1.  
. SL   
 SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 24.1.2012  
SEC(2011) 1537 kon č./2 
  
CORRIGENDUM: 
Annule et remplace le SEC( 2011) 1537 final du 12.12.2011 
Concerne toutes les versions linguistiques (excepté EN/FR/DE) 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka 
 
 
Spremni dokument 
PREDLOG UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o uvedbi evropskega sistema nadzorovanja meja (EUROSUR) 
 
{COM(2011) 873 kon č.} 
{SEC(2011) 1536 kon č.} 
{SEC(2011) 1538 kon č.}  
 
EN 2   EN 1. UVOD 
To oceno u činka je pripravil GD HOME kot pril ogo k zakonodajnemu pr edlogu o uvedbi 
evropskega sistema nadzorovanja meja (EUROSUR).   Sistem EUROSUR je mogo če opisati kot sklop ukrepov, ki  izboljšujejo sodelovanje in 
izmenjavo informacij med organi za nadzor me ja na nacionalni in evropski ravni ter 
sodelovanje s sosednjimi tretjimi državami, s čimer bi bila zavedanje o razmerah in zmožnost 
odzivanja teh organov znatno ve čja v boju proti nezakonitim migracijam in čezmejnim 
kaznivim dejanjem. Zato bi bilo treba sistem EUROSUR obravnavati v okviru postopne 
uvedbe evropskega modela inte griranega upravljanja meja.  
 Dela, ki so potekala med letoma 2008 in 2011 v zvezi z razvojem, preskušanjem in postopno 
uvedbo sistema EUROSUR, temeljijo na na črtu, ki je bil predstavljen v sporo čilu Komisije iz 
leta 2008
1. Evropski svet je v svojih sklepih iz ju nija 2011 izjavil, da bo „[n]adaljnji razvoj 
[sistema EUROSUR] prednostn a naloga, tako da bo lahko za čel delovati do leta 2013 in 
organom držav članic, ki nadzorujejo meje, omogo čil, da si izmenjujejo operativne 
informacije in izboljšajo sodelovanje“.  
2. OPREDELITEV TEŽAV  
2.1. Splošne težave pri nadzorovanju meja 
Nezakonite migracije 
EU je pod znatnim pritiskom nezakonitih migracij na svojih zunanjih mejah. V prvih šestih 
mesecih leta 2011 je bilo odkritih 74  300 nedovoljenih prehodov meje, od tega ve č kot 96 % 
na zunanjih mejah Španije, Malte, Italije in Gr čije. Kljub prizadevanjem agencije Frontex za 
usklajevanje se organi držav članic za nadzor meja pogosto  ne morejo dogovoriti glede 
enotnega pristopa in obi čajno potrebujejo veliko časa za ustrezen operativni odziv. 
Izguba življenj migrantov na morju 
Zaradi uporabe majhnih čolnov, nesposobnih za plovbo, se je število utopitev migrantov in 
beguncev v Atlantskem oceanu med Afriko in Ka narskimi otoki ter v Sredozemskem morju 
zelo pove čalo. To število smrtnih žrtev je treba ob čutno zmanjšati. 
Čezmejna kazniva dejanja 
Kriminalne mreže, ki so vklju čene v tihotapljenje migrantov, pogosto uporabljajo iste poti in 
metode za čezmejna kazniva dejanja, kot je trgovi na z ljudmi in prepovedanimi drogami. 
Izboljšano medagencijsko sodelovanje med organi za nadzor meja in policijskimi organi bi 
moralo znatno prispevati k boju proti takim hudim kaznivim dejanjem na zunanjih mejah. 
2.2. Posebne težave pri nadzorovanju meja 
Razlogov, zakaj so kriminalne mreže pri spreminj anju svojih poti in metod za nezakonite 
migracije in čezmejna kazniva dejanja pogosto hitrejše in bolj prilagodljive  kot organi držav 
članic pri odzivanju na spremenjene razmere, je ve č. 
                                                 
1  COM(2008) 68 kon č. z dne 13. februarja 2008 (na črt za vzpostavitev sistema EUROSUR). 
 
EN 3   EN Nezadostno medagencijsko sode lovanje na nacionalni ravni 
V nekaterih državah članicah je v nadzorovanje mo rskih meja neposredno vklju čenih do šest 
različnih organov. Medtem ko so nekatere države članice vzpostavile enoten sistem 
nadzorovanja meja, so v drugih državah članicah razli čni organi vzpostavili vzporedne 
sisteme brez jasnih pravil in poteka dela v zvezi s sodelovanjem in izmenjavo informacij med njimi. 
Nezadostna izmenjava informacij med državami članicami 
Usklajevanje na podro čju nadzorovanja meja ni pomanjk ljivo le znotraj nekaterih držav 
članic, temve č tudi med njimi, saj ni primernih postopkov, omrežij ali komunikacijskih 
kanalov za izmenjavo informacij. 
Nezadostno sodelovanje s sosednjimi tretjimi državami 
Migracijski pritisk predstavlja zn atne izzive tudi za tretje držav e, ki se nahajajo na južnih 
obalah Sredozemskega morja. Zato je treba tesneje sodelovati z državami izvora in državami vkrcanja nezakonitih migrantov. 
Nezadostno zavedanje o razmerah na podro čju pomorstva 
Dejstvo, da tihotapci za tihotapljenje nezakoni tih migrantov in prepovedanih drog trenutno 
uporabljajo majhne čolne iz lesa in steklenih vlaken, po meni velik izziv za organe kazenskega 
pregona, saj je take majhne čolne izjemno težko odkriti, jih prepoznati in jim slediti na 
odprtem morju. 
2.3 Izhodiš če za zakonodajni predlog o sistemu EUROSUR 
Projekt EUROSUR poteka že od leta 2008. Dosežen je bil znaten napredek in pri čakuje se, da 
se bo ta razvoj nadaljeval.  
3. A
NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
3.1. Pravica EU do ukrepanja 
Zakonodajni predlog o sistemu EUROSUR bi temeljil na členu 77(2)(d) Pogodbe o delovanju 
Evropske unije, pri čemer predstavlja razvoj dolo čb schengenskega pravnega reda. 
3.5. Subsidiarnost 
Sistem EUROSUR temelji na decentraliziranem pristopu v skladu z načelom subsidiarnosti , 
pri čemer nacionalni koordinacijski  centri tvorijo temelj s odelovanja v okviru sistema 
EUROSUR. Namen je čim bolje izkoristiti obstoje če sisteme in najnovejše tehnološke 
dosežke. 
4. CILJI 
4.1. Splošni cilji 
Sistem EUROSUR z vzpostavitvijo mehanizm a za izmenjavo informacij in sodelovanje: 
 
 
EN 4   EN 1) prispeva k upravljanju migracijskih tokov z zmanjšanjem števila nezakonitih migrantov, 
ki neopaženo vstopajo na schengensko obmo čje; 
2) varuje in rešuje življenja ljudi na zunanjih mejah z znatnim zmanjšanjem nesprejemljivega 
števila smrtnih žrtev na morju; 
3) povečuje notranjo varnost Evropske unije s prepre čevanjem hudih kaznivih dejanj na 
zunanjih mejah schengenskega obmo čja. 
4.2. Posebni in operativni cilji 
Sistem EUROSUR za dosega nje splošnih ciljev pove čuje zavedanje o razmerah  in zmožnost 
odzivanja  organov držav članic za nadzor meja in agencije Frontex. 
1) Zavedanje o razmerah : 
a. izboljšano medagencijsko sodelovanje z us klajevanjem struktur in povezovanjem 
sistemov na podro čju kazenskega pregona; 
b. uporaba združevanja podatkov skupaj z modernimi tehnološkimi zmogljivostmi za 
odkrivanje in sledenje zlasti majhnim plovilom; 
c. čezsektorska izmenjava informac ij z drugimi ak terji na podro čju pomorstva, na 
primer na podro čju prometa, carine, nadzora ribištva in obrambe; 
d. izboljšana izmenjava informacij s sosednjimi tretjimi državami. 
2) Zmožnost odzivanja : 
a. izmenjava podatkov, informacij in obveš čevalnih podatkov s prehodom na bolj 
obveščevalno usmerjen pristop, ki temelji na analizi tveganja; 
b. učinkovito upravljanje osebja in virov; 
c. merjenje u činkov, tj. ocenjevanje u činka dejavnosti nadzorovanja meja.  
5. MOŽNOSTI POLITIKE  
Vprašanje, na katero je treba odgovoriti v tej oceni u činka, je, kako  bi bilo treba izvajati 
različne sestavne dele sistema EUROSUR. V ta namen so bile opredeljene tri možnosti 
politike, ki temeljijo na:  
 popolnoma decentraliziranem  (možnost politike 1),  
 delno centraliziranem  (možnost politike 2) in  
 popolnoma centraliziranem  (možnost politike 3) pristopu . 
  
Zlasti je treba oceniti, katere  obveznosti bi bilo treba dodeliti nacionalnim koordinacijskim 
centrom , kot so:  
 usklajevanje  nadzorovanja kopenskih in morskih meja ( možnost politike 1.1 ); 
 upravljalne in nadzorne  pristojnosti za nadzorovanje kopenskih in morskih meja 
(možnost politike 1.2 ); 
 upravljalne in nadzorne  pristojnosti za nadzor meja2 (možnost politike 1.3 ). 
  
Različne možnosti politike za vzpostavitev omrežja EUROSUR  upoštevajo, ali ga nacionalni 
koordinacijski centri in agen cija Frontex uporabljajo za:  
 
 izmenjavo decentraliziranih  in nezaupnih  informacij ( možnost politike 2.1 ); 
 izmenjavo decentraliziranih  in zaupnih  informacij ( možnost politike 2.2 ); 
                                                 
2  Nadzorovanje kopenskih, morskih in zra čnih meja ter mejne kontrole na mejnih prehodih. 
 
EN 5   EN  izmenjavo centraliziranih  in zaupnih  informacij ( možnost politike 2.3 ). 
  
Možnost politike 2.2 ocenjuje tudi u činek stroškov vklju čitve izmenjave informacij o 
čezmejnih kaznivih dejanjih in zagotavljanja skupne slike informacij o razmerah na obmo čju 
pred mejo. 
 
Poleg tega je ocenjeno, ali bi bilo treba informacije med omrežjem EUROSUR in 
sosednjimi tretjimi državami  izmenjevati:  
 
 prek nacionalnih koordinacijskih centrov , ki služijo kot središ če za regionalna 
omrežja  in dvostransko izmenjavo informacij  s sosednjimi tretjimi državami 
(možnost politike 3.1 ); 
 prek nacionalnih koordinacijskih centrov , ki služijo kot središ če za regionalna 
omrežja  s sosednjimi tretjimi državami , pri čemer naj bi se vzpostavilo novo 
regionalno omrežje v sredozemski regiji ( možnost politike 3.2 ); 
 izključno prek agencije Frontex  (možnost politike 3.3 ). 
  
Nazadnje je ocenjeno, ali bi morali storitev za enotno uporabo orodij nadzorovanja  na 
ravni EU zagotavljati:  
 
 zunanji ponudniki storitev neposre dno vsakemu zadevnemu nacionalnemu 
koordinacijskemu centru ( možnost politike 4.1 ); 
 agencija Frontex skupaj z EUSC,3, EMSA4 in GMES5 (možnost politike 4.2 ); 
 izključno agencija Frontex ( možnost politike 4.3 ). 
6. OCENA U ČINKOV  
Vsaka podmožnost med možnostmi politike se pregleda v skladu z naslednjimi merili: 
1. Učinkovitost:  v kolikšni meri se lahko pri čakuje, da bo predlog dosegel splošne, posebne 
in operativne cilje. 
 
2. Skladnost:  v kolikšni meri so možnosti skladne  s splošnim pristopom EUROSUR ter 
drugimi politikami in dejavnostmi EU, vklju čno z njihovim sprejetjem s strani držav članic. 
 
3. Stroški:  v kolikšni meri je mogo če splošne cilje politike dose či z dano stopnjo 
sredstev/najnižjimi možnimi stroški (stroškovna u činkovitost). 
 
4. Učinek na temeljne pravice , zlasti v zvezi z varstvom osebnih podatkov. 
6.1. Podmožnosti 1.1 do 1.3 za naci onalne koordinacijske centre 
6.1.1. U činkovitost 
Ob upoštevanju velikega štev ila nacionalnih  organov, vklju čenih v nadzorovanje morskih 
meja, bi konkuren čni organi lažje sprejeli omejitev  vloge nacionalnega koordinacijskega 
centra na funkcije usklajevanja , kot je predvideno v okviru možnosti 1.1 . Dodelitev 
upravljalnih in nadzornih  funkcij vsem nacionalnim k oordinacijskim centrom, kot je 
                                                 
3  Satelitski center EU. 
4  Evropska agencija za pomorsko varnost. 
5  Program EU za globalno spremljanje okolja in varnosti. 
 
EN 6   EN predvideno v okviru možnosti 1.2 , bi omogo čila hitrejše odzivanje na  opredeljeno nevarnost. 
Vključitev nadzorovanja zra čnih meja  in mejnih kontrol , kot je predlagano v okviru 
možnosti 1.3 , bi prispevala k boljšemu zavedanju nacionalnega koordinacijskega centra o 
razmerah z vseh vidikov nadzora meja.  
6.1.2. Skladnost 
Možnost 1.1  je popolnoma v skladu s splošnim pris topom EUROSUR, katerega cilj je 
vzpostavitev mehanizma za sodelovanje med vsemi organi, ki so vklju čeni v nadzorovanje 
meja. Dodelitev upravljalnih in nadzornih f unkcij nacionalnim koordinacijskim centrom, kot 
je predvideno v okviru možnosti 1.2 in 1.3 , bi lahko ogrozila ta cilj. 
6.1.3. Stroški 
Finančni stroški , ki so potrebni za vzpostavitev, posodobitev in vzdrževanje nacionalnih 
koordinacijskih centrov in situacijskega centra agenci je Frontex za obdobje 2011–2020, so 
ocenjeni na 195,2 milijona EUR za možnost 1.1, 401,4 milijona EUR za možnost 1.2 in 747,3 milijona EUR za možnost 1.3. 
6.1.4. Temeljne pravice 
Mehanizem za izmenjavo informacij in sodel ovanje, kot je predviden v okviru sistema 
EUROSUR, ne vklju čuje ravnanja z osebnimi podatki . Ker je v časih težko zagotoviti, da je 
kakršno koli ravnanje z ose bnimi podatki v celoti izklju čeno, je treba zagotoviti, da je 
obdelava osebnih podatkov primerna in ustrezna ter da ni pretirana glede na namene, za katere 
se zbirajo in obdelujejo. 
6.2. Podmožnosti 2.1 do 2.3 za omrežje EUROSUR 
6.2.1. U činkovitost 
Omejitev na izmenjavo nezaupnih informacij v skladu z možnostjo 2.1
 bi izključila izmenjavo 
informacij o čezmejnih kaznivih de janjih, ki se obi čajno obravnavajo kot ob čutljive 
informacije. Šifriranje pretoka podatkov v okviru možnosti 2.2  bi državam članicam 
omogočilo izmenjavo takih ob čutljivih informacij, kar je hkrati tudi predpogoj za izmenjavo 
obveščevalnih podatkov prek skupne slik e informacij o razmerah na obmo čju pred mejo. 
Centraliziran sistem, kot je predviden v okviru možnosti 2.3 , bi omogo čal boljši nadzor 
pretoka podatkov.  
6.2.2. Skladnost 
Pomanjkljivost možnosti 2.3 je pomanjkanje skladnosti, saj sistem EUROSUR temelji na 
pristopu decentralizirane zveze sistemov . Poleg tega nekatere države članice težko sprejemajo 
dejstvo, da morajo svoje informacije shranjev ati centralno v sistem, ki ga ne upravljajo. 
6.2.3. Stroški 
Finančni stroški za omrežje EUROSU R za obdobje 2011–2020 so ocenjeni na 
42 milijonov EUR za možnost 2.1 , pri čemer se za možnost 2.2  zvišajo na 46 milijonov EUR, 
za možnost 2.3  pa na 49 milijonov EUR. Stroški ravni  analize skupne slike informacij o 
razmerah na obmo čju pred mejo, ki so vklju čeni v okviru možnosti 2.2 in 2.3, znašajo 
29 milijonov EUR. 
6.2.4. Temeljne pravice 
Ravnanje z osebnimi podatki je v okviru možnosti 2.1  izključeno, ker je omrežje nezaupno. 
Akreditacija zaš čitenega omrežja, kot je predvidena v okviru možnosti 2.2 in 2.3 , zagotavlja 
 
EN 7   EN izvajanje postopkov za ravnanje z varnostno ob čutljivimi podatki in ob čutljivimi podatki na 
splošno, kot so osebni podatki.  
6.3. Podmožnosti 3.1 do 3.3 za sodelovanje s tretjimi državami 
6.3.1. U činkovitost 
Možnost 3.1  bi prispevala k izboljšanju zaved anja o razmerah na Baltskem morju, Črnem 
morju in v Atlantskem oceanu okoli Ka narskih otokov, ker bi bila tri obstoje ča regionalna 
omrežja SEAHORSE, CoastNet in BSCF me dsebojno povezana z omrežjem EUROSUR, pri 
čemer bi nacionalni koordinacijs ki centri služili kot središ če za izmenjavo informacij. 
 Možnost 3.2
 je najprimernejša, ker zagotavlja zmožnost,  ki je potrebna za sodelovanje sistema 
EUROSUR s tretjimi državami v sredozemski regiji.  V okviru možnosti 3.3
 bi se morala agencija Frontex  ponovno pogajati o vseh sporazumih, ki 
so bili že sklenjeni med državami članicami in tretjimi državami v okviru navedenih 
regionalnih omrežij. 
6.3.2. Skladnost 
Možnosti 3.1 in 3.2  temeljita zlasti na obstoje čih zmožnostih ter omogo čata državam 
članicam in tretjim državam, da upoštevajo prednostne naloge in posebnosti na regionalni 
ravni. Možnost 3.3  ni v skladu s prist opom EUROSUR v zvezi s čim boljšo uporabo 
obstoječih infrastruktur in sistemov. 
6.3.3. Stroški 
V zvezi z možnostjo 3.1  ni nobenih stroškov, ker je bila povezava med vsemi tremi 
regionalnimi omrežji in njihovimi zadevni mi nacionalnimi koordinacijskimi centri 
vzpostavljena pred koncem leta 2011. Kar zadeva možnost 3.2 , so stroški za vzpostavitev in 
vzdrževanje omrežja SEAHORSE Med iterraneo v obdobju 2011–2020 ocenjeni na 
5,37 milijona EUR. V zvezi z možnostjo 3.3  stroški zamenjave treh regionalnih omrežij z 
omrežjem EUROSUR znašajo približno 25,29 milijona EUR. 
6.3.4. Temeljne pravice 
Sodelovanje s tretjimi državami za namene prepre čevanja nezakonitih migracij bi lahko 
znatno negativno vplivalo na temeljne pravice, če organi tretjih držav uporabijo take 
informacije za prepoznavanje oseb ali skupin  oseb, za katere je verjetno, da bodo žrtve 
mučenja ter ne človeškega in ponižujo čega ravnanja. Zato mora za konodajni predlog o sistemu 
EUROSUR zagotoviti ustrezne zaš čitne ukrepe za prepre čevanje take situacije.  
 
EN 8   EN 6.4. Podmožnosti 4.1 do 4.3 za enot no uporabo orodij nadzorovanja 
6.4.1. U činkovitost 
Možnost 4.1  bi predvidela, da vsaka država članica uporablja obstoje če zmožnosti, 
vzpostavljene s Satelitskim centrom EU (EUSC)  in Evropsko agencijo za pomorsko varnost 
(EMSA). Možnost 4.2  bi bila u činkovitejša od možnosti 4.1, ker bi agencija Frontex 
usklajevala zahtevke nacionalnih  koordinacijskih centrov. V okvi ru možnosti 4.3 bi agencija 
Frontex sama vzpostavila tako st oritev, kar bi bilo srednjero čno težko dose či. 
6.4.2. Skladnost 
Možnost 4.2 bi bila skladne jša s ciljem spodbujanja meda gencijskega sodelovanja kot 
možnosti 4.1 in 4.3. Financiranje EU, ki je  za tako storitev zagotovljeno v okviru programa 
GMES, je lahko zaradi svojega ve čnamenskega in medsektorskega pristopa upravi čeno.  
6.4.3. Stroški 
Skupni stroški za možnost 4.1 v obdobju 2012–2020 so ocenjeni na 80 milijonov EUR, 
medtem ko sta zneska za možnost 4.2 (62,1 milijona EUR) in možnost 4.3 (62,3 milijona EUR) skoraj enaka.  
6.4.4. Temeljne pravice 
Slaba stran možnosti 4.1 bi bila ta, da se ne bi smeli vzpostavljati pravni okviri, ki bi 
gospodarskim subjektom omogo čili spremljanje dejavnosti v tretjih državah in shranjevanje 
informacij v skladu s predpisi o varstvu podatkov. 
7. P
RIMERJAVA MOŽNOSTI IN OPREDELITEV NAJPRIMERNEJŠE MOŽNOSTI POLITIKE  
V skladu z oceno iz oddelka 6 bi bile najprimernejše možnosti naslednje: 
 V zvezi z ustanovitvijo nacionalnih koordinacijs kih centrov je najprimernejša možnost 1.1
, 
ker od držav članic ne zahteva, da prestr ukturirajo svoje nacionalne upr ave, in bi jo bilo zato 
mogoče lažje izvajati. 
 Glede na decentraliziran pristop k uvedbi si stema EUROSUR je najprimernejša možnost 
politike za omrežje EUROSUR možnost 2.2
.  
 Ob upoštevanju nujne potrebe po izboljšanju na dzora meja v sredozemski regiji možnost 3.2
 
zagotavlja najboljši odgovor na vprašanje, kako  spodbujati sodelovanje s sosednjimi tretjimi 
državami. Vendar je predpogoj za izvajanje mož nosti 3.2 pripravljenost severnoafriških držav 
k sodelovanju.  Kar zadeva enotno uporabo orodij nadzorovanja, možnost 4.2
 zagotavlja najve čjo dodano 
vrednost. 
 
EN 9   EN Stroški, odgovornost in vir financir anja za najprimernejšo možnost  
Možnost politike 
x.1 Možnost politike 
x.2 Možnost politike 
x.3 Najprimernejša 
možnost   
Korak   
Sestavni del  
decentraliziran 
pristop  delno centraliziran 
pristop  centraliziran 
pristop  uvedba 
s strani  financiranje 
prek  
1 Nacionalni 
koordinacijski 
centri 99,6 milijona EUR  271,6 milijona EUR 610 milijonov EUR držav 
članic Sklada za 
zunanje meje 
1 Situacijski 
center 
agencije 
Frontex 95,6 milijona EUR  129,8 milijona EUR 137 milijonov EUR agencije 
Frontex agencije 
Frontex 
2, 7 Omrežje 42,4 milijona EUR 46,7 milijona EUR  49,3 milijona EUR agencije 
Frontex agencije 
Frontex 
6 Skupna slika 
informacij o 
razmerah na 
območju pred 
mejo 
(oddelek za 
analizo 
tveganja) 0,0 EUR  29,3 milijona EUR  29,2 milijona EUR agencije 
Frontex agencije 
Frontex 
3 Tretje države 0,0 EUR  5,4 milijona EUR  25,3 milijona EUR držav 
članic instrumenta 
za 
financiranje 
razvojnega 
sodelovanja, 
Sklada za 
zunanje meje 
5 Enotna 
uporaba 
orodij 
nadzorovanja 80,5 milijona EUR 62,1 milijona EUR  62,3 milijona EUR agencije 
Frontex, 
EUSC, 
EMSA agencije 
Frontex in 
sedmega 
okvirnega 
programa za 
raziskave in 
razvoj/GMES
Skupaj  318,1 milijona EUR 544,9 milijona EUR 913 milijonov EUR 
Najprimernejša 
možnost  338,7 milijona EUR   
S kombinacijo najprimernejših možnosti bi stroški sistema EUROSUR znašali 
338,7 milijona EUR. 
8. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Agencija Frontex zagotovi, da so uvedene  metode za spremljanje delovanja sistema 
EUROSUR glede na glavne cilje politike. Agencija Frontex dve leti po tem, ko za čne sistem 
EUROSUR delovati v celo ti, in nato vsako leto  predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in 
Komisiji poro čilo o delovanju sistema EUROSUR.  
 
 
EN 10   EN Poleg tega Komisija tri leta po za četku delovanja vseh operacij sistema EUROSUR in nato 
vsaka štiri leta pripravi splošno oceno sistema EUROSUR, h kateri po potrebi priloži ustrezne 
predloge o spremembi uredbe o uvedbi sistema EUROSUR.