POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Peto poročilo o izvajanju akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima v Republiki Moldaviji

1. Uvod

Dialog o vizumih med EU in Republiko Moldavijo za proučitev pogojev pri brezvizumskem potovanju za državljane Republike Moldavije (v nadaljnjem besedilu: moldavske državljane) v EU se je začel 15. junija 2010 s prvim srečanjem visokih uradnikov. Komisija je 24. januarja 2011 organom Republike Moldavije (v nadaljnjem besedilu: moldavskim organom) predložila akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt za liberalizacijo)[1], februarja pa je sledilo drugo srečanje visokih uradnikov. V akcijskem načrtu za liberalizacijo je določen niz natančnih meril za Republiko Moldavijo v zvezi s štirimi tako imenovanimi „sklopi“[2] tehnično pomembnih vprašanj, namen tega načrta pa je sprejetje zakonodajnega, političnega in institucionalnega okvira (faza 1) ter njegovo učinkovito in trajnostno izvajanje (faza 2).

Komisija je o izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo redno poročala Evropskemu parlamentu in Svetu. Prvo poročilo o napredku je predložila 16. septembra 2011[3]. Tretje srečanje visokih uradnikov pa je potekalo 7. oktobra 2011.

Ocenjevalne misije v zvezi s sklopi 2, 3 in 4 akcijskega načrta za liberalizacijo so potekale oktobra in novembra 2011, v njih pa so sodelovali strokovnjaki iz držav članic EU ter uradniki Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD). Namen teh misij je bil oceniti zakonodajni, politični in institucionalni okvir na podlagi meril prve faze akcijskega načrta za liberalizacijo ter skladnost tega okvira z evropskimi in mednarodnimi standardi. Drugo poročilo o napredku je bilo objavljeno 9. februarja 2012[4], četrto srečanje visokih uradnikov pa je potekalo 27. februarja 2012.

Tretje poročilo o napredku je bilo objavljeno 22. junija 2012[5]. To je bilo končno poročilo o napredku v zvezi s prvo fazo akcijskega načrta za liberalizacijo in je vsebovalo skupno oceno Komisije o napredku Republike Moldavije pri izpolnjevanju meril prve faze akcijskega načrta za liberalizacijo. Komisija je 3. avgusta 2012 objavila oceno možnih migracijskih in varnostnih učinkov prihodnje liberalizacije vizumskega režima za moldavske državljane, ki potujejo v EU[6], pri pripravi katere so sodelovali pristojne agencije EU in deležniki.

Svet je na podlagi teh poročil 19. novembra 2012 sprejel sklepe, v katerih se je strinjal z oceno Komisijo, da je Republika Moldavija izpolnila vsa merila prve faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Vzpostavljen je bil zahtevani zakonodajni, politični in institucionalni okvir. Nato se je začelo ocenjevanje meril, določenih v drugi fazi akcijskega načrta za liberalizacijo.

Peto srečanje visokih uradnikov je potekalo 28. januarja 2013. Med 18. februarjem in 15. marcem 2013 je bil izveden nov niz ocenjevalnih misij v zvezi z vsemi štirimi sklopi akcijskega načrta za liberalizacijo. Misije so bile v smislu podrobnosti ocenjevanja brez primere – trajale so štiri tedne, v njih pa je sodelovalo 12 strokovnjakov iz držav članic EU, ki so jih spremljali uradniki Komisije in ESZD. Namen misij je bil oceniti stanje na področju izpolnjevanja meril druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo ter obseg izvajanja zakonodajnega, političnega in institucionalnega okvira, in sicer v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi. Posebna pozornost je bila namenjena področjem, kot so boj proti diskriminaciji in integracija manjšin ter trgovina z ljudmi, pri čemer so nekatera od teh področij omenjena tudi v sklepih Sveta z dne 19. novembra 2012. Republika Moldavija se je zavezala, da bo priporočila iz strokovnih poročil obravnavala v okviru posodobljenega nacionalnega akcijskega načrta, ki je bil pripravljen konec maja 2013. Četrto poročilo o napredku je bilo objavljeno 21. junija 2013[7], v njem pa je predstavljeno stanje na področju izvajanja zakonodajnega in institucionalnega okvira, delovanje institucij in stopnja medagencijskega usklajevanja.

Sedanje peto poročilo predstavlja raven izvajanja priporočil, ki so bila objavljena v četrtem poročilu, in skupnega izpolnjevanja meril druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo. Posebna pozornost je bila namenjena trajnosti izvajanja reform ter doseženim rezultatom, in sicer tudi na podlagi smiselnega kadrovanja, krepitve zmogljivosti in financiranja. To poročilo prav tako temelji na ugotovitvah s šestega srečanja visokih uradnikov, ki je potekalo 15. oktobra 2013 v Kišinjevu, in obiska generalnega direktorja Generalnega direktorata za notranje zadeve Evropske komisije na upravni meji na reki Dnester in v pridnestrski regiji. Vanj je vključena še ocena stanja na področju izpolnjevanja priporočil, ki so naslovljena na Republiko Moldavijo in so del poročila o oceni učinka iz avgusta 2012.

2. Ocena izvajanja štirih sklopov druge faze akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima

2.1. Sklop 1: Varnost dokumentov, vključno z biometričnimi podatki

2.1.1. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo

· Postopna uvedba biometričnih potnih listov, ki so v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO), in sicer tudi na moldavskih konzulatih v tujini, ter opustitev potnih listov, ki niso v skladu s temi standardi

Republika Moldavija od 1. januarja 2011 biometrične potne liste izdaja popolnoma v skladu s standardi organizacije ICAO[8], v ta namen pa je vzpostavljen celotni zahtevani zakonodajni okvir, ki se tudi izvaja. Zagotovljen je konsolidiran okvir za varno upravljanje identitet. Sedanje potne liste v obliki knjižice z nalepko je preskusila francoska družba Ingelis Expertise, septembra 2010 pa je bilo ugotovljeno, da so popolnoma skladni[9] s standardi organizacije ICAO. Poleg tega je Republika Moldavija 11. junija 2013 postala 38. članica imenika javnih ključev organizacije ICAO, pri čemer je center za državne vire informacij (CSIR – Centre for State Information Resources) (v nadaljnjem besedilu: center Registru) septembra 2013 prejel šest certifikatov. Zbiranje in upravljanje biometričnih podatkov poteka popolnoma v skladu z zakonom o varstvu osebnih podatkov[10].

Center Registru in delniška družba Gemalto sta 27. septembra 2013 podpisala pogodbo o proizvodnji in dobavi potnih listov v obliki knjižice z brezkontaktnim integriranim vezjem, da bi lahko začela izdajati biometrične potne liste z integriranim čipom. Pogodba je bila 30. septembra 2013 predložena v registracijo agenciji za javna naročila ministrstva za finance in bo začela veljati po registraciji. Izdaja novih knjižic se načrtuje v prvi četrtini leta 2015.

Potni listi brez biometričnih podatkov, ki so bili v Republiki Moldaviji izdani do 1. januarja 2011, v tujini pa do 31. decembra 2011, bodo ostali veljavni do datuma izteka veljavnosti. Dne 1. septembra 2013 je bilo v obtoku 2 623 225 potnih listov moldavskih državljanov, vključno s 680 836 (ali 25,19 %) biometričnimi potnimi listi. Popolna opustitev nebiometričnih potnih listov se načrtuje konec leta 2020.

· Visoka raven integritete in varnosti pri postopkih v zvezi s prošnjami, personalizacijo in distribucijo potnih listov ter osebnih izkaznic in drugih dokumentov o izvoru

Urad za osebna stanja zagotavlja centraliziran sistem z visoko stopnjo zaščite za vse vrste dokumentov o izvoru, ki navajajo osebno stanje (potrdila o osebnem stanju in izpiski iz potrdil o osebnem stanju). Vse vrste dokumentov o izvoru, ki navajajo osebno stanje in v zvezi s katerimi se vodi stroga evidenca, imajo pet elementov zaščite. Od 7. marca 2013 se nove osebne izkaznice izdajajo v novem formatu ID-1.

Za avtomatizacijo proizvodnega procesa so ukinili naslednja področja preostale ročne proizvodnje: zasnova strojev za ekstrudiranje za izkaznice formata ID-1; zagotavljanje proizvodnje specializirane opreme v eni od specializiranih tovarn; zasnova in zagotavljanje proizvodnje rezil za izkaznice formata ID-1 za obstoječe stroje za ekstrudiranje (formata ID-2); zasnova stružnice s programskim krmiljenjem (programska oprema za numerično krmiljenje) za avtomatizacijo tehnološkega procesa laserskega graviranja, rezanja itd.

V zvezi s protikorupcijskimi ukrepi se redno izvajajo načrtovani in nenajavljeni inšpekcijski pregledi. Novi predpisi o organizaciji nenajavljenih inšpekcijskih pregledov so bili odobreni z odredbo št. 51 z dne 18. junija 2013. Strategijo za preprečevanje korupcije zaposlenih in boj proti njej je razvil urad za osebna stanja, odobrena pa je bila 16. julija 2013 z odredbo št. 58. Vsi zaposleni, vključno z vodstvom osrednjih in teritorialnih uradov za dokazno gradivo in dokumentacijo o prebivalstvu, so s podpisom potrdili, da so bili seznanjeni z odredbo „o nekaterih preventivnih ukrepih proti korupciji in protekcionizmu“. Etični kodeks za zaposlene na področju registrov prebivalstva in izdaje dokumentov je v veljavi od 1. aprila 2011. Leta 2012 je prišlo do kršitve etičnega kodeksa, pri čemer so zaposlenega sankcionirali v skladu z interno odredbo centra Registru. V letu 2013 niso poročali o nobenem primeru.

· Redno in sistematično poročanje o izgubljenih in ukradenih potnih listih Interpolu/v podatkovno zbirko o izgubljenih in ukradenih potnih listinah

Leta 2012 so v Interpolovi podatkovni zbirki o izgubljenih in ukradenih potnih listinah poročali o 33 349 ukradenih ali izgubljenih moldavskih potnih listih, iz podatkovne zbirke pa so bili odstranjeni podatki o 1 676 potnih listih. V prvih sedmih mesecih leta 2013 so poročali o 2 000 manj primerih ukradenih ali izgubljenih potnih listov kot v istem obdobju leta 2012. Leta 2012 so začeli kazensko preiskavo devetih primerov ukradenih potnih listin, v prvih osmih mesecih leta 2013 pa še dodatnih šest.

Sprejeti so bili ukrepi za zmanjšanje števila primerov, v katerih moldavski državljani poročajo o izgubljenih potnih listih. Vladni sklep št. 125 z dne 18. februarja 2013 je državljanom omogočal, da na organ izdaje naslovijo prošnjo, v kateri navedejo razloge za ohranitev in uporabo potnega lista za omejeno časovno obdobje, če je ta že preluknjan in vsebuje vizum ali dovoljenje za bivanje, ki ga je izdal tuji organ, ali če so na podlagi tega dokumenta pridobili pravni akt. Ministrstvo za informacijsko tehnologijo in komunikacije ter ministrstvo za notranje zadeve sta začela skupno oceno vzrokov za izgubo in krajo potnih listov, splošna priporočila pa bosta predložila do konca leta.

· Redna izmenjava vzorcev potnih listov z EU in sodelovanje na področju varnosti dokumentov

Diplomatska predstavništva držav članic EU so po vzpostavljenem komunikacijskem kanalu vsako leto obveščena o novih vzorcih potnih listov. Zadnji vzorci so jim bili predloženi 8. avgusta 2013. Zadnja posodobitev registra PRADO[11], s katero so bili uvedeni novi vzorci varnostnih značilnosti moldavskih biometričnih potnih listov, je bila izvedena marca 2013.

2.1.2. Ocena učinka priporočil

· Uvedba in uporaba sorazmernih, učinkovitih in odvračilnih sankcij zoper osebe, obsojene zaradi prodaje ali posojanja svojih potnih listov

V členu 361(1) kazenskega zakonika Republike Moldavije so določene sankcije za izdelavo, posedovanje ali uporabo ponarejenih uradnih dokumentov: globa v višini do 300 običajnih enot (1 običajna enota znaša 20 MDL[12]), 150–200 ur neplačanega družbenokoristnega dela ali zaporna kazen do dveh let. Da bi zmanjšali število prijav izgube potnega lista, vladni sklep št. 125 z dne 18. februarja 2013 določa, da organ izdaje imetniku vrne v uporabo potni list, ki vsebuje vizum ali dovoljenje za bivanje, za omejeno časovno obdobje, če je takšen potni list že preluknjan. Da bi imetniki odgovorneje ravnali s potnimi listi, bodo takse za izdajo teh dokumentov v primeru izgube višje.

· Redna izmenjava podatkov z organi EU o izgubljenih in ukradenih biometričnih potnih listih, zlasti z uporabo Interpolove podatkovne zbirke o izgubljenih in ukradenih potnih listinah

Glej zgornja merila akcijskega načrta za liberalizacijo.

· Okrepitev pravnega in institucionalnega okvira v zvezi z „registrom prebivalstva“ za preprečevanje zlorab spremembe imena ali identitete za pridobitev novega potnega lista. V zvezi s spremembami imena bi bilo treba vzpostaviti in uporabljati jasna pravila; okrepiti bi bilo treba pravni in institucionalni okvir ter vključiti učinkovit nadzor in ukrepe za zagotavljanje sledljivosti.

V skladu z vladnim sklepom št. 333 z dne 18. marca 2002 o odobritvi koncepta avtomatiziranega informacijskega sistema, imenovanega „državni register prebivalstva“, in uredbo o državnem registru prebivalstva je vsaki osebi, ki jo je mogoče identificirati na ozemlju Republike Moldavije, dodeljena osebna identifikacijska številka (EMŠO). Da bi povišali stopnjo varnosti postopka identifikacije, se vnesejo dodatni osebni podatki. Vsebino in strukturo osebnih podatkov je mogoče spremeniti, EMŠO pa ostane nespremenjena. S tem se prepreči zloraba spremembe imena ali identitete za pridobitev novega potnega lista.

Splošna ocena sklopa 1 Republika Moldavija izvaja ustrezne ukrepe v zvezi z izgubljenimi potnimi listi in povezanimi sankcijami. Distribucija knjižic z integriranim čipom se bo začela leta 2015, sedanji potni listi z nalepko pa zagotavljajo potrebna varnostna jamstva. Republika Moldavija je uspešno izvedla ukrepe v skladu s priporočili iz četrtega poročila o akcijskem načrtu za liberalizacijo in nadaljuje učinkovito izvajanje zadevne zakonodaje. Komisija meni, da je Republika Moldavija izpolnila merila druge faze iz sklopa 1.

2.2. Sklop 2: Nedovoljeno priseljevanje, vključno s ponovnim sprejemom

2.2.1. Sklop 2/tema 1 – Upravljanje meja

2.2.1.1. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo

· Učinkovito izvajanje zakonodaje o mejnem nadzoru na podlagi ustreznih mejnih kontrol in nadzorovanja meja, postopkov in operativne uspešnosti, opisa razmer na nacionalni in lokalni ravni, vključno z izvajanjem analize tveganja, obveščanjem in upravljanjem podatkovnih tokov ter neposrednim dostopom in posvetovanjem o upoštevnih nacionalnih in mednarodnih podatkovnih zbirkah

Oddelek mejne policije (BPD – Border Police Department) si z uporabo posebne sodobne opreme, vključno s stacionarnimi sistemi za nadzorovanje meja, prizadeva za izboljšanje sistema za nadzorovanje državnih meja. Kot del projekta o „stacionarnem in mobilnem komunikacijskem omrežju za moldavsko mejno stražo (mejno policijo po reformi)“, ki ga financira EU, je bilo na 575 km dolgem pasu na državni meji nameščenih 125 stacionarnih in 53 kupolastih nadzornih videokamer, da bi zagotovili nadzorovanje državne meje na območju stolpov, ki so postavljeni na javnih mestih, zagrajenem območju in zgradbah pododdelkov mejne policije ter območju mejnih prehodov, in neposredno okrog njih. Nacionalni center za koordinacijo je odgovoren za izvajanje uredbe o vzpostavitvi nacionalnega sistema za nadzorovanje državnih meja in deluje že od 12. oktobra 2012. Vzpostavljenih je bilo pet regionalnih centrov za koordinacijo in 41 lokalnih koordinacijskih točk/odpremnih mest, ki delujejo 24 ur na dan in sedem dni v tednu. Posledično je bilo na osrednji ravni vzpostavljenih 16 točk, na regionalni 66 in na lokalni 205. Za oblikovanje teh dejavnosti o najboljši praksi EU je bilo leta 2013 opravljenih več študijskih obiskov držav članic EU[13].

Misija EU za pomoč na mejah (EUBAM – EU Border Assistance Mission) je oddelku mejne policije pomagala pri izdelavi več profilov tveganja in izvajanju spletnega sistemskega poročanja v zvezi z vsakodnevnimi razmerami na meji, ki vključuje pomembne podatke o stanju kaznivih dejanj na meji za celotno državo. Te podatke analize uporabljajo regionalni in lokalni vodje, saj lahko z njimi optimizirajo dodeljevanje virov na meji ter določajo potnike in vozila za kontrolo na drugi stopnji. Oddelek mejne policije je kot integrirani del avtomatiziranega sistema registracije za mejne prehode razvil modul meril tveganja „PASENGER“, vključno s kazalniki tveganja, ki uradnike oddelka mejne policije samodejno opozarja za zagotovitev selektivnosti. Ta modul je na voljo tudi za novonastale mobilne enote oddelka mejne policije (glej spodaj).

V prvih šestih mesecih leta 2013 je bil 2 786 osebam prepovedan prehod državne meje Republike Moldavije, od tega je 2 212 oseb zapuščalo državo. Glavni razlogi za prepoved vključujejo: neveljavne dokumente, potekle potne listine, neobstoj vizuma za ciljno državo in neskladnost s stanjem na mejnem prehodu. Oddelek mejne policije ministrstva za notranje zadeve je preiskoval 173 kazenskih zadev. Od tega jih je bilo 45 predloženih v sodno obravnavo, 33 pa jih obravnava tožilstvo. Porazdelitev je naslednja: 8 primerov tihotapljenja; 8 primerov nedovoljenih migracij; 73 primerov nezakonitega prehoda državne meje; 2 primera trgovine z ljudmi; 3 primeri nezakonitega posedovanja orožja in 79 primerov ponarejanja dokumentov.

Mejna policija pri izvajanju kontrol uporablja zbirke podatkov profilov tveganja, s katerimi lahko prepozna tveganja, ki jih pomenijo skrite osebe, ki se poskušajo izogniti mejnemu nadzoru. Sistem za analizo tveganj oddelka mejne policije uporablja profile tveganja v zvezi s trgovino z ljudmi, ki so del integriranega informacijskega sistema mejne policije. Vsi pododdelki mejnih kontrolnih točk lahko do teh profilov, ki se redno posodabljajo, dostopajo prek spleta. V skladu s kazalniki tveganja je mejna policija v letu 2013 obravnavala 11 primerov (ki so vključevali 24 ljudi) trgovine z ljudmi; v enem primeru so iz države poskušali odpeljati otroke. Mejna policija je preiskovala dva primera, ostali primeri pa so bili predloženi zadevnim organom kazenskega pregona.

· Zagotavljanje ustrezne infrastrukture, tehnične opreme, informacijskih sistemov ter finančnih in človeških virov v skladu s strategijo integriranega upravljanja meja in akcijskim načrtom, ki ga je treba sprejeti, ter učinkovito izvajanje programov usposabljanja in protikorupcijskih ukrepov

Leta 2013 je bilo od 91 ukrepov iz akcijskega načrta za strategijo integriranega upravljanja meja izvedenih 80 % teh ukrepov, preostalih 20 % pa se še izvaja. Dokončana je bila reorganizacija mejne policije. Skupno število pododdelkov mejne policije se je na regionalni ravni zmanjšalo za 50 %, na lokalni pa za 42 %. Največje načrtovano število osebja oddelka mejne policije je bilo 3 500 zaposlenih. Trenutno stopnja zaposlenosti v instituciji znaša 86 % vseh razpoložljivih delovnih mest. Oddelek mejne policije je leta 2013 dokončal strukturno reformo enot na lokalni ravni in tako izvedel pomembna priporočila misije EUBAM. V istem letu je izvedel tudi več dejavnosti za krepitev zmogljivosti. Pridobljena je bila zelo velika količina sodobne opreme[14].

Potekala je vrsta dejavnosti in tečajev usposabljanja za preprečevanje korupcije in boj proti njej. V prvih šestih mesecih leta 2013 je osebje specializiranega pododdelka mejne policije opravilo 25 nenapovedanih inšpekcijskih pregledov pododdelkov mejne policije in 196 preiskav delovanja služb, pri čemer je bilo izrečenih 227 sankcij, od katerih se jih je 15 končalo z razrešitvijo s funkcije. Na letališču v Kišinjevu je bil nameščen video nadzor, ki ne omogoča samo spletnega spremljanja prijave, preverjanja in kontrole potnikov, temveč tudi vedenje inšpektorjev na mejnih prehodih, da bi preprečili aktivno korupcijo. Poleg tega je bilo 220 uslužbencev oddelka mejne policije in carinske službe usposobljenih ob pomoči nacionalnega protikorupcijskega centra (NAC – National Anticorruption Centre). Oktobra 2013 je bilo 31 uradnikov moldavske carinske službe in mejne policije pridržanih, ker so bili obtoženi pasivne korupcije.

· Izboljšanje medagencijskega sodelovanja (vključno z izmenjavo podatkov med mejno stražo ter organi kazenskega pregona), mednarodnega sodelovanja, vključno s sodelovanjem s sosednjimi državami, ter izvajanje delovnega dogovora z agencijo Frontex na visoki ravni učinkovitosti

Sodelovanje z agencijo Frontex se je nadaljevalo hitro, pri čemer so uradniki oddelka mejne policije skupaj z mejnimi službami Poljske, Romunije in Španije sodelovali v skupni operaciji „Focal Points Land and Air 2013“ (Kontaktne točke za kopenske in zračne operacije v letu 2013). Republika Moldavija je gostila točke za usklajevanje agencije Frontex za leto 2013 na dveh mejnih prehodih: Criva in Tudora. Od marca do maja 2013 sta nacionalni carinski organ in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF – European Anti-Fraud Office), ki deluje v okviru Evropske komisije, skupaj vodila regionalno operacijo ROMOLUK za boj proti nezakonitemu tihotapljenju tobačnih izdelkov in alkohola. Leta 2013 je potekalo tesno sodelovanje z misijo EUBAM v skladu z deveto fazo akcijskega načrta. Ob sodelovanju Republike Moldavije je bila v okviru skupnih operacij agencije Frontex poenostavljena izmenjava informacij, saj so lahko moldavski uradniki dostopali do sistema agencije Frontex „vse na enem mestu“ (FOSS – Frontex One-Stop-Shop), spletne platforme agencije za izmenjavo informacij z državami članicami in tretjimi osebami, ter do aplikacije za poročanje o skupnih operacijah (JORA – Joint Operations Reporting Application), orodja agencije za poročanje, upravljanje in analiziranje podatkov v povezavi z zapleti, ki so bili ugotovljeni med skupnimi operacijami.

Izmenjava informacij med oddelkom mejne policije in uradom za migracije in azil (BMA – Bureau for Migration and Asylum) se je izboljšala, vendar potrebuje dodatne naložbe. Treba je namestiti modul za elektronsko izmenjavo informacij za povezavo podatkovnih zbirk oddelka mejne policije in urada za migracije in azil.

Izboljšanje sistema za spremljanje migracijskih tokov čez moldavsko-ukrajinsko mejo v pridnestrskem segmentu je dolgoročni cilj moldavskih organov. Moldavski organi so razvili poseben mehanizem[15] za spremljanje migracijskih tokov. Temelji na pravni obveznosti tujih obiskovalcev, ki v državo prispejo skozi pridnestrski segment, da bivanje v Republiki Moldaviji prijavijo v 72 urah po prehodu meje, ter zagotavlja potrebne upravne zmogljivosti in postopke za lažjo prijavo. Prijava je brezplačna. Šest teritorialnih uradov urada za migracije in azil, ki imajo prostore ob upravni meji, je začelo delo konec oktobra 2013. Teritorialni uradi uporabljajo obstoječo infrastrukturo notranjih carinskih kontrolnih točk, ki je bila vzpostavljena leta 2004. Razmisliti bi bilo treba o pripravi pravilnika, ki vključuje jasne določbe za prijavo tujih potnikov. Čim prej je treba vzpostaviti komunikacijsko strategijo, ki pojasnjuje te nove predpise. Zlasti pa nobena določba ne bi smela ovirati pretoka potnikov in določati upravnih sankcij za okoliščine, ki jim jih ni mogoče pripisati. To se nanaša na pomanjkanje mejnega nadzora moldavskih organov vzdolž osrednjega segmenta državne meje med Ukrajino in Republiko Moldavijo.

2.2.1.2. Ocena učinka priporočil

· Nadaljnja krepitev mejnega nadzora, vključno z analizo tveganja in nadzornimi ukrepi, preprečevanje korupcije na mejah in boj proti njej ter nadaljnja krepitev sodelovanja z misijo EUBAM na vseh področjih upravljanja meja

Glej merila akcijskega načrta za liberalizacijo v okviru teme 1 iz sklopa 2. Leta 2013 je misija EUBAM organizirala več kot 20 skupnih vaj pomoči (JAE – Joint Assistance Exercises), ki so bile izvedene ob sodelovanju agencij za meje Republike Moldavije in Ukrajine. Skupni ukrepi so temeljili na opredelitvi tveganj, kot je tihotapljenje tobaka in drugega trošarinskega blaga (etanola itd.), kazniva dejanja, povezana z motornimi vozili, nedovoljene migracije/tihotapljenje ljudi in trgovina z ljudmi, tihotapljenje potrošniškega blaga in mesa. V skladu z opredeljenimi cilji so skupne vaje pomoči obsegale celotno skupno mejo, vključno z mejnimi kontrolnimi točkami in kopensko/morsko mejo, pa tudi notranja ozemlja. Končna ocena teh vaj je pokazala potrebo po nadaljnjem usposabljanju na delovnem mestu in izpopolnjevanju na področjih, kot so: medagencijsko sodelovanje, znanja in spretnosti za analizo tveganj ter uporaba in opremljenost mobilnih enot.

· Okrepitev sodelovanja s sosednjimi državami. Okrepitev dvostranskega in mednarodnega sodelovanja ter izmenjave statističnih, analitičnih, taktičnih, operativnih in obveščevalnih podatkov na podlagi ukrepov, kot so pobude in/ali sodelovanje v skupnih čezmejnih operacijah ter skupnih preiskovalnih in obveščevalnih enotah, pospeševanje izmenjave uradnikov za stike v takih operacijah ter zagotavljanje usposabljanja za izvajanje skupnega mejnega in carinskega nadzora

Leta 2013 so bile dejavnosti oddelka mejne policije predvsem osredotočene na izvajanje sporazumov o sodelovanju, ki so jih podpisali oddelek mejne policije in agencije za meje Poljske, Latvije, Litve, Estonije in Gruzije. V zvezi s tem se je na Poljskem v okviru projekta s področja obvladovanja tveganj in analize kaznivih dejanj „Upravljanje informacij v sistemu boja proti čezmejnemu kriminalu“ usposabljalo 96 uradnikov oddelka mejne policije. Predstavniki oddelka mejne policije so v Estoniji opravili študijski obisk o varnostnem sistemu in sistemu preverjanja za dokumente v skladu z evropskimi standardi. Dve skupni operaciji, „OVIDIUS“ in „PONTUS EUXINUS“, sta bili izvedeni pod okriljem misije EUBAM, katerih cilj je bil okrepiti zmogljivosti pododdelkov ministrstva za notranje zadeve ter carinskih in varnostnih služb, in sicer s skupnim izvajanjem ukrepov z Ukrajino, EU, državami članicami ter mednarodnimi strokovnjaki za preprečevanje čezmejnega kriminala in boj proti njemu.

Oddelek mejne policije in urad za migracije in azil dejavno sodelujeta na rednih in priložnostnih sestankih delovne skupine I, ki jo vodi misija EUBAM, za nedovoljene migracije in trgovino z ljudmi. Okvir združuje preiskovalce iz vseh moldavskih in ukrajinskih organov kazenskega pregona, pa tudi iz držav članic EU, Europola, agencije Frontex in centra SELEC, s skupnim ciljem izmenjave informacij in krepitve zmogljivosti v podporo skupnim preiskavam o nedovoljenih migracijah in trgovini z ljudmi. Predstavniki moldavskih organov kazenskega pregona (carinska služba, ministrstvo za notranje zadeve, oddelek mejne policije) so prav tako dejavno sodelovali v več drugih projektih misije EUBAM, na primer delovna skupina II za tihotapljenje blaga in cigaret, delovna skupina za pravice intelektualne lastnine, projektna skupina za orožje, projektna skupina za droge in projektna skupina za kazniva dejanja, povezana z motornimi vozili. Vsi ti forumi prispevajo k posodobljenemu pregledu sedanjih razmer, združujejo vire in organizirajo skupno odzivanje na grožnje, ki jih pomenijo nezakonite čezmejne dejavnosti na zadevnih območjih.

· Izboljšanje usposabljanja in krepitev zmogljivosti v zvezi z mednarodnim sodelovanjem in izmenjavo informacij na področju carine ter kazenskega pregona

Glej merila akcijskega načrta za liberalizacijo v okviru teme 1 iz sklopa 2.

· Uskladitev nadzornih dejavnosti na skupni meji. Izmenjava obveščevalnih podatkov in izboljšanje skupne ocene razmer na operativni ravni.

Dne 4. julija 2013 so se začela pogajanja v zvezi s sporazumom med vlado Republike Moldavije in kabinetom ministrov Ukrajine o kontaktnih točkah na moldavsko-ukrajinski meji. To bo osnova za nov koncept izmenjave informacij, vzpostavitev novih oblik sodelovanja s postavitvijo in delovanjem kontaktnih točk na moldavsko-ukrajinski meji v skladu z najboljšo prakso EU.

Trenutno se posodablja protokol med oddelkom mejne policije ministrstva za notranje zadeve Republike Moldavije in upravo državne mejne straže Ukrajine o izmenjavi analitičnih in statističnih informacij. Leta 2013 je bilo treba izboljšati protokol, pri čemer je bilo treba vključiti izvajanje dnevne izmenjave informacij o razmerah v skupnem segmentu meje. Poleg tega agenciji za meje Republike Moldavije in Ukrajine mesečno pripravljata skupna poročila o oceni tveganj. Nadalje, misija EUBAM je pri izboljšanju izmenjave operativnih informacij in izvajanja sistema za dnevno spremljanje migracijskih tokov po pridnestrskem osrednjem segmentu na moldavsko-ukrajinski državni meji podpirala agenciji za meje iz obeh držav. Vzpostavljena je bila izmenjava informacij v zvezi z brezimenskimi podatki o državljanih tretjih držav, ki so skupno državno mejo prešli skozi osrednji segment.

· Okrepitev sodelovanja s sosednjimi državami, zlasti z Ukrajino

V obdobju od maja do junija 2013 je potekalo več sestankov skupnih delovnih skupin, ki jih sestavljajo strokovnjaki iz oddelka mejne policije, centra za boj proti trgovini z ljudmi, urada za migracije in azil, državne mejne straže Ukrajine, mednarodne organizacije za migracije in misije EUBAM. Pripravile so posebno poročilo o migracijah in trgovini z ljudmi na moldavsko-ukrajinski državni meji.

Postopek razmejitve državne meje med Republiko Moldavijo in Ukrajino naj bi se predvidoma končal do konca leta 2014. Do zdaj je bilo razmejenega 1 202,5 kilometra od 1 222,0 kilometrov. Še vedno pa je treba razmejiti 19,2 kilometra v osrednjem segmentu in 0,3 kilometra v južnih sektorjih skupne meje. Priprava končne dokumentacije o razmejitvi meje v zvezi z vsemi sektorji je v teku. Glede na dosežen napredek so že začeli pripravo pogodbe med Republiko Moldavijo in Ukrajino o režimu državne meje. Leta 2013 so potekali štirje krogi pogajanj o osnutku pogodbe med Republiko Moldavijo in Ukrajino o režimu državne meje. Dne 21. maja 2013 so potekala pogajanja o osnutku tristranskega vladnega dokumenta, ki določa in označuje stičišča (triplex confinium) moldavske, romunske in ukrajinske državne meje.

· Nadaljnje sodelovanje z misijo EUBAM ter izvajanje njenih priporočil za izboljšano in okrepljeno uporabo mobilnih enot

Misija EUBAM poudarja[16], da se je število moldavskih državljanov (83), ki so jih pri izhodu iz Republike Moldavije ujeli, ko so želeli namerno goljufati in potovati naprej po državah EU, v letu 2012 zmanjšalo za 29 % v primerjavi z letom 2011 (117). Poročilo izpostavlja nenehne izboljšave sistemov za upravljanje meja in migracij v okviru prizadevanj za liberalizacijo vizumskega režima, na splošno vse nižji trend nedovoljenih migracij v Republiko Moldavijo in okrepljen nadzor nad nedovoljenimi migracijami na moldavski meji.

Nadzor mobilnih enot na mednarodnih prometnih poteh po celotnem državnem ozemlju je pomemben dejavnik pri preprečevanju nedovoljenih migracij in čezmejnega kriminala. Oddelek mejne policije je vzpostavil direktorat za mobilne enote, ki je dobro opremljen na osrednji in regionalni ravni. Uredba o mobilnih enotah oddelka mejne policije je bila odobrena z vladno uredbo št. 752 z dne 20. septembra 2013, ter določa vlogo, naloge in pravice mobilnih enot v okviru taktičnih in operativnih ukrepov oddelka mejne policije, javnega reda in varnostnih misij ministrstva za notranje zadeve. Uredba omogoča možnost za vzpostavitev skupnih mobilnih enot na podlagi sporazumov o sodelovanju. Uredba o prometnih predpisih Republike Moldavije je bila spremenjena in vključuje določbe, ki mobilnim enotam oddelka mejne policije omogoča izvajanje svojih dejavnosti na javnih cestah.

Skupne mobilne enote oddelka mejne policije in carinska služba so v obdobju od februarja do marca 2013 izvedle skupne operacije: preverile so 477 prevoznih sredstev, od katerih jih je bilo 396 registriranih z nacionalnimi, 81 pa s tujimi registrskimi številkami. V času trajanja teh operacij so odkrili in dokumentirali naslednje primere: 1 primer nezakonitega prevažanja trošarinskih izdelkov (etanola); 3 primere prevažanja potrošniškega blaga brez potrdila o poreklu; 2 primera ponarejenih pooblastil za prevozna sredstva in 2 primera spremenjene številke vozila.

2.2.2. Sklop 2/tema 2 – Upravljanje migracij

2.2.2.1. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo

· Nadaljnje učinkovito izvajanje sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o ponovnem sprejemu oseb in ukrepov za ponovno integracijo moldavskih državljanov (ki se vrnejo prostovoljno ali na podlagi ponovnega sprejema)

Ministrstvo za notranje zadeve je na podlagi sporazuma o ponovnem sprejemu skupaj z Evropsko unijo in državami nečlanicami EU za obdobje od 1. januarja do 31. julija 2013 proučilo 83 prošenj za ponovni sprejem iz naslednjih držav: 35 iz Francije, 8 iz Avstrije, 7 iz Nemčije, 10 iz Španije, 6 iz Švice, 7 iz Romunije, 9 iz Belgije, 1 s Švedske. V istem obdobju je bilo 42 moldavskih državljanov uspešno ponovno sprejetih v Republiko Moldavijo, 2 državljana EU pa sta bila z ozemlja Republike Moldavije ponovno sprejeta v državo članico EU (1 iz Romunije, 1 z Madžarske). Od vseh prošenj za ponovni sprejem, ki so prispele iz držav članic EU, je bilo za osem oseb ugotovljeno, da niso moldavski državljani ali da niso nikakor povezani z njo.

Na področju vračanja in ponovnega sprejema sta se začela uspešno izvajati dva projekta, ki ju financira EU. Projekt „Okrepitev upravljanja migracij in sodelovanja v zvezi s ponovnim sprejemom v vzhodni Evropi[17] (MIGRECO)“ se je začel 21. marca 2013 in bo trajal dve leti. Izvaja ga Mednarodna organizacija za migracije (IOM – International Organisation for Migration). Projekt „Podpora Republiki Moldaviji pri izvajanju akcijskega načrta EU in Republike Moldavije za liberalizacijo vizumskega režima – Boj proti nezakonitim migracijam v Republiki Moldaviji[18] (FIRMM)“ pa se je začel 20. marca 2013. V naslednjih dveh letih ga bo izvajal Mednarodni center za razvoj migracijske politike (ICMPD – International Centre for Migration Policy Development). Oba projekta prispevata h krepitvi zmogljivosti urada za migracije in azil, saj razvijata potrebna znanja in spretnosti za pogajanja ter izvajanje sporazumov z drugimi tretjimi državami o ponovnem sprejemu in izvajanje izvedbenih protokolov z državami članicami EU[19].

· Učinkovito izvajanje pravnega okvira za upravljanje migracij, vključno z zagotavljanjem upravnih struktur z ustreznimi človeškimi viri, in sicer z jasnimi in ustreznimi pristojnostmi v zvezi z vsemi vidiki upravljanja migracij, ter učinkovito sodelovanje med pristojnimi agencijami

V okviru reform ministrstva za notranje zadeve in za okrepitev celotnega upravljanja migracij v Republiki Moldaviji je bil temeljito pregledan institucionalni okvir urada za migracije in azil (v skladu z odredbo ministrstva za notranje zadeve št. 70 z dne 28. februarja 2013). Urad za migracije in azil je bil preoblikovan v oddelek, osebje pa se je s 104 zaposlenih skoraj podvojilo na 198.

Sporazum med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo, ki spreminja sporazum med Republiko Moldavijo in Evropsko skupnostjo o poenostavitvi izdajanja vizumov, podpisan junija 2012, je začel veljati 1. julija 2013. Napredek pri izvajanju sporazuma je bil na zadnjem srečanju med Republiko Moldavijo in Skupnim odborom EU o izvajanju, ki je potekal 12. junija 2013 v Bruslju, ocenjen kot pozitiven. V letu 2012 se je število vizumov EU, ki so bili izdani moldavskim državljanom, povečalo na 157 974. Povprečna stopnja zavrnjenih prošenj se je s 7,02 % za leto 2010 znižala na 3,05 % za leto 2012. Države članice EU so leta 2012 moldavskim državljanom izdale 101 135 vizumov, od katerih jih je bilo 45,01 % vizumov za večkratni vstop, vključno s 26,71 % schengenskih vizumov. Leta 2008 je bilo samo 11,6 % skupnega števila vizumov izdanih kot večnamenski vizumi.

Leta 2012 je bilo največ vizumov za večkratni vstop izdanih v Romuniji (61,94 % ali 32 533 vizumov za večkratni vstop od skupno 52 520), Litvi (45,15 % ali 647 vizumov za večkratni vstop od skupno 1 433) in Italiji (36,07 % ali 3 795 od skupno 10 521). Najvišjo stopnjo zavrnjenih prošenj so leta 2012 zabeležili v Franciji (9,8 % ali 434 zavrnjenih prošenj za izdajo vizumov od 4 391), Češki republiki (9,52 % ali 439 zavrnjenih prošenj za izdajo vizumov od 4 610) in Italiji (8,03 %[20] ali 918 zavrnjenih prošenj za izdajo vizumov od 11 439). Najnižjo stopnjo zavrnjenih prošenj pa so zabeležili v Bolgariji (0,04 % ali 25 zavrnjenih prošenj od 56 864), Romuniji (2,78 % ali 1 502 zavrnjeni prošnji od 54 022) in Nemčiji (2,43 %[21] ali 162 zavrnjenih prošenj od 6 679).

· Opredelitev migracijskega profila in njegovo redno posodabljanje ter analiza podatkov o obsegu migracij in migracijskih tokovih

Poročilo Republike Moldavije o razširjenem migracijskem profilu je bilo uradno objavljeno aprila 2013. Periodično neodvisno izdajanje poročila bo nadaljevala vlada Republike Moldavije, ki jo bo posebej usmerjal urad za migracije in azil ministrstva za notranje zadeve. V zvezi s tem bo do konca leta 2013 objavljen posodobljen sklop statističnih podatkov, ki bo v skladu s seznamom kazalnikov.

Center za sociološke, politične in psihološke analize in preiskave (CIVIS – Centre for Sociological, Political and Psychological Analysis and Investigations) in mednarodna agencija za informacije o izvorni državi sta kot del projekta za okrepitev povezave med migracijami in razvojem, ki ga financira EU (NEXUS Moldavija), izvedla[22] neodvisno obsežno raziskavo o migracijah in gospodinjstvih[23]. Raziskava je pokazala, da je v tujini 370 000 moldavskih državljanov, ki tam bivajo kot delovni migranti za daljši čas, kar znaša 11 % skupnega prebivalstva, dodatnih 109 000 moldavskih državljanov pa se sezonsko seli v druge države, kar znaša 6,6 % skupnega prebivalstva. Med sezonskimi migranti se jih 81 % seli v Rusko federacijo, 7 % pa v Italijo. Študija je pokazala, da se 91,2 % skupnega prebivalstva, ki se še ni selilo, ne namerava seliti (vključno z delovnimi migracijami, študijem, sezonskimi in notranjimi migracijami). Približno 56 000 ljudi ali 3,4 % skupnega prebivalstva načrtuje mednarodne delovne migracije za daljši čas, 51 000 ali 3,3 % skupnega prebivalstva pa namerava iskati sezonsko delo v tujini.

· Dosledno izvajanje učinkovite metodologije za odkrivanje nedovoljenih migracij v državi, analiza tveganja (vključno s poročanjem pristojnih agencij in analizo na posamezni upravni ravni, tj. lokalni in osrednji) in preiskovanje primerov organiziranega omogočanja nedovoljenih migracij, vključno z učinkovitim sodelovanjem med pristojnimi agencijami

V prvih šestih mesecih leta 2013 so zabeležili 312 primerov kršitev pravil o bivanju (kot rezultat veljavnih metod ministrstva za notranje zadeve za odkrivanje nedovoljenih migracij v državi): 270 primerov kršitev pravil o bivanju, ki so jih storili tujci in osebe brez državljanstva, ter 42 primerov zaposlovanja tujcev brez dovoljenja. Urad za migracije in azil je izdal 73 odločb za vrnitev tujcev, sodišče pa je izdalo 26 odločb za izgon tujih državljanov.

Da bi izboljšali upravljanje migracij na vseh področjih ter okrepili zmogljivosti za preprečevanje nezakonitega bivanja tujcev v Republiki Moldaviji in boj proti temu, so pregledali strukturo direktorata urada za migracije in azil za boj proti nezakonitemu bivanju tujcev ter povečali število zaposlenih z 11 na 47 oseb. Na direktoratu za boj proti nezakonitemu bivanju tujcev so bile vzpostavljene tri regionalne enote za boj proti nezakonitemu bivanju tujcev (v Baltiju na severu, v Kišinjevu v osrednji regiji in v Comratu na jugu) s skupaj 34 zaposlenimi. Do septembra 2013 so izbrali osebje za 85 % novonastalih delovnih mest.

Projekt „Podpora Republiki Moldaviji pri izvajanju akcijskega načrta EU in Republike Moldavije za liberalizacijo vizumskega režima – Boj proti nezakonitim migracijam v Republiki Moldaviji (FIRMM)“, ki ga financira EU, razvija usposobljenost osrednjih in lokalnih organov za odkrivanje nedovoljenih migracij v državi in bo v pomoč pri nakupu potrebne opreme. Urad za migracije in azil je kot del istega projekta FIRMM ustanovil strokovno skupino za informacijski razvoj, upravljanje podatkov in analizo tveganj, ki bo imela podporo pri konsolidaciji svoje dejavnosti in analitične zmogljivosti. V tem okviru je bila vzpostavljena notranja delovna skupina, ki mora pripraviti metodologijo za analizo in oceno tveganj za področje priseljevanja in azila, podpirali pa jo bodo strokovnjaki iz držav članic EU.

V prvih sedmih mesecih leta 2013 so zabeležili 34 primerov kaznivih dejanj nedovoljenih migracij, v primerjavi z 82 primeri iz istega obdobja leta 2012 (upad za 58,5 %). Leta 2013 je urad za migracije in azil na urad državnega tožilca naslovil tri zadeve in začele so se kazenske preiskave.

· Zagotavljanje ustrezne infrastrukture (vključno s centri za pridržanje) in krepitev pristojnih organov za zagotovitev učinkovite odstranitve državljanov tretjih držav z ozemlja Republike Moldavije, ki na njem nezakonito prebivajo in/ali čezenj potujejo

Da bi okrepili zmogljivost ter izboljšali učinkovitost postopkov vrnitve in zagotavljanja storitev tujcem, so pregledali strukturo centra za začasno pridržanje tujcev na ministrstvu za notranje zadeve (ministrska odredba št. 70 z dne 28. februarja 2013). V okviru nove strukture se je število osebja povečalo z 29 na 40 zaposlenih. Število osebja službe za varnost in dostop se je povečalo s 17 na 25 zaposlenih, število osebja službe za identifikacijo in spremstvo pa s 5 na 6 zaposlenih. Služba za logistiko pa je dobila dve novi delovni mesti.

Za zagotovitev, da migranti v pridržanju dobijo pravno pomoč, so urad za migracije in azil, nacionalni svet za državno pravno pomoč in odvetniški pravni center (nevladna organizacija) 6. avgusta 2013 podpisali memorandum o soglasju. Nacionalni svet za državno pravno pomoč in odvetniški pravni center bosta na podlagi memoranduma o soglasju vsem osebam, ki jih je pridržal center za začasno pridržanje tujcev, zagotovila začetno svetovanje in potrebno pravno pomoč. V prvih šestih mesecih leta 2013 je bilo v centru pridržanih 34 tujcev. Pridržanje v povprečju traja več kot dva meseca. Postopek odstranitve pa zaradi nizke stopnje odziva nekaterih tretjih držav traja razmeroma dolgo.

2.2.2.2. Ocena učinka priporočil

· Organiziranje rednih ciljno usmerjenih obveščevalnih kampanj za razjasnitev pravic in obveznosti brezvizumskega potovanja, vključno z informacijami o pravilih, ki urejajo dostop na trg dela EU (tudi prek portala EU o priseljevanju), in odgovornosti za kakršno koli zlorabo pravic v okviru brezvizumskega režima

Julija 2013 je bila ustanovljena skupina usmerjevalnega odbora za informacije in komunikacijo o evropski integraciji. Predseduje ji namestnik ministra za zunanje zadeve, v njej pa sodelujejo še svetovalec EU na visoki ravni za komunikacijo, ki svetuje ministrskemu predsedniku, uradni govorec ministrskega predsednika, svetovalci ministrskega predsednika ter predstavniki enote generalnega direktorata za integracijo in medije ministrstva za notranje zadeve. Usmerjevalni odbor zaseda vsak teden ali vsaka dva tedna. Praktični akcijski načrt o kratko-, srednje- in dolgoročnih prednostnih nalogah je bil pripravljen in se je začel izvajati julija 2013. Liberalizacija vizumskega režima je ena od ključnih tem, ki se obravnava na razpravah z javnostjo. Samo v obdobju od avgusta do oktobra 2013 je bilo organiziranih več kot 20 javnih dejavnosti o brezvizumskem potovanju. Ministrstvo za zunanje zadeve in evropske integracije Republike Moldavije je septembra imelo ločena in skupna neformalna srečanja s predstavniki medijev (uredniki z vseh televizijskih postaj, večine radijskih postaj, spletnih in tiskanih medijev), da bi pojasnilo prednostne naloge dialoga med EU in Republiko Moldavijo vse do vrha v Vilni in program po zasedanju vrha v Vilni ter najnovejše dosežke pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo.

2.2.3. Sklop 2/tema 3 – Azilna politika

· Učinkovito izvajanje azilne zakonodaje, vključno z zagotavljanjem ustrezne infrastrukture in krepitve pristojnih organov (osebje, financiranje), zlasti na področju azilnih postopkov, sprejemanja prosilcev za azil in varstva njihovih pravic, ter integracije beguncev; zagotovitev dostopa do potnih listin upravičencem mednarodne zaščite, kot je to določeno z zakonodajo

Leta 2012 je 162 ljudi zaprosilo za azil, 19 jih je bilo priznanih kot begunci, 45 je bila odobrena humanitarna zaščita, 55 pa je bila zavrnjena kakršna koli oblika pomoči. V obdobju od 1. januarja do 30. junija 2013 je 54 ljudi zaprosilo za azil, 9 jih je bilo priznanih kot begunci, 43 je bila odobrena humanitarna zaščita, 22 pa je bila zavrnjena kakršna koli oblika pomoči. Leta 2012 je čas obdelave prošnje od njene predložitve do izdaje odločbe na prvi stopnji v povprečju trajal 107 dni, medtem ko je med predložitvijo prošnje in končno odločbo pretekel 401 dan. V prvi polovici leta 2013 je upravni postopek v povprečju trajal 129 dni, v primeru pritožbe pa 289 dni. Obdelava prošenj za azil v upravnem postopku traja od enega do šest mesecev. Na dan 1. julija 2013 je na ozemlju Republike Moldavije bivalo 272 oseb s statusom zaščite, od katerih jih je bilo 79 beguncev, in 135 oseb, ki jim je bila odobrena humanitarna zaščita. Trenutno so v postopku odločbe v zvezi z 58 osebami, ki čakajo na odločbo na prvi stopnji ali pritožbeni stopnji. Večina prosilcev je iz Sirije, Armenije, Afganistana, Ruske federacije, Azerbajdžana, Kirgizistana ali Sudana.

Vladni sklep št. 362 o finančni pomoči beguncem in upravičencem do humanitarne zaščite za leto 2013 je bil sprejet 12. junija 2013. Pomoč je bila določena na 577,50 MDL, kar je 15 % povprečne plače, izračunane za leto 2013. Leta 2013 je prošnjo za pomoč predložilo 25 ljudi, odobrena pa je bila v 22 primerih (21 iz Sirije in 1 iz Sudana) in zavrnjena v 3 primerih (iz Armenije). V prvi polovici leta 2013 se je 59 tujcev prijavilo na agencijah za zaposlovanje in 15 jih je našlo zaposlitev.

Aprila 2013 je bil podpisan sporazum o izvajanju projekta, ki ga financira EU, v zvezi s pobudo za kakovost azilnega sistema v vzhodni Evropi in na Južnem Kavkazu, osebje za ugotavljanje statusa begunca pa je sodelovalo pri rednem usposabljanju. Projekt predvideva tudi vzpostavitev ruske različice platforme Refworld UNHCR. Osebje za ugotavljanje statusa begunca prav tako sodeluje pri izvajanju pilotnega projekta 4 „Usposabljanje glede kakovosti v zvezi z azilom“ v okviru praškega procesa, ob podpori nemškega zveznega urada za migracije in švedskega odbora za migracije. Vsi svetovalci za presojo izpolnjevanja pogojev na direktoratu za azil in integracijo (AID – Asylum and Integration Directorate) pri uradu za migracije in azil so se udeležili evropskega programa usposabljanja na področju azila – spletni tečaji v obliki e-učenja za naslednje module: Informacije o izvorni državi, Klavzule o vključitvi ter Priprava osnutkov in odločanje. Raziskovalec za informacije o izvorni državi in nosilci odločanja urada za migracije in azil so proučili modul o informacijah o izvorni državi evropskega programa usposabljanja na področju azila ter imajo dostop do vseh javnih uradnih podatkovnih zbirk o informacijah o izvorni državi.

Leta 2013 se kot del projekta za lokalno integracijo in programa za regionalno zaščito, ki ju financira EU in izvaja UNHCR, nadalje izvajajo usposabljanja za osebje direktorata za azil in integracijo, mejno policijo in sodnike v zvezi s pravico iskanja azila in naknadnih veljavnih postopkov ter pravicami prosilcev za azil in beguncev[24]. Navodilo v zvezi z dokazi, hrambo in ohranjanjem dokumentacije o osebah, ki so nastanjene v centru za nastanitev, je bilo odobreno 5. julija 2013 v skladu z uredbo o centru za nastanitev, ki je bila odobrena z vladnim sklepom št. 1023 z dne 28. decembra 2012. Etični kodeks centra pa je v medsektorskem posvetovanju.

Splošna ocena sklopa 2 Republika Moldavija je začela nameščati sisteme za nadzorovanje kopenskih meja. Opravljeni so bili nakupi dodatne opreme in vozil. Vzpostavljene so bile mobilne enote, ki že delujejo. Zmogljivost in pokritost urada za migracije in azil sta bili dodatno okrepljeni, saj je vzdolž pridnestrske regije začelo delovati šest teritorialnih uradov. Vsi ukrepi na področju azila so bili uresničeni, napreduje pa tudi usposabljanje osebja in sodnikov na področju kazenskega pregona. Republika Moldavija je uspešno izvedla ukrepe v skladu s priporočili iz četrtega poročila o akcijskem načrtu za liberalizacijo in nadaljuje učinkovito izvajanje zadevne zakonodaje. Komisija meni, da je Republika Moldavija izpolnila merila druge faze iz sklopa 2.

2.3. Sklop 3: Javni red in varnost

2.3.1. Sklop 3/tema 1 – Preprečevanje organiziranega kriminala, terorizma in korupcije ter boj proti njim

2.3.1.1. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo – Preprečevanje organiziranega kriminala in terorizma ter boj proti njima

· Izvajanje strategije in akcijskega načrta za preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu, vključno z učinkovito koordinacijo med pristojnimi organi, ter učinkovito preiskovanje, kazenski pregon in zaseg premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem

Uredba o organizaciji in delovanju generalnega policijskega inšpektorata ministrstva za notranje zadeve je bila odobrena 24. aprila 2013. Število vodstvenih funkcij se je z reformiranjem policije v marcu 2013 zmanjšalo za 20 %, število policistov na tamkajšnjem ozemlju pa povečalo za 19 %. Odzivni in intervencijski čas po zabeleženem klicu javne osebe se je v letu 2013 skrajšal s 45 na 30 minut. Leta 2013 se je število primerov s smrtnim izidom in primerov resnih poškodb, ki so posledica nesreč, zmanjšalo za 20 %. Odredbo, ki posebej za policiste določa 30-odstotno zvišanje plač, poleg drugih zvišanj plač za uradnike, je treba vladi predložiti do konca leta. V prvih sedmih mesecih leta 2013 je bilo razbitih 40 kriminalnih združb s 175 dejavnimi člani[25].

Dne 24. decembra 2012 je bil na nacionalnem preiskovalnem inšpektoratu ustanovljen center za analizo informacij (CIA – Centre of Information Analysis). Razdeljen je na dve enoti na osrednji ravni (enota za analitično preiskovanje in enota za analizo informacij) in lokalne strokovne skupine za kriminalne preiskave, ki obstajajo na vsakem policijskem inšpektoratu Republike Moldavije. Center za analizo informacij je v polnem delovanju in ima 12 preiskovalnih uradnikov. Projekt[26] o „konsolidaciji zmogljivosti ministrstva za notranje zadeve na področju preprečevanju nadzora nad kriminalom in orožjem“ se izvaja ob podpori romunskega programa uradne razvojne pomoči (romunsko ministrstvo za zunanje zadeve) in programa Združenih narodov za razvoj Republike Moldavije.

Ministrstvo za notranje zadeve je leta 2013 kupilo naslednjo opremo za preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu: 90 avtomobilov za nacionalni inšpektorat za patruljiranje (iz državnega proračuna); 10 specializiranih kompletov za forenzične preiskave na kraju samem, 5 kompletov posebnih digitalnih fotoaparatov, 13 testov z etilnim alkoholom in 30 računalnikov za generalni policijski inšpektorat; novo zgradbo za center za tehnične in forenzične preiskave ter sodna izvedenska mnenja (CTFJE – Centre for technical-forensics and judicial expertise) na generalnem policijskem inšpektoratu (izgraditev bo dokončana do konca leta 2013). Projekt za naročilo posebne opreme za okrepitev zmogljivosti forenzičnih laboratorijev je v teku, dobava in namestitev zalog pa sta predvideni leta 2014 (do 2,4 milijona EUR iz obsežnega programa vzpostavljanja institucij za leto 2011 v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva). Proračunski načrt ministrstva za notranje zadeve za leto 2014 prav tako pokriva nadaljnje nakupe vozil za policijske inšpektorate, naročilo posebne preiskovalne opreme in nadgradnjo obstoječih operativnih podatkovnih zbirk.

Ministrstvo za notranje zadeve, urad generalnega državnega tožilca in nacionalni protikorupcijski center proučujejo praktične vidike za ustanovitev urada za odvzem premoženjske koristi.

Trenutno v Republiki Moldaviji še vedno ni mogoče prestrezanje komunikacij za preiskovanje kaznivih dejanj, ki ga izvajajo izključno organi kazenskega pregona. To je posledica tehničnih, pravnih in finančnih pomislekov. Približni stroški, da bi vse organe kazenskega pregona opremili s potrebno opremo, bodo znašali približno 220–250 milijonov MDL. Republika Moldavija bi potrebovala zunanjo finančno pomoč, da bi lahko nase prevzela takšno modernizacijo.

2.3.1.2. Ocena učinka priporočil

· Izboljšanje zbiranja podatkov o storilcih kaznivih dejanj in organiziranih kriminalnih združbah na nacionalni ravni, med drugim z vzpostavitvijo in/ali izboljšanjem nacionalnih podatkovnih zbirk

Da bi zagotovili učinkovito komunikacijo in zbiranje podatkov na ravni institucije, so se 1. avgusta 2013 odločili, da bodo do konca leta 2013 ustvarili skupno podatkovno zbirko o dejavnostih kriminalnih skupin in združb, do katere bodo imeli dostop ministrstvo za notranje zadeve, urad generalnega državnega tožilca, varnostno-informacijska služba, nacionalni protikorupcijski center, carinska služba, ministrstvo za šolstvo, ministrstvo za mladino in šport, sekretariat vlade in akademija znanosti.

· Nadaljnja prizadevanja za izboljšanje podatkovnih kazalnikov in zbiranja podatkov na vseh področjih kriminalitete

Podatki o kriminaliteti se zbirajo z evidentiranjem vseh pritožb in prijav storjenih kaznivih dejanj v osrednji podatkovni zbirki, ki jo upravlja in nadzoruje služba za informacijsko tehnologijo ministrstva za notranje zadeve. Da bi izboljšali in olajšali zbiranje podatkov o organiziranem kriminalu, je bil na uradnem spletnem mestu ministrstva[27] vzpostavljen spletni portal za pritožbe v zvezi z bojem proti organiziranemu kriminalu. Od začetka leta 2013 so prejeli 29 pritožb. Dne 15. maja 2013 je začelo delovati uradno spletno mesto generalnega policijskega inšpektorata, na katerem lahko državljani prijavijo kaznivo dejanje ali predložijo fotografije, video posnetke ali informacije o kaznivih dejanjih, ki so jim bili priča. Skupno število 1 767 uradnih obvestil (do 15. avgusta 2013) kaže povečano zaupanje ljudi v policijo, zlasti v njihovo zmožnost ukrepanja pri različnih vrstah kršitev.

Zbiranje podatkov o kaznivih dejanjih se je v Republiki Moldaviji poenostavilo z izvajanjem novega registra o informacijah o kriminaliteti in kriminologiji, ki se je začelo 1. januarja 2013. Vsak pododdelek ministrstva za notranje zadeve, ki je povezan s podatkovnimi zbirkami, lahko kadar koli pridobi katere koli statistične podatke, odvisno od vrste kaznivega dejanje ali regije. Urejanje papirne dokumentacije ni več del postopka zbiranja podatkov o kriminaliteti. Nazadnje, medinstitucionalna delovna skupina za pripravo pravilnika o enotni obdelavi in analizi statističnih podatkov, ki se nanašajo na kazensko pravosodje, je začela delovati v začetku leta 2013.

2.3.1.3. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo – Preprečevanje trgovine z ljudmi

· Izvajanje zakonodaje na področju preprečevanja trgovine z ljudmi in ustreznega nacionalnega načrta, vključno z učinkovito koordinacijo med državnimi agencijami ter učinkovito zaščito žrtev trgovine z ljudmi, zlasti otrok

V prvi polovici leta 2013 so odkrili 71 primerov kaznivih dejanj trgovine z ljudmi, kar pomeni 6,5-odstotno zmanjšanje števila primerov v primerjavi s 76 odkritimi primeri v enakem obdobju lani. Približno 80 % teh primerov je rezultat proaktivnih preiskovalnih ukrepov policije, v 20 % pa gre za pritožbe in ovadbe. 61 oseb je bilo žrtev spolnega izkoriščanja, 90 pa žrtev izkoriščanja delovne sile. Zbrani podatki so prvič pokazali prevladujoč položaj trgovine z ljudmi za izkoriščanje delovne sile nad trgovino z ljudmi za spolno izkoriščanje. To je predvsem rezultat prizadevanj za usposabljanje policije, ki je potekalo v letih 2011 in 2012, o učinkovitem odkrivanju in dokumentiranju primerov trgovine z ljudmi za izkoriščanje delovne sile. Glavne ciljne države še naprej ostajajo Ruska federacija (približno 60 % vseh žrtev), Turčija in Združeni arabski emirati. To jasno kaže, da ima uspeh moldavskih prizadevanj za kazenski pregon trajnostni učinek v zvezi z odkrivanjem in učinkovitim preiskovanjem primerov trgovine z ljudmi ter identifikacijo in zaščito žrtev.

Glede na sklep nacionalnega odbora za boj proti trgovini z ljudmi z dne 15. julija 2013 bodo državni organi septembra 2013 začeli delati na nacionalnem načrtu za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej ter delo nadaljevali naslednja tri leta. Podatkovna zbirka o trgovini z ljudmi, ki jo upravlja stalni sekretariat, je funkcionalna in zbira podatke od organov kazenskega pregona in institucij, ki pomagajo žrtvam.

V prvih šestih mesecih leta 2013 je bilo izvedenih 280 kampanj za ozaveščanje in drugih dejavnosti[28], povezanih s preprečevanjem trgovine z ljudmi. Zakon o posebni zaščiti ogroženih otrok in otrok, ki so ločeni od staršev, je parlament odobril 14. junija 2013. Ta določa mehanizme sektorskega sodelovanja za presojo in podporo ogroženih otrok.

Ministrstvo za delo, socialno varstvo in družino na podlagi zakona št. 129 z dne 8. junija 2012 o akreditaciji izvajalcev socialnih storitev ter uredbe o dejavnosti nacionalnega sveta za akreditacijo izvajalcev socialnih storitev (vladni sklep št. 998 z dne 28. decembra 2012) spodbuja nacionalni mehanizem za oceno, akreditacijo in spremljanje izvajalcev socialnih storitev. Nacionalni svet za akreditacijo izvajalcev socialnih storitev je bil ustanovljen aprila 2013. Mehanizem je v pilotni fazi, v zvezi z njim pa potekajo posvetovanja s predstavniki civilne družbe in razvojnimi partnerji za sodelovanje, pri čemer se načrtuje, da naj bi se v celoti začel uporabljati leta 2014. Ustanovitev nacionalnega sklada za pomoč, zaščito in odškodnino za žrtve[29] pomeni ključno prednostno nalogo za prihodnje sodelovanje s Svetom Evrope.

2.3.1.4. Ocena učinka priporočil

· Zagotavljanje učinkovite zaščite prič v primerih trgovine z ljudmi ter dodatno izboljšanje zaščite, pomoči in podpore za žrtve trgovine z ljudmi

Center za pomoč žrtvam in zaščito žrtev in potencialnih žrtev trgovine z ljudmi, ki v celoti deluje že od leta 2008, nadaljuje svoje delovanje. Leta 2013 je oddelek za zaščito prič pri generalnem policijskem inšpektoratu štirim žrtvam trgovine z ljudmi zagotovil posebne zaščitne ukrepe. Vse žrtve so bile tudi napotene k službam za socialno varstvo. Ker so bili izvedeni učinkoviti ukrepi, niso poročali o zapletih, ki bi vključevali žrtve.

Razpravlja se o najnižjih standardih kakovosti za pomoč žrtvam in zaščito žrtev in potencialnih žrtev trgovine z ljudmi, ki bi jih lahko vlada odobrila že v začetku leta 2014. V prvih šestih mesecih leta 2013 je bila v dveh materinskih domovih namestitvenih centrov v Kišinjevu in Baltiju zagotovljena pomoč 31 materam z otroki. Centra sta odgovorna ministrstvu za zdravje Republike Moldavije. Materinska domova materam z otroki v težavah glede na njihove potrebe ponujata storitve nastanitve, zdravstveno oskrbo, izobraževanje, zdravstveno varstvo, pravno, socialno in psihološko pomoč ter (ponovno) integracijo.

2.3.1.5. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo – Preprečevanje korupcije in boj proti njej

· Izvajanje zakonodaje o preprečevanju korupcije in boju proti njej za zagotavljanje učinkovitega delovanja neodvisne protikorupcijske agencije; razvoj etičnih kodeksov in protikorupcijsko usposabljanje, namenjeno zlasti javnim uslužbencem, ki sodelujejo v dejavnostih kazenskega pregona ter pravosodju

Nacionalni protikorupcijski center je s sprejetjem zakona št. 106 z dne 3. maja 2013 postal odgovoren vladi, in ne parlamentu. Direktor tega centra je imenovan za mandat štirih let, razreši pa ga lahko predsednik Republike Moldavije na predlog ministrskega predsednika. Republiko Moldavijo se spodbuja, naj sledi javnemu izbirnemu postopku z objektivnimi merili, ki temeljijo na zaslugah kandidatov in so jasno določena z zakonom. Prenos pristojnosti za preiskovanje gospodarskega kriminala na ministrstvo za notranje zadeve in carinsko službo je utrdil mandat nacionalnega protikorupcijskega centra[30] v boju proti korupciji in kršitvam v zvezi s korupcijo. Nacionalni protikorupcijski center ali nekatere njegove strokovne skupine bi se morale specializirati samo za preiskovanje primerov, ki se nanašajo na določeno raven uslužbencev ali določeno raven škode, da bi bolje reševala primere korupcije na visoki ravni.

Novi kodeks ravnanja za zaposlene pri nacionalnem protikorupcijskem centru je začel veljati 30. avgusta 2013. Sprejetje kodeksa ravnanja naj bi prispevalo k učinkovitejšemu in odgovornejšemu izvajanju dejavnosti nacionalnega protikorupcijskega centra ter povečalo zaupanje javnosti v institucijo. Po spremembi zakona o plačah v javnem sektorju, ki je bila uvedena 7. marca 2013, so se s 1. januarjem 2013 plače javnih uslužbencih in osebja kabineta javnih uslužbencev zvišale za 35 %. Za zagotovitev enake obravnave se je plača zvišala več kot 1 566 javnim uslužbencem, vključno 101 namestniku, 773 tožilcem, 516 sodnikom in 227 osebam v kabinetu javnih uslužbencev.

Trenutno nacionalni protikorupcijski center zagotavlja analizo načrtov integritete osrednjih javnih organov. Nacionalni protikorupcijski center še naprej zagotavlja strokovno znanje na področju preprečevanja korupcije pri pripravi osnutkov normativnih aktov. Od januarja do julija 2013 je proučil 498 osnutkov normativnih aktov in zagotovil strokovno znanje na področju preprečevanja korupcije. Za zagotovitev podrobne specializacije preiskovalcev, ki se ukvarjajo s finančnimi preiskavami, je bilo do zdaj v letu 2013 organiziranih šest specializiranih tečajev usposabljanja za predstavnike organov kazenskega pregona: nacionalnega protikorupcijskega centra, ministrstva za notranje zadeve, varnostne in obveščevalne službe, urada generalnega državnega tožilca in drugih zadevnih organov.

V obdobju januar–september 2013 je oddelek za kazenski pregon nacionalnega protikorupcijskega centra začel 400 kazenskih zadev, od katerih jih je bilo 126 zoper 163 obtožencev predloženih sodišču. Sodišče je izreklo 118 obsodb. Leta 2013 je bilo na sodišču obravnavanih devet kazenskih zadev v zvezi s kaznivimi dejanji korupcije, vloženih zoper osebe, ki imajo ali so imele status visokega javnega uslužbenca: en namestnik generalnega sekretarja vlade, en namestnik vodje okrožja, pet županov, en nekdanji vodja usklajevalnega sveta za avdiovizualno področje in en vodja državnega davčnega inšpektorata. Od Republike Moldavije se pričakuje, da bo v prihodnje vodila evidenco o izidu obsodb in stopnji uspešnosti.

Drugi glavni protikorupcijski organ, tj. nacionalna komisija za integriteto, je svoje osebje zaposlila na podlagi javnega razpisa in izbirnih postopkov. Od 21 delovnih mest pri nacionalni komisiji za integriteto jih osem ostaja prostih. Zagotovljeni so bili vsi delovni pogoji – kupljena je bila potrebna oprema in ustvarjene so bile podatkovne zbirke evidenc prijav. Komisija je v prvi polovici leta 2013 obravnavala 38 pritožb. V petih primerih so bile ugotovitve Komisije dokazane na sodišču. Leta 2013 je bilo sodiščem priglašenih 328 primerov kršitev zaradi nepredložitve prijav premoženjskega stanja ali izjav o interesih v zakonsko predpisanem roku. Dne 6. februarja 2013 je začela delovati spletna stran Komisije, ki zagotavlja platformo za komunikacijo in neposreden dostop do izjav.

Zagotovljeno je sodelovanje med nacionalno komisijo za integriteto in nacionalnim protikorupcijskim centrom. Nacionalni protikorupcijski center je v prvi polovici leta 2013 v proučitev poslal 12 poročil o možnih kršitvah zakonskih določb, ki spadajo na področje pristojnosti Komisije. S Komisijo sodeluje v postopku uporabe upravnih sankcij, če se ugotovi, da navzkrižje interesov ni bilo prijavljeno, ter pri proučitvi gradiva, ki ga je poslala Komisija, da bi začela preiskovalne ukrepe glede razlike med prihodki in premoženjem v lasti. Od Republike Moldavije se pričakuje, da bo uvedla evidence za preverjanje navzkrižij interesov, prijave premoženjskega stanja in izrečene sankcije.

Pregled kategorij oseb, ki imajo imuniteto v kazenskih postopkih, se je začel 14. marca 2003, da bi spremenili zakonik o kazenskem postopku. Urad generalnega državnega tožilca je pripravil osnutek zakona o pregledu imunitet v postopku kazenskega pregona ter ga predložil v presojo agencijam, da se o njem uskladijo med seboj in na ravni institucije. Urad generalnega državnega tožilca skupaj z inštitutom za reformo kazenskega prava izvaja študijo glede pravil o odgovornosti za tožilce, vključno z disciplinsko odgovornostjo in odpravo njihove splošne imunitete. Vlada je 16. oktobra 2013 odobrila dva nova protikorupcijska zakona – prvi podaljšuje predpisano obdobje za kazenski pregon sodnikov, ki storijo kaznivo dejanje, ter prepoveduje komunikacijo med sodniki in strankami v sodni obravnavi za zagotovitev nepristranskosti. V osnutku zakona so prav tako določene strožja odgovornost za nezakonito obogatitev, prepoved zavzemanja javnih položajev za daljše obdobje, določbe o zasegu premoženjske koristi, globe in zaporna kazen. Osnutek drugega zakona, tj. zakona o nadomestilu za sodnike, pa določa zvišanje plač sodnikov, ki bi bile od tri- do petkrat višje od povprečne plače.

2.3.1.6. Ocena učinka priporočil

· Preprečevanje korupcije in boj proti njej na vseh ravneh ter vseh področjih

Glej zgornja merila akcijskega načrta za liberalizacijo.

· Prednostno izvajanje protikorupcijskih ukrepov na vseh področjih, tudi v zvezi s širšimi vidiki vladavine prava. Nacionalni organi bi se morali biti zmožni boriti proti korupciji na vseh ravneh, tj. osrednji, regionalni, lokalni in sektorski, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti organom kazenskega pregona ter carinskim organom.

Marca 2013 je bila na ministrstvu za notranje zadeve ustanovljena služba za notranjo varnost in boj proti korupciji. Služba je samostojni organ ministrstva za notranje zadeve. Izvaja posebne preiskovalne ukrepe ter ima zadostne zmogljivosti za boj proti korupciji in spremljanje tega pojava na osrednji in lokalni ravni. Število osebja službe se je leta 2013 povečalo z 18 na 111 zaposlenih. Poleg tega je vlada sprejela osnutek zakona o preskusu strokovne neoporečnosti policije, ki ga zdaj obravnava še parlament. Zakon določa postopek, metodologijo, sredstva in tehnike preskušanja strokovne neoporečnosti policije, vključno z načini za opredelitev, oceno in odpravo dovzetnosti in tveganj za korupcijo ali druga nezakonita dejanja. Trenutno je v pripravi osnutek sporazuma o sodelovanju med ministrstvom za notranje zadeve in nacionalnim protikorupcijskim centrom.

Služba za notranjo varnost in boj proti korupciji nenehno proučuje pritožbe v zvezi s primeri korupcije, kar ji omogoča, da nemudoma posreduje na kraju samem, tudi ob koncu tedna, ter tako poveča učinkovitost preprečevanja in spremlja izvajanje obvladovanja tveganj. Kot kazalnik učinkovitosti te politike lahko navedemo, da so bili v prvih šestih mesecih leta 2013 zaradi različnih kršitev izvedeni ukrepi zoper 233 uslužbencev ministrstva za notranje zadeve v primerjavi s 424 takšnimi primeri v prvih šestih mesecih leta 2012.

2.3.1.7. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo – Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma

· Izvajanje zakonodaje in strategije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, izvajanje ustrezne zakonodaje o zasegu premoženjskih koristi storilcev kaznivih dejanj (vključno z določbami, ki obravnavajo čezmejne vidike)

Parlament je 6. junija 2013 odobril nacionalno strategijo za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima za obdobje 2013–2017 ter akcijski načrt, zasnovan za izvajanje te petletne strategije, za razvoj učinkovitega nacionalnega režima za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Akcijski načrt navaja ukrepe, ki jih je treba sprejeti, rok, pristojne organe in kazalnike spremljanja. Republika Moldavija s tem cilja tudi na skladnost s standardi preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF – Financial Action Task Force) ter priporočili iz četrtega ocenjevalnega poročila iz decembra 2012, ki ga je pripravil Moneyval, odbor strokovnjakov Sveta Evrope za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma.

Republika Moldavija je poročala, da je bilo leta 2013 v celoti izvedenih že sedem ukrepov iz akcijskega načrta, štirje pa se še izvajajo. Republiko Moldavijo se spodbuja, naj nadaljuje izvajanje svojega akcijskega načrta ter, če se strategija in akcijski načrt še vedno sklicujeta na priporočila FATF 40+9 iz leta 2003, posodobi zakone in predpise o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, pri čemer naj upošteva tudi revidirana priporočila, ki jih je projektna skupina za finančno ukrepanje sprejela februarja 2012. Nadalje, kadar Republika Moldavija spremlja svoj napredek, bi morala poleg kvantitativnih upoštevati tudi kvalitativne vidike.

Republika Moldavija je v zvezi z zakonodajnimi ukrepi med drugim pripravila osnutek zakona, ki obravnava sankcije za kršitve, ki jih storijo subjekti poročanja, in pooblastila za sankcioniranje, da bi ravnala v skladu s priporočilom 17 FATF. Ti osnutki sprememb člena 291 zakonika o kršitvah naj bi pokrivali vse mogoče kršitve obveznosti iz zakonodaje o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma. Za zdaj v režimu sankcioniranja za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma ostaja nekaj pomanjkljivosti, in to zaradi omejenega seznama kršitev, ki lahko pomeni podlago za kazni, in zaradi nejasnosti glede tega, kateri nadzorni organ lahko izdaja pooblastila za sankcioniranje. Zato se Republiko Moldavijo spodbuja, da čim prej sprejme predlagane spremembe.

Republika Moldavija mora na podlagi obveznosti iz prihodnjega pridružitvenega sporazuma zagotoviti postopno izvajanje predpisov EU o prostem pretoku kapitala[31], kar vključuje tudi liberalizacijo uvoznih in izvoznih operacij za devizno poslovanje. To pomeni odpravo obstoječih omejitev uvoza in izvoza deviznega poslovanja.

Po navedbah Republike Moldavije sprejeti izvedbeni ukrepi za zagotovitev učinkovitega izvajanja zakonov in predpisov o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma vključujejo naslednje: od januarja do avgusta 2013 je bilo izvedeno preverjanje po uradni dolžnosti in na kraju samem 235 menjalnic, 48 strokovnih udeležencev na nebančnem finančnem trgu in 7 bančnih institucij. Glavne kršitve so bile: delno izvajanje ali neizvajanje institucionalnih programov za preprečevanje pranja denarja in boj proti njemu ter neporočanje o sumljivih gotovinskih transakcijah. Urad za preprečevanje pranja denarja in boj proti njemu je leta 2013 organom kazenskega pregona na protikorupcijskem uradu državnega tožilca in nacionalnem protikorupcijskem centru predstavil 37 različnih informacij. Posledično so začeli preiskovati 20 kazenskih zadev, od katerih jih je bilo 15 povezanih s kaznivim dejanjem pranja denarja.

2.3.1.8. Ocena učinka priporočil

· Z moldavskimi organi se je treba dogovoriti o postopkih zasega premoženjske koristi, da bi omogočili vračilo ukradene lastnine ali s tem povezanega dobička in zmanjšanje finančne moči organiziranih kriminalnih združb, kar bi pospešilo njihovo razbitje

Republika Moldavija je sporočila, da zdaj pripravlja osnutek zakona o spremembi in dopolnitvi členov 243 in 106 kazenskega zakonika ter člena 206 zakonika o kazenskem postopku za okrepitev ukrepov v zvezi z bojem in optimizacijo predpisov o zasegu ter da bo parlamentu predložen v odobritev do konca leta.

Po navedbah Republike Moldavije so sodišča prve stopnje od januarja do julija 2013 v zvezi z zasegom izrekla devet kazni, pri čemer so zasegla blago/prihodke, ki so se uporabljali pri kaznivem dejanju ali ki so nastali pri takem dejanju, ter jih prenesla na državo. Skupni znesek blaga, ki je bilo zaseženo v sedmih izredno obsežnih primerih tihotapljenja in dveh primerih kraje z oteževalnimi okoliščinami, znaša 1 984 047 MDL. Pritožbeno sodišče je v istem obdobju izdalo devet odločb, ki končno vrednost zaseženega blaga določajo na 688 309 MDL.

2.3.1.9. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo – Izvajanje politike za boj proti drogam

· Izvajanje nacionalne strategije za boj proti drogam in s tem povezanega akcijskega načrta, omogočanje dostopa do informacij o zasegih drog in vpletenih osebah na mejnih prehodih; nadaljnji razvoj sodelovanja in izmenjave informacij s pristojnimi mednarodnimi organi na področju drog

Oddelek za boj proti drogam na generalnem policijskem inšpektoratu je bil z reformo ministrstva za notranje zadeve (glej zgornja merila akcijskega načrta za liberalizacijo v okviru teme 1 iz sklopa 3) preoblikovan marca 2013. Hkrati so bili v severnih in južnih regijah države ustanovljeni regionalni uradi za boj proti drogam in dve dodatni enoti na oddelku za boj proti drogam: strokovna skupina za boj proti nezakonitemu prometu psihotropnih snovi in predhodnih sestavin ter enota za analizo in načrtovanje. Število osebja oddelka za boj proti drogam se je povečalo na 27 zaposlenih. Leta 2013 se je nadaljevalo izvajanje dejavnosti usposabljanja za osebje, vključeno v dejavnosti na področju boja proti drogam, ter dejavnosti ozaveščanja. Proračun ministrstva za leto 2014 vključuje zagotovilo v višini 30 milijonov MDL za pridobitev posebnih sredstev za boj proti drogam.

Leta 2013 je bilo na sodišču obravnavanih 609 kazenskih zadev v zvezi s prepovedanimi drogami (v primerjavi z 865 zadevami v istem obdobju leta 2012). Kot posledica odkritih kršitev v navedenem obdobju so zasegli 85 kg prepovedanih drog (leta 2012: 171 kg), od katerih je bilo 62 kg marihuane (leta 2012: 78 kg), 116 795 sadik konoplje (leta 2012: 136 491) in 17 971 sadik maka (leta 2012: 10 598). Do upada števila kazenskih zadev v zvezi s prepovedanimi drogami je prišlo zaradi dekriminalizacije nekaterih kršitev v zvezi s prepovedanimi drogami in povečane aktivnosti policije, ki se je prednostno osredotočala na primere zasega. V letu 2013 je misija EUBAM organizirala več posebnih operacij: „Opium-Poppy“ (MAC) – za boj proti gojenju marihuane v domačem okolju in „OVIDIU“ – za preprečevanje tihotapljenja prepovedanih drog, narkotikov in predhodnih sestavin na meji med Republiko Moldavijo in Ukrajino.

Nadaljevala sta se sodelovanje in izmenjava informacij z zadevnimi mednarodnimi organi, vključno s centrom EMCDDA in skupino Pompidou Sveta Evrope.

Še naprej so se razvijala partnerstva s civilno družbo, vključno skupaj z mednarodnimi organizacijami, nevladnimi organizacijami, ki so se nadalje vključevale v dejavnosti na področju boja proti drogam in zdravljenja. Dne 2. julija 2013 je bil podpisan memorandum o sodelovanju med generalnim policijskim inšpektoratom, ministrstvom za notranje zadeve in nevladno organizacijo, tj. zvezo za preprečevanje okužb z virusom HIV in zmanjševanje njegovih škodljivih učinkov (UOHR – Union HIV Prevention and Harm Reduction). Fundacija Soros iz Republike Moldavije je še naprej financirala dejavnosti zmanjševanja škodljivih učinkov. Skupina Pompidou in nevladna organizacija „Inovativni projekti v zaporih“ (Innovative Projects in Prisons) sta organizirali tečaj usposabljanja za uslužbence oddelka za boj proti drogam o zdravljenju in zmanjševanju škodljivih učinkov za uporabnike drog v policijskem priporu.

· Izvajanje ustreznih konvencij ZN in Sveta Evrope ter priporočil skupine GRECO na zgoraj navedenih področjih

Republika Moldavija je začela izvajati postopek izpolnjevanja splošnega in tematskega vprašalnika o izvajanju Lanzarotske konvencije. To naj bi bilo januarja 2014 predstavljeno lanzarotskemu odboru.

Republika Moldavija je v letu 2013 skupino GRECO redno obveščala o najnovejših dosežkih pri preprečevanju korupcije in boju proti njej ter o glavnih rezultatih reforme nacionalnega protikorupcijskega centra. Medtem pa je v celoti izvedla priporočila skupine GRECO, namenjena drugemu krogu ocenjevanja. Na 59. plenarnem zasedanju skupine GRECO, ki je potekalo od 18. do 22. marca 2013, so razpravljali o poročilu glede Republike Moldavije v okviru tretjega kroga ocenjevanja skupine GRECO ter ga nato sprejeli. Poročilo je bilo objavljeno 4. aprila 2013. Naslednje poročilo skupine GRECO glede Republike Moldavije bo objavljeno septembra 2014.

Osrednja volilna komisija je ustanovila delovno skupino za pregled in spremembo zakonodaje o financiranju političnih strank in volilnih kampanj, da bi zagotovila izvajanje priporočil skupine GRECO. Vlada je osnutek zakona odobrila 19. junija 2013, parlament pa oktobra 2013. Nov postopek financiranja političnih strank se bo uporabljal za leto 2017.

2.3.2. Sklop 3/tema 2 – Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

2.3.2.1. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo

· Izvajanje mednarodnih konvencij o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah (zlasti konvencij Sveta Evrope)

Moldavski organi še naprej obravnavajo več oblik mednarodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Republika Moldavija je drugi dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, podpisan 8. novembra 2001, ratificirala 8. avgusta 2013. Oba osrednja organa, urad generalnega državnega tožilca in ministrstvo za pravosodje, sta v zvezi z izvajanjem zakonodajnega okvira, vključno s konvencijami Sveta Evrope v kazenskih zadevah, nadaljevala obravnavo velikega števila zadev v zvezi s tretjimi državami, pri državah članicah EU pa predvsem v zvezi z drugimi tretjimi državami.

V prvih treh četrtinah leta 2013 je urad generalnega državnega tožilca obravnaval naslednje zadeve (splošni podatki):

– izročitev: 180 poslanih in 14 prejetih zahtevkov. Zavrnjen je bil samo en prejeti zahtevek, ker je imela oseba moldavsko državljanstvo;

– zaprosila za pravno pomoč: 250 poslanih in 420 prejetih zahtevkov. Zavrnjenih je bilo 32 prejetih zahtevkov, predvsem iz postopkovnih razlogov (prenosa niso izvedli osrednji organi);

– kazenski postopki: 17 poslanih zahtevkov za prenos zadev in 19 prejetih zahtevkov za prevzem zadev.

V prvih treh četrtinah leta 2013 je ministrstvo za pravosodje obravnavalo naslednje zadeve (splošni podatki):

– izročitev: 73 poslanih in 2 prejeta zahtevka;

– zaprosila za pravno pomoč: 8 poslanih in 238 prejetih zahtevkov;

– kazenski postopki: nič poslanih zahtevkov za prenos zadev in 3 prejeti zahtevki za prevzem zadev;

– poleg tega je ministrstvo za pravosodje glede na svoje posebne pristojnosti obravnavalo 17 zahtevkov za izvršitev kazenskih obsodb, 9 poslanih in 8 prejetih, ter 73 zahtevkov za premestitev obsojenih oseb;

– zavrnjen ni bil noben zahtevek za nobeno od zadev, za katere je odgovorno ministrstvo za pravosodje.

Statistični podatki o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah so se za urad generalnega državnega tožilca izboljšali julija 2013, za ministrstvo za pravosodje pa aprila 2013 – obe instituciji poročata mesečno in uporabljata splošen seznam parametrov, vključno z merili, kot so država prosilka in zaprošena država, kategorija kaznivega dejanja ter čas izvedbe.

Decembra 2012 so teritorialno pristojnemu in specializiranemu tožilcu, sodnikom in drugim organom kazenskega pregona v zvezi z usposabljanjem razdelili priročnike o mednarodni pravni pomoči, da bi uskladili metodologijo za obravnavo zahtevkov za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah/mednarodno pravno pomoč. Tožilca in sodniki so se usposabljanj in seminarjev udeležili na mednarodni in nacionalni ravni, med katerimi jih je nekaj organiziral nacionalni inštitut ta pravosodje.

· Visoka raven učinkovitosti pravosodnega sodelovanja sodnikov in tožilcev z državami članicami EU na področju kazenskih zadev

Organi Republike Moldavije so nadalje zagotavljali učinkovito sodelovanje s pristojnimi organi v državah članicah EU. Urad generalnega državnega tožilca in ministrstvo za pravosodje sta v zvezi s sodelovanjem z državami članicami še naprej obravnavala veliko število zadev, zlasti urad.

V obdobju 2009–2013 je bila večina vseh zadev, ki jih je obravnaval urad generalnega državnega tožilca, povezanih z Romunijo, Italijo, Bolgarijo, Madžarsko, Češko republiko, Nemčijo, Avstrijo, Belgijo, Poljsko, Slovenijo, manj pa z Nizozemsko, Francijo, Grčijo, Španijo, Latvijo, Litvo, Estonijo in Irsko.

V prvih treh četrtinah leta 2013 je urad generalnega državnega tožilca obravnaval naslednje zadeve (v povezavi z državami članicami EU):

– izročitev: 6 poslanih in 1 prejeti zahtevek. V zvezi z izročitvijo ni bil zavrnjen noben zahtevek. Večina obravnavanih zadev je bila povezana z državami članicami EU, kot so Avstrija, Bolgarija, Francija, Nemčija, Italija in Romunija;

– zaprosila za pravno pomoč: 124 poslanih in 147 prejetih zahtevkov. Zavrnjeni so bili trije prejeti zahtevki, predvsem iz postopkovnih razlogov (prenosa niso izvedli osrednji organi). Večina obravnavanih zadev je bila povezana z državami članicami, kot so Romunija, Nemčija, Italija, Madžarska, Avstrija in Bolgarija;

– kazenski postopki: 2 poslana zahtevka za prenos zadev in 10 prejetih zahtevkov za prevzem zadev. Večina obravnavanih zadev je bila povezana z državami članicami, kot so Italija, Slovenija, Bolgarija in Češka republika.

V letih 2012 in 2013 je bila večina vseh zadev, ki jih je obravnavalo ministrstvo za pravosodje, povezanih z Romunijo, Portugalsko, Madžarsko, Bolgarijo, Češko republiko, manj pa z Italijo, Nemčijo, Poljsko in Grčijo.

V prvih treh četrtinah leta 2013 je ministrstvo za pravosodje obravnavalo naslednje zadeve (v povezavi z državami članicami EU):

– izročitev: 6 poslanih in 1 prejeti zahtevek. Večina obravnavanih zadev je bila povezana z državami članicami EU, kot so Italija, Poljska in Irska;

– zaprosila za pravno pomoč: 1 poslani in 140 prejetih zahtevkov. Večina obravnavanih zadev je bila povezana z državami članicami EU, kot so Romunija, Portugalska in Madžarska;

– kazenski postopki: nič poslanih zahtevkov za prenos zadev in nič prejetih zahtevkov za prevzem zadev;

– poleg tega je ministrstvo za pravosodje glede na svoje posebne pristojnosti obravnavalo devet zahtevkov za izvršitev kazenskih obsodb. Večina obravnavanih zadev je bila povezana z državama članicama EU, in sicer Romunijo in Portugalsko. Ministrstvo za pravosodje je obravnavalo tudi osem zahtevkov za premestitev obsojenih oseb v povezavi z državami članicami EU, kot so Nemčija, Češka republika, Španija, Romunija, Avstrija, Belgija, Italija.

· Sklenitev operativnega sporazuma o sodelovanju z Eurojustom

Eurojust je po uspešnih pogajanjih Republiki Moldaviji oktobra 2013 predložil besedilo osnutka sporazuma o sodelovanju, ki so ga naknadno potrdili moldavski organi. Naslednje korake v postopku k podpisu sporazuma bosta naredila Eurojust in Svet v skladu s Sklepom Eurojusta. Eurojust bo novembra 2013 sporazum uvrstil na dnevni red skupnega nadzornega organa in kakor hitro bo ta odbor sprejel pozitivno mnenje, bo sporazum uvrščen še na dnevni red kolegija Eurojusta. Nato bo predložen Svetu v odobritev v skladu s členom 26a(2) Sklepa Eurojusta.

V zvezi s tem je treba omeniti, da je moldavska vlada septembra odobrila osnutek zakona o izjavah h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov. Zakon je bil poslan parlamentu, da bi ga ta sprejel novembra 2013 (glej spodnja merila akcijskega načrta za liberalizacijo v okviru teme 4 iz sklopa 3).

2.3.2.2. Ocena učinka priporočil

· Okrepitev pravosodnega sistema, vključno s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, zlasti medsebojne pravne pomoči

Izvajata se strategija reforme pravosodnega sektorja za obdobje 2011–2016 in njen akcijski načrt, ki je bil sprejet februarja 2012. V zvezi z reformo pravosodja so bili v letih 2012 in 2013 sprejeti bistveni zakonodajni svežnji. Ministrstvo za pravosodje je februarja 2013 izdalo prvo letno poročilo o izvajanju strategije[32]: dokončanih je bilo 87 od 157 ukrepov, ki jih je bilo treba izvesti do konca leta 2012 (56 %), 49 jih je bilo delno dokončanih (31 %), 21 pa jih sploh ni bilo dokončanih (13 %). Delovna skupina trenutno pripravlja osnutek zakona o uvedbi bistvenih sprememb zakona o državnem tožilstvu iz leta 2008, v zvezi s katerim naj bi novembra 2013 potekala javna razprava.

Z letom 2013 so stroški izvajanja akcijskega načrta vključeni v srednjeročni proračunski okvir za obdobji 2013–2015 in 2014–2016. Letni proračun pravosodnega sektorja za leto 2014, ki obsega vse posamezne proračune vključenih deležnikov, se je v primerjavi z letom 2013 povečal za 59,6 %. Finančni sporazum med EU in Republiko Moldavijo, podpisan 14. junija 2013, določa naslednji finančni prispevek v višini 60 000 000 EUR za podporo reformi pravosodnega sektorja: 58 200 000 EUR za proračunsko podporo in 1 800 000 EUR za dopolnilno podporo.

2.3.3. Sklop 3/tema 3 – Sodelovanje na področju kazenskega pregona

2.3.3.1. Merila akcijskega načrta za liberalizacijo

· Visoka stopnja operativne in posebne preiskovalne zmogljivosti služb kazenskega pregona ter dosledna in učinkovita uporaba zmogljivosti za boj proti čezmejnemu kriminalu

Uradniki ministrstva za notranje zadeve, ki izvajajo posebne preiskovalne dejavnosti, v celoti sodelujejo z uradom generalnega državnega tožilca na ravni oddelka in postopkovni ravni. Dne 7. avgusta 2013 je potekal delovni sestanek med generalnim policijskim inšpektoratom in uradom generalnega državnega tožilca o izzivih in pomanjkljivostih pri izvajanju posebnih preiskovalnih dejavnosti, izdana pa so bila tudi priporočila. Nacionalni inštitut za pravosodje je v sodelovanju z uradom generalnega državnega tožilca maja 2013 gostil dva seminarja o „posebni preiskovalni dejavnosti“ ter „razlogih in postopku za odobritev posebnih preiskovalnih ukrepov“.

Nemška vlada je leta 2013 podarila novo opremo – digitalne fotoaparate in poseben komplet za preiskovanje kraja kaznivega dejanja. Prihodnje potrebe bo pokril državni proračun in obsežen program vzpostavljanja institucij za leto 2011 v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (glej točko o merilih akcijskega načrta za liberalizacijo na strani 14 tega poročila). Leta 2013 je bila v okviru tehnične pomoči in izmenjave informacij ter ob sodelovanju avstrijskih strokovnjakov za sodno genetiko organizirana strokovna misija glede zakona o uporabi DNK pri preiskavah in sodnih postopkih. Po strokovni misiji je bil septembra in oktobra 2013 za tri člane delovne skupine organiziran študijski obisk Avstrije, da bi z evropsko najboljšo prakso spoznali, kako uporabljati DNK v preiskavah in sodnih postopkih.

Poseben pododdelek ministrstva za notranje zadeve je leta 2013 s posebnimi preiskovalnimi zmogljivostmi izvedel več operacij na visoki ravni za boj proti čezmejnemu kriminalu. Zabeležili so kriminalne dejavnosti dveh „tatov po zakonu“ pod psevdonimoma „Kitajec“ (Chinese) in „Pokrovitelj“ (Patron) ter ju aretirali avgusta oziroma septembra 2013 kot rezultat sodelovanja in skupnih operacij z italijanskimi in romunskimi organi kazenskega pregona. Italija in Romunija proučujeta zahtevek za izročitev Republiki Moldaviji.

· Visoka učinkovitost sodelovanja na področju kazenskega pregona med pristojnimi nacionalnimi agencijami, zlasti med pripadniki mejne straže, policisti in cariniki, ter sodelovanje s pravosodnimi organi

Dne 3. julija 2013 je bil med oddelkom mejne policije in generalnim policijskim inšpektoratom podpisan dvostranski sporazum o sodelovanju za okrepitev sodelovanja v zvezi z zagotavljanjem, ohranjanjem in ponovnim vzpostavljanjem javnega reda in varnosti. Sporazum krepi medsebojno pomoč pri odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj in kršitev v okviru pristojnosti institucije ter organizaciji skupnih kontrol in operacij, kot je nadzor pošiljk. Poleg tega bodo vzpostavljene skupne delovne in skupne mobilne skupine, ki bodo izvajale posebno analizo tveganj pri javnem redu in varnosti na nacionalni in regionalni ravni.

Nacionalni svet za usklajevanje dejavnosti na področju preprečevanja organiziranega kriminala in boja proti njemu se je na svojem prvem zasedanju 4. marca 2013 odločil, da srednjeročno: vzpostavi skupno podatkovno zbirko o dejavnosti skupin in kriminalnih združb; ustanovi specializiran nacionalni subjekt, ki bo stalno spremljal izvajanje zadevne zakonodaje; ter v zvezi z oblikami in trendi organiziranega kriminala izvede raziskavo ter predlaga rešitve. Prav tako je bilo odločeno, da ministrstvo za notranje zadeve in ministrstvo za šolstvo skupaj začneta projekt za razdelitev izobraževalnega gradiva o nevarnostih, tveganjih in grožnjah organiziranega kriminala in njegovih škodljivih posledicah.

· Izboljšani dvostranski in večstranski operativni sporazumi o sodelovanju organov kazenskega pregona, vključno s pravočasno izmenjavo pomembnih informacij s pristojnimi organi kazenskega pregona v državah članicah EU

Novoustanovljeni center za mednarodno policijsko sodelovanje razvija sodelovanje moldavskih organov kazenskega pregona s podobnimi organi držav članic EU, državami članicami centra SELEC, konvencije PCCSEE, organizacije GUAM in sodelujočimi v projektih enot za mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona (ILECU – International Law Enforcement Cooperation Units) na Zahodnem Balkanu, pa tudi z ICPO-Interpolom in Europolom. Sprejema načelo „na eni strani noter, na drugi ven“, s čimer se izogne podvajanju informacij o prejemu, proučitvi in nakazilu za prosilca. Leta 2013 je bilo prek kanalov centra SELEC in organizacije GAUM proučenih 2 826 primerov gradiva (1 795 pri organih kazenskega pregona v Republiki Moldaviji, 693 pri skupnem centru za stike Galati, 259 pri drugih državah članicah in opazovalcih centra SELEC ter 79 pri državah organizacije GUAM). Proučenih je bilo 1 428 zahtevkov in izmenjanih 1 398 odgovorov o različnih primerih čezmejnih kaznivih dejanj[33].

Republika Moldavija je na drugem srečanju voditeljev enot za mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona, ki je potekalo od 9. do 12. julija 2013, podprla širitev mreže enot za mednarodno sodelovanje na področju kazenskega pregona za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu. Država sodeluje v regionalnem projektu „Krepitev pravnih načel v jugovzhodni Evropi in dobro upravljanje“, ki ga je začel avstrijski urad kriminalistične policije. Prav tako je sodelovala v operaciji „Black Poseidon“[34], ki jo je generalni sekretariat Interpola organiziral v obdobju od 15. maja do 15. junija 2013. To je bila dolgotrajna operacija, usmerjena proti mednarodnim združbam organiziranega kriminala, ki sodelujejo v kaznivih dejanjih v zvezi z intelektualno lastnino.

· Sklenitev operativnega sporazuma o sodelovanju z Europolom

Uradnik za stike Republike Moldavije, ki usklajuje vse kazenske zadeve in preiskave v skupnem interesu, se je pridružil Europolu in začel svoje delo 23. julija 2013. To je pomemben dosežek in izjema za Republiko Moldavijo pred sklenitvijo operativnega sporazuma o sodelovanju. Trenutno potekajo pogajanja v zvezi z osnutkom memoranduma o soglasju med Republiko Moldavijo in Europolom o vzpostavitvi varne komunikacijske zveze, načrtuje pa se tudi študijski obisk Europola za strokovnjake iz Republike Moldavije, vključno z EC3.

Republika Moldavija je julija 2013 poslala svoje odgovore na vprašanja v Europolovih dodatnih vprašalnikih o zakonodajnem okviru o varstvu podatkov v Republiki Moldaviji. Predstavniki Europolovega urada za pravne zadeve in varstvo podatkov so med 28. in 31. oktobrom obiskali nacionalne pristojne organe in nadzorni organ za varstvo podatkov Republike Moldavije. Poročilo o varstvu podatkov, ki izpolnjuje vse zahtevane tehnične korake, bi moral predložiti upravni odbor Europola, ki bo imel naslednji sestanek 3. in 4. decembra. Nato bo poročilo predloženo v odobritev skupnemu nadzornemu organu. Končna faza za formalno ureditev operativnega sporazuma o sodelovanju bo sledila v prihodnjih tednih.

2.3.3.2. Ocena učinka priporočil

· Okrepitev sodelovanja med moldavskimi organi in organi držav članic, vključno z izmenjavo informacij z Europolom

Glej merila akcijskega načrta za liberalizacijo v okviru teme 3 iz sklopa 3. Republika Moldavija je sodelovala pri naslednjih dejavnostih v okviru centra SELEC: deseto srečanje delovne skupine o kršitvah v zvezi s prevozom (10. april 2013), Bukarešta, Romunija; tretje srečanje delovne skupine o kaznivih dejanjih zoper okolje in varnosti zabojnikov (24. in 25. april 2013), Bukarešta, Romunija; delovna skupina o boju proti trgovini s prepovedanimi drogami (21. in 22. maj 2013), Bukarešta, Romunija; šesto zasedanje sveta centra SELEC (28. maj 2013), Bukarešta, Romunija; trinajsto srečanje delovne skupine o boju proti kriminalu pri goljufijah in tihotapljenju (6. junij 2013), Bukarešta, Romunija; srečanje skupine strokovnjakov o pripravi analitičnega poročila o grožnji organiziranega kriminala v jugovzhodni Evropi za leto 2013 (26. junij 2013), Bukarešta, Romunija; in operacija „TROJAN HORSE III“ za boj proti ponarejenemu blagu in varstvo pravic intelektualne lastnine (11.–22. marec 2013).

· Okrepitev sodelovanja med moldavskimi organi in sorodnimi organi v državah članicah EU na področju zaščite in pomoči, vključno z odkrivanjem žrtev trgovine z ljudmi ter njihovo napotitvijo in varno vrnitvijo

Aprila 2013 je bilo dogovorjeno, da se center za boj proti trgovini z ljudmi poveže z Interpolovo podatkovno zbirko o boju proti trgovini z ljudmi. Poleg tega je bilo ob pomoči Interpola vzpostavljeno sodelovanje z Združenimi arabskimi emirati za boj proti trgovini z ljudmi z imenovanjem kontaktnih točk in uradnikov za stike.

V prvih sedmih mesecih leta 2013 se je 31 policistov iz centra za boj proti trgovini z ljudmi in regionalnih uradov za boj proti trgovini z ljudmi udeležilo desetih seminarjev o usposabljanju, ki so trajali skupaj 384 ur. Osebje se je seznanilo z informacijami o dobri praksi, ki so jih delile Romunija, Avstrija, Belgija in Litva, o organizaciji in delovanju informacijskih sistemov za podporo proaktivnim kazenskim preiskavam.

Nadaljevalo se je izvajanje strategije nacionalnega referenčnega sistema z dne 5. decembra 2012. Multidisciplinarne skupine, ki so bile ustanovljene za usklajevanje operacij nacionalnega referenčnega sistema v lokalni javni upravi, so v polnem zagonu.

· Pod okriljem Europola in po potrebi prek Interpolovih poti bi bilo treba redno pripravljati ocene ogroženosti in izmenjevati informacije o hudih kaznivih dejanjih. V skladu s splošno opredeljenimi kazalniki bi bilo treba zbirati primerjalne podatke o kriminaliteti.

Glej merila akcijskega načrta za liberalizacijo v okviru teme 3 iz sklopa 3.

Center za mednarodno policijsko sodelovanje ima dostop do Interpolovih podatkovnih zbirk, ki jih uporabljajo organi kazenskega pregona v Republiki Moldaviji: ukradene/izgubljene potne listine (SLTD); ukradena motorna vozila (SMV); podatkovna zbirka o mednarodno iskanih osebah; ukradeni upravni dokumenti (SAD) in podatkovna zbirka fotografij spolne zlorabe otrok (ICSEDB). Dostop je omejen, odobri pa ga lahko samo generalni sekretariat.

V prvi polovici leta 2013 je nacionalni osrednji urad Interpola obdelal 14 350 dokumentov: 6 733 jih je bilo prejetih, 7 617 pa poslanih. Na zahtevo teritorialnih pododdelkov je bilo 189 oseb prijavljenih kot mednarodno iskane osebe (125 zaradi aretacije in izročitve, 49 oseb, katerih lokacija ni znana, 4 iskani tujci in 11 pogrešanih oseb). V skladu z zahtevki za mednarodno iskanje, ki so jih izdali pristojni organi, je bilo aretiranih 40 oseb, države članice Interpola pa so izročile 16 oseb (osem iz Italije in po eno osebo iz Bolgarije, Portugalske, Belgije, Španije, Albanije, Avstrije, Češke republike in Madžarske).

· Izboljšanje izmenjave najboljših praks in usposabljanja služb kazenskega pregona.

Glej merila akcijskega načrta za liberalizacijo v okviru teme 3 iz sklopa 3.

2.3.4. Sklop 3/tema 4 – Varstvo podatkov

· Izvajanje zakonodaje o varstvu osebnih podatkov; zagotavljanje učinkovitega delovanja neodvisnega nadzornega organa za varstvo podatkov, med drugim tudi na podlagi dodelitve potrebnih finančnih in človeških virov

Republika Moldavija je bila leta 2013 zelo dejavna pri nadaljnji konsolidaciji zakonodajnega in političnega okvira, pri čemer je upoštevala tudi spremembe v evropskem regulativnem okviru. Vlada je 4. septembra 2013 odobrila osnutek zakona o izjavah h Konvenciji o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov ter ga parlamentu predložila v sprejetje (glej tudi temo 2 iz sklopa 3 zgoraj). Zunaj okvira meril akcijskega načrta za liberalizacijo je parlament oktobra 2013 sprejel strategijo o varstvu podatkov za obdobje 2013–2018 in akcijski načrt za njeno izvajanje. Poleg tega je center za varstvo osebnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: center) pripravil smernice za obdelavo osebnih podatkov v policijskem sektorju in pri volitvah. Pripravljajo se še smernice v zdravstvenem, izobraževalnem in bančnem sektorju. V parlamentu razpravljajo o osnutku zakona za spremembe zakona o elektronskih komunikacijah, ki naj bi ga sprejeli v novembru.

Center še naprej dejavno sodeluje na več področjih:

Obdobje || Število posvetovanj o osnutku zakonodaje || Število proučenih peticij || Število ukrepov za ozaveščanje javnosti || Navzočnost pri sodnih postopkih || Število izvedenih kontrol || Število kazenskih postopkov/postopkov na upravnih sodiščih, ki jih je začel center

Leto 2011 || 35 || 90 || 63 || 0 || 46 || 0

Leto 2012 || 41 || 214 || 85 || 35 || 82 || 4/6

Leto 2013 (1. 1.–30. 6.) || 27 || 171 || 70 || 23 || 71 || 9/0

Natančneje, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, za katero so pristojni organi kazenskega pregona, se pripravljajo posebne smernice. V prvi polovici leta 2013 je vrhovno sodišče po pritožbah centra, ki pojasnjujejo postopke za razvrščanje informacij v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, za katero so pristojni organi kazenskega pregona, izdalo šest odločb.

Center je še naprej dejavno ozaveščal o vprašanjih varstva podatkov, vključno s tistimi v elektronskih komunikacijah. Natančneje, center je v zvezi z elektronskimi komunikacijami redno sodeloval in še vedno sodeluje v medijskih programih o tej problematiki. Prav tako se z njim posvetujejo pri pripravi osnutkov zakonodaje, ki zajema vprašanja o varstvu osebnih podatkov v elektronskih komunikacijah. Poleg tega so vse informacije o ozaveščanju javnosti na voljo na spletni strani centra.

Centru so zagotovljena ustrezna finančna sredstva, saj ima za leto 2013 na voljo proračun v višini 2 975 300 MDL in 21 stalnih delovnih mest, od katerih jih je 19 že zasedenih. Da bi nadzorna skupina centra izboljšala svoje logistične zmogljivosti, so ji bila letos zagotovljena prevozna sredstva in tehnična oprema za dokumentiranje primerov kršitve ter preverjanje izvajanja zahtev za varnost osebnih podatkov in njihovo obdelavo v informacijskih sistemih za osebne podatke, za kar so pristojni upravljavci. Organizirane so bile dodatne dejavnosti usposabljanja: osebje centra se je udeležilo treh študijskih obiskov za tehnično pomoč in izmenjavo informacij na: Švedskem na področju izobraževanja in zbiranja osebnih podatkov mladoletnih oseb, v Češki republiki v zvezi varstvom osebnih podatkov v tiskanih, vizualnih in avdiovizualnih medijih ter v Nemčiji v zvezi z obdelavo zdravstvenih podatkov.

Splošna ocena sklopa 3

Republika Moldavija je uspešno izpolnila večino reform ministrstva za notranje zadeve, saj so bili vsi njegovi oddelki učinkovito reorganizirani in so dosegli pričakovane rezultate. Analiza obveščevalnih podatkov in analiza tveganj sta vključeni v operacije. Pooblastila na področju zasega se uporabljajo vse pogosteje in vse obširneje. Podatkovne zbirke o trgovini z ljudmi so bile posodobljene, zagotovljena pa je bila tudi socialna pomoč za žrtve. Plače vseh uradnikov so se znatno zvišale, zlasti za zaposlene na področju boja proti korupciji, s čimer so bili doseženi cilji zaposlovanja. Evidenca obsodb v zvezi s korupcijo na visoki ravni še ni vzpostavljena, določiti pa je treba tudi bolj neodvisen postopek za imenovanje vodje nacionalnega protikorupcijskega centra. Nemoteno pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah z državami članicami se nadaljuje, usklajene pa so bile tudi metode zbiranja statističnih podatkov. Eurojust trenutno sprejema nadaljnje ukrepe k podpisu/skl