Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 18/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„DEALURILE VRANCEI“

Referenčna številka: PGI-RO-A1582-AM01

Datum obvestila: 10. 10. 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vključitev novih sort vinske trte v gojenje

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je dopolnjena z novimi sortami vinske trte, ki jih je na razmejenem območju dovoljeno gojiti za proizvodnjo vin z geografsko označbo, in sicer zaradi podnebnih sprememb, ki so se zgodile v zadnjih letih in glede katerih se zdi, da so nekatere sorte bolje prilagojene nanje, ter zaradi večjega števila sončnih dni na tem območju, ki lahko pri nekaterih sortah belih in rdečih vin prispevajo k intenzivnejšemu kopičenju arome in barve.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

2. Sprememba ravni vinogradniških in vinarskih donosov

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je spremenjena, kar zadeva raven vinogradniških in vinarskih donosov, ki so povečani; ta sprememba vpliva na enotni dokument.

Sprememba je potrebna zaradi novih vinogradov, nastalih iz preusmerjenih ali prestrukturiranih vinogradov s klonsko selekcijo in uporabo podlag za cepljenje z velikim kvalitativnim in kvantitativnim potencialom, ki zlasti v letih z ugodnimi vremenskimi razmerami dajejo večje donose in ki tudi zaradi tehnologij predelave zagotavljajo ohranjanje kakovosti, ki se zahteva za geografsko označbo.

3. Sprememba razmejenega geografskega območja proizvodnje

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je dopolnjena, kar zadeva razmejeno geografsko območje geografske označbe, ki je razširjeno na nekatere kraje v upravni enoti Vrancea, na ozemlju katerih se trga grozdje, ki se uporablja za proizvodnjo vin z geografsko označbo; ti kraji imajo enake talne in podnebne razmere kot drugi kraji v okrožju Vrancea, ki so v specifikaciji proizvoda navedeni kot deli geografskega območja proizvodnje, ter se nahajajo v neposredni bližini teh krajev.

Posledično je spremenjen enotni dokument.

4. Vključitev posebnih praks pridobivanja vin rosé

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je dopolnjena s pogoji pridobivanja belih vin ali vin rosé tudi iz sort vinske trte pinot gris in traminer roz, in sicer zaradi razvoja tehnologij pridelave vina ter vse večjega zanimanja potrošnikov za ti sorti s posebnimi značilnostmi, zlasti za vina rosé.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Preoblikovanje pogojev za razvrstitev proizvedenih vin

Opis in razlogi

Pogoji za razvrstitev proizvedenih vin so preoblikovani na zahtevo proizvajalcev, ki ugotavljajo, da pri proizvodih z geografsko označbo niso več zagotovljene nekatere kakovostne značilnosti; ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Dealurile Vrancei“

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Fizikalno-kemijski in organoleptični parametri – bela vina/vina rosé

Za bela vina so značilni kompleksnost okusa in vonja, svežina, uravnoteženost, cvetlične arome vrtnice, medu ali začimb in diskretne note svežega ali tropskega sadja ter srednja ali visoka vsebnost kislin. Iz sort vinske trte, ki se gojijo v tej regiji, se pridelujejo vina, ki se odlikujejo po širokem spektru vonjalnih not, in sicer cvetličnih, sadnih in začimbnih, ki so poudarjene z delikatnimi odtenki mineralnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Fizikalno-kemijski in organoleptični parametri – rdeča vina

Rdeča vina pridobijo izraznost s sadnimi notami, ki so poudarjene z njihovo mineralnostjo, koncentracija antocianinov pa jim daje intenzivno barvo, ki glede na sorto vinske trte sega od rubinasto rdeče do vijolično rdeče. Različna pridelana vina, to je suha in polsuha vina, so polna ter imajo specifično aromo sorte vinske trte in arome rdečega jagodičja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Značilnosti vinogradov

Pridelovalna praksa

— Najmanj 2 500 trsov/ha.

— Gojitvena oblika: srednje visoka gojitvena oblika z dvignjeno glavo, z enim ali dvema krakoma, odvisno od primera.

— Namakanje: kjer je to potrebno zaradi talnih in podnebnih razmer, je vzpostavljen kapljični namakalni sistem, ki bo razširjen; uporablja se tako, da ne škoduje kakovosti grozdja.

(b) Največji donosi

Sauvignon, pinot gris, chardonnay, muscat ottonel, tămâioasă românească, traminer alb:

17 600 kilogramov grozdja na hektar.

Busuioacă de bohotin, traminer roz, cabernet sauvignon, fetească neagră:

17 600 kilogramov grozdja na hektar.

Fetească albă, riesling de rhin, aligote, frâncuşă, băbească gri, şarba, merlot, burgund mare, pinot noir, băbească neagră:

19 000 kilogramov grozdja na hektar.

Fetească regală, riesling italian, crâmpoşie, crâmpoşie selecţionată, galbenă de odobeşti, mustoasă de măderat, furmint, muscadelle:

22 000 kilogramov grozdja na hektar.

Semillon, plăvaie, cadarcă, negru aromat, aromat de iaşi, unirea, mioriţa, portugais bleu, codană:

22 000 kilogramov grozdja na hektar.

Syrah, zweigelt, sangiovese, arcaș, barbera, nebbiolo:

22 000 kilogramov grozdja na hektar.

Sauvignon, pinot gris, chardonnay, muscat ottonel, tămâioasă românească, traminer alb:

135 hektolitrov na hektar.

Busuioacă de bohotin, traminer roz, cabernet sauvignon, fetească neagră:

135 hektolitrov na hektar.

Fetească albă, riesling de rhin, aligote, frâncuşă, băbească gri, şarba, merlot, burgund mare, pinot noir, băbească neagră:

145 hektolitrov na hektar.

Fetească regală, riesling italian, crâmpoşie, crâmpoşie selecţionată, galbenă de odobeşti, mustoasă de măderat, furmint, muscadelle:

170 hektolitrov na hektar.

Semillon, plăvaie, cadarcă, negru aromat, aromat de iaşi, unirea, mioriţa, portugais bleu, codană:

170 hektolitrov na hektar.

Syrah, zweigelt, sangiovese, arcaş, barbera, nebbiolo:

170 hektolitrov na hektar.

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Vrancea:

— kraji: Panciu, Crucea de Sus, Dumbrava, Crucea de Jos, Satu Nou, Neicu,

— kraji: Movilița, Diocheti-Rediu, Movilița-Trotușanu, Frecăței, Văleni,

— kraji: Străoane, Repedea, Muncelu, Străoane, Văleni,

— kraji: Fitionești, Holbănești, Ghimicești, Ciolănești, Mănăstioara,

— kraji: Mărășești, Haret, Călimănești, Modruzeni, Siretu, Tișița, Pădureni,

— kraji: Țifești, Sârbi, Oleșești, Vitănești, Clipicești, Bătinești, Igești, Pătrășcani,

— kraja: Păunești, Viișoara,

— kraji: Ruginești, Copăcești, Văleni, Anghelești,

— kraji: Pufești, Domnești-Târg, Ciorani, Domnești-Sat,

— kraja: Odobești, Unirea,

— kraji: Broșteni, Pitulușa, Arva,

— kraji: Jariștea, Vărsătura, Pădureni, Scânteia,

— kraji: Bolotești, Găgești, Pietroasa, Vităneștii de sub Măgura, Putna, Ivăncești,

— kraji: Cotești, Budești, Valea Cotești, Goleștii de Sus,

— kraji: Urechești, Popești, Terchești,

— kraji: Dumbrăveni, Dragosloveni, Cândești, Alexandru Vlahuța, Dumbrăveni,

— kraja: Bordești, Bordeștii de Jos,

— kraji: Tâmboești, Slimnic, Trestieni, Pietroasa, Pădureni, Obrejița,

— kraji: Slobozia Bradului, Coroteni, Valea Beciului, Cornetu,

— kraji: Cârligele, Dalhăuți, Bontești, Blidari,

— kraja: Câmpineanca, Pietroasa,

— kraji: Vârteșcoiu, Faraoanele, Râmniceanca, Beciu, Pietroasa, Olteni,

— kraji: Slobozia Ciorăști, Jiliște, Armeni. Okrožje Buzău:

— kraji: Grebănu, Zăplazi, Livada, Livada Mică, Plevna, Homești,

— kraji: Podgoria, Orația, Coțatcu, Tăbăcari,

— kraja: Topliceni, Răducești.

7. Glavne sorte vinske trte

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klävner morillon noir

Șarba B

Galbenă de odobești B – galbenă de căpătanu, galbenă uriașă, galbenă

Miorița B

Muscadelle B – moscatello bianco, muscadet doux

Sémillon B – semillon blanc

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc, troyen blanc

Aromat de Iași B

Băbească gri G

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc, chardonnay

Crâmpoșie B

Crâmpoșie selecționată B

Frâncușă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova, poamă creață

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Riesling de rhin B – weisser riesling, white riesling

Unirea B

Plăvaie B – bălană, plăvană, poamă bălaie

Furmint B – furmin, şom szalai, szegszolo

Pinot noir N – spätburgunder, pinot nero

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka, limberger

Codană N

Portugais bleu N – blauer portugieser, oporto, portugieser

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză, fekete budai

Zweigelt N – blauerzweigelt, negru de zweigelt, zweigelt blau

Sangiovese N – brunello di montalcino, morellino

Arcaș N

Barbera N

Nebbiolo N

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova, muscat blanc à petits grains

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube, tamianka

Busuioacă de bohotin Rs - schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus, tămâioasă violetă

Negru aromat N

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz, gewürztraminer

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher, straftraube

Traminer aromat alb B

8. Opis povezave

Informacije o geografskem območju

Litološki substrat: pesek, prekrit s plastjo nanosov puhlice ter izmenjujočima se glino in morskim peskom.

Relief: izmenjujejo se ravna in gričevnata zemljišča z nadmorsko višino med 100 in 300 m, ki ležijo na osi zahod-vzhod. Izpostavljenost in naklon pobočij zagotavljata optimalne pogoje za vinogradništvo in možnosti pridelave različnih sort, ki obstajajo v teh vinogradih.

Podnebje: zmerno celinsko podnebje z razlikami zaradi prisotnosti evropskih in atlantskih zračnih mas. Povprečne letne vrednosti sončnega sevanja v večini regije presegajo 120 kcal/cm2, na južnih pobočjih pa celo 140 kcal/cm2. V zadnjih letih je bilo ugotovljeno segrevanje podnebja, ki je povezano z nestabilnim padavinskim režimom, kjer se sušna obdobja izmenjujejo z obdobji presežnih padavin.

Tla: zaradi uravnotežene in lahke teksture so prepustna, njihove lastnosti pa spodbujajo precejšnjo vsebnost hranilnih snovi, ki so še posebno primerne za gojenje vinske trte.

Podatki o proizvodu

Bela vina se odlikujejo po svoji ekstraktnosti, uravnoteženi strukturi in ustrezni vsebnosti kislin, kar je posledica izpostavljenosti pobočij proti jugovzhodu, pa tudi pridelovalnih praks, s katerimi se ohranja zmerna raven proizvodnje.

Rdeča vina slovijo po svoji nežnosti, lahkih taninih in živi barvi, značilnostih, ki so rezultat obilne osončenosti in toplote ter tal z lahko teksturo. Kakovost vinogradniških in vinskih proizvodov s to geografsko označbo je predvsem posledica talnih in podnebnih razmer na tem območju, implicitno pa tudi starodavnih vinogradniških praks in praks pridelave vina, ki so se skozi čas izboljševale z izkušnjami vinogradnikov iz regije.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

ni dodatnih določb.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dealurile_vrancei_modif_cf_cererii_1425_14.06.2019_no_track_changes.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.