SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 9/2008,

ki ga je sprejel Svet dne 10. marca 2008

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. …/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi uredb Sveta (EGS) št. 1576/89 in (EGS) št. 1601/91 ter Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES

(Besedilo velja za EGP)

(2008/C 111 E/04)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

Direktivo Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (3) bi bilo treba posodobiti glede na tehnični in znanstveni razvoj. Zaradi večje jasnosti in učinkovitosti bi bilo treba Direktivo 88/388/EGS nadomestiti s to uredbo.

Sklep Sveta 88/389/EGS z dne 22. junija 1988 o seznamu izhodnih surovin in snovi, uporabljenih pri proizvodnji arom, ki ga sestavi Komisija (4) , predvideva sestavo navedenega seznama v 24 mesecih po sprejetju Sklepa. Navedeni sklep je obsoleten in bi ga bilo treba razveljaviti.

Direktiva Komisije 91/71/EGS z dne 16. januarja 1991 o dopolnitvi Direktive Sveta 88/388/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (5) določa pravila za označevanje arom. Ta pravila se nadomestijo s to uredbo, direktivo pa bi bilo treba razveljaviti.

Prosti pretok varnih in zdravstveno ustreznih živil je pomemben vidik notranjega trga in znatno prispeva k zdravju in dobremu počutju državljanov ter njihovim družbenim in gospodarskim interesom.

Za varovanje zdravja ljudi bi morala ta uredba zajemati arome, izvorne snovi za arome in živila, ki vsebujejo arome. Zajemati bi morala tudi nekatere sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi, ki se dodajajo živilom predvsem za dodajanje arome in znatno prispevajo k vsebnosti nekaterih nezaželenih naravno prisotnih snovi v živilih (v nadaljnjem besedilu „sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi“), njihove izvorne snovi in živila, ki jih vsebujejo.

Neobdelana živila, ki niso bila podvržena nobenemu postopku obdelave, in nesestavljena živila, kot so začimbe, zelišča, čaji in poparki (npr. sadni ali zeliščni čaj) ter mešanice začimb in/ali zelišč, mešanice čajev in mešanice za poparke, če so kot taki namenjeni prehrani in/ali se ne dodajajo živilom, ne spadajo na področje uporabe te uredbe.

Arome in sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi bi se smele uporabljati le, če izpolnjujejo merila iz te uredbe. Biti morajo varne za uporabo, zato bi bilo treba za nekatere arome opraviti oceno tveganja, preden se dovoli njihova uporaba v živilih. Potrošnikov ne smejo zavajati, zato bi bilo treba njihovo prisotnost v živilu vedno navesti z ustrezno označbo. Zavajanje potrošnika med drugim vključuje vprašanja, povezana z vrsto, svežostjo ali kakovostjo uporabljenih sestavin, naravnostjo izdelka oziroma proizvodnega postopka ali prehransko kakovostjo izdelka, vendar ni omejeno izključno nanje. Pri odobritvi arom bi se morali upoštevati tudi drugi dejavniki v zvezi z obravnavanim primerom, med drugim družbeni, gospodarski, etični, okoljski dejavniki in dejavniki, povezani s tradicijami, ter možnost izvajanja nadzora.

Znanstveni odbor za hrano in pozneje Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu „Agencija“), ustanovljena z Uredbo (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (6) , že od leta 1999 podajata mnenja o raznih naravno prisotnih snoveh v izvornih snoveh za arome in sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi, ki po mnenju odbora strokovnjakov za aromatične snovi pri Svetu Evrope povzročajo zaskrbljenost zaradi toksikoloških lastnosti. Snovi, za katere je Znanstveni odbor za hrano potrdil zaskrbljenost zaradi toksikoloških lastnosti, bi bilo treba obravnavati kot nezaželene snovi, ki se kot take ne smejo dodajati živilom.

Zaradi naravne prisotnosti v rastlinah so nezaželene snovi lahko prisotne v aromatičnih pripravkih in sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi. Rastline se tradicionalno uporabljajo kot živila ali sestavine živil. Treba bi bilo določiti ustrezne najvišje dovoljene vsebnosti za prisotnost teh nezaželenih snovi v živilih, ki najbolj prispevajo k vnosu teh snovi v človeško telo, ob upoštevanju potrebe po varovanju zdravja ljudi in njihove neizogibne prisotnosti v tradicionalnih živilih.

Pri določanju najvišjih dovoljenih vsebnosti za nekatere nezaželene naravno prisotne snovi bi se bilo treba osredotočiti na živila ali kategorije živil, ki največ prispevajo k prehranskemu vnosu teh snovi. Države članice bi lahko na ta način organizirale nadzor na podlagi tveganja v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (7) . Proizvajalci živil pa morajo vedno, kadar sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi in/ali arome uporabljajo za pripravo živil, upoštevati prisotnost teh snovi in tako zagotoviti, da se živila, ki niso varna, ne dajo v promet.

Da se zagotovi usklajenost, bi bilo treba oceno tveganja ter odobritev arom in izvornih snovi, ki jih je treba ovrednotiti, izvesti v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. …/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (8) .

Aromatične snovi so opredeljene kemične snovi, ki vključujejo aromatične snovi, pridobljene s kemično sintezo ali izolacijo z uporabo kemičnih postopkov, in naravne aromatične snovi. Program vrednotenja aromatičnih snovi je stalen program v skladu z Uredbo (ES) št. 2232/96 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. oktobra 1996 o določitvi postopka Skupnosti za aromatične snovi, uporabljene ali namenjene za uporabo v ali na živilih (9) . V skladu z navedeno uredbo je treba v petih letih po sprejetju tega programa sprejeti seznam aromatičnih snovi. Določiti bi bilo treba nov rok za sprejetje navedenega seznama. Za navedeni seznam bo predlagana vključitev na seznam iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. …/2008 (10) .

Aromatični pripravki so arome, razen opredeljenih kemičnih snovi, ki se z ustreznimi fizikalnimi, encimskimi ali mikrobiološkimi postopki pridobivajo iz surovin rastlinskega, živalskega ali mikrobiološkega izvora bodisi v obliki neobdelanih surovin bodisi po predelavi za prehrano ljudi. Aromatičnih pripravkov iz živil ni treba ovrednotiti ali odobriti za uporabo v živilih, razen če obstaja dvom glede njihove varnosti. Varnost aromatičnih pripravkov iz neživilskih snovi pa bi bilo treba ovrednotiti in odobriti.

Uredba (ES) št. 178/2002 opredeljuje živilo kot vsako snov ali izdelek v predelani, delno predelani ali nepredelani obliki, ki je namenjen za uživanje ali se upravičeno pričakuje, da ga bodo uživali ljudje. Snovi rastlinskega, živalskega ali mikrobiološkega izvora, za katere se lahko zadovoljivo dokaže, da so se doslej uporabljale za proizvodnjo arom, se v ta namen obravnavajo kot živilske snovi, čeprav se nekatere od teh izvornih snovi, na primer rožni les ali listi jagode, kot take morda ne uporabljajo za živila. Teh snovi ni treba ovrednotiti.

Arom, pridobljenih s toplotnim procesom, proizvedenih iz živil pod določenimi pogoji, prav tako ni treba ovrednotiti ali odobriti za uporabo v in na živilih, razen če obstaja dvom glede njihove varnosti. Varnost arom, pridobljenih s toplotnim procesom, ki so proizvedene iz neživilskih snovi oziroma ne izpolnjujejo nekaterih pogojev proizvodnje, pa je treba ovrednotiti in odobriti.

Uredba (ES) št. 2065/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. novembra 2003 o aromah dima, ki se uporabljajo ali so namenjene uporabi v ali na živilih (11) , določa postopek za oceno varnosti in odobritev arom dima ter si prizadeva za uvedbo seznama primarnih dimnih kondenzatov in primarnih katranskih frakcij, katerih uporaba je dovoljena ob izključitvi vseh ostalih.

Predhodniki arom, kot so ogljikovi hidrati, oligopeptidi in aminokisline, dajo živilu aromo zaradi kemičnih reakcij, do katerih pride med obdelavo živila. Predhodnikov arom, proizvedenih iz živil, ni treba ovrednotiti ali odobriti za uporabo v in na živilih, razen če obstaja dvom glede njihove varnosti. Varnost predhodnikov arom iz neživilskih snovi pa je treba ovrednotiti in odobriti.

Druge arome, ki ne spadajo med zgoraj opredeljene arome, se lahko uporabljajo v in na živilih, potem ko se zanje opravi postopek vrednotenja in odobritve. Tak primer so arome, pridobljene z zelo kratkotrajnim segrevanjem olja ali maščob na izjemno visoki temperaturi, kar proizvede aromo, ki spominja na žar.

Arome lahko vsebujejo aditive za živila, dovoljene v skladu z Uredbo (ES) št. …/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o aditivih za živila (12) , in/ali druge sestavine živil za tehnološke namene, na primer za njihovo hrambo, standardizacijo, redčenje ali raztapljanje in stabilizacijo.

Za aromo ali izvorno snov, ki spada na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (13) , bi se moral uporabiti postopek odobritve iz navedene uredbe, da se zagotovi ocena varnosti genske spremembe, medtem ko bi se morala končna odobritev za aromo ali izvorno snov dodeliti v skladu s to uredbo.

Za arome še vedno veljajo splošne obveznosti označevanja iz Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (14) ter, odvisno od primera, Uredbe (ES) št. 1829/2003 oziroma Uredbe (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov (15) . Poleg tega bi bilo treba posebne določbe za označevanje arom, ki se kot take prodajo proizvajalcu ali končnemu potrošniku, vključiti v to uredbo.

Posebne zahteve po informacijah bi morale preprečiti zavajanje potrošnikov glede izvorne snovi, uporabljene za proizvodnjo naravnih arom. Zlasti pa bi morale biti uporabljene aromatične sestavine povsem naravnega izvora, če naj se za opis arome uporabi izraz „naravna“. Poleg tega bi bilo treba označiti vir arom, razen če navedenih izvornih snovi v aromi ali okusu živila ni prepoznati. Če je vir naveden, bi moralo biti iz te snovi pridobljenih vsaj 95 % aromatične sestavine. Preostalih največ 5 % se lahko uporabi le za standardizacijo ali na primer za bolj svež, oster, zrel ali zelen odtenek arome. Če je bilo uporabljenih manj kot 95 % aromatične sestavine iz navedenega vira, aromo vira pa je še vedno mogoče prepoznati, bi bilo treba vir navesti z izjavo, da so bile dodane druge naravne arome, na primer ekstrakt kakava, v katerem so dodane druge naravne arome, ki dajejo odtenek banane. Če je pri opisu naravnih arom navedena izvorna snov, nobena frakcija aromatične sestavine, razen tiste, ki je res pridobljena iz tega vira, ne bi smela reproducirati oziroma posnemati arome navedenega vira.

Komisiji bi bilo zlasti treba podeliti pooblastila za spremembo prilog te uredbe in za sprejetje ustreznih prehodnih ukrepov v zvezi z uvedbo seznama Skupnosti. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(a) Sklepa 1999/468/ES.

Kadar v nujnih primerih ni mogoče upoštevati običajnih rokov za regulativni postopek s pregledom, bi bilo treba Komisiji omogočiti uporabo nujnega postopka iz člena 5(a)(6) Sklepa 1999/468/ES za sprejetje ukrepov iz člena 8(2) in sprememb prilog II do V k tej uredbi.

Priloge II do V k tej uredbi bi bilo treba po potrebi prilagoditi znanstvenemu in tehničnemu napredku, in sicer ob upoštevanju informacij, ki jih zagotovijo proizvajalci in uporabniki arom in/ali so rezultat spremljanja in nadzora v državah članicah.

Da bi se zakonodaja Skupnosti na področju arom razvijala in posodabljala na skladen in učinkovit način, je treba zbirati podatke, izmenjavati informacije in usklajevati delo med državami članicami. V ta namen bi bilo koristno izvesti študije za obravnavo posebnih vprašanj, da se olajša postopek odločanja. Primerno bi bilo, da takšne študije financira Skupnost kot del svojega proračunskega postopka. Financiranje takih ukrepov zajema Uredba (ES) št. 882/2004.

Do uvedbe seznama Skupnosti bi bilo treba zagotoviti vrednotenje in odobritev aromatičnih snovi, ki niso zajete v programu vrednotenja iz Uredbe (ES) št. 2232/96. Zato bi bilo treba določiti prehodno ureditev. V skladu s to ureditvijo bi bilo treba takšne aromatične snovi ovrednotiti in odobriti v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. …/2008 (10) . Vendar se v navedeni uredbi določeni roki, v katerih mora Agencija sprejeti mnenje, Komisija pa Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali predložiti osnutek uredbe o posodobitvi seznama Skupnosti, ne bi smeli uporabljati, ker je treba dati prednost stalnemu programu vrednotenja.

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve pravil Skupnosti o uporabi arom in nekaterih sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi v in na živilih, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi enotnosti trga in visoke ravni varstva potrošnikov lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

Uredbo Sveta (EGS) št. 1576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač (17) in Uredbo Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (18) bi bilo treba prilagoditi nekaterim novim opredelitvam iz te uredbe.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa pravila za arome in sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih, da se zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga in visoka raven varovanja zdravja ljudi in varstva interesov potrošnikov, vključno s poštenim ravnanjem v trgovini z živili, pri tem pa se po potrebi upošteva varstvo okolja.

Za navedene namene ta uredba določa:

seznam Skupnosti z aromami in izvornimi snovmi, odobrenimi za uporabo v in na živilih, ki je določen v Prilogi I (v nadaljnjem besedilu „seznam Skupnosti“);

pogoje uporabe arom in sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi v in na živilih;

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za:

2. Ta uredba se ne uporablja za:

nesestavljena živila in mešanice začimb in/ali zelišč, mešanice čajev in mešanice za poparke kot take, če se ne uporabljajo kot sestavine živil.

Člen 3

Opredelitve pojmov

1. Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz uredb (ES) št. 178/2002 in (ES) št. 1829/2003.

2. Za namene te uredbe se uporabljajo tudi naslednje opredelitve:

„naravna aromatična snov“ pomeni aromatično snov, ki se z ustreznimi fizikalnimi, encimskimi ali mikrobiološkimi postopki pridobiva iz surovin rastlinskega, živalskega ali mikrobiološkega izvora bodisi v obliki neobdelanih surovin ali po predelavi za prehrano ljudi z enim ali več tradicionalnimi postopki za pripravo živil, naštetimi v Prilogi II. Naravne aromatične snovi so snovi, ki so naravno prisotne in jih najdemo v naravi;

„aroma, pridobljena s toplotnim procesom“ pomeni izdelek, pridobljen po toplotni obdelavi iz mešanice sestavin, ki same nimajo nujno aromatičnih lastnosti in od katerih vsaj ena vsebuje dušik (amino skupina), druga pa je reducirajoči sladkor; sestavine za proizvodnjo arom, pridobljenih s toplotnim procesom, so lahko:

„aroma dima“ pomeni izdelek, pridobljen s frakcioniranjem in prečiščevanjem kondenziranega dima, pri čemer nastajajo primarni dimni kondenzati, primarne katranske frakcije in/ali arome dima, kot so opredeljeni v točkah (1), (2) in (4) člena 3 Uredbe (ES) št. 2065/2003;

„druga aroma“ pomeni aromo, ki se doda ali je namenjena za dodajanje živilu, da mu doda vonj in/ali okus, in ki ne spada v opredelitve (b) do (g);

3. V opredelitvah iz odstavka 2(d), (e), (g) in (j) se za namene te uredbe izvorne snovi, za katere doslej obstaja veliko dokazov o uporabi za proizvodnjo arom, obravnavajo kot živila.

4. Arome lahko vsebujejo aditive za živila, dovoljene v skladu z Uredbo (ES) št. …/2008 (19), in/ali druge sestavine živil, dodane za tehnološke namene.

POGLAVJE II

POGOJI ZA UPORABO AROM, SESTAVIN ŽIVIL Z AROMATIČNIMI LASTNOSTMI IN IZVORNIH SNOVI

Člen 4

Splošni pogoji za uporabo arom ali sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi

V ali na živilih se lahko uporabljajo le arome ali sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

Člen 5

Prepoved arom in/ali živil, ki niso skladna s to uredbo

Nihče ne sme dati v promet arome oziroma živila, v katerem je prisotna taka aroma in/ali sestavina živil z aromatičnimi lastnostmi, če njihova uporaba ni v skladu s to uredbo.

Člen 6

Prisotnost nekaterih snovi

1. Snovi iz dela A Priloge III se kot take ne dodajajo živilom.

2. Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1576/89 najvišje dovoljene vsebnosti nekaterih snovi, ki so naravno prisotne v aromah in/ali sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi, v sestavljenih živilih iz dela B Priloge III ne smejo biti presežene zaradi uporabe arom in/ali sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi v in na teh živilih. Najvišje dovoljene vsebnosti snovi iz Priloge III se uporabljajo za živila, kakor se tržijo, razen če ni drugače navedeno. Z odstopanjem od tega načela se za posušena in/ali zgoščena živila, ki jih je treba pripraviti, uporabljajo najvišje dovoljene vsebnosti za živila, kakor so pripravljena v skladu z navodili na oznaki, ob upoštevanju najmanjšega faktorja razredčenja.

3. Podrobna pravila za izvajanje odstavka 2 se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 21(2), po potrebi potem, ko svoje mnenje poda Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu „Agencija“).

Člen 7

Uporaba nekaterih izvornih snovi

1. Izvorne snovi iz dela A Priloge IV se ne uporabljajo za proizvodnjo arom in/ali sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi.

2. Arome in/ali sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi, proizvedene iz izvornih snovi iz dela B Priloge IV, se lahko uporabljajo le pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 8

Arome in sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi, ki jih ni treba ovrednotiti in odobriti

1. Naslednje arome in sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi se lahko uporabljajo v ali na živilih brez ovrednotenja in odobritve na podlagi te uredbe, če izpolnjujejo zahteve člena 4:

arome, pridobljene s toplotnim procesom, iz člena 3(2)(e)(i), ki izpolnjujejo pogoje za proizvodnjo arom, pridobljenih s toplotnim procesom, in so v skladu z najvišjimi dovoljenimi vsebnostmi za nekatere snovi v aromah, pridobljenih s toplotnim procesom, kakor je določeno v Prilogi V;

2. Ne glede na odstavek 1 Agencija opravi oceno tveganja arom ali sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi iz odstavka 1, če Komisija, država članica ali Agencija izrazi dvome glede varnosti teh arom ali sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi. V tem primeru se smiselno uporabljajo členi 4 do 6 Uredbe (ES) št. …/2008 (10). Če je potrebno, Komisija po prejemu mnenja Agencije sprejme ukrepe, namenjene spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 21(3). Takšni ukrepi se določijo v prilogah III, IV in/ali V, kjer je ustrezno. V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 21(4).

POGLAVJE III

SEZNAM SKUPNOSTI Z AROMAMI IN IZVORNIMI SNOVMI, ODOBRENIMI ZA UPORABO V ALI NA ŽIVILIH

Člen 9

Arome in izvorne snovi, ki jih je treba ovrednotiti in odobriti

To poglavje se uporablja za:

Člen 10

Seznam Skupnosti z aromami in izvornimi snovmi

Le tiste arome in izvorne snovi iz člena 9, ki so na seznamu Skupnosti, se lahko kot take dajejo v promet in uporabljajo v ali na živilih, po potrebi v skladu s pogoji uporabe s seznama.

Člen 11

Vključitev arom in izvornih snovi na seznam Skupnosti

1. Aroma ali izvorna snov se lahko v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. …/2008 (10) vključi na seznam Skupnosti le, če izpolnjuje pogoje iz člena 4 te uredbe.

2. Vključitev za aromo ali izvorno snov na seznamu Skupnosti navaja:

3. Seznam Skupnosti se spremeni v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. …/2008 (10).

Člen 12

Arome ali izvorne snovi, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003

Aroma ali izvorna snov, ki spada na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003, se lahko v skladu s to uredbo vključi na seznam Skupnosti iz Priloge I šele po odobritvi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003.

Člen 13

Razlagalne odločitve

Kadar je potrebno, se lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 21(2) sprejmejo odločitve glede naslednjega:

POGLAVJE IV

OZNAČEVANJE

Člen 14

Označevanje arom, ki niso namenjene za prodajo končnemu potrošniku

1. Arome, ki niso namenjene za prodajo končnemu potrošniku, se lahko tržijo le, če so v skladu z oznako, določeno v členih 15 in 16, ki mora biti dobro vidna, jasno berljiva in neizbrisna. Informacije iz člena 15 so v jeziku, ki je kupcem lahko razumljiv.

2. Država članica, v kateri se izdelek trži, lahko na svojem ozemlju v skladu s Pogodbo določi, da se informacije iz člena 15 navedejo v enem ali več uradnih jezikih Skupnosti, ki jih določi navedena država članica. To ne izključuje navajanja teh informacij v več jezikih.

Člen 15

Splošne zahteve glede označevanja arom, ki niso namenjene za prodajo končnemu potrošniku

1. Kadar se arome, ki niso namenjene za prodajo končnemu potrošniku, prodajajo posamično ali v mešanici arom in/ali mešanici z drugimi sestavinami živil in/ali so jim dodane druge snovi v skladu s členom 3(4), so na njihovi embalaži ali posodi navedene naslednje informacije:

navedba najvišje dovoljene vsebnosti za vsako sestavino ali skupino sestavin, za katero velja količinska omejitev pri uporabi v živilu, in/ali ustreznih informacij, navedenih z jasnimi in razumljivimi izrazi, da se kupcu omogoči ravnanje v skladu s to uredbo ali drugo ustrezno zakonodajo Skupnosti;

kadar je ustrezno, informacije o aromi ali drugih snoveh iz tega člena in navedenih v Prilogi III a k Direktivi 2000/13/ES v zvezi z navedbo sestavin, ki so prisotne v živilih.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 so lahko informacije iz točk (e) in (g) navedenega odstavka navedene le v spremnih dokumentih pošiljke, ki se predložijo hkrati s pošiljko ali pred pošiljko, pod pogojem, da je navedba „ni za prodajo na drobno“ na dobro vidnem delu embalaže ali posode zadevnega izdelka.

3. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko za arome, ki se pošljejo v cisternah, vse informacije navedejo le v spremnih dokumentih pošiljke, ki se predložijo hkrati s pošiljko.

Člen 16

Posebne zahteve za uporabo izraza „naraven“

1. Če se za opis arome v prodajnem imenu iz člena 15(1)(a) uporabi izraz „naravna“, se uporabljajo določbe iz odstavkov 2 do 6.

2. Izraz „naravna“ za opis arome se lahko uporablja le, če aromatična sestavina vsebuje samo aromatične pripravke in/ali naravne aromatične snovi.

3. Izraz „naravna(-e) aromatična(-e) snov(-i)“ se lahko uporablja le za arome, katerih aromatična sestavina vsebuje izključno naravne aromatične snovi.

4. Izraz „naraven“ se lahko uporablja skupaj s sklicevanjem na živilo, kategorijo živil ali rastlinski ali živalski vir arome le, če je aromatična sestavina pridobljena izključno iz navedene izvorne snovi ali vsaj iz 95 % v m/m te izvorne snovi. Največ 5 % (m/m) aromatične sestavine je lahko pridobljene iz druge izvorne snovi in ta del ne posnema arome navedene izvorne snovi.

Oznaka se glasi „naravna aroma (živila(-) ali kategorije živil ali izvorne(-ih) snovi(-))“.

5. „Naravna aroma (živila(-) ali kategorije živila ali izvorne(-ih) snovi(-)/) z drugimi naravnimi aromami“ se lahko uporablja le, če je aromatična sestavina delno pridobljena iz navedene izvorne snovi in je njena aroma jasno prepoznavna.

6. Izraz „naravna aroma“ se lahko uporablja le, če je aromatična sestavina pridobljena iz drugih izvornih snovi in če sklicevanje na izvorne snovi ne nakazuje njihove arome ali okusa.

Člen 17

Označevanje arom, namenjenih za prodajo končnemu potrošniku

1. Brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES, Direktivo Sveta 89/396/EGS z dne 14. junija 1989 o označbah ali znakih za identifikacijo serije, v katero spada živilo (20), in Uredbo (ES) št. 1829/2003 se arome, ki se prodajajo posamično ali v mešanici arom in/ali mešanici z drugimi sestavinami živil in/ali ki so jim dodane druge snovi ter so namenjene za prodajo končnemu potrošniku, lahko tržijo le, če je na embalaži navedba „za živilo“ ali „uporaba omejena za živila“ ali podrobnejši opis namena uporabe v živilih, ki mora biti dobro viden, jasno berljiv in neizbrisen.

2. Če se za opis arome v prodajnem imenu iz člena 15(1)(a) uporabi izraz „naravna“, se uporablja člen 16.

Člen 18

Druge zahteve glede označevanja

Členi 14 do 17 se uporabljajo brez poseganja v podrobnejše ali obsežnejše zakone ali druge predpise o teži in dimenzijah ali o predstavitvi, razvrstitvi, pakiranju in označevanju nevarnih snovi in pripravkov ali o prevozu takšnih snovi.

POGLAVJE V

POSTOPKOVNE DOLOČBE IN IZVAJANJE

Člen 19

Poročanje s strani nosilcev živilske dejavnosti

1. Proizvajalec ali uporabnik aromatične snovi oziroma njun predstavnik Komisijo na njeno zahtevo obvesti o količini snovi, dodani živilom v Skupnosti v obdobju 12 mesecev, in o vsebnosti za posamezne kategorije živil v Skupnosti. Komisija da te informacije na voljo državam članicam.

2. Če je ustrezno, proizvajalec ali uporabnik za aromo, ki je bila že odobrena v skladu s to uredbo in je pripravljena s proizvodnimi metodami ali iz vhodnih snovi, ki se znatno razlikujejo od tistih, ki so vključene v oceno tveganja Agencije, Komisiji še pred trženjem arome predloži potrebne podatke, na podlagi katerih lahko Agencija ovrednoti aromo glede na spremenjeno proizvodno metodo ali lastnosti.

3. Proizvajalec ali uporabnik arom in/ali izvornih snovi Komisijo nemudoma obvesti o kakršnih koli novih znanstvenih ali tehničnih informacijah, ki bi lahko vplivale na oceno varnosti arome in/ali izvorne snovi.

4. Podrobna pravila za izvajanje odstavka 1 se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 21(2).

Člen 20

Spremljanje in poročanje s strani držav članic

1. Države članice vzpostavijo sisteme za spremljanje uživanja in uporabe arom s seznama Skupnosti in uživanja snovi iz Priloge III, pri čemer uporabijo pristop, ki temelji na oceni tveganja, ter o svojih ugotovitvah dovolj pogosto poročajo Komisiji in Agenciji.

2. Po posvetovanju z Agencijo se do … (21) v skladu z regulativnim postopkom iz člena 21(2) sprejme skupna metodologija za zbiranje informacij v državah članicah o uživanju in uporabi arom s seznama Skupnosti in snovi iz Priloge III.

Člen 21

Odbor

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5(a)(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5(a)(1), (2), (4) in (6) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 22

Spremembe prilog II do V

Spremembe prilog II do V k tej uredbi, ki bodo upoštevale znanstveni in tehnični napredek, namenjene spreminjanju nebistvenih določbe te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 21(3), po potrebi po prejemu mnenja Agencije.

V nujnih primerih lahko Komisija uporabi nujni postopek iz člena 21(4).

Člen 23

Financiranje usklajenih politik s strani Skupnosti

Pravna podlaga za financiranje ukrepov iz te uredbe je člen 66(1)(c) Uredbe (ES) št. 882/2004.

POGLAVJE VI

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 24

Razveljavitve

1. Direktiva 88/388/EGS, Sklep 88/389/EGS in Direktiva 91/71/EGS se razveljavijo z … (21).

2. Uredba (ES) št. 2232/96 se razveljavi z začetkom uporabe seznama iz člena 2(2) navedene uredbe.

3. Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 25

Vključitev seznama aromatičnih snovi na seznam Skupnosti z aromami in izvornimi snovmi ter prehodna ureditev

1. Seznam Skupnosti se uvede z vključitvijo seznama aromatičnih snovi iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2232/96 v Prilogo I k tej uredbi na dan njenega sprejetja.

2. Do uvedbe seznama Skupnosti se za vrednotenje in odobritev aromatičnih snovi, ki niso vključene v program vrednotenja iz člena 4 Uredbe (ES) št. 2232/96, uporablja Uredba (ES) št. …/2008 (10).

Z odstopanjem od navedenega postopka se obdobji šestih mesecev in devetih mesecev iz člena 5(1) in člena 7 Uredbe (ES) št. …/2008 (10) ne uporabljata za takšno vrednotenje in odobritev.

3. Vsi ustrezni prehodni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 21(3).

Člen 26

Sprememba Uredbe (EGS) št. 1576/89

Uredba (EGS) št. 1576/89 se spremeni:

„Pijača se lahko imenuje ‚destilirani gin‘, če se pridobiva izključno z redestilacijo organoleptično ustreznega etanola kmetijskega izvora primerne kakovosti z začetno alkoholno stopnjo najmanj 96 vol % v destilarnah, ki se tradicionalno uporabljajo za gin, v navzočnosti brinovih jagod in drugih kmetijskih rastlin pod pogojem, da prevladuje okus po brinu. Izraz ‚destilirani gin‘ se prav tako lahko uporablja za mešanico destilata in etanola kmetijskega izvora enake sestave, čistosti in vsebnosti alkohola. Aromatične snovi in/ali aromatični pripravki, kot so določeni pod (a), se prav tako lahko uporabijo za aromatiziranje destiliranega gina. London gin je vrsta destiliranega gina.“;

„Druge aromatične snovi, opredeljene v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. …/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES (22) , in/ali aromatične rastline ali deli aromatičnih rastlin se lahko dodatno uporabijo, vendar morajo biti organoleptične lastnosti brina zaznavne, pa čeprav so lahko včasih manj izrazite

„Žgane pijače, pri katerih prevladuje grenak okus in so proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega izvora z aromatičnimi snovmi, opredeljenimi v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. …/2008 (23) , in/ali aromatičnimi pripravki, opredeljenimi v členu 3(2)(d) navedene uredbe.“;

„Pri pripravi žganih pijač iz člena 1(4), razen pri tistih iz člena 1(4)(m), (n) in (p), se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in aromatični pripravki, opredeljeni v členu 3(2)(c) in (d) Uredbe (ES) št. …/2008 (23) . Kljub temu je uporaba aromatičnih snovi, opredeljenih v členu 3(2)(b) Uredbe (ES) št. …/2008 (23) , dovoljena v likerjih, z izjemo naslednjih:“.

prvi in drugi odstavek člena 4(5), razen seznamov iz točk (a) in (b), se nadomestita z naslednjim:

Člen 27

Sprememba Uredbe (EGS) št. 1601/91

Člen 2(1) se spremeni:

aromatičnih snovi in/ali aromatičnih pripravkov, kakor je opredeljeno v členu 3(2)(b) in (d) Uredbe (ES) št. …/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES (24) ; in/ali

Člen 28

Sprememba Uredbe (ES) št. 2232/96

Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 2232/96 se nadomesti z naslednjim:

Člen 29

Sprememba Direktive 2000/13/ES

Priloga III k Direktivi 2000/13/ES se nadomesti z naslednjim:

‚aroma(-e) dima‘, če aromatična sestavina vsebuje arome, kakor so opredeljene v členu 3(2)(f) Uredbe (ES) št. …/2008 (25) , in daje živilu okus po dimljenju.

‚arome‘ ali z bolj natančnim imenom ali opisom arome, če aromatična sestavina vsebuje arome, kakor so opredeljene v členu 3(2)(b), (c), (d), (e), (f), (g) in (h) Uredbe (ES) št. …/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89, Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES (25) ;

Člen 30

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od … (21).

Členi 10, 26 in 27 se uporabljajo od datuma začetka uporabe seznama Skupnosti.

Člen 22 se uporablja od začetka veljavnosti te uredbe … (21) Živila, ki so zakonito dana v promet ali označena pred … in niso v skladu s to uredbo, se smejo tržiti do datuma minimalne trajnosti ali datuma uporabe.

(1) UL C 168, 20.7.2007, str. 34.

(2) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 10. marca 2008, Stališče Evropskega parlamenta z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne …

(3) UL L 184, 15.7.1988, str. 61. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(4) UL L 184, 15.7.1988, str. 67.

(5) UL L 42, 15.2.1991, str. 25.

(6) UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 575/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 3).

(7) UL L 165, 30.4.2004, str. 1. Popravljena različica v UL L 191, 28.5.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

(8) Glej stran 1 tega Uradnega lista.

(9) UL L 299, 23.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(10) Glej stran 1 tega Uradnega lista.

(11) UL L 309, 26.11.2003, str. 1.

(12) Glej stran 10 tega Uradnega lista.

(13) UL L 268, 18.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1981/2006 (UL L 368, 23.12.2006, str. 99).

(14) UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/68/ES (UL L 310, 28.11.2007, str. 11).

(15) UL L 268, 18.10.2003, str. 24.

(16) UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(17) UL L 160, 12.6.1989, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2005.

(18) UL L 149, 14.6.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2005.

(19) Glej stran 10 tega Uradnega lista.

(20) UL L 186, 30.6.1989, str. 21. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 92/11/EGS (UL L 65, 11.3.1992, str. 32).

(21) Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

(22) UL L …“;

(23) Te uredbe.

(24) UL L …“.

(25) UL L …“.

SEZNAM SKUPNOSTI Z AROMAMI IN IZVORNIMI SNOVMI, ODOBRENIMI ZA UPORABO V IN NA ŽIVILIH

Segrevanje, kuhanje, pečenje, cvrtje (do 240 °C pri atmosferskem pritisku) in kuhanje pod povečanim pritiskom (do 120 °C)

Mesni pripravki in mesni izdelki, vključno s perutnino in divjačino

Mesni pripravki in mesni izdelki, vključno s perutnino in divjačino

Predelano sadje, zelenjava (vključno z gobami, glivami, koreni, gomolji, zrni stročnic in stročnicami), oreški in semena

Navedene najvišje dovoljene vsebnosti se ne uporabljajo za sestavljena živila, ki se pripravijo in postrežejo na istem kraju, ne vsebujejo dodanih arom ter vsebujejo le zelišča in začimbe kot sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi.

DEL B: Najvišje dovoljene vsebnosti nekaterih snovi, naravno prisotnih v aromah in sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi ter v nekaterih sestavljenih živilih, kot so zaužita, ki so jim bile dodane arome in/ali sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi.

Arome in sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi, proizvedene iz izvorne snovi, se lahko uporabljajo le za proizvodnjo pijač in pekovskih izdelkov

UTEMELJITEV SVETA

I. UVOD

Komisija je 28. julija 2006 sprejela predlog o aromah in nekaterih živilskih sestavinah z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v živilih (1). Predlog temelji na členu 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi predložil 10. julija 2007 (2).

Na podlagi mnenja Evropskega parlamenta iz prve obravnave je Komisija 24. oktobra 2007 predložila spremenjeni predlog (3).

Svet je 10. marca 2008 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe.

Pri tem je upošteval tudi mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki ga je ta sprejel 25. aprila 2007 (4).

II. CILJ PREDLAGANE UREDBE

Predlagana uredba je eden od štirih predlogov, namenjenih preoblikovanju predpisov Skupnosti o sredstvih za izboljšanje živil, s katero bi se posodobili predpisi Skupnosti o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi, pri tem pa upoštevali tehnološki in znanstveni razvoj na tem področju (5), razvoj živilske zakonodaje v Evropski skupnosti in predvsem nova zakonodaja o varnosti živil (6).

Predlagana uredba predvideva pripravo seznama Skupnosti, ki bo vključeval arome in izhodne surovine, ki so odobrene za uporabo, ter pravila za označevanje arom.

Cilj predlagane uredbe je zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga – vključno s poštenimi praksami trgovine z živili – in visoko raven varstva zdravja ljudi, interesov potrošnikov in okolja.

III. ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA (7)

1. Uvodne ugotovitve

Skupno stališče je rezultat preučitve predloga Komisije v Svetu. Svet je v besedilo vnesel številne spremembe, nekatere od teh so spodbudile spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament. Svet je na lastno pobudo v vsakega od treh sektorskih predlogov vključil nekaj sprememb Evropskega parlamenta, da bi uskladil njihove določbe. Spremembe Sveta so naslednje:

— Prednost enotne pravne podlage: Člen 95 Pogodbe

Po veljavni sodni praksi (8), mora biti pravna podlaga za zakon določena ob upoštevanju cilja in vsebine tega zakona. Če se pri pregledu akta Skupnosti izkaže, da ima ta dvojni cilj ali obsega dva sestavna dela, pri čemer je eden glavni ali prevladujoči, drugi pa zgolj postranski, mora akt temeljiti na samo eni pravni podlagi, in sicer tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj oziroma sestavni del (9). V tem primeru je Svet menil, da so kmetijski vidiki predloga le postranski, medtem ko je cilj notranjega trga glavni in prevladujoči namen ali sestavni del, in tako v skladu s sodno prakso SES sklenil, da bo člen 95 ostal edina pravna podlaga.

— Zavajanje potrošnikov (v skladu z drugim delom spremembe 1)

Svet je v uvodno izjavo 7 vključil elemente o zavajanju potrošnikov.

— Varstvo okolja

Po mnenju Sveta bi bilo treba pri izdaji dovoljenja za arome poleg znanstvenih dognanj upoštevati tudi druge bistvene dejavnike, kot je varstvo okolja. Svet je med cilje predlagane uredbe vključil tudi navedbo o varstvu okolja.

— Pojasnitev področja uporabe in opredelitev (v skladu s spremembo 8)

Svet je pojasnil, da arome dima niso popolnoma izvzete iz področja uporabe predlagane uredbe. Zavzel se je za dopolnilno uporabo obeh uredb, in sicer bi ta uredba veljala v primerih, ko v uredbi (ES) št. 2065/2003 o aromah dima (10) niso predvidene bolj specifične določbe.

Poleg tega je bilo pojasnjeno, da se uredba med drugim ne bi uporabljala za mešanice zelišč in/ali začimb, mešanice čaja in mešanice za poparke, če se te ne uporabljajo kot sestavine živil (v skladu s spremembo 45).

Člen 2(2) je pojasnjen v uvodni izjavi 6.

Svet je posebno pozornost namenil točnosti opredelitev in njihovi usklajenosti z ostala zakonodaja Skupnosti. Pojasnila so v skladu s spremembami 12 in 14. Pojem „aroma, ki ni drugje določena“ v spremembi 13 pomen isto kot formulacija Komisije „druge arome“ in torej opisuje arome, ki ne spadajo v opredelitve (b) do (g) člena 3. Svet se zavzema za slednjo formulacijo, ki je v okviru člena 3 jasnejša.

— Uvedba regulativnega postopka s pregledom (v skladu s spremembo 24, 33, 34, 35)

Svet je sprejel predlog za nova pravila o postopku komitologije; v skladu s tem je treba ukrepe, ki dopolnjujejo to uredbo, sprejeti po regulativnem postopku s pregledom.

Poleg tega je Svet je predvidel nujni postopek, v skladu s katerim lahko Komisija v nujnih primerih spreminja omejitve glede uporabe arom in sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi, ki jih ni treba odobriti, in lahko po potrebi spreminja priloge II do V.

— Razlagalne odločitve

Svet je vse določbe o razlagalnih odločitvah strnil v novem enotnem členu; ker te ne bodo dopolnile uredbe, je sklenil, da se zanje uporablja regulativni postopek brez pregleda.

— Določba, ki prepoveduje dajanje na trg arom, ki niso v skladu s to uredbo, ali živil, ki vsebujejo takšne arome

Zaradi jasnosti, pravne varnosti in pravilnega delovanja trga je Svet vključil člen o prepovedi dajanja na trg arom in/ali sestavin živil z aromatičnimi lastnostmi, ki niso skladne s to uredbo. Predlogi o dodatkih za živila in živilskih encimih vključujejo s tem skladne določbe.

— Uporaba izraza „naravna“ aroma

Zaradi zaščite interesov potrošnikov je Svet sklenil, da se lahko izraz „naraven“ uporablja skupaj s sklicevanjem na živilo, kategorijo živil ali rastlinski ali živalski vir arome le, če je vsaj 95 % (v m/m) aromatične sestavine pridobljene iz navedene izhodne surovine (v skladu s spremembo 29).

Vendar pa je Svet dodal določbo, da 5 % aromatične sestavine, pridobljene iz druge izhodne surovine, ne posnema arome navedene izhodne surovine.

— Odobritev arom, ki sodijo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (11) (v skladu s spremembama 41 in 42)

Svet se strinja, da se lahko za vsako snov istočasno izvajata oba postopka odobritve (prvi za uporabo kot aroma in drugi glede genskih sprememb), kar je v skladu z navedenima spremembama. V zvezi s tem je Svet vnesel nekaj redakcijskih sprememb, da bi bila določba bolj združljiva z uredbo (ES) št. 1829/2003.

— Označevanje

Svet je racionaliziral določbe o označevanju, pri tem pa upošteval razliko med označevanjem za prodajo „od podjetja do podjetja“ in označevanja izdelkov za prodajo končnemu potrošniku. Čeprav je Svet poglavje o označevanju oblikoval drugače, kot je predlagal Evropski parlament, so vsebinska načela ista in v skladu s spremembami 5, 29 in 30.

— Prehodni ukrepi za proizvode, ki so že na trgu (v skladu s spremembo 39)

Svet je določil dvoletno prehodno obdobje od datuma začetka veljavnosti predlagane uredbe. Živila, ki so zakonito dana na trg ali označena v teh dveh letih, se lahko tržijo do preteka minimalnega roka trajanja.

Komisija je sprejela skupno stališče, o katerem se je dogovoril Svet.

2. Spremembe Evropskega parlamenta

Na plenarnem glasovanju 10. julija 2007 je Evropski parlament sprejel 43 sprememb k predlogu. V skupno stališče je Svet v celoti ali načeloma vključil 27 sprememb.

Spremembe, ki so vključene v skupno stališče

Poleg sprememb, navedenih v delu 1, skupno stališče v celoti ali načeloma vključuje druge spremembe Evropskega parlamenta iz prve obravnave, ki skušajo izboljšati ali pojasniti besedilo, zlasti spremembe 4, 6, 7, 9, 12, 14, 31, 36, 41 in 42.

Spremembe, ki niso vključene (12)

Svet ni mogel sprejeti vseh sprememb, delno zato, ker je menil, da ne bodo pojasnile besedila (glej spremembi 13 in 37) ali zaradi naslednjih posebnih razlogov:

— Načelo previdnosti (spremembi 2, 17 – uvodna izjava 13 in člen 4(a))

Načelo previdnosti je eno od splošnih načel splošne živilske zakonodaje (13). Zato se za predlagano uredbo uporablja, ne da bi se bilo treba nanjo posebej sklicevati. Poleg tega se lahko v okviru analize tveganja načelo previdnosti upošteva le v zvezi z obvladovanjem tveganja, nikoli pa ne na stopnji ocenjevanja tveganj, kakor to predlaga Evropski parlament.

— Opredelitev pojma „ustrezen fizikalni postopek“ (sprememba 15 – člen 3(2)(k))

Tradicionalnih postopkov za pripravo živil iz Priloge II, se ne sme zamenjati s pojmom „ustrezen fizikalni postopek“, ki je opredeljen v členu 3(2)(k).

— Opredelitev pojma „aromatična snov“ (sprememba 49 – člen 3(2)(b))

Svet je v uvodni izjavi 14 opredelil postopke za pridobivanje aromatičnih snovi. Sprememba bi omejila dovoljene metode.

— Sklepi, ki se sprejmejo po regulativnem postopku brez pregleda (spremembe 11, 16, 23, 32 – člen 13(a), 13(b), 6(3), 20(2))

Sklepi o tem, ali določena snov sodi na področje uporabe te uredbe (sprememba 11); izvedbena pravila o spremljanju priloge IIIB (sprememba 23) ter skupna metodologija za spremljanje uživanja in uporabe arom (sprememba 32) so pojasnjevalne narave in ne bodo dopolnjevale uredbe. Zato se zanje ne uporablja regulativni postopek s pregledom.

— Označevanje gensko spremenjenih organizmov (GSO) (spremembe 27, 28, 38 – člen 15(1)(e)(ii) in (g), člen 29 (2a novi))

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 24, se za arome še naprej uporabljajo določbe o označevanju iz Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (14) in Uredbe (ES) št. 1829/2003 z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi in njihovemu označevanju (člena 12 in 13). Svet je vztrajal, da se mora ohraniti skladnost med uredbo o „GSO“, direktivo 2000/13/ES („Direktiva o označevanju) in to uredbo. Zato Svet spremembi 27 in 38 ni sprejel, saj sta že zajeta v uredbi (ES) št. 1829/2003. Sprememba 28 ni potrebna, ker besedna zveza“ druga ustrezna zakonodaja Skupnosti iz člena 15(1)(g) skupnega stališča zajema tudi zgoraj navedeno uredbo.

Splošna opredelitev iz spremembe 52 bi morala biti del uredbe (ES) št. 1829/2003 in ne predlagane uredbe.

— Pogoji za uporabo (spremembi 19 in 20 – člen 4(ba novi) in člen 4(bb novi))

Svet ni vključil sklicevanja na koristi potrošnika in tehnološke potrebe, kot splošnih pogojev za uporabo arom, ker zaradi možne subjektivne razlage njihovo izvajanje ne bi bilo mogoče. Ta dva vidika sta že zajeta v opredelitvi arom, ki navaja, da se živilu dodajajo zaradi vonja in/ali okusa.

— Označevanje

Čeprav je Svet poglavje o označevanju oblikoval drugače, kot to predlaga Evropski parlament, so vsebinska načela v skladu z nekaterimi spremembami členov 14 do 18. Vendar Svet ni mogel sprejeti predlogov v zvezi označevanjem GSO, kakor je to pojasnjeno zgoraj (spremembe 27, 28, 38), in sprememba 26, ki ni v skladu z ostalo ustrezno zakonodajo Skupnosti in lahko ovira trgovanje. Sprememba 43 ni v skladu z duhom določb iz člena 16, katerega cilj je zagotoviti ustrezne informacije za potrošnike in ščititi njihove interese.

— Začetek veljavnosti členov 10, 26, 27 (sprememba 44 – člen 30(2)

Sprememba 44 ni bila sprejeta, saj se členi 10, 26 in 27 lahko uporabljajo šele po začetku uporabe seznama Skupnosti z aromami in izvornimi snovmi. Poleg tega se lahko datum začetka uporabe navedenega seznama Skupnosti določi šele potem, ko se seznam sprejme po regulativnem postopku s pregledom in po prejetju rezultatov vrednotenja s strani EFSA, kakor je navedeno v členu 4 uredbe (ES) 2232/96.

— Vsebnost toksičnih snovi (spremembe 21, 40, 46 – člen 6(2), Priloga IIIB, člen 6(2a novi))

Snovi iz priloge III B predlagane uredbe so toksikološko problematične, kar sta potrdila Znanstveni odbor za prehrano (SCF) in EFSA. Zaradi tega je treba njihovo uporabo urediti na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj. Po mnenju Sveta je izredno pomembno, da se mejne vrednosti iz te uredbe določijo na podlagi ocene tveganja. Svet meni, da spremembi 21 in 40 nasprotujeta potrebi po zagotovitvi visoke ravni varovanja zdravja ljudi. Svet meni, da je splošna izključitev, kakor je predlagana v spremembi 46 glede uporabe priloge III B za sestavljena živila, katerim so bila dodana le zelišča in začimbe, preveč široka in ne bi zagotovila ustreznega varstva potrošnikov. Svet v skladu z načelom sorazmernosti meni, da je neuporaba mejnih vrednosti iz priloge III B za uporabo zelišč in začimb upravičena, pod pogojem, da se uporabljajo za sestavljena živila, ki se pripravijo in postrežejo na istem kraju in tako ne vplivajo na čezmejno trgovino.

IV. SKLEPI

Svet je prepričan, da skupno stališče upošteva uravnotežen sklop skrbi in interesov, s katerimi bodo izpolnjeni cilji uredbe. Pričakuje konstruktivne razprave z Evropskim parlamentom, da bi se uredba, ki zagotavlja visoko stopnjo zdravja ljudi in varstva potrošnikov, čim prej sprejela.

(1) COM(2006) 427 konč.

(2) Doc. 11639/07 CODEC 775.

(3) COM(2007) 671 konč.

(4) UL C 168, 20.7.2007, str. 29.

(5) Direktiva Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (UL L 184, 15.7.1988, str. 61. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1)) se bo nadomestila.

(6) Odobrena v okviru Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

(7) Poleg sprememb, ki jih je Svet že vnesel, je treba posodobiti tudi člen 26, saj je 20. februarja 2008 začela veljati Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (UL L 39, 13.2.2008).

(8) Glej zadevo C-45/86 Komisija proti Svetu, (1987) Zbirka odločb-1493, odstavek 11; zadevo C-300/89 Komisija proti Svetu (Titanov dioksid), (1991) Zbirka odločb I-2867, odstavek 10; zadevo C-268/94 Portugalska proti Svetu, (1996) Zbirka odločb I-6177, odstavek 22; in zadevo C-176/03 Komisija proti Svetu, (2005) Zbirka odločb I-0000, odstavek 45.

(9) Glej zadevo C-36/98 Španija proti Svetu (2001) Zbirka odločb -779, odstavek 59; zadevo C-211/01 Komisija proti Svetu, (2003) Zbirka odločb I-8913, odstavek 39; in zadevo C-338/01 Komisija proti Svetu (2004) Zbirka odločb I-4829, odstavek 55.

(10) UL L 309, 26.11.2003, str. 1.

(11) UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(12) Oštevilčenje členov v tem delu ustreza besedilu skupnega stališča.

(13) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo (ES) št. 575/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 34).

(14) UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z direktivo 2007/68/ES (UL L 310, 28.11.2007, str. 11).