P9_TA(2021)0284

Mejne vrednosti ostankov za imidakloprid

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2021 o Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/621 z dne 15. aprila 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 za razvrstitev snovi imidakloprid glede mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/621 z dne 15. aprila 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 37/2010 za razvrstitev snovi imidakloprid glede mejne vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (1),

— ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter zlasti njenih členov 14 in 17,

— ob upoštevanju mnenja, ki ga je 20. aprila 2021 podal Stalni odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini,

— ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

— ob upoštevanju členov 13 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

— ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (3),

— ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

— ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

A. ker Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa, da nobeno zdravilo za uporabo v veterinarski medicini ne bi smelo biti dano na trg Unije, če nima dovoljenja in če ni dokazana njegova kakovost, varnost in učinkovitost, ter priznava, da boljši dostop do informacij javnosti omogoča, da izrazi svoje ugotovitve, organom pa, da jih upošteva;

B. ker Uredba (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta (5) določa, da bi bilo treba zagotoviti informacije o tem, kako so bile sprejete odločitve o obvladovanju tveganja in o dejavnikih, ki niso rezultati ocene tveganja, ter kako so bili ti dejavniki tehtani, in da bi moralo obveščanje o tveganju prispevati k participativnemu in odprtemu dialogu med vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi zagotovili, da se bo v postopku analize tveganja upošteval predvsem javni interes, pa tudi točnost, celovitost, preglednost, doslednost in odgovornost;

C. ker poročilo Evropske agencije za kemikalije (ECHA) o oceni z dne 18. februarja 2011 z naslovom Imidacloprid, vrsta proizvodov 18 (insekticidi, akaricidi in proizvodi za nadzor drugih členonožcev) (Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)) (6) razvršča pomembne podatke o strupenosti za vodne in neciljne vrste;

D. ker Direktiva 2013/39/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) določa, da „onesnaževanje voda in tal s farmacevtskimi ostanki postaja vse večji okoljski problem. Pri sedanjem ocenjevanju in nadzoru tveganja za vodno okolje ali tveganja, ki se prenaša po vodnem okolju, zaradi zdravil bi bilo treba nameniti ustrezno pozornost okoljskim ciljem Unije. Za obravnavo tega problema bi morala Komisija preučiti nevarnost okoljskih vplivov zdravil in oceniti ustreznost in učinkovitost veljavnega zakonodajnega okvira za varovanje vodnega okolja in zdravja ljudi prek vodnega okolja.“;

E. ker so v Uredbi Komisije (EU) št. 283/2013 (8) določene minimalne zahteve, vključno z informacijami o morebitnih škodljivih učinkih aktivne snovi, njenih metabolitov in nečistoč na zdravje ljudi in živali ali na podtalnico, okolje in neciljne vrste (flora in favna);

F. ker Uredba Komisije (EU) št. 284/2013 (9) vsebuje „vse informacije o možnih nesprejemljivih učinkih fitofarmacevtskega sredstva na okolje, rastline in rastlinske proizvode ter o znanih in pričakovanih kumulativnih in sinergijskih učinkih“;

G. ker Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) določa, da „morajo ostale podrobnosti ter dokumentacija, ki morajo biti priloženi vlogi za pridobitev dovoljenja za promet z zdravilom, dokazovati, da so koristi zaradi učinkovitosti večje od možnih tveganj. Če takih dokazov ni, se vloga zavrne.“;

H. ker je bila pri Evropski agenciji za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) vložena vloga za določitev najvišje mejne vrednosti ostankov (MRL) za imidakloprid pri salmonidih;

I. ker je EMA na podlagi mnenja Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini z dne 9. septembra 2020 (11) priporočila določitev MRL za imidakloprid za vse ribe na 0,6 mg/kg (600 μg/kg);

J. ker Codex Alimentarius (12) ne določa MRL za vodno uporabo; ker sta Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Svetovna zdravstvena organizacija na skupnem sestanku o ostankih pesticidov leta 2008 priporočili določitev največjega dopustnega dnevnega vnosa od ostankov kmetijskih pridelkov na 0,06 mg/kg (13);

K. ker je mnenje Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, na katerem temelji priporočilo EMA, na voljo le v povzetku in bo po mnenju Komisije v celoti na voljo šele po določitvi MRL;

L. ker bi moralo biti mnenje v zvezi z določitvijo MRL v skladu s pravom Unije na voljo javnosti in lahko dostopno;

M. ker zagotavljanje preglednosti postopka ocenjevanja spodbuja razumevanje javnosti, prispeva k večji legitimnosti EMA v očeh potrošnikov in širše javnosti ter zagotavlja večjo odgovornost do državljanov Unije v demokratičnem sistemu (14);

N. ker je imidakloprid neonikotinoidna biocidna aktivna snov, ki se je tržila za splošno uporabo za tretiranje pridelkov in živine zaradi strupenosti za širok spekter škodljivih organizmov; ker imidakloprid deluje kot antagonist nikotinskih acetilholinskih receptorjev v osrednjem živčnem sistemu ter tako ovira prenos sinaptičnih signalov, s tem pa povzroča smrtonosno hiperaktivnost živcev in mišic pri živalih, vretenčarjih in nevretenčarjih, kar nepopravljivo blokira nAChR in povzroča paralizo in smrt (15);

O. ker Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/783 (16) prepoveduje uporabo imidakloprida na vseh kmetijskih rastlinah, gojenih na prostem, zaradi njegovih škodljivih učinkov na opraševalce;

P. ker se nevarne kemikalije, ki se uporabljajo za zdravljenje okužb morskih uši na podlagi veterinarskega recepta, v končni fazi sprostijo v vodno okolje; to lahko negativno vpliva na občutljive neciljne organizme, prav tako pa je izpust teh snovi opredeljen kot pomemben okoljski problem (17) zaradi velike mobilnosti imidakloprida v tleh in posledične onesnaženosti podtalnih in površinskih voda (18);

Q. ker obstaja vse več dokazov, da ima uporaba imidakloprida uničujoč učinek na biotsko raznovrstnost, predvsem v rekah in vodnih poteh (19), kar vpliva na rake (20), mehkužce (21) in neciljne vrste (žuželke), pa tudi na organizme v tleh (22), prav tako pa povzroča zmanjševanje populacij ptic (23); ker obstaja vse večja zaskrbljenost zaradi zastajanja in kopičenja ostankov pesticidov in njihovih metabolitov v tleh ter zaradi njihovega potenciala za povzročanje zakisanosti tal; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je uporaba imidakloprida na Japonskem povzročila dramatično izčrpanje staležev rib, ki se niso obnovili (24);

R. ker je v skladu z usklajeno razvrstitvijo in označitvijo iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (25) imidakloprid razvrščen kot „zdravju škodljiv pri zaužitju“, „škodljiv okolju“ in „zelo strupen za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki“ (26);

S. ker je bila v študiji o izpostavljenosti krapov (Cyprinua carpio L.) imidaklopridu poleg histopatoloških sprememb (lesij), aktivacije biomarkerjev in spremembe ravni izražanja genov ugotovljena tudi degeneracija v možganih, škrgah in očeh (27); v študiji je bilo ugotovljeno, da izpostavljenost imidaklopridu povzroča vnetja in oksidativni stres;

T. ker se lahko pri ljudeh zaradi ponavljajočega vnosa onesnažene hrane pojavi bioakumulacija metabolita NN, saj je bila v študiji na živalih (28) ugotovljena bioakumulacija imidakloprida po izpostavljenosti majhnemu odmerku;

U. ker so številne znanstvene študije pri preskusih na živalih pokazale, da imidakloprid deluje kot strupen za razmnoževanje inendokrini motilec, ki lahko škodljivo vpliva na srce, ledvice, ščitnico in možgane ter lahko povzroči nevrološke simptome, tudi odpoved dihal in smrt (29);

V. ker eksperimentalni dokazi kažejo, da se toksičnost imidakloprida povečuje s časom izpostavljenosti ter z odmerkom, kar se opiše kot „časovna toksičnost“, zato bi morali toksičnost imidakloprida razumeti v smislu akutne smrtnosti, pa tudi v smislu kroničnosti (30);

W. ker Uredba (EU) št. 283/2013 zahteva izvedbo študij o dolgoročni toksičnosti;

X. ker Uredba (ES) št. 396/2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora določa, da je treba „upoštevati poznane kumulativne in sinergijske učinke, ko so na voljo metode za oceno takih učinkov“;

Y. ker Uredba (EU) št. 284/2013 trenutno zahteva toksikološke študije o izpostavljenosti operaterjev, opazovalcev, prebivalcev in delavcev, več študij dolgoročne in kronične strupenosti za živali ter študije o obstoju in obnašanju v tleh, vodi in zraku;

Z. ker ni na voljo dovolj znanja o onesnaževalnih učinkih številnih posameznih kemikalij in zmesi kemikalij na okolje; vse kemikalije še niso bile ocenjene, ocene ekotoksičnosti pa se osredotočajo na zelo majhno število vrst in ekosistemov;

AA. ker Uredba (EU) 2019/6 določa, da bi bilo treba pri odločitvah o obvladovanju tveganja upoštevati: „druge pomembne dejavnike, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi in okoljskimi dejavniki ter dejavniki v zvezi z dobrobitjo živali in izvedljivostjo nadzora“;

AB. ker v nasprotju s študijami, ki se predložijo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA), študij, ki se predložijo EMA, ni treba objaviti; obžaluje, da znanstvene študije in mnenja ter neobdelani podatki pogosto niso dostopni v celoti, prav tako pa ni dovolj informacij o izvedljivosti nadzora in obvladovanja tveganja pri izpustu odpadne vode v vodno okolje;

AC. ker Uredba (ES) št. 470/2009 določa, da je treba najvišje mejne vrednosti ostankov določiti v skladu s splošno sprejetimi načeli ocene varnosti, pri čemer je treba upoštevati vse druge znanstvene ocene varnosti zadevne snovi, ki so jih morda opravile mednarodne organizacije, predvsem Codex Alimentarius ali, če se te snovi uporabljajo za druge namene, znanstveni odbori v Uniji;

AD. ker Codex Alimentarius ne priporoča imidakloprida za uporabo v vodnem okolju, ECHA pa razlaga, kakšni bi lahko bili razlogi za to: v skladu z usklajeno razvrstitvijo in označitvijo (ATP01), ki jo je odobrila Evropska unija, je ta snov zelo strupena za vodne organizme z dolgotrajnimi učinki in je škodljiva pri zaužitju (31);

AE. ker člen 37 Uredbe (EU) 2019/6 določa, da se dovoljenje za promet z zdravilom zavrne, če tveganja za javno zdravje ali zdravje živali ali okolje niso zadostno obravnavana; meni, da je to utemeljitev za to, da MRL ni bila določena;

AF. ker štiri glavne države proizvajalke lososa – Norveška, Čile, Velika Britanija in Kanada – niso države članice, zato Komisija ne bi mogla izvajati ustreznih revizij pristojnih organov v teh državah ali oceniti ustreznosti nadzora;

1. meni, da Izvedbena uredba (EU) 2021/621 presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 470/2009;

2. meni, da Izvedbena uredba (EU) 2021/621 ni skladna z zakonodajo Unije in da je v nasprotju s svobodo obveščanja in temeljnim načelom preglednosti, demokratičnim nadzorom in odgovornostjo, saj je mnenje Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, na katerem temelji, na voljo le v povzetku;

3. poziva Komisijo, naj Izvedbeno uredbo (EU) 2021/621 razveljavi in naj odboru predloži nov osnutek, z imidaklopridom na seznamu iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, na katerem so farmakološko aktivne snovi, za katere ni mogoče določiti najvišjih mejnih vrednosti za uporabo v vodnem okolju;

4. meni, da bi bilo treba za vsa zdravila za uporabo v veterinarski medicini, pesticide ter farmakološke in kemične ostanke opraviti standardni preskus in strokovno pregledano vrednotenje, saj lahko povzročijo dodatno in trajno škodo;

5. meni, da bi morala EMA v celoti objaviti mnenje Odbora za zdravila za uporabo v veterinarski medicini, ki vsebuje znanstveno oceno tveganja in priporočila za obvladovanje tveganja ter znanstvene dokaze, na katerih temeljijo; meni, da je ocena tveganja imidakloprida pomanjkljiva, kar zadeva upoštevanje akutnih končnih vrednosti in ker ne upošteva zapoznelih, kumulativnih in kroničnih učinkov; opozarja, da so raziskave vodnih nevretenčarjev pokazale zapoznel učinek na smrtnost, predvsem med vodnimi žuželkami, ki ga ni mogoče zaznati s standardnimi akutnimi preskusi, kar dokazuje, da ocene tveganja za neonikotinoide niso bile ustrezne z vidika varstva okolja ( 32 )

6. meni, da je nujno treba oceniti farmakološko aktivne snovi in njihovo razvrstitev glede MRL v živilih živalskega izvora v povezavi s pravili iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta ( 33 ) , Uredbe (ES) št. 396/2005, Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ( 34 ) ter uredb (EU) 2019/6 in (EU) 2019/1381;

7. meni, da je nujno treba opraviti revizijo Direktive 2001/82/ES z namenom zaščite biotske raznovrstnosti, vodnega in kopenskega okolja ter upoštevanja dobrega počutja živali in neciljnih organizmov in mikroorganizmov;

8. meni, da Uredba (ES) št. 470/2009 ne upošteva dovolj potrebe po vključevanju Evropskega parlamenta in državljanov, da bi ti lahko v celoti uveljavljali svojo demokratično pravico do nadzora;

9. poudarja, da je treba okrepiti znanstveno sodelovanje, usklajevanje in povezanost med agencijami Unije s pristojnostmi na tem področju, in sicer EMA, EFSA in ECHA, ter nacionalnimi in mednarodnimi agencijami in v ta namen razviti skupni okvir za oceno tveganja za biocidne in fitofarmacevtske proizvode, ki se uporabljajo v prehranski verigi, da bi preprečili nedoslednost in omejili morebitno okoljsko škodo in ekocid;

10. poziva Komisijo, naj kot odgovorna za obvladovanje tveganja pri oceni razpoložljivih informacij ustrezno uporablja previdnostno načelo, da bi količinsko opredelila tveganje škodljivih učinkov na okolje, biotsko raznovrstnost, dobro počutje živali in zdravje ljudi;

11. poziva Komisijo, naj sistematično poroča o tem, kako sta bila upoštevana previdnostno načelo in načelo prostovoljne privolitve ter kako je Odbor za zdravila za uporabo v veterinarski medicini prišel do zaključkov v svojem mnenju;

12. poziva Komisijo, naj spoštuje demokratično načelo prostovoljne privolitve in naj preveri primernost postopka ocene tveganja za določitev MRL za zdravila za uporabo v veterinarski medicini v živilih živalskega izvora; meni, da je bistveno, da je postopek v celoti skladen s cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom Evropski zeleni dogovor, sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem ter strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030;

13. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v oceno tveganja vključeni časovno kumulativni, posodobljeni, strokovno pregledani ekotoksikološki preskusi za neciljne vrste v tleh in vodnem okolju ter da bodo zajeti tudi okoljski ostanki v zraku, tleh in vodi, vključno z dolgotrajnimi kumulativnimi toksičnimi učinki, prav tako pa naj bodo navedene neodvisne, strokovno pregledane študije in znanstvena mnenja, ki so bila upoštevana; poudarja, da bi morale biti te informacije na voljo javnosti;

14. poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog, države članice pa, naj ga podprejo, da bi zagotovili skladnost in doslednost uredb (EU) 2019/6 in (EU) 2019/1381 ter vse zakonodaje s področja živil v primerih, ko oceno tveganja za določitev MRL izvedejo druge agencije in ne EFSA; poziva Komisijo, naj zagotovi tudi, da bo ta ocena pregledna in bo zagotovila boljšo zaščito biotske raznovrstnosti in vodnih ekosistemov, insektov, deževnikov in mikroorganizmov v tleh;

15. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) UL L 131, 16.4.2021, str. 120.

(2) UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

(3) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4) Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

(5) Uredba (EU) 2019/1381 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednosti in trajnosti ocenjevanja tveganja v prehranski verigi v EU ter o spremembah uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 1829/2003, (ES) št. 1831/2003, (ES) št. 2065/2003, (ES) št. 1935/2004, (ES) št. 1331/2008, (ES) št. 1107/2009, (EU) 2015/2283 in Direktive 2001/18/ES (UL L 231, 6.9.2019, str. 1).

(6) https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(7) Direktiva 2013/39/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike (UL L 226, 24.8.2013, str. 1).

(8) Uredba Komisije (EU) št. 283/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 93, 3.4.2013, str. 1).

(9) Uredba Komisije (EU) št. 284/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o fitofarmacevtskih sredstvih v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 93, 3.4.2013, str. 85).

(10) Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 1).

(11) https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf

(12) http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206

(13) http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/ Pests_Pesticides/JMPR/JMPRReport08.pdf

(14) Glej sodbo Sodišča v zadevi T-235/15 Pari Pharma GmbH proti Evropski agenciji za zdravila, ECLI:EU:T:2018:65; glej tudi zadevo T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd proti Evropski agenciji za zdravila, ECLI:EU:T:2018:66 in T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH in Intervet International BV proti Evropski agenciji za zdravila, ECLI:EU:T:2018:67.

(15) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A.. Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments. International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(16) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/783 z dne 29. maja 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede pogojev za odobritev aktivne snovi imidakloprid (UL L 132, 30.5.2018, str. 31).

(17) Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K.. Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects. Aquaculture, 2010, zvezek 306, 1–4, str. 7–23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A.. Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments. International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K.. Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon). Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, zvezek 198.

https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(20) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K.. Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon). Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, zvezek 198.https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub.

(21) Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K.. The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata. Science of the Total Environment, 2020, zvezek 742. The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata – ScienceDirect.

(22) de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M.. Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates. Ecotoxicology, 2017, 26, str. 555–564.https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7.

(23) https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020

(24) https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan

(25) Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

(26) Poročilo ECHA o oceni z naslovom Imidacloprid, vrsta proizvodov 18 (insekticidi, akaricidi in proizvodi za nadzor drugih členonožcev) (Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)).https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(27) Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P.. Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.). Toxicology International, 2020, 27, str. 70–78.

(28) Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M.. Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid. Chemosphere 2013, zvezek 93, 10, str. 2612–2620 Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect.

(29) Katić, A., Karačonji, I.B.. Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals. Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2) https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals.

(30) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A.. Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments. International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5), 1629 https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/16.

(31) https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32) Sánchez-Bayo F., Tennekes, H.A. Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(33) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(34) Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).