direktive in uredbe – je sestavni del njihovega pravosodnega sistema, ki pravice in odgovornost prenaša na ustrezne ravni v pravni strukturi. Pravila morajo biti prilagojena posameznim državam, tudi pravila o sestavi upravnih odborov. Upravljanje in priporočila EU bi morala zagotavljati pravično konkurenco in poštene vrednote, povezane z upravljanjem podjetja.

5.8 Za povečanje učinka, ki naj bi ga imela zasebna sredstva na uresničevanje prednostnih nalog Komisije, je odločilno, da kapital ne leži v podjetjih in da je mogoče sredstva enostavno vlagati v ključne sektorje, opredeljene na ravni EU.

5.9 Za nove naložbe je ključen zlasti dobro delujoč trg kapitala v EU. EESO zato poziva k nadaljnjim ukrepom za dokončanje unije kapitalskih trgov ( 8 )

5.10 Za izvajanje naložb je pomembna likvidnost trga kapitala. Izplačila dividend, tudi če se dojemajo kot preveč kratkoročna, prispevajo k sredstvom, ki so na voljo za nove naložbe v zelenih in digitalnih panogah ( 9 ) . Zato so, če se vlagajo, bodisi v nove projekte ali v podjetje, ki jih je izplačalo, ključna za dobro delujoč trg kapitala. Če se dividende izplačajo vlagatelju, se ta lahko vedno odloči za ponovno vlaganje v isto ali drugo podjetje. Toda če se dobiček zadrži, mora vlagatelj unovčiti delnice kot edini način za vlaganje v nove projekte, Za obstoječa podjetja in vlagatelje je morda dobro, če vrednost zadržanega kapitala raste, vendar tako ni novih sredstev, ki bi bila na voljo za nove projekte ali nove neposredne tuje naložbe.

5.11 Izplačila dividend vlagateljem omogočajo, da nenehno izboljšujejo svoje naložbene strategije in s tem prispevajo k zelenim, trajnostnim, etičnim in digitalnim projektom. To je bilo mogoče že pogosto opaziti na trgih kapitala in na področju zasebnega kapitala (na primer naložbe v proizvodnjo baterij za električna vozila ali brezogljično proizvodnjo jekla).

5.12 Novim podjetjem bi bilo treba brezpogojno dovoliti, da rastejo in iščejo financiranje iz naslova dividend, ki so bile izplačane delničarjem obstoječih podjetij. To bi omogočilo novo razporeditev kapitala v skladu s prednostnimi nalogami Komisije. Razmisliti bi bilo mogoče o davčnih spodbudah za nove, zelene naložbe.

5.13 EESO meni, da so lahko trgi kapitala in zasebna sredstva ključni za usmeritev podjetij na pot do trajnostnega ter bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva. To bi bilo treba spodbujati z vsemi političnimi ukrepi, ki jih sprejme evropski zakonodajalec na področju prava gospodarskih družb in upravljanja podjetij.

6. Spodbude za zmanjšanje emisij CO2

6.1 2 v ozračju zmanjša po čim nižjih stroških. Za podporo preoblikovanju evropskega gospodarstva in uresničitev podnebnih ciljev bi bilo treba uporabiti davke ( 10 ) . Pomembno je, da so podjetjem in gospodinjstvom na voljo enake spodbude, da se lahko COv ozračju zmanjša po čim nižjih stroških.

6.2 EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj za uskladitev prizadevanj za učinkovito zmanjšanje ravni CO 2 sprejme konkretne pobude za uvedbo podobnih davkov na ogljikov dioksid v državah članicah. Idealen rezultat bi bili enaki pogoji na enotnem trgu EU glede emisij oziroma zmanjšanj, ki jih je treba obdavčiti, ter specifične metode in stopnje obdavčitve za enak vpliv na raven CO 2 v ozračju.

6.3 Države članice bi morale zlasti sprejeti celovito in simetrično politiko okoljskih davkov za obvladovanje vpliva CO 2 na globalno segrevanje. Uvesti je treba davke tako s pozitivnimi kot negativnimi stopnjami. Prihodke, zbrane z davki na CO 2 , bi bilo treba uporabiti za financiranje spodbud za tehnike zmanjševanja emisij CO 2 na lokalni, regionalni in nacionalni ravni.

6.4 Čeprav je prodaja gozdnih proizvodov obdavčena kot dohodek lastnika, bi bilo treba priznati, da se s sajenjem dreves in rastjo gozda zmanjša količina CO 2 v ozračju, zato bi bilo treba v okviru simetričnega davčnega pristopa h globalnemu segrevanju to spodbujati z negativnim davkom na CO 2 . To bi bil pomemben ukrep za dosego podnebnih ciljev.

6.5 Idealen rezultat bi bili enaki pogoji povsod po svetu glede emisij oziroma zmanjšanj, ki jih je treba obdavčiti, ter specifične metode in stopnje obdavčitve za enak vpliv na raven CO 2 v ozračju.

7. Kako preprečiti odvračanje od digitalizacije

7.1 Zaradi uporabe podatkov in novih poslovnih modelov je postalo nujno, da se pregledajo načela mednarodne obdavčitve, ki določajo, kako se prihodki od davkov razdelijo med posamezne države. Pomembno je doseči in upoštevati globalno soglasje ( 11 )

7.2 Davčni sveženj vključuje predlog minimalne efektivne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v višini 15 %. Namen sporazuma na ravni OECD/G20 je omejiti davčno konkurenco, zlasti držav z davčnimi stopnjami pod pragom. Sporazum določa, bodo morale vse strani v skladu z večstransko konvencijo odpraviti vse davke na digitalne storitve in druge podobne ukrepe za vsa podjetja, ter se zavezati, da takšnih ukrepov v prihodnje ne bodo sprejemale. Kaj pomenijo „drugi podobni ukrepi“, bo natančno opredeljeno pri sprejetju večstranske konvencije in obrazložitve k njej ( 12 )

7.3 Po mnenju EESO je pomembno, da se uvedejo ustrezna pravila za spodbujanje nadaljnje digitalizacije evropskega gospodarstva, da bo mogoče uresničiti cilj bolj zelenega in digitaliziranega gospodarstva.

V Bruslju, 8. decembra 2021 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) Sredstva bodo prinesla uspeh le, če bodo zbrana na stroškovno učinkovit način in v državah članicah dobro porabljena, da bodo prispevala k naložbam, ki brez njih ne bi bile izvedene.

(2) Znesek, ki je enak določenemu donosu povečanja osnove lastniškega kapitala za rast in naložbe, bi bil odbiten od davčne osnove. Določeni donos bi bil enak donosu desetletne referenčne državne obveznice v euroobmočju v decembru leta pred zadevnim davčnim letom, povečanemu za premijo za tveganje v višini dveh odstotnih točk. Direktiva Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, COM(2016) 685 final, 2016/0337 (CNS) (2016).

(3) Olajšava za odpravo naklonjenosti zadolževanju v razmerju do lastniškega kapitala (Debt Equity Bias Reduction Allowance – DEBRA), sporočilo Obdavčitev podjetij za 21. stoletje, COM(2021) 251 final.

(4) Prepovedati je treba, da bi vodstveni delavci s sredstvi podjetja kupovali luksuzne dobrine, ki niso povezane s cilji podjetja.

(5) Mnenje EESO Boj proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in pranju denarja, (UL C 429, 11.12.2020, str. 6).

(6) Posvetovanje o trajnostnem korporativnem upravljanju, 26. oktober 2020–8. februar 2021.

(7) Okoljska in socialna merila ter merila v zvezi z upravljanjem, ki se upoštevajo pri naložbah v podjetje. Čeprav so nastala že pred več desetletji, so v zadnjih letih postala merilo za socialno odgovorne naložbe.

(8) Mnenje EESO Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt, (UL C 155, 30.4.2021, str. 20).

(9) Mnogi raziskovalci so preučevali, ali je politika glede dividend res kratkoročno naravnana, glej npr. Martin Carlsson-Wall in drugi: Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data, (Upravljanje podjetij in kratkoročna naravnanost: poglobljena analiza podatkov s Švedske), Stockholm School of Economics, 2021. Njihove empirične ugotovitve, ki temeljijo na podatkih za 786 posameznih podjetij in 7 389 podjetij/leto v letih 2000 in 2019, ne kažejo nobenih konkretnih znakov kratkoročne finančne naravnanosti.

(10) Mnenje EESO o mehanizmih obdavčenja za zmanjšanje emisij CO2 , (UL C 364, str. 28.10.2020, str. 21).

(11) Mnenje EESO o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje (ECO/558).

(12) OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy (Projekt OECD/G20 glede erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička: izjava o rešitvi na temelju dveh stebrov za obravnavo davčnih izzivov, ki so posledica digitalizacije gospodarstva), 8. oktober 2021, str. 7.