SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o nadaljnjih ukrepih k Sklepu Sveta 2011/734/EU z dne 12. julija 2011, naslovljenemu na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (November 2012)

1. Uvod

V tem sporočilu so ocenjeni ukrepi, ki jih je izvedla Grčija, da bi izpolnila zahteve iz Sklepa Sveta 2011/734/EU, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2012/211/EU z dne 13. marca 2012.[1] Sporočilo skupaj s poročilom služb Komisije o skladnosti, ki je bilo pripravljeno v povezavi z ECB,[2] prispeva tudi k oceni skladnosti z Memorandumom o soglasju[3] glede finančnih sredstev, ki so jih Grčiji namenile države članice v okviru evropskega instrumenta za finančno stabilnost. Ta ocena temelji na jesenski napovedi služb Komisije iz leta 2012 in podrobni oceni v pregledu programa za gospodarsko prilagoditev, ki so ga izvedle službe Komisije v sodelovanju z osebjem MDS in ECB.

2. Sklep Sveta z dne 13. marca 2012

Svet je 13. marca 2012 na podlagi členov 126(9) in 136 PDEU sprejel Sklep, naslovljen na Grčijo, katerega namen je okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv za sprejetje ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014. Ta sklep je bil spremenjen s sklepom iz julija 2011,[4] ki je bil prenovljen tako, da je združil več zaporednih sprememb Sklepa 2010/320/EU z dne 10. maja 2010.

Ob začetku drugega programa za prilagoditev za Grčijo je bil sprejet Sklep iz marca 2012. V skladu s Sklepom je morala Grčija sprejeti številne posebne ukrepe, s katerimi primarni javnofinančni primanjkljaj leta 2012 ne bi presegel 1 % BDP, primarni presežek pa bi leta 2013 znašal vsaj 1,8 % BDP, leta 2014 pa 4,5 %. Po izmenjavi dolga z udeležbo zasebnega sektorja so ti cilji skladni s skupnim primanjkljajem v višini 7,3 % BDP leta 2012, 4,7 % GDP leta 2013 in 2,2 % BDP leta 2014. Za doseganje teh ciljev je bilo za obdobje 2009–2014 zahtevano, da se strukturni proračunski primanjkljaj izboljša za vsaj 10 % BDP.

3. Precej šibkejše makroekonomsko okolje

Trenutno je pričakovati, da bo gospodarska dejavnost veliko šibkejša od pričakovanj v marcu 2012, ko je bil sprejet Sklep 2012/734/EU. Grško gospodarstvo je v recesiji že peto leto zapored. Glede na jesensko napoved služb Komisije iz leta 2012 je predvideno, da naj bi se realni BDP zmanjšal za 6,0 % v letu 2012 in za 4,2 % v letu 2013 (v primerjavi s 4,7 % in 0,0% v prejšnjem sklepu Sveta), nato pa naj bi sledila rast v višini samo 0,6 % v letu 2014 in 2,9 % ter 3,7 % v letu 2015 in 2016. V nasprotju s tem je Sklep Sveta iz marca 2012 temeljil na podatku, da bo do rasti prišlo že leta 2013. V primerjavi z napovedjo zmanjšanja nominalnega BDP v letu 2013 iz marca, ki je znašala samo 0,4 %, naj bi se po zdajšnji napovedi nominalni BDP v letu 2013 zmanjšal za 5,4 %, preden bi nato spet zrasel za 0,2 %, 3,2 % in 4,9 % v letih 2014, 2015 in 2016.

Glede na napoved, ki je bila na voljo marca, jesenska napoved služb Komisije iz leta 2012 predvideva precej večje in obstojnejše krčenje gospodarske dejavnosti, pri čemer se upadu domačega povpraševanja pridružujejo fiskalni ukrepi, ki so potrebni za vrnitev grškega proračuna v vzdržnejše okvire, in šibak neto izvoz. Za takšen razvoj je več razlogov. Prvič, zaupanje je bilo oslabljeno zaradi velike nejasnosti glede politične odgovornosti za program med dvojnimi parlamentarnimi volitvami spomladi, zato je prišlo do zamud pri izvajanju programa. Negotovost glede položaja Grčije se je nadaljevala in vplivala na zaupanje ter preprečila vsakršna vnovična vlaganja in izvoz. Drugič, krčenje globalnega gospodarstva je vplivalo na zmanjšanje izvoza blaga in storitev. Tretjič, združeni učinek, ki so ga imele zamude v izvajanju programa in s tem povezana izplačila pa tudi zaostreni pogoji kreditiranja po znatnem odlivu denarja iz bančnega sektorja, kar je omejilo dostop zasebnega sektorja do kreditov, so povečali upad domačega povpraševanja in naložb. In zadnjič, nedavna revizija grških nacionalnih računov v oktobru 2012 je razkrila precej hitrejši upad realnega BDP (proizvodnja realnega sektorja je v letu 2010 upadla za 4,9 %, v letu 2011 pa za 7,1 %) v primerjavi z osnovnimi številkami v Sklepu Sveta (padec proizvodnje realnega sektorja za 3,5 % in 6,9 % v omenjenih letih).

Razpredelnica 1. Glavne značilnosti makroekonomskega scenarija (2011-2016)

Vir: Evropska komisija

4. Odprava čezmernega primanjkljaja 4.1. Fiskalna politika v letu 2012

Grčiji je bilo priporočeno, naj vpelje ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, za katere presodi, da so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014; tako bi zagotovili izboljšanje strukturnega salda za vsaj 10 odstotnih točk BDP v obdobju 2009–2014. Grčija je leta 2012 uvedla učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v skladu s Sklepom Sveta 2011/734/EU.

Javnofinančni primanjkljaj se je od leta 2009, ko je znašal 15,6 %, znatno znižal na 9,4 % BDP v letu 2011, po podrobni oceni služb v poročilu o skladnosti pa na 6,9 % BDP v letu 2012, pri čemer primarni primanjkljaj (primanjkljaj brez odhodkov za obresti) znaša 1,5 % BDP. V celotnem letu je tako pričakovati, da bo skupni primanjkljaj na podlagi ESR v letu 2012 za 0,4 odstotne točke BDP nižji od zgornje meje javnofinančnega primanjkljaja iz Sklepa Sveta za leto 2012, ki znaša 7,3 % BDP (na podlagi ESR 95). Pričakovati je, da naj bi javnofinančni primanjkljaj leta 2012 v nominalnem smislu dosegel 13,4 milijarde EUR v primerjavi z zgornjo mejo primanjkljaja 14,8 milijarde EUR, predpisano v Sklepu Sveta. Domneva pa se, da bo zaradi recesije, ki je globlja od pričakovane, primarni primanjkljaj nekoliko višji od ciljne vrednosti 1,0 % BDP.

V primerjavi z letom 2009, ko je primanjkljaj znašal 14,7 %, je ocenjeno, da je Grčija znižala svoj strukturni primanjkljaj[5] za 13,9 odstotne točke BDP na ocenjeni primanjkljaj 1,5 % v letu 2012. Glede na jesensko napoved Komisije iz leta 2012 se bo ciklično prilagojeni proračunski primanjkljaj samo v letu 2012 znižal za 3,9 odstotne točke BDP. Osnovna fiskalna konsolidacija v obdobju 2009–2012 je večja od 10 % BDP, ki jih Sklep Sveta priporoča za celotno obdobje 2009–2014.

Ob upoštevanju šibkejše gospodarske dejavnosti je vlada sprejela dodatne ukrepe za konsolidacijo, ki bodo omejili vpliv recesije na javne finance. Med temi ukrepi so bili znižanje plač za določene poklice (za sodnike, policijo, obrambo in univerzitetne profesorje) od avgusta 2012 dalje in ukrepi za znižanje čezmerne porabe v zdravstvenem sektorju. Poleg tega so se znatno zmanjšala proračunska sredstva za javne naložbe. Te ukrepe je omogočala vpeljava boljšega spremljanja in nadzora proračuna ter srednjeročnega načrtovanja proračuna in pomembne strukturne reforme v zdravstvenem sektorju. K tej prilagoditvi je prispevalo tudi to, da so bila plačila obresti nižja od pričakovanih za skoraj 1,0 % BDP.

Fiskalna učinkovitost je bila dosežena brez znatnega povečanja zaostalih plačil. Čeprav merilo uspešnosti in okvirni cilj glede kopičenja zaostalih plačil resornih ministrstev, bolnišnic in javnih financ do konca junija in do konca septembra nista bila dosežena (glejte Razpredelnico 2), je skupno povišanje zaostalih plačil v znesku 1,6 milijarde EUR od začetka tega leta omejeno. Zaostala plačila so se v glavnem kopičila v zdravstvenem in obrambnem sektorju.

Razpredelnica 2. Kvantitativno merilo fiskalne učinkovitosti (v milijardah EUR)

Vir: službe Komisije

Po podrobni oceni služb v poročilu o skladnosti je pričakovati, da se bo konsolidirani bruto državni dolg v letu 2012 zmanjšal za 11,1 milijard EUR v primerjavi s 26,957 milijarde EUR, določene v Sklepu Sveta. Vzrok za to so prihodki od privatizacije in konsolidacija javnega dolga, ki sta bila nižja od pričakovanih, ter denarne obveznosti in druge prilagoditve obresti, ki so bile slabše od pričakovanih. Zaradi nominalnega BDP, ki se bo po reviziji statističnih podatkov znižal, in ob upoštevanju slabših makroekonomskih obetov se bo delež dolga glede na BDP v letu 2012 najverjetneje povečal na 162,5 %.

4.2. Prilagajanje srednjeročnega fiskalnega načrta

Glede na to, da je gospodarska recesija globlja in daljša od pričakovane, Komisija priporoča Svetu, naj podaljša načrt fiskalne prilagoditve za dve leti in določi cilje za grške fiskalne račune za obdobje 2013–2016, ki bi jih je treba določiti na podlagi primarnega salda v nominalnem smislu.

Po primarnem primanjkljaju v višini 2 925 milijonov EUR (1,5 % BDP) v letu 2012 bi morala Grčija doseči primarni saldo v letu 2013 in primarne presežke 2 775 milijonov EUR v letu 2014 (1,5 % BDP), 5 700 milijonov EUR v letu 2015 (3 % BDP) in 9 000 milijonov EUR v letu 2016 (4,5 % BDP) (glejte Razpredelnico 3). Skupni znesek ukrepov, potrebnih za doseganje revidiranih ciljev, je 9,2 milijarde EUR v letu 2013 in dodatnih 4,3 milijarde EUR v letu 2014. Zaradi revidiranega načrta bo javnofinančni saldo padel pod 3 % BDP leta 2016.

Razpredelnica 3. Primarni in javnofinančni saldo za obdobje 2013–2016

Vir: službe Komisije

Novi fiskalni načrt ustreza izboljšanju razmerja ciklično prilagojenega primarnega salda in BDP s 4,1% v letu 2012 na 6,2% v letu 2013, na 6,4% v letu 2014 in na najmanj 6,4% BDP v letih 2015 in 2016.[6] Državni organi bodo v naslednjih letih v okviru rednih proračunskih postopkov sprejemali ukrepe. Vendar je treba omeniti, da so napovedi o preostali fiskalni vrzeli v poznejših letih po naravi negotove in v veliki meri odvisne od moči oživitve in rezultatov izboljšav na področju davčne službe in uprave za socialno varnost.

4.3. Ukrepi za davčno skladnost v okviru srednjeročne fiskalne strategije 2013–2016

Da bi v skladu s Sklepom Sveta 2011/734/EU čim hitreje odpravili sedanji čezmerni primanjkljaj, so grški državni organi s sprejetjem proračuna za leto 2013 in sprejetjem srednjeročne fiskalne strategije za obdobje 2013–2016 naredili odločilne korake za konsolidacijo svojih javnih financ v letih 2013 in 2014.

Grški parlament je 11. novembra 2012 sprejel proračun za leto 2013, vključno z ukrepi konsolidacije prihodkov in odhodkov v vrednosti več kot 9,2 milijarde EUR, kar znaša več kot 5 % BDP, pri čemer je cilj znižanje primarnega primanjkljaja v letu 2013. Proračun za leto 2013 je del srednjeročne fiskalne strategije za obdobje 2013–2016, ki jo je grški parlament sprejel nekaj dni prej, 7. novembra 2012.

Srednjeročna fiskalna strategija in ustrezna zakonodaja za njeno izvrševanje sta določili znatno in na začetek leta osredotočeno fiskalno konsolidacijo, ki je podprta z obsežnim svežnjem strukturnih ukrepov. Skupna fiskalna prilagoditev za obdobje 2013–2014 znaša približno 7,2 % BDP, pri čemer ukrepi v letu 2013 predstavljajo 2/3 ukrepov za to konsolidacijo. To bi moralo do leta 2016 utreti pot k doseganju primarnega presežka v višini 4,5 % BDP in javnofinančnega primanjkljaja v višini 2,0 % BDP. V smislu kakovosti glavnino prilagoditve predstavljajo ukrepi v zvezi z odhodki, ki bodo izvedeni na začetku programa.

Službe Komisije so z grškimi državnimi organi temeljito razpravljale o proračunu za leto 2013, srednjeročni fiskalni strategiji in posameznih ukrepih v okviru programa za gospodarsko prilagajanje in finančne pomoči, ki jo prejema Grčija. Te razprave so upoštevale ukrepe za fiskalno konsolidacijo v povezavi z reformami kot posledico teh ukrepov, s ciljem zagotoviti vzdržne popravke čezmernega primanjkljaja in vzdržnost dolžniškega okvira ter hkrati upoštevati posledice za rast in grško družbo. V teh razpravah so bili pri oblikovanju in izvajanju ukrepov upoštevani socialni vidiki in vloga socialnih partnerjev (pokojninske reforme so na primer skušale zaščititi upokojence z najnižjimi dohodki).

Ukrepi za fiskalno konsolidacijo obsegajo celoten niz dejavnosti vlade, pri čemer so glavna področja:

· Večja vzdržnost pokojninskega sistema prek znižanja stroškov pokojnin in predstavitve vseh učinkov pokojninske reforme. Pričakovano je, da bodo prihranki zaradi pokojninskih ukrepov v obdobju 2013–2014 znašali približno 5,3 milijarde EUR, kar je 2,8 % BDP. Predstavljajo približno 2/5 celotnega svežnja za obdobje 2013–2014. Ti ukrepi so zaključni del niza reform, začetega v letu 2010, pri čemer pokojninska reforma zajezuje zelo velika povišanja pokojnin v obdobju 2000–2009. Splošna starost za upokojitev se bo s 65 let dvignila na 67; pri tem se bodo starostne omejitve za skoraj vse kategorije upokojencev proporcionalno spremenile, s čimer bo podprt element pokojninske reforme iz leta 2010, katere začetek je bil prvotno načrtovan za leto 2015. Vsi sezonski dodatki h glavnim in dodatnim pokojninam bodo ukinjeni, mesečni znesek glavnih in dodatnih pokojnin za upravičenca pa bo postopno zmanjšan (pri zneskih med 1 000 in 1 500 EUR za 5 %, pri zneskih med 1 500 in 2 000 EUR za 10 %, pri zneskih med 2 000 in 3 000 EUR za 15 %, pri zneskih nad 3 000 EUR pa za 20 %). Znižale se bodo tudi pavšalne dajatve za javne uslužbence in vse sklade socialne varnosti. Pokojnine za posebne plačne ureditve se bodo tudi znižale glede na znižanje plač in ukinitev samodejnega zviševanja plač. Med drugimi ukrepi so povečanje prispevkov za kmete, znižanje pokojnin za izvoljeno osebje, uvedba ugotavljanja upravičenosti do pokojnin na podlagi premoženjskega stanja za določene kategorije upravičencev, ukinitev posebnih pokojninskih pravic za sindikaliste in navzkrižna preverjanja za odpravo neupravičenih pravic do pokojnine.

· Trajna znižanja plač v javnem sektorju. Po znatnem povišanju plač v obdobju 2000–2009 in znatnemu znižanju v preteklosti vlada zdaj za obdobje 2013–2014 načrtuje naslednji niz trajnih znižanj plač v višini približno 1,3 milijarde EUR (0,7 % BDP). Ta kategorija prihrankov predstavlja 10 % celotnega fiskalnega svežnja za obdobje 2013–2014. Prek postopnih znižanj mesečnih plač z začetkom 1. avgusta 2012 bo izvedena racionalizacija plač zaposlenih v javnem sektorju s posebno plačno ureditvijo (sodnikov, diplomatov, zdravnikov, profesorjev, vojakov in policistov, letališkega osebja in generalnih sekretarjev (z naslednjim razporedom mejnega zmanjševanja: 2 % pri zneskih pod 1 000 EUR, 10 % pri zneskih med 1 000 in 1 500 EUR, 20 % pri zneskih med 1 500 in 2 500 EUR, 30 % pri zneskih med 2 500 in 4 000 EUR in 35 % pri zneskih nad 4 000 EUR). Ta znižanja bo leta 2014 dopolnila ukinitev samodejnega zviševanja plač za vojake, kar bo letno prineslo vsaj 88 milijonov EUR. Drug pomemben ukrep je ukinitev sezonskih dodatkov zaposlenim v državni in lokalnih upravah ter pri javnih in zasebnih pravnih subjektih, ki ga bo v obdobju 2013–2016 spremljala začasna ukinitev izplačil dodatka na uspešnost v vsem javnem sektorju.

· Med drugimi ukrepi, povezanimi s plačami, so racionalizacija plač državnih uslužbencev (vključno z znižanjem plač za zdravnike svetovalce in zamrznitev zaposlovanja na Ministrstvu za varstvo državljanov ter na Ministrstvu za izobraževanje), uporaba enotne plačne lestvice za javne uslužbence, ki delujejo kot pomoč osebju parlamenta, in odprava izjem v reformi plačne lestvice javnega sektorja, uvedeni leta 2011. Srednjeročna fiskalna strategija si prizadeva znižati tudi plače v lokalni upravi. Prav tako se z zniževanjem števila novih zaposlitev na strokovnih akademijah, z zniževanjem števila učiteljev, ki niso zaposleni za nedoločen čas, na sekundarni ravni izobraževanja in na univerzah ter tehničnih fakultetah in z dodatnim znižanjem pogodb o zaposlitvah za določen čas za 10 % znižuje število delavcev v javnem sektorju. Nazadnje bo 27 000 zaposlenih v javni upravi z novembrom 2013 postalo del programa mobilnosti, kar bo vključevalo tudi odpravo delovnih mest za določene kategorije zaposlenih ali za delovna mesta, povezana z zaprtimi/združenimi pravnimi subjekti, in razreševanje primerov disciplinskih kršitev (vključno z neposrednim odpuščanjem). Od teh zaposlenih jih je 2 000 z novembrom 2012 že postalo del programa.

· Pričakuje se, da bo racionalizacija socialnih prejemkov (ki niso pokojnine) v obdobju 2013–2014 prihranila približno 300 milijonov EUR (0,2 % BDP). Med sprejetimi ukrepi so racionalizacija prejemkov za nezavarovane osebe, uvedba ugotavljanja upravičenosti do družinskih dodatkov na podlagi premoženjskega stanja, znižanje subvencij za kmete, zvišanje starostnega pogoja za prejemnike dodatka k nizki pokojnini na podlagi preverjanja dohodka (EKAS), znižanje posebnih nadomestil za brezposelnost in racionalizacija povračila stroškov za prevoz za izbrane kategorije pacientov. Njihov namen je izboljšanje ciljanja in povečanje dejanskega vpliva socialnih prejemkov na gospodinjstva z nižjimi dohodki, kar je v skladu s priporočili partnerjev za tehnično pomoč (Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj). Ukrepi zaostrujejo pogoje za pridobitev socialne pomoči, hkrati pa izboljšujejo ciljanje na najbolj ranljive dele družbe. Sveženj vsebuje tudi uvedbo dveh novih socialnih programov, namenjenih blažitvi vpliva visoke stopnje nezaposlenosti in zmanjšanju razpoložljivih prihodkov med prebivalstvom.

· Zniževanje stroškov in izboljšave učinkovitosti v zdravstvu, vključno z izdatki za zdravila. Prihranki pri stroških za zdravila v obdobju 2013–2014 znašajo približno 2/3 vseh znižanj v zdravstvu v višini približno 1 milijarde EUR (0,6 % BDP). Prihranki izvirajo iz nadaljnjega razvoja spodbud in obveznosti za uporabo generičnih zdravil, revidirane strukture participacije za zdravila, pri kateri je izjema le omejeno število zdravil za specifična zdravljenja, redne revizije cen zdravil glede na tri države članice EU z najnižjimi cenami in uporabo mehanizma za vračilo sredstev pri proizvajalcih zdravil. Slednje jamči, da ambulantni izdatki za zdravila v letu 2013 ne presežejo cilja 2 440 milijonov EUR, v letu 2014 pa cilja 2 000 milijonov EUR, kar je v skladu s skupnim ciljem 1,0 % BDP do leta 2014 in sočasno ohranitvijo oskrbe bolnikov. Prav tako bodo k znižanju izdatkov prispevala znižanja izdatkov v bolnišnicah, povečanje participacije v bolnišnicah in pri receptih za zdravila od leta 2014 dalje ter racionalizacija bolnišnične mreže.

· Znižanje operativnih izdatkov vlade. Med ukrepi, katerih vrednost bo v letu 2013 znašala 239 milijonov EUR, leta 2014 pa dodatnih 225 milijonov EUR, kar skupaj znaša približno 0,5 milijarde (0,3 % BDP), so postopna uvedba elektronske nabave za vso javno upravo, 25-odstotno znižanje diskrecijske porabe, ki ni povezano s plačami, znižanje subvencij za prevoz z notranjimi trajekti in dotacij v zunajproračunske sklade, ki niso del javnih financ, ukinitev dotacij, povezanih s pomočjo pri prijavi za finančno pomoč EU, sindikatom kmetov, in zaostritev pravila glede porabe za Zeleni sklad.

· Znižanje in reprofiliranje operativnih izdatkov, povezanih z obrambo. Znižanje zneska za vojaška javna naročila v obdobju 2013–2014 na približno 340 milijonov, kar dopolnjuje zmanjšanje javnih naročil vojaške opreme, ki je že bilo izvedeno v preteklosti. Med drugimi ukrepi so znižanje operativnih izdatkov z zaprtjem vojaških oporišč in zmanjšanje vpisa na vojaške akademije. Pričakovani prihranki v obdobju 2013–2014 znašajo 400 milijonov EUR (0,2 % BDP).

· Spodbujanje varčevanja in strožji nadzor podjetij v državni lasti s povečanjem prihodkov, zmanjšanjem prenosov na podjetja v državni lasti, ki niso del javnih financ, znižanjem operativnih izdatkov (z usklajevanjem plačne lestvice vseh podjetij v državni lasti, ki so javni subjekti, in z eno veljavno lestvico v preostalem javnem sektorju) za celotni znesek več kot 350 milijonov EUR v obdobju 2013–2014 (0,2 % BDP). Za zagotavljanje doseganja teh prihrankov bo do leta 2013 vpeljan nov okvir za spremljanje in izvrševanje, ki bo določil specifične cilje glede finančnih rezultatov vsakega od podjetij v državni lasti in izrekal sankcije, s katerimi bo uveljavljal izvrševanje in preprečeval odklone od cilja.

· Znižanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti v izdatkih za izobraževanje za vsaj 86 milijonov EUR v letu 2013 in dodatnih 37 milijonov EUR od leta 2014 dalje, z zmanjšanjem financiranja subjektov, ki niso del javnih financ, za izobraževanje, racionalizacijo mreže ustanov visokošolskega izobraževanja in zmanjšanjem izdatkov osrednjih in regionalnih uprav za izobraževanje. Ta zmanjšanja stroškov morajo biti v skladu z akcijskim načrtom za izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti izobraževalnega sistema, ki mu je glede izvajanja zavezana vlada, in ne smejo imeti škodljivega vpliva na nemoteno izvajanje izobraževalnih reform, sofinanciranih iz strukturnih skladov EU.

· Zmanjšanje državnih prenosov lokalnim upravam z znižanjem prenosov za običajne izdatke in naložbe lokalnih uprav v skupni vrednosti 220 milijonov EUR v obdobju 2013–2014. Za zagotavljanje doseganja teh prihrankov je notranji pakt za stabilnost, ki temelji na uravnoteženem proračunu, strožji, saj je vpeljan sistem spremljanja izdatkov občin, ki v primeru odklonov od medletnih ciljev vzpostavlja odvračilne ekonomske ukrepe in odpravlja možnost financiranja primanjkljaja. Pričakovani prihranki v letu 2013 znašajo vsaj 100 milijonov EUR, od leta 2014 dalje pa še dodatnih 120 milijonov EUR (0,1 % BDP v obdobju 2013–2014).

· Zmanjšanje naložb v osnovna sredstva (domače javne naložbe in z naložbami povezane podpore) v skupni vrednosti 300 milijonov EUR v obdobju 2013–2014 (0,2 % BDP). Za zmanjšanje negativnega vpliva teh znižanj na BDP se je vlada zavezala, da bo znižala sredstva projektom z manjšo dodano vrednostjo in še posebej tistim, ki so manj kapitalsko intenzivni.

· Obsežna reforma neposrednega obdavčevanja in davčne uprave ter povečanje davkov s ciljem obravnavanja obstoječih izkrivljanj. Ta vrsta ukrepov predstavlja približno ¼ celotnega svežnja, saj je njen namen zbrati 1 668 milijonov EUR v letu 2013 in 1 820 milijonov EUR od leta 2014 dalje (1,9 % BDP). Uvaja se obsežna davčna reforma, ki naj bi v letu 2014 prihranila približno 1,6 milijarde EUR. Reforma davčne uprave bi morala prav tako podpreti strožje pobiranje davkov. Med drugimi davčnimi ukrepi so zvišanje zneskov taks za tožbe, zvišanje davka na premoženje lastnikov plovil, znižanje vračila DDV za kmete, znižanje subvencije za trošarine za dizelsko gorivo, namenjene kmetom, izravnava trošarin na utekočinjeni naftni plin in dizelsko motorno olje z dvigom davka na utekočinjeni plin, izravnava prispevkov za socialno varnost (z dvigom zgornje meje za zaposlene, ki so se prvič zaposlili pred letom 1993, na raven za zaposlene, ki so se prvič zaposlili po letu 1993), reforma trošarin na tobačne izdelke, uvedba 30-odstotnega davka na bruto prihodek od iger na srečo družbe OPAP in 10-odstotnega na dobitke na loteriji ter povečanje davčne stopnje na obresti prihrankov z 10 na do 15 %.

Splošna kakovost ukrepov srednjeročne fiskalne strategije je visoka. Srednjeročna fiskalna strategija vodi v trajne popravke tistih postavk izdatkov, ki so se od leta 2000 čezmerno povišali. Srednjeročna fiskalna strategija predvideva znatno spremembo značaja porabe, proč od porabe in plač zaradi upravičenosti, pri čemer znižanja pokojnin in plač v javnem sektorju znašajo približno 2/3 vsega donosa svežnja. Del znižanj operativnih izdatkov je podprt s strukturnimi ukrepi, na primer z uvedbo elektronskih nabav in mobilnosti osebja ter obsežnega funkcionalnega pregleda glavne uprave. Sveženj skupaj s prilagoditvami plač in pokojnin vključuje tudi izvedljivo, čeprav manj ustrezno politiko, kot so znižanja domačih naložb. Kljub tem znižanjem se pričakuje znatna rast domačih naložb v srednjeročnem obdobju. Treba je tudi omeniti, da srednjeročna fiskalna strategija ne vključuje prihrankov, ki jih bo verjetno ustvarila množica administrativnih ukrepov, saj ti vsebujejo zapletenejše korake izvrševanja in je njihovo uresničevanje zato bolj tvegano. Uvedba teh ukrepov je vseeno ključna za nadaljnje povečanje učinkovitosti javne porabe in bodo del Memoranduma o sodelovanju med Ministrstvom za finance in drugimi resornimi ministrstvi.

Razpredelnica 4: Fiskalni ukrepi v srednjeročni fiskalni strategiji v obdobju 2013–14

Vir: službe Komisije

4.4. Strukturni ukrepi, pomembni z vidika proračuna

Poleg ukrepov fiskalne politike, opisane v prejšnjem poglavju, in podpori zanjo je Grčija sprejela številne ukrepe strukturne politike, ki so pomembni z vidika proračuna.

Načrt privatizacije je vir znatnih potencialnih prihodkov, namenjenih znižanju dolga, ki pa do zdaj ni ustvaril pričakovanih prilivov. Program je prekinilo dvoje volitev; od septembra 2012 se je nekaj zagona vrnilo. Pričakovani kumulativni prilivi znašajo le približno 1,7 milijarde EUR, čeprav se pričakuje, da bo več premoženja pripravljeno za prodajo v prvi polovici leta 2014. Parlament je pred kratkim odpravil zlate delnice (25 %) v podjetjih v državni lasti, ki bodo v naslednjih letih privatizirana, kar bo pri določeni vrsti tega premoženja povečalo pričakovani iztržek. Pričakovani kumulativni prilivi zaradi privatizacije do konca leta 2013 znašajo približno 3,4 milijarde EUR, kar bo ob koncu leta 2016 naraslo na 10,4 milijarde EUR. Še vedno pa so prisotni dvomi o učinkovitosti upravljanja procesa privatizacije, kar je terjalo vzpostavitev boljših spodbud za doseganje večjih prihodkov in hkrati prispevalo k boljšim industrijskim praksam, več naložbam in neto ustvarjanju delovnih mest.

Razpredelnica 5. Pričakovani prihodki od privatizacije

Do konca leta: || Kumulativni prihodki od junija 2011 (v milijardah EUR)

2012 || 1,7

2013 || 4,1

2014 || 6,0

2015 || 8,0

2016 || 10,4

Obsežna dohodninska reforma bo razširila davčno osnovo in tako prispevala k enakopravnejši delitvi davčnega bremena. Reforma bo pričakovano začela veljati z januarjem 2013, pri čemer se pričakuje, da bo celovit vpliv na proračun udejanjen v letu 2014. Reforma, ki bi morala biti prvotno sprejeta zgodaj jeseni leta 2011, je zdaj konkretna pobuda, za katero se pričakuje, da bo prihodkovno pozitivna (in ne prihodkovno nevtralna, kot je bilo prvotno načrtovano). V srednjeročni fiskalni strategiji so upoštevane posledice prihodka od davkov. Davčna reforma se osredotoča na novi davčni sistem za samozaposlene, ki ne dovoljuje več davčne olajšave, in na preoblikovanje davka od dohodka pravnih oseb iz dividend v obdavčenje dobičkov. Davčna reforma ima namen tudi odpraviti posebne davčne ureditve in davčne izdatke, tako da bo breme obdavčenja razširjeno v večji meri. Pri dokončanju reforme obstaja nekaj tveganj, saj je pričakovati nasprotovanje zaposlenih v svobodnih poklicih in samozaposlenih.

Pokojninski sistem se še naprej reformira. Državni organi so že ukrepali z nedavnim sprejetjem zakona, ki revidira sistem dodatnih pokojnin. Zakon vzpostavlja nov, enoten sklad (ETEA), v katerem so združeni [skoraj] vsi (številni) skladi. Določa tudi novo formulo, ki temelji na aktuarno nevtralnem izračunu pokojninskih pravic (sistem „pojmovno opredeljene prispevne metode“) in je zaradi jamčenja prihodnje vzdržnosti sistema dopolnjena s faktorjem vzdržnosti. Nova in že veljavna formula se retroaktivno uporablja za pokojninske pravice, pridobljene od leta 2001 in bo vplivala na izplačane pokojnine od januarja 2015. Preveč radodarne pavšalne pokojnine ob upokojitvi so znatno okrnjene in vlada za izračun prihodnjih pavšalnih pravic pripravlja novo, aktuarno nevtralno formulo. V prihodnjih mesecih bodo za uvedbo reforme potrebni veliki napori, še posebej pri organizacijskih vidikih sklada ETEA in vzpostavitvi individualnih pokojninskih datotek, po možnosti s tehnično pomočjo drugih držav članic.

Zdravstvo se še naprej racionalizira. Dejavnosti pri reformi se nadaljujejo in marca 2012 je s sprejetjem novega zakona o zdravstvu (Zakon 4052/2012) ter velikega števila z njim povezanih ministrskih uredb prišlo do pomembne politične spodbude. Zakonsko določeni ukrepi so bili usmerjeni k 1) zniževanju izdatkov v farmacevtskem sektorju in posledično nadzoru nad njimi; 2) ustanovitvi ene same univerzalne organizacije za socialno in zdravstveno zavarovanje – EOPYY (Nacionalne organizacije za zagotavljanje zdravstvenih storitev) in 3) reformi bolnišničnega sektorja. Do zdaj uresničeni ukrepi so začeli dajati rezultate. Zdaj na primer elektronski recepti obsegajo več kot 90 % vseh receptov in s sistemom je mogoče pridobiti informacije v realnem času za stalno spremljanje in ocenjevanje. Po obdobju počasnega napredovanja glede izvajanja nekaterih ukrepov (na primer posodobitve seznamov cen in vračil za zdravila, predpisovanje zdravil z mednarodnim nelastniškim imenom, zbiranje vračil) med obdobjem pred volitvami in po njih so državni organi ponovno potrdili svojo zavezo k izvajanju uzakonjenih reform in predlagali več novih političnih ukrepov.

Potekajo druge strukturne reforme:

· Izvaja se niz drugih ukrepov za krepitev reforme davčne uprave in boja proti korupciji. Zamenjava Računovodskega in evidenčnega zakonika, sprejeta 7. novembra 2012, in uzakonitev modernega zakona o davčnem postopku, do katere naj bi prišlo v sredini leta 2013, sta ključni za lažje izvajanje reform davčne službe in okrepitev reforme davčne politike. Za izboljšave pri pobiranju davkov je bilo izvedenih več drugih ukrepov: med njimi so okrepljena usmerjenost na prihodek od izterljivih davkov in nove uredbe za odpis neizterljivih dolgov, plačila v denarju pa bodo v davčnih pisarnah postala prepovedana. Glede korupcije namerava vlada začeti izvajati protikorupcijski načrt in okrepiti zaščito prijaviteljev, pri tem pa centralizirati odločitve o internih disciplinskih ukrepih.

· Vlada je odločena zagotoviti strožji nadzor nad celotno porabo javnih financ in je na tem področju pomembno ukrepala. Ministrstvo za finance je z ureditvijo registrov obveznosti pri porabnikih javnih financ pomagalo okrepiti spremljanje zavez. Kljub začetnim zamudam pri vzpostavitvi učinkovitega upravljanja javnih financ je v juniju 2012 72 % porabnikov javnih financ podatke sporočalo prek registrov obveznosti, s čimer so doseženi cilji strukturnega merila za junij. Predvidena pokritost za december 2012, ko bo glavni subjekt za zagotavljanje zdravstvenih storitev, EOPYY, z oktobrom 2012 začel poročati o podatkih prek elektronskega portala, je zdaj 90-odstotna. EOPYY mora biti v celoti skladen v smislu poročanja o svojem registru obveznosti prek elektronskega portala. Izboljšati je treba fiskalni nadzor sektorjev za socialno varnost in zdravje.

· Spodbujata se izvajanje proračuna in ustrezno fiskalno upravljanje, tudi s krepitvijo vloge Ministrstva za finance. Dne 17. novembra 2012 je Ministrski svet sprejel akt (ki je bil 18. novembra spremenjen v zakon), ki uvaja: (i) Memorandum o sodelovanju med Ministrstvom za finance in drugimi ministrstvi ali med ministrstvi in upravniki nadziranih subjektov širšega splošnega sektorja javnih financ, ki bo podpisan 31. decembra vsako leto; (ii) notranji pakt za stabilnost za lokalno upravo, ki temelji na omejitvi uravnoteženega proračuna in vključuje korektivne mehanizme in mehanizme kazni, saj bodo izdatki po pravilu samodejno znižani, če se bo pričakovalo, da cilji ne bodo doseženi; (iii) okrepljen sistem za spremljanje mesečnega izvajanja proračuna za podjetja v državni lasti s kaznimi za tista podjetja, ki ne spoštujejo dogovorjenih ciljev; in (iv) okrepljena centralizacija načrtovanja in izvrševanja proračuna, kar krepi moč koordinacije Vladnega računovodskega urada v primerjavi s finančnimi službami generalnih direktoratov resornih ministrstev. Akt omogoča tudi mesečno predložitev programa izvajanja proračuna in dejansko izvajanje nadzornemu generalnemu direktorju finančnih služb in Vladnemu računovodskemu uradu (odvisno od velikosti proračuna). Akt tudi omogoča Ministrstvu za finance sprejetje korektivnih ukrepov vse leto za vse subjekte (razen podjetij v državni lasti in LG-jev), ki jim ne bo uspelo izpolnjevati svojih proračunskih obveznosti, vključno z možnostjo, da jih začne neposredno nadzorovati Ministrstvo za finance.

5. Sklepna ugotovitev

Grčija je uvedla učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu s Sklepom Sveta 2011/734/EU. Zagotovila je izboljšanje strukturnega salda v obdobju 2010–2012, ki je že višji od vsaj 10 odstotnih točk BDP v obdobju 2009–2014, ki jih je priporočil Svet. Za Grčijo je ocenjeno, da je svoj strukturni primanjkljaj znižala za 13,9 odstotne točke BDP s primanjkljaja, ki je znašal 14,7 % v letu 2009, na ocenjeno vrednost 1,5 % v letu 2012. Po predvidevanjih se je javnofinančni primanjkljaj s 15,6 % v letu 2009 znižal na 6,9 % BDP v letu 2012.

Grčija je sprejela ukrepe za obvladovanje primanjkljaja v letu 2012. Da bi v skladu s Sklepom Sveta 2011/734/EU čim hitreje odpravili sedanji čezmerni primanjkljaj, so grški državni organi s sprejetjem proračuna za leto 2013 in sprejetjem srednjeročne fiskalne strategije za obdobje 2013–2016 naredili tudi odločilne korake za konsolidacijo svojih javnih financ v letih 2013 in 2104. Proračun za leto 2013, ki ga je sprejel parlament, vključuje dodatne ukrepe za prihodke in odhodke v vrednosti 9,2 milijarde EUR (več kot 5 % BDP). Srednjeročna fiskalna strategija in ustrezna zakonodaja za njeno izvršitev sta določili znatno in na začetek leta osredotočeno fiskalno konsolidacijo, ki je oprta na obsežen paket strukturnih ukrepov. To bi moralo do leta 2016 utreti pot k doseganju primarnega presežka v višini 4,5 % BDP in javnofinančnega primanjkljaja v višini 2,0 % BDP.

Trenutno je predvideno, da bo gospodarska dejavnost veliko šibkejša od pričakovanj v marcu 2012, ko je bil sprejet Sklep 2012/734/EU. Po napovedih naj bi se realni BDP zmanjšal za 6 % v letu 2012 in za 4,2 % v letu 2013 v primerjavi s 4,7 % in 0,0 % za ustrezni leti v prejšnjem sklepu Sveta. Glede na napoved, ki je bila na voljo marca, trenutne napovedi predstavljajo bistveno večje in obstojnejše krčenje gospodarske dejavnosti. To znatno poslabšanje gospodarskega scenarija pomeni ustrezno slabše obete za javne finance glede na nespremenjeno politiko.

Glede na zgoraj navedeno Komisija priporoča Svetu, naj podaljša rok za popravek čezmernega primanjkljaja za dve leti, do leta 2016, revidira fiskalne cilje, ki jih mora Grčija v letih 2013 in 2014 spoštovati, in postavi nove cilje za leti 2015 in 2016.

Ti cilji morajo biti določeni na osnovi primarnega javnofinančnega presežka v nominalnem smislu. Primarni primanjkljaj za leto 2012 bi moral biti 2 925 milijonov EUR (1,5 % BDP), primarni saldo za leto 2013 bi moral biti 0 (0 % BDP), za leto 2014 2 775 milijonov EUR (1,5 % BDP), za leto 2015 5 700 milijonov EUR (3,0 % BDP) in za leto 2016 9 000 milijonov EUR (4,5 % BDP). Novi fiskalni načrt predvideva izboljšanje razmerja ciklično prilagojenega javnofinančnega salda in BDP s 4,1 % v letu 2012 na 6,2 % v letu 2013 in na vsaj 6,4 % BDP v letih 2014, 2015 in 2016. Cilji za primarni saldo predvidevajo skupni primanjkljaj 5,4 % BDP v letu 2013, 4,5 % BDP v letu 2014, 3,4 % BDP v letu 2015 in 2,0 % BDP v letu 2016. Enakovredne številke za ciklično prilagojeni javnofinančni saldo so ocenjene na –1,3 % BDP v letu 2012, 0,7 % BDP v letu 2013 in 0,4 % BDP v letu 2014. Enakovredne številke za razmerje ciklično prilagojenega javnofinančnega primanjkljaja in BDP so ocenjene na –1,3 % BDP v letu 2012, 0,7 % v letu 2013, 0,4 % v letu 2014, 0,0 % v letu 2015 in –0,4 % v letu 2016, kar odraža profil plačil obresti.

V okviru obsežnega pristopa za zagotovitev doseganja fiskalnih zavez so ključna področja, ki se spodbujajo, korektivni mehanizmi in mehanizmi sankcioniranja, preglednost, odgovornost in nadzor. V tem smislu se izvajajo potrebne institucionalne izboljšave. Te med drugim vključujejo krepitev upravljanja in neodvisnosti Grškega sklada za privatizacijo (HRADF) s četrtletnimi samodejnimi korektivnimi mehanizmi v procesu privatizacije, če bi prišlo do zdrsa pri ciljih, in ponovno vzpostavitev delovanja obstoječega proračunskega urada pri parlamentu s krepitvijo njegovega ugleda, neodvisnosti in tehnične usposobljenosti v primerjavi s popolnoma razvitim fiskalnim svetom (npr. priprava in odobritev napovedi za pripravo proračuna, spremljanje usklajenosti s proračunskimi cilji in fiskalnimi pravili, priprava neodvisnih ocen fiskalnega razvoja in izzivov itd.) in z upoštevanjem najboljših mednarodnih praks.

Vlada bo z okrepljeno uvedbo računa za servisiranje dolga, ki ga vzpostavlja Zakon 4063/2012 (ki je pri Banki Grčije vzpostavil ločen račun), zagotovila učinkovito in pravočasno servisiranje dolga in spremljanje denarnih tokov. Po zakonu izplačila na ta račun ne smejo biti uporabljena za noben drug namen razen servisiranja dolga, vključno z amortizacijo in stroški plačil obresti vseh grških posojil, transakcijami za upravljanje dolga in derivativi ter tudi vsemi vzporednimi stroški (provizijami in drugimi stroški), povezanimi s servisiranjem dolga in v splošnem z upravljanjem javnega dolga, ki so plačani. Prihodki tega računa so izplačila posojil evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF), ki so odvisna od obvestila o prejemu EFSF, ter prispevki Grčije k servisiranju dolga, vključno z vsemi prihodki od privatizacije državnega premoženja in vsaj 30 % nepričakovanih prihodkov. O vseh plačilih s tega računa bo prej podrobno poročano evropskemu instrumentu za finančno stabilnost (EFSF)/evropskemu mehanizmu za stabilnost (ESM) in imetnik računa bo moral izvesti naknadno potrditev.

PRILOGA: UKREPI, KI SE ZAHTEVAJO V SKLADU S SKLEPOM SVETA 2011/734/EU z dne 13. marca 2012

Člen 1(1). Grčija čim hitreje in najpozneje do leta 2014 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj. || NI UPOŠTEVANO – Novo priporočilo, da se rok za odpravo čezmernega primanjkljaja podaljša do leta 2016.

Člen 1(2). Cilj prilagoditvene poti, ki omogoča zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je doseči javnofinančni primarni primanjkljaj (primanjkljaj brez odhodkov za obresti), ki ne presega 2 037 milijonov EUR (1,0 % BDP) v letu 2012, in primarni presežek v višini vsaj 3 652 milijonov EUR (1,8 % BDP) v letu 2013 in 9 352 milijonov EUR (4,5 % BDP) v letu 2014. Po izmenjavi dolga so ti cilji za primarni primanjkljaj/presežek skladni s skupnim primanjkljajem v višini 14 811 milijonov EUR (7,3 % BDP) v letu 2012, 9 462 milijonov EUR (4,7 % BDP) v letu 2013 in 4 499 milijonov EUR (2,2 % BDP) v letu 2014. V ta namen se bo v obdobju 2009–2014 strukturni saldo izboljšal vsaj za 10 % BDP. Prihodki od privatizacije premoženja (finančno in nefinančno premoženje) in vsi zneski, povezani z odločitvijo Euroskupine z dne 21. februarja 2012 v zvezi z dohodkom nacionalnih centralnih bank euroobmočja, vključno z Banko Grčije, ki investicijskih portfeljev holdingov grških državnih obveznic, ne zmanjšujejo potrebnih prizadevanj za fiskalno konsolidacijo in se ne upoštevajo v oceni navedenih ciljev. || DELNO UPOŠTEVANO – Po podrobni oceni služb v poročilu o skladnosti je v letu 2012 pričakovati, da bo javnofinančni primanjkljaj znašal 6,9 % BDP, primarni primanjkljaj pa 1,5 % BDP. V letu 2012 je tako pričakovati, da bo skupni primanjkljaj na podlagi ESR za 0,4 odstotne točke nižji od zgornje meje javnofinančnega primanjkljaja iz Sklepa Sveta za leto 2012, ki znaša 7,3 % BDP (na podlagi ESR 95). Domneva pa se, da bo zaradi recesije, ki je globlja od pričakovane, primarni primanjkljaj nekoliko višji od ciljne vrednosti 1,0 % BDP. Pričakovano kumulativno izboljšanje strukturnega salda v obdobju 2009–2012 je 13,9 % BDP v primerjavi s ciljem izboljšanja za obdobje 2009–2014, ki je znašal 10 %.

Člen 1(3). Prilagoditvena pot iz odstavka 2 je skladna z letno spremembo konsolidiranega bruto državnega dolga v višini – 26 954 milijonov EUR v letu 2012, 6 775 milijonov EUR v letu 2013 in 1 492 milijonov EUR v leta 2014. || NI UPOŠTEVANO – Pričakovano je, da se bo konsolidirani bruto državni dolg v letu 2012 znižal za 11,1 milijarde EUR v primerjavi s 26,957 milijarde, določene v Sklepu Sveta. Vzrok za to so prihodki od privatizacije in konsolidacija javnega dolga, ki sta bila nižja od pričakovanih, ter denarne obveznosti in druge prilagoditve obresti, ki so bile slabše od pričakovanih.

Člen 2(7a). Grčija brez odlašanja sprejme naslednje ukrepe: ||

(a) zmanjšanje odhodkov za farmacevtske izdelke za najmanj 1 076 milijonov EUR v letu 2012; || UPOŠTEVANO. - Zakon 4052/2012 (Uradni list 41/A/1.3.2012). - Znižati stroške zdravil: Ministrska odločba YG/151/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Znižati cene zdravil brez patenta: Ministrska odločba YG/151/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Znižati cene generičnih zdravil: Ministrska odločba YG/151/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Znižati cene zdravil, označenih z blagovno znamko: Ministrska odločba YG/151/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Znižati sofinanciranje: Skupna ministrska odločba F42000oik2555/353/28.2.2012 – Uradni list 497/28.2.2012. - Znižati marže farmacevtov in veletrgovcev: Ministrska odločba YG/151/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Obvezno izdajanje receptov prek elektronskega sistema za izdajanje receptov: Ministrska odločba YG/148/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Znižati sofinanciranje: Ministrska odločba Y4a/148/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Farmacevtom povrniti stroške le na podlagi elektronskih receptov: Ministrska odločba YG/148/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Povračila le za zdravila s pozitivnega seznama: Ministrska odločba YG/151/29.2.2012 – Uradni list 545/B/1.3.2012. - Okrožnice z zahtevami po posodobitvi proračunov skladov za bolnišnice in socialno varnost: F.80000/5368/1108/6.3.2012 in 22435/6.3.2012 in skupna ministrska odločba Y10/G.P. oik GY156/1.3.2012. - Vračila neupravičeno prejetih sredstev: Ministrska odločba GY 150/1.3.2012 – Uradni list 681/B/8.3.2012

(b) zmanjšanje plačila nadurnega dela zdravnikov v bolnišnicah za najmanj 50 milijonov EUR v letu 2012; || UPOŠTEVANO. - Zmanjšanje plačil za nadurno delo zdravnikov: Zakon 4051/2012, Uradni list 40/A/29.2.2012. - Okrožnica o izvajanju.

(c) zmanjšanje javnih naročil vojaškega materiala za 300 milijonov EUR (gotovina in dobave) v letu 2012; || UPOŠTEVANO. Zmanjšanje javnih naročil vojaškega materiala: Zakon 4051/2012, Uradni list 40/A/29.2.2012.

(d) 10-odstotno zmanjšanje plačil za izvoljeno in spremljevalno osebje na lokalni ravni v letu 2012 in zmanjšanje števila podžupanov ter z njimi povezanega osebja v letu 2013, da se prihrani vsaj 9 milijonov EUR v letu 2012 in dodatnih 28 milijonov EUR v letu 2013; || UPOŠTEVANO. 10-odstotno zmanjšanje plačil za izvoljeno in spremljevalno osebje: Zakon 4051/2012, Uradni list 40/A/29.2.2012. Zmanjšanje plačil začne veljati takoj. Vendar zmanjšanje števila podžupanov in z njimi povezanega osebja začne veljati šele s 1. januarjem 2013.

(e) zmanjšanje operativnih odhodkov centralne ravni države in porabe v zvezi z volitvami za vsaj 370 milijonov EUR (v primerjavi s proračunom za leto 2012), od tega zmanjšanje za najmanj 100 milijonov EUR pri operativnih odhodkih za vojaške namene in najmanj 70 milijonov EUR pri izdatkih v zvezi z volitvami; || UPOŠTEVANO. Zmanjšanje operativnih izdatkov centralne ravni države in porabe v zvezi z volitvami: Zakon 4051/2012, Uradni list 40/A/29.2.2012. Čeprav so bile izvedene zakonodajne spremembe, je bilo zmanjšanje odhodkov v nekaterih kategorijah po tem manjše, kot je bilo prvotno predvideno v programu, ker določenih nepričakovanih izdatkov niso v zadostni meri nadomestili prihranki na drugih področjih (zaradi česar je bilo potrebno povečanje črpanja odobrenih sredstev iz varnostne rezerve).

(f) zmanjšanje operativnih odhodkov lokalnih vlad, da se privarčuje vsaj 50 milijonov EUR v letu 2012; || UPOŠTEVANO. Zmanjšanja subvencij in nepovratnih sredstev: Zakon 4051/2012, Uradni list 40/A/29.2.2012.

(g) zmanjšanje subvencij prebivalcem na oddaljenih območjih ter zmanjšanje nepovratnih sredstev več subjektom, ki jih nadzorujejo ministrstva, da bi se odhodki v letu 2012 zmanjšali za najmanj 190 milijonov EUR; || UPOŠTEVANO. - Oddaljena območja: Skupna ministrska odločba 1411/25952/5. 3. 2012. - Nepovratna sredstva: Ministrska odločba, ki spreminja proračun Ministrstva za izobraževanje F.1/A/137/23741/IB/6.3.2012, ki spreminja skupni proračun F.a/A9017022/16.2.2012, o nepovratnih sredstvih univerzam za pogodbene sodelavce univerz F.a/G23736/IB/6.3.2012, o nepovratnih sredstvih univerzam za operativne izdatke 1/A/23740/IB/6.3.2012, o nepovratnih sredstvih univerzam za odhodke za študentsko prehrano F.1/B 23738/IB/6.3.2012, o nepovratnih sredstvih šolam za pogodbene sodelavce, operativne izdatke in študentsko prehrano 23734/IB/6.3.2012. - O spremenjenem proračunu Ministrstva za kulturo in turizem YPPOT/OIKON/A1/19924/5.3.2012.

(h) zmanjšanje proračunskih sredstev za javne naložbe (public investment budget – PIB) za 400 milijonov EUR v letu 2012. To zmanjšanje proračunskih sredstev za PIB ne bo vplivalo na projekte, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov (vključno s projekti TEN-T); || UPOŠTEVANO. Zmanjšanje proračunskih sredstev za javne naložbe: Zakon 4051/2012, Uradni list 40/A/29.2.2012.

(i) spremembe dodatnih pokojninskih skladov in pokojninskih skladov z visokimi povprečnimi pokojninami ali tistih, ki prejemajo visoke subvencije iz proračuna, in zmanjšanje drugih visokih pokojnin, da se privarčuje najmanj 450 milijonov EUR v letu 2012 (neto po upoštevanju vpliva na davke in socialne prispevke); || UPOŠTEVANO. - Spremembe dodatnih pokojnin, Zakon 4051/2012, Uradni list 40/A/29.2.2012 Skupna ministrska odločba za pokojninski sklad grških trgovskih mornarjev NAT – Uradni list 499/B/28.2.2012.

(j) zmanjšanje družinskih nadomestil za gospodinjstva z visokimi dohodki, da se prihrani 43 milijonov EUR v letu 2012; || UPOŠTEVANO. - Zmanjšanja družinskih dodatkov, Zakon 4052/2012, Uradni list 41/A/1.3.2012.

(k) ministrske sklepe za dopolnitev polnega izvajanja nove plačne lestvice za vse zadevne subjekte in zakonodaja o načinih za povračilo preveč izplačanih plač od novembra 2011 dalje; || UPOŠTEVANO. - Plačna lestvica: Zakon 4051/2012, Uradni list 40/A/29.2.2012. - Skupna ministrska odločba za osebje na ministrskih funkcijah 2-16306/0022/23.2.2012, Uradni list 78/Yo/24.2.2012. - Skupna ministrska odločba za sodelavce na pogodbah za določen čas 2-391/0022/17.2.2012, Uradni list B 414/23.2.2012. - Skupna ministrska odločba za zahtevne naloge, Uradni list 465/B/24.2.2012. - Skupna ministrska odločba za odvetnike, Uradni list 498/B/28.2.2012. - Skupna ministrska odločba za posebne znanstvene sodelavce neodvisnih organov, Uradni list 498/B/28.2.2012.

(l) spremembo členov 3 in 21 zakona 4038/2012 tako, da se revidirajo pogoji za razširitev obročnega odplačevanja za zapoznele davke in socialne prispevke: obročno odplačevanje se uporablja samo za obstoječe zaostale zneske, nižje od 10 000 EUR za posameznike in 75 000 EUR za družbe. Davkoplačevalci, ki zaprosijo za razširitev obročnega odplačevanja, morajo davčnim organom razkriti vse svoje finančne podatke; || UPOŠTEVANO.

(m) okvirno zakonodajo s poglobljeno revizijo delovanja sekundarnih/dodatnih javnih pokojninskih skladov , namenjenih stabilizaciji odhodkov za pokojnine, ki zagotavlja proračunsko nevtralnost teh sistemov ter srednje-ročno in dolgoročna vzdržnost sistema. || UPOŠTEVANO.

Člen 2(8). Grčija do konca marca 2012 sprejme naslednje ukrepe: ||

(a) reformo sistemov sekundarnih/dopolnilnih pokojninskih sistemov, ki se oblikuje v posvetovanju z Evropsko komisijo, Evropsko centralno banko in Mednarodnim denarnim skladom ter jo glede ocenjenega učinka na dolgoročno vzdržnost potrdi Odbor za ekonomsko politiko. Parametri novega sekundarnega pojmovno opredeljenega prispevnega sistema zagotavljajo dolgoročno aktuarsko ravnotežje glede na oceno nacionalnega aktuarskega organa; || UPOŠTEVANO.

(b) prilagoditev stopenj dobička lekarn in uvedba regresivnih stopenj dobička, da se skupna stopnja dobička zmanjša pod 15 %; || UPOŠTEVANO IN POTEKA. Zakon 4052/2012 je sprejel parlament. Oblasti so do konca septembra odpravile 6-, 7- in 8-odstotne stopnje dobička lekarn za zdravila nad 200 EUR v skladu z zakonom 4052/2012. Posledično velja le stopnja 30 EUR za zdravila nad 200 EUR.

(c) začetek izvajanja druge faze obstoječega funkcionalnega pregleda socialnih programov, ki vključuje podrobnejši pregled specifičnih programov z namenom zmanjšanja prevelike razdrobljenosti, ustvarjanja prihrankov in večje učinkovitosti; || POTEKA. Poročilo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o socialnih programih še ni dokončano, dogovor z grškimi oblastmi pa tudi še ni bil dosežen. Ne glede na to so bile določene ugotovitve uporabljene za spremembo politik o socialnih programih.

(d) e-izdajanje receptov s strani ustanov nacionalnega zdravstvenega sistema in ponudnikov, ki imajo sklenjeno pogodbo z EOPYY, ter skladov socialnega zavarovanja, in sicer za vse zdravstvene dejavnosti (zdravila, napotitve k specialistom, diagnoze, kirurgija); priprava podrobnih mesečnih revizijskih poročil s strani ustanov nacionalnega zdravstvenega sistema in ponudnikov; povezovanje nižje stopnje delitve stroškov z generičnimi zdravili, katerih cena je precej nižja od referenčne cene (pod 60 odstotki referenčne cene), na podlagi izkušenj v drugih državah članicah; objava letnega poročila o predpisovanju zdravil s strani skladov socialnega zavarovanja; sprejetje registrov obveznosti s strani vseh bolnišnic; || UPOŠTEVANO IN POTEKA. Zakon 4052/2012 in povezana ministrska odredba sta bila sprejeta. Elektronski recepti predstavljajo več kot 90 % vseh receptov za zdravila. Elektronski sistem izdajanja napotnic za napotitve k specialistom in diagnostične preglede obstaja, a se uporablja omejeno in še ni združen z drugim sistemom za izdajanje receptov. Oblasti sodelujejo s švedskimi oblastmi za izboljšanje sistema elektronskega izdajanja receptov in napotnic. Oblasti bodo združile elektronsko izdane napotnice za diagnostične preglede z elektronskim sistemom za izdajanje receptov za zdravila do sredine novembra. UPOŠTEVANO IN POTEKA. Organizacija za javne zdravstvene storitve EOPYY ima zdaj vsakodnevno dostop do podatkov sistema za elektronsko izdajanje receptov in lahko o njem izdela poročila. Oblasti so predstavile zelo preprosto prvo poročilo v začetku oktobra. UPOŠTEVANO IN POTEKA. Vsebinsko je delitev stroškov nižja za najcenejša generična zdravila, saj zakon 4052/2012 in ministrska odredba določata, da bodo povračila zagotovljena le za najcenejša zdravila v vsaki skupini zdravil z mednarodnim nelastniškim imenom (INN), za druga zdravila pa bodo bolniki morali plačati razliko v ceni. Z drugimi besedami, cena najcenejših generičnih zdravil je referenčna cena za povračilo. Oblasti so uvedle notranji sistem referenčnih cen na ravni ATC-4, ob tem pa bodo objavile pozitivni seznam v sredini novembra. UPOŠTEVANO IN POTEKA. Oblasti zbirajo podatke in jih analizirajo. Oblasti so predstavile prvi osnutek poročila konec septembra. Strukturo in vsebino poročila je treba bistveno izboljšati. UPOŠTEVANO IN POTEKA. Večini bolnišnic so dodeljeni notranji nadzorniki, vendar ne vsem. Poročilo o njihovih aktivnostih bi morali predati Komisiji do sredine novembra.

(e) prehod na centralizirano nabavo farmacevtskih izdelkov in medicinskega blaga za nacionalni zdravstveni sistem prek Odbora za usklajevanje dobave, ki mu bo podporo zagotavljal Odbor za specifikacije, in sicer z uporabo enotnega kodnega sistema medicinsko opremo in farmacevtske izdelke; || POTEKA. Razpisanih je bilo več razpisov za medicinske pripomočke in zdravila, ki se uporabljajo v bolnišnicah, kar lahko pripelje do znatnih prihrankov.

(f) sprejetje zakonodaje o racionalizaciji postopka za predložitev in odobritev dodatnih proračunov, s čimer se bo okrepil nadzor nad odhodki; nadaljevanje ustanavljanja registrov obveznosti vladnega sektorja; || DELNO UPOŠTEVANO. V prvem četrtletju je bil določen upravni koledar za posodobitev srednjeročne fiskalne strategije. Srednjeročna fiskalna strategija je bila sprejeta. Sprejetje zakonodaje o racionalizaciji postopkov za predložitev in odobritev dodatnih proračunov je v fazi razprave z oblastmi. UPOŠTEVANO IN POTEKA. Okrožnica o registrih obveznosti za proračun naložb je bila izdana v marcu. 72 % proračunskih uporabnikov je poročalo o podatkih iz registrov obveznosti v juliju, s čimer so izpolnili ustrezno strukturno referenčno vrednost (druge, ki zadeva odstopanja med podatki iz poročil na podlagi raziskav in podatki iz registrov obveznosti, pa niso dosegli, pri čemer je bilo odstopanje majhno).

(g) dokončanje funkcionalnega pregleda socialnih programov, ki poteka; || POTEKA. Poročilo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o socialnih programih še ni dokončano, dogovor z grškimi oblastmi pa tudi še ni bil dosežen. Ne glede na to so bile določene ugotovitve uporabljene za spremembo politik o socialnih programih.

(h) imenovanje članov Enotnega organa za javna naročila (SPPA); || UPOŠTEVANO.

(i) opredelitev shem, pri katerih pavšalni zneski, plačani ob upokojitvi, niso skladni s plačanimi prispevki, in prilagoditev plačil; || NI UPOŠTEVANO. Tehnično delo za določitev aktuarske formule za izračun dodatnega pokojninskega zavarovanje bo zaključeno v novembru. Ministrska odločba bo sprejeta do decembra.

(j) znižanje stopenj dobička grosistov v farmacevtskem sektorju, da bo zgornja meja 5 %; || UPOŠTEVANO. Zakon 4052/2012 je sprejel parlament.

(k) razpisne postopke, ki so potrebni za izvajanje celovitega in enotnega informacijskega sistema zdravstvenega varstva (e-sistem zdravstvenega varstva); || UPOŠTEVANO IN POTEKA. Razpisi so bili razpisani, a proces še ni dokončan.

(l) napotitev pravnih, tehničnih in finančnih svetovalcev za privatizacije, ki so načrtovane za leti 2012 in 2013. || DELNO UPOŠTEVANO. Imenovanje svetovalcev za solidarnostni prispevek upokojencev (EAS) še ni izvedeno.

Člen 2(9) Grčija do konca junija 2012 sprejme naslednje ukrepe: ||

(a) dokončanje pregleda programov javne porabe. Pregled bo temeljil na zunanji tehnični pomoči ter se osredotočil na pokojnine in socialne transferje (da se bo ohranila osnovna socialna zaščita), porabo za obrambo brez poseganja v obrambno sposobnost države in prestrukturiranje centralnih in lokalnih uprav; določili se bodo tudi nadaljnja racionalizacija porabe za farmacevtske izdelke, poraba za delovanje bolnišnic ter denarne socialne pomoči; || POTEKA. Center za načrtovanje in ekonomske raziskave KEPE je izvedel pregled javne porabe, ki kaže konkretne rezultate, ki jih je vlada uporabila kot del ukrepov, sprejetih v fiskalnem paketu.

(b) sprejetje davčne reforme, ki bo poenostavila davčni sistem, odpravila izjeme in preferencialne režime, vključno z razširjanjem osnove, in tako omogočila postopno zmanjšanje davčne stopnje, ob izboljšanju rezultatov na področju prihodkov. Ta reforma se nanaša na dohodnino, davek od dobička pravnih oseb in DDV, davke na nepremičnine ter na socialne prispevke in bo ohranila relativno davčno obremenitev posrednih davkov; || NI UPOŠTEVANO. DOSEŽEN NAPREDEK. Obsežne in izčrpne razprave o ključnih parametrih in učinku reforme dohodnin in davka od dohodkov pravnih oseb na proračun. Osnutek zakonodaje o dohodnini, davku od dohodkov pravnih oseb, sankcijah itd. je bil razposlan in bo verjetno uzakonjen do konca decembra 2012.

(c) revizijo pravne vrednosti nepremičnin, da se jo bolje uskladi s tržnimi cenami; || NI UPOŠTEVANO. DOSEŽEN NAPREDEK. Po mnenju Banke Grčije je padec cen nepremičnin v letih 2011 in 2012 dejansko znižal odstopanja med cenami in pravnimi vrednostmi za 80 %. Zato so oblasti svoja prizadevanja osredotočile na dinamičen proces za pravočasno približevanje pravnih vrednosti tržnim cenam. Ministrstvo za finance je začelo oblikovanje in izvajanje standardnega postopka za spremembo pravnih vrednosti. Izdelan je osnutek spremembe za dodelitev zadevne odgovornosti imeniku za obdavčitev kapitala. Ta novi proces bo zmanjšal politično vmešavanje pri določanju cen nepremičnin za namene obdavčitve.

(d) prenehanje plačevanja v gotovini in s čeki na davčnih uradih, ki jih nadomestijo bančna nakazila, da se osebje lahko osredotoči na delo z večjo dodano vrednostjo (revizije, pobiranje davka in svetovanje davkoplačevalcem); || NI UPOŠTEVANO. DOSEŽEN NAPREDEK. Potrebne institucionalne spremembe so bile določene, potrebni ukrepi za dokončanje te naloge pa so v pripravi. Delo naj bi bilo dokončano do decembra 2012. Delo za poplačilo ocenjenih dolgov prek bančnega sistema poteka in naj bi bilo dokončano do konca oktobra. Vključevalo bo dolgove, ki se odplačujejo na obroke (trenutno je večina teh rezultat krize).

(e) 12 % zmanjšanje „posebnih plač” javnega sektorja, za katere se ne uporablja nova plačna lestvica. To se bo uporabljalo od 1. julija 2012 in bo zagotovilo prihranke v višini vsaj 205 milijonov EUR (neto po upoštevanju vpliva na davke in socialne prispevke). || UPOŠTEVANO. Vlada je v novembru sprejela znižanja za posebne plačne ureditve; te so bile vključene v predlog omnibus zakona (odstavek C.1/13-39). Čeprav bi ta znižanja morala začeti veljati v juniju, in ne v novembru, se uporabljajo retroaktivno od 1. avgusta 2012.

(f) odločitve za sprejetje izvedbene uredbe o SPPA; SPPA začne izvajati dejavnosti za izpolnjevanje svojih nalog, ciljev, pristojnosti in pooblastil, kot so opredeljeni v Zakonu o enotnem organu za javna naročila in akcijskem načrtu, dogovorjenem z Evropsko komisijo novembra 2010; || NI UPOŠTEVANO. DOSEŽEN NAPREDEK. Odločitev o imenovanju članov odbora SPPA za določitev funkcij osebja SPPA ter predsedniške uredbe o pravilih delovanja SPAA (PD 122/2012; FEK A 215/5.11.2012) in o organizaciji SPAA (PD 123/2012; FEK A 216/5.11.2012) so bile sprejete. Predsedniška uredba o finančni ureditvi SPPA bo pripravljena v novembru. UPOŠTEVANO. Člani odbora so bili imenovani, pri čemer je bilo 7 članov osebja (5 odvetnikov, 2 inženirja) premeščenih v Enotni organ za javna naročila iz različnih grških organov javne uprave (v sredini septembra 2012). V skladu s predsedniško uredbo o organizaciji enotnega organa za javna naročila (SPPA) mora biti organu dodeljenega več osebja, da bo sposoben polno delovati. SPPA si trenutno prostore deli z grškim generalnim sekretarjem za trgovino, v novo stavbo pa se bo preselil kasneje v letu 2012. Grški državni organi morajo poskrbeti, da bo preselitev enotnega organa za javna naročila v nove prostore pravočasna. Prav tako je sredi septembra SPPA sprejela 27 negativnih odločitev proti sprejetju postopka s pogajanji v sektorju zdravstva.

Člen 2(10). Grčija do konca septembra 2012 sprejme naslednje ukrepe: ||

(a) predlog proračuna za leto 2013 v skladu s ciljem primarnega presežka iz člena 1(2); || UPOŠTEVANO.

(b) pravila in postopke za pogodbe za centralizirano nakup/okvirne pogodbe za blago ali storitve, ki se pogosto kupujejo na centralni ravni države, pri čemer je uporaba teh pogodb za ministrstva in osrednje vladne organe obvezna, za regionalne organe pa prostovoljna. || NI UPOŠTEVANO.

[1] UL L 113, 25.4.2012, str. 8.

[2] „The Economic Adjustment Programme for Greece – November 2012“, European Economy–Occasional Paper. Bralcu je v navedenem dokumentu na voljo podrobnejša ocena razvoja na makroekonomskem, finančnem in fiskalnem področju ter na področju strukturnih reform.

[3] Memorandum o ekonomskih in finančnih politikah ter Memorandum o soglasju glede posebnih gospodarskopolitičnih pogojev iz marca 2012.

[4] Sklep Sveta 2011/734/EU (preoblikovano) (UL L 296, 15.11.2011, str. 38).

[5] Strukturni saldo je opredeljen kot letni ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in začasnih ukrepov.

[6] Enakovredne številke za ciklično prilagojeni javnofinančni saldo so ocenjene na –1,3 % BDP v letu 2012, 0,7 % BDP v letu 2013 in 0,4 % BDP v letu 2014.