SL Uradni list Evropske unije C 54/81

Mnenje Evropskega odbora regij – Storitveni sveženj: storitveno gospodarstvo, ki deluje v prid Evropejcem

(2018/C 054/15)

Poročevalec: Jean-Luc Vanraes (BE/ALDE), član občinskega sveta, Uccle Referenčni dokumenti: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropske storitvene e-izkaznice in povezanih upravnih zmogljivosti COM(2016) 824 final Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravnem in operativnem okviru evropske storitvene e-izkaznice, ki jo je uvedla Uredba … [uredba o evropski storitveni e-izkaznici] COM(2016) 823 final Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev COM(2016) 822 final Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg COM(2016) 821 final Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priporočilih za reforme na področju regulacije poklicnih storitev COM(2016) 820 final

I. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Predlog direktive o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

COM(2016) 821 final

Uvodna izjava 7

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Obveznost uradnega obveščanja, vzpostavljena s to direktivo, bi morala veljati za regulativne ukrepe držav članic, kot so zakoni in drugi splošni upravni predpisi ali katero koli drugo zavezujoče splošno pravilo, vključno s pravili, ki jih sprejmejo poklicne organizacije za kolektivno urejanje dostopa do storitvenih dejavnosti ali njihovega izvajanja. Obveznost uradnega obveščanja pa ne bi smela veljati za posamezne sklepe, ki jih izdajo nacionalni organi. Obveznost uradnega obveščanja, vzpostavljena s to direktivo, bi morala veljati za regulativne ukrepe držav članic, kot so zakoni in drugi splošni upravni predpisi ali katero koli drugo zavezujoče splošno pravilo, vključno s pravili, ki jih sprejmejo poklicne organizacije za kolektivno urejanje dostopa do storitvenih dejavnosti ali njihovega izvajanja. Obveznost uradnega obveščanja pa ne bi smela veljati za posamezne sklepe, ki jih izdajo nacionalni organi. Za spremembe ali prilagoditve osnutkov ukrepov, ki jih sprejmejo zakonodajne skupščine ali nacionalni, regionalni in lokalni parlamenti med parlamentarnim postopkom, ne bi smela veljati obveznost uradnega obveščanja iz te direktive. Za namene te direktive se šteje, da je bila obveznost uradnega obveščanja izpolnjena, ko se osnutek ukrepa uvede in dokončno sprejme ob koncu parlamentarnega postopka.

Obrazložitev

Predlog ne vključuje postopka za spremembe ali prilagoditve osnutkov ukrepov, ki jih sprejmejo zakonodajne skupščine.

Predlog spremembe 2

Predlog direktive o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

COM(2016) 821 final

Uvodna izjava 15

Črta se:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Nespoštovanje obveznosti, da se uradno obvestilo o osnutku ukrepa predloži vsaj tri mesece pred njegovim sprejetjem in/ali da se ukrep iz uradnega obvestila v tem obdobju ter, odvisno od primera, v treh mesecih po prejemu opozorila ne sprejme, bi se moralo šteti za hudo in bistveno procesno napako zaradi vpliva na posameznike.

Obrazložitev

Predlog Komisije ima za posledico to, da osnutki ukrepov, za katere ni bilo predloženo uradno obvestilo, ne bodo izvršljivi. To bo imelo resne posledice za izvrševanje lokalnih in regionalnih ukrepov, saj je področje uporabe direktive o storitvah izjemno široko in se v nekaterih primerih še oblikuje s sodno prakso Sodišča.

Predlog spremembe 3

Predlog direktive o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

COM(2016) 821 final

Člen 3(2)

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Države članice Komisijo uradno obvestijo o osnutku ukrepa, ki uvaja nove zahteve ali sisteme dovoljenj iz člena 4 ali spreminja takšne obstoječe zahteve ali sisteme dovoljenj. 1. Države članice Komisijo uradno obvestijo o osnutku ukrepa, ki uvaja nove zahteve ali sisteme dovoljenj iz člena 4 ali spreminja takšne obstoječe zahteve ali sisteme dovoljenj. 2. Če država članica spremeni osnutek ukrepa iz uradnega obvestila, da bi bistveno razširila njegovo področje uporabe ali vsebino ali skrajšala časovni načrt, prvotno predviden za izvajanje, ali dodala zahteve ali sisteme dovoljenj ali zahteve ali sisteme dovoljenj spremenila tako, da bi bolj omejevali ustanavljanje ali čezmejno opravljanje storitev, Komisijo ponovno uradno obvesti o spremenjenem osnutku ukrepa, o katerem jo je v skladu z odstavkom 1 že uradno obvestila, pri čemer vključi pojasnitev cilja in vsebine sprememb. V takšnem primeru se prejšnje uradno obvestilo šteje za umaknjeno. (a) Če država članica spremeni osnutek ukrepa iz uradnega obvestila, da bi bistveno razširila njegovo področje uporabe ali vsebino ali skrajšala časovni načrt, prvotno predviden za izvajanje, ali dodala zahteve ali sisteme dovoljenj ali zahteve ali sisteme dovoljenj spremenila tako, da bi bolj omejevali ustanavljanje ali čezmejno opravljanje storitev, Komisijo ponovno uradno obvesti o spremenjenem osnutku ukrepa, o katerem jo je v skladu z odstavkom 1 že uradno obvestila, pri čemer vključi pojasnitev cilja in vsebine sprememb. V takšnem primeru se prejšnje uradno obvestilo šteje za umaknjeno. (b) Država članica ni obvezana uradno sporočiti sprememb osnutka ukrepa, opravljenih med parlamentarnim postopkom, če je bil ta ukrep že predmet uradnega sporočila. Vendar pa morajo države članice Komisiji uradno sporočiti osnutek ukrepa, ki vsebuje te spremembe, potem ko je ukrep sprejet. 3. Komisijo o osnutkih ukrepov iz odstavkov 1 in 2 uradno obvesti vsaj tri mesece pred njihovim sprejetjem. 3. Komisijo o osnutkih ukrepov iz odstavkov 1 in 2 uradno obvesti vsaj tri mesece pred njihovim sprejetjem. 4. Kršitev ene od obveznosti iz člena 3(1), (2) in (3) ali 6(2) pomeni hudo in bistveno procesno napako zaradi vpliva na posameznike. 4. Kršitev ene od obveznosti iz člena 3(1), (2) in (3) ali 6(2) pomeni hudo in bistveno procesno napako zaradi vpliva na posameznike. 5. Države članice v vsako uradno obvestilo vključijo informacije, ki dokazujejo skladnost sistema dovoljenj ali zahteve iz uradnega obvestila z Direktivo 2006/123/ES. Navedene informacije opredelijo pomemben razlog, ki se nanaša na javni interes, in utemeljijo, zakaj je sistem dovoljenj ali zahteva iz uradnega obvestila nediskriminatorna na podlagi državljanstva ali prebivališča in zakaj je sorazmerna. Navedene informacije vključujejo oceno, ki kaže, da manj omejevalna sredstva niso na voljo, in posebne dokaze, ki potrjujejo utemeljitve države članice, ki predloži uradno obvestilo. 5. Države članice v vsako uradno obvestilo vključijo informacije, ki dokazujejo skladnost sistema dovoljenj ali zahteve iz uradnega obvestila z Direktivo 2006/123/ES. Navedene informacije opredelijo pomemben razlog, ki se nanaša na javni interes, in utemeljijo, zakaj je sistem dovoljenj ali zahteva iz uradnega obvestila nediskriminatorna na podlagi državljanstva ali prebivališča in zakaj je sorazmerna. Navedene informacije vključujejo oceno, ki kaže, da manj omejevalna sredstva niso na voljo, in posebne dokaze, ki potrjujejo utemeljitve države članice, ki predloži uradno obvestilo. 6. Država članica v uradno obvestilo vključi tudi besedilo zakonodajne ali regulativne določbe, na katerem temelji osnutek ukrepa iz uradnega obvestila. 6. Država članica v uradno obvestilo vključi tudi besedilo zakonodajne ali regulativne določbe, na katerem temelji osnutek ukrepa iz uradnega obvestila. 7. Države članice sporočijo sprejeti ukrep v dveh tednih po sprejetju. 7. Države članice sporočijo sprejeti ukrep v dveh tednih po sprejetju. 8. Za namen postopka uradnega obveščanja, vzpostavljenega s to direktivo, ter zagotovitev izmenjave informacij med državo članico, ki predloži uradno obvestilo, drugimi državami članicami in Komisijo se uporablja informacijski sistem za notranji trg iz Uredbe (EU) št. 1024/2012. 8. Za namen postopka uradnega obveščanja, vzpostavljenega s to direktivo, ter zagotovitev izmenjave informacij med državo članico, ki predloži uradno obvestilo, drugimi državami članicami in Komisijo se uporablja informacijski sistem za notranji trg iz Uredbe (EU) št. 1024/2012.

Obrazložitev

Predlog ne vključuje postopka za spremembe ali prilagoditve osnutka ukrepov, ki jih sprejmejo zakonodajne skupščine.

Predlog spremembe 4

Predlog direktive o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

COM(2016) 821 final

Člen 3(4)

Črta se:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Kršitev ene od obveznosti iz člena 3(1), (2) in (3) ali 6(2) pomeni hudo in bistveno procesno napako zaradi vpliva na posameznike.

Obrazložitev

Predlog Komisije ima za posledico to, da osnutki ukrepov, za katere ni bilo predloženo uradno obvestilo, ne bodo izvršljivi. To bo imelo resne posledice za izvrševanje lokalnih in regionalnih ukrepov, saj je področje uporabe direktive o storitvah izjemno široko in se v nekaterih primerih še oblikuje s sodno prakso Sodišča.

Predlagana sankcija bi povzročila hudo pravno negotovost, saj bi bili celo neproblematični projekti, ki so v glavnem popolnoma v skladu z zakonodajo EU, neizvedljivi že zaradi najmanjše formalne kršitve postopka obveščanja.

Predlog spremembe 5

Predlog direktive o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

COM(2016) 821 final

Člen 3(8)

Za členom 3(8) se doda nov odstavek:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 3(3) se ne uporablja, če mora država članica hitro sprejeti ukrepe za uvedbo novih sistemov dovoljenj ali zahtev ali spremeniti obstoječe sisteme dovoljenj iz nujnih razlogov v resnih in nepredvidljivih okoliščinah, povezanih z varstvom javnega reda, javne varnosti, javnega zdravja ali okolja.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 6

Predlog direktive o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

COM(2016) 821 final

Člen 5(2)

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Od datuma, ko Komisija obvesti državo članico, ki je predložila uradno obvestilo, da je prejeto uradno obvestilo popolno, med državo članico, ki je predložila uradno obvestilo, drugimi državami članicami in Komisijo poteka posvetovanje, ki traja največ tri mesece. Od datuma, ko Komisija obvesti državo članico, ki je predložila uradno obvestilo, da je prejeto uradno obvestilo popolno, med državo članico, ki je predložila uradno obvestilo, drugimi državami članicami in Komisijo poteka posvetovanje, ki traja največ tri mesece. Posvetovanje ne preprečuje, da bi država članica, ki je predložila uradno obvestilo, sprejela ustrezne predpise, vendar se ti lahko začnejo izvajati šele po koncu obdobja posvetovanja.

Obrazložitev

Predlagano obdobje zadržanja je preveč togo in bi povzročilo nesorazmerne zamude v postopkih. Zato bi morale imeti države članice možnost prosto sprejemati te ukrepe, vendar bi morale njihovo izvajanje odložiti do konca obdobja posvetovanja.

Predlog spremembe 7

Predlog direktive o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

COM(2016) 821 final

Člen 6

Opozorilo

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Komisija lahko pred koncem posvetovalnega obdobja iz člena 5(2) državo članico, ki je predložila uradno obvestilo, opozori na svoje pomisleke glede skladnosti osnutka ukrepa iz uradnega obvestila z Direktivo 2006/123/ES in svojo namero o sprejetju sklepa iz člena 7. 1. Komisija lahko pred koncem posvetovalnega obdobja iz člena 5(2) državo članico, ki je predložila uradno obvestilo, opozori na svoje pomisleke glede skladnosti osnutka ukrepa iz uradnega obvestila z Direktivo 2006/123/ES in svojo namero o sprejetju priporočila iz člena 7. Komisija v opozorilu navede razloge za pomisleke in, če je to ustrezno, kakršne koli spremembe osnutka ukrepa iz uradnega obvestila, za katere meni, da bi pomisleke odpravile. 2. Država članica, ki je predložila uradno obvestilo, po prejemu takšnega opozorila tri mesec po koncu posvetovalnega obdobja ne sprejme osnutka ukrepa. 2. Po prejemu takšnega opozorila Komisija tri mesece vodi dialog z ustreznimi pristojnimi organi, tudi na regionalni in lokalni ravni. Opozorilo, ki ga Komisija posreduje državi članici, slednji ne preprečuje sprejetja osnutka ukrepa, vendar je tega možno izvajati šele po koncu obdobja posvetovanja.

Obrazložitev

Zagotoviti je treba, da so pristojni organi v državi članici v celoti obveščeni o pomislekih Komisije in razlogih zanje ter da se izvede pravočasna in odločna razprava o njih s pristojnimi organi v državi članici.

Predlog spremembe 8

Predlog direktive o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami, ter spremembah Direktive 2006/123/ES in Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg

COM(2016) 821 final

Člen 7

Sklep

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 7 Sklep Če Komisija izda opozorilo v skladu s členom 6(1), lahko v obdobju treh mesecev od zaključka posvetovalnega obdobja iz člena 5(2) sprejme sklep , v katerem ugotovi, da osnutek ukrepa ni združljiv z Direktivo 2006/123/ES, in zahteva, da država članica ne sprejme osnutka ukrepa ali da ga razveljavi, če je bil sprejet v nasprotju s členom 3(3) ali 6(2) . Člen 7 Priporočilo Če Komisija izda opozorilo v skladu s členom 6(1), lahko v obdobju treh mesecev od zaključka posvetovalnega obdobja iz člena 5(2) sprejme nezavezujoče priporočilo , v katerem ugotovi, da osnutek ukrepa ni združljiv z Direktivo 2006/123/ES, in obvesti državo članico, da namerava začeti postopek za izpodbijanje združljivosti ukrepa z Direktivo 2006/123/ES pred Sodiščem Evropske unije, če bo ukrep sprejet.

Obrazložitev

Predlog Komisije, da se sprejme sklep, je nesprejemljiv, saj bi neupravičeno omejil svobodo zakonodajalcev na nacionalni in regionalni ravni. Z nezavezujočim priporočilom z obvestilom, da namerava Komisija izpodbijati zakonitost ukrepa, če bo sprejet, se lahko v okviru drugih določb osnutka zakonodaje zagotovi izboljšan postopek uradnega obveščanja, ki je učinkovit in hkrati spoštuje pravice nacionalnih in regionalnih zakonodajalcev.

Predlog spremembe 9

Predlog direktive o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev

COM(2016) 822 final/1

Uvodna izjava 9

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Upravičenost in sorazmernost morajo dokazati države članice. Razloge za regulacijo, ki jo država članica uveljavlja na podlagi utemeljitve, bi zato morali spremljati analiza ustreznosti in sorazmernosti ukrepa, ki ga je sprejela navedena država , in posebni dokazi, ki utemeljijo njene trditve. Upravičenost in sorazmernost morajo dokazati države članice. Razloge za regulacijo, ki jo država članica uveljavlja na podlagi utemeljitve, bi zato morali spremljati analiza ustreznosti in sorazmernosti ukrepa, ki so ga sprejeli pristojni organi v navedeni državi , in posebni dokazi, ki utemeljijo njene trditve.

Obrazložitev

To bi povzročilo dodatno upravno breme, ki nikakor ni sorazmerno z možnimi rezultati.

Predlog spremembe 10

Predlog direktive o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev

COM(2016) 822 final/1

Uvodna izjava 12

Za uvodno izjavo 12 se doda nova uvodna izjava:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Nova uvodna izjava Ustrezni javni organi v državah članicah ocenijo sorazmernost ukrepa na podlagi meril, opredeljenih v Direktivi. Posamezne ocene lahko dajo v različnih državah članicah različne legitimne rezultate.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 11

Predlog direktive o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev

COM(2016) 822 final/1

Uvodna izjava 18

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Pristojni organi bi morali ustrezno upoštevati ekonomski učinek ukrepa, vključno z analizo stroškov in koristi, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti ravni konkurence na trgu in kakovosti ponujene storitve ter učinku na pravico do dela, prosto gibanje oseb in prosti pretok storitev v Uniji. Države članice bi morale na podlagi te analize ugotoviti zlasti, ali je obseg omejitve začetka opravljanja ali opravljanja reguliranih poklicev v Uniji sorazmeren s pomenom zastavljenih ciljev in pričakovanih koristi. Pristojni organi bi morali ustrezno upoštevati ekonomski učinek ukrepa, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti ravni konkurence na trgu in kakovosti ponujene storitve , vplivu na teritorialno kohezijo ter učinku na pravico do dela, prosto gibanje oseb in prosti pretok storitev v Uniji. Pristojni javni organi v državah članicah bi morali na podlagi te analize ugotoviti zlasti, ali je obseg omejitve začetka opravljanja ali opravljanja reguliranih poklicev v Uniji sorazmeren s pomenom zastavljenih ciljev in pričakovanih koristi.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 12

Predlog direktive o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev

COM(2016) 822 final/1

Uvodna izjava 21

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Za pravilno delovanje notranjega trga je nujno zagotoviti, da države članice državljanom, reprezentativnim združenjem ali drugim zadevnim zainteresiranim stranem pred uvedbo novih ukrepov, ki omejujejo začetek opravljanja ali opravljanje reguliranih poklicev, zagotovijo informacije in jim dajo možnost, da izrazijo svoja mnenja. Za pravilno delovanje notranjega trga je nujno zagotoviti, da pristojni javni organi v državah članicah državljanom, lokalnim in regionalnim oblastem, socialnim partnerjem, reprezentativnim združenjem ali drugim zadevnim zainteresiranim stranem pred uvedbo novih ukrepov, ki omejujejo začetek opravljanja ali opravljanje reguliranih poklicev, zagotovijo informacije in jim dajo možnost, da izrazijo svoja mnenja.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 13

Predlog direktive o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev

COM(2016) 822 final

Člen 6

Sorazmernost

Spremeni se tako:

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Države članice pred uvedbo novih ali spremembo veljavnih zakonov ali drugih predpisov, ki omejujejo začetek opravljanja ali opravljanje reguliranih poklicev proučijo, ali so navedeni zakoni ali drugi predpisi potrebni in primerni za zagotovitev uresničitve zastavljenega cilja ter ne presegajo tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenega cilja. 1. Države članice pred uvedbo novih ali spremembo veljavnih zakonov ali drugih predpisov, ki omejujejo začetek opravljanja ali opravljanje reguliranih poklicev proučijo, ali so navedeni zakoni ali drugi predpisi potrebni in primerni za zagotovitev uresničitve zastavljenega cilja ter ne presegajo tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenega cilja. 2. Zadevni pristojni organi pri proučevanju potrebnosti in sorazmernosti zakonov in drugih predpisov upoštevajo zlasti: 2. Zadevni pristojni organi pri proučevanju potrebnosti in sorazmernosti zakonov in drugih predpisov upoštevajo zlasti: (a) naravo tveganj, povezanih z zastavljenimi cilji javnega interesa, zlasti tveganj za potrošnike, strokovnjake ali tretje osebe; (a) naravo tveganj, povezanih z zastavljenimi cilji javnega interesa, zlasti tveganj za prejemnike storitev, vključno s potrošniki in drugimi neprofesionalnimi prejemniki storitev , strokovnjake , socialne partnerje, lokalne in regionalne oblasti ali tretje osebe; (b) ustreznost zakona ali drugega predpisa, kar zadeva njegovo primernost za uresničevanje zastavljenega cilja, in ali resnično zagotavlja dosledno in sistematično uresničevanje navedenega cilja ter torej opredeljena tveganja odpravlja podobno kot pri primerljivih dejavnostih; (b) ustreznost zakona ali drugega predpisa, kar zadeva njegovo primernost za uresničevanje zastavljenega cilja, in ali resnično zagotavlja dosledno in sistematično uresničevanje navedenega cilja ter torej opredeljena tveganja odpravlja podobno kot pri primerljivih dejavnostih; (c) potrebnost zakona ali drugega predpisa in zlasti, ali posebni ali splošnejši veljavni predpisi, kot je zakonodaja o varnosti proizvodov ali o varstvu potrošnikov, ne zadoščajo za zaščito zastavljenega cilja; (c) potrebnost zakona ali drugega predpisa in zlasti, ali posebni ali splošnejši veljavni predpisi, kot je zakonodaja o varnosti proizvodov ali o varstvu potrošnikov, ne zadoščajo za zaščito zastavljenega cilja; (d) povezavo med obsegom dejavnosti, ki jih zajema poklic ali so zanj rezervirane, in zahtevano poklicno kvalifikacijo; (d) povezavo med obsegom dejavnosti, ki jih zajema poklic ali so zanj rezervirane, in zahtevano poklicno kvalifikacijo; (e) povezavo med zahtevnostjo nalog in zahtevanimi specifičnimi poklicnimi kvalifikacijami, zlasti kar zadeva raven, naravo in trajanje zahtevanega usposabljanja ali izkušenj, ter obstoj različnih načinov za pridobitev zadevne poklicne kvalifikacije; (e) povezavo med zahtevnostjo nalog in zahtevanimi specifičnimi poklicnimi kvalifikacijami, zlasti kar zadeva raven, naravo in trajanje zahtevanega usposabljanja ali izkušenj, ter obstoj različnih načinov za pridobitev zadevne poklicne kvalifikacije; (f) obseg poklicnih dejavnosti, ki so rezervirane za imetnike posamezne poklicne kvalifikacije, namreč ali in zakaj se dejavnosti, rezervirane za nekatere poklice, lahko opravljajo ali ne smejo opravljati v okviru drugih poklicev; (f) obseg poklicnih dejavnosti, ki so rezervirane za imetnike posamezne poklicne kvalifikacije, namreč ali in zakaj se dejavnosti, rezervirane za nekatere poklice, lahko opravljajo ali ne smejo opravljati v okviru drugih poklicev; (g) stopnjo avtonomnosti pri opravljanju reguliranega poklica ter učinek organizacijskih in nadzornih ureditev na uresničevanje zastavljenega cilja, zlasti kadar se dejavnosti, povezane z reguliranim poklicem, izvajajo pod nadzorom in odgovornostjo ustrezno kvalificiranega strokovnjaka; (g) stopnjo avtonomnosti pri opravljanju reguliranega poklica ter učinek organizacijskih in nadzornih ureditev na uresničevanje zastavljenega cilja, zlasti kadar se dejavnosti, povezane z reguliranim poklicem, izvajajo pod nadzorom in odgovornostjo ustrezno kvalificiranega strokovnjaka; (h) znanstveni in tehnološki razvoj, ki lahko zmanjša nesorazmerje informacij med strokovnjaki in potrošniki; (h) znanstveni in tehnološki razvoj, ki lahko zmanjša nesorazmerje informacij med strokovnjaki in potrošniki; (i) ekonomski učinek ukrepa, pri čemer posebno pozornost namenijo ravni konkurence na trgu in kakovosti ponujene storitve ter učinku na prosto gibanje oseb in prosti pretok storitev v Uniji; (i) ekonomski in socialni učinek ukrepa, pri čemer posebno pozornost namenijo ravni konkurence na trgu in kakovosti ponujene storitve ter učinku na prosto gibanje oseb in prosti pretok storitev v Uniji; (j) možnost, da za uresničitev cilja javnega interesa uporabijo manj omejevalen način; (j) možnost, da za uresničitev cilja javnega interesa uporabijo manj omejevalen način; (k) kumulativni učinek omejitev začetka opravljanja in opravljanja poklica , in zlasti, kako vsaka od navedenih zahtev prispeva k uresničitvi istega cilja javnega interesa ter ali je za to potrebna . (k) kumulativni učinek omejitev začetka opravljanja in opravljanja poklica. Pristojni organi pri ocenjevanju potrebnosti in sorazmernosti zakonov in drugih predpisov merila od 2(a) do vključno 2(k) uporabijo premišljeno in ob upoštevanju posebnih okoliščin posameznega primera. Kadar menijo, da določeno merilo ni ustrezno, ga lahko izključijo iz ocene, vendar izključitev utemeljijo. 3. Za namene odstavka 2(j), kadar so ukrepi utemeljeni z varstvom potrošnikov in so opredeljena tveganja omejena na razmerje med strokovnjakom in potrošnikom, ne da bi negativno vplivala na tretje osebe, zadevni pristojni organi proučijo zlasti, ali je mogoče cilj uresničiti z zaščitenim poklicnim nazivom brez rezervacije dejavnosti. 3. Za namene odstavka 2(j), kadar so ukrepi utemeljeni z varstvom potrošnikov in so opredeljena tveganja omejena na razmerje med strokovnjakom in potrošnikom, ne da bi negativno vplivala na tretje osebe, zadevni pristojni organi proučijo zlasti, ali je mogoče cilj uresničiti z zaščitenim poklicnim nazivom brez rezervacije dejavnosti. 4. Za namene odstavka 2(k) zadevni pristojni organi proučijo zlasti kumulativni učinek uvedbe katere od naslednjih zahtev: 4. Za namene odstavka 2(k) zadevni pristojni organi proučijo zlasti kumulativni učinek uvedbe katere od naslednjih zahtev: (a) rezerviranih dejavnosti, ki veljajo poleg zaščitenega poklicnega naziva; (a) rezerviranih dejavnosti, ki veljajo poleg zaščitenega poklicnega naziva; (b) zahtev po nenehnem strokovnem razvoju; (b) pravil v zvezi z organizacijo poklica, poklicno etiko in nadzorom; (c) pravil v zvezi z organizacijo poklica, poklicno etiko in nadzorom; (c) obveznega članstva v zbornici ali sistemih registracij ali dovoljenj, zlasti kadar navedene zahteve pomenijo, da je treba imeti posebno poklicno kvalifikacijo; (d) obveznega članstva v zbornici ali sistemih registracij ali dovoljenj, zlasti kadar navedene zahteve pomenijo, da je treba imeti posebno poklicno kvalifikacijo; (d) kvantitativnih omejitev, zlasti zahtev, ki omejujejo število dovoljenj za opravljanje dejavnosti ali določajo najnižje ali najvišje število zaposlenih, vodstvenih delavcev ali zastopnikov, ki imajo zadevne poklicne kvalifikacije; (e) kvantitativnih omejitev, zlasti zahtev, ki omejujejo število dovoljenj za opravljanje dejavnosti ali določajo najnižje ali najvišje število zaposlenih, vodstvenih delavcev ali zastopnikov, ki imajo zadevne poklicne kvalifikacije; (e) posebnih zahtev glede pravne oblike ali zahtev, ki se nanašajo na lastniški delež ali vodenje podjetja, če so navedene zahteve neposredno povezane z opravljanjem reguliranega poklica; (f) posebnih zahtev glede pravne oblike ali zahtev, ki se nanašajo na lastniški delež ali vodenje podjetja, če so navedene zahteve neposredno povezane z opravljanjem reguliranega poklica; (f) ozemeljskih omejitev, zlasti kadar se zadevni poklic na delih ozemlja države članice regulira različno; (g) ozemeljskih omejitev, zlasti kadar se zadevni poklic na delih ozemlja države članice regulira različno; (g) zahtev, ki omejujejo skupno opravljanje poklica ali partnerstvo, in pravil glede nezdružljivosti; (h) zahtev, ki omejujejo skupno opravljanje poklica ali partnerstvo, in pravil glede nezdružljivosti; (h) zahtev, ki se nanašajo na zavarovalno kritje ali druge načine osebnega ali kolektivnega zavarovanja v zvezi s poklicno odgovornostjo; (i) zahtev, ki se nanašajo na zavarovalno kritje ali druge načine osebnega ali kolektivnega zavarovanja v zvezi s poklicno odgovornostjo; (i) zahtev glede znanja jezika v obsegu, potrebnem za opravljanje poklica. (j) zahtev glede znanja jezika v obsegu, potrebnem za opravljanje poklica.

