Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 307/04)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„NAVARRA“

PDO-ES-A0127-AM02

Datum obvestila: 9. junij 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Spremembe, opisane v tem dokumentu, se ne štejejo za spremembe na ravni Unije na podlagi člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33, ker ne vključujejo spremembe imena zaščitene označbe porekla; ne vsebujejo spremembe, izbrisa ali dodajanja kategorije proizvoda vinske trte, kot so navedene v delu II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; ne bi mogle izničiti povezave iz točke (a)(i) ali (b)(i) člena 93(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in ne vključujejo dodatnih omejitev glede trženja proizvoda.

Odobrene spremembe so na splošno utemeljene zaradi upoštevanja potreb proizvajalcev, ki so se z razvojem tehnik in znanosti spremenile. Spremenili so se tudi vzorci potrošnje, proizvodnje in trženja vin, za katera se uporablja označba porekla „Navarra“.

1. Sorte vinske trte, potrebne za proizvodnjo likerskega vina (točka 2.a(d) specifikacije proizvoda)

V sedanji različici specifikacije proizvoda mora biti najmanj 85 % grozdja, ki se uporabi za proizvodnjo likerskih vin, sorte moscatel de grano menudo (rumeni muškat). Ta zahteva je bila razširjena na sorti garnacha blanca (beli grenache) in garnacha tinta (rdeči grenache).

Likersko vino se v Navarri proizvaja že od nekdaj. Proizvodnja nedvomno sega v rimske čase in se je razširila skupaj s sredozemsko kulturo, ki ji pripada. Navsezadnje so bila ta likerska vina ali „obalna vina“, kot so znana v drugih regijah, skozi zgodovino prisotna v vseh vinogradniških državah Sredozemlja.

Ta vina so se tradicionalno proizvajala iz belega ali rdečega grozdja, najpogosteje sort, ki so se na celini gojile več stoletij, kot so moscatel, malvasia ali garnacha, če navedemo nekatera znana imena.

Prvi pravilnik za označbo porekla „Navarra“, ki ga je sprejel regulativni odbor za to označbo, je bil odobren z odlokom ministrstva za kmetijstvo z dne 5. aprila 1967, v členu 5 katerega je navedeno, da se lahko „mistele proizvajajo iz grozdja sort vinske trte moscatel in garnacha“. „Mistela“ je izraz, ki se nanaša na nekatera likerska vina, pri katerih je mošt pred dodajanjem alkohola včasih delno prevret. To je najpogostejša vrsta likerskega vina, ki se tradicionalno proizvaja v številnih regijah.

Likerska vina niso bila vključena v pravilnik iz leta 1975. Vanj so bila ponovno vključena leta 2003 in leta 2005, vendar samo za vina iz sorte moscatel de grano menudo, in sicer po obsežnih prizadevanjih postaje za vinogradništvo in enologijo Navarre (Estación de Viticultura y Enología de Navarra (EVENA)) v 90. letih prejšnjega stoletja za njihovo ponovno uvedbo in promocijo.

Zelo pomembno je tudi, da je – kljub navedbi v sedanji specifikaciji proizvoda, da se lahko likerska vina proizvajajo samo iz grozdja sorte moscatel de grano menudo – v oddelku o vinogradniških praksah dovoljeno, da se uporabi zgoščen mošt, pridobljen iz sorte garnacha.

Odločitev, da se lahko rdeča likerska vina proizvajajo iz avtohtone sorte garnacha, ne temelji le na potrebi po promociji avtohtonih sort v strategiji diferenciacije na današnjem zelo konkurenčnem trgu, temveč tudi omogoča razširitev in dopolnitev ponudbe vin, zajetih z označbo porekla. Čeprav ta kategorija vin nima zelo velikega tržnega deleža, so ti proizvodi prestižni in prispevajo k promociji izbrane podobe.

2. Sprememba organoleptičnih lastnosti (točka 2.b specifikacije proizvoda, točka 4 enotnega dokumenta)

Potreba po spremembi organoleptičnih lastnosti vin, zajetih z označbo porekla „Navarra“, temelji na njihovi pomembnosti pri postopkih preskušanja vin in dokazovanju, da vsi gospodarski subjekti, ki ponujajo proizvod, izpolnjujejo zahteve iz specifikacije proizvoda.

Organoleptične preskuse pri viru je treba izvesti pri vseh vinih, zajetih z označbo porekla „Navarra“. Vinske kleti morajo zagotoviti, da vse serije vina, ki bodo dane na trg, izpolnjujejo tehnične zahteve. To vključuje fizikalno-kemijske in senzorične preskuse. Senzorični se običajno opravijo interno, z njimi pa se v bistvu zagotovi, da so organoleptične lastnosti proizvoda v skladu z zahtevami iz specifikacije proizvoda.

Zato je zelo pomembno, da so te lastnosti zaradi lažjega postopka preskušanja čim bolj objektivne.

Sedanji opisi organoleptičnih lastnosti so še iz prve različice specifikacije proizvoda, ko njen obseg še ni bil znan. Vključujejo „pesniško svobodo“, ki je značilna za žargon pokuševalcev vina in ni niti malo objektivna (izrazi, kot sta „kompleksen“ ali „eleganten“ itd.). Opisi so tudi zelo številni, zato se z njihovo združitvijo v obširnejša poglavja (na primer vsa vina enake barve, starana v lesenih sodih) olajša delo in se lahko natančneje opišejo različne vrste vina.

V predlogu je število vrst vina zmanjšano z 12 na 7, njihovi opisi pa so poenostavljeni. Ti so bili primerjani z opisi komisije pokuševalcev, ki deluje pod nadzorom inštituta INTIA ter je vključena v certificiranje in pristojna za izvajanje senzoričnih preskusov na vseh vzorcih za pridobitev ali ohranitev certifikacije na podlagi označbe porekla „Navarra“.

Opisi so zdaj natančnejši in izmerljivi (na primer „srednja ali visoka vsebnost kislin“ ali „srednje dolg ali dolg pookus“). Poudarek je na najpogostejših lastnostih, ki izhajajo iz povezave z geografskim območjem in vzročne povezave.

3. Navedba novih odobrenih sort vinske trte za likersko vino (točka 2.b specifikacije proizvoda)

V skladu s spremembo iz prejšnje točke bi moralo biti v tem oddelku navedeno, da se lahko pri proizvodnji likerskih vin uporabita sorti garnacha tinta in garnacha blanca.

4. Sprememba največjih donosov (točka 5 specifikacije proizvoda in točka 5.b enotnega dokumenta)

Proizvodnja belih sort vinske trte se je v zadnjih osmih letih povečala za 15 %. To je posledica vse večjega povpraševanja po belih vinih, v tem času pa se je še naprej širil tudi trg z njimi. Ta povečana proizvodnja se bo nadaljevala naslednje štiri sezone.

Ker proizvodne zmogljivosti ne bo mogoče še naprej povečevati, da bi se zadovoljilo povpraševanje, saj se zaradi omejitev dovoljenj za zasaditev ne načrtuje razširitev registriranega območja, je smiselno, da se donos proizvodnje ustrezno prilagodi. Poleg tega ta donos ne bo škodoval kakovosti pridelanih vin, kot to dokazuje to, da se za številne druge vodilne označbe porekla za bela vina največji donosi gibljejo od 10 000 do 12 000 kilogramov na hektar.

Pri rdečih sortah vinske trte bi se donos spremenil za 10 %, da se zagotovi, da ti donosi ne presegajo ravni, ki bi lahko škodovale kakovosti grozdja in pridelanega vina.

5. Preoblikovanje besedila opisa povezave zaradi vključitve novih sort vinske trte za proizvodnjo likerskih vin (točka 7 specifikacije proizvoda)

Sprememba pri likerskih vinih je dopolnjena s pojasnilom, da obstajajo „sorte vinske trte“, ki imajo „same po sebi lastnosti“ za proizvodnjo tovrstnih vin. V besedilo o „vzročni povezavi“ je bila dodana navedba sorte garnacha.

Likerska vina, proizvedena iz sort moscatel, garnacha tinta in garnacha blanca, imajo zelo podobne splošne organoleptične lastnosti. Razen razlike v barvi so to zelo voljna vina s srednje polnim telesom in jasno razpoznavnimi aromami sušenega grozdja. Navesti je tudi treba, da se sušeno grozdje sort garnacha blanca in garnacha tinta v Navarri uporablja že od nekdaj.

6. Preoblikovanje besedila vzročne povezave med geografskim območjem in značilnostmi proizvoda (točka 7.c specifikacije proizvoda in točka 8 enotnega dokumenta)

Kot je bilo že pojasnjeno, se sorti garnacha blanca in garnacha tinta tradicionalno uporabljata za proizvodnjo likerskih vin.

Garnacha je tradicionalna rdeča sorta vinske trte v Navarri in čeprav zaradi zgodovinskega razvoja ni več prevladujoča sorta v regiji, je še vedno druga najpogosteje gojena sorta vinske trte in obsega več kot 25 % skupne površine, zasajene z vinogradi.

Njena primernost za proizvodnjo likerskih vin – ki je pogosto rezultat tega, da se rastlina pusti prezoreti, tako da se lahko nakopičijo sladkorji –, izhaja iz njenega dolgega rastnega cikla in sposobnosti, da doseže visoke ravni koncentracije sladkorja.

Sorti garnacha tinta in garnacha blanca sta osnova za tradicionalna likerska vina in izpolnjujeta pogoje za uporabo posebnega izraza za naravno sladko vino „vino dulce natural“, ki je v zakonodaji EU zaščiten in se uporablja pri številnih različnih označbah porekla v državah, kot so Francija, Italija itd.

7. Posodobitev sklicev na predpise (točka 8.a specifikacije proizvoda)

Sklic na regionalni odlok št. 376/2008 z dne 15. julija 2008 je bil črtan, ker je bil razveljavljen.

8. Opredelitev pristojnosti regulativnega odbora (točka 8 specifikacije proizvoda)

Določeno je, da mora vsako pošiljko mošta, vina, proizvodov iz grozdja ali stranskih proizvodov iz postopka proizvodnje vina, ki je v prometu na območju proizvodnje, odobriti regulativni odbor.

V prejšnji različici specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da je za to odgovoren nadzorni organ za označbo porekla, vendar pa lahko nadzorni organ posreduje le pri certificiranju, ki spada v obseg njegovih pooblastil. Regulativni odbor je pristojen za spremljanje in upravne preglede pošiljk vina, zajetih z zaščiteno označbo, kar je predmet tega oddelka.

Z novim besedilom je pojasnjena pristojnost, ki temelji neposredno na regionalnem zakonu št. 16/2005, v katerem je med „nameni regulativnega odbora“ navedeno „jamstvo za zaščitene proizvode“.

9. Izbris sklica na „razvrščanje zaščitenih vin“ (točka 8.5 specifikacije proizvoda)

V sedanjem postopku certificiranja, ki ga izvaja subjekt, akreditiran po standardu ISO/IEC 17065, se vina ne razvrščajo več. Razvrščanje se je izvajalo dolga leta po postopku, vzpostavljenem v predhodni shemi inšpekcijskih pregledov, ki jo je nadzoroval regulativni odbor.

V sedanji shemi „samonadzora“ vinske kleti svojih vin ne „razvrščajo“, ampak jih „odobrijo“. Organ za certificiranje pri preverjanju gospodarskih subjektov vedno opravi nadaljnje preglede.

To točko je torej treba črtati.

10. Posodobitev sklicev na predpise o tradicionalnih izrazih (točka 8.10 specifikacije proizvoda)

Sklice na predpise, ki so bili zaradi objave različnih uredb EU spremenjeni, je treba posodobiti.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Navarra

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

4. Opis vin

Belo vino

Bledo rumene do zlato rumene barve, bistro in sijoče. Srednje do zelo intenzivna aroma, brez pomanjkljivosti, s sadnimi in/ali cvetličnimi in/ali rastlinskimi zaznavami. Okus je uravnotežen z lepo povezanimi kislinami, retronazalno sadno aromo in srednjim do dolgim pookusom.

Če je vsebnost ostanka sladkorja višja od 5 g/l, bo vsebnost žveplovega dioksida največ 300 g/l.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 12,5 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 190

Belo vino, obdelano v lesenih sodih (vrenje v bariku, Crianza, Reserva, Gran Reserva)

Slamnato rumene do zlato rumene barve z jantarjevimi odtenki, bistro in sijoče. Srednje do zelo intenzivna aroma, brez pomanjkljivosti, z notami lesa in/ali začimb in/ali dima. Okus je uravnotežen z lepo povezano vsebnostjo kislin, retronazalno aromo lesa in srednjim do dolgim pookusom.

Če je vsebnost ostanka sladkorja višja od 5 g/l, bo vsebnost žveplovega dioksida največ 300 g/l.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 15 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 190

Belo vino iz grozdja s plemenito plesnijo Botrytis

Bledo rumene do zlato rumene barve z jantarjevimi odtenki, bistro in sijoče. Srednje do zelo intenzivna aroma, brez pomanjkljivosti, s sadnimi in/ali cvetličnimi in/ali rastlinskimi zaznavami. Okus je uravnotežen z lepo povezano vsebnostjo kislin, retronazalno sadno aromo in srednjim do dolgim pookusom.

Vsebnost hlapnih kislin se poveča za 1 mekv./l za vsak odstotek deleža naravnega alkohola nad 10 vol. %.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 190

Vino rosé

Rožnate barve, bistro in sijoče. Srednje do zelo intenzivna aroma, brez pomanjkljivosti ter z aromami rdečega in črnega jagodičja in/ali cvetličnimi aromami. Okus je uravnotežen z lepo povezano vsebnostjo kislin, retronazalno aromo rdečega in črnega jagodičja in/ali sladko retronazalno aromo ter srednjim do dolgim pookusom.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 12,5 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 190

Vino rosé, obdelano v lesenih sodih (vrenje v bariku, Reserva)

Rožnate barve, bistro in sijoče. Srednje do zelo intenzivna aroma, brez pomanjkljivosti ter z aromami rdečega in črnega jagodičja in/ali aromo lesa. Okus je uravnotežen z lepo povezano vsebnostjo kislin, retronazalno aromo lesa in srednjim do dolgim pookusom.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 15 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 190

Rdeče vino

Škrlatne do rubinasto rdeče barve, bistro in sijoče. Srednje do zelo intenzivna aroma, brez pomanjkljivosti, s sadnimi in/ali lesnimi zaznavami. Okus je uravnotežen, s srednjim telesom, sadno in/ali lesno retronazalno aromo in srednjim do dolgim pookusom.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 12,5 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

Rdeče vino, obdelano v lesenih sodih (Roble, Crianza, Reserva ali Gran Reserva)

Škrlatno rdeče do rdeče barve z rjavkastordečimi odtenki, bistro in sijoče. Srednje do zelo intenzivna aroma, brez pomanjkljivosti, z notami lesa in/ali začimb in/ali dima. Okus je uravnotežen, s srednjim do polnim telesom, retronazalno aromo lesa in srednjim do dolgim pookusom.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 16,67 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

Likersko vino

Pri belih sortah: bledo rumene do mahagonijevo rjave barve, bistro in sijoče. Pri rdečih sortah: škrlatno rdeče do rdeče barve z rjavkastordečimi odtenki, bistro in sijoče. Zelo intenzivna aroma, brez pomanjkljivosti, z notami zrelega ali sušenega sadja. Okus je uravnotežen, s srednjim do polnim telesom, retronazalno aromo zrelega ali sušenega sadja in srednjim do dolgim pookusom.

Vse analitske omejitve, ki niso zajete, so skladne z veljavno zakonodajo EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 190

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Gostota nasada je najmanj 2 400 trsov na hektar.

Osnovni enološki postopek

Za proizvodnjo vin z ZOP je uporaba kontinuiranih stiskalnic še vedno prepovedana.

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Vina rosé: največja dovoljena količina mošta, pridobljenega z metodo izpuščanja (saignée), je 40 litrov za vsakih 100 kilogramov grozdja.

Rdeča vina: samo rdeče grozdje.

Likerska vina: dodajanje vinskega alkohola z vsebnostjo alkohola ≥ 96 vol. % ali mešanice vinskega alkohola in mošta moštu v vrenju ali vinu, pridobljenih iz sort moscatel de grano menudo ali garnacha tinta in blanca, z deležem naravnega alkohola > 12 vol. %. Kadar se ta vina starajo, se lahko doda mošt, zgoščen z neposrednim segrevanjem in pridobljen iz sort vinske trte moscatel de grano menudo in/ali garnacha tinta in/ali blanca.

(b) Največji donosi

Bele sorte vinske trte

9 200 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte

8 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte

56 hektolitrov na hektar

Vino rosé

8 000 kilogramov grozdja na hektar

Vino rosé

8 000 kilogramov grozdja na hektar

Vino rosé

32 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Občine:

okrožje I: jih ni;

okrožje II: Lumbier, Lónguida, Romanzado ter Urraul Bajo in Urraul Alto;

okrožje III: Obanos, Añorbe, Muruzabal, Tiebas -Muruarte de Reta, Adios, Legarda, Uterga, Guirguillano, Puente la Reina, Artazu, Echauri, Ucar, Tirapu, Vidaurreta, Enériz in Cizur;

okrožje IV: vse občine, razen občin Genevilla, Cabredo, Marañón, Aras, Bargota, Viana, Aguilar de Codes, Zuñiga, Etayo, Ancín, Salinas de Oro, Lezaún in Abárzuza;

okrožje V: vse občine, razen občine Petilla de Aragón;

okrožje VI: vse občine, razen občin Mendavia, San Arian, Azagra, Andosilla in Sartaguda;

okrožje VII: vse občine, razen Cortes, Cabanillas, Fustiñana, Fontellas, Ribaforada in Buñuel.

7. Glavne sorte vinske trte

CABERNET SAUVIGNON

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GRACIANO

MACABEO – VIURA

MERLOT

MOSCATEL DE GRANO MENUDO (RUMENI MUŠKAT)

TEMPRANILLO

8. Opis povezave

Vino

Geografsko območje, zajeto z ZOP „Navarra“, leži na severu Iberskega polotoka, kjer so idealne razmere za gojenje vinske trte. Podnebje je sredozemsko z atlantskim vplivom v severozahodni regiji, pri čemer na celotnem območju prevladuje hladen in suh veter. Povprečna količina padavin je od 400 do 500 mm na leto. Za tla so značilne visoka vsebnost apnenca, povprečna kamnitost in glinasto-ilovnata tekstura.

V tem geografskem okolju se proizvajajo vina s srednjo do visoko vsebnostjo kislin, organoleptičnima občutkoma svežine in uravnoteženega okusa ter nekolikšno mineralnostjo zaradi vrste tal.

Likersko vino

Vina se proizvajajo predvsem iz sort vinske trte moscatel de grano menudo ter garnacha tinta in blanca, ki so avtohtone sorte Navarre, zanje pa so značilni visoka vsebnost sladkorja, okroglost in voljnost, arome sušenega grozdja ter dobro ravnotežje sladkega in kislega okusa. Zelo gost okus je posledica posebnih podnebnih razmer, za katere so značilni zelo suho podnebje, visoke temperature v rastnem obdobju, malo padavin in stalno pomanjkanje vode.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

tipografski znaki, uporabljeni za navedbo imena ZOP, ne smejo v nobenem primeru biti nižji od 3 mm ali višji od 9 mm ter morajo biti jasni, čitljivi, neizbrisni in ne predebeli, navedba pa ne sme zavzemati več kot polovice celotne širine etikete.

Logotip ZOP je obvezen, njegov premer pa ne sme biti manjši od 8 mm in večji od 11 mm.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://cutt.ly/tyStMxM

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.