EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 8.12.2011 
SEC(2011) 1520 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument 
k sklepu Evropskega parlamenta in Sveta 
o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje 
{COM(2011) 866 kon č.} 
{SEC(2011) 1519 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. POBUDA ZA ZDRAVSTVENO VARNOST  
Cilj pobude za zdravstveno varnost je racionalizir ati ter okrepiti zmogljivosti in strukture za 
zdravstveno varnost, da bi se dr žavljane Evropske unije (EU) u činkoviteje zaš čitilo pred 
resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, ki lahko vplivajo na javno zdravje. 
EU ima dobro uveljavljen politi čni in pravni okvir za obravnavan je nalezljivih bolezni, ki je 
vzpostavljen od leta 1998. Dolo ča pravne zahteve za nadzor nalezljivih bolezni, obveš čanje o 
akutnih primerih na ravni EU prek varnega sistema zgodnjega opozarjanja in odzivanja ter 
izmenjavo informacij o javnozdravstvenih ukr epih, sprejetih za obvladovanje takšnih 
izbruhov. Države članice morajo torej sporo čiti izbruhe nalezljivih bolezni. Informacije o 
takšnih boleznih se v realnem času posredujejo vsem državam članicam, pri čemer se ukrepi 
za obvladovanje teh bolezni usklajujejo na  ravni EU. Evropski center za prepre čevanje in 
obvladovanje bolezni od leta 2005 zagotavlja zn anstveno oceno tveganja za nalezljive 
bolezni. 
Vendar se vse resne čezmejne nevarnosti za zdravje na ravni EU ne obravnavajo tako 
dosledno. Cilj pobude za zdravstveno varnost je torej zagotoviti primerljivo raven zaš čite pred 
drugimi vrstami resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, ki jih povzro čajo biološki, kemi čni in 
okoljski pojavi. Pri tem se bo upošteva la posebna narava teh nevarnosti. 
Pobuda za zdravstveno varnost bo zagotovila tudi pomo č pri izvajanju evropske zdravstvene 
strategije in prispevala k ci ljem strategije Evropa 2020, tako  da bo spodbujala zdravje kot 
sestavni del ciljev pametne in vklju čujoče rasti. Poleg tega bo prispevala k skupnemu 
prizadevanju za evropsko varnost in zlasti pomagala pri uresni čevanju programa iz strategije 
notranje varnosti. Pobuda bo klju čna tudi pri krepitvi je drske, radiološke, kemi čne in biološke 
(JRKB) varnosti v EU, kot je dolo čeno v akcijskem na črtu na podro čju JRKB varnosti, ter 
okrepitvi sodelovanja z mehanizmom  Centra za spremljanje in informiranje pri pripravljenosti 
in odzivanju na človeške katastrofe.  
Pobuda za zdravstveno varnost bo ustrezno upoštev ala dejavnosti zunanjega sodelovanja EU s 
tretjimi državami na podro čju preprečevanja zdravstvenih kriz in odzivanja nanje ter preu čila 
sinergije s številnimi dvostranskimi programi pomo či in sodelovanja v EU s pomembno 
zdravstveno komponento1.  
V okviru te pobude resne čezmejne nevarnosti za zdravje vklju čujejo dogodke, ki jih 
povzročijo nalezljive bolezni ali povzro čitelji nenalezljivih bol ezni biološkega, kemi čnega, 
okoljskega ali neznanega izvora ali ki jih povzro čijo podnebne spremembe, pri čemer lahko te 
razmere resno vplivajo na javno zdravje. V pobudi bodo nevarnosti , ki izhajajo iz posledic 
podnebnih sprememb, vklju čene v okoljske nevarnosti. Ra diološki dogodki so izklju čeni iz 
pobude, ker jih obravnavajo dolo čbe Pogodbe Euratom. 
                                                 
1 EU je leta 2010 v okviru instrumenta za stabilnost na primer za čela izvajati projekt, ki bo tretjim 
državam omogo čil sodelovanje v številnih regijah po svetu pri krepitvi zmogljivosti za zmanjšanje 
tveganj, ki izhajajo iz jedrskih, radioloških, kemi čnih in bioloških snovi, ne glede na izvor tveganja 
(naravna nesre ča, kaznivo dejanje, industrijska nesre ča). V okviru pobude za zdravstveno varnost se 
bodo preu čile morebitne sinergije s to pobuda za oblikovanje regionalnih centrov odli čnosti na podro čju 
JRKB.  
 
SL 3   SL Področje uporabe pobude bo zajemalo usklajevanje na ravni EU na podro čju načrtovanja 
pripravljenosti in odziva na te  nevarnosti za zdravje, vklju čno z javnimi naro čili za 
zdravstvene protiukrepe, spremljanjem in ocenje vanjem tveganj za javno zdravje, ki izhajajo 
iz teh potencialnih neva rnosti, ter obvladovanjem opredeljenih tveganj in zdravs tvenih kriz in 
obveščanjem o njih. 
Pobuda je bila pripravljena po obsežn em postopku posvetovanja, ki je vklju čeval javno 
posvetovanje z zainteresiranimi stranmi v zvezi z zdravstveno varnostjo v Evropski uniji, ve č 
srečanj z mrežo sistema zgodnjega opozarjanja in  odzivanja ter Odborom za zdravstveno 
varnost (HSC)2, dvostranska sre čanja s šestimi državami članicami in predstavitev forumu za 
zdravstveno politiko EU. Upošte vali so se tudi r ezultati postopka javnega posvetovanja o 
„krepitvi pripravljenosti Evr opske unije na pandemijo gr ipe“ od leta 2010. Pri pripravi 
pobude so sodelovale ustrezn e službe Komisije, vklju čno z Generalnim sekretariatom. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
2.1. Nezadostno in neusklajeno na črtovanje pripravljenosti in odziva v državah 
članicah EU na vse vrste resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje 
Države članice imajo na primer razli čno laboratorijsko in frastrukturo, analiti čna orodja ali 
število zaposlenih za odziv na resne čezmejne nevarnosti za zdravj e. Poleg tega niso vsi 
ključni družbeni sektorji temeljito pripravljeni na razli čne dogodke, ki bi lahko vplivali na 
javno zdravje. Slabše pripravljene države članice in klju čni sektorji bodo oslabili in upo časnili 
odziv EU ter negativno vplivali na razmere v drugih državah članicah. 
V primeru izrednih razmer so lahko potrebni razli čni javnozdravstveni ukrepi, na primer 
diagnosticiranje primerov v posebnih laboratori jih, zagotovitev zdravstvene oskrbe, cepljenja 
ali zdravljenja, potovalni nasv eti, pravila o osebni zaš čiti in higieni ali ukrepi 
dekontaminacije. Poleg zdravstvenega sektorja mo rajo biti pripravljeni tudi drugi sektorji. 
Bolnišnice ne morejo ustrezno delovati, če na primer zmanjka elektri čne energije ali če 
zdravniki ne morejo prispeti na  delovno mesto zaradi nedelovanj a javnega prevoza. Po drugi 
strani morda ne bodo zagotovljene osnovne javne storitve, kot je oskrba z vodo in elektri čno 
energijo, ker zboli veliko število zaposlenih. 
Posledice razlik v ravni na črtovanja pripravljenosti v EU so lahko neskladne strategije, 
različni standardi ter neskladni  postopki in metodologije. Tako lahko na primer povzro čijo 
neenak dostop do zdravljenja in zdravstvene os krbe, ogrozijo obvladovan je izbruhov in celo 
povzročijo večje število bolnih ali mrtvih. Brez us klajevanja na ravni EU lahko države članice 
sprejmejo razli čne ukrepe z negativnimi vzajemnimi u činki, na primer v zvezi z zapiranjem 
mej, uvedbo karantene ali obj avo potovalnih nasvetov, pri čemer bodo posamezne države 
članice javnozdravstvene ukrepe izvajale za časno. Obvladovanje tvegan ja na ravni EU bo 
manj učinkovito, zaupanje javnosti v nacionalne or gane in institucije EU pa zmanjšano. 
Končno bi to lahko pomembno vplivalo na druge poli tike EU in celo na delovanje notranjega 
trga. 
Individualna javna naro čila za zdravstvene protiukrepe lahko pove čajo konkurenco med 
državami članicami. Pogodbene klavzule o zaupnos ti lahko znatno oslabijo kupno mo č držav 
                                                 
2 Ime tega organa se v zakonodajnem predlogu lahko spremeni.  
 
SL 4   SL članic, skupaj z omejitvami zdravstvenih prora čunov pa lahko povzro čijo nezadostno javno 
naročanje zdravstvenih protiu krepov ter s tem znatno posla bšajo pripravljenost EU. 
2.2. Vrzeli in neskladja v mehanizmih za sprem ljanje tveganja za javno zdravje in 
oceno tveganja bioloških (razen nalezljivih bolezni), kemi čnih in okoljskih 
nevarnosti 
Čeprav so na ravni EU vzpostavljeni razli čni sistemi spremljanja in opozarjanja za razli čne 
nevarnosti, ti niso sistemati čno povezani z javnozdravstvenimi organi EU. 
Mednarodni zdravstveni praviln ik – mednarodna pogodba za uskl ajevanje vseh izrednih 
zdravstvenih razmer – dolo ča, da morajo države članice Svetovno zdravstveno organizacijo 
(SZO) obvestiti o vseh dogodkih, ki bi lahko pomenili izredne zdravstvene razmere mednarodnega obsega, ne glede na njihov izvor (biološki, kemi čni, radiološki, jedrski ali 
okoljski). 
Na ravni EU ni podobnih obveznosti obveš čanja. Poleg tega merila za takšno obveš čanje niso 
nujno primerna za EU glede na skupne zunanj e meje, prosti pretok in skupne politike, za 
katere je potreben ob čutljivejši sistem. 
Nacionalne ocene tveganja za ja vno zdravje se izvajajo, ve ndar z vidika EU niso vedno 
celovite in dosledne, pri čemer zdaj tudi mehanizem za usklajen pristop na ravni EU ni 
vzpostavljen. Ker se ocene tveganja za javno zdravje ne izvajajo na ravni EU, nastajajo 
neskladja pri ocenjevanju tveganja za posam ezno nevarnost, podvajanja ocen med državami 
članicami in neskladni ukrepi na ravni EU. Posledice takšnega stanja so lahko neu činkovita 
uporaba omejenih virov, ki so trenutno na voljo, in zamude pri izvajanju ustreznih 
javnozdravstvenih ukrepov, kar lahko ogrozi splošen odziv na ravni EU. Negativni u činek 
tega stanja lahko povzro či višje stopnje obolevnosti in umrljivosti. Poleg tega lahko u činki na 
zdravje vplivajo na druge klju čne gospodarske in družbene sektorje, kar lahko ogrozi skupne 
politike EU. Opozoriti je treba, da lahko neizva janje celovite ali ustrezne ocene tveganja 
povzroči nejasno komunikacijo in zmanjša zaupanje javnosti v ukrepe, ki jih predlagajo ali 
sprejmejo javnozdravstveni organi v državah članicah. 
2.3. Nezadostni in neu činkoviti javnozdravstveni ukrep i in mehanizmi obvladovanja 
tveganja zaradi bioloških, kemi čnih in okoljskih nevarnosti ter neu činkoviti 
postopki obveš č
anja o tveganju 
Resne čezmejne nevarnosti za zdravje so neizogibne. Niso tako pogoste kot nalezljive 
bolezni, vendar lahko imajo velike posledice za zdravje ter druge družbene in gospodarske 
sektorje. Glede na morebitne u činke je podlaga za us klajevanje javnozdravstvenega odziva na 
ravni EU šibka. Strukture in mehanizmi za obv ladovanje tveganja za ja vno zdravje na ravni 
EU niso prilagojeni novemu  mednarodnemu pravnemu okviru  (Mednarodni zdravstveni 
pravilnik) ter ne zadostujejo za obravnavanje zdravstvene krize. 
Poleg tega ni jasne razmejitve mandatov, odgovornosti in podro čij sprejemanja odlo čitev v 
zvezi z javnozdravstvenim odzivom obstoje čih dveh organov, in sicer mreže sistema 
zgodnjega opozarjanja in odzivanja  ter Odbora za zdravstveno var nost (HSC). Ministri EU za 
zdravje so leta 2001 po teroristi čnih napadih ustanovili ta neura dni odbor kot strukturo za 
boljše usklajevanje ocenjevanja tveganja  za javno zdravje in  obvladovanja resnih čezmejnih 
nevarnosti za zdravje v EU . Njegov mandat je bil na za četku omejen na boj proti terorizmu, 
 
SL 5   SL pozneje pa je bil razširjen na vse vrste javnoz dravstvenih kriz in podaljšan. Sestavljajo ga 
predstavniki zdravstvenih organov držav članic, predseduje pa mu Komisija. 
Glede na neuradno na ravo odbora in njegov za časni mandat je usklajevanje 
javnozdravstvenega odziva nezadostno, pri čemer tudi ni medsektorskih povezav med 
postopki odlo čanja na podro čju javnega zdravja. Brez trdnega okvira je težko dose či celo 
skupne izjave o minimalnih skupnih imenovalcih, zaradi česar nastajajo tveganja zamud pri 
odzivanju na izredne zdravstvene razmere. Čeprav je bila v okviru Odbora za zdravstveno 
varnost ustanovljena mreža poro čevalcev, neobstoj uradnega mehanizma za pripravo 
usklajenih sporo čil za javnost in ciljne skupi ne prebivalstva zmanjšuje u činkovitost postopka 
obveščanja na ravni EU. S tem se zmanjšuje za upanje v javnozdravst veni odziv na kemi čne, 
biološke (razen nalezljivih bol ezni) in okoljske nevarnosti ter njegova verodostojnost. 
3. PRAVICA UNIJE DO UKREPANJA  
Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je bila EU pooblaš čena za podporo, uskladitev ali 
dopolnitev ukrepov držav članic na podro čju varovanja in izboljšanja človekovega zdravja 
(člen 6(a) PDEU). Pogodba dolo ča, da mora biti dejavnost EU usmerjena k izboljševanju 
javnega zdravja, prepre čevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju 
vzrokov, ki ogrožajo zdravje ljudi, ter zlasti „nadzoru nad veliko čezmejno ogroženostjo 
zdravja, zgodnjemu obveš čanju o taki ogroženosti in boju proti njej“ ( člen 168 PDEU). 
„Resne čezmejne nevarnosti za zdravje“, kot so  opredeljene v Pogodbi, in „izredne 
javnozdravstvene razmere mednarodnega obsega“, kot so opredeljene v Mednarodnem zdravstvenem pravilniku, imajo same po sebi  nadnacionalne posledice, ki jih države članice 
same ne morejo zadovoljivo obra vnavati. Pogosto vplivajo na klju čne gospodarske in 
družbene sektorje. Veliko te h sektorjev spada v izklju čno ali deljeno pristojnost EU, zato je 
potrebna vklju čenost razli čnih zainteresiranih strani. 
EU ima že veliko izkušenj z usklajevanjem na podro čju nalezljivih bolezn i, ki ga ureja 
obsežna zakonodaja EU, in so se izkazale za bistvene pri obravnavanju velikih izbruhov v Evropi. Pobuda za zdravstveno varnost bo temeljila na teh pozitivnih izkušnjah ter na obstoječih instrumentih in pridobljenih spozna njih. Ker se ravni pr ipravljenosti, ocene 
tveganja in kriznega upravljanja med državami članicami razlikujejo, se bo s pobudo za 
zdravstveno varnost izboljšalo us klajevanje obravnavanja resnih čezmejnih nevarnosti za 
zdravje na vseh ravneh. Pripravljenost držav članic se bo pove čala z vzpostavitvijo skupnih 
postopkov in standardov, delitvijo sredstev ter izboljšanjem izmenjave strokovnega znanja in 
informacij. Pove čale se bodo zmogljivosti za hiter in u činkovit odziv ter zagotovilo 
učinkovito usklajevanje obvladovanja resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje. Dostop do 
zdravstvenih protiukrepov in njihov a razpoložljivost bosta med državami članicami bolje 
uravnotežena. Okrepljeno sodelovanje na ravn i EU bo prispevalo k skladnemu in celovitemu 
pristopu k oceni in obvladovanj u tveganja. Ta pobuda bo državam članicam EU tudi 
zagotovila priložnost, da us kladijo svoje dejavnosti v okvi ru izvajanja Mednarodnega 
zdravstvenega pravilnika. 
4.
 CILJI POLITIKE  
Ob upoštevanju problemov, opredeljenih v o ddelku 2, je namen pobude za zdravstveno 
varnost uresni čiti cilje iz spodnje preglednice. 
 
SL 6   SL Preglednica 1: Cilji pobude  za zdravstveno varnost  
Splošni cilji  
Učinkovitejša zaš čita državljanov Evropske unije pred resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje in zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja ljudi pri dolo čanju okvira politik in 
dejavnosti EU ter njihovem izvajanju  
Specifični cilji  
Izboljšanje odziva na vse resne čezmejne nevarnosti za zdravje na podlagi celovitega in skladnega pristopa k na črtovanju pripravljenosti in odziva, spremljanju in oceni ter 
obvladovanju tveganja, vklju čno z obveš čanjem o tveganju  
Načrtovanje pripravljenosti in odziva  Spremljanje in ocena tveganja  Obvladovanje tveganja in krizno obveš čanje 
Oblikovanje skupnega pristopa k na črtovanju pripravljenosti na 
ravni EU za vse resne čezmejne nevarnosti za zdravje, 
zagotovitev skladnosti in interoperabilnosti med sektorji na 
ravni EU in med državami članicami, vklju čno z izboljšanjem 
pravičnega dostopa do zdravstvenih protiukrepov  Vzpostavitev potrebnih pogojev za zagotovitev 
skladne in celovite opredelitve nevarnosti za zdravje 
in obveščanja o njih ter ocene z njimi povezanih 
tveganj za zdravje, zlasti v primeru zdravstvenih kriz 
z multidisciplinarno razsežnostjo  – Vzpostavitev potrebnih pogojev za krepitev in 
izboljšanje usklajevanja med državami članicami, 
mednarodnimi organi in Komisijo, da se zagotovi 
skladen in dosleden pristop politike k u činkovitemu 
upravljanju odzivov na resne čezmejne nevarnosti za 
zdravje v EU 
– Oblikovanje in spodbujanje skupnih in usklajenih 
strategij obveš čanja, da se prepre čijo objave 
nasprotujo čih si in neto čnih sporočil 
Operativni cilji  
Načrtovanje pripravljenosti in odziva  Spremljanje in ocena tveganja  Obvladovanje tveganja in krizno obveš čanje 
– Vzpostavitev in posodobitev primerljivega in skladnega 
splošnega na črtovanja pripravljenosti in odziva ter na črtovanja 
za posebne nevarnosti na ravni EU, zlasti za pandemijo gripe 
– Oblikovanje in sprejetje skupnih standardov in prilagojenih 
meril EU za obveš čanje o nevarnostih, da se zagotovi trdnejše, 
neprekinjeno in odporno delovanje sektorja javnega zdravja v 
Evropski uniji na podlagi zahtev iz Mednarodnega zdravstvenega pravilnika 
– Oblikovanje instrumenta za izboljšanje pravi čnega dostopa do 
zdravstvenih protiukrepov, npr. z mehanizmom za skupna naročila
 – Okrepitev, izboljšanje povezanosti in zagotovitev 
trajnosti obstoje čih mehanizmov in struktur za 
spremljanje in obveš čanje 
– Okrepitev in vzpostavitev zmogljivosti za oceno 
tveganja za javno zdravje, ki so trdne, zanesljive, 
združljive med sektorji in hitro razpoložljive  
– Zagotovitev mehanizmov za okrepljeno 
usklajevanje obstoje čih struktur za resne čezmejne 
nevarnosti za zdravje, razen nalezljivih bolezni  – Okrepitev zmogljivosti in postopkov ter vzpostavitev 
trajnostne strukture/organa za usklajevanje 
javnozdravstvenega odziva na ravni EU na kakršno koli 
čezmejno javnozdravstveno krizo 
– Jasna opredelitev obsega dejavnosti te strukture/organa 
in dodelitev širokih pooblas til za obvladovanje tveganja 
EU, pri čemer se zagotovi trdna zavezanost držav članic 
– Okrepitev ukrepov v zvezi z obveš čanjem o tveganjih 
in krizah glede nevarnosti za zdravje ter zagotovitev hitre 
izmenjave in sprejetja sporo čil in strategij obveš čanja 
 
SL 7   SL 5. MOŽNOSTI POLITIKE  
Zaradi vklju čitve vseh vidikov kriznega upravljanja v skladen okvir  vsaka od predstavljenih 
možnosti zajema rešitve za na črtovanje pripravljenosti in odziva ter spremljanje, oceno in 
obvladovanje tveganja. 
Ukrepi, ki so opredel jeni v okviru posamezne možnosti, se razlikujejo glede na raven 
izvajanja na črtovanja pripravljenosti in temeljne zahte ve po zmogljivosti ter raven obveznosti 
držav članic v zvezi z izvajanjem, neformalno a li formalno naravo strokovnega znanja in 
izkušenj, zagotovljenega za oceno tveganja , ter pooblastila EU v zvezi z obvladovanjem 
tveganja: 
• Možnost 1 (nespremenjeno stanje) ne pr edvideva dodatnih ukrepov in ustreza 
izhodiščnemu scenariju. 
• Možnost 2 zajema dodatne ukrepe na podlagi nezavezujo čih instrumentov, zlasti 
priporočil Sveta, da se zagotovita vklju čenost držav članic ter tesnejše sodelovanje 
med obstoje čimi strukturami in sistemi. Ta možnost ne vklju čuje zavezujo čih 
ukrepov. 
• Možnost 3 predlaga pravni okvir, ki dolo ča zavezujo če ukrepe za države članice v 
zvezi z na črtovanjem pripravljenosti, zagotavlja  pravno podlago za prostovoljne 
ukrepe in uvaja trdno struktur o za krizno upravljanje. Cilj  te možnosti je sprememba 
obstoječe odločbe Sveta in Evropskega parlamenta o nalezljivih boleznih in njena 
razširitev na resne čezmejne nevarnosti za zdravje zara di bioloških (razen nalezljivih 
bolezni), kemi čnih ali okoljskih pojavov. Dolo čbe v zvezi z oceno tveganja v okviru 
te možnosti niso vklju čene v pravni okvir, ker prav tako temeljijo na tesnejšem 
sodelovanju med obstoje čimi strukturami in sistemi ter so namenjene zapolnitvi 
obstoječih vrzeli na teh podro čjih. 
Povzetek ukrepov, povezanih s tremi možnostmi,  je naveden v preglednici 3 v Prilogi. 
6. ANALIZA U ČINKOV  
6.1. Možnost 1: nespremenjeno stanje/izhodiš čni scenarij – ohranitev sedanje ravni 
dejavnosti 
V okviru te možnosti bi sedanje stanje, vklju čno s težavami, opisanimi v oddelku 2, ostalo 
nespremenjeno. 
6.2. Možnost 2: lo čeno in razli čno obravnavanje resnih čezmejnih nevarnosti za 
zdravje – okrepljeno sodelovanje EU prek uporabe nezavezujo čih instrumentov 
na podlagi prostovoljnega pristopa – brez pravno zavezujo čih ukrepov 
Učinek na javno zdravje . Učinek na javno zdravje bi se izboljšal, saj bi se okrepilo splošno 
stanje, kar zadeva pripravljenos t in odziv na krizo, skupaj z u činkovitostjo, uspešnostjo ter 
skladnostjo struktur in meha nizmov za javnozdravstveno varnos t. To bi se doseglo s 
priporočili na ravni EU, ki bi jih podprle države članice. Vendar bi ti pozitivni u činki temeljili 
na zavezi držav članic, da se bodo s temi priporo čili strinjale in jih izvajale na nezavezujo či 
 
SL 8   SL podlagi. Ta možnost bi v dolo čenem obsegu lahko omogo čila večjo skladnost skupne 
pripravljenosti, izboljš ano usklajevanje obstoje čih orodij za obveš čanje in okrepljene 
zmogljivosti ocene tveganja. Strukture za obvlad ovanje tveganja, ki podpi rajo usklajen odziv 
na ravni EU, bi bile trajnostne, njihova poobl astila bi bila jasnejša, s tem pa bi se pove čala 
učinkovitost kriznega upravljanja na podro čju zdravstva, vklju čno z obveš čanjem. Kar zadeva 
pravičen dostop do zdravstvenih pr otiukrepov, je predvideni u činek te možnosti izboljšanje 
posameznih nacionalnih postopkov javnega naro čanja. Kljub temu bi predlagane dejavnosti 
ostale na ravni sodelovanja med posameznimi organi, pristojnimi za javna naro čila, kupna 
moč in možnost za boljše pogodbene pogoje pa bi v najboljšem primeru ostali šibki. 
Socialni u činek. Če bodo države članice izvajale sprejete smernice in priporo čila, bi imela 
izboljšano obvladovanje tveganja in  zlasti boljše us klajevanje obveš čanja o tveganju pozitiven 
učinek za državljane, ker bi bila sporo čila za javnost skladnejša znotraj EU, kar bi pove čalo 
zaupanje v sposobnost javnozdravstvenih organ ov glede obvladovanja zdravstvene krize. 
Okrepilo bi se medsektorsko sodelovanje za boljše varovanje javnega zdravja. Kar zadeva 
pravičen dostop do zdravstvenih pro tiukrepov, bi ta možnost omogo čila izmenjavo 
strokovnega znanja in izkušenj med državami članicami ter pove čanje solidarnosti v zvezi s 
pripravo postopkov oddaje javnega naro čila. 
Gospodarski u činek. Možnost 2 bi lahko omogo čila hitrejšo oceno in obvladovanje tveganja 
posamezne nevarnosti. S temi izboljšanimi struktur ami in sistemi na ravni EU bi se okrepile 
zmogljivosti omejevanja in zmanjševanja resne čezmejne nevarnosti za  zdravje ter z njo 
povezanih gospodarskih posledic. Posledi čno bi se lahko zmanjšale mo tnje funkcij notranje in 
zunanje trgovine ter gospodarske izgube. Vendar bi ti možni u činki temeljili izklju čno na 
zavezi držav članic. Možnost 2 bi lahko pozitivno vplival a na inovacije ter prizadevanja na 
področju raziskav in razvoja v zv ezi z razvojem takšnih izdel kov. Vendar to ne bi zagotovilo 
boljšega dostopa do zdra vstvenih protiukrepov. 
Finančne posledice . Države članice in zainteresirane stra ni ne bi imele nobenih dodatnih 
stroškov, ker bi bil finan čni položaj enak kot pri možnosti 1. 
Upravna obremenitev . V okviru te možnosti bi se upravna obremenitev držav članic in 
Komisije zmanjšala, ker bi bila jasno opredeljena pooblastila zadevnih odborov, tj. mreže 
sistema zgodnjega opozarjanja in odzivanja te r Odbora za zdravstveno varnost, kar bi 
zmanjšalo tveganje prekrivanja. Kar zadeva do stop do zdravstvenih protiukrepov, bi se prav 
tako lahko zmanjšala upravna obremenitev držav članic, ker bi bila nacionalna strokovna 
znanja in izkušnje združena. 
Dodana vrednost EU . Dodana vrednost EU bi se pove čala, ker bi se na ravni EU okrepilo 
usklajevanje pripravljenosti in odziva na čezmejno nevarnost za zdravje. 
6.3. Možnost 3: vzpostavitev skupnega pravne ga okvira EU, ki zajema vse resne 
čezmejne nevarnosti za zdravj e, z razširitvijo obstoje če zakonodaje – izboljšano 
sodelovanje in pravno zavezujo či ukrepi 
Učinek na javno zdravje . V okviru te možnosti bi se znatno izboljšali zaš čita državljanov EU 
pred resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje ter u činkovitost struktur in mehanizmov 
javnozdravstvene varnosti na  ravni EU. To bi omogo čilo skladno na črtovanje pripravljenosti 
na podlagi skupnih in enotnih obveznih standardov ter bolje usklajen in uravnotežen odziv na 
vse vrste resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje. Vse države članice bi na primer morale 
imeti načrte pripravljenosti, ki bi zajemali zdravstvene ukrepe in tudi druge klju čne sektorje, 
 
SL 9   SL pri čemer bi bilo treba vzpostaviti strukt ure in zmogljivosti v skladu z dogovorjenimi 
kontrolnimi seznami. Ta možnost bi omogo čila tudi skladnejši in celovitejši pristop k 
opredelitvi resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, obveš čanju o njih in njihovi oceni. Z 
vzpostavitvijo pravne podlage, ki omogo ča skupna javna naro čila, bi se s to možnostjo znatno 
izboljšal pravi čni dostop držav članic do zdravstvenih protiukr epov, kar bi zagotovilo višjo 
raven varstva državljanov EU v celotni Uniji. Poleg tega bi se izboljšalo medsektorsko 
sodelovanje v primeru čezmejnih nevarnosti za zdravje, kar bi prispevalo tudi k boljšemu 
varovanju javnega zdravja. 
Socialni u činek. Poleg učinkov, ki so povezani z izboljšanim usklajevanjem obveš čanja in so 
že opredeljeni v okviru možnosti 2, bi uskl ajen pristop k dostopu do zdravstvenih 
protiukrepov pove čal zaupanje v ukrepe, ki jih sprejmej o javnozdravstveni or gani, ker bi ti 
temeljili na trdnem pravnem instrumentu. Za države članice, ki bi se odlo čile sodelovati v 
skupnih javnih naro čilih, bi mehanizem omogo čil višjo raven varstva za ranljive skupine z 
zagotovitvijo zajam čene preskrbe ter spodbujal  solidarnost med državami članicami z 
zagotovitvijo skupnega najnižjega kr itja za ranljive skupine družbe. 
Gospodarski u činek. Pozitivni u činki, ki so že opisani pri možnosti 2, bi se pove čali, ker bi 
načrtovani ukrepi iz možnosti 3 temeljili na zavezujo čih sporazumih. Z vzpostavitvijo 
mehanizma za skupna javna naro čila za zdravstvene pr otiukrepe bi se pove čala preskrba z 
zdravili in spodbujal razvoj novi h izdelkov na podlagi dolgoro čnih pogodb, sklenjenih s 
sektorjem javnega zdravja. 
Finančni učinek. Kar zadeva pripra vljenost, je mogo če pričakovati dodatne st roške, zlasti v 
zvezi s človeškimi viri in zagotavljanjem tehni čne opreme v državah članicah ter na ravni EU. 
Za zapolnitev vrzeli v oceni tveganja  bi bila potrebna dodatna finan čna sredstva v višini 
približno 500 000 EUR letno iz programa zdravj a EU za vzpostavitev okvirne pogodbe, da bi 
se pridobil dostop do strokovnega znanja, ko je to potrebno. Cilj bi bil vzpostaviti stalne 
mreže nacionalnih poro čevalcev med zdravstvenimi organi in agencijami, pristojnimi za 
ocenjevanje posebnih nevarnosti. Vendar pr edlagani ukrepi v zvezi z okrepljenim 
sodelovanjem ne bi imeli znatnih finan čnih učinkov, ker bi temeljili na obstoje čih 
mehanizmih in vzpostavljenih strukturah. 
Upravna obremenitev . Upravljanje obvladovanja tveganja na podro čju javnega zdravja bi se 
znatno izboljšalo, ker bi bilo treb a voditi samo en strokovni odbor. 
Dodana vrednost EU . V okviru možnosti 3 bi se z vz postavitvijo strateškega in tehni čnega 
sodelovanja glede zdravstvene varnos ti na ravni EU dodana vrednost EU pove čala pri vseh 
vidikih na črtovanja pripravljenosti in odziva, ocene tv eganja in obvladovanja tveganja. To bi 
se zagotovilo z vzpostavitvijo trdneg a pravnega instrumenta za vse resne čezmejne nevarnosti 
za zdravje. Ker bi bila zagot ovljena tudi pravna podlaga za upravljanje mehanizma za skupna 
javna naro čila za zdravstvene pro tiukrepe, bi se s to možnostjo lahko pove čala dodana 
vrednost krepitve zmogljivosti pripra vljenosti in odziva za obravnavanje čezmejnih nevarnosti 
za zdravje v celotni EU. 
Učinek na mednarodni ravni . Z boljšim usklajevanjem izvajanja Mednarodnega 
zdravstvenega pravilnika v državah članicah na ravni EU ter tesn ejšim sodelovanjem med EU 
in SZO glede pripravljenosti in odziva na iz redne zdravstvene razmere mednarodnega obsega 
na področju javnega zdravja bi se prispevalo k pove čanju globalne zdravstvene varnosti. 
 
SL 10   SL 7. PRIMERJAVA U ČINKOV  
Preglednica 2: Primerj ava možnosti politike  
Ocena:  0 izhodiš čni scenarij, nevtralno 
+ pozitiven u činek + + znaten pozitiven u činek  
– negativen u činek – – znaten negativen u činek  
Merila za ocenjevanje  Možnost 
1 Možnost 2
 Možnost 3
 
1. Večja zaščita državljanov EU pred resnimi čezmejnimi 
nevarnostmi za zdravje 0 + + + 
2. Izboljšane strukture in sistemi javnozdravstvene varnosti     
2.1. Skladen in celovit skupni pristop k vsem resnim čezmejnim 
nevarnostim za zdravje  0 + + + 
2.2. Izboljšano na črtovanje pripravljenosti in odziva, skupni pristop 
na ravni EU za vse resne čezmejne nevarnosti za zdravje 0 + + + 
2.3. Izboljšano spremljanje in ocena tveganja  0 + + + 
2.4. Izboljšano usklajevanje in obvladovanje tveganja  0 + + + 
2.5. Izboljšano krizno obveš čanje 0 + + + 
3. Socialni u činki 0 + + + 
4. Gospodarski u činki 0 + + + 
5. Finančne posledice  0 – – 
6. Upravna obremenitev  0 0 – 
7. Dodana vrednost EU  0 + + + 
8. Učinek na mednarodni ravni  0 + + + 
Skupaj  0 9 18 
Ta primerjava je osredoto čena na možnosti 2 in 3, v okviru katerih je mogo če pričakovati 
nove učinke. Na podlagi ve č razlik med možnostma 2 in 3 ima izbira možnosti 3 dodano 
vrednost. 
Kar zadeva u činek na javno zdravje , obe možnosti izboljšujeta splo šno stanje pripravljenosti 
in odziva na krizo. Vendar možnost 2 temelji na prostovoljnem pristopu, zato pozitivni u činki 
ne bi bili zagotovljeni, ker bi temeljili samo na zavezi držav članic. V primerjavi s tem 
možnost 3 vzpostavlja tudi skupne  obvezne standarde, ki bi omogo čili bistveno boljše 
usklajevanje na ravni EU. Obe možnosti tudi krepita obveš čanje o tveganju in njegovo oceno . 
Vendar bi možnost 3 omogo čila skladnejši in celovit pristop, ker bi bil vzpostavljen sistem za 
usklajevanje. V okviru možnosti 3 bi se izboljš ale zmogljivosti ocene tveganja z zapolnitvijo 
vrzeli v sedanjih zmogljivostih ocene tveganja . Kar zadeva obvladovanje tveganja in krizno 
upravljanje,  bi se v okviru možnosti 2 izboljšalo sp lošno stanje, ker bi bila pojasnjena 
 
SL 11   SL pooblastila zadevnih odborov. Vendar bi bila v okviru možnosti 3 odbora združena, s čimer bi 
se zagotovila trdna podlaga za kr izno upravljanje vseh resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje. 
Tudi obveš čanje o tveganju in krizno obveš čanje bi se izboljšala pri obeh možnostih, vendar 
bi se s povezovanjem poro čevalcev in kriznih upraviteljev v okviru možnosti 3 zagotovilo, da 
bi bilo strategije obveš čanja mogo če razvijati v okviru skupnega  pristopa k odzivu na 
dogodke na podro čju javnega zdravja. 
8. SKLEPNE UGOTOVITVE IN PREDLOG ZA IZVAJANJE  
Možnost 3 ima najve čje učinke na zdravje,  ker zagotavlja ve čjo zaščito državljanov pred 
resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje. Predlaga celosten okvir za strukture in sisteme 
zdravstvene varnosti, vklju čno z obveznostmi držav članic glede na črtovanja pripravljenosti 
in odziva. Pri tej možnosti so obvestila na ravni EU obvezna, pri čemer se vzpostavi jasen 
mehanizem za obravnavo vseh vrst dogodkov na podro čju javnega zdravja z združitvijo dveh 
obstoječih odborov. 
Možnost 3 zagotavlja tudi najve čjo dodano vrednost EU in najbol je izpolnjuje temeljni cilj 
Lizbonske pogodbe, in sicer zagot ovitev visoke stopnje varovanja človekovega zdravja pred 
vsemi resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje. 
Pravna oblika v okviru te možnosti bi bila zak onodajni akt Evropske unije, sprejet po rednem 
zakonodajnem postopku, s katerim bi se razveljavile, venda r prevzele dolo čbe veljavne 
odločbe Evropskega parlamenta in Sveta iz le ta 1998 o nalezljivih bol eznih, ki bi bile 
razširjene na nevarnosti za zdravje zaradi bioloških, kemi čnih in okoljskih pojavov. 
9. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Sistematično spremljanje ukrepov politike na podro čju načrtovanja pripravljenosti in odziva, 
ocene tveganja ter ob vladovanja tveganja se bo zagotov ilo z ocenjevanjem izvajanja 
zakonodajnega instrumenta. 
Komisija bo Evropskemu parlamentu in Svetu predložila redna poro čila, v katerih bo 
ocenjeno izvajanje pravnega akta. Vrednotenje u činkovitega delova nja struktur in 
mehanizmov, ki jih zagotavlja pobuda za zdravs tveno varnost, bo temeljilo na informacijah 
držav članic, ki jih bodo predložile vsako le to, in bo znanstveno podprto s strani 
specializiranih agencij in organizacij,  kot so Evropski center za prepre čevanje in 
obvladovanje bolezni, SZO in Evropska agencija za zdravila. Sistem poro čanja bo odobril in 
izvajal novi odbor. 
Pripravlja se podrobn ejši popis obstoje čih zmogljivosti, ukrepov in na črtov glede 
pripravljenosti, ocene tveganja in obvladovanja tveganja ter obveš čanja na ravni posamezne 
države članice in za vse nevarnosti, ki niso nalezljive bolezni. Omogo čil bo dodatno 
izboljšanje kazalnikov in bo merilo za napredek po sprejetju pravne pobude. 
10. PRILOGA  
Preglednica 3: Pregled ukrepov, predlagan ih v okviru zadevnih treh možnosti  
 
SL 12   SL PRILOGA: Preglednica 3: Pregled ukrepov, pred laganih v okviru zadevnih treh možnosti  
Možnost 1: nespremenjeno 
stanje  
 Možnost 2: nezavezujo či instrumenti  Možnost 3: vzpostavitev skupnega pravnega okvira EU, ki zajema vse resne 
čezmejne nevarnosti za zdravje  
Načrtovanje 
pripravljenosti in 
odziva  Spremljanje izvajanja smernic 
glede splošne pripravljenosti in 
pripravljenosti na pandemijo; 
organizacija vaj in usposabljanja; 
izmenjava dobrih praks.
 Skupni pristop k na črtovanju 
pripravljenosti; 
opredelitev temeljnih standardov 
zmogljivosti v zvezi z zahtevami iz Mednarodnega zdravstvenega pravilnika; 
smernice za izboljšano čezsektorsko 
pripravljenost in interoperabilnost.
 Skupni okvir EU, da države članice: 
– pripravijo skupne elemente na črtovanja pripravljenosti; 
– redno poro čajo o izvajanju na črtov pripravljenosti; 
– sodelujejo pri čezsektorskem na črtovanju pripravljenosti in odziva; 
– izvajajo zahteve glede skupnih najmanjših temeljnih standardov 
zmogljivosti; 
– sprejmejo in izvajajo prilagojena merila EU za obveš čanje o resnih 
čezmejnih nevarnostih za zdravje na ravni EU.  
Javna naro čila za 
zdravstvene protiukrepe
 Podpora za države članice, npr. 
pri pripravi razpisnih pogojev; spodbujanje proizvodne 
zmogljivosti za cepiva proti 
pandemiji gripe. 
 Enako kot pri možnosti 1 in: povečana podpora za pobudo za 
inovativna zdravila in/ali rezerve 
zdravstvenih protiukrepov EU; 
boljša izmenjava informacij o pogodbenih pogojih.
 Vzpostavitev pravne podlage za usklajevanje skupnega delovanja za nakup zdravstvenih protiukrepov na ravni EU.  
Spremljanje in ocena 
tveganja  Brez krepitve obstoje čih 
mehanizmov in struktur za 
obveščanje in spremljanje; 
ocena tveganja na podlagi 
začasnih podpornih mrež.  Priporočilo državam članicam, da o 
nevarnostih obveš čajo na podlagi 
prilagojenih meril EU; izboljšanje usklajevanja za spremljanje in 
oceno tveganja z neformalnimi 
ureditvami; priprava memorandumov o soglasju s 
subjekti, ki se ukvarjajo s sistemi za 
opozarjanje.
 Vzpostavitev mehanizmov usklajevanja za obveš čanje na ravni EU o resnih 
čezmejnih nevarnostih za zdravje; 
zahteva, da države članice obveš čajo EU v vseh primerih, ki se nanašajo na 
Mednarodni zdravstveni pravilnik; 
zapolnitev vrzeli v zmogljivostih za oceno tveganja za javno zdravje; 
podpora Komisije s predstavitvijo obstoje čih ocen tveganja za ve čjo 
usklajenost na ravni EU (povezan o s pobudo GS o splošni oceni 
nevarnosti).  
Obvladovanje 
tveganja  Ohranitev sedanjih neformalnih pooblastil Odbora za 
zdravstveno varnost. 
 Nadomestitev Odbora za zdravstveno 
varnost s strokovnim odborom.  Izboