ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.5

EESO je seznanjen s pomisleki glede stroškov dolgih pomorskih povezav v primeru oddaljenih otokov, kot sta Ciper in Malta, in glede ustreznosti podporne sheme, ki je bila vzpostavljena z Uredbo Sveta (ES) št. 1405/2006 za nudenje nadomestila za stroške prevoza v kmetijstvu na nekaterih manjših egejskih otokih. To je vprašanje, na katerega je EESO že opozoril. EESO meni, da bi morala tudi Komisija preučiti, ali je podobna rešitev mogoča za Ciper in Malto.
EESO se je seznanil s tem sporočilom in Komisijo poziva, naj pripravi programe in sprejme učinkovite ukrepe, s katerimi bo vzpostavila trden in usklajen pravni okvir za učinkovito odstranjevanje nezakonitih vsebin. Sporočilo je prav tako primerno glede na učinek, ki ga imajo trenutno spletne platforme na vsakdanje življenje, nevarnosti, povezane z njihovim družbenim vplivom, ter učinek na enotni digitalni trg, katerega namen je preprečiti razdrobljenost nacionalnih zakonodaj ter odpraviti tehnične, pravne in davčne ovire, da bi podjetjem, državljanom in potrošnikom omogočili, da v celoti izkoristijo digitalna orodja in storitve.

EESO poudarja, da se morajo spletne platforme boriti proti nezakonitim vsebinam ter nepošteni poslovni praksi (npr. preprodaja vstopnic za prireditve po oderuških cenah), in sicer z zakonodajnimi ukrepi, ki jih dopolnjujejo učinkoviti samoregulativni ukrepi (npr. z zelo jasnimi pogoji uporabe in ustreznimi mehanizmi za identifikacijo večkratnih storilcev ali z vzpostavitvijo specializiranih skupin za moderiranje vsebin in nadzor nezakonitih vsebin), ali sprejetjem hibridnih ukrepov.
1.2

Od začetka delni in nato podrobnejši statistični podatki so na voljo od leta 1980 (1). Bistvene spremembe in dopolnitve je leta 2003 prinesel nov pravni akt, in sicer Uredba (ES) št. 91/2003 (izvirni akt). Odtlej morajo države članice na podlagi določenih kazalnikov zbirati in sporočati letne, četrtletne oziroma petletne statistične podatke o storitvah tovornega in potniškega prometa.
5.4

Glede na uspešen zaključek sporazumov o zračnem prevozu v obstoječem mandatu je EESO seznanjen s prizadevanji Komisije, da bi si zagotovila mandate za začetek novih celovitih sporazumov o letalskem prometu, ter poziva k hitremu in učinkovitemu poteku pogajanj, ki so se že začela. Vendar pa delovne prakse nekaterih držav in njihovih letalskih prevoznikov vzbujajo pomisleke in bi lahko negativno vplivale na pošteno konkurenco na mednarodnem letalskem trgu. Zato EESO poziva Komisijo, naj zagotovi pošteno obravnavanje evropskih prevoznikov in enake konkurenčne pogoje. EESO priporoča, da Svet in Komisija priznata potrebo po dogovoru glede ustreznih zavezujočih socialnih določb v vseh sporazumih o letalskem prometu EU s tretjimi državami.
2.1.1

Nedvomno so najhujši problem, ki se bo sčasoma še povečal, vrste, ki omejujejo ribolov („choke species“), to so tiste, za katere ima gospodarski subjekt omejeno kvoto ali je nima, vendar pa ne glede na to zaidejo v mreže ali druge ribolovne naprave. Mehanizmi prožnosti, zajeti v uredbi, nikakor niso dovolj za soočanje s takšnim stanjem. Ko bo leta 2019 v celoti začela veljati obveznost iztovarjanja, bodo mnoga ribiška plovila, kljub temu da niso dosegla kvote svojih ciljnih vrst, morala ostati v pristanišču in ne bodo mogla loviti rib, če so že dosegla skromno kvoto vrst prilova.
3.1

Evropska komisija je leta 2012 na podlagi okvirnega programa za raziskave in inovacije sprejela strategijo za biogospodarstvo, katere cilj je zagotavljanje skladnosti politik na različnih področjih ukrepanja in s tem povezanih ciljev, in sicer tako na ravni EU kot na ravni držav članic. S tem pristopom naj bi povečali javno financiranje in zasebne naložbe na področju biogospodarstva. Vzpostavljeni so bili modeli participativnega upravljanja. V strategiji je bila določena podlaga za akcijski načrt z 12 ukrepi, ki so razporejeni po treh večjih področjih: — naložbe v raziskave in inovacije ter razvoj znanj in spretnosti, — okrepljeno medsebojno učinkovanje politik in sodelovanje zainteresiranih strani, — ugodni tržni in konkurenčni pogoji v okviru biogospodarstva.
4.5

EESO pozdravlja možnost iz spremenjene direktive, da se odobrijo obvezni tečaji usposabljanja, ki temeljijo na pravilih EU (npr. dodatno usposabljanje o ozaveščanju o invalidnosti za prevoz potnikov, usposabljanje o ADR za prevoz nevarnega blaga in usposabljanje za prevoz živali) in trajajo do sedem ur ali en dan v okviru rednega usposabljanja. Vendar je treba to možnost razširiti, da se omogoči, da usposabljanje traja več dni, ter da se preprečijo prekrivanja usposabljanj in zmanjšajo stroški. Večkratne zahteve glede usposabljanja niso skladne z načeli boljše in manj stroge ureditve in ne obravnavajo enako voznikov, ki so zaposleni v različnih sektorjih prevoza, pri čemer se od nekaterih izmed njih redno zahteva, da zaključijo tako redno usposabljanje v skladu z direktivo kot tudi druga obvezna usposabljanja, pomembna za njihove naloge.
2.1

V okviru programa REFIT in prizadevanja za boljšo zakonodajo s ciljem zagotoviti zakonodajni okvir, ki ustreza svojemu namenu in je visoke kakovosti, kot to določa medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje, Komisija predlaga razveljavitev treh zastarelih uredb.
3.3.3

EESO poudarja pomen soproizvodnje, ki zagotavlja istočasno proizvodnjo električne energije in toplote v obliki tople vode, pare ali hladilnega sredstva v istem obratu (agregat, sestavljen iz generatorja in parne turbine ali motorja z notranjim izgorevanjem itd.). Soproizvodnja z visokim izkoristkom naj bi s kombinirano proizvodnjo zagotavljala vsaj 10-odstotne prihranke primarne energije v primerjavi z referenčnimi vrednostmi električne in toplotne energije, ki se proizvajata ločeno. Za razliko od običajnih elektrarn (kondenzacijskih), ki le 33 % primarne energije pretvorijo v električno energijo, se v elektrarnah za soproizvodnjo z visokim izkoristkom stopnja pretvorbe zviša do 90 %, saj kombinirajo dva procesa, in sicer sočasno proizvodnjo električne in toplotne energije.
4.4

EDUROAM je največji in najuspešnejši sistem brezplačnega brezžičnega gostovanja po vsem svetu: razvit je bil v EU za akademske kroge. Milijonom študentom in drugim akademikom daje brezplačen brezžični dostop do interneta. EESO je zadovoljen, da bi lahko bil ta uspešni primer zgled za pobudo brezplačne brezžične povezave WiFi4EU za vse Evropejce v javnih prostorih, javnih upravah, knjižnicah in bolnišnicah pa tudi nemoteno dostopnih zunanjih prostorih. Ta pobuda bi morala vsem zagotoviti možnost brezplačne internetne povezave, ki ima po vsej EU enako digitalno identiteto. EESO zlasti priporoča, da se glede digitalne identitete spoštuje uredba o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja, ki zagotavlja varstvo podatkov in javno varnost pred neustrezno rabo storitev (kot je terorizem).
3.1.2

Zavezanost kakovostnemu izobraževanju zahteva konkretne ukrepe, kot so: — večja podpora izobraževanju v zgodnjem otroštvu (odločilno za učenje jezika, socializacijo, pripravo na osnovno in nadaljnje izobraževanje) in vseživljenjskemu učenju (odločilno za uspešno vključevanje v družbo in poklicni svet), — izobraževanje, ki se odziva na izzive globalizacije, digitalizacijo in spremembe v poklicnem svetu, — ustvarjanje priložnosti za usposabljanje mladih, ki so predčasno prekinili šolanje, nizkokvalificiranih delavcev in delavcev migrantov, pri čemer se ne zanemarja računalniške pismenosti, — zagotavljanje, da se znanje o tem, kako izbirati informacije, razvija kot del izobraževalnega procesa, — priznavanje rezultatov neformalnega in priložnostnega izobraževanja, — spodbujanje povezovanja med najbolj raznolikimi izobraževalnimi akterji, da se vključi celotna izobraževalna skupnost, — izboljšanje poklicnega usposabljanja in usposabljanja na delovnem mestu tako učiteljev kot drugega izobraževalnega osebja ter vlaganje v to, — izboljšanje statusa učiteljskega poklica ter zagotavljanje boljših delovnih pogojev in plač, — zagotavljanje, da politike, sprejete za spopadanje z gospodarsko krizo in državnim dolgom, ne ogrozijo kakovostnega izobraževanja in usposabljanja, — vlaganje v boljšo izobraževalno infrastrukturo in orodja, kot so IKT, — izboljšanje javnih naložb v kakovostno izobraževanje, raziskave in poklicno usposabljanje ter nadaljnje podpiranje in financiranje programa Erasmus +, — boljša uporaba evropskih skladov, še posebej ESS, in programa Obzorja 2020 za podpiranje kakovostnega izobraževanja, usposabljanja, raziskav in inovacij, — povečanje priložnosti za mobilnost po vsej EU za učence, akademike, učitelje, drugo izobraževalno osebje in raziskovalce, ki bi morali imeti možnost, da nekaj časa preživijo v drugi državi članici; to bi moralo veljati ne le za formalno izobraževanje, temveč tudi za neformalne sisteme, poklicno usposabljanje in vajeništvo, — prizadevanje za več vseevropskih sinergij in skupnih strategij na področju izobraževanja ter — spodbujanje sodelovanja in dialoga med podjetji ter sistemi izobraževanja in usposabljanja in njihovimi ponudniki, da bi prepoznali, kakšna znanja in spretnosti so potrebni, in spodbujali zaposlovanje.
5.1

V zvezi s prednostnimi sektorji EESO meni, da bi bilo treba z EFSI 2.0 na podlagi obsega potencialnih naložb uravnoteženo in prožno financirati različne sektorje gospodarstva, zlasti energetiko in digitalizacijo, krožno gospodarstvo in uresničevanje ciljev COP 21, trajnostni promet in čezmejna omrežja, pa tudi sektorje, kot so kmetijstvo, biogospodarstvo, proizvodnja in storitve v manj razvitih regijah in regijah v prehodu, da bi bil učinek na zaposlovanje čim višji, vključno s tehnologijami za dvojno rabo, povezanimi z varnostno in obrambno industrijo, ki podpirajo vzpostavitev enotne, trdne in jasneje določene tehnološke in industrijske baze evropske obrambe z „boljšim usklajevanjem in skupnim načrtovanjem, da bi v prihodnje dosegli celo evropsko obrambno unijo“ (8).
3.1

Direktiva 2009/45/ES o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje se uporablja za ladje, izdelane iz jekla in enakovrednega materiala, ter za visokohitrostna plovila, ne glede na njihovo dolžino. V direktivi, ki se izvaja na ravni EU in se uporablja le za notranja potovanja, so določene tehnične zahteve glede gradnje, stabilnosti, protipožarne zaščite in reševalne opreme plovil tako na podlagi določb konvencije SOLAS (Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju, 1974, kakor je bila spremenjena) kot na podlagi nekaterih zahtev, ki so nastale kot odziv na več nesreč s človeškimi žrtvami. Treba je torej obravnavati to delno razdrobljenost zakonodaje.
2.1

Strategija za ogrevanje in hlajenje je prvi primer ocene na ravni EU, posvečene posebej temu sektorju v celoti. Za ogrevanje in hlajenje se porabi okoli 50 % vse energije v EU in tudi v prihodnje bo ta sektor ostal največje dolgoročno gonilo povpraševanja po energiji, največji posamični sektor pa je ogrevanje stavb. Trajnostna narava ogrevalnih tehnologij za stavbe bo imela pomembno vlogo pri tem, ali lahko EU doseže svoje srednje- in dolgoročne podnebne in energetske cilje. Za ogrevanje prostorov in vode v stavbah se v tem sektorju trenutno porabi največ energije in ga je najtežje razogljičiti. Ogrevanje se trenutno zagotavlja z energijo iz fosilnih goriv, ki je speljana neposredno do stavb, kar povzroča probleme v zvezi z lokalno varnostjo in emisijami.
5.3.4

Pomembnost dejavne baze na področju raziskav in proizvodnje energije za ohranitev vodilnega položaja na trgu ter v tehnološkem razvoju in varnosti. Kako pomembno je ohraniti močno in razvijajočo se industrijo proizvodnje jedrske energije, če želimo ohraniti zaposlenost ter vpliv in vodilni položaj EU v industriji, ki se širi na svetovni ravni (Ameriški vladni urad za zbiranje podatkov o energiji, maj 2016 – svetovna proizvodnja jedrske energije se bo do leta 2040 podvojila)? Kitajska na primer namerava podvojiti svoje jedrske zmogljivosti na vsaj 58 GWe do leta 2020/21 in jih še dodatno povečati na 150 GWe do leta 2030. Pomen visokokakovostnih in dobro plačanih delovnih mest v EU je znan in če bi jih bilo treba postopno ukiniti, bi bilo treba vzpostaviti program, ki bi zagotavljal pravičen in podprt prehod.
SL Uradni list Evropske unije C 303/148

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2016

(COM(2016) 159 final – 2016/0086 (COD))

(2016/C 303/22)

Svet je 11. aprila 2016 sklenil, da v skladu s členom 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2016

(COM(2016) 159 final – 2016/0086 COD).

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju CES2942-2013_00_00_TRA_AC, sprejetem 22. maja 2013 (*), mnenju EESC-2014-02897-00-00-AC, sprejetem 5. junija 2014 (**), in mnenju EESC-2015-02052-00-00-AC-TRA, sprejetem 22. aprila 2016 (***), zato je na 517. plenarnem zasedanju 25. in 26. maja 2016 (seja z dne 25. maja) s 161 glasovi za, 2 glasovoma proti in 8 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v zgoraj navedenih mnenjih.

V Bruslju, 25. maja 2016 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(*) Mnenje EESO NAT/602 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2013 (UL C 271, 19.9.2013, str. 143).

(**) Mnenje EESO NAT/646 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 73/2009, za koledarsko leto 2014 (UL C 424, 26.11.2014, str. 73).

(***) Mnenje EESO NAT/668 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi (ES) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2015 (UL C 291, 4.9.2015, str. 60).
5.2

Elektronsko „potrdilo o skladnosti vozil“ v nekaterih državah članicah že obstaja, v okviru evropskega projekta „EReg“ pa bo kmalu dokončan postopek za „elektronsko registracijo“ vozil brez papirne dokumentacije. Za elektronsko arhiviranje potrdil o homologaciji se uporabljata dva sistema: evropski sistem za izmenjavo homologacij (ETAES – European Type-Approval Exchange System) in zbirka podatkov Združenih narodov za izmenjavo homologacij (DETA – Database for the Exchange of Type-Approvals). Prav bi bilo, da Komisija v predlog vključi pobudo za hitro uvedbo usklajenih evropskih postopkov za elektronsko predložitev ter izmenjavo informacij in podatkov o homologaciji in registraciji v enotni elektronski bazi podatkov EU s tolikšnim javnim dostopom, kot je sprejemljivo z vidika industrijske zaupnosti, kar bi zmanjšalo birokracijo in znižalo stroške ter upravam, proizvajalcem in potrošnikom prihranilo čas, hkrati pa bi bilo koristno za okolje.
EESO poudarja, da bi glede na delitev oblasti in pristojnosti v posameznih državah članicah in priporočilih za posamezne države, ki so pogosto naslovljena na lokalne in regionalne oblasti, program moral biti odprt lokalnim in regionalnim oblastem. EESO poleg tega poziva Komisijo, naj preveri, ali so bile v primerih, ko nacionalni organi vlagajo zahtevke za tehnično pomoč, ki se nanašajo na področja, ki so v pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, lokalne in regionalne oblasti neposredno vključene v zasnovo osnutka strukturne reforme in so ga podprle.
4.11

Zagotavljanje storitve s čezmejno prenosljivostjo se obravnava kot enakovredno storitvi v državi prebivališča, kar bi bila „pravna fikcija“ za namene avtorskih in sorodnih pravic, reproduciranja, priobčitve javnosti, nudenja ali ponovne uporabe, kataloga vsebin, predvidenih naprav, števila dovoljenih uporabnikov in obsega funkcionalnosti. Treba je pojasniti, da je to treba doseči ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti. Poleg tega je treba pojasniti področje uporabe in opredelitve iz predloga uredbe, zlasti kar zadeva opredelitev osebnega področja uporabe, ki mora v vsakem primeru temeljiti na objektivnih in določljivih merilih, ki so potrebna za zagotavljanje pravne varnosti in predvidljivosti predpisov.
4.3.3

Mobilnost v mestih : trajnostna mobilnost v mestih je področje, kjer ni mogoče veliko narediti, če ljudje niso pripravljeni spremeniti svojih navad glede prevoza. EESO zato priporoča, da se k sodelovanju pritegnejo organizacije, kot so CEEP (Evropski center za podjetja z javno udeležbo in podjetja splošnega gospodarskega pomena), BusinessEurope, ETF (Evropska federacija delavcev v prometu), Polis (mreža evropskih mest in regij, ki razvijajo inovativne tehnologije in politike lokalnega prevoza), Evropska kolesarska zveza in IPR Praga (praški institut za načrtovanje in razvoj). Po mnenju Odbora so pri tem pomembni tudi celostni pristopi, kot so načrti za trajnostno mobilnost v mestih (SUMPs); Odbor zato meni, da je mobilnost v mestih dejavnik, ki pospešuje gospodarski razvoj, izboljšuje okoljske razmere in omogoča energetski prehod v mestih. EESO opozarja na pomen specifičnih instrumentov financiranja EU za mobilnost v mestih, področje, ki potrebuje kapitalsko intenzivne naložbe.
3.5.3

Priložnost bi bilo treba izkoristiti tudi za to, da se začne razmislek, ki ne bo formalističen in retoričen, o skupnih vrednotah (državljanskih, etičnih in verskih), ki so osnova naše identitete in ki se jih bojimo izražati in braniti: to je dejanska podlaga za preporod euroobmočja in/ali držav, ki to hočejo. To bi bila edinstvena oblika integracije, odprta ne samo 19 državam članicam, temveč vsem drugim državam EU, vključno z novimi članicami, ki želijo biti del političnega jedra, ki se bo postopno širilo, kot se je zgodilo s prvo Evropsko gospodarsko skupnostjo: to je leta 1957 sestavljalo šest ustanovnih držav članic, ki so v tistem obdobju pokazale veliko poguma in brez katerih danes ne bi govorili ne o Evropi ne o 28 državah članicah!
2.1

Biotehnološke poljščine (gensko spremenjeni organizmi ali GSO) so se začele razširjati po svetu leta 1996. Od takrat so se obdelovalne površine za te poljščine vztrajno povečevale za 3 % ali 4 % letno. V letih 2013 in 2014 se je površina z biotehnološkimi poljščinami povečala za 6,3 milijona hektarjev do skupno 181 milijonov hektarjev, ki jih obdeluje več kot 18 milijonov kmetov v 28 državah. Največje obdelovalne površine se nahajajo v ZDA, Braziliji in Argentini; pomembne obdelovalne površine so tudi v državah v razvoju, kot je Burkina Faso, Sudan ali Bangladeš. Glavne poljščine so koruza, soja in bombaž, čeprav se gojijo tudi druge, kot so jajčevec, paradižnik in paprika.
3.3.2

EESO izraža pohvalo za solidarnost, ki so jo pokazali nekateri deli civilne družbe in posamezniki, ki prostovoljno pomagajo prosilcem za azil. Vendar pa teh pozitivnih in spontanih dejanj ni toliko, da bi z njimi lahko učinkovito obvladali izzive. EESO poziva države članice EU, naj priznajo in cenijo vlogo civilne družbe, in sicer tako, da povečajo pomoč nacionalnih nevladnim organizacijam in civilni družbi ter s tem zagotovijo bolj strukturiran in učinkovit odziv. Vlade držav članic nosijo posebno odgovornost za to, da najdejo ustrezne organizacije civilne družbe na svojem ozemlju, se povežejo z njimi, povečajo njim namenjeno podporo in jim tako omogočijo okrepitev njihovih zmogljivosti.
3.8.1

Potrebne so makroekonomske politike, usmerjene v zaposlovanje, da se povečajo naložbe in rast. Javne naložbe v infrastrukturo in socialno zaščito lahko povečajo možnosti zaposlovanja, medtem ko lahko naložbe v posebne in inovativne sektorje, kot sta zeleno gospodarstvo in sektor IKT, zagotovijo trajnost take rasti in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest za mlade. Mladim prijazne fiskalne politike, zlasti za podporo takšnim ciljnim ukrepom na strani povpraševanja, morajo biti del širšega pristopa k odpravljanju posledic krize za mlade.
5.13

Industrija in trgovina v EU morata prispevati k zmanjševanju onesnaževanja s strani podjetij, v skladu s ciljem 80- do 95-odstotnega zmanjšanja emisij do leta 2050. Časovni načrt za doseganje tega cilja pa se lahko za posamezne panoge in podjetja razlikuje. Industrija in trgovina v EU lahko k temu cilju prispeva z razvojem, proizvodnjo in izvozom izdelkov in storitev, ki bodo drugim državam pomagale pri prizadevanjih za zmanjšanje emisij. Če bo to pomenilo manjše obremenjevanje okolja v Evropi kot drugod, bi bile lahko kratkoročno dovoljene tudi višje skupne emisije, pri čemer pa ne sme biti ogrožen evropski cilj zmanjšanja v okviru programa Obzorje 2050. Preveriti bi bilo treba tudi smiselnost posebnih načrtov EU za vsako posamezno industrijsko panogo.
6.2

Poleg tega so MSP, ki so intelektualno lastnino vključila v svojo razvojno strategijo, gospodarsko bolj uspešna od drugih, kot dokazujejo nekateri številčni podatki. Tako je v kategoriji MSP 32 prejemnikov francoske nagrade INPI za inovacije za leto 2010, ki jo podeljuje Institut za industrijsko lastnino, od leta 2006 ustvarilo 614 delovnih mest, med letoma 2006 in 2009 popeterilo svoj promet in podvojilo izvoz. V istem času so ta podjetja svoje dejavnosti na področju raziskav in razvoja poudarila s povečanjem njihovega proračuna za 65,6 % (12).
(a)

pristojnosti evropskih nadzornih organov – in njihovo usklajevanje – v sektorjih vključujočega financiranja, zlasti mikro posojil in naložb z učinkom, in sicer tudi z večjim sodelovanjem strokovnjakov in predstavnikov sektorja v svetovalnem znanstvenem odboru ESRB in interesnih skupinah evropskih nadzornih organov;
SL Uradni list Evropske unije C 230/125

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev)

(COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD))

(2015/C 230/26)

Svet je 8. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev)

COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 151 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 230/122

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za izvoz (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD))

(2015/C 230/23)

Evropski parlament je 15. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz (kodificirano besedilo)

COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 147 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.