P6_TA(2006)0116

Spodbujanje nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene

Resolucija Evropskega parlamenta o spodbujanju nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene (2004/2259(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 2000 z naslovom "Evropski strategiji varnosti oskrbe z energijo naproti" (KOM(2000)0769),

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 1997 z naslovom "Energija za prihodnost: obnovljivi viri energije — Bela knjiga za strategijo in akcijski načrt Skupnosti" (KOM(1997)0599),

- ob upoštevanju Direktive 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo [1],

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. maja 2004 z naslovom "Delež obnovljive energije v EU Poročilo Komisije v skladu s členom 3 Direktive 2001/77/ES, ocena učinka zakonodajnih instrumentov in drugih politik Skupnosti na razvoj prispevka obnovljivih virov energije v EU in predlogi za konkretne ukrepe" (KOM(2004)0366),

- ob upoštevanju programa Komisije "Inteligentna energija Evropa" [2], sporočila Komisije z dne 7. decembra 2005 z naslovom "Akcijski načrt za biomaso" (KOM(2005)0628) in sporočila Komisije z dne 8. februarja 2006 z naslovom "Strategija EU za biogoriva" (KOM(2006)0034),

- ob upoštevanju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv ali drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza [3],

- ob upoštevanju Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS [4],

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in uvedbi nekaterih shem podpor za kmete [5],

- ob upoštevanju Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola [6],

- ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije [7],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov [8],

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0040/2006),

A. ker je pridobivanje obnovljivih surovin sredstvo povezave skupne kmetijske politike z vrstami moderne in inovativne politike, opredeljene v sklepih Evropskega sveta v Lizboni in Göteborgu,

B. ker lahko v okviru trajnostnega razvoja pridobivanje obnovljivih surovin in uporaba organskih odpadkov prispevata k izboljšanju okolja, trajnostni proizvodnji energije, zaposlovanju in izravnavi na območjih, ki sodelujejo pri polni raznolikosti in večji neodvisnosti večfunkcionalnega kmetijstva,

C. ker lahko obnovljive surovine s tem, ko lahko delno zamenjajo fosilne vire energije, prispevajo z uravnoteženo in strateško mešanico vseh virov energije k zmanjšanju energetske odvisnosti EU in tako čim bolj zmanjšajo politično in gospodarsko tveganje zaradi uvoza; ker obnovljive surovine obenem prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in boljšemu izkoristku življenjskega cikla materiala,

D. ker razvoj rastlin za neprehrambene namene ne sme povzročiti dvoma o strateškem cilju prehrambene neodvisnosti, ki jo ima kmetijska politika Skupnosti že od začetka,

E. ker se zdi, da rastline za neprehrambene namene ponujajo kmetijstvu nove priložnosti, zlasti na področju energije, vendar je treba gospodarski okvir konkurence ustrezno določiti, pri čemer bo učinkovita nadomestitev neprehrambenih rastlin za kmete in delovanje nove proizvodne linije,

F. ker se mora za preverjanje raznovrstnosti energije v Evropi v zvezi z bojem proti učinku tople grede vsaka politika za razvoj biogoriv in valorizacijo biomase osredotočiti na energetsko varčne proizvodne metode,

G. ker je treba, čeprav razvoj rastlin za neprehrambene namene pozitivno vpliva na globalno segrevanje, najprej nujno sestaviti jasne energetske in okoljske bilance, da se vračunajo vsi stroški proizvodnje in natančno ocenijo vrednosti morebitnih novih smernic, ki bi lahko bile sprejete,

H. ker se rezerve nafte in zemeljskega plina stalno zmanjšujejo, bo v prihodnjih 15 letih proizvodnja nafte predvidoma upadala, kar bo v prihodnje povečalo ceno nafte; ker je zato varčnejše in učinkovitejše ravnanje z energijo v kmetijskem in živilskem sektorju nujno potrebno, predvsem s skrajšanjem poti prevoza ter z necentralno preskrbo z živili in pridobivanjem energije,

I. ker je pridobivanje energije iz biomase izziv, ki zajema različna področja, kot so oskrba z energijo, varstvo okolja, standardizacija ter zanesljivost oskrbe z energijo z uporabo lokalnih obstoječih obnovljivih virov energije in surovin,

J. ker se bo potreba po konvencionalnih gorivih v hitro razvijajočih se industrijah v Aziji in drugih državah v razvoju kmalu močno povečala, kar bo povzročilo drastično zmanjšanje rezerv nafte po vsem svetu,

K. ker je treba zanesljivost oskrbe z energijo zagotoviti z raznoliko oskrbo z energijo, da se zmanjša odvisnost EU od uvoza fosilnih goriv iz tretjih držav,

L. ker se lahko zaradi proizvodnje biogoriv na podeželskih območjih ustvari več delovnih mest, kot pri alternativah za fosilna goriva, in se biogoriva lahko na mnogih območjih, kjer nasadi domačih kmetijskih rastlin zaradi reforme Skupne kmetijske politike (SKP) upadajo ali izginjajo, razvijejo celo v pravo socialno-ekonomsko nadomestno možnost, kot je to v primeru sladkorne pese in bombaža,

M. ker lahko razvoj uporabe obnovljivih virov energije pozitivno učinkuje, med drugim, na delo na območjih z visoko brezposelnostjo s spodbujanjem razvoja proizvodnje na kmetijskih območjih, rasti zaposlovanja, razvoja industrije in storitev skupaj z obnovljivimi viri energije in ponovnim začetkom kmetijskega izkoriščanja kmetijskih obdelovalnih površin, ki v novih državah članicah mirujejo zaradi postopka preoblikovanja,

N. ker Direktiva 2003/30/ES o biogorivih določa, da mora biti ciljna poraba biogoriva do leta 2010 v razmerju do vsega goriva za prevozna sredstva 5,75%, kar ustreza količini 40 milijonov ton ogljikovega dioksida letno; ker je raven porabe biogoriva v državah članicah sedaj le 1,4% vsega goriva za prevozna sredstva; in ker je priporočljivo korenito spremeniti politiko,

O. ker mnoge države članice računajo na davčne olajšave za gorivo zaradi pospeševanja proizvodnje biogoriva, kar omogoča Direktiva 2003/96/ES o obdavčitvi energije,

P. ker je nujno vzpostaviti notranji trg za kmetijske izdelke za namene proizvodnje energije in goriv,

Q. ker morajo biti vse subvencije, carinske tarife in uredbe ali direktive s strani EU ali držav članic za spodbujanje nasadov energetskih kulturnih rastlin in biogoriv trajnostne in usklajene s predpisi STO,

R. ker lahko gojenje energetskih kulturnih rastlin dobrodejno vpliva na biološko raznovrstnost, prst in vodne vire, če gojenju sledi razširjeno kolobarjenje, če se v celoti upoštevajo zahteve "navzkrižne skladnosti" in se sledi dejavnemu izboljšanju rodovitnosti tal,

S. ker je treba kmetijske in gozdarske stranske proizvode, kot so odpadni les, volna, gnojevka, slama in klavniški odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju energije iz kmetijskih proizvodov, še naprej uporabiti,

T. ker morajo biti poleg potrošnikov tudi kmetje in posestniki gozdov seznanjeni z lastnostmi kulturnih rastlin za neprehrambeno uporabo, proizvodnjo biomase, obnovljivimi energijami in z možnostmi, ki jih nudijo kmetijskemu in gozdarskemu sektorju,

U. ker je nedavna reforma SKP ustvarila razmere, ki so nujne za razvoj rastlin za neprehrambene namene, to so nevezanost, uporaba režima za energetske rastline in obdelovanje zemljišča v prahi,

V. ker je energija iz biomase obnovljiv vir energije z ogromnim potencialom, zlasti za trajnostno kmetovanje,

W. ker glavne oblike energije iz biomase vključujejo biogorivo za prevozna sredstva (pretežno izdelano iz žitaric, sladkornih rastlin, oljnic in odpadnih olj), ogrevanje gospodinjstev z biomaso (uporaba lesa in lesnih ostankov), kurjenje lesnih odpadkov, slame ter ostankov iz kmetijstva za proizvodnjo električne energije, toplote ali pa obojega,

X. X ker trenutni obeti kažejo, da bo obnovljiva energija do leta 2010 zavzemala le 9 do 10% energijskih virov EU in ne bo dosegla zastavljenega cilja 12 %,

Y. ker so nove države članice srednje in vzhodne Evrope, ki bodo kmalu pristopile k EU, na primer Bolgarija in Romunija, možne proizvajalke obnovljivih virov energije in morajo na podlagi dejstva, da bodo prejemale znaten delež pomoči iz strukturnih skladov in tudi iz kmetijskih skladov, nujno stalno spodbujati uspešno valorizacijo virov energije ter se morajo zavezati horizontalnim določbam SKP,

Z. ker se trg sladkorja v Evropski uniji spreminja in gojenje sladkorne pese zmanjšuje, je zato treba temeljito preveriti možnosti večje uporabe obstoječega potenciala proizvodnje biogoriv iz sladkorne pese ali iz drugih alternativnih kultur na teh pridelovalnih površinah,

Prihodnost za neprehrambene rastline

1. poudarja, da je pomembno povečati podporo raziskovanju in razvoju tehnologije v zvezi z rastlinami za neprehrambene namene, da se izboljšata potencial in učinkovitost industrije; se zavzema, da se razen tega poudarijo zmogljivi bioenergetski projekti, ki lahko najbolj prispevajo h gospodarstvu na podeželju, in pojasnijo možnosti biomase pri pomembnem prispevanju k zadovoljevanju povpraševanja EU po energiji;

2. poziva Komisijo, da opredeli strategijo Skupnosti in akcijski načrt za spodbujanje obnovljivih virov energije kot prispevek k zagotavljanju prehrane in izboljšanju energetske učinkovitosti EU z namenom, da se zagotovi zanesljiva oskrba živil z najboljšim izkoristkom obnovljivih surovin;

3. poudarja, da kljub temu, da to še zdaleč nista med seboj izključujoča se cilja, lahko pospeševanje biogoriv igra pomembno vlogo pri zagotavljanju varne oskrbe s hrano, saj ohranja uporabo zemljišč za kmetijsko rabo;

4. poziva Komisijo, naj s pomočjo držav članic, združenj in zadevnih strani zbira vse individualne in skupne izkušnje, ki so povezani z uporabo biomase (obnovljive surovine ter kmetijski ni gozdarski organski odpadki), za pridobivanje biogoriv, toplote in elektrike, da se lahko začnejo izvajati najzanimivejše pobude po vsej EU;

5. pozdravlja vložena prizadevanja Komisije, da še naprej spodbuja nasade kulturnih rastlin za neprehrambene namene in za večanje učinkovitosti rabe energije s sprejetjem njenega programa "Inteligentna energija — Evropa", "Akcijskega načrta za biomaso" in s sporočilom o biogorivih; vendar poziva k boljšemu usklajevanju z že obstoječimi pristopi v državah članicah; poziva Komisijo, da upošteva časovni razpored pobud in da čim prej izvede iz njih izhajajoče ukrepe;

6. meni, da je nujno v okviru dolgoročnega načrtovanja energetske politike EU, ki mora zagotoviti gospodarsko in tudi podjetniško varnost vlagateljev in proizvajalcev, določiti nacionalne akcijske načrte na področju biomase, in sicer na podlagi obsežnih predlogov, ki določajo prednosti uporabe različnih vrst biomase in navajajo namenske okoljske ukrepe ter kampanje za obveščanje državljanov o prednostih biomase, težavah in o prispevku obnovljivih virov energije k trajnostnemu razvoju;

7. poudarja nujnost izvedbe študije, da se razišče gospodarske, ekološke in tehnične parametre, vključene v izbiro ustreznih vrst rastlin za gojenje na podlagi specifične narave prsti in podnebja v posamezni regiji;

8. poziva Komisijo, da tudi v kmetijstvu prednostno spodbuja varčevanje z energijo, uporabo stranskih proizvodov pridobivanja energije in decentralizirano uporabo obnovljivih surovin;

9. poudarja, da morajo surovine za proizvodnjo biodizla in bioetanola ter za pridobivanje toplotne in električne energije iz biomase izvirati predvsem iz lastnih rezerv surovin držav članic;

10. poudarja potencial, ki ga kmetom med spreminjanjem trga sladkorja ponujajo razvoj in naložbe v sektor rastlin za neprehrambene namene;

11. poudarja, kako pomembno je, da postanejo cilji iz Direktive 2003/30/ES o biogorivih zavezujoči, ob vzpostavljenih strogih mehanizmih spremljanja in zato, da bi prevzete obveznosti bilo mogoče doseči predvsem z evropsko lokalno proizvodnjo; zato meni, da mora biti trgovinska politika EU v skladu s tem ciljem;

12. poudarja, da določitev zavezujočih ciljev nikakor ne sme povzročiti, da bi se obstoječe pobude za proizvodnjo biogoriv v EU opustile ali zmanjšale; meni, da bi morala biti določitev teh ciljev odvisna od revizije predpisov Skupnosti glede obdavčitve energentov;

13. glede primanjkovanja surovin poudarja pomen mehanizmov tržnega gospodarstva, ki rastlinskim virom tudi brez javnih subvencij ponuja možnosti za trajno konkurenčnost;

14. poudarja, da morajo biti odločitve o uporabi obnovljivih virov energije v pristojnosti posameznih držav članic ob individualnem upoštevanju lokalnih pogojev, zlasti možnosti za razvoj;

15. izpostavlja dejstvo, da imajo vsa podeželska območja potencial za proizvodnjo velike količine biomase, vendar imajo najbolj zapostavljena območja zaradi majhne proizvodne zmogljivosti in naravnih strukturnih ovir vedno največ težav, da ta potencial izkoristijo; poudarja, da morajo ta območja zaradi tega imeti prednost pri uporabi sredstev strukturnih skladov za rabo teh virov;

16. poudarja potrebo, da se v okviru nacionalnih in regionalnih razvojnih strategij za obdobje 2007-2013 zagotovi tudi določitev operacijskih programov za rabo biomase in njihove finančne pomoči s strani strukturnega in kohezijskega sklada ter v okviru sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti;

17. zahteva, da ukrepi za spodbujanje nasadov energetskih kulturnih rastlin ne smejo povzročiti dodatnih podražitev energije za gospodinjstva in podjetja ter posledičnega poslabšanja globalnega evropskega konkurenčnega položaja;

18. poziva Komisijo, naj ponovno pregleda opuščene dejavnosti v shemi za energetske rastline, kot določa reforma SKP, in da bistveno poveča največje področje, ki je upravičeno do dodatne pomoči in raven plačil; opozarja v zvezi s tem, da je bilo nedavno napovedano, da se bo pomoč za površine z energetskimi rastlinami povečala na 80 EUR na hektar letno na podlagi največje zagotovljene površine v velikosti 2200000 hektarjev;

19. poziva Komisijo, da razširi seznam kulturnih rastlin za pridobivanje biogoriv, upravičenih do pomoči pri sistemski pomoči, da zagotovi izbiro najprimernejših energetskih rastlin na regionalni in lokalni ravni, zagotovi enake načine spodbujanja za vse vrste obnovljivih virov, npr. bioetanola, biodizla in anarobnega vrenja (bioplin), in da proizvajalcem ponudi dovolj pobud, da namenijo pozornost tem kulturnim rastlinam;

20. poudarja, da mora biti spodbujanje nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene ustrezno financirano, tudi s smotrno uporabo sredstev, ne da bi pri tem ogrozili druge cilje za uporabo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, določenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005;

21. poziva Komisijo, da odpravi ovire za razvoj gojenja energetskih rastlin v novih državah članicah, ki uporabljajo poenostavljeno shemo enotnega plačila na površino (SAPS) in zato ne prejemajo finančne podpore EU;

22. meni, da je treba premije za gojenje energetskih rastlin v novih državah članicah ločiti od mehanizma za postopno uvajanje;

23. meni, da bi morala gojenje energetskih rastlin v novih državah članicah podpirati SAPS, da bi zagotovili dodatno podporo za gojenje energetskih rastlin;

24. opozarja, da morajo rastline za neprehrambeno uporabo na daljši rok postati gospodarsko sposobne preživetja, in poziva Komisijo, da zagotovi trajne rešitve in stabilna pravila za industrijo, da bi spodbudili ustrezne prilagoditve in investicije, da teh rastlin ne bi bilo treba več financirati z javnimi sredstvi;

25. poudarja, da je treba zlasti paziti na to, da se ne poveča gojenje, ki bi imelo negativne vplive na okolje, kot so obremenitev tal z ostanki gnojil in sredstev za zaščito rastlin ali izčrpanje in onesnaženje vodnih rezerv;

26. poudarja, kako pomembno je spodbujati komunikacijo med kmetijskim in predelovalnim sektorjem z zagotavljanjem jasnih pogodb, usklajevanja tehnologij in raziskav in drugih pobud;

27. poziva Komisijo, naj z upoštevanjem stanja vsake posamezne države članice spodbuja štipendijske in posojilne programe v EU ter na nacionalni in regionalni ravni za namene, kot so gradnja predelovalnih obratov in razvoj surovin;

28. poziva Komisijo, da oceni potencialne koristi rastlin za neprehrambene namene glede na zaposlitvene priložnosti in zmanjšanje prevoznih stroškov, ki bi bili posledica gradnje obratov za proizvodnjo obnovljive energije na podeželskih področjih;

29. poudarja, kako pomembno je določiti merila za zagotavljanje kvalitete uvoženih surovin in skladnosti z okoljskimi standardi na podlagi standardov, ki veljajo v EU;

30. nujno poziva Komisijo k nadaljnjim prizadevanjem za zbliževanje standardov kakovosti in podpore za obnovljive surovine v vsej EU, da bi se spodbudilo delovanje notranjega trga za obnovljive vire energije;

31. poziva Komisijo, da s prilagajanjem predpisov podpira spodbujanje rastlin, ki niso namenjene proizvodnji prehrambenih izdelkov, v takem obsegu, da bo ustrezalo merilom trajnostnega razvoja in krepilo veèfunkcionalno kmetijstvo na obmoèju celotne EU;

32. poudarja, da je treba spremljati vplive gojenja energetskih rastlin na kmetijstvo in preveriti uvedbopredpisov za prepreèevanje nenadzorovane širitve gojenja invazivnih rastlinskih vrst;

33. zahteva uporabo obstojeèih kontrolnih mehanizmov, kot je navzkrižna skladnost, da proizvodnja goriva, energije in materiala na biološki osnovi ne bi ogrozila biološke raznovrstnosti in okoljskih dobrin tal, vode in zraka ter da bo zmanjšanje toplogrednih plinov resnièno doseženo;

34. poziva Komisijo, naj pretehta možnost, da bi razvila pregledno in javno podatkovno bazo na ravni EU, ki vkljuèuje koristi celotnega življenjskega ciklusa obnovljivih surovin skupaj z rezultati ocen življenjskega ciklusa;

35. zahteva, da strategije za javna naroèila podpirajo uvedbo materiala, izdelanega iz biomase za poveèanje ozavešèenosti o morebitnih uporabah obnovljivih snovi in širših koristi za okolje in zdravje;

36. nujno poziva Komisijo, naj podpre razširjanje evropskih raziskav in njihov prenos v tehnologijo, dejavnosti razvoja in testiranja biosnovi, bioenergije in biogoriv in naj podpre kampanjo za ozavešèanje javnosti;

37. poudarja, da je nujno uskladiti dejavnosti nacionalnih raziskav, razvoja in testiranja biosnovi na ravni EU, zlasti ob upoštevanju ustanovitve raziskovalnega programa o tehnologiji pretvarjanja biomase v energijo, goriva in kemiène snovi;

38. poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe, da se v zvezi s proizvodnjo biogoriv èim prej doseže dogovor med avtomobilsko industrijo in naftnim sektorjem v smislu naèela "biogoriva za vozila, ne vozila za biogoriva";

Možnosti, ki jih nudijo posebne vrste kulturnih rastlin in izdelkov

39. poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, da bo spodbudila proizvodnjo posebnih kemiènih snovi iz kmetijskih surovin, da bi poveèala kmetijski dohodek in trg oskrbela z okolju prijaznimi in zdravimi izdelki, ki nadomešèajo nerazgradljive izdelke;

40. priznava, da bodo vloge za gojenje posebnih kulturnih rastlin verjetno decentralizirane in maloštevilne ter zelo uèinkovite, zato bo velik delež kmetov lahko imel od njih koristi; zato nujno poziva Komisijo, da spodbuja razvoj na tem podroèju, tako da bi njihova pridelava postopoma rasla;

41. spodbuja nedaven razvoj v industriji plastike, maziv in izolacij, ki nadomešèa konvencionalne izdelke z izdelki na rastlinski osnovi; poziva Komisijo, naj predpiše obvezno uporabo izdelkov na rastlinski osnovi, èe lahko zadovoljivo nadomestijo konvencionalne izdelke;

42. poudarja zmožnost kmetijstva, da pridela farmacevtske rastline za izdelovanje cepiv in drugih izdelkov, ki zagotavljajo zdravstveni industriji ustrezna sredstva za zdravstveno oskrbo;

43. podpira uporabo iz kmetijskih proizvodov pridobljenih snovi v kmetijstvu, kot so gnojila, sredstva za zašèito rastlin in sredstva za unièevanje škodljivcev, ker se tako spodbujajo biološke metode gojenja v zvezi z gnojenjem in zašèito rastlin;

44. poudarja, da je vedno veèje povpraševanje potrošnikov po okolju prijaznih in za zdravje koristnih izdelkih izziv za kmetijsko industrijo, da pridela surovine za naravno in hipoalergensko kozmetiko, naravne in okolju prijazne tekstilne izdelke ter nove prehrambene izdelke;

45. poziva Komisijo, naj spodbuja nadaljnje inovacije in obetavne nove tehnologije, na primer kombinirano proizvodnjo papirja in bioetanola iz slame;

Spodbujanje proizvodnje toplotne in električne energije iz kmetijskih virov

46. poudarja, kako pomemben je potencial, ki ga ponuja uporaba kmetijskih ostankov in odpadkov za proizvodnjo toplotne, hladilne in elektriène energije, ki so že gospodarsko in okoljsko upravièeni in koristni, in sicer s postopki, ki so uèinkoviti z gospodarskega in ekološkega stališèa ter ki lahko kmetijskemu sektorju in podeželskim skupnostim omogoèijo veèjo neodvisnost;

47. zahteva, da se finanèna sredstva za raziskovalna prizadevanja in za razvoj podeželja usmerijo predvsem k uèinkovitejši in veèji uporabi kmetijskih in gozdarskih organskih odpadkov v individualne in skupne namene na podeželju;

48. poziva Komisijo, naj spodbuja uèinkovito valorizacijo razpoložljive biomase iz kmetijskih in gozdarskih odpadkov ter iz energetskih rastlin za posebne namene (hitro rastoèe drevje, kot so vrbe, topoli, ali travne rastline, kot doloèene poaceae), ob upoštevanju domaèih rastlin posameznih držav èlanic za proizvodnjo toplote, in hkrati prispeva k valorizaciji doloèenih odpadkov;

49. poudarja, kako pomembno je doloèiti zavezujoèe cilje za ogrevanje iz obnovljive toplotne energije in iz kmetijskih stranskih proizvodov ter tudi za potenciale daljinskega ogrevanja, kar bo spodbudilo uèinkovito uporabo biomase kot obnovljivega vira energije in razvoj novih lokalnih trgov za kmetijske izdelke;

50. poudarja, da se morajo ustvariti najboljši pogoji za uporabo biomase, opredelijo jasna pravila za sheme podpor in poveèa finanèno vlaganje za veèjo in boljšo proizvodnjo biomase;

51. poziva Komisijo, da za države èlanice pripravi priporoèilo, da bodo države èlanice uporabile uèinkovite spodbude, kot so davène olajšave, s katerimi bi pospešile uporabo obnovljivih energij in uporabo lokalnih, obnovljivih virov surovin za njihovo izdelavo;

52. priporoèa nadaljnja prizadevanja na ravni kmetij, da proizvajajo in uporabljajo obnovljivo energijo neposredno na kmetiji, kar že poène mnogo manjših predelovalcev, èe obstajajo dobre možnosti za skorajšnji tržni uspeh brez dolgoroènih subvencij;

53. obvešèa kmete o možnostih in novih podjetniških perspektivah, ki jih ponuja gojenje energetskih rastlin po omejitvah spremenjene SKP;

54. 54 spodbuja ustanavljanje biorafinerij, saj se z uporabo biomase poveèa stroškovna uèinkovitost konènih izdelkov;

55. poziva države èlanice, da državljanom približajo pozitivne vplive uporabe biomase in obnovljivih virov energije na varstvo okolja in da izvajajo strategije izobraževanja, katerih glavna ciljna skupina je mlajša generacija, za katero je pomemben razvoj ekološke zavesti;

56. poudarja, da je treba upoštevati nujnost uporabe stranskih kmetijskih proizvodov in drugih odpadkov biomase, med njimi tudi biorazgradljivih industrijskih odpadkov;

Priložnosti za biogoriva

57. poudarja, da nadomešèanje fosilnih goriv lahko vodi k gospodarskim priložnostim in ustvarjanju delovnih mest v skladu z lizbonsko strategijo;

58. opozarja, da mora EU sprejeti ukrepe proti toplogrednemu uèinku in za zašèito okolja, pridobivanje biogoriv, ki lahko prispevajo k raznolikosti virov energije, in mora spoštovati doloèbe v zvezi s trajnostnim kmetovanjem;

59. izpostavlja dejstvo, da je treba dati prednost raziskovanju novih tehnologij za razvoj in uporabo obnovljivih goriv;

60. nujno poziva države èlanice, da pretehtajo možnost ukrepov, npr. nadaljnjih davènih spodbud ter mešanje fosilnih goriv in biogoriv, kot obetavnih naèinov spodbujanja proizvodnje biogoriv v prihodnosti;

61. poudarja, da je treba sprejetje davènih ukrepov, na primer davène olajšave, obravnavati previdno, da se zmanjša izkrivljanje na trgu s hiperkompenzacijo uvoženih biogoriv z oblikami energije, katerih stroški proizvodnje so zelo majhni;

62. nujno poziva države èlanice, naj sprejmejo obdavèitve in dajatve za dovolj dolga obdobja, da se zagotovi zaupanje v to industrijo in spodbudijo investicije;

63. poziva Komisijo, da pretehta možnost, da bi uvedla kvalificiran dostop do trga za uvožena biogoriva iz tretjih držav, na primer Brazilije, s èimer bi lahko zagotovili varnost preskrbe s hrano, biotsko raznovrstnost in zmogljivost pragozdov za hranjenje CO2 po vsem svetu z namenskim zaraèunavanjem prispevkov in spodbujanjem projektov razvoja podeželja za trajnostno rabo virov v tretjih državah, s tem pa bi lahko tudi industrija biogoriv v Evropi z visokimi okoljskimi standardi ostala konkurenèna;

64. poziva k poveèanju financiranja raziskav novih gospodarsko in stroškovno uèinkovitejših trajnostnih tehnologij in njihovega razvoja, ki so bolje prilagojene potrebam industrije biogoriv;

65. pozdravlja primerno upoštevanje spodbujanja raziskav za nove in stroškovno uèinkovitejše tehnologije za biogoriva;

66. priporoèa obèutno podporo, ki naj se nameni raziskavam in razvoju druge generacije biogoriv, istoèasno naj se resnièno upoštevajo možnosti, ki jih vkljuèujejo že obstojeèi predlogi, ki pomembno prispevajo k reševanju okoljskih težav, na primer pridobivanje vodika iz obnovljivih virov energije;

67. priznava, da so biogoriva zdaj in dokler jih ni mogoèe ceneje proizvajati (od tod pomembnost ustreznih sredstev za raziskave), vsekakor dražja kot fosilna, poudarja pa, da ima mešanje biogoriv s fosilnimi gorivi pozitiven vpliv na okolje;

68. poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga pregled Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskih goriv, da se doloèijo ustrezni naèini za lažje izvajanje ciljev Direktive 2003/30/ES o biogorivih in se še naprej spodbuja uporaba biogoriv;

*

* *

69. naroèi svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

[1] UL L 283, 27.10.2001, str. 33. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[2] Odločba št. 1230/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: "Inteligentna energija — Evropa" (2003-2006) (UL L 176, 15.7.2003, str. 29).

[3] UL L 123, 17.5.2003, str. 42.

[4] UL L 350, 28.12.1998, str. 58. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[5] UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 319/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 32).

[6] UL L 49, 19.2.2004, str. 1.

[7] UL L 283, 31.10.2003, str. 51. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo št. 2004/75/ES, UL L 157, 30.4.2004, str. 100.

[8] Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0365.

--------------------------------------------------