Obrazložitev

Seznam meril iz člena 6 bi se moral šteti za okvirnega, saj ne bodo vsa merila ustrezna ali enako pomembna v vsakem posameznem primeru, enoten pristop pa bi bil čezmeren in po nepotrebnem obremenjujoč za pristojne organe v državah članicah.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Pomen in nujnost dokončanja enotnega trga storitev

1. poudarja pomen enotnega trga za spodbujanje gospodarske rasti, povečanje naložb, zviševanje življenjskega standarda in ustvarjanje delovnih mest v regijah in mestih po vsej EU;

2. poudarja, kako nujno je, da se dokonča enotni trg za blago in storitve, kot je določen v strategiji za enotni trg, ter izpostavlja, da je veliko največjih gospodarskih ovir, ki so še ostale, povezanih s storitvami;

3. poudarja, da so storitve pomemben sestavni del evropskega gospodarstva, ki predstavlja okoli 70 % tako BDP kot delovnih mest; vseeno izpostavlja, da sta za storitveni sektor EU značilni počasna rast konkurenčnosti in šibka konkurenca, ki zavirata njegov potencial; poudarja, da bi z odpravo ovir za čezmejno opravljanje storitev, ki izhajajo iz različnih nacionalnih predpisov in postopkov, ponudniki storitev in stranke imeli boljše možnosti, da v celoti izkoristijo potencial notranjega trga; zato poziva Evropsko komisijo in države članice, naj nadalje sprejemajo ukrepe za povečanje konkurenčnosti storitvenega sektorja in konkurence med podjetji ter odpravo pravnih in postopkovnih ovir za čezmejno opravljanje storitev;

4. poudarja, da so storitve pomemben vmesni prispevek v gospodarstvo in da so konkurenčne storitve, zlasti poslovne, bistvene za produktivnost in stroškovno konkurenčnost v drugih sektorjih, kot je proizvodnja, ki so ključni za regionalna in lokalna gospodarstva;

5. izpostavlja, da deset let po sprejetju direktive o storitvah njen potencial za okrepitev prostega pretoka storitev še ni v celoti izkoriščen in da se ponudniki v številnih storitvenih sektorjih še vedno soočajo z zelo različnimi ovirami, ko želijo storitev opravljati v drugi državi članici ali začasno čezmejno opravljati storitve; poziva Komisijo in države članice k nadaljnjemu sprejemanju ukrepov za odpravo teh ovir; ugotavlja, da bi se po ocenah lahko z odpravo ovir za čezmejno trgovino in naložbe v storitve v okviru, ki ga že zagotavlja direktiva o storitvah, BDP EU povečal za 1,7 %;

6. pozdravlja namero Komisije, da odpravi neupravičene upravne ovire pri zagotavljanju storitev, in meni, da predlogi lahko prispevajo k vzpostavitvi pravega enotnega trga storitev, kar bi spodbudilo tudi gospodarsko rast, naložbe in zaposlovanje v evropskih regijah in mestih; pri tem poudarja, da je treba pri izvajanju storitvenega svežnja spoštovati načeli sorazmernosti in subsidiarnosti;

7. poudarja medsebojne povezave med različnimi sestavnimi deli svežnja in potrebo po tem, da se obravnavajo kot deli povezane celote in da se v tem okviru oceni pomen posameznih predlogov;

8. meni, da bo treba postopek uradnega obveščanja po vsej verjetnosti spremeniti v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-320/16 Uber France SAS, o kateri je generalni pravobranilec 4. julija 2017 podal svoje predhodno mnenje in v njem navedel, da lahko države članice prepovejo in kaznujejo nezakonito opravljanje prevozne dejavnosti, kot je storitev UberPop, ne da bi morale o osnutku zakona pred tem uradno obvestiti Komisijo.

Storitvena e-izkaznica

9. izpostavlja, da direktiva o storitvah od držav članic zahteva, da zmanjšajo upravne ovire, ki ponudnike storitev odvračajo od čezmejnega poslovanja, vendar pri tem ni bila v celoti učinkovita;

10. pozdravlja novo storitveno e-izkaznico kot koristen prispevek k spodbujanju mobilnosti ponudnikov storitev, vendar prosi za pojasnilo, v kolikšni meri se nova storitvena e-izkaznica navezuje na že obstoječe sisteme, kot sta informacijski sistem za notranji trg (IMI) in evropska poklicna izkaznica. Meni, da lahko e-izkaznica pripomore k zmanjševanju zapletenosti upravnih postopkov in stroškov za ponudnike čezmejnih storitev pri izpolnjevanju upravnih formalnosti; pri tem gre še posebej za mala in srednja podjetja, ki so temelj regionalnih in lokalnih gospodarstev, saj nanje zapletenost upravnih postopkov pri čezmejnem poslovanju najbolj vpliva;

11. nasprotuje pristopu, po katerem se glavna odgovornost za postopek prenese na organe matične države članice, če je to v nasprotju z načelom države članice gostiteljice, ki velja za direktivo o storitvah. Storitvena e-izkaznica ne bi smela preprečevati ali ovirati nadzora, ki ga morajo pristojni organi države članice gostiteljice izvajati nad gospodarskimi dejavnostmi na svojem ozemlju. Predlog o storitveni e-kartici, ki ga je predstavila Komisija, bi ponudnikom storitev omogočil, da za zadevne namene komunicirajo izključno z matično državo članico kot posrednikom, in uskladil izmenjavo podatkov na podlagi načela matične države;

12. se sprašuje o vplivu predloga za evropsko storitveno e-izkaznico na sektorske izkaznice socialnega zavarovanja, že uvedene na pobudo pristojnih javnih organov v državah članicah ali socialnih partnerjev;

13. ugotavlja, da v predlogu niso določena merila, po katerih naj bi matična država članica ugotovila, da je ponudnik storitev zakonito ustanovljen na njenem ozemlju, medtem ko so v Direktivi 2014/67/EU določeni dejanski elementi za ugotavljanje, ali podjetje dejansko opravlja večji del svojih dejavnosti v zadevni državi članici;

14. v tem okviru opozarja, da so se pri izdaji prenosnih obrazcev A1 v povezavi z napotitvijo delavcev že pokazale potencialne težave, povezane s tem, da edino matična država članica potrjuje podatke o gostujočih ponudnikih storitev, zlasti v primeru navidezne samozaposlitve. V zvezi s tem je v oceni učinka, priloženi predlogu spremembe Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev, ugotovljeno, da točnosti informacij v prenosnih dokumentih A1 med drugim zaradi pomanjkanja formalnega nadzora s strani organov v državah napotitve ni mogoče zagotoviti (1).

15. ugotavlja, da bi lahko nekatere značilnosti storitvene e-izkaznice, kot so načelo, da se informacije predložijo samo enkrat, časovno neomejena veljavnost e-izkaznice, obveznost za države članice, da informacije na storitveni e-izkaznici uporabljajo brez možnosti, da pozneje zahtevajo dokazilo o veljavnosti predloženih podatkov, ter restriktivni postopki za razveljavitev, za katere je morda potrebna pravnomočna odločitev sodišča, močno ovirale nadzor skladnosti z nacionalno zakonodajo in uveljavljanje pravic delavcev in potrošnikov;

16. ugotavlja, da naj bi evropska storitvena e-izkaznica vključevala informacije o zavarovanju. Glede na časovno neomejenost izkaznice pa se zdi, da bo treba te informacije predložiti samo enkrat, zaradi česar bodo pregledi in kontrole v državah članicah gostiteljicah potencialno manj učinkoviti;

17. poudarja dejstvo, da bi bila storitvena e-izkaznica na voljo tako ponudnikom storitev, ki začasno čezmejno opravljajo storitve, kot tistim, ki storitve opravljajo z ustanovitvijo podružnice, agencije ali urada v drugi državi članici;

18. meni, da je pomembno, da je ta e-izkaznica za ponudnike storitev prostovoljna ne glede na to, ali gre za samozaposlene posameznike ali podjetja, čeprav je za države članice obvezno, da jo zagotovijo;

19. izpostavlja, da bo glede na to, da je storitvena e-izkaznica prostovoljni instrument, njena uporaba odvisna od izkazane dodane vrednosti za ponudnike storitev ter od prizadevanj poslovne skupnosti in ustreznih organov v državah članicah, tudi na regionalni in lokalni ravni, za spodbujanje čim boljše ozaveščenosti o e-izkaznici in njenih koristih;

20. izraža kritiko glede tihe odobritve v primeru, da se organ države članice gostiteljice ne odzove na zahtevek ponudnika storitve za e-izkaznico v določenem roku. Takšno navidezno odobritev bi bilo treba bodisi popolnoma črtati bodisi vsaj določiti ustrezne roke za oceno in obdelavo;

21. obžaluje, da pomembni vidiki storitvene e-izkaznice, vključno s podrobnostmi o informacijah, ki jih je treba vključiti v standardni obrazec za zahtevek, in dokumentih, ki jih je treba priložiti zahtevku kot ustrezna dokazila, niso vključeni v osnutek zakonodaje, temveč naj bi jih določila Komisija z delegiranimi akti; izpostavlja, da bi to lahko regionalnim in lokalnim organom odvzelo možnost odločanja o teh pomembnih vprašanjih; poziva, naj se Evropskemu odboru regij istočasno kot strokovnjakom iz držav članic, Evropskemu parlamentu in Svetu predložijo vsi dokumenti v zvezi s temi delegiranimi akti ter naj se mu omogoči udeležba sestankov strokovnih skupin Komisije, ki pripravljajo ustrezne delegirane akte, da lahko pravočasno predloži vse potrebne pripombe;

22. ugotavlja, da je področje uporabe evropske storitvene e-izkaznice v prvi fazi omejeno na poslovne in gradbene storitve, tj. sektorja, ki imata poseben gospodarski pomen, a v katerih so čezmejna trgovina in naložbe omejene, rast produktivnosti pa slaba, zaradi česar bi jima večja čezmejna konkurenca lahko koristila;

23. poudarja, da bo dobro delovanje sistema storitvene e-izkaznice odvisno od sodelovanja med državami članicami prek informacijskega sistema za notranji trg, ki vključuje regionalne in lokalne organe, za kar bodo morali javni organi bolj uporabljati platformo, potrebnih pa bo tudi več naložb v njen razvoj; upošteva tudi, da bo izvajanje drugih pomembnih elementov storitvenega svežnja, zlasti postopka uradnega obveščanja, odvisno od njegove učinkovitosti; poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt za prilagoditev platforme, da bo podpirala potrebne postopke;

24. poziva Komisijo, naj bodo postopki za izdajo storitvene e-izkaznice v skladu z že obstoječimi elektronskimi sistemi za obdelavo v državah članicah in naj se olajša interoperabilnost z državami članicami;

25. poziva Evropsko komisijo, naj še razširi področje uporabe storitvene e-izkaznice, da jo bo v prihodnje lahko uporabljalo čim več sektorjev, tudi mala in mikro podjetja ter inovativna in hitro rastoča podjetja;

26. podpira koncept, da se ponudnikom storitev zaračuna pristojbina za izdajo storitvene e-izkaznice, če pristojbine niso nesorazmerno visoke; priporoča, da Komisija pozorno spremlja višino pristojbin, ki jih zaračunavajo države članice, in poroča o njih, saj bi lahko bile pomemben dejavnik pri uporabi e-izkaznice kot prostovoljnega instrumenta;

27. meni, da je za ponudnike storitev pomembna prednost storitvene e-izkaznice določba, po kateri organi v državi članici od imetnika e-izkaznice ne morejo zahtevati, da predloži informacije, ki so že zajete v e-izkaznici, vključno z oddajo javnega naročila, projektnim natečajem ali koncesijo, ustanovitvijo odvisnih podjetij ali registracijo podružnic na podlagi prava družb ali registracijo v okviru shem obveznega socialnega zavarovanja, saj bo to na splošno zmanjšalo upravne stroške izpolnjevanja obveznosti za ponudnike storitev, zaradi česar bo izkaznica za njih privlačna, kar bo spodbudilo njeno uporabo;

28. poudarja, da bi to lahko imelo praktične posledice za organizacijske in elektronske postopke, na primer za javno naročanje pri regionalnih in lokalnih organih, ter da bodo morda potrebna prehodna obdobja, ki bodo omogočila nemoteno prilagoditev sistemov, da bodo ustrezali novim zahtevam;

29. podpira določbe za lažje urejanje upravnih formalnosti, povezanih z napotitvijo osebja, in za lažjo pridobitev zavarovalnega kritja za storitve, ki se opravljajo čez mejo, saj se bo tudi zaradi njih povečala privlačnost e-izkaznice za ponudnike storitev in spodbudila njena uporaba;

30. poudarja, da zakonodaja v skladu z določbami direktive o storitvah ne vpliva na opredelitev ali organizacijo storitev splošnega gospodarskega pomena, ne velja za negospodarske storitve splošnega pomena in storitve, ki se pogosto opravljajo na lokalni in regionalni ravni, ter ne vpliva na delovno pravo in pogoje zaposlitve;

31. poziva Komisijo, naj vpelje učinkovite sisteme za nadzor nad storitveno e-izkaznico, da ne bi prihajajo do nelojalne konkurence in goljufij. Z doslednim izvajanjem takšnega nadzora, ki ne bi bil osredotočen zgolj na elektronske podatke, bi lahko zmanjšali obseg morebitnega socialnega dumpinga in neprijavljenega dela;

32. izraža dvom, ali so koristi, ki jih bo uvedba storitvene e-izkaznice prinesla ponudnikom storitev, sorazmerne z upravnim bremenom, ki ga bodo nosile pristojne oblasti držav članic, tudi na regionalni in lokalni ravni, tudi glede na to, da v vseh državah članicah že zdaj delujejo enotne kontaktne točke za vsa vprašanja in probleme v zvezi s čezmejnim opravljanjem storitev in da si organi držav članic lahko izmenjujejo informacije preko informacijskega sistema za notranji trg (IMI). Poleg tega obžaluje, da v predlogu ni jasno navedeno, katere upravne obveznosti ponudnikov storitev za imetnike e-izkaznice ne bodo več potrebne. Zato Odbor meni, da je storitvena e-izkaznica z vidika sorazmernosti problematična;

Postopek uradnega obveščanja za boljše obveščanje o osnutkih nacionalnih zakonov o storitvah

33. podpira načela, da nacionalni predpisi, ki omejujejo svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev, ne bi smeli diskriminirati na podlagi državljanstva ali prebivališča ter bi morali biti sorazmerni in utemeljeni s pomembnimi razlogi, ki se nanašajo na javni interes;

34. podpira ukrepe za izboljšanje postopka uradnega obveščanja za storitve, ker izkušnje z izvajanjem direktive o storitvah kažejo, da je obstoječi postopek neučinkovit, saj je obseg obveznosti uradnega obveščanja nejasen, države članice ga različno izvajajo, zainteresirane strani pa nimajo dostopa do uradnih obvestil;

35. meni, da bi morale vse reforme upoštevati pravico države članice, da ureja storitve na svojem ozemlju v skladu z načeli iz direktive o storitvah;

36. opozarja, da bi se problemom, ki jih navaja Evropska komisija, npr. da manjkajo uradna obvestila o vseh ukrepih, lahko izognili tudi z izboljšanjem sedanjega sistema obveščanja v skladu z direktivo o storitvah. Dodana vrednost novega postopka obveščanja, ki ga je težje izvajati in ki nacionalnim zakonodajalcem, tudi na regionalni in lokalni ravni, nalaga več omejitev, je z vidika subsidiarnosti in sorazmernosti vprašljiva;

37. pozdravlja pojasnilo o posebnih ukrepih, v zvezi s katerimi morajo države članice predložiti uradno obvestilo, in informacijah, ki jih morajo v zvezi s tem zagotoviti;

38. podpira večjo preglednost, toda meni, da bi morale biti posebne priložnosti, ki jih bodo imele zainteresirane strani za izražanje pripomb med posvetovalnim obdobjem, izrecneje navedene;

39. poziva, naj se iz področja uporabe direktive izvzamejo zakonodajni akti z zgolj lokalnim pomenom;

40. meni, da posvetovanje državi članici ne bi smelo preprečiti sprejetja ustreznih ukrepov;

41. meni, da bi morala Komisija v opozorilu iz člena 6(1) natančno navesti razloge, zaradi katerih meni, da osnutek zadevnega ukrepa ni združljiv z direktivo o storitvah, ter morebitne predloge sprememb osnutka ukrepa, s katerimi bi bili odpravljeni njeni pomisleki; predlaga, da se osnutek direktive spremeni, da bo to zagotavljal;

42. meni, da bi morala biti Komisija po tem, ko izda opozorilo, dolžna začeti dialog z ustreznimi pristojnimi organi, tudi na regionalni in lokalni ravni;

43. je zaskrbljen, da bi predlagani sklep iz člena 7 neupravičeno omejil svobodo zakonodajalcev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; meni, da bi moralo biti to nezavezujoče priporočilo, ki nacionalnim in regionalnim zakonodajalcem ne bi onemogočalo, da končajo zakonodajni postopek ob upoštevanju priporočila Komisije; ugotavlja, da je Komisija pooblaščena, da izpodbija zakonitost novo sprejete zakonodaje pred Sodiščem Evropske unije, in da to predstavlja pomembno možno sankcijo, ki bi jo nacionalni in regionalni zakonodajalci, ki so prejeli opozorilno obvestilo/priporočilo Komisije glede neskladnosti, zagotovo upoštevali;

44. meni, da bi morala pojasnila, ki jih zagotavlja osnutek direktive v zvezi s področjem uporabe ukrepov, za katere je potrebno uradno obvestilo, in informacijami, ki jih je treba predložiti, skupaj z okrepljenim posvetovanjem, opozorilnim mehanizmom in določbami za priporočilo Komisije glede neskladnosti, zadostovati za izboljšan postopek uradnega obveščanja, ki je učinkovit in hkrati spoštuje pravice nacionalnih in regionalnih zakonodajalcev;

45. predlaga, da Komisija pripravi ocene letnega povečanja števila uradnih obvestil, ki jih bo po pričakovanjih prejela zaradi novega postopka uradnega obveščanja, da lahko po potrebi načrtuje vzpostavitev zmogljivosti za učinkovito odzivanje na pričakovani obseg v rokih, predvidenih v osnutku zakonodaje;

Preskus sorazmernosti (ocena sorazmernosti nacionalnih predpisov o poklicnih storitvah)

46. poudarja, da so poklicne storitve gospodarsko zelo pomembne, saj predstavljajo 22 % zaposlenih v EU ali 47 milijonov delovnih mest;

47. poudarja, da so za regulacijo poklicnih storitev še naprej pristojne države članice in da je stvar držav članic, naj bo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, da se odločijo, ali in kako bodo regulirale poklic ob upoštevanju načel nediskriminacije in sorazmernosti;

48. ugotavlja, da je regulacija poklicnih storitev lahko v obliki državne regulacije ali samoregulacije, za katero so odgovorna poklicna združenja, da se regulacija v veliko primerih v državah članicah izvaja na regionalni in lokalni ravni ter da morajo zato države članice svoje obveznosti, da zagotovijo oceno sorazmernosti, izpolnjevati v zelo zapletenem in razpršenem okolju, tudi kar zadeva sodelovanje vseh zainteresiranih strani, ki so neposredno vpletene;

49. priznava, da je nadzor regulacije poklicev po EU neenak in da to negativno vpliva na opravljanje storitev in mobilnost strokovnjakov; priznava, da bi bilo dobro zagotoviti skladnejši pravni okvir na ravni EU za oceno sorazmernosti novih in spremenjenih zahtev glede začetka opravljanja ali opravljanja reguliranega poklica z vključitvijo sodne praske Sodišča Evropske unije;

50. meni, da je pomembno, da bi predlog odločitve glede tega, kaj se regulira in kako, prepuščal državam članicam in njihovim pristojnim organom na regionalni in lokalni ravni, pri čemer pa bi moral zagotoviti, da te odločitve temeljijo na dokazih in se sprejmejo po pregledni in objektivni oceni, ki se uporablja enako v vseh državah članicah in ki upošteva opredeljene cilje javnega interesa;

51. meni, da bi se moral celovit sklop meril iz člena 6 šteti za okvirnega, saj ni verjetno, da bi bila vsa merila ustrezna ali enako pomembna v vseh posameznih primerih; meni, da morajo biti ocene sorazmernosti temeljite, objektivne in temeljiti na dokazih, hkrati pa sorazmerne, saj bi lahko bil enoten pristop v več okoliščinah po nepotrebnem obremenjujoč. Poleg tega so zahteve iz člena 6 preobsežne in preveč zapletene;

52. pozdravlja določbe, ki dajejo zainteresiranim stranem priložnost, da izrazijo svoje mnenje o novih zakonih ali drugih predpisih, ki omejujejo začetek opravljanja ali opravljanje reguliranih poklicev, in meni, da sta preglednost in sodelovanje vseh zainteresiranih strani ključni za zagotovitev ustrezne regulacije;

53. izpostavlja, da bodo novi predpisi o sorazmernosti, ki vključujejo reden nadzor zakonov in drugih predpisov ter izvedbo temeljitih in objektivnih preskusov sorazmernosti, ki temeljijo na dokazih, vključno prek sodelovanja neodvisnih odborov za nadzor in z obširnejšim sodelovanjem zainteresiranih strani, povečali obremenitev in stroške organov držav članic, tudi na regionalni in lokalni ravni. To zlasti velja za člen 4, v skladu s katerim je treba pripraviti oceno sorazmernosti ne le v primeru uvedbe novih, temveč tudi spremembe vseh veljavnih določb o reguliranih poklicih, kar se lahko šteje za pretirano;

Smernice za reformo in zmanjševanje števila reguliranih poklicev

54. ugotavlja, da si Komisija s tem, ko spodbuja države članice, naj proučijo, ali so njihove poklicne zahteve nujne za izpolnitev ciljev nacionalne javne politike, prizadeva zagotoviti, da bi regulacija poklicev ustrezala svojemu namenu;

55. pozdravlja smernice za nacionalne reforme na področju regulacije poklicev, ki bi lahko zelo pomagale državam članicam pri prilagajanju njihovih regulativnih okvirov za poklice z visokim potencialom za rast in delovna mesta, vključno z arhitekti, odvetniki, računovodjami, patentnimi zastopniki, nepremičninskimi posredniki in turističnimi vodniki;

56. ugotavlja, da je namen smernic dopolnjevati ocene evropskega semestra, ter meni, da bi lahko bila njihova vključitev v proces evropskega semestra koristna;

Vprašanji subsidiarnosti in sorazmernosti

57. meni, da vidiki predlogov v storitvenem svežnju sprožajo pomembna vprašanja v zvezi s subsidiarnostjo in sorazmernostjo (2); izpostavlja, da je več nacionalnih in regionalnih parlamentov izdalo obrazložena mnenja, v katerih opozarjajo na vprašanji subsidiarnosti in sorazmernosti, vključno s pomisleki o morebitnih poseganjih v nacionalne zakonodajne postopke;

Posledice za upravno breme in upravno zmogljivost

58. je zaskrbljen, da bodo predlogi za storitveno e-izkaznico, postopek o uradnem obveščanju in preskus sorazmernosti pomenili dodatno upravno breme za pristojne organe v državah članicah, tudi za regionalne in lokalne organe, kar bo imelo posledice za upravno zmogljivost in proračun.

V Bruslju, 11. oktobra 2017 Predsednik Evropskega odbora regij Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) SWD(2016) 52, str. 8.

(2) Več nacionalnih in regionalnih parlamentov je izpostavilo, da ukrepi, predlagani v direktivah o postopku uradnega obveščanja in preskusu sorazmernosti, presegajo meje, ki jih dovoljuje izbrana pravna podlaga. Več nacionalnih in regionalnih parlamentov je izdalo obrazložena mnenja, v katerih izpostavljajo vprašanja glede subsidiarnosti v zvezi s postopkom uradnega obveščanja, saj bi Komisija in druge države članice lahko posegale v nacionalne zakonodajne postopke, preskusom sorazmernosti, saj predlagani ukrepi presegajo navedeno pravno podlago, posegajo v pristojnost držav članic in niso potrebni, ter storitveno e-izkaznico, saj njena uvedba v predlagani obliki ne prinaša zadostne dodane vrednosti. V zvezi s sorazmernostjo več nacionalnih in regionalnih parlamentov meni, da direktiva o preskusu sorazmernosti ni potrebna in da bi bilo primernejše manj strogo priporočilo, da je seznam meril čezmeren in da predlog ne dopušča, da bi nacionalne odločitve dosegle zastavljene cilje. V zvezi s storitveno e-izkaznico parlamenti menijo, da se bo upravna obremenitev za zagotavljanje skladnosti z zapletenim postopkom verjetno znatno povečala in da so strogi roki nesorazmerni, da bi predlagana pravila vodila v uvedbo načela države izvora, da bi bila storitvena e-izkaznica lahko izdana brez preverjanj glede na kratke roke za ocene ter da predlogi presegajo to, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev.