SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 4.5.2010 
SEC(2010) 560 kon č. 
  
Priporočilo 
SKLEP SVETA 
naslovljen na Gr čijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv, naj 
sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjk ljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega 
primanjkljaja 
SL 2   SL Priporočilo 
SKLEP SVETA 
naslovljen na Gr čijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv, naj 
sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjk ljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega 
primanjkljaja 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti člena 126(9) in 
člena 136 Pogodbe,  
ob upoštevanju priporo čila Komisije, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 136(1)(a) PDEU dolo ča možnost sprejetja ukrepov za tiste države članice, katerih 
valuta je euro, za ve čjo uskladitev in nadz orovanje njihove prora čunske discipline. 
(2) Člen 126 PDEU dolo ča, da se države članice izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu 
primanjkljaju in v ta namen dolo ča postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. 
Pakt stabilnosti in rasti, ki v svojem korektivnem delu izvaja postopek v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem, zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno 
vzpostavitev zdravega prora čunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere. 
(3) Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) (PES) ugotovil, da v Gr čiji obstaja 
čezmerni primanjkljaj, in izdal priporo čila za njegovo odpravo na jpozneje do leta 2010 
v skladu s členom 104(7) (PES) in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. 
julija 1997 o pospešitvi in razjas nitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Svet je za sprejetje ustreznih ukrepov postavil tudi rok 27. oktober 2009. Svet je 30. novembra 2009 v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovil, da Gr čija 
ni sprejela u činkovitih ukrepov; zato je 16. februarja 2010 v skladu s členom 126(9) 
pozval Gr čijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja najpozneje 
do leta 2012. Svet je prav tako dolo čil 15. maj 2010 kot r ok za sprejetje u
činkovitih 
ukrepov. 
(4) Člen 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 dolo ča, da lahko Svet, če so bili v skladu s 
členom 126(9) PDEU sprejeti u činkoviti ukrepi in po sprejetju poziva nastopijo 
nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z ve čjimi negativnimi posledicami za 
javne finance, na priporo čilo Komisije odlo či, da sprejme revidiran poziv po 
členu 126(9) PDEU. 
SL 3   SL (5) V skladu z napovedmi služb Komisije iz je seni 2009, ki so bile podlaga za prvi poziv 
Grčiji, naj bi se BDP zmanjšal za 0,25 % v letu 2010 ter naj bi si po letu 2011 
opomogel, ko naj bi se po napovedih gospodarska rast pove čala za 0,7 %. Zdaj pa se v 
letu 2010 pri čakuje oster padec BDP, ki se bo v le tu 2011 še nadalje zmanjšal. Nato se 
pričakuje postopna ponovna rast. To znatno  poslabšanje gospodarskega scenarija 
pomeni temu ustrezno slabše  obete za javne finance, če se politika ne spremeni. Temu 
je treba dodati popr avek navzgor kon čnega javnofinan čnega primanjkljaja za leto 2009 
(z ocenjenih 12,7 % BDP v času odločitve na podlagi člena 126(9) na 13,6% BDP v 
skladu s fiskalnim obvestilom, ki ga je Gr čija predložila 1. aprila 2010), pri čemer 
obstaja nevarnost dodatnega popravka navzgor (od 0,3 do 0,5 % BDP) po zaklju čku 
raziskav, ki jih opravlja Eurostat skupaj z grškimi statisti čnimi službami1. Nazadnje, 
zaskrbljenost na trgih zaradi javnofinan čnih obetov se odraža v znatnem povišanju 
premij za tveganja za javni dolg, kar še pove čuje težave pri nadzorovanju razvoja 
javnofinan čnega primanjkljaja in javnega dolga . Glede na predhodno oceno, ki jo je 
Komisija opravila marca 2010, je Gr čija izvajala fiskalne ukrepe za doseganje 
načrtovanega javnofinan čnega primanjkljaja za leto 2010, kot se je od nje zahtevalo. 
Vendar nenadna sprememba gospodarskih okoliš čina pomeni, da teh na črtov ni ve č 
mogoče šteti za veljavne. Neposre dna grožnja solventnosti javnih financ zahteva še 
bolj drasti čne ukrepe v teku tega leta. Hkrati obseg kr čenja gospodarstva, ki ga je 
mogoče zdaj pri čakovati, onemogo ča doseganje prvotno pr edvidenega znižanja 
primanjkljaja. Za Gr čijo je mogo če reči, da so se pojavili nepri čakovani neugodni 
gospodarski dogodki z ve čjimi neugodnimi posledicami za javne finance in zato so 
spremenjena priporo čila iz člena 136 in člena 126(9) PDEU upravi čena.  
(6) Ob upoštevanju zgoraj navedenega se zdi, da je treba rok, ki je bil dolo čen v obvestilu 
Sveta z dne 16. februarja 2010 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v Gr čiji, 
podaljšati za dve leti, na leto 2014. 
(7) Bruto javni dolg je konec leta 2009 znašal 115,1 % BDP. Tako je razmerje med 
dolgom in BDP med najvišjimi v EU in precej nad referen čno vrednostjo 60 % BDP iz 
Pogodbe. Razen tega obstaja nevarnost,  da se bo ta številka še pove čala (za 5 do 7 
odstotnih to čk), ko bo zaklju čena statisti čna raziskava, ki se trenutno izvaja. 
Zmanjševanje primanjkljaja po na črtu, ki se zdi potrebno in izvedljivo glede na 
okoliščine, bi pomenilo, da se dolg odpravi do leta 2014. Poleg stalnih visokih 
javnofinan čnih primanjkljajev so k pove čanju dolga veliko prispevale tudi „izredne“ 
operacije. To je še dodatno zamajalo zaupanje trgov, da lahko vlada nadzoruje dolg. Grčija mora nujno sprejeti odlo čne ukrepe, najbolj obsežne do zdaj, v zvezi s 
primanjkljajem in drugimi dejavniki, ki pris pevajo k povišanju dolga , da bi zaustavila 
večanje razmerja med dolgom in BDP ter omogo čila, da se dolg čim prej zniža na 
raven, ki omogo ča tržno financiranje. 
(8) Zelo resno poslabšanje finan čnega položaja vlade je države članice euroobmo čja 
spodbudilo k odlo čitvi, da Gr čiji zagotovijo pomo č za stabilnost, da bi zaš čitile 
finančno stabilnost euroobmo čja kot celote, skupaj z ve čstransko pomo čjo 
Mednarodnega denarnega sklada. Ta pomo č je v obliki združev anja dvostranskih 
posojil, ki ga koordinira Komis ija. Posojilodajalci so se odlo čili, da mora Gr čija za 
prejem pomo či, spoštovati ta sklep. Predvsem se od Gr čije pričakuje, da bo izvedla 
ukrepe iz tega sklepa po dolo čenem razporedu – 
                                                
 
1 Eurostatovo sporo čilo za javnost 55/2010, 22. april 2010. 
SL 4   SL SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:  
Člen 1 
1. Gr čija čim hitreje in najpozneje  do leta 2014 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj.  
2. Cilj prilagajanja, ki omogo ča zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je javnofinan čni 
primanjkljaj, ki ne presega 18 508 mili jonov EUR (8,0 % BDP) v letu 2010, 17 065 
milijonov EUR (7,6 % BDP) v letu 2011, 14 916 milijonov EUR (6,5 % BDP) v letu 
2012, 11 399 milijonov EUR (4,9 % BDP) v letu 2013, 6 385 milijonov EUR (2,6 % 
BDP) v letu 2014. V ta namen bo treb a v obdobju 2009–2014 strukturni saldo 
izboljšati za vsaj 10 % BDP. 
3. Prilagoditev iz odstavka 2 zahteva, da letna sprememba konsolidiranega bruto 
javnega dolga ne preseže 34,058 milijona EUR v letu 2010, 17,365 milijona EUR v letu 2011, 15,016 milijona EUR v leta 2012, 11,599 milijona EUR v letu 2013 in 7,885 milijona EUR v letu 2014 Glede na trenutne napovedi BDP se bo razmerje med dolgom in BDP razvijalo takole : 133,2 % v letu 2010, 145,2 % v letu 2011, 
148,8 % v letu 2012, 149,6 % v letu 2013 in 148,4 % v letu 2014. 
Člen 2 
1. Gr čija sprejme naslednje ukrepe pred koncem junija 2010: 
(a) zakon, ki uvaja progresivno dav čno lestvico za vse vi re prihodka in 
horizontalno enotno obravnavo prih odkov iz dela in kapitala; 
(b) zakon, ki razveljavlja vse dav čne oprostitve in avtonomne dav čne določbe v 
davčnem sistemu, vklju čno s prihodkom od posebnih nadomestil za javne 
uslužbence; 
(c) odprava odobritev prora čunskih sredstev za varnost no rezervo, da se privar čuje 
700 milijonov EUR; 
(d) ukinitev ve čine odobritev prora čunskih sredstev za solidarnostne dodatke 
(razen dela, ki je namenjen odpravljanju revš čine), da se prihrani 400 milijonov 
EUR; 
(e) znižanje najvišjih pokojnin, da se v celotnem letu prihrani 500 milijonov EUR 
(350 milijonov v letu 2010); 
(f) znižanje velikono čnega, poletnega in boži čnega dodatka ter dodatkov, ki se 
plačujejo državnim uslužbencem, da se  v celotnem letu prihrani 
1 500 milijonov EUR (1 100 milijonov EUR v letu 2010);   
(g) ukinitev velikono čnega, poletnega in boži čnega dodatka upokojencem, vendar 
je pri tem treba zaš čititi tiste, ki prejemajo nizk e pokojnine, da se v celotnem 
letu prihrani 1 900 milijonov EUR (1 500 milijonov EUR v letu 2010);  
(h) povišanje stopnje DDV, kar v celotnem letu zagotovi prihodek najmanj 
1,8 milijarde EUR (800 milijonov EUR v letu 2010); 
SL 5   SL (i) povišanje trošarin za gorivo, tobak in alkohol, kar v celotnem letu zagotovi 
prihodek najmanj 1 050 milijonov EUR (450 milijonov EUR v letu 2010); 
(j) zakonodaja o izvajanju direktive o storitvah2; 
(k) zakon o preoblikovanju in poenostavitvi javne uprave na lokalni ravni, da se 
znižajo stroški njenega delovanja; 
(l) ustanovitev delovne skupi ne za izboljšanje stopnje črpanja sredstev iz 
strukturnih in kohezijskih skladov; 
(m) zakon za poenostavitev us tanavljanja novih podjetij; 
(n) znižanje javnih naložb za 500 milijonov EUR glede na na črtovane; 
(o) nakazovanje odobritev iz prora čuna za sofinanciranje st rukturnih in kohezijskih 
skladov na poseben centralni ra čun, ki ga ni mogo če uporabiti v noben drug 
namen. 
2. Gr čija sprejme naslednje ukrepe pred koncem septembra 2010: 
(a) vklju čitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v predlog prora čuna za leto 2011, 
ki znašajo vsaj 3,2 % BDP (4,3 % BDP, če se upoštevajo prenosi iz ukrepov, ki 
se izvajajo v letu 2010). V prora čun se vklju čijo predvsem naslednji ukrepi (ali 
v izjemnih okoliš činah ukrepi, ki zagotavljajo primerljive prihranke): znižanje 
neposredne porabe osrednje vlade za vsaj 300 milijonov EUR v primerjavi s 
stopnjo iz leta 2010 (poleg prihrankov, ki izhajajo iz reforme javne uprave in 
lokalnega upravljanja iz tega odstavka) ; zamrznitev indeksacije pokojnin (da se 
prihrani 100 milijonov EUR); uvedba za časnih kriznih dajatev za zelo donosna 
podjetja (kar bi zagotovilo vsaj 600 milijonov EUR dodatnega prihodka v letih 
2011, 2012 in 2013); uvedba pavšalnega predpla čila davka za strokovne 
delavce (kar bi zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR v letu 2011, v letih 2012 in 2013 pa še ve č); razširitev osnove za DDV z vklju čitvijo nekaterih storitev, ki 
so trenutno izvzete, in s premikom 30 % blaga in storitev, za katere se za 
odmero DDV trenutno uporablja znižan a stopnja, v osrednjo stopnjo (s čimer 
se pridobi 1 milijarda EUR); postopna uvedba zelenega davka na emisije CO
2 
(kar bi zagotovilo vsaj 300 milijonov EUR v letu 2011); izvajanje, s strani 
vlade, zakonodaje o reformi javne uprave in reorganizacija lokalnega upravljanja (da se v letu 2011 strošk i znižajo za najmanj 500 milijonov EUR, v 
letih 2012 in 2013 pa še za dodatnih 500 milijonov EUR); znižanje doma čih 
naložb (za vsaj 1 milijardo EUR), tako da se da prednost naložbenim projektom, ki se financirajo iz ev ropskih strukturnih skladov; pobude za 
ureditev kršitev v zvezi z rabo zemljiš č (kar bi v obdobju od leta 2011 do leta 
2013 zagotovilo vsaj 1 500 milijonov EUR, pri tem 500 milijonov EUR v letu 2011); pobiranje prihodkov z izdajo licenc za igre na sre čo (vsaj 500 milijonov 
EUR iz prodaje licenc in  200 milijonov EUR iz licen čnin); širitev osnove za 
davek na nepremi čnine s posodobitvijo vrednosti sredstev (vsaj 500 milijonov 
EUR dodatnega prihodka); višja obdav čitev plač v naravi, vklju čno z 
                                                
 
2 Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na 
notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006). 
SL 6   SL obdavčitvijo obrokov za odpla čevanje leasinga avtomobila (vsaj 150 milijonov 
EUR); povišanje obdav čenja luksuznih izdelkov (za vsaj 100 milijonov EUR); 
poseben davek na črne gradnje (800 milijonov EUR na leto); zapolnitev le 
20 % izpraznjenih delovnih mest v javnem sektorju ob upokojitvi uslužbencev (osrednja vlada, ob čine, državna podjetja, lokalne vlade, državne agencije in 
druge javne ustanove); 
(b) zakon o reformi pokojninskega sistem a za zagotovitev njegove srednje- in 
dolgoročne vzdržnosti. Zakon mora uvesti zl asti enotno zakonsko predpisano 
upokojitveno starost 65 let (tudi za ženske); združitev obstoje čih pokojninskih 
skladov v tri sklade ter enoten nov pokojninski sistem za vse sedanje in bodo če 
zaposlene (z za četkom veljavnosti 1. januarja 2013); znižanje zgornje meje 
pokojnin; postopno daljšanje minimalnega obdobja vpla čevanja prispevkov za 
upokojitev s polno pokojnino s 37 na 40 let (do leta 2015); minimalno upokojitveno starost 60 let do 1. januarja 2011 (tudi za delavce v težkih in napornih poklicih ter tiste s 40-letno dobo vpla čevanja prispevkov); odpravo 
posebnih pravil za že pr ed letom 1993 zavarovane osebe (ob ohranitvi 
pridobljenih pravic); bistveno skrajšanje  seznama težkih in napornih poklicev; 
znižanje pokojnin (za 6 % na leto) za ljudi, ki se upokojijo v starosti od 60 do 
65 let, z dobo vpla čevanja, krajšo od 40 let; izde lavo mehanizma avtomatskega 
prilagajanja, ki povezuje upokojit veno starost z vse daljšo pri čakovano 
življenjsko dobo (od leta 2020); minimalni zajam čeni dohodek za starejše ljudi 
nad zakonsko predpisano upokojitveno st arostjo na podlagi ugotovljenega 
premoženjskega stanja; strožje pogoje za upravi čenost do invalidskih pokojnin 
in redno ponovno preverjanje upravi čenosti do invali dskih pokojnin; 
spremembo formule dolo čanja višine pokojnine v sistemu, ki temelji na 
prispevkih, za okrepitev povezave med vpla čanimi prispevki in prejetimi 
pokojninami (z odmerno stopnjo, omejeno na povpre čno letno stopnjo 1,2 %) 
ter podaljšanje obdobja za izra čun pokojninske osnove na  prihodke v celotni 
življenjski dobi (ob ohranitv i pridobljenih pravic). Z izvajanjem tega zakona se 
bo v prihodnjih desetletjih napovedano pove čanje odhodkov za pokojnine v 
razmerju do BDP zmanjšalo pod povpre čje v euroobmo čju, povečanje porabe 
javnega sektorja za pokojnine pa se bo v obdobju 2010–2060 omejilo na manj kot 2,5 % BDP;  
(c) okrepitev vloge in virov splošnega ra čunovodskega urada ter sprejetje ukrepov 
za zaščito pred možnimi politi čnimi posegi v napovedi podatkov in 
rač
unovodstvo; 
(d) osnutek reforme zakonodaje o pla čah v javnem sektorju, zlasti tudi ustanovitev 
enotnega pla čilnega organa za izpla čevanje pla č ter uvedba enotnih na čel in 
rokov za izdelavo raciona lizirane enotne pla čne lestvice javnega sektorja, ki se 
bo uporabljala za državni sektor, loka lne organe in druge agencije;  
(e) zakonodaja, ki izboljšuje u činkovitost dav čne uprave in nadzora; 
(f) uvedba neodvisnega pregle da javne uprave in obstoje čih socialnih programov; 
(g) objava mese čnih statisti čnih podatkov (na podlagi de narnega toka) o prihodkih, 
odhodkih, financiranju in zaostalih pla čilih, ki so na voljo za državo in njene 
podsubjekte; 
SL 7   SL (h) akcijski na črt za izboljšanj e zbiranja in obdelave javnofinan čnih podatkov, 
zlasti z izboljšanjem mehanizmov nadzora pri statisti čnih organih in splošnem 
računovodskem uradu ter zagotovitvijo u činkovite ose bne odgovornosti v 
primeru napa čnega poro čanja, da se lahko hitro zagotovijo visokokakovostni 
javnofinan čni podatki v skladu z uredbami (ES) št. 2223/963, 264/20004, 
1221/20025, 501/20046, 1222/20047, 1161/20058, 223/20099 in 479/200910; 
(i) redno objavljanje informacij o finan čnem stanju javnih podjetij in drugih 
javnih subjektov, ki se ne uvrš čajo v državo (vklju čno s podrobnimi izkazi 
poslovnega izida, bilancami stanja  ter podatki o zaposlovanju in pla čah). 
3. Gr čija sprejme naslednje ukrepe do konca decembra 2010: 
(a) dokon čno sprejetje ukrepov iz ods tavkov 2(a) in (d);  
(b) osnutek zakonodaje za okrepitev fiskalnega okvira. To vklju čuje zlasti 
vzpostavitev srednjero čnega fiskalnega okvira, ob likovanje obvezne varnostne 
rezerve v prora čunu, ki ustreza 10 % vseh od obrenih sredstev, oblikovanje 
strožjega mehanizma za spremljanje odhodkov in ustanovitev neodvisne fiskalne agencije, ki nudi svetovanje o fiskalnih zadevah in strokovni nadzor 
nad njimi;  
(c) zakon o reformi sistema pogajanj o pla čah v zasebnem sektorju, ki mora 
predvideti znižanje pla čil za nadurno delo, izboljšan je prožnosti upravljanja 
delovnega časa in omogo čiti sklepanje lokalnih teri torialnih paktov o rasti pla č 
pod sektorskimi dogovori; 
(d) zakon o minimalnih pla čah, da se uvedejo pla če, nižje od minimalnih, za 
ogrožene skupine, kot so mladi in dolgoro čno brezposelni, ter sprejmejo 
ukrepi, ki bodo zagotovili, da  se sedanje minimalne pla če v nominalnem smislu 
ne bodo spremenile tri leta; 
                                                
 
3 Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih 
računov v Skupnosti, UL L 310 , 30.11.1996.  
4 Uredba Komisije (ES) št. 264/2000 z dne 3. februarja 2000 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 
glede kratkoro čne statistike javnih financ, UL L 29/4, 4.2.2000.  
5 Uredba (ES) št. 1221/2002 Evropskega parlamenta in sveta z dne 10. junija 2002 o četrtletnih 
nefinančnih računih sektorja država, UL L 179/1 , 9.7.2002.  
6 Uredba Evropskega parlamenta in sveta (ES) št. 501/2004 z dne 10. marca 2004 o četrtletnih finan čnih 
računih sektorja država, UL L 81/1 , 19.3.2004.  
7 Uredba Sveta (ES) št. 1222/2004 z dne 28. junija 2004 o zbiranju in posredovanju podatkov o 
četrtletnem javnem dolgu, UL L 233/1 , 2.7.2004.  
8 Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih 
nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih, UL L 191/22 , 22.7.2005.  
9 Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter 
razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih 
podatkov na Statisti čni urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statisti čnih podatkih 
Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statisti čne programe 
Evropskih skupnosti, UL L 87/164, 31.3.2009.  
10 Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, UL L 145/1, 
10.6.2009.  
SL 8   SL (e) reforma zakonodaje o varnosti zaposlitve s ciljem podaljšati poskusno dobo pri 
novih delovnih mestih na eno leto, zmanjšati celoten obseg pla čil odpravnin in 
zagotoviti, da za uslužbence in dela vce veljajo enaki pogoji za izpla čilo 
odpravnin, zvišati minima lni prag za uporabo pravil  o kolektivnih odpustih, 
zlasti za ve čja podjetja, in spodbuditi pogostejšo uporabo za časnih pogodb o 
delu; 
(f) znatno povišanje stopenj črpanja strukturnih in kohezijskih skladov;  
(g) uvedba novega sistema za zdravila , ki daje prednost uporabi generi čnih zdravil; 
(h) vzpostavitev enotnega sistema javnih naro čil s centralnim organom za javna 
naročila, ki zagotavlja zlas ti zanesljive razpisne pos topke ter predhodne in 
naknadne nadzore; 
(i) zakonodaja, ki poenostavlja in pospešuje  postopek izdaje dovoljenj podjetjem, 
industrijskim dejavnostim in strokovnjakom; 
(j) sprememba institucionalnega okvir a grškega organa za konkurenco, da se 
poveča njegova neodvisnost, dolo čijo razumni roki za preiskave in izdajo 
odločitev ter da se mu dodeli pooblastilo za zavra čanje pritožb;  
(k) boljše upravljanje javnih sredstev s ciljem  zbrati vsaj 1 milijardo EUR na leto v 
obdobju 2011–2013; 
(l) ukrepi, namenjeni odpravljanju obstoje čih omejitev svobode opravljanja 
storitev.  
4. Gr čija sprejme naslednje ukrepe do konca marca 2011: 
dokončno sprejetje ukrepov iz odstavka (3)(b). 
5. Gr čija sprejme naslednje ukr epe do konca junija 2011: 
(a) racionalizirana enotna pla čna lestvica, ki se bo upor abljala za drža vni sektor, 
lokalne organe in druge agencije, z na domestili, ki ustrezajo produktivnosti in 
nalogam; 
(b) ukrepi za izvajanje ugotovitev zuna njega in neodvisnega funkcionalnega 
pregleda javnih uprav;  
(c) okrepitev inšpektorata za delo, v katerem je zaposleno samo usposobljeno 
osebje in ima postavljene kvantitativne cilje glede števila pregledov, ki jih je 
treba opraviti. 
SL 9   SL 6. Gr čija sprejme naslednje ukr epe do konca septembra 2011: 
(a) vklju čitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v višini vsaj 2,2 % BDP v predlog 
proračuna za leto 2012. Prora čun vključuje zlasti naslednje ukrepe (ali v 
izjemnih okoliš činah ukrepe, ki prinašajo primerljive prihranke): nadaljnja 
razširitev osnove za DDV z uporabo normalne dav čne stopnje za blago in 
storitve namesto znižane (da se zb ere vsaj dodatnih 300 milijonov EUR); 
dodatno zmanjšanje števila zaposlenih v ja vnem sektorju poleg zmanjšanja na 
podlagi pravila enega novega uradnika na  pet upokojitev v javnem sektorju (da 
se prihrani vsaj 600 milijonov EUR); uvedba trošarin za brezalkoholne pija če 
(v skupnem obsegu vsaj 300 milijonov EUR); razširitev dav čne osnove pri 
davku na nepremi čnine s posodobitvijo vrednosti sred stev (da se ustvari vsaj 
200 milijonov EUR dodatnih prihodkov); re organizacija oblasti na poddržavni 
ravni (s ciljem ustvariti vsaj 500 m ilijonov EUR prihrankov); znižanje vmesne 
porabe države (za vsaj 300 milijonov EU R glede na raven v letu 2011l); 
nominalna zamrznitev pokojnin; ve čja učinkovitost pavšalnega predpla čila 
davka za samozaposlene (s ciljem zbra ti vsaj 100 milijonov EUR); znižanje 
transferjev javnim podjetjem (za vs aj 800 milijonov EUR) po njihovem 
prestrukturiranju; zagotovitev nadomestil za brezposelnost na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja (s ciljem ustvariti 500 milijonov EUR prihrankov); zbrati dodatne prihodke iz izdajanja dovoljenj za igre na sre čo 
(vsaj 225 milijonov EUR iz prodaje dovoljenj in 400 milijonov EUR iz licenčnin); 
(b) zmanjšanje dav čnih ovir za združitve in prevzeme;  
(c) poenostavitev postopka cari njenja za izvoz in uvoz;  
(d) dodatno povišanje stopenj črpanja strukturnih in  kohezijskih skladov; 
(e) popolno izvajanje programa boljše pravne ureditve, da se za 20 % zmanjša 
upravno breme (glede na leto 2008). 
7. Gr čija sprejme naslednje ukrepe do konca decembra 2011: 
(a) dokon čno sprejetje ukrepov iz odstavka 6(a); 
(b) okrepitev vodstvene sposobnosti vseh or ganov upravljanja in posredniških teles 
operativnih programov v okviru naci onalnega strateškega referen čnega okvira 
2007–2013 in certificiranje po ISO 9001:2008 (vodenje kakovosti). 
Člen 3 
Grčija v celoti sodeluje s Komisijo in ji na njeno utemeljeno zahtevo takoj pošlje vse podatke 
ali dokumente, ki so potrebni za spre mljanje spoštovanja tega sklepa.  
Člen 4 
1. Gr čija vsako četrtletje Svetu in Komisiji predloži poro č
ilo, v katerem so opisani 
ukrepi politike, ki jih je sprejela za izpolnitev zahtev tega sklepa.  
SL 10   SL 2. Poro čila iz odstavka 1 morajo vsebovati podrobne informacije o:  
(a) konkretnih ukrepih, izvedenih do roka za poro čilo, za izpolnitev zahtev tega 
sklepa, vklju čno s kvantitativno opredeljenim prora čunskim vplivom teh 
ukrepov;  
(b) konkretnih ukrepih, ki naj bi  se izvedli po roku za poro čilo, za izpolnitev 
zahtev tega sklepa, časovnem na črtu za njihovo izvajanje in oceni njihovega 
proračunskega vpliva;  
(c) mese čnem izvrševanju državnega prora čuna;  
(d) medletnih podatkih o izvrševanju prora čuna na podro čju socialne varnosti, 
lokalnih oblasti in izvenprora čunskih sredstev;  
(e) izdajah državnega dolga in njegovem odpla čevanju;  
(f) razvoju na podro čju stalnih in za časnih zaposlitev v javnem sektorju;  
(g) javnofinan čnih odhodkih, ki čakajo na izvršitev (nakopi čena zaostala pla čila);  
(h) finan čnem stanju javnih podjetij in  drugih javnih subjektov.  
3. Komisija in Svet analizirata poro čila in ocenita, če Grčija spoštuje ta sklep. V okviru 
teh ocen lahko Komisija navede ukrepe, ki so potrebni za upoštevanje postopka 
prilagoditve, dolo čenega v tem sklepu za odpravo čezmernega primanjkljaja.  
Člen 5 
Ta sklep za čne veljati na dan obvestila.  
Člen 6 
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik