Posebno poročilo Uporaba  
nepovratnih sredstev 
v agencijah:  
ni vedno ustrezna  
ali dokazljivo uspešnaSL 2016  št. 12
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja: eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-4642-4 ISSN 1831-094X doi:10.2865/672635 QJ-AB-16-009-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-4729-2 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/882959 QJ-AB-16-009-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-4711-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/2045 QJ-AB-16-009-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Uporaba  
nepovratnih sredstev 
v agencijah:  
ni vedno ustrezna  
ali dokazljivo uspešna
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 12
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo je opravil revizijski senat IV, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Milan Martin Cvikl in ki je specializi -
ran za revidiranje področij prihodkov, raziskav in notranje politike, finančnega in ekonomskega upravljanja ter institucij in 
organov Evropske unije. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Louis Galea, pri njej pa sta sodelovala vodja 
njegovega kabineta Jacques Sciberras in atašejka Anna Fiteni. Vodja naloge Marc Mc Guinness je vodil revizijsko ekipo, 
v kateri so bili revizorji Jasmine Mitterbuchner, Christos Alexandrou, Kostadin Dimov, Nour-Eddine Hachiby, Paris  
Kaklamanos, Alexandre-Kim Hugé, Juan Antonio Vazquez Rivera, Wolfgang Stolz in Eddy Struyvelt.
Od leve proti desni:  J. Mitterbuchner, L. Galea, A. Fiteni, M. Mc Guinness.

03
 Kazalo
Odstavek
 Seznam kratic
 Glosar
I–IV Povzetek
1–10  Uvod
7–8 Značilnosti nepovratnih sredstev agencij
9–10  Vloge in odgovornosti
11–15  Obseg revizije in revizijski pristop
11–13  Obseg revizije
14–15  Revizijski pristop
16–51  Opažanja
17–31  Agencije niso obravnavale vseh možnosti financiranja, nepovratna sredstva niso bila vedno 
najustreznejše orodje in dokumenti agencij o programskem načrtovanju niso bili povsem 
usklajeni z njihovimi pooblastili in strateškimi cilji
17–27  Neustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi predhodnega vrednotenja je prispevalo k temu, da so agencije 
izbirale neustrezna orodja za financiranje in da so bila nepovratna sredstva slabo zasnovana
28–31  V nepopolnih letnih dokumentih o programskem načrtovanju ukrepi agencij, financirani z nepovratnimi 
sredstvi, niso bili povsem usklajeni z njihovimi pooblastili in strateškimi cilji
32–41  Agencije so nepovratna sredstva na splošno izvrševale v skladu s pravili, vendar so obstajale 
pomanjkljivosti v nekaterih postopkih dodeljevanja nepovratnih sredstev, izbire strokovnjakov in 
notranjega kontroliranja
32–37  V specifičnih primerih se pri postopkih izbire in dodeljevanja nepovratnih sredstev niso povsem upoštevala 
osnovna načela, še vedno pa obstajajo tudi tveganja, povezana z navzkrižjem interesov
38–41  Agencije so na splošno izboljšale svoje izvrševanje in kontrole nepovratnih sredstev, toda nekatere slabosti 
so še vedno prisotne
42–51  Čeprav so nepovratna sredstva na splošno prispevala k izvajanju politik revidiranih agencij, 
agencije niso vzpostavile ustreznih sistemov spremljanja, s katerimi bi merile splošno uspešnost 
svojih dejavnosti, financiranih z nepovratnimi sredstvi, naknadnih vrednotenj pa ni bilo oziroma 
so bila nepopolna
04 Kazalo 
52–57  Zaključki in priporočila
53 Ustrezna uporaba orodja za financiranje z nepovratnimi sredstvi
54 Letno programsko načrtovanje ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi
55 Postopki za dodeljevanje nepovratnih sredstev
56 Predhodne in naknadne kontrole
57 Ključni kazalniki smotrnosti in naknadna vrednotenja
 Priloga  – Vzorci
 Odgovor Komisije in EIT
 Odgovor ECDC
 Odgovor EEA
 Odgovor EFSA
 Odgovor Frontexa
05
 Seznam kratic
7. OP : Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti je bil glavni instrument 
Evropske unije za podporo raziskavam in inovacijam v obdobju 2007–2013.
Cedefop : Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja, Solun
CEPOL : Evropska policijska akademija, Budimpešta
Cilji SMART : Specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji
CPVO : Urad Skupnosti za rastlinske sorte, Angers
ECDC : Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Stockholm
EEA : Evropska agencija za okolje, København
EFSA : Evropska agencija za varnost hrane, Parma
EIONET : Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje
EIT: Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, Budimpešta
EMCDDA : Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Lizbona
EPIET : Evropski program usposabljanja na področju intervencijske epidemiologije
ETC : Evropski tematski centri so konzorciji inštitucij v državah članicah EEA, ki se ukvarjajo s specifičnimi okoljskimi 
temami. Z EEA imajo sklenjene pogodbe o opravljanju specifičnih dejavnosti, kot so opredeljene v strategiji in 
letnem načrtu upravljanja EEA. Ustanovljenih je bilo šest ETC za naslednje teme: blaženje onesnaženosti zraka in 
podnebnih sprememb, biološka raznovrstnost, učinki podnebnih sprememb, občutljivost nanje in prilagajanje, ETC 
WMGE – odpadki in material v ekološkem gospodarstvu, celinske, obalne in morske vode ter mestni, zemljiški in 
talni sistemi.
EU, Unija : Evropska unija
Eurojust : Urad Evropske unije za pravosodno sodelovanje, Haag
FFR : Okvirna finančna uredba za agencije/pooblaščene organe EU (Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013).
FINUR : Finančna uredba o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (Uredba (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta). Ureja določitev in izvrševanje proračuna EU ob zagotavljanju dobrega 
finančnega poslovodenja, kontrole in zaščite finančnih interesov EU.
Frontex : Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic, Varšava
GIO land : Začetne operativne dejavnosti GMES
06 Seznam kratic 
GMES : Globalno spremljanje okolja in varnosti
GSA : Agencija za evropski globalni satelitski navigacijski sistem (GNSS), Praga
KPI: Ključni kazalniki smotrnosti se uporabljajo za merjenje dejavnikov, ki so bistveni za uspeh organizacije.
Obzorje 2020 : Program Obzorje 2020 je naslednik sedmega okvirnega programa. Njegov prvotni proračun 
v obdobju 2014–2020 znaša skoraj 80 milijard EUR, njegov glavni cilj pa je zagotoviti, da se v Evropi razvija vrhunska 
znanost, odstranijo ovire za inovacije ter olajša sodelovanje javnega in zasebnega sektorja pri ustvarjanju inovacij.
RACER : Ustrezni (povezani s cilji), sprejeti, verodostojni, preprosti in trdni ključni kazalniki smotrnosti
RAP : Pravila uporabe (izvedbena pravila) za finančno uredbo (Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012). Pravila 
uporabe razjasnjujejo načine izvajanja pravil iz finančne uredbe.
SZI: Skupnost znanja in inovacij je zelo samostojno partnerstvo med vodilnimi visokošolskimi ustanovami, 
raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi deležniki v inovacijskem procesu, ki se spoprijema z družbenimi 
izzivi z razvojem proizvodov, storitev in procesov ter podporo inovativnim podjetnikom.
07
 Glosar
Agencija : Decentralizirane agencije so pravne osebe, ki so ločene od institucij EU in imajo ločeno pravno osebnost. 
Ustanovljene so za nedoločen čas zaradi izvajanja tehničnih, znanstvenih ali upravljavskih nalog in pomagajo 
institucijam EU pri oblikovanju in izvajanju politik. Poleg tega podpirajo sodelovanje med EU in nacionalnimi 
vladami z združitvijo tehničnega in specialističnega strokovnega znanja institucij EU in nacionalnih organov.
Odbor iz člena 36 : Člen 36 ustanovitvene uredbe EFSA določa podlago za mreženje z organizacijami držav članic, ki 
delujejo na področjih v okviru poslanstva EFSA, in med njimi. Upravni odbor EFSA je pripravil in posodablja seznam 
pristojnih organizacij, ki so upravičene do nepovratnih sredstev v okviru člena 36.
Okvirni sporazum o partnerstvu : Okvirni sporazum o partnerstvu je dolgoročni mehanizem sodelovanja med 
agencijo in upravičenci do nepovratnih sredstev. V njem so določeni skupni cilji, narava načrtovanih ukrepov, 
financiranih z nepovratnimi sredstvi, postopek za dodelitev specifičnih nepovratnih sredstev ter splošne pravice in 
obveznosti vseh udeleženih v okviru specifičnih sporazumov. Trajanje okvirnega partnerstva je omejeno na štiri leta 
(razen za EIT, ki s SZI sklene okvirne sporazume o partnerstvu za sedem let).
Sporazum o ravni storitev : Sporazum o ravni storitev je lahko del pogodbe za izvajanje storitev in opredeljuje 
raven zahtevanih storitev na določenem številu ključnih področij dejavnosti, ki predstavljajo najpomembnejše ravni 
kakovosti, ki jih pričakuje naročnik.
Sporazum o sodelovanju : Sporazum o sodelovanju je orodje za izogibanje podvajanju dela in za spodbujanje 
sinergij na ustreznih področjih dejavnosti. Pogosto je formaliziran z memorandumom o soglasju. Primer bi bila 
lahko okrepitev tehničnega sodelovanja med udeleženci zaradi izmenjave znanja, izkušenj in najboljših praks 
v zadevah skupnega interesa.
Trikotnik znanja : Prispevek visokošolske izobrazbe k delovnim mestom in rasti je mogoče okrepiti s tesnimi in 
uspešnimi povezavami med izobraževanjem, raziskavami in inovacijami, ki so tri stranice trikotnika znanja.
08
 Povzetek
I
Sodišče v svojih specifičnih letnih poročilih o zaključnih računih nekaterih agencij že več let izreka kritike o vidikih 
upravljanja nepovratnih sredstev. V treh letih je v obdobju 2013–2015 skupna poraba agencij za nepovratna sredstva 
znašala 740 milijonov EUR. Da bi Sodišče dobilo horizontalen vpogled v uporabo nepovratnih sredstev, se je odlo -
čilo preučiti sisteme in kontrole, ki so vzpostavljeni v petih agencijah: Evropskem inštitutu za inovacije in tehno -
logijo (EIT), Evropski agenciji za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic (Frontex), 
Evropski agenciji za okolje (EEA), Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in Evropskem centru za preprečevanje 
in obvladovanje bolezni (ECDC). Teh pet agencij skupaj predstavlja približno 92 % skupnega financiranja, ki so ga 
agencije v tem obdobju porabile za nepovratna sredstva.
II
Sodišče je upoštevalo:
– ali je bila uporaba nepovratnih sredstev ustrezna (v primerjavi z drugimi sredstvi, kot so javno naročanje, spora -
zumi o ravni storitev itd.) za doseganje ciljev politik izbranih agencij,
– ali so ob uporabi nepovratnih sredstev predlogi izbrani v skladu z veljavnimi pravili in ali se nepovratna sredstva 
uspešno spremljajo ter
–  ali se rezultati in uspešnost merijo in vrednotijo.
III
Sodišče je prišlo do zaključka, da so revidirane agencije na splošno dodeljevale in izplačevale nepovratna sredstva 
v skladu s pravili. Večina revidiranih agencij ni ustrezno obravnavala drugih možnosti financiranja, zato nepovratna 
sredstva niso bila vedno najboljši način za dosego njihovih ciljev. Revidirane agencije niso merile uspešnosti svojih 
nepovratnih sredstev. Postopke za dodeljevanje, kontrolne sisteme in merjenje smotrnosti bi bilo mogoče izboljšati. 
Nekatere slabosti so prisotne samo v posameznih agencijah, toda večina jih obstaja v več agencijah ali v vseh.
09 Povzetek 
IV
Izrekli smo naslednjih pet priporočil, ki bi morala biti v pomoč vsem agencijam, ki uporabljajo nepovratna sredstva 
ali o tem razmišljajo:
(a) pred sprožitvijo nepovratnih sredstev bi morale agencije raziskati, ali so nepovratna sredstva najuspešnejše 
orodje. Kadar koli je to upravičeno, bi bilo treba uporabljati poenostavljeno obračunavanje stroškov in nepo-  
sredno dodeljevanje;
(b) v programih dela agencij bi bilo treba navesti, katere dejavnosti naj bi bile izvedene z nepovratnimi sredstvi, 
specifične cilje in pričakovane rezultate, ki naj bi bili doseženi z ukrepi, financiranimi z nepovratnimi sredstvi, ter 
načrtovane finančne in človeške vire, potrebne za izvedbo ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi;
(c) agencije, ki uporabljajo specifične postopke v zvezi z nepovratnimi sredstvi, bi morale vzpostaviti formalne 
notranje postopke, ki bi urejali načeli preglednosti in enakega obravnavanja ter varovali pred potencialnimi 
navzkrižji interesov;
(d) agencije bi morale okrepiti svoje sisteme preverjanja, ki se uporabljajo za izvajanje projektov, financiranih z ne -
povratnimi sredstvi;
(e) agencije bi morale vzpostaviti sisteme spremljanja in poročanja, ki temeljijo na v rezultate in učinke usmerjenih 
ključnih kazalnikih smotrnosti ter na rezultatih naknadnih vrednotenj.
10
 Uvod
01 
Evropski parlament in Svet sta ustanovila 41 agencij in drugih decentraliziranih 
organov. Proračuni agencij za leto 2015 so skupno znašali približno 2,4 milijar -
de EUR oziroma približno 1,5 % splošnega proračuna EU za leto 2015. Agencije so 
ločene pravne osebe, ustanovljene za nedoločen čas zaradi izvajanja tehničnih, 
znanstvenih ali upravljavskih nalog, ki pomagajo institucijam Unije pri oblikova -
nju in izvajanju politik. Poleg tega podpirajo sodelovanje med EU in nacionalnimi 
vladami z združitvijo tehničnega in specialističnega strokovnega znanja institucij 
EU in nacionalnih organov. Pri izpolnjevanju svojih nalog lahko agencije izbirajo 
med različnimi orodji za financiranje: financiranje z nepovratnimi sredstvi, javno 
naročanje ali drugi mehanizmi, kot so sporazumi o sodelovanju ali zunanje izvaja -
nje (s sporazumi o ravni storitev).
02 
Agencije so financiranje z nepovratnimi sredstvi s približno 166 milijonov EUR 
leta 2013 podvojile na 333 milijonov EUR leta 2015 (glej sliko 1 ), predvsem zaradi 
povečane dejavnosti v treh agencijah: EIT, EEA in Agencija za evropski GNSS 
(GSA). Slika 1Nepovratna sredstva, ki so jih agencije izplačale od leta 2013 do leta 2015
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov agencij.v milijonih EUR350
300
250
200
150
100
50
0
2013 2014 2015166 milijonov EUR240 milijonov EUR333 milijonov EUR
11 Uvod 
03 
Enajst agencij za doseganje svojih ciljev politik uporablja nepovratna sredstva 
(glej  tabelo 1 ).Tabela 1Nepovratna sredstva, ki so jih izplačale agencije (2013–2015), po financiranih 
dejavnostih
 Raziskave, 
razvoj  
in inovacijeZnanstveno 
sodelovanje 
in sodelo -
vanje med 
državami 
članicamiŠtudijeZbiranje 
in analiza 
podatkovUsposabljanjeSkupaj  
(v 
milijonih  EUR)Delež  
na agencijo
EIT1478,1     478,1 65 %
Frontex1 147, 8    147, 8 20 %
EEA1 17, 2 25,1   42,3 5 %
GSA 42,0     42,0 5 %
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1 %
EMCDDA  7,1    7,1 1 %
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1 %
CEPOL     3,5 3,5 1 %
Cedefop  2,0    2,0 <1 %
Eurojust  1,8    1,8 <1 %
CPVO   0,3   0,3 <1 %
Izplačila nepovratnih 
sredstev skupaj520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100 %
Delež na dejavnost 70 % 24 % 4 % 1 % 1 % 100 %
1 Agencije, izbrane za revizijo.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov agencij .
12 Uvod 
04 
Sodišče je revidiralo pet agencij (EIT, Frontex, EEA, EFSA in ECDC), ki predstavljajo 
92 % skupne porabe agencij za dejavnosti, povezane z nepovratnimi sredstvi. Iz -
bor agencij je temeljil na vrsti financiranih dejavnosti, povezanih z nepovratnimi 
sredstvi, profilu upravičencev in obsegu plačil v letih 2013–2015. (Glej sliko 2 .)Slika 2Nepovratna sredstva, ki so jih izbrane agencije porabile od leta 2013 do leta 2015
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov agencij. v milijonih EUR256
64
16
4
1
ECDC EEA EFSA EIT Frontex2013
2014
2015
05 
Opis dejavnosti izbranih agencij, ki so bile financirane z nepovratnimi sredstvi, je 
v okviru 1 .
13 Uvod Okvir 1
Dejavnosti revidiranih agencij, ki so bile financirane z nepovratnimi sredstvi
Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT)
EIT dodeljuje nepovratna sredstva skupnostim znanja in inovacij (SZI), ki jih sestavljajo mreže obstoječih 
zasebnih podjetij, raziskovalnih inštitutov in izobraževalnih ustanov in ki sodelujejo pri inovacijskih projektih, 
ter pomaga posameznim inovatorjem in podjetnikom po vsej Evropi ali jih financira. Leta 2014 je EIT zagotovil 
214 milijonov EUR za dejavnosti SZI, financirane z nepovratnimi sredstvi (97 % njegovega letnega proračuna).
Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske 
unije (Frontex)
Frontex usklajuje skupne operacije (v zraku, na kopnem in na morju) sodelujočih držav zaradi okrepitve 
varnosti zunanjih meja. Leta 2014 je skupni znesek za operacije v zraku znašal 2 milijona EUR, za operacije na 
morju 28 milijonov EUR in za operacije na kopnem 7 milijonov EUR. Frontex tudi usklajuje dejavnosti repatri -
acije med schengenskimi državami, da bi se s skupnimi operacijami vračanja povečala učinkovitost in stro -
škovna učinkovitost. Dolžan je zagotoviti, da je pogoj za njegovo finančno podporo polno spoštovanje Listine 
Evropske unije o temeljnih pravicah. Leta 2014 je za takšne operacije zagotovil 8 milijonov EUR. Tovrstne 
operacije, ki so povezane z nepovratnimi sredstvi, predstavljajo 50 % letnega proračuna Frontexa za leto 2014.
Evropska agencija za okolje (EEA)
EEA je odgovorna za to, da Uniji in državam članicam zagotavlja objektivne, zanesljive in primerljive infor -
macije o okolju na evropski ravni. V ta namen podpira šest evropskih tematskih centrov (ETC) z nepovratnimi 
sredstvi (8 milijonov EUR oziroma 18,5 % letnega proračuna EEA za leto 2014). Poleg tega je Komisija nanjo 
prenesla izvajanje začetnih operativnih dejavnosti globalnega spremljanja okolja in varnosti v okviru storitev 
za spremljanje kopnega (GIO land). V okviru tega programa je EEA v letu 2014 sodelujočim državam dodelila 
nepovratna sredstva v višini 15 milijonov EUR.
14 Uvod Okvir 1
Evropska agencija za varnost hrane (EFSA)
EFSA redno dodeljuje nepovratna sredstva za skupne znanstvene projekte in dejavnosti, ki prispevajo k izpol -
njevanju poslanstva EFSA v zvezi s spodbujanjem varnosti hrane v EU: zbiranje podatkov, pripravljalna dela za 
znanstvena mnenja ter druga znanstvena in tehnična pomoč. Za nepovratna sredstva lahko zaprosijo samo 
javni organi s seznama pristojnih organizacij1, ki jih določijo države članice. V letu 2014 je EFSA dodelila nepo -
vratna sredstva v znesku približno 3,5 milijona EUR oziroma 4 % letnega proračuna EFSA.
Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC)
ECDC financira dejavnosti usposabljanja za podporo vzpostavljanju zmogljivosti v državah članicah, in sicer 
z organizacijo posebnih tečajev in programov usposabljanja na področju intervencijske epidemiologije  
(EPIET). Leta 2014 so takšne dejavnosti usposabljanja predstavljale približno 2 milijona EUR oziroma 3 % letne -
ga proračuna ECDC.
1 Člen 36 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske 
zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1.), določa podlago za 
povezovanje z organizacijami držav članic in med njimi. Upravni odbor EFSA pripravi in posodablja seznam pristojnih organizacij, ki so 
upravičene v okviru člena 36.
15 Uvod 
06 
Dejavnosti agencij, povezane z nepovratnimi sredstvi, urejajo splošna finančna 
uredba (FINUR)2, pravila uporabe (RAP)3 in okvirna finančna uredba (FFR)4, če 
v ustanovitvenih uredbah agencij (kot sta EIT in Frontex) ali temeljnih aktih ni 
določeno drugače. Za agencije (EIT, GSA), ki so udeležene pri financiranju razi -
skovalnih dejavnosti v okviru sedmega okvirnega programa (7. OP) ali programa 
Obzorje 2020, tudi veljajo pravila teh programov.
Značilnosti nepovratnih sredstev agencij
07 
Nepovratna sredstva agencij so neposredni finančni prispevki upravičencem (obi -
čajno specializiranim ustanovam/organom držav članic ali neprofitnim organiza -
cijam). Rezultati dejavnosti, financiranih z nepovratnimi sredstvi, ostanejo v lasti 
upravičencev. Z nepovratnimi sredstvi se financirajo:
(a) ukrepi, ki naj bi dosegli poseben cilj politike Unije (tako imenovana „nepo -
vratna sredstva za ukrepe“), ali
(b) delovanje organa, ki podpira poseben ali splošen cilj politike agencije (Unije) 
(tako imenovana „nepovratna sredstva za poslovanje“)5.
08 
V finančni uredbi so določena naslednja osnovna načela, ki veljajo za nepovratna 
sredstva:
– sofinanciranje: upravičenci morajo plačati del nastalih stroškov,
– neprofitnost: namen ali učinek nepovratnih sredstev ne sme biti upravičen-  
čevo pridobivanje dobička,
– neretroaktivnost: nepovratna sredstva se ne smejo dodeljevati za nazaj,
– nekumulativno dodeljevanje: za isti ukrep se lahko dodelijo samo ena nepo -
vratna sredstva,
– v celotnem postopku dodelitve nepovratnih sredstev, od razpisa za zbira -
nje predlogov do zaključka, morata biti zagotovljena preglednost in enako 
obravnavanje.2 Uredba (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
Parlamenta in Sveta z dne 
25. oktobra 2012 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za 
splošni proračun Unije, in 
razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 
(UL L 298, 26.10.2012, str. 1) 
(finančna uredba).
3 Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 1268/2012  z dne 
29. oktobra 2012 o pravilih 
uporabe Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije (UL L 362, 
31.12.2012, str. 1).
4 Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 1271/2013 z dne 
30. septembra 2013 o okvirni 
finančni uredbi za organe iz 
člena 208 Uredbe (EU, 
Euratom) št. 966/2012 
Evropskega parlamenta in 
Sveta (UL L 328, 7.12.2013, 
str. 42).
5 Glej člen 121 finančne uredbe.
16 Uvod 
Vloge in odgovornosti
09 
Nepovratna sredstva izvršujejo agencije s posrednim centraliziranim upravlja -
njem. V skladu s tem so odgovorne za večletno in letno programsko načrtovanje 
ter izvajanje (operativno in finančno) svojih ukrepov, financiranih z nepovratnimi 
sredstvi. Če Komisija prenese izvajanje specifičnega ukrepa, financiranega z ne -
povratnimi sredstvi, na agencijo, obdrži končno odgovornost za splošno izvrše -
vanje proračuna nepovratnih sredstev6. Zato je za uresničevanje ciljev in politik 
Unije bistveno, da agencije uspešno upravljajo dejavnosti, povezane z nepovrat-  
nimi sredstvi.
10 
Na ravni agencije kontrole upravljanja nepovratnih sredstev zajemajo naslednje 
sisteme7:
(a) predhodno in naknadno vrednotenje ukrepov in projektov agencije, financi -
ranih z nepovratnimi sredstvi;
(b) postopke razpisov za zbiranje predlogov in odbore za vrednotenje;
(c) predhodne in naknadne kontrole za preverjanje zakonitosti in pravilnosti 
izkazov stroškov, ki jih predložijo upravičenci;
(d) spremljanje in poročanje zaradi merjenja dosežkov in rezultatov financiranih 
dejavnosti, povezanih z nepovratnimi sredstvi, na podlagi ključnih kazalnikov 
uspešnosti (KPI).6 Komisija je na primer na EEA 
decentralizirala naloge 
izvajanja začetnih operativnih 
dejavnosti GMES za 
spremljanje kopnega (GIO 
land).
7 Glej člena 133 in 135 finančne 
uredbe ter člen 29(4) okvirne 
finančne uredbe.
17
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
Obseg revizije
11 
Sodišče je v svojih specifičnih letnih poročilih večkrat opozorilo na slabosti pri 
upravljanju nepovratnih sredstev, zlasti v zvezi s predhodnimi in naknadnimi 
kontrolami izkazov stroškov, zanesljivostjo predhodnega preverjanja, ki ga opravi 
zunanji revizor, spremljanjem operativnega izvrševanja nepovratnih sredstev in 
izterjavo neupravičenih plačil.
12 
Zato je bilo pri reviziji ocenjeno, kako so agencije upravljale nepovratna sredstva 
in ali je bilo izvrševanje teh sredstev v skladu s pravili. To vprašanje je bilo razde -
ljeno na naslednja revizijska podvprašanja:
(a) Ali agencije izberejo nepovratna sredstva kot najustreznejše orodje za fi -
nanciranje in ali so dejavnosti, financirane z nepovratnimi sredstvi, ustrezno 
usklajene s poslanstvom, strateškimi nalogami in cilji agencij?
(b) Ali postopki agencij zagotavljajo, da je izbor predlogov v skladu z veljavnimi 
pravili in da je spremljanje njihovega izvajanja uspešno?
(c) Ali agencije ustrezno merijo in vrednotijo izide dejavnosti, povezanih z nepo -
vratnimi sredstvi?
13 
Revizija je zajela celoten postopek upravljanja nepovratnih sredstev. Pri njej ni bil 
preučen družbeno-ekonomski učinek nepovratnih sredstev agencij.
18 Obseg revizije in revizijski pristop  
Revizijski pristop
14 
Revizija je temeljila na:
(a) obiskih na kraju samem v petih agencijah (EIT, Frontex, EEA, EFSA in ECDC), 
da bi se pridobili revizijski dokazi o praksah upravljanja nepovratnih sredstev 
s pogovori s ključnim operativnim in upravnim osebjem, pregledi dokumen -
tacije, analizo procesov notranjega kontroliranja in preučitvijo vzorca, pred -
stavljenega v  Prilogi ;
(b) pregledu ustanovitvenih uredb, večletnih in letnih programov dela, do -
kumentov o programskem načrtovanju nepovratnih sredstev, smernic 
o upravljanju nepovratnih sredstev ter poročil o vrednotenju nepovratnih 
sredstev v petih agencijah, ki so bile izbrane za revizijski obisk;
(c) podrobni analizi 16 postopkov za zbiranje predlogov in 75 izplačil nepovrat-  
nih sredstev v petih izbranih agencijah iz obdobja med januarjem 2013 in 
marcem 2015 (glej Prilogo ).
15 
Revizija je bila izvedena ob upoštevanju splošne finančne uredbe in njenih pravil 
uporabe, standardov notranjega kontroliranja in ustanovitvene uredbe revidirane 
agencije ter večletnih okvirov politike, povezanih s področjem, na katerem deluje 
agencija.
19
 Opažanja
16 
Opažanja Sodišča so predstavljena v treh delih, ki ustrezajo revizijskim podvpra -
šanjem iz odstavka 12: (a) strateška izbira orodja za financiranje, (b) izvajanje te 
odločitve in (c) merjenje rezultatov.
Agencije niso obravnavale vseh možnosti financiranja, 
nepovratna sredstva niso bila vedno najustreznejše 
orodje in dokumenti agencij o programskem 
načrtovanju niso bili povsem usklajeni z njihovimi 
pooblastili in strateškimi cilji
Neustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi predhodnega 
vrednotenja je prispevalo k temu, da so agencije izbirale 
neustrezna orodja za financiranje in da so bila nepovratna 
sredstva slabo zasnovana
Neustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi predhodnih 
vrednotenj
17 
Agencije morajo opraviti predhodna vrednotenja svojih programov in dejavnosti, 
da bi izpolnjevale načelo dobrega finančnega poslovodenja. Predhodno vredno -
tenje bi moralo med drugim obravnavati dodano vrednost udeležbe EU, izbiro 
najustreznejše metode izvajanja, stroškovno učinkovitost izbrane metode in 
znanje, pridobljeno s podobnimi izkušnjami v preteklosti8.
18 
EEA in EFSA sta pred začetkom razpisov za zbiranje predlogov izvedli trdni pred -
hodni vrednotenji. Načrt za znanstveno sodelovanje v obdobju 2014–2016, ki ga 
je pripravila EFSA, je primer dobre prakse pri predhodnem vrednotenju. Njen 
glavni cilj je bil izboljšati uspešnost in učinkovitost nepovratnih sredstev v pri-  
hodnosti, hkrati pa upoštevati dodano vrednost njene udeležbe (glej okvir 2 ).8 Člen 18(1) pravil uporabe.
20 Opažanja 
19 
Pomemben del uspešnega predhodnega vrednotenja je uporaba pridobljenega 
znanja. Leta 2011 je ocena učinka EIT – vključevanje zahtev iz predhodnega vred -
notenja9 poudarila pomembnost tega, da so vzpostavljeni trdni postopki sprem-  
ljanja, s katerimi se meri smotrnost poslovanja EIT in SZI10. EIT zdaj vzpostavlja 
tak sistem za spremljanje (glej okvir 6  in odstavek 45). Te slabosti v spremljanju 
smotrnosti poslovanja vplivajo na to, kako EIT izvaja konkurenčen mehanizem 
pregleda11.9 Predhodno vrednotenje je 
izvedla Komisija in je spremljalo 
predlog o spremembi 
ustanovitvene uredbe EIT.
10 SEC(2011) 1433 final z dne 
30. novembra 2011 – Ocena 
učinka – vključevanje zahtev iz 
predhodnega vrednotenja, 
priporočili 4 in 5.
11 Konkurenčen mehanizem 
pregleda je določen 
v členu 14(7) ustanovitvene 
uredbe EIT in je podlaga za 
finančni prispevek, ki ga EIT 
dodeljuje SZI. Finančni 
prispevek zajema element 
financiranja s podporo (60 %, ki 
so enakomerno porazdeljeni 
med SZI) in element 
financiranja glede na 
konkurenčnost (40 %). Element 
financiranja glede na 
konkurenčnost se dodeljuje  
na podlagi treh meril z enakim 
ponderjem: (1) pretekla 
smotrnost poslovanja SZI,  
(2) predlagani poslovni načrt in 
ocenjeni proračun SZI ter  
(3) izvajanje večletne strategije 
SZI. Glej tudi odstavek 73 
Posebnega poročila Sodišča 
št. 4/2016 – Evropski inštitut za 
inovacije in tehnologijo mora 
spremeniti svoje izvedbene 
mehanizme in elemente svoje 
zasnove, da bi dosegel 
pričakovani učinek ( http://eca.
europa.eu ).EFSA je pridobljeno znanje uporabila za to, da je leta 2015 uvedla nove  
in uspešnejše koncepte nepovratnih sredstev
EFSA je izvedla predhodno vrednotenje, da bi okrepila svoje znanstveno sodelovanje z državami članicami 
v prihodnosti. V ta namen je leta 2013 sprožila posvetovanja s svojo mrežo informacijskih točk in skupino za 
razpravo o znanstvenem sodelovanju v okviru posvetovalnega foruma. Poleg tega je naročila zunanji pregled, 
da bi ocenila učinek obstoječih projektov, financiranih z nepovratnimi sredstvi, in projektov javnega naročanja 
na izpolnjevanje njenih nalog. EFSA je analizirala izide in priporočila teh pregledov, da bi oblikovala svoj načrt 
za znanstveno sodelovanje v obdobju 2014–2016, v katerem so bili uvedeni novi in uspešnejši koncepti nepo -
vratnih sredstev, in sicer tematska nepovratna sredstva (npr. patogeni mikroorganizmi v živilih) in nepovratna 
sredstva za skupne projekte (npr. VectorNet).
Tematska nepovratna sredstva se zdaj dodeljujejo za široke prednostne teme, ki so določene vnaprej v sode -
lovanju z državami članicami. EFSA je najvišji možni znesek nepovratnih sredstev povečala na 500 000 EUR, 
kar spodbuja predloge velikih strateških projektov, svojo stopnjo sofinanciranja pa omejila na 50 % (prej je 
stopnja sofinanciranja za posamezne dodelitve nepovratnih sredstev znašala 90 %). EFSA pričakuje, da bi 
lahko ta nova nepovratna sredstva povečala dodano vrednost in stroškovno učinkovitost njenih dejavnosti 
znanstvenega sodelovanja.Okvir 2
21 Opažanja 
Neustrezna orodja za financiranje
20 
Izbira agencij med različnimi orodji za financiranje pri izpolnjevanju njihovih spe -
cifičnih nalog je omejena na: financiranje z nepovratnimi sredstvi, javno naroča -
nje ali druge mehanizme, kot so sporazumi o sodelovanju ali zunanje izvajanje (s 
sporazumi o ravni storitev). Izbira bi morala biti odvisna od analize potreb agen -
cije, njenih virov, ciljev, ki jih je treba doseči, potencialnih upravičencev, h katerim 
naj bi bila usmerjena sredstva, ter ravni konkurence, ki je potrebna za zagotovitev 
stroškovne učinkovitosti. Sodelujoči subjekti morajo upoštevati ustrezne zahteve 
možnosti financiranja, ki jo je izbrala agencija.
21 
Za postopke v zvezi z nepovratnimi sredstvi se uporabljajo bolj omejevalna meri -
la upravičenosti in šibkejša merila za finančno dodeljevanje kot pri javnih naro -
čilih. Predlagani proračun nepovratnih sredstev se na primer ne oceni v smislu 
ekonomsko najugodnejše ponudbe12, kot se to stori pri javnem naročanju. Pri vsa -
ki uporabi financiranja z nepovratnimi sredstvi je lahko konkurenca na splošno in 
zlasti konkurenca glede cene zelo omejena. Zato se financiranje z nepovratnimi 
sredstvi ne bi smelo uporabljati praviloma, pač pa takrat, ko uporaba javnega 
naročanja iz utemeljenih razlogov ni ustrezna.
22 
Revidirane agencije niso pripravile specifičnih smernic in meril, kot zahtevajo 
standardi notranjega kontroliranja, kar bi poslovodstvu pomagalo pri odločanju 
o mehanizmu za financiranje, ki je najustreznejši za izvajanje specifične naloge ali 
dejavnosti.
23 
Nekatere revidirane agencije (Frontex, EFSA, ECDC) so zagotovile nepovratna 
sredstva za pridobitev specifičnih storitev ali izdelkov od javnih organov, ki so 
ozko specializirani za področje nalog agencije. V podporo temu pristopu so na -
vedle, da so dolžne povečati sodelovanje in mreženje s svojimi javnimi partnerji, 
in opozorile, da je v okviru pravil o javnem naročanju problematično omejevati 
dostop na konzorcije in izločiti zasebne organe z mogočim navzkrižjem intere -
sov. Vendar pa je Sodišče ugotovilo primere, ko so agencije za podobne storitve 
uporabljale tako nepovratna sredstva kot javno naročanje (EFSA, Frontex) ali niso 
raziskale drugih možnosti (EFSA, ECDC). Za primere glej okvir 3 .12 Člen 203 pravil uporabe 
v zvezi z merili za dodeljevanje 
nepovratnih sredstev zahteva 
le, da se z vrednotenjem 
zagotovi ustrezno upravljanje 
sredstev Unije.
22 Opažanja 
Primeri, ko uporaba nepovratnih sredstev ni najuspešnejše orodje
EFSA uporablja specifična nepovratna sredstva in javno naročanje za znanstvene študije in naloge 
zbiranja podatkov
EFSA redno dodeljuje specifična nepovratna sredstva za projekte in dejavnosti, ki podpirajo njeno poslanstvo 
na področjih zbiranja podatkov, pripravljalnega dela za znanstvena mnenja in drugih znanstvenih študij. 
Le javni partnerji, ki so navedeni na seznamu pristojnih organizacij, se lahko prijavijo na razpis za zbiranje 
predlogov.
EFSA tudi sproža javna naročila za pripravo znanstvenih mnenj in kratkoročnih znanstvenih študij, ki so odprte 
za javne in zasebne organe. V takih primerih je razmerje uspešnosti med organizacijami iz člena 36 ustanovit -
vene uredbe13 in drugimi organizacijami 50 : 50. Vendar EFSA za revidirane projekte, financirane z nepovratni -
mi sredstvi, ni raziskala možnosti javnega naročanja.
Zračni nadzor za skupne operacije Frontexa
Frontex je te operacije običajno financiral z nepovratnimi sredstvi za udeležene državne organe, stopnja pa 
se je gibala med 4 800 in 6 900 EUR na patruljno uro. V letih 2012 in 2013 je Frontex sprožil pilotne projekte, 
da bi ocenil izvedljivost tega, da bi se zračni nadzor izvajal z javnim naročanjem. Rezultat je bila dogovorjena 
vseobsegajoča stopnja v višini 2 250 EUR na patruljno uro. Frontex je na podlagi rezultatov pilotnih projek -
tov leta 2015 sprožil postopek javnega naročanja za okvirne pogodbe s ponovnim odpiranjem konkurence. 
Rezultat postopka je bilo 11 uspešnih ponudb (šest javnih naročil oddanih za pomorski zračni nadzor in pet za 
kopenski zračni nadzor). Primerjalna analiza pomorskega zračnega nadzora, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da 
lahko zasebni organi zagotovijo primernejša mala letala, specializirana za zračni nadzor, namesto večjih letal, 
ki se običajno uporabljajo za vojaške namene, ali civilnih letal, ki jih ponujajo sodelujoče države članice. Posle -
dično se je povprečna cena na uro s prejšnje cene 5 700 EUR znižala na 2 300 EUR.
ECDC uporablja nepovratna sredstva za znanstvene študije
ECDC je uporabljala nepovratna sredstva za znanstvene študije: Vaccine European New Integrated Collaboration 
Effort - Phase III  (novo evropsko integrirano sodelovanje na področju cepljenja, faza 3 – VENICE III) in Europe -
an Reference Laboratory Network for Tuberculosis  (evropska mreža referenčnih laboratorijev za tuberkulozo – 
ERLTB-net). Uporabo nepovratnih sredstev je utemeljila z uporabo v preteklosti in s tem, da partnerji poznajo 
model financiranja z nepovratnimi sredstvi, deljeno lastno odgovornostjo ter pomembnostjo zaupnosti 
pridobljenih podatkov. Vendar pa pred sprožitvijo razpisa za zbiranje predlogov ni raziskala možnosti uporabe 
javnega naročanja.
13 Člen 36 Uredbe (ES) št. 178/2002 določa podlago za mreženje z organizacijami držav članic, ki delujejo v okviru poslanstva EFSA. Upravni odbor 
EFSA pripravi in posodablja seznam pristojnih organizacij, ki jih določijo države članice. Seznam zdaj vključuje približno 330 javnih organov.Okvir 3
23 Opažanja 
Slaba zasnova nepovratnih sredstev
24 
Da bi se izognili nepotrebnemu upravnemu bremenu za agencije in upravičence, 
finančna uredba in njena pravila uporabe predvidevajo, da se lahko v izjemnih 
primerih nepovratna sredstva dodelijo neposredno brez razpisa za zbiranje pred-  
logov14, in spodbujajo uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov, da bi 
se olajšalo upravljanje nepovratnih sredstev, zlasti glede nepovratnih sredstev 
z nizko vrednostjo (nepovratna sredstva v višini manj kot 60 000 EUR)15.
25 
Pri reviziji je bilo ugotovljenih več primerov, ko so postopki za dodelitev nepo -
vratnih sredstev, ki so jih uporabljale revidirane agencije, privedli do znatnih 
upravnih bremen za agencijo in upravičence, ko se te možnosti za dodelitev niso 
uporabljale (glej primer v  okviru 4 ).14 Člen 190 pravil uporabe 
omogoča neposredno 
dodelitev nepovratnih 
sredstev javnim organom  
ali državam članicam, ki so 
s temeljnim aktom določene 
kot upravičenke, ali za ukrepe 
s posebnimi značilnostmi, ki 
zahtevajo poseben tip organa 
zaradi njegove tehnične 
sposobnosti in visoke stopnje 
specializacije.
15 Člena 123 in 124 finančne 
uredbe ter člen 181 pravil 
uporabe določata povračilo 
stroškov na podlagi stroškov 
na enoto, pavšalnih zneskov 
ali pavšalnega financiranja.
Primer nepotrebno obremenjujočega postopka za dodelitev nepovratnih sredstev
Sporazumi o štipendiranju ECDC
ECDC vsako leto pošlje povabila k oddaji predloga za okvirni sporazum o partnerstvu tistim priznanim krajem 
usposabljanja, ki so bili v prejšnjem letu gostitelji štipendistov EPIET. Pred dodelitvijo okvirnega sporazuma 
o partnerstvu za štipendije EPIET ECDC izvede popoln postopek vrednotenja, ki temelji na merilih, sporočenih 
v okviru omejenega razpisa za zbiranje predlogov. Ta postopek povzroča nepotrebno težko upravno breme 
za ECDC in kraje usposabljanja, zlasti ker je ECDC te organe že certificiral kot priznane lokacije usposabljanja. 
ECDC bi lahko uporabil postopek neposredne oddaje naročila16.
16 Člen 190(1)(f) pravil uporabe.Okvir 4
26 
Izbira neustrezne oblike nepovratnih sredstev lahko povzroči znatno neučinko -
vitost pri izvajanju in spremljanju dejavnosti, povezanih z nepovratnimi sredstvi. 
Agencije lahko bolj uporabljajo poenostavljeno obračunavanje stroškov (glej 
primere v  okviru 5 ).
24 Opažanja 
27 
Poenostavljeno obračunavanje stroškov, ki ga za financiranje svojih informa -
cijskih točk z nepovratnimi sredstvi uporablja EFSA, je primer dobre prakse pri 
učinkovitem izvrševanju nepovratnih sredstev z nizko vrednostjo. Informacijske 
točke podpirajo EFSA pri praktičnem izvajanju mreženja in dejavnosti znanstve -
nega sodelovanja. So vmesni člen med EFSA in nacionalnimi organi za varnost 
hrane, raziskovalnimi inštituti, potrošniki in drugimi deležniki. Leta 2015 je EFSA 
svojim informacijskim točkam neposredno dodelila večletne sporazume o dode -
litvi nepovratnih sredstev za zagotavljanje vnaprej opredeljenih ponavljajočih 
se storitev. Letna nepovratna sredstva za vsako informacijsko točko (nepovratna 
sredstva z nizko vrednostjo pod 60 000 EUR) so temeljila na pavšalnih zneskih.  
Pri njihovem izračunu se je EFSA opirala na dva vira: (a) na podatke o zahtevkih  
za povračilo stroškov iz preteklosti (zbrane v zadnjih sedmih letih sodelovanja)  
in (b) podatke Eurostata o plačah javnih uslužbencev v posameznih državah  
članicah. EFSA bi lahko ob koncu leta izplačala celoten letni znesek nepovrat-  
nih sredstev na podlagi opravljenih storitev, ne da bi morala zahtevati dokazila 
o točnih nastalih stroških. S tem bi bistveno zmanjšala upravno breme za svoje 
partnerje in stroške predhodnih preverjanj za EFSA.Primeri uporabe neustrezne oblike nepovratnih sredstev
Evropski tematski centri (ETC) agencije EEA in EIONET
ETC so del evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (EIONET) in podpirajo EEA pri 
izvajanju njenih programov dela. EEA za ustanovitev vsakega ETC sklene okvirne sporazume o partnerstvu 
s konzorciji, saj morajo partnerske organizacije združiti svoje strokovno znanje za obravnavo vsake teme. 
Med partnerji EEA so večinoma organi javnega sektorja, saj je to sektor, v katerem se predvsem izvaja zbira -
nje podatkov, ocenjevanje in poročanje na okoljskem področju. Priprava in nato analiza izkazov stroškov več 
kot 40 partnerjev je znaten upravni zalogaj, ki je potreben, ker se nepovratna sredstva financirajo na podlagi 
neposrednih upravičenih stroškov. Za ta nepovratna sredstva bi lahko EEA nadalje raziskala poenostavljeno 
obračunavanje stroškov17.
Tekoči stroški za sredstva (REM), ki jih ima Frontex z zračnim nadzorom
Frontex financira operacije na kopenskih/morskih/zračnih mejah udeleženih držav z nepovratnimi sredstvi. 
Eden od elementov teh operacij se nanaša na zračni nadzor. Sistem nepovratnih sredstev za tak nadzor se opi -
ra na povračilo tekočih stroškov za sredstva, ki zajemajo predvsem stroške amortizacije, vzdrževanja, goriva in 
nadomestil posadki na uro letenja. Udeleženi organi uporabljajo različne pristope za izračun in prijavo svojih 
stroškov vzdrževanja in misij (zlasti nadomestil posadki), zato je upravljanje teh nepovratnih sredstev posebno 
neučinkovito in obremenjujoče.
17 Člena 123 in 124 finančne uredbe.Okvir 5
25 Opažanja 
V nepopolnih letnih dokumentih o programskem 
načrtovanju ukrepi agencij, financirani z nepovratnimi 
sredstvi, niso bili povsem usklajeni z njihovimi pooblastili in 
strateškimi cilji
Cilji SMART za rezultate in učinke niso bili določeni
28 
Agencije morajo pripraviti večletne in letne programe dela, v katerih so orisani 
cilji, pričakovani rezultati in kazalniki smotrnosti poslovanja18. Cilji, ki so v njih 
določeni, bi morali biti specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opre -
deljeni ter se nanašati na vse sektorje delovanja agencije19. Letni program dela bi 
moral biti usklajen z večletnim delovnim programom in bi moral zajemati ukrepe, 
ki bodo financirani20. Dejavnosti, financirane z nepovratnimi sredstvi, bi morale 
biti jasno povezane s cilji v programih dela agencij21.
29 
Pregled najnovejših letnih programov dela (2013–2015) je za vse revidirane agen -
cije pokazal, da ciljev SMART na splošno ni bilo. Cilji so bili večinoma široki opisi 
dejavnosti, povezanih z nepovratnimi sredstvi, ki so bile načrtovane za leto, ali 
ohlapni opisi izložkov. Pomanjkanje ciljev SMART je spodkopalo zmožnost agen -
cij, da dokažejo, da so bile njihove dejavnosti, povezane z nepovratnimi sredstvi, 
usklajene z njihovimi strateškimi cilji in pooblastili iz njihovih ustanovnih uredb 
(glej primere v  okviru 6 ).18 Člen 32 okvirne finančne 
uredbe.
19 Člen 29(4) okvirne finančne 
uredbe.
20 Člen 32(3) okvirne finančne 
uredbe.
21 Člen 121(1) finančne uredbe.
26 Opažanja 
Primeri slabo opredeljenih ciljev v letnih programih dela
Letni programi dela EIT nimajo ciljev SMART na visoki ravni v zvezi s pričakovanimi izboljšavami 
inovacij
EIT v svojem letnem programu dela ni opredelila ciljev SMART na visoki ravni v zvezi z inovacijami, ki naj bi 
bile po pričakovanjih dosežene s sinergijami, nastalimi s trikotnikom znanja SZI (raziskave, izobraževanje in 
inovacije), ali v zvezi s trajnostjo obstoječih SZI. Posledično letni programi dela niso zagotavljali, da bi bili cilji 
za nepovratna sredstva iz poslovnih načrtov SZI povsem usklajeni z doseganjem strateških ciljev EIT, strateške -
ga inovacijskega programa in Obzorja 2020 ter bi te cilje podpirali.
Letni programi dela ECDC nimajo ciljev SMART za ponavljajoče se dejavnosti agencije, povezane 
z nepovratnimi sredstvi
Odkar je ECDC leta 2006 od Komisije prevzela program EPIET, je usposobila približno 450 epidemiologov. Zdaj 
jih usposablja 12 letno. Toda epidemiologe so usposabljale tudi države članice in ECDC nima podatkov o šte -
vilu usposobljenih specialistov na ravni držav članic. Zato njena strategija usposabljanja na področju javnega 
zdravja (sprejeta junija 2015) nima ustreznih in časovno opredeljenih strateških podciljev. Z letnimi progra -
mi dela ECDC ni bilo mogoče dokazati, kako naj bi njene ponavljajoče se dodelitve nepovratnih sredstev za 
usposabljanje na področju javnega zdravja prispevale k izpolnitvi njenih splošnih pooblastil in strateških ožjih 
ciljev za evropsko epidemiološko spremljanje in sposobnost za ugotavljanje in obvladovanje izbruhov bolezni.
Frontex nima količinsko opredeljenih ciljev in ožjih ciljev za svoje skupne operacije
Frontex je pripravil operativne programe za vsako od svojih skupnih operacij, financiranih z nepovratnimi 
sredstvi. V zadnjih letih je dobil nalogo izvajati ad hoc  operacije iskanja in reševanja v odziv na več migracij -
skih kriz, kar je vplivalo na njegovo načrtovanje. V večini operativnih programov, vključno s tremi največjimi 
programi Frontexa (Hermes, Triton in Pozejdon (morski del), so bili cilji sicer doseženi, niso pa bili količinsko 
opredeljeni in ciljne vrednosti niso bile določene. Pomanjkanje količinsko opredeljenih ožjih ciljev ovira merje -
nje dolgoročne uspešnosti skupnih operacij.Okvir 6
27 Opažanja 
Sklepi o financiranju so bili nepopolni
30 
Agencije morajo pred sprožitvijo razpisa za zbiranje predlogov sprejeti sklep 
o financiranju22. Če takšnega sklepa ni, morajo njihovi letni programi dela zaje -
mati cilje, okvirni znesek in največjo možno stopnjo sofinanciranja za načrtovane 
dejavnosti, povezane z nepovratnimi sredstvi23, da tako služijo kot pravno skladni 
sklepi o financiranju24.
31 
Revidirane agencije večinoma niso sprejele ločenih sklepov o financiranju, letni 
programi dela pa niso vsebovali informacij25, ki so potrebne, da bi veljali kot 
sklepi o financiranju za njihove ukrepe, financirane z nepovratnimi sredstvi (glej 
primere v  okviru 7 ).22 Člen 68(2) in (3) okvirne 
finančne uredbe.
23 Člen 188 pravil uporabe.
24 Člen 94 pravil uporabe in 
člen 68 okvirne finančne 
uredbe.
25 V letnih programih dela bi  
bilo treba navesti, katere 
načrtovane letne dejavnosti se 
izvajajo z okvirnimi partnerstvi 
ali specifičnimi sporazumi 
o dodelitvi nepovratnih 
sredstev, obliko nepovratnih 
sredstev, cilje in pričakovane 
rezultate, okvirni znesek in 
največjo možno stopnjo 
sofinanciranja načrtovanih 
dejavnosti, povezanih 
z nepovratnimi sredstvi.
Primeri letnih programov dela, ki ne predstavljajo veljavnih sklepov o financiranju
V letnem programu dela EEA za leto 2013 ni bil naveden okvirni znesek
Leta 2013 je EEA podpisala okvirne sporazume o partnerstvu z ETC za obdobje štirih let. Vendar v s tem 
povezanih dokumentih o programskem načrtovanju (letni program dela, razpis za zbiranje predlogov) ni bil 
naveden okvirni znesek.
Letni programi EIT niso vsebovali pomembnih informacij o nepovratnih sredstvih za SZI
Letni programi EIT niso vsebovali pomembnih informacij, povezanih z načrtovanimi letnimi specifičnimi 
sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev, sklenjenimi s SZI, kot so največji možni letni zneski specifičnih 
nepovratnih sredstev na SZI, s tem povezani letni cilji EIT, pričakovani rezultati in kazalniki.Okvir 7
28 Opažanja 
Agencije so nepovratna sredstva na splošno izvrševale 
v skladu s pravili, vendar so obstajale pomanjkljivosti 
v nekaterih postopkih dodeljevanja nepovratnih 
sredstev, izbire strokovnjakov in notranjega 
kontroliranja
V specifičnih primerih se pri postopkih izbire in dodeljevanja 
nepovratnih sredstev niso povsem upoštevala osnovna 
načela, še vedno pa obstajajo tudi tveganja, povezana 
z navzkrižjem interesov
32 
Agencije bi pri dodeljevanju nepovratnih sredstev in izbiri strokovnjakov, ki 
sodelujejo v postopkih dodeljevanja, morale spoštovati načeli preglednosti in 
enakega obravnavanja. Poleg tega bi morale zagotoviti potrebna varovala proti 
potencialnim navzkrižjem interesov.
33 
Agencije, ki so uporabljale postopke za izbiro in dodeljevanje nepovratnih 
sredstev iz finančne uredbe (tj. EEA, EFSA in ECDC), so ravnale v skladu z načelo -
ma. V primerih, ko so agencije uporabljale specifične postopke za izbiro strokov -
njakov in dodeljevanje nepovratnih sredstev na podlagi izjem iz ustanovitvene 
uredbe in temeljnega akta (tj. EIT in Frontex), so bile ugotovljene pomanjkljivosti.
Tveganje neupoštevanja načel preglednosti in enakega 
obravnavanja
34 
Za nepovratna sredstva veljata načeli preglednosti in enakega obravnavanja26. 
Postopki agencij za izbiro in dodeljevanje nepovratnih sredstev, določeni v razpi -
sih za zbiranje predlogov, bi morali zagotoviti, da se vse vloge obravnavajo enako 
in da se nepovratna sredstva dodelijo najustreznejšemu predlogu na podlagi 
meril, objavljenih v razpisu27. Razpis bi moral jasno ločevati med merili za izbiro in 
dodelitev. Merila za izbiro morajo omogočati oceno finančne, kadrovske in opera -
tivne zmogljivosti prosilca, da izvede predlagani ukrep, financiran z nepovratnimi 
sredstvi. Merila za dodelitev morajo omogočati oceno kakovosti predloženega 
predloga (ob upoštevanju ciljev in prednostnih nalog, določenih za ukrep, finan -
ciran z nepovratnimi sredstvi)28.
35 
Sodišče je ugotovilo, da sta Frontex in EIT sprejela postopke na podlagi izjem 
v svojih ustanovitvenih uredbah. Takšni postopki ne zagotavljajo, da bi agencije 
v celoti varovale načeli preglednosti in enakega obravnavanja (za dodatne po -
drobnosti glej okvir 8 ).26 Člen 125(1) finančne uredbe.
27 Člena 203(2) in 204(1) pravil 
uporabe.
28 Člen 132 finančne uredbe ter 
člena 202 in 203 pravil 
uporabe.
29 Opažanja 
Postopki v okviru razpisov za zbiranje predlogov, ki temeljijo na izjemah  
iz ustanovitvenih uredb
Frontex je na dvostranskih pogovorih uporabljal pogajalske skupine
Frontex v skladu s svojo ustanovitveno uredbo ne sproža razpisov za zbiranje predlogov, da bi z njimi dodelje -
val nepovratna sredstva za skupne operacije. Namesto tega sklene štiriletne okvirne sporazume o partnerstvu 
neposredno z organi sodelujočih držav. Oddelek Frontexa za operacije vsako leto neuradno določi pogajalske 
skupine in to, katera sredstva bodo letno potrebna za skupne operacije v prihajajočem letu. Nato se Frontex 
dvostransko pogaja s sodelujočimi državami in ugotovi njihov prispevek v človeških virih in tehnični opre -
mi. Pogajalske skupine Frontexa so pooblaščene, da sprejmejo vire, ki jih predlagajo sodelujoče države, ali 
se o njih ponovno pogajajo. Vendar pa odločitve o sestavi skupin in o virih, ki bodo zahtevani, ne sprejme 
direktor ali upravni odbor. Poleg tega direktor ali upravni odbor pogajalskih skupin ne imenuje uradno. Zato 
postopek, katerega rezultat so specifična nepovratna sredstva za skupne operacije, ne varuje v celoti načel 
preglednosti in enakega obravnavanja.
Postopek, ki ga EIT uporablja za imenovanje SZI
Merila, določena v razpisu za zbiranje predlogov za SZI iz leta 2014, so odražala določbe ustanovitvene uredbe 
EIT za izbor in imenovanje SZI29. Vendar pa so bila hkrati uporabljena kot merila za izbiro (tehnična, operativna 
in finančna zmogljivost) in kot merila za dodeljevanje (kakovost in potencial predlagane inovacijske strategi -
je), na ravni podmeril pa je bilo ugotovljenega nekaj prekrivanja. Poleg tega v razpisu ni bil določen prag za 
to, da bi predlogi prišli v fazo predstavitve.
Upravni odbor EIT pri imenovanju SZI upošteva rezultate, ki jih pridobi komisija za vrednotenje, sestavljena 
iz zunanjih strokovnjakov, poročilo komisije za končno priporočilo ter izid predstavitve treh najvišje uvršče -
nih kandidirajočih SZI pred odborom. Glede razpisa iz leta 2014 je Sodišče ugotovilo, da je bila ocena odbora 
kvalitativna in opravljena brez dodeljevanja točk. Poleg tega ni bilo ne v razpisu ne v notranjih smernicah EIT 
določeno, kako naj odbor ponderira rezultate vrednotenja različnih komisij. Te pomanjkljivosti lahko vplivajo 
na enako obravnavanje kandidatov in ovirajo uspešnost procesa za izbor in imenovanje SZI.
29 Člen 7(2) Uredbe (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije  
in tehnologijo (UL L 97, 9.4.2008, str. 1).Okvir 8
30 Opažanja 
Še vedno so prisotna potencialna tveganja, povezana 
z navzkrižjem interesov
36 
Zunanje strokovnjake, ki EIT pomagajo pri vrednotenju vlog za nepovratna 
sredstva, bi bilo treba izbrati ob ustreznem upoštevanju potencialnih navzkrižij 
interesov30. Po razpisu za prijavo interesa se pripravi seznam strokovnjakov31.
37 
Sodišče je ugotovilo, da Frontex in EIT nista dovolj obravnavala potenciala za 
navzkrižje interesov (za več podrobnosti glej okvir 9 ).30 Člen 204(1) pravil uporabe. 
Glej tudi Posebno poročilo 
Sodišča št. 15/2012 – 
Obvladovanje navzkrižij 
interesov v izbranih  
agencijah EU.
31 Člen 287 pravil uporabe.
Imenovanje strokovnjakov in potencialna navzkrižja interesov
Frontex nima ustrezne politike v zvezi z navzkrižjem interesov
Čeprav morajo vsi uslužbenci Frontexa vsako leto podpisati izjavo o interesih, ni formalne zahteve, da bi bilo 
treba pred sodelovanjem v pogajalskih skupinah na dvostranskih pogovorih podpisati izjavo o odsotnosti 
navzkrižja interesov. Frontex ni vzpostavil ustrezne politike v zvezi z navzkrižjem interesov kot take, ki bi velja -
la za uslužbence, ki sodelujejo v pogajalskih skupinah.
Imenovanje strokovnjakov v EIT
EIT pri izbiri zunanjih strokovnjakov, ki vrednotijo predloge in poslovne načrte SZI, uporablja člen 89 svoje 
finančne uredbe, da lahko odstopi od obveznosti za sprožitev razpisa za prijavo interesa. Vendar EIT ni v celoti 
vzpostavila notranjih postopkov za določitev izvajanja tega odstopanja.
V praksi je EIT vzpostavila bazo strokovnjakov tako, da je uporabila obstoječe sezname strokovnjakov in po -
datkovne zbirke drugih institucij EU (predvsem Komisije), ter tako, da je na priporočilo upravnega odbora EIT 
in uslužbencev izbrala osebe, ki jih ni na teh seznamih. Pogodba za enega od ključnih zunanjih strokovnjakov 
je bila pri razpisu za SZI iz leta 2014 dodeljena neposredno.
Potencialna navzkrižja interesov oceni direktor EIT. O blažilnih ukrepih se odloči na podlagi posameznega 
primera. Ni bilo dokazov o uspešni oceni situacij, ko isti strokovnjak opravlja več hkratnih poslov, od katerih 
lahko vsak zajema potencialno navzkrižje interesov. Te pomanjkljivosti povečujejo tveganje, da bo kršeno 
načelo nediskriminacije, in potencial za navzkrižja interesov.Okvir 9
31 Opažanja 
Agencije so na splošno izboljšale svoje izvrševanje  
in kontrole nepovratnih sredstev, toda nekatere slabosti  
so še vedno prisotne
38 
Za plačila se mora izvajati predhodno in naknadno kontroliranje, da se potrdi, 
da so skladna z veljavnimi določbami in da je bilo uporabljeno načelo dobrega 
finančnega poslovodenja32. Za nepovratna sredstva nad pragovi je obvezno 
dodatno potrdilo o računovodskih izkazih ukrepa, ki ga izda pooblaščen neodvi -
sen zunanji revizor ali javni uslužbenec33. Le dejanski in potrebni stroški, ki jih je 
upravičenec imel pri izvajanju ukrepa in ki so navedeni v proračunu ukrepa, so 
upravičeni za povračilo34.
Predhodne in naknadne kontrole
39 
Sodišče je za leti 2012 in 2013 izdalo mnenja s pridržkom o transakcijah, poveza -
nih z računovodskimi izkazi EIT in Frontexa, ker ni bilo uspešnih predhodnih in 
naknadnih kontrol za izplačila nepovratnih sredstev. Podobna opažanja je izreklo 
za EEA in ECDC, vendar je zanju izdalo revizijski mnenji brez pridržka. V odziv so 
revidirane agencije bistveno okrepile svoje postopke preverjanja ter tudi spreme -
nile svoje politike naknadnega preverjanja in revizijske strategije. Toda čeprav je 
Sodišče za leto 2014 na podlagi revizij računovodskih izkazov in skladnosti za vse 
agencije izreklo revizijsko mnenje brez pridržka, so bile v postopkih preverjanja 
za izplačila nepovratnih sredstev še vedno opažene slabosti. Za konkretne prime -
re dolgotrajnih slabosti v sistemu glej okvir 10 .32 Člen 45 okvirne finančne 
uredbe.
33 Člen 207 pravil uporabe 
zahteva potrdilo za ukrepe, 
financirane z nepovratnimi 
sredstvi, v vrednosti 
nad 750 000 EUR in za 
nepovratna sredstva za 
poslovanje v vrednosti nad 
100 000 EUR. Nekatere 
agencije v svoje notranje 
politike vključijo nižje pragove.
34 Člen 126 finančne uredbe.
32 Opažanja 
Druge slabosti notranjega kontroliranja
40 
Sodišče je ugotovilo, da so bili sporazumi EIT o dodelitvi nepovratnih sredstev 
v obdobju 2011–2014 v povprečju podpisani tri mesece po začetku koledarskega 
leta. Podpis sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev iz leta 2015 se je zavle -
kel do junija 2015.
41 
EEA je v letih 2013 in 2014 s petimi ETC podpisala okvirne sporazume o partner -
stvu, ki bodo veljali do leta 2018. EEA ni niti ocenila niti objavila proračuna za 
celotno obdobje trajanja okvirnih sporazumov o partnerstvu. Posledično zgornja 
finančna meja ni bila določena. Izpolnitev okvirnih sporazumov o partnerstvu 
s specifičnimi sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev se sicer vsako leto 
spremlja, vendar je dejansko neomejena.Primeri slabosti v postopkih predhodnega preverjanja za nepovratna sredstva
EEA
Ena od SZI je predložila končni izkaz stroškov za dejavnosti, v katerem je eden od partnerjev prijavil stroške 
v višini 180 000 EUR za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013. S predhodnim preverjanjem so bile ugotovlje -
ne napake v metodi izračunavanja bruto osebnih prejemkov uslužbencev, ki jih je prijavil partner (za neupravi -
čene jih šteje 40 %), vendar je bil izplačan poln znesek.
Frontex
Poročila o dejavnostih, opravljenih v okviru skupnih operacij nadzora na zračnih mejah, nadzora na morskih 
mejah (SBS) ali nadzora na kopenskih mejah, se med državami članicami močno razlikujejo po dolžini, struktu -
ri in vsebini. To je oviralo učinkovitost predhodnega preverjanja zahtevkov za povračilo stroškov.
ECDC
Naknadna preverjanja dejavnosti, financiranih z nepovratnimi sredstvi ECDC, iz let 2012 in 2013 so potekala 
leta 2014. Revidiranih je bilo šest ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi, ki so zajemali štiri upravičence. 
Pri naknadnem preverjanju je bilo ugotovljeno, da za enega upravičenca ni bilo na voljo dovolj dokazov, da bi 
bilo mogoče ugotoviti neposreden strošek ukrepa. Uslužbenci upravičenca so dejansko delali na več projektih 
in sistem za beleženje časa ni bil v uporabi. To kaže, da bi bilo treba sistem predhodnega preverjanja dodatno 
izboljšati glede na izid naknadne revizije.Okvir 10
33 Opažanja 
Čeprav so nepovratna sredstva na splošno prispevala 
k izvajanju politik revidiranih agencij, agencije niso 
vzpostavile ustreznih sistemov spremljanja, s katerimi 
bi merile splošno uspešnost svojih dejavnosti, 
financiranih z nepovratnimi sredstvi, naknadnih 
vrednotenj pa ni bilo oziroma so bila nepopolna
Ni bilo ključnih kazalnikov smotrnosti
42 
Pri vsaki dejavnosti je treba doseganje ciljev spremljati s kazalniki smotrnosti35, 
ki morajo biti zajeti v letne programe dela agencij36 (za primere kazalnikov glej 
sliko 3 ).35 Člen 29(4) okvirne finančne 
uredbe.
36 Člen 32(3) okvirne finančne 
uredbe.Slika 3Primeri kazalnikov vložkov, izložkov, rezultatov in učinka
Sprememba, ki nastane zaradi izvedbe ukrepa. S kazalniki rezultatov se merijo neposredni učinki zadevne dejavnosti
in upoštevajo neposredni naslovniki.Primer je število zagonskih in odcepljenih podjetij, ki so nastala kot neposreden izložek dejavnosti SZI, ter število sprejetijin prenosov znanja, ki so izložek dejavnosti SZI.Kar se proizvede ali opravi neposredno s sredstvi EU, dodeljenimi dejavnosti/ukrepu. Kazalniki izložkov se uporabljajoza spremljanje pričakovanih izdelkov dejavnosti.Primer je nakup storitev akademskega usposabljanja na univerzitetni ravni.Sredstva agencij in upravičencev so mobilizirana zaradi doseganja ciljev politik agencij.
Končni učinki ukrepa na visoki ravni (dolgoročni). Dovzetni so za veliko raznolikih drugih (zunanjih) vplivov. Kazalniki učinka predstavljajo, kaj bi moral biti uspešen izid dejavnosti/ukrepa, kar zadeva učinek na gospodarstvo/družbo, ki presega tisto,na kar je dejavnost/ukrep vplival(a) neposredno.Primer je krepitev smotrnosti inovacijskega sistema EU: mogoči kazalniki zajemajo število vodilnih tržnih proizvodov, ki so jih uvedla podjetja v EU, bruto odhodke za raziskave in razvoj v EU, neto prilive in odlive neposrednih tujih naložb.VLOŽKI
IZLOŽKI
REZULTATI
UČINEK
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi smernic Komisije za dokument Kazalniki Obzorje 2020: ocena rezultatov in učinka Obzorja 2020.
34 Opažanja 
43 
Čeprav so revidirane agencije v svojih večletnih in letnih programih dela opre -
delile nekatere osnovne kazalnike smotrnosti v zvezi z izložki za dejavnosti, 
povezane z nepovratnimi sredstvi, pa niso določile ključnih kazalnikov smotrnosti 
RACER37 za rezultate in učinke. Zato niso mogle spremljati skladnosti in uspeš -
nosti svojih dejavnosti, povezanih z nepovratnimi sredstvi, ali meriti doseženih 
rezultatov in učinka.
44 
Letni programi dela Frontexa vsebujejo 38 kazalnikov smotrnosti za spremljanje 
njegovih operacij in dejavnosti, toda le nekaj se jih uporablja za namene poroča -
nja. Noben od tako uporabljenih ključnih kazalnikov smotrnosti ne meri ustrezno 
uspešnosti dejavnosti agencije, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi. To, kako 
številni so kazalniki smotrnosti v primerjavi z le nekaj kazalniki, ki se dejansko 
analizirajo za namene poročanja, spodkopava uspešnost sistema spremljanja in 
poročanja agencije Frontex.
45 
EIT še ni vzpostavil sistema izčrpnega vrednotenja, s katerim bi spremljal svoje 
dejavnosti in dejavnosti SZI, kot zahtevajo njegova ustanovitvena uredba, uredba 
o programu Obzorje 2020 in strateški inovacijski program EIT38. Glavni kazalniki 
smotrnosti, ki jih uporablja EIT, se še vedno osredotočajo na vložke in izložke, ne 
pa na rezultate ali učinke. Zato ni mogoče oceniti inovativnega učinka, nastalega 
zaradi sinergijskih učinkov trikotnika znanja.
Naknadnih vrednotenj ni ali pa so nepopolna
46 
Zaradi izboljšanja uspešnosti in odločanja bi morale agencije opravljati naknad-  
na vrednotenja bistvenih dejavnosti39. Za dejavnosti, ki se financirajo na letni 
podlagi, se rezultati vrednotijo najmanj vsakih šest let40. V okviru teh vrednotenj 
bi bilo treba analizirati rezultate večletnih dejavnosti, povezanih z nepovratnimi 
sredstvi, in ponavljajočih se letnih ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi, 
da bi se preverilo, ali so bili skladni z zastavljenimi cilji41.
47 
Vendar revidirane agencije niso vedno opravljale naknadnih vrednotenj, tiste, ki 
so jih, pa niso uporabljale rezultatov za izboljšanje svojega spremljanja dejavno -
sti, financiranih z nepovratnimi sredstvi, in poročanja o njih.37 Ustrezni (povezani s cilji), 
sprejeti, verodostojni, 
preprosti in trdni.
38 Člen 7a Uredbe (ES) 
št. 294/2008.
39 Člen 29(5) okvirne finančne 
uredbe, člen 18(3) pravil 
uporabe.
40 Člen 18(3)(b) pravil uporabe.
41 Člen 18(3) pravil uporabe.
35 Opažanja 
48 
Leta 2013 je EFSA izvedla naknadno vrednotenje učinka, ki ga imajo njena nepo -
vratna sredstva in javna naročila. Na podlagi rezultatov vrednotenja je EFSA uve -
dla nove koncepte za nepovratna sredstva v okvir svoje strategije znanstvenega 
sodelovanja za obdobje 2014–2016 (glej odstavek 18). Toda letni programi dela so 
še naprej vsebovali samo ohlapne cilje v zvezi z nepovratnimi sredstvi in osnovne 
kazalnike, povezane z izvrševanjem proračuna in izložki (npr. delež proračuna 
nepovratnih sredstev, za katerega so bile na koncu leta prevzete obveznosti/
opravljena izplačila, število sprejetih znanstvenih izložkov). EFSA brez ustreznih in 
v rezultate usmerjenih ključnih kazalnikov smotrnosti ni mogla spremljati uspeš -
nosti svojih preteklih ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi, ter ne bo 
mogla oceniti dodane vrednosti EU in uspešnosti svojih novih shem nepovratnih 
sredstev.
49 
Upravni odbor EEA je leta 2012 zahteval naknadno vrednotenje uspešnosti ETC. 
To vrednotenje je poudarilo pomembnost izkoriščanja sinergij zaradi povečanja 
učinkovitosti na tematskih področjih ter naraščajočo potrebo po izčrpnejši in 
integrirani analizi okoljskih podatkov. Vrednotenje je sicer dalo nekaj podlage za 
strateško odločanje, ki vpliva na nepovratna sredstva v prihodnosti (npr. o razvo -
ju specializiranih notranjih zmogljivosti IT v EEA za integrirano analizo okoljskih 
podatkov), ni pa vključevalo ocene sistema za merjenje učinkov za dejavnosti EEA 
in ETC.
50 
Naknadna vrednotenja bi morala biti dovolj popolna, da bi bilo mogoče oceniti 
doseganje strateških ciljev. Ne Frontex ne ECDC nimata podatkov in informacij od 
držav članic, ki bi jima to omogočali. Poleg tega agenciji tega temeljnega vpraša -
nja v svojih naknadnih vrednotenjih in notranjih analizah nista priznali. Posledič -
no nista izpolnili svojih obveznosti v zvezi z določitvijo ustreznih strateških ciljev 
za svoje dejavnosti, povezane z nepovratnimi sredstvi, in vzpostavitvijo uspešne -
ga (k rezultatom usmerjenega) sistema spremljanja in poročanja z ustreznimi in 
merljivimi ključnimi kazalniki smotrnosti.
51 
Posledice, ki jih ima to stanje za dejavnosti ECDC in Frontexa, povezane z nepo -
vratnimi sredstvi, so orisane v  okviru 11 .
36 Opažanja 
Primeri nepopolnih naknadnih vrednotenj
Nezmožnost merjenja uspešnosti dejavnosti ECDC, povezanih z nepovratnimi sredstvi
Pooblastila ECDC zajemajo podpiranje in usklajevanje programov usposabljanja za pomoč državam članicam 
in Komisiji pri pridobivanju ustreznega števila usposobljenih specialistov, zlasti na področju epidemiološkega 
spremljanja in terenskih raziskav, in za ustvarjanje zmogljivosti za opredelitev zdravstvenih ukrepov za obvla -
dovanje izbruhov bolezni42.
Strokovno pregledana znanstvena literatura priporoča razmerje 1 epidemiolog na 100 000 ljudi. V EU je več 
kot 500 milijonov prebivalcev, kar pomeni, da bi morala imeti približno 5 000 epidemiologov. Po ocenah bi 
morale ECDC in države članice letno usposobiti približno 500 štipendistov. ECDC nima podatkov o dejanskem 
številu štipendistov, ki se letno usposobijo v državah članicah, pa tudi ne o sedanjem številu aktivno zapo -
slenih epidemiologov v EU. Zato ECDC ne more spremljati uspešnosti, ki jo ima njena naloga usposabljanja, 
financirana z nepovratnimi sredstvi.
Nezmožnost merjenja uspešnosti dejavnosti Frontexa, povezanih z nepovratnimi sredstvi
Frontex usklajuje skupne operacije s schengenskimi državami, ki lahko zajemajo pomoč schengenskim drža -
vam pri humanitarnih operacijah reševanja na morju.
Leta 2014 je Frontex pri svojih različnih operacijah zabeležil približno 340 000 ljudi, ki so nezakonito vstopili na 
schengensko območje. Države članice so odgovorne za to, da ugotovijo status teh ljudi (odobren azil, vrnitev, 
pobegnil). Vendar je glede tega premalo izmenjav podatkov med Frontexom in državami članicami. Zato ni 
mogoče oceniti uspešnosti skupnih operacij Frontexa, financiranih z nepovratnimi sredstvi.
42 Člen 9(6) Uredbe (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in 
obvladovanje bolezni (UL L 142, 30.4.2004, str. 1).Okvir 11
37
 Zaključki in priporočila
52 
Revizija je pokazala, da nepovratna sredstva niso bila vedno najustreznejše 
orodje za izpolnitev nalog in ciljev politik agencij. Pokazala je tudi, da so agen -
cije upravljale nepovratna sredstva na splošno v skladu s pravili, razen primerov 
specifičnih postopkov za izbiro nepovratnih sredstev. Čeprav so nepovratna 
sredstva na splošno prispevala k izvajanju politik agencij in spodbujala sodelova -
nje z javnimi organi držav članic, agencije niso nadalje merile dodane vrednosti 
EU in splošne uspešnosti svojih dejavnosti, financiranih z nepovratnimi sredstvi. 
Priporočila v nadaljevanju so naslovljena na vse agencije ali druge organe, ki upo -
rabljajo nepovratna sredstva ali razmišljajo, da bi jih uporabljali v prihodnosti.
Ustrezna uporaba orodja za financiranje 
z nepovratnimi sredstvi
53 
Večina revidiranih agencij ni ustrezno obravnavala vprašanja, ali je financiranje 
z nepovratnimi sredstvi najuspešnejše in najučinkovitejše orodje za izvajanje 
specifične naloge ali dejavnosti (glej odstavke 17 do 19) ter ali bi bile ustreznejše 
ali gospodarnejše druge možnosti, kot so javno naročanje, sporazumi o ravni sto -
ritev ali sporazumi o sodelovanju (glej odstavke 20 do 23). Poleg tega obstajajo 
neučinkovitosti v zvezi z izbranim postopkom v zvezi z nepovratnimi sredstvi ali 
obliko nepovratnih sredstev (glej odstavke 24 do 27).
Priporočilo 1
Pred sprožitvijo nepovratnih sredstev bi morale agencije 
raziskati, ali so nepovratna sredstva najuspešnejše orodje. 
Kadar koli je to upravičeno, bi bilo treba uporabljati 
poenostavljeno obračunavanje stroškov in neposredno 
dodeljevanje.
Če agencije za specifični ukrep uporabijo financiranje z nepovratnimi sredstvi, bi 
moralo biti to vedno izvedeno na podlagi temeljite analize potreb agencije, stra -
teških ciljev, dodane vrednosti EU, ki naj bi bila dosežena, potencialnih kandida -
tov, h katerim naj bi bila usmerjena sredstva, ter ravni konkurence, ki je potrebna 
za zagotovitev stroškovne učinkovitosti. Kadar je to ustrezno, bi morale agencije 
uporabiti poenostavljeno obračunavanje stroškov. Nepovratna sredstva bi bilo 
treba dodeliti brez razpisa za zbiranje predlogov (tj. neposredno), kadar je to ute -
meljeno s členom 190 pravil uporabe. Agencije bi morale določiti jasne smernice 
in merila za pomoč poslovodstvu pri odločanju o najuspešnejšem, najučinkovitej -
šem in najbolj gospodarnem orodju za izvajanje specifične naloge ali dejavnosti.
Ciljni datum za izvedbo: čim prej.
38 Zaključki in priporočila 
Letno programsko načrtovanje ukrepov, financiranih 
z nepovratnimi sredstvi
54 
Večletni in letni programi dela revidiranih agencij niso vsebovali specifičnih, 
merljivih in časovno določenih ciljev za rezultate načrtovanih ukrepov, financira -
nih z nepovratnimi sredstvi. Ta slabost spodkopava zmožnost agencij, da bi svoje 
(letne) dejavnosti, povezane z nepovratnimi sredstvi, uskladile s strateškimi cilji iz 
svojih večletnih dokumentov o programskem načrtovanju in pooblastili iz svojih 
ustanovnih uredb (glej odstavka 28 in 29). Pogosto nimajo pomembnih informa -
cij, povezanih z načrtovanim razpisom za zbiranje predlogov. V takšnih primerih 
letni programi dela ne predstavljajo veljavnih sklepov o financiranju za ukrepe 
agencij, financirane z nepovratnimi sredstvi (glej odstavka 30 in 31).
Priporočilo 2
V programih dela agencij bi moralo biti navedeno, katere 
dejavnosti naj bi bile izvedene z nepovratnimi sredstvi, 
specifični cilji in pričakovani rezultati, ki naj bi bili doseženi 
z ukrepi, financiranimi z nepovratnimi sredstvi, ter 
načrtovani finančni in človeški viri, potrebni za izvedbo 
ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi.
Ko agencije pripravljajo svoj letni program dela, bi morale določiti specifične in 
k rezultatom usmerjene cilje za svoje ukrepe, financirane z nepovratnimi sredstvi, 
ki bi morali biti jasno usklajeni z njihovimi strateškimi cilji in pooblastili iz usta -
novnih uredb. Da bi letni program dela pomenil veljaven sklep o financiranju, 
mora agencija v njem navesti finančne in človeške vire, ki so odobreni za izvaja -
nje ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi (proračunska vrstica in odobre -
na proračunska sredstva), ter bistvene informacije o načrtovanem razpisu za zbi -
ranje predlogov (merila za izbiro in dodelitev, najvišji možni znesek nepovratnih 
sredstev, najvišja možna stopnja sofinanciranja, časovni razpored). Pri večletnih 
okvirnih partnerstvih je treba določiti letne prednostne naloge in pričakovane 
rezultate za specifična nepovratna sredstva.
Ciljni datum za izvedbo: letni programi dela za leto 2018.
39 Zaključki in priporočila 
Postopki za dodeljevanje nepovratnih sredstev
55 
V primerih, ko so revidirane agencije uporabljale specifične postopke za izbiro 
strokovnjakov in dodeljevanje nepovratnih sredstev na podlagi izjem iz ustano -
vitvene uredbe (tj. EIT in Frontex), so bile prisotne pomanjkljivosti. Zato tveganja 
za načeli enakega obravnavanja in preglednosti ter morebitna vprašanja, poveza -
na z navzkrižji interesov, niso bila v celoti obravnavana (glej odstavke 34 do 37).
Priporočilo 3
Agencije, ki uporabljajo specifične postopke v zvezi 
z nepovratnimi sredstvi, bi morale vzpostaviti formalne 
notranje postopke, ki bi upoštevali načeli preglednosti 
in enakega obravnavanja ter varovali pred potencialnimi 
navzkrižji interesov.
V primerih, ko ustanovitvena uredba agencije odstopa od finančne uredbe, bi 
morala agencija vzpostaviti formalne notranje postopke za izvajanje odstopanja. 
Notranji postopki bi morali zagotavljati zlasti:
– preglednost: odgovorni organ (odredbodajalec/upravni odbor) bi moral 
formalno imenovati in jasno pooblastiti notranje uslužbence, ki se ukvarjajo 
s postopki v zvezi z nepovratnimi sredstvi, v poročilih o soglasju bi morale 
biti jasno utemeljene vse pomembne odločitve, v razpisu za zbiranje predlo -
gov bi bilo treba za vsako fazo vrednotenja objaviti s tem povezana merila in 
relativne ponderje za fazo vrednotenja,
– enako obravnavanje kandidatov: vsem članom izbirne komisije/odbora bi bilo 
treba sporočiti usklajene metodologije in pragove, jasno bi bilo treba določiti 
jasno razmejena merila za upravičenost, izbiro in dodelitev, določiti bi bilo 
treba merila za izbiro in dodelitev, ki niso ne preveč specifična ne preveč  
ohlapna, zunanji strokovnjaki ne bi se smeli biti imenovani neposredno, do -
ločiti bi bilo treba pragove za to, da bi predlogi prišli v končno fazo predstavi -
tve, ter to objaviti v razpisu,
– odsotnost navzkrižja interesov: za zunanje strokovnjake, notranje uslužbence 
in člane upravnega odbora, ki sodelujejo v procesu izbora in dodelitve, bi bilo 
treba določiti formalne politike v zvezi z navzkrižjem interesov, v politiki bi 
morala biti razvrščena vprašanja, povezana z navzkrižjem interesov, ob upo -
števanju skupnega učinka več manjših navzkrižij interesov, ter opredeljeni 
uspešni blažilni ukrepi.
Ciljni datum za izvedbo: čim prej.
40 Zaključki in priporočila 
Predhodne in naknadne kontrole
56 
Revidirane agencije so sicer izboljšale svoje izvrševanje nepovratnih sredstev 
in postopke spremljanja, vendar so v notranjem kontrolnem sistemu še vedno ob -
stajale različne slabosti (glej odstavke 39 do 41).
Priporočilo 4
Agencije bi morale okrepiti svoje sisteme preverjanja, 
ki se uporabljajo za izvajanje projektov, financiranih 
z nepovratnimi sredstvi.
Agencije bi morale določiti standardizirane zahteve glede poročanja za upravi -
čence, da bi omogočile učinkovit in uspešen sistem spremljanja. Izide naknadnih 
kontrol bi bilo treba vsaj enkrat letno pregledati, da bi bila obravnavana vsa 
potencialna sistemska vprašanja v sistemu prehodnih kontrol. V okvirnih spo -
razumih o partnerstvu bi moral biti naveden najvišji možni znesek. Posamezne 
sporazume za izvajanje ponavljajočih se dodelitev nepovratnih sredstev in okvir -
ne sporazume o partnerstvu bi bilo treba podpisati pred načrtovanim začetkom 
ukrepa, financiranega z nepovratnimi sredstvi, razen če proti temu obstajajo 
utemeljeni razlogi.
Ciljni datum za izvedbo: čim prej.
Ključni kazalniki smotrnosti in naknadna vrednotenja
57 
Čeprav so revidirane agencije v svojih programih dela opredelile nekatere 
osnovne kazalnike izložkov za svoje ukrepe, financirane z nepovratnimi sredstvi, 
pa niso določile ustreznih ključnih kazalnikov smotrnosti za rezultate in učinek. 
Poleg tega niso opravljale naknadnih vrednotenj bistvenih dejavnosti ali pa niso 
uporabljale njihovih rezultatov za izboljšanje svojega spremljanja dejavnosti, 
financiranih z nepovratnimi sredstvi, in poročanja o njih. In nazadnje, v nekaterih 
vrednotenjih ni bilo pripoznano pomanjkanje ključnih podatkov iz držav članic. 
Zato agencije niso mogle spremljati skladnosti in uspešnosti svojih ukrepov, 
financiranih z nepovratnimi sredstvi, v poročilih pa niso bili ustrezno prikazani 
doseženi rezultati in učinek (glej odstavke 42 do 51).
41 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 5
Agencije bi morale vzpostaviti sisteme spremljanja in 
poročanja za nepovratna sredstva, ki temeljijo na v rezultate 
in učinke usmerjenih ključnih kazalnikih smotrnosti ter na 
rezultatih naknadnih vrednotenj.
Za vsak k učinkom in rezultatom usmerjen cilj, ki je določen v večletnih in let -
nih programih dela, bi morale agencije razviti vsaj en ustrezen ključni kazalnik 
smotrnosti za učinke in rezultate. Poleg tega bi morale agencije izvesti naknadna 
vrednotenja bistvenih ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi (vključ -
no s ponavljajočimi se dejavnostmi, povezanimi z nepovratnimi sredstvi, ki se 
financirajo na letni podlagi), ob upoštevanju potrebe po pomembnih podatkih 
in informacijah od udeleženih držav članic, da se zagotovi, da so ti ukrepi skladni 
s strateškimi cilji, ki so bili določeni.
Ciljni datum za izvedbo: letni program dela za leto 2018.
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Milan Martin CVIKL, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. marca 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

42
 Priloga PrilogaVzorec razpisov za zbiranje predlogov za revizijo (2013–2015)
Ime 
agencijeVrsta postopka NaslovDatum podpisa 
sporazuma 
o dodelitvi 
nepovratnih sredstevProračun 
nepovratnih 
sredstev
(v EUR)
EFSA razpis za zbiranje predlogovRelationship between seroprevalence in the main livestock species and 
presence of Toxoplasma gondii in meat  (razmerje med seroprevalenco 
pri glavnih vrstah živali in prisotnostjo toxoplasme gondii v mesu)GP/EFSA/
BIOHAZ/2013/01400  000
EFSA razpis za zbiranje predlogovData collection supporting the establishment of cumulative assessment 
groups of pesticides (zbiranje podatkov za podporo določanju skupin 
pesticidov za kumulativno ocenjevanje)GP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSA razpis za zbiranje predlogovBiomarkers of exposure for mycotoxins mainly for deoxynivalenol – 
data collection and generation  (biološki označevalci izpostavljenosti 
mikotoksinom, zlasti deoksinivalenolu - zbiranje in priprava 
podatkov)GP/EFSA/
CONTAM/2013/04300 000
EFSA razpis za zbiranje predlogovStudy on the implications of draft revised FCM on public health and 
administrative consequences  (študija posledic osnutka spremenjene 
smernice za materiale, namenjene za stik z živili, za javno zdravje in 
njegove upravne posledice)GP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSA razpis za zbiranje predlogovOccurrence data on tropane alkaloids on food and feed  (podatki 
o prisotnosti tropanskih alkaloidov v živilih in krmi)G P. E F S A .
BIOCONTAM.2014.01530 000
EFSAbrez razpisa za zbiranje predlogov, 
člen  190(1)(c)Implementation of Framework Partnership Agreement - Support the 
Regulatory implementation of Cumulative Risk Assessment of Pesticides 
signed on 15.12.2014  (izvajanje okvirnega sporazuma o partnerstvu – 
podpora regulativnemu izvajanju kumulativnega ocenjevanja 
pesticidov, podpisano 15. 12. 2014)GP/EFSA/PRAS/2014/02 400  000
EFSAbrez razpisa za zbiranje predlogov, 
člen  190(1)(c)Multi annual focal point grant agreements  (večletni sporazumi 
o dodelitvi nepovratnih sredstev za informacijske točke)BELGIUM - FOCAL 
POINT AGREEMENT 2015 
(Belgija – sporazum 
o informacijskih točkah 
2015)45 000
ECDCjavni razpis za zbiranje predlogov, 
okvirni sporazum o  partnerstvuMonitoring Vaccination Programmes in the European Union and EEA/
EFTA countries: Sharing Information to Improve Performance  (spre -
mljanje programov cepljenja v Evropski uniji in državah EGP/EFTA: 
izmenjava informacij zaradi izboljšanja smotrnosti)GRANT/2013/001 1 600 000 
ECDComejen razpis za zbiranje predlogov, 
okvirni sporazum o  partnerstvuHosting EPIET Fellowship  (gostiteljstvo štipendistov EPIET) GRANT/2013/002 6 000  000 
ECDCjavni razpis za zbiranje predlogov, 
okvirni sporazum o  partnerstvuEuropean reference laboratory network for tuberculosis (ERLTB-net) - to 
strengthen tb diagnosis, drug susceptibility testing and coordination at 
European Union level (evropska mreža referenčnih laboratorijev za 
tuberkulozo – ERLTB-net – krepitev diagnosticiranja, preizkušanje 
odzivnosti na zdravila in usklajevanje na ravni Evropske unije)GRANT/2013/003 800  000 
ECDCrazpis za zbiranje predlogov, okvirni 
sporazum o  partnerstvuHosting EPIET Fellowship  (gostiteljstvo štipendistov EPIET) GRANT/2014/001 6 000  000 
ECDCrazpis za zbiranje predlogov, okvirni 
sporazum o  partnerstvuScientific Coordination for EPIET Fellowships (Epidemiology and Public 
Health Microbiology (EUPHEM) paths)  (znanstveno usklajevanje za 
štipendije EPIET (epidemiologija in mikrobilogija v  javnem zdravju 
(EUPHEM))GRANT/2014/002 3 000  000 
EEArazpis za zbiranje predlogov, okvirni 
sporazum o  partnerstvuEuropean Topic Centre on Urban, land use and soil 2015-2018  (evropski 
tematski center za mestne, zemljiške in talne sisteme 2015–2018)EEA/NSV/14/001-ETC/
ULSn. r.
EEArazpis za zbiranje predlogov, okvirni 
sporazum o  partnerstvuEuropean Topic Centre on Waste and Materials in a Green Economy 
2014-2018  (evropski tematski center za odpadke in material v ekolo -
škem gospodarstvu 2014–2018)EEA/IEA/13/003-ETC/
WMGEn. r.
EITrazpis za zbiranje predlogov, okvirni 
sporazum o  partnerstvuKIC healthy living and active aging (SZI za zdravo življenje in aktivno 
staranje)n. r. n. r.
EITrazpis za zbiranje predlogov, okvirni 
sporazum o  partnerstvuKIC raw materials  (SZI za surovine) n. r. n. r.
Frontex ne objavlja razpisov za zbiranje predlogov. Neposredno se na letni osnovi pogaja z udeleženimi državami članicami o zahtevah po človeških virih in tehnični 
opremi v prihajajočem letu.
43 Priloga PrilogaVzorec transakcij za izplačila nepovratnih sredstev za revizijo (2013–2015)
Ime 
agencijeUradna 
proračunska 
postavkaVir 
sredstevLeto 
transakcijeOznaka  
vrste plačilaUpravičenecSprejet 
znesek  
za plačilo
(v EUR)
EFSA B3-010 C1 2013 končnoOSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ERNAHRUN -
GSSICHERHEIT GMBH (AVSTRIJSKA AGENCIJA ZA ZDRAVJE IN 
VARNOST HRANE)57 125,40
EFSA B3-110 C1 2013 končnoNEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL (NACIONALNI 
URAD ZA VARNOST PREHRANSKE VERIGE)327 865,88
EFSA B3-110 C1 2013 končnoISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
EFSA B3-010 C1 2014 končnoINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE WETENSCHAPPE -
LIJK INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFTLICHESINSTITUT 
FUR VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
EFSA B3-110 C1 2014 končno STICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG ONDERZOEK 59 276,45
EFSA B3-110 C1 2013 končno ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE 45 787, 8 3
EFSA B3-110 C1 2014 končnoELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA (FINSKI ORGAN ZA 
VARNOST HRANE EVIRA)54 871,30
ECDC B03002 C1 2013 predfinanciranje ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 končno ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014 predfinanciranjeNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 končnoNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY 
ZAKLAD HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 končno MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 končno INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 končno INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013 končno ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE 242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013 končnoSMITTSKYDDSINSTITUTET SMI (ŠVEDSKI INŠTITUT ZA NADZOR NAD 
NALEZLJIVIMI BOLEZNIMI)100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013 končno KRALJEVINA NIZOZEMSKA 149 6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013 končnoAGENCIJA ZA VAROVANJE ZDRAVJA, CENTER ZA SEVANJE, KEMIJSKE 
IN OKOLJSKE NEVARNOSTI, ODDELEK ZA VARSTVO PRED SEVANJEM200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014 končno ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 končno NORVEŠKI INŠTITUT ZA JAVNO ZDRAVJE 71 129,00
EEA B3-331 C8 2013 končnoRIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU (NACIONALNI 
INŠTITUT ZA JAVNO ZDRAVJE IN OKOLJE)644  948,90
EEA B3-332 C8 2013 končnoCENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI 
CENIA (ČEŠKA AGENCIJA ZA OKOLJSKE INFORMACIJE)420 000,00
EEA B3-334 C8 2013 končno UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
44 Priloga 
Ime 
agencijeUradna 
proračunska 
postavkaVir 
sredstevLeto 
transakcijeOznaka  
vrste plačilaUpravičenecSprejet 
znesek  
za plačilo
(v EUR)
EEA B3-336 C8 2013 končnoCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC174 039,47
EEAB03540-R0-
GISCR0 2013 končnoRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUA -
GENTSCHAP MIN VOLKS44 290,00
EEA B3-331 C1 2013 vmesno KRALJEVINA NIZOZEMSKA 1 505  000,00
EEA B3-333 C1 2013 vmesno MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
EEA B3-331 C8 2014 končno KRALJEVINA NIZOZEMSKA 2 070 068,76
EEA B3-332 C8 2014 končnoCENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI 
CENIA (ČEŠKA AGENCIJA ZA OKOLJSKE INFORMACIJE)1 460  000,00
EEA B3-333 C8 2014 končno MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 1 037 850,00
EEA B3-334 C8 2014 končno UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159  628,00
EEA B3-336 C8 2014 končnoCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
CMCC603 169,26
EEA B3-436 R0 2014 končnoAGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA - AZO (HRVAŠKA AGENCIJA ZA 
VARSTVO OKOLJA)51 972,00
EEA B3-436 R0 2014 končno ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA 121 093,00
EEA B3-436 R0 2013 predfinanciranje LATVIJSKA AGENCIJA ZA GEOPROSTORSKE INFORMACIJE 15 755,00
EEA B3-436 R0 2013 vmesno LATVIJSKA AGENCIJA ZA GEOPROSTORSKE INFORMACIJE 15 755,00
EEA B3-436 R0 2014 končno LATVIJSKA AGENCIJA ZA GEOPROSTORSKE INFORMACIJE 7 87 7, 0 0
EEA B3-436 R0 2013 predfinanciranje NORVEŠKI GOZDARSKI IN POKRAJINSKI INŠTITUT 142 676,00
EEA B3-436 R0 2014 vmesno NORVEŠKI GOZDARSKI IN POKRAJINSKI INŠTITUT 142 676,00
EEA B3-436 R0 2015 končno NORVEŠKI GOZDARSKI IN POKRAJINSKI INŠTITUT 16 344,00
EIT B3-000 C1 2013 končno SZI INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013 končno SZI ICT LABS IVZW 24 207  511,05
EIT B3-000 C1 2013 vmesno ASSOCIATION CLIMATE - SZI 3 128 841,53
EIT B3-000 C1 2013 končno ASSOCIATION CLIMATE - SZI 27 118 969,48
EIT B3-000 C5 2014 končno SZI INNOENERGY SE 417 517,00
EIT B3-000 C1 2014 končno EIT ICT LABS IVZW 39 241  064,71
EIT B3-000 C1 2014 končno SZI INNOENERGY SE 40 100 022,64
EIT B3-000 C1 2014 končno ASSOCIATION CLIMATE - SZI 42 096 006,57
Frontex A-3010 C1 2013 predfinanciranje ISLANDSKA OBALNA STRAŽA 2 91 217, 0 0
Frontex A-3010 C8 2014 končno ISLANDSKA OBALNA STRAŽA 305 048,95
Frontex A-3050 C1 2014 končnoMINISTERO DELL'INTERNO, DIPARTIMENTO DELLA PUBBLICA 
SICUREZZA, DIREZIONE CENTRALE DELL'IMMIGRAZIONE E DELLA 
POLIZIA DELLE FRONTIERE230 592,05
Frontex A-3050 C1 2014 predfinanciranje ODDELEK ZA PRISELJEVANJE IN NATURALIZACIJO 23 940,00Priloga
45 Priloga PrilogaIme 
agencijeUradna 
proračunska 
postavkaVir 
sredstevLeto 
transakcijeOznaka  
vrste plačilaUpravičenecSprejet 
znesek  
za plačilo
(v EUR)
Frontex A-3050 C8 2015 končno ODDELEK ZA PRISELJEVANJE IN NATURALIZACIJO 27 304,20
Frontex A-3010 C1 2014 predfinanciranje FINSKA MEJNA STRAŽA 187 088,79
Frontex A-3010 C8 2015 končno FINSKA MEJNA STRAŽA 177 200,71
Frontex A-3000 C1 2014 končno SEDEŽ MADŽARSKE POLICIJE 74 9 97, 35
Frontex A-3000 C1 2014 končno ZVEZNO MINISTRSTVO ZA NOTRANJE ZADEVE 129 913,50
Frontex A-3000 C1 2013 končno REPUBLIKA POLJSKA 6 649,78
Frontex A-3000 C8 2013 končno KRALJEVINA NIZOZEMSKA 26 748,18
Frontex A-3010 C8 2013 končno PORTUGALSKA REPUBLIKA 589 441,25
Frontex A-3010 C8 2013 končno ITALIJANSKA REPUBLIKA 297 038,21
Frontex A-3010 C8 2013 končno KRALJEVINA ŠPANIJA 69 328,22
Frontex A-3010 C8 2013 končno HELENSKA REPUBLIKA 1 539 693,09
Frontex A-3020 C1 2013 končno ŠVICARSKA KONFEDERACIJA 6 413,84
Frontex A-3050 C1 2013 končno REPUBLIKA AVSTRIJA 218 662,39
Frontex A-3050 C8 2013 končno KRALJEVINA NORVEŠKA 44 593,26
Frontex A-3050 C1 2013 končno KRALJEVINA NIZOZEMSKA 14 271,28
Frontex A-3020 C1 2013 končno ITALIJANSKA REPUBLIKA 15 824,45
Frontex A-3000 C1 2014 končno KRALJEVINA ŠPANIJA 11 777 ,87
Frontex A-3000 C8 2014 končno ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA 26 793,97
Frontex A-3010 C8 2014 vmesno ITALIJANSKA REPUBLIKA 10 0 697, 3 4
Frontex A-3010 C8 2014 končno PORTUGALSKA REPUBLIKA 504 603,65
Frontex A-3010 C8 2014 končno HELENSKA REPUBLIKA 429 722,67
Frontex A-3010 C8 2014 končno REPUBLIKA ISLANDIJA 291 218,57
Frontex A-3010 C8 2014 končno KRALJEVINA ŠPANIJA 16 0 627, 33
Frontex A-3050 C1 2014 končno KRALJEVINA ŠPANIJA 78 735,84
Frontex A-3050 C1 2014 končno ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE 44 312,15
Frontex A-3050 C8 2014 končno ITALIJANSKA REPUBLIKA 193 800,00
Frontex A-3010 C1 2014 končno KRALJEVINA ŠPANIJA 417 533,43
Frontex A-3010 C8 2014 končno ITALIJANSKA REPUBLIKA 33 774,29
Frontex A-3050 C1 2014 končno REPUBLIKA FINSKA 32 346,26
Frontex A-3000 C8 2014 končno REPUBLIKA MADŽARSKA 74 9 97, 35
46 Odgovor komisije in EIT
Povzetek
IV
Glej odgovore EIT in Komisije k petim priporočilom v nadaljevanju.
Ugotovitve
19
EIT je leta 2012 v skladu s priporočili iz ocene, opravljene leta 2011, zasnoval in vzpostavil sistem merjenja uspeš -
nosti (PMS) za podporo v rezultate usmerjenega spremljanja izvajanja svoje strategije. Ocena pretekle uspešnosti 
skupnosti znanja in inovacij iz konkurenčnega mehanizma pregleda, ki je sestavni del sistema merjenja uspešnosti, 
med drugim temelji na medsebojni primerjavi rezultatov skupnosti znanja in inovacij (SZI) za naslednjih šest temelj -
nih ključnih kazalnikov uspešnosti: 1) zanimivost izobraževalnih programov z znakom EIT; 2) število diplomantov 
na študijskih programih z znakom EIT; 3) razvite poslovne zamisli; 4) ustanovljena zagonska/odcepljena podjetja; 5) 
prenos/sprejem znanja; 6) novi ali izboljšani proizvodi/storitve/postopki.
EIT zato dejavno uporablja temeljne ključne kazalnike uspešnosti za medsebojno primerjavo skupnosti znanja in 
inovacij, zlasti v okviru letnega postopka za konkurenčno dodeljevanje sredstev.
Kljub temu si zdaj prizadeva okrepiti svoj sistem spremljanja. Kot pomemben ukrep v tej smeri je upravni odbor EIT 
3. decembra 2015 sprejel novo celovito strategijo spremljanja.
20
V zvezi z EIT je pomembno poudariti, da so „ izbira orodja financiranja “ in tematska področja, na katerih mora EIT 
začeti razpise za zbiranje predlogov, strogo urejeni v uredbi o ustanovitvi EIT 1, finančni uredbi EIT in strateškem 
inovacijskem programu2. Tematska področja so bila izbrana na podlagi predhodne ocene, ki jo je opravilo Skupno 
raziskovalno središče Evropske komisije – Inštitut za napredne tehnološke študije, ki je tudi ugotovilo, da je financi -
ranje z nepovratnimi sredstvi najprimernejši način izvajanja3.
Ne nazadnje člen 14(2) uredbe o ustanovitvi EIT ter člen 90(2) in (3) finančne uredbe EIT ne puščata manevrskega 
prostora EIT za preučitev nadomestitve nepovratnih sredstev, ki jih zagotovi skupnosti znanja in inovacij, z drugimi 
možnostmi, kot so javna naročila ali sporazumi o ravni storitve, kot je priporočilo Računsko sodišče.
1 Uredba (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjena z Uredbo (EU) št. 1292/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.
2 Sklep št. 1312/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479
Odgovor komisije in EIT 47
29
Čeprav letni delovni program EIT ne vključuje podrobnih operativnih ciljev, končnih rezultatov, kazalnikov in priča -
kovanih rezultatov, ki jih morajo doseči skupnosti znanja in inovacij, te določijo SZI v svojih letnih poslovnih načrtih 
na podlagi avtonomije v skladu s členom 6(2)(d) uredbe o ustanovitvi EIT. EIT prek postopka letnega dodeljevanja 
nepovratnih sredstev preveri, ali letni operativni cilji SZI iz letnih poslovnih načrtov prispevajo k večletnim strategi -
jam SZI iz strateških programov SZI, ki so sestavni del okvirnega partnerskega sporazuma, sklenjenega z EIT. Inova -
tivni pristop se namenoma razlikuje od drugih programov in bi ga bilo treba obravnavati kot eno od prednosti EIT, 
saj omogoča učinkovit decentraliziran pristop k inovacijam.
Večletne strategije SZI so usklajene s strateškimi cilji EIT iz tekočega triletnega delovnega programa EIT, saj Pri -
loga III triletnega delovnega programa EIT vključuje prihodnje možnosti, strateške cilje in ključne prednostne 
naloge vsake SZI za naslednja tri leta. Ne nazadnje triletni delovni program EIT temelji na strateškem inovacijskem 
programu EIT.
Za podroben opis cilja in načrtovanih dejavnosti EIT v zvezi s finančno vzdržnostjo SZI glej stran 21 letnega delov -
nega programa EIT za leto 20164.
Kljub temu si EIT zdaj prizadeva oblikovati ključne kazalnike uspešnosti na podlagi učinka za boljše merjenje inova -
cijskih izboljšav, ki jih dosežejo SZI. Poleg tega namerava pripraviti posebne ključne kazalnike uspešnosti za mer -
jenje rezultatov v povezovanju v trikotnik znanja. EIT se nadalje strinja, da bo v prihodnje letne delovne programe 
vključil več informacij o nepovratnih sredstvih.
31
Meni tudi, da njegov letni delovni program že vključuje informacije, potrebne za sprejetje veljavnega sklepa 
o financiranju.
Letni delovni program EIT namreč v oddelku 5.2 vključuje najvišji letni znesek vseh nepovratnih sredstev, ki se lahko 
dodeli SZI, in najvišjo možno stopnjo sofinanciranja. Vključuje tudi letne cilje EIT ter pričakovane rezultate in kazal -
nike. Podrobni operativni cilji, končni rezultati, kazalniki in pričakovani rezultati za SZI so določeni v njihovih letnih 
poslovnih načrtih, preveri pa jih EIT v okviru postopka dodelitve nepovratnih sredstev.
EIT se kljub temu strinja, da bo v prihodnje letne delovne programe vključil več informacij o nepovratnih sredstvih, 
kot so glavni letni cilji SZI, tematska področja dejavnosti in načrtovani ukrepi.
33
Glej odgovore EIT in Komisije k odstavkoma 35 in 37.
35
EIT je zavaroval načeli preglednosti in enake obravnave s svojimi postopki, ki izvajajo izjeme iz uredbe o ustanovitvi 
EIT. EIT je še naprej zavezan nadaljnjemu izboljševanju učinkovitosti in uspešnosti svojih postopkov.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf
Odgovor komisije in EIT 48
Razpis za zbiranje predlogov za SZI ni enako kot dodelitev nepovratnih sredstev in ga zato ni mogoče primerjati 
s tem postopkom, kot predlaga Računsko sodišče. Je samo eden od korakov, ki vodijo do dodelitve okvirnega part-  
nerskega sporazuma. Izboru SZI sledi zagon, v katerem se opredelijo in preverijo merila za dodelitev, kar nato vodi 
do dodelitve okvirnega partnerskega sporazuma. Nepovratna sredstva se nato dodelijo po ločenih postopkih, ki jih 
urejajo druge določbe.
EIT je dodatno izboljšal svoje postopke in 5. oktobra 2015 objavil spremenjen sklop meril za razpis za zbiranje pre -
dlogov za SZI za leto 2016. Kot je opisano v objavljenem dokumentu, bo na podlagi vsakega od treh meril, ki jih bo 
uporabil upravni odbor, mogoče doseči največ 10 točk, torej je med obravnavo vloge mogoče doseči največ 30 točk. 
Upravni odbor bo število točk izračunal kot povprečje števila točk, ki jih dodelijo posamezni člani upravnega 
odbora. Vsota točk iz obravnave pred upravnim odborom se bo prištela točkam, doseženim med tehnično oceno, ki 
jo opravi skupina strokovnjakov. Upravni odbor EIT bo izbral predlog, ki bo dosegel najvišje število točk od največ 
130 točk (en predlog na tematsko področje).
Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri razpisu za zbiranje predlogov za SZI za leto 2014 in za poenostavitev postopka, 
je bila skupina za končno priporočilo za razpis za zbiranje predlogov za SZI za leto 2016 ukinjena.
EIT meni, da je spremenjeni postopek, ki se bo uporabil v razpisu za zbiranje predlogov za SZI, popolnoma pregle -
den in zagotavlja enako obravnavo vseh predlagateljev predlogov.
37
EIT je ustrezno obravnaval možnost navzkrižja interesov .
Pomembno je poudariti, da je bil od 15 strokovnjakov, imenovanih v okviru ocenjevanja predlogov za SZI, nepo-  
sredno imenovan le en ključni strokovnjak. To je bilo nujno zaradi posebnih zahtev za izvedbo naloge, zlasti teme-  
ljitega poznavanja modela EIT-SZI, dobrega pregleda in praktičnega razumevanja splošnih evropskih ciljev na 
področju inovacij ter praktičnega razumevanja in izkušenj iz akademskega, raziskovalnega in poslovnega okolja. 
Poleg tega je bilo pri tem strokovnjaku navzkrižje interesov ustrezno preverjeno.
EIT je med izbiranjem zunanjih strokovnjakov za oceno predlogov za SZI za razpis za leto 2014 skrbno ocenil vsak 
primer morebitnega navzkrižja interesov v skladu z ustreznimi določbami o Obzorju 2020 in sprejel ustrezne ukrepe. 
Ocena in ukrepi EIT so bili ustrezno utemeljeni in dokumentirani. EIT je za obravnavanje morebitnih navzkrižij inte -
resov med izbiranjem strokovnjakov zlasti sprejel podrobne notranje postopke v skladu s standardnimi določbami 
Obzorja 2020. Ukrepi, sprejeti na tej podlagi, so med drugim vključevali popolno in delno izločitev strokovnjakov iz 
postopka, odvisno od zaznanega tveganja in ravni navzkrižja interesov. EIT je kljub temu zavezan izboljševanju učin -
kovitosti in uspešnosti postopka za izbiro strokovnjakov za razpis za zbiranje predlogov za SZI za leto 2016. V skladu 
s posebnimi priporočili Službe Komisije za notranjo revizijo bo EIT dovolj zgodaj pripravil poseben seznam more-  
bitno primernih strokovnjakov na podlagi profilov strokovnjakov, ki izpolnjujejo zahteve, in v postopek izbire stro -
kovnjakov vključil strokovnjake za javno naročanje. S tem odložiščem podatkov se bo podprlo tudi zgodnje prepre -
čevanje navzkrižja interesov, po možnosti z ugotavljanjem morebitnih obstoječih pogodbenih razmerij s ključnimi 
akterji na zadevnih področjih SZI.
Odgovor komisije in EIT 49
40
Zaradi letne narave proračuna EIT in dejstva, da se proračun EU navadno ne sprejme pred sredino decembra, spora -
zumov o dodelitvi nepovratnih sredstev za zadevno leto ni mogoče podpisati pred 1. januarjem zadevnega leta. To 
težavo je prvo obravnavalo Evropsko računsko sodišče v posebnem letnem poročilu za finančno leto 2011, na katero 
je EIT predložil pripombe. EIT se je zavezal, da bo zmanjšal vrzel med datumom začetka dejavnosti, kot je opredeljen 
v poslovnih načrtih SZI, in datumom podpisa sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. Na tej podlagi so bili 
sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev za leti 2013 in 2014 s tremi SZI podpisani februarja 2013 oziroma 2014.
Leto 2015 je bilo izjemno, saj so SZI zaprosile za odlog pri izvajanju novega okvirnega partnerskega sporazuma, da 
bi se med EIT, SZI in Evropsko komisijo v okviru usklajevanja s pravili okvirnega programa Obzorje 2020 dodatno 
pojasnile posledice posebnih določb. Poleg tega se je zaradi potrebnih pravnih posvetovanj za predhodno odobri -
tev novih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev potrebovalo več časa kot običajno. EIT pričakuje, da se bodo 
sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev od leta 2016, ko bodo že začeli veljati novi okvirni partnerski sporazumi, 
znova pravočasno podpisovali, tj. da je bil pozen podpis leta 2015 enkraten dogodek.
45
Upravni odbor EIT je 3. decembra 2015 sprejel strategijo spremljanja EIT, v okviru katere se bodo merili podatki za 
Obzorje 2020, za učinek EIT na podlagi njegovih dejavnosti in dejavnosti SZI ter za rezultate SZI.
Nadalje namerava EIT vzpostaviti izpopolnjen sistem spremljanja, „ usmerjen v rezultate in učinke “, v skladu s triletnim 
delovnim programom EIT za obdobje 2015–2017. Leta 2015 je EIT začel posvetovanje za oblikovanje ključnih kazal -
nikov uspešnosti na podlagi učinka in ustanovil delovno skupino za obravnavo tega posebnega vprašanja, ki naj 
bi svoje delo končala leta 2016. Poleg tega namerava pripraviti posebne ključne kazalnike uspešnosti za merjenje 
rezultatov pri povezovanju v trikotnik znanja. Leta 2016 bo spremenil sistem merjenja uspešnosti in temeljne ključne 
kazalnike uspešnosti v skladu z rezultatom tega pregleda ključnih kazalnikov uspešnosti.
47
V skladu z določbami člena 16(2) uredbe o ustanovitvi EIT je bila leta 2011 opravljena prva ocena EIT, naslednja pa 
bo opravljena do konca leta 2016.
Sklepne ugotovitve in priporočila
53
Glej odgovore EIT in Komisije k odstavkom 17–19, 20–23 in 24–27.
Priporočilo št. 1: EIT sprejema priporočilo, kjer je uporabno.
EIT sprejema naslednji del priporočila: „ Agencije naj uporabljajo poenostavljene oblike obračunavanja stroškov, kadar 
je ustrezno. “ Drugi del priporočila za EIT iz razlogov, pojasnjenih v naših odgovorih, ni uporaben.
54
Glej odgovore EIT in Komisije k odstavkom 28–29 in 30–31.
Priporočilo št 2: EIT sprejema priporočilo.
EIT se strinja, da bo v prihodnje letne delovne programe vključil več informacij o nepovratnih sredstvih na visoki 
ravni. Kljub temu bodo SZI operativne cilje, končne rezultate, kazalnike in pričakovane rezultate, ki jih morajo 
doseči, še naprej podrobno določale v svojih letnih poslovnih načrtih v skladu s členom 6(2)(d) uredbe o ustanovitvi 
EIT in ne bodo vključeni v letni delovni program.
Odgovor komisije in EIT 50
55
Glej odgovore EIT in Komisije k odstavkom 34–37.
Priporočilo št. 3: EIT delno sprejema priporočilo.
EIT sprejema priporočilo, razen naslednjega stavka: „ zunanji strokovnjaki naj se ne imenujejo neposredno “. EIT bi 
moral imeti možnost, da izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih strokovnjake imenuje neposredno.
56
Glej odgovore EIT in Komisije k odstavkom 39–41.
Priporočilo št. 4: EIT delno sprejema priporočilo.
EIT sprejema priporočilo, razen naslednjega stavka: „ V okvirnih partnerskih sporazumih naj se navede najvišji znesek. “ 
V okvirnih partnerskih sporazumih navedba najvišjih zneskov nepovratnih sredstev za sedem let vnaprej ni izve -
dljiva niti smiselna.
Priporočilo št. 5: EIT sprejema priporočilo.
51 Odgovor ECDC
Povzetek
I
Center ECDC pozdravlja poročilo Evropskega računskega sodišča.
V zvezi z deli, ki se nanašajo nanj, želi predložiti naslednje pripombe:
Opažanja
17
Center ECDC pred začetkom novih projektov opravi sistematične študije o možnostih in koristih (angl. Opportunity 
and Value Studies), ki se štejejo za predhodno vrednotenje. Študije o možnostih in koristih se preučijo vsako leto 
pred vključitvijo projektov v letni delovni program. Vendar bodo v prihodnosti dodatno izboljšane za zagotovitev, 
da so v njih v celoti obravnavani vsi navedeni vidiki.
23
Čeprav center ECDC meni, da je bil mehanizem za financiranje z nepovratnimi sredstvi najprimernejši za financiranje 
projektov VENICE III in ERLTB-Net, se strinja, da bi lahko bila odločitev o uporabi mehanizma za nepovratna sredstva 
bolje dokumentirana. V prihodnjih delovnih načrtih bo za vsak primer posebej bolje utemeljil razloge za uporabo 
tega posebnega mehanizma za financiranje.
25
Štelo se je, da je pristop, ki je vključeval celovito vrednotenje, najustreznejši način za dodelitev nepovratnih sredstev 
EPIET upravičencem iz EU, hkrati pa je treba zagotoviti preglednost in enako obravnavanje. Notranji odbor centra 
ECDC za javna naročila, nepovratna sredstva in pogodbe (CPCG) je leta 2015 v okviru postopka notranjega pre -
gleda opredelil morebitne poenostavitve postopka, ki bi še vedno zagotavljale preglednost in enako obravnavanje. 
Med njimi je bila neposredna dodelitev, ki je bila izbrana in se bo tako uporabila v letu 2016. To je pozneje potrdilo 
Evropsko računsko sodišče. Od januarja 2016 se novi okvirni sporazumi o partnerstvu izvajajo na podlagi postopka 
neposredne dodelitve.
29
Center ECDC si je po sprejetju strategije usposabljanja na področju javnega zdravja junija 2015 še naprej prizadeval 
oceniti ta del potreb po usposabljanju z izvedbo vseevropske raziskave o oceni potreb po usposabljanju (decem -
bra 2015). Pridobljeni podatki se zdaj analizirajo in pregledujejo v sodelovanju z deležniki.
31
V prilogi letnega delovnega programa za leto 2016 je posebna preglednica za navedbo načrtovanih nepovratnih 
sredstev, ki zajema vrsto nepovratnih sredstev, predvideni znesek in trajanje. V enotnem programskem dokumentu 
za leto 2017 bodo vključene dodatne informacije, kot so cilji in pričakovani rezultati.
Odgovor ECDC 52
39
V okviru sedanjega sistema predhodnega preverjanja se pred izvedbo končnega plačila od upravičenca zahteva  
predložitev potrdila o reviziji ali vzorca dokazil. Center ECDC rezultate naknadnih preverjanj upošteva pri posodab-  
ljanju postopkov predhodnega preverjanja.
43
Center ECDC trenutno izpopolnjuje kazalnike za boljše ocenjevanje rezultatov in učinka svojih dejavnosti, povezanih 
z nepovratnimi sredstvi.
47
Glej odgovor na odstavek 50.
50
Ker v okviru ključnih kazalnikov uspešnosti ni mogoče opredeliti števila epidemiologov, ki so se usposabljali v drža -
vah članicah, center ECDC neformalno, vendar sistematično zbira letne kazalnike, ki jih je mogoče šteti za merilo 
potrebe po usposabljanju. Ti kazalniki, ki sicer niso vključeni v poročila upravnega odbora, vključujejo: (1) letno 
število individualnih prijav za štipendije za začasno zaposlene podiplomske študente raziskovalce na ravni EU;  
(2) letno število prijav interesa, ki jih predložijo države članice EU za mesta začasno zaposlenih podiplomskih štu -
dentov raziskovalcev; (3) letni pregled zaposlitvenega statusa začasno zaposlenih podiplomskih študentov razi -
skovalcev, ki so prejeli štipendijo, z uporabo odprtih in javnih virov informacij. Poleg tega je treba omeniti, da so 
deležniki centra ECDC od leta 2015 v okviru letne raziskave med deležniki pozvani k predložitvi povratnih informacij 
in oceni svojega zadovoljstva z različnimi usposabljanji, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi. Glej tudi odgovor 
na odstavek 29.
Zaključki in priporočila
53
Glej odgovore na odstavke 17, 23 in 25 zgoraj.
Priporočilo št. 1
Center ECDC sprejema priporočilo.
54
Glej odgovora na odstavka 29 in 31 zgoraj.
Priporočilo št. 2
Center ECDC sprejema priporočilo.
55
V uredbi o ustanovitvi centra ECDC taka odstopanja niso predvidena.
Odgovor ECDC 53
Priporočilo št. 3
Priporočilo ni relevantno za center ECDC.
56
Glej odgovor na odstavek 39.
Priporočilo št. 4
Center ECDC sprejema priporočilo.
57
Glej odgovora na odstavka 43 in 50 zgoraj.
Priporočilo št. 5
Center ECDC sprejema priporočilo.
54 Odgovor EEA
Opažanja
Neustrezna orodja za financiranje
20
Za nepovratna sredstva, dodeljena na podlagi sporazuma o prenosu pooblastil, sklenjenega z GD GROW za izvaja -
nje projekta GIO Land, je orodje za financiranje izbrala Komisija.
Poudariti je treba tudi, da je bilo v nekaterih primerih (npr. pri Luksemburgu) odločeno, da se zaradi učinkovitosti ne 
dodelijo nepovratna sredstva, ampak javno naročilo storitev.
Z uredbo o ustanovitvi agencije sta bila ustanovljena agencija ter Evropsko okoljsko informacijsko in opazovalno 
omrežje s ciljem, da bi se Skupnosti in državam članicam zagotavljale zanesljive in primerljive informacije na evrop -
ski ravni. V uredbi so opredeljene partnerske organizacije, ki sestavljajo omrežje. Razpoložljive možnosti financiranja 
(nepovratna sredstva, ki vključujejo razpis za zbiranje predlogov, ali postopki javnega naročanja) lahko v omrežje 
vnesejo konkurenčni element in ogrozijo sodelovanje, ki je potrebno za to, da agencija in omrežje izpolnjujeta svojo 
nalogo.
22
V okviru evropskih tematskih centrov je bilo vprašanje ustreznih orodij financiranja znova sproženo med pregle -
dom, ki je bil opravljen leta 2012 pred objavo razpisov za zbiranje predlogov.
Izčrpno zbirno poročilo, osnutek katerega je na posebno zahtevo upravnega odbora pripravil imenovani odbor za 
pregled, je vsebovalo zadostne in ustrezne informacije za odločitev o izbiri mehanizma financiranja.
Slaba zasnova nepovratnih sredstev
26
Za uporabo poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov bi bilo treba v skladu s členom 124(2) finančne 
uredbe vnaprej zbrati in analizirati statistične ali pretekle podatke ali običajne prakse stroškovnega računovodstva 
partnerskih organizacij v večletnem obdobju. Upravno breme bi bilo torej preneseno, ne bi pa se nujno zmanjšalo.
Cilji SMART za rezultate in učinke niso bili določeni
29
Agencija EEA bo poskrbela, da bodo cilji SMART opredeljeni v njenem programskem dokumentu za leto 2017. 
Vendar je treba opozoriti, da so za sporazume o nepovratnih sredstvih, dodeljene na podlagi sporazuma o prenosu 
pooblastil, cilji določeni v letnih delovnih programih Komisije in načrtu izvajanja projekta zadevnega sporazuma 
o prenosu pooblastil.
Sklepi o financiranju so bili nepopolni
31
Letni delovni program agencije EEA za leto 2013 je vseboval informacije o proračunu na podlagi dejavnosti, razde -
ljenem po dejavnostih načrta upravljanja za zadevno leto, medtem ko je bila v opisu pristojnosti in nalog v razpisih 
za zbiranje predlogov za dodelitev okvirnih sporazumov o partnerstvu navedena ocena letnega proračuna.
Upravni odbor agencije EEA je na podlagi opažanja Računskega sodišča 25. novembra 2015 sprejel sklep o finan -
ciranju, vključno s podrobnim delovnim programom za izvajanje akcijskih načrtov za evropske tematske centre za 
leto 2016.
Odgovor EEA 55
Predhodne in naknadne kontrole
39
Agencija EEA je izvedla različne ukrepe za okrepitev svojega postopka,zlasti pa je pripravila smernice o postopkih 
preverjanja, ki so bile razdeljene uradnikom za upravljanje proračuna, ki izvajajo predhodna preverjanja dodeljeva -
nja nepovratnih sredstev, in ustrezno politiko preverjanja, namenjeno zagotovitvi kritja in upravičenosti izdatkov.
Na podlagi opažanja Računskega sodišča je bil znesek, izplačan zadevnemu upravičencu, izterjan (glej okvir 10).
Druge slabosti notranjega kontroliranja
41
Če bodo okvirni sporazumi o partnerstvu in dodelitev nepovratnih sredstev ostali izbrano orodje za financiranje 
dejavnosti, ki jih bodo izvajali evropski tematski centri, bo agencija EEA poskrbela, da bo v zadevnih razpisih za zbi -
ranje predlogov opredelila ocenjeni skupni proračun za celotno trajanje okvirnih sporazumov o partnerstvu.
Ni bilo ključnih kazalnikov uspešnosti
43
Ključni kazalniki uspešnosti za leto 2016 za vse evropske tematske centre so v preglednici ključnih dosežkov nave -
deni kot „pričakovani rezultati“ v skladu s časovnim razporedom, vključenim v sklep o financiranju, ki ga je upravni 
odbor sprejel 16. decembra 2015.
Agencija EEA bo poskrbela, da bodo v naslednjih ustreznih sklepih o financiranju za leto 2017 določeni izrecni 
ključni kazalniki uspešnosti.
Naknadnih vrednotenj ni ali pa so nepopolna
49
Leta 2016 je bil je bil vzpostavljen sistem predhodnega navzkrižnega branja osnutkov akcijskih načrtov, s katerim 
se proučujejo sinergije med evropskimi tematskimi centri z izrecnim ciljem izboljšanja skladnosti, učinkovitosti in 
uspešnosti njihovega dela pri izpolnjevanju delovnega programa agencije EEA.
Agencija EEA bo pred koncem leta 2018 opravila oceno učinkovitosti evropskih tematskih centrov, s katero bodo 
med drugim izmerjeni rezultati in učinki dejavnosti navedenih centrov.
Zaključki in priporočila
Ustrezna uporaba orodja za financiranje z nepovratnimi sredstvi
53
Agencija bo med pripravo na imenovanje prihodnjih evropskih tematskih centrov v letu 2018 znova proučila svojo 
prejšnjo oceno mehanizmov financiranja za evropske tematske centre in hkrati ocenila učinke uporabe drugih oblik 
nepovratnih sredstev.
Podobna ocena bo opravljena v dialogu z Evropsko komisijo, če bi bilo predvideno, da se bodo nepovratna sredstva 
uporabila kot instrument financiranja za opravljanje prenesenih nalog na podlagi sporazuma o prenosu pooblastil 
za izvajanje storitve programa Copernicus za spremljanje kopnega in komponente in situ .
Priporočilo 1
Agencija EEA sprejema priporočilo.
Odgovor EEA 56
Letno programsko načrtovanje ukrepov, financiranih z nepovratnimi sredstvi
54
Agencija EEA bo poskrbela, da bodo cilji SMART opredeljeni v njenem programskem dokumentu za leto 2017.
Agencija EEA bo poleg tega od leta 2017 svoje prihodnje letne delovne programe dopolnila z dodatnimi informaci -
jami, zlasti o ciljih, ki morajo biti izpolnjeni, pričakovanih rezultatih, kazalnikih uspešnosti, ki jih je treba uporabiti, 
in ocenjeni dodelitvi proračunskih sredstev za načrtovane ukrepe nepovratnih sredstev, tako da bodo letni delovni 
programi pomenili sklep o financiranju v smislu člena 84 finančnih pravil, ki se uporabljajo za splošni proračun 
Unije.
Priporočilo 2
Agencija EEA sprejema priporočilo.
Postopki za dodeljevanje nepovratnih sredstev
55
V uredbi o ustanovitvi agencije EEA taka odstopanja niso predvidena.
Priporočilo 3
Priporočilo ni relevantno za agencijo EEA.
Predhodne in naknadne kontrole
56
Ob zadnjih razpisih za zbiranje predlogov za dodelitev okvirnih sporazumov o partnerstvu v zvezi z različnimi 
evropskimi tematskimi centri, ki so bili objavljeni v letih 2012 in 2013, je agencija EEA izkoristila priložnost, da je 
pregledala pogodbene dokumente, in določila standardizirano predlogo za poročanje. Medtem je izdelala finančne 
smernice za upravičence in uradnike za upravljanje proračuna, ki izvajajo predhodna preverjanja.
Agencija EEA si bo v letu 2016 prizadevala za nadaljnjo krepitev svojega sistema preverjanja z zagotovitvijo strogega 
izvajanja svojih standardov notranjega nadzora in ukrepanjem v zvezi z rezultati naknadne kontrole, ki ga bo morda 
opravila.
Priporočilo 4
Agencija EEA sprejema priporočilo.
Ključni kazalniki smotrnosti in naknadna vrednotenja
57
Agencija EEA bo poskrbela, da bodo ustrezni kazalniki smotrnosti v zvezi z učinki in rezultati njenih dejavnosti, ki se 
financirajo z nepovratnimi sredstvi, opredeljeni v njenem programskem dokumentu za leto 2017.
Agencija EEA bo pred koncem leta 2018 opravila oceno učinkovitosti evropskih tematskih centrov, s katero bodo 
med drugim izmerjeni rezultati in učinki dejavnosti navedenih centrov, da bi se opredelili ustrezni kazalniki 
smotrnosti za namene spremljanja.
Priporočilo 5
Agencija EEA sprejema priporočilo.
57 Odgovor EFSA
Povzetek
III
Agencija EFSA je izvedla zanesljivo predhodno oceno projektov v zvezi z nepovratnimi sredstvi in javnim naroča -
njem (okence 2), uporablja program usmerjanja za pomoč vodstvu pri odločanju o najustreznejšem mehanizmu 
financiranja in – kjer je primerno – uporablja poenostavljene oblike obračunavanja stroškov (glej odstavek 27). Spo -
mladi 2015 so bili še dodatno izboljšani postopki preverjanja v zvezi z uporabo nepovratnih sredstev.
V zvezi s priporočilom o sistemih spremljanja nepovratnih sredstev in poročanja o njih, ki temelji na ključnih kazalni -
kih uspešnosti, usmerjenih k rezultatom in učinkom, in rezultatih naknadne ocene, agencija EFSA priznava, da obsta -
jajo možnosti za dodatne izboljšave, in sicer z določitvijo ustreznih kazalnikov vpliva v programskih dokumentih.
IV
Agencija EFSA ugotavlja, da se priporočila iz tega poročila ne nanašajo izrecno nanjo.
Opažanja
22
Agencija EFSA ima program usmerjanja v šestih točkah za pomoč vodstvu pri odločanju o najustreznejšem meha -
nizmu financiranja.
23
Če agencija EFSA ne prejme zadovoljivega predloga v okviru razpisa za zbiranje predlogov, se lahko odloči, da bo 
razširila ciljno publiko, in objavi razpis za oddajo javnega naročila, na katerem lahko sodelujejo vse zainteresirane 
organizacije (pri čemer stori vse potrebno, da se izogne navzkrižju interesov).
48
Agencija EFSA je leta 2013 opravila obsežno in namensko naknadno oceno svojega programa javnega naročanja na 
področju znanstvenih del in nepovratnih sredstev ter njegovega prispevka h ključnim nalogam agencije.
Zaključki in priporočila
Ustrezna uporaba orodja za financiranje z nepovratnimi sredstvi
53
Agencija EFSA ima program usmerjanja v šestih točkah za pomoč vodstvu pri odločanju o najustreznejšem meha -
nizmu financiranja.
Če agencija EFSA ne prejme zadovoljivega predloga v okviru razpisa za zbiranje predlogov, se lahko odloči, da bo 
razširila ciljno publiko in objavi razpis za oddajo javnega naročila, na katerem lahko sodelujejo vse zainteresirane 
organizacije (pri čemer stori vse potrebno, da se izogne navzkrižju interesov).
Odgovor EFSA 58
Priporočilo 1
Sprejeto.  Agencija EFSA se strinja s tem priporočilom, ki ga je že izpolnila v prejšnjih letih. Agencija EFSA ima stroš-  
kovno učinkovit program usmerjanja za pomoč vodstvu pri odločanju o najustreznejšem mehanizmu financiranja.
Letno načrtovanje ukrepov nepovratnih sredstev
54
Agencija EFSA je leta 2015 izboljšala preglednost načrtovanja zunanjega izvajanja z oblikovanjem enega načrta jav -
nega naročanja in nepovratnih sredstev, ki je objavljen na njenem spletišču in se redno posodablja.
Priporočilo 2
Sprejeto.  Agencija EFSA se strinja s tem priporočilom, ki ga je že izpolnila v prejšnjih letih, kot je potrdilo Evropsko 
računsko sodišče pri spremljanju pripomb iz prejšnjega leta o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za 
varnost hrane za proračunsko leto 2014.
Postopki za dodelitev nepovratnih sredstev
V uredbi o ustanovitvi agencije EFSA niso predvidena taka odstopanja.
Priporočilo 3
Ne zadeva agencije EFSA.
Predhodni in naknadni nadzor
56
Agencija EFSA ima ustrezen postopek za preverjanje uporabe nepovratnih sredstev, ki je v skladu s pristopom na 
podlagi ocene tveganja osredotočen na bistvene elemente. Ta postopek je bil dodatno izboljšan spomladi 2015.
Priporočilo 4
Sprejeto.  Agencija EFSA se strinja s tem priporočilom, ki ga je že izvedla v prejšnjih letih. Vzpostavljene ima stro -
škovno učinkovite postopke za preverjanje uporabe nepovratnih sredstev.
Ključni kazalniki uspešnosti in naknadne ocene
57
Agencija EFSA je opravila obsežno in namensko naknadno oceno svojega programa javnega naročanja na področju 
znanstvenih del in nepovratnih sredstev ter njegovega prispevka h ključnim nalogam agencije (glej odstavek 48).
Priporočilo 5
Sprejeto.  Agencija EFSA je to priporočilo v zvezi z naknadnimi ocenami izpolnila v prejšnjih letih. Agencija priz -
nava, da obstajajo možnosti za dodatne izboljšave, in sicer z določitvijo ustreznih kazalnikov vpliva v programskih 
dokumentih.
59 Odgovor Frontexa
Opažanja
17
Predhodno oceno o tem, ali dejavnosti agencije Frontex zagotavljajo dodano vrednost in ali je bil izbran najustrez-  
nejši način izvajanja, je leta 2003 pred sprejetjem uredbe o njeni ustanovitvi že izvedel zakonodajalec. Poleg tega 
se v predhodni oceni stroškovne učinkovitosti operativnih virov, razporejenih za skupne operacije, ki jih usklajuje 
agencija Frontex, ne upoštevajo poziv k operativni solidarnosti na zunanji meji EU in dejanske politične razmere.
20
Agencija Frontex poudarja, da člen 3(4) uredbe o njeni ustanovitvi omejuje financiranje „skupnih operacij“ Agencije 
na nepovratna sredstva. Zaradi tega so orodja financiranja, ki jih ima na voljo, že vnaprej omejena.
Uredba o ustanovitvi agencije Frontex je trenutno v postopku revizije (glej sporočilo Komisije COM(2015) 6711), 
Agencija pa si prizadeva, da mehanizmi financiranja ne bi bili več omejeni le na nepovratna sredstva.
22
Agencija Frontex bo v okviru omejitev, ki jih nalaga njen temeljni akt, proučila, ali obstajajo dejavnosti, ki dopolnju -
jejo „skupne operacije“ in ki bi jih bilo mogoče financirati z drugimi mehanizmi. V primeru opredelitve takih dejav -
nosti bodo za pomoč pri izbiri najustreznejšega mehanizma financiranja določeni ustrezne smernice in merila.
23
Naloga agencije Frontex je usklajevati operativno sodelovanje držav članic EU. Tehnično opremo pristojnih organov 
držav članic je treba prednostno razporediti za operacije agencije Frontex.
V členu 7(5) uredbe o agenciji Frontex je določeno, da razporeditev tehnične opreme financira Agencija. Naročanje 
storitev nadzora pri zasebnih podjetjih je ena od možnosti dopolnitve tehničnih sredstev, ki jih zagotovijo države 
članice, vendar nikoli ne more v celoti nadomestiti sodelovanja z državami članicami.
Primer, ki ga je navedlo sodišče, pomeni prve praktične izkušnje agencije Frontex, ki izhajajo iz pilotnega projekta. 
Dejanski stroški razporeditve zasebnih letal in praktični pogoji bodo ocenjeni med izvajanjem okvirne pogodbe 
s ponovnim javnim zbiranjem ponudb.
Treba je poudariti, da je Agencija pri organih držav članic gostiteljic naletela na težave v zvezi z razporeditvijo zra -
koplovov v okviru te okvirne pogodbe.
26
Zapleten sistem povračil je posledica razlik med pogoji držav članic glede financiranja razporeditev.
Sistem tekočih stroškov za sredstva (Running Expenses of Means – REM) je rešitev, ki jo je agencija Frontex uvedla 
skupaj s strokovnjaki držav članic in omogoča sofinanciranje skupnega seznama opredeljenih upravičenih stroškov 
za razporeditve tehnične opreme ter prilagoditev na nacionalna pravila in posebnosti različnih organov držav članic.
1 Predlog uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2007/2004, Uredbe (ES) 
št. 863/2007 in Odločbe Sveta 2005/267/ES.
Odgovor Frontexa 60
29
Cilji v operativnih načrtih se običajno kvalitativno ocenijo, saj je kvantitativni pristop arbitraren in poudarja dosega -
nje ciljnih vrednosti, ne da bi se celovito ocenili rezultati in izzivi med obdobjem izvajanja.
Na področju nedovoljenih migracij, na katerem je dejavna agencija Frontex, obstajajo določene omejitve v zvezi 
s količinsko opredelitvijo. Usklajevanje skupnih operacij/iskalnih in reševalnih operacij ali (v sodelovanju z drugimi 
agencijami EU) razbitje kriminalnih mrež, ki omogočajo nedovoljene migracije, je težko pretvoriti v merljive cilje. 
Kljub temu agencija Frontex meni, da lahko z uporabo kvalitativnih in ne zgolj kvantitativnih ciljev dokaže, da so 
njene operativne dejavnosti usklajene z njenimi strateškimi cilji.
35
V postopku odločanja so bile že uvedene nekatere spremembe. Izvršni direktor je po letnih dvostranskih pogovorih 
leta 2015 članom osebja, ki sodelujejo v pogajanjih, podelil pisna pooblastila.
Agencija v zvezi z uradnim postopkom odločanja proučuje možnost ustanovitve ocenjevalnih komisij, sestavljenih iz 
vsaj treh članov osebja iz vsaj dveh enot.
37
Imenovani člani osebja, udeleženi v letnih dvostranskih pogovorih, so od jeseni 2015 podpisali namensko izjavo, ki 
potrjuje odsotnost kakršnega koli navzkrižja interesov.
39
Agencija Frontex poudarja, da se pomanjkljivosti iz okvira 10 nanašajo na zapleten postopek REM. Glej tudi naš 
odgovor na točko 26.
44
Glavni kazalniki se izračunajo in ustrezno predložijo, kakor se zahteva za namene letnega poročanja.
Kar zadeva upravljanje, je bilo dogovorjeno, da se bo uporabljalo omejeno število kazalnikov, zaradi česar bo lahko 
organ za upravljanje vodil delo Agencije.
Izkušnje so pokazale, da je bila določitev kazalnikov uspešnosti (kot leta 2012 in 2013) v letnem delovnem programu 
in s tem povezanih ciljnih vrednosti, ki jih je bilo treba doseči, za ta namen pretirana. To je povzročilo tudi zmanj -
šano raven poročanja upravnemu odboru.
51
Agencija Frontex poudarja, da ni na voljo nobenega pravnega okvira, ki bi določal prenos podatkov, ki jih je navedlo 
Sodišče. V skladu z veljavnim pravnim okvirom so za vodenje nadaljnjih postopkov v zvezi z migranti z neureje -
nim statusom, ki so bili prijeti in rešeni med skupnimi operacijami, odgovorne države članice. Status teh migran -
tov v vseh primerih pozneje opredelijo in podelijo države članice. Agencija Frontex v skladu z veljavnim pravnim 
okvirom ne razpolaga z nobenimi osebnimi podatki v zvezi z migranti z neurejenim statusom in do njih tudi ni 
upravičena.
Odgovor Frontexa 61
Komisija v predlogu COM(2015) 671 iz decembra 2015 predlaga izboljšanje položaja. Proučila bo možnost, da se 
Agenciji dodeli dostop do evropskih zbirk podatkov, kot sta SIS in Eurodac, in da se predstavijo predlogi za spre -
membo pravnih aktov, na katerih temeljijo te zbirke podatkov.
Zaključki in priporočila
53
Agencija Frontex poudarja, da člen 3(4) uredbe o njeni ustanovitvi omejuje financiranje „skupnih operacij“ Agencije 
na nepovratna sredstva. Zaradi tega so orodja financiranja, ki jih ima na voljo, že vnaprej omejena.
Uredba o ustanovitvi agencije Frontex je trenutno v postopku revizije, vendar ta omejitev do danes ni bila 
odpravljena.
Agencija Frontex bo v okviru omejitev, ki jih nalaga njen temeljni akt, proučila, ali obstajajo dejavnosti, ki dopolnju -
jejo „skupne operacije“ in ki bi jih bilo mogoče financirati z drugimi mehanizmi. V primeru opredelitve takih dejav -
nosti bodo za pomoč pri izbiri najustreznejšega mehanizma financiranja določeni ustrezne smernice in merila.
Naročilo storitev nadzora pri zasebnih podjetjih, ki ga je navedlo sodišče, pomeni prve praktične izkušnje agencije 
Frontex, ki izhajajo iz pilotnega projekta. Dejanski stroški razporeditve zasebnih letal in praktični pogoji bodo oce -
njeni med izvajanjem okvirne pogodbe.
Vendar je treba poudariti, da je Agencija pri organih držav članic naletela na nekatere težave v zvezi z uporabo stori -
tev zasebnih podjetij na tem področju.
Zapleten sistem povračil je posledica razlik med pogoji držav članic glede financiranja razporeditev.
Priporočilo 1
Agencija Frontex sprejema priporočilo, vendar bo izvajanje tega priporočila odvisno od rezultata razprav v zvezi 
s predlogom za spremembo uredbe o ustanovitvi.
54
Cilji v operativnih načrtih se običajno kvalitativno ocenijo, saj je kvantitativni pristop arbitraren in poudarja dosega -
nje ciljnih vrednosti, ne da bi se celovito ocenili rezultati in izzivi med obdobjem izvajanja.
Določene omejitve v zvezi s količinsko opredelitvijo obstajajo na področju nedovoljenih migracij, na katerem je 
dejavna agencija Frontex. Usklajevanje skupnih operacij/iskalnih in reševalnih operacij ali (v sodelovanju z drugimi 
agencijami EU) razbitje kriminalnih mrež, ki omogočajo nedovoljene migracije, je težko pretvoriti v merljive cilje. 
Kljub temu agencija Frontex meni, da lahko z uporabo kvalitativnih in ne zgolj kvantitativnih ciljev dokaže, da so 
njene operativne dejavnosti usklajene z njenimi strateškimi cilji.
Odgovor Frontexa 62
Priporočilo 2
Agencija Frontex sprejema priporočilo.
55
V postopku odločanja so bile že uvedene nekatere spremembe. Izvršni direktor je po letnih dvostranskih pogovorih 
leta 2015 članom osebja, ki sodelujejo v pogajanjih, podelil pisna pooblastila.
Agencija v zvezi z uradnim postopkom odločanja proučuje možnost ustanovitve ocenjevalnih komisij, sestavljenih iz 
vsaj treh članov osebja iz vsaj dveh enot.
Imenovani člani osebja, udeleženi v letnih dvostranskih pogovorih, so od jeseni 2015 podpisali namensko izjavo, ki 
potrjuje odsotnost kakršnega koli navzkrižja interesov.
Priporočilo 3
Agencija Frontex sprejema to priporočilo ter je že delno izvedla del, ki se nanaša na preglednost in odsotnost 
navzkrižja interesov. Upoštevati mora tudi merilo solidarnosti.
56
Agencija Frontex poudarja, da se pomanjkljivosti iz okvira 10 nanašajo na zapleten postopek REM. Glej tudi naš 
odgovor na točko 26.
Priporočilo 4
Agencija Frontex sprejema priporočilo in bo še naprej izboljševala svoje sisteme preverjanja.
57
Glavni kazalniki se izračunajo in ustrezno predložijo, kakor se zahteva za namene letnega poročanja.
Kar zadeva upravljanje, je bilo dogovorjeno, da se bo uporabljalo omejeno število kazalnikov, zaradi česar bo 
lahko organ za upravljanje vodil delo Agencije. Izkušnje so pokazale, da je bila določitev kazalnikov uspešnosti (kot 
leta 2012 in 2013) v letnem delovnem programu in s tem povezanih ciljnih vrednosti, ki jih je bilo treba doseči, za ta 
namen pretirana. To je povzročilo tudi zmanjšano raven poročanja upravnemu odboru.
Odgovor Frontexa 63
Agencija Frontex poudarja, da ni na voljo nobenega pravnega okvira, ki bi določal prenos podatkov, ki jih je navedlo 
Sodišče. V skladu z veljavnim pravnim okvirom so za vodenje nadaljnjih postopkov v zvezi z migranti z neurejenim 
statusom, ki so bili prijeti in rešeni med skupnimi operacijami, odgovorne države članice. Status teh migrantov 
v vseh primerih pozneje opredelijo in podelijo države članice. Agencija Frontex v skladu z veljavnim pravnim okvi -
rom ne razpolaga z nobenimi osebnimi podatki v zvezi z migranti in do njih tudi ni upravičena.
Komisija v predlogu COM(2015) 671 iz decembra 2015 predlaga izboljšanje položaja. Proučila bo možnost, da se 
Agenciji dodeli dostop do evropskih zbirk podatkov, kot sta SIS in Eurodac, in da se predstavijo predlogi za spre -
membo pravnih aktov, na katerih temeljijo te zbirke podatkov.
Priporočilo 5
Agencija Frontex sprejema priporočilo, upoštevala pa ga bo glede na spremembe pravnega okvira in izmenjavo 
informacij z državami članicami.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
V treh letih v obdobju 2013–2015 je skupna poraba agencij 
za nepovratna sredstva znašala 740 milijonov EUR. Sodišče 
je pri reviziji preučilo pravno skladnost in uspešnost 
sistemov in postopkov kontroliranja, ki so vzpostavljeni  
za upravljanje nepovratnih sredstev v petih agencijah 
(približno 92 % skupnega financiranja, porabljenega  
za nepovratna sredstva). Prišlo je do zaključka, da so 
revidirane agencije na splošno dodeljevale in izplačevale 
nepovratna sredstva v skladu s pravili, vendar pa jih večina 
ni ustrezno obravnavala drugih možnosti financiranja, zato 
nepovratna sredstva niso bila vedno najboljši način za 
dosego njihovih ciljev. Poleg tega revidirane agencije niso 
ustrezno merile uspešnosti svojih nepovratnih sredstev.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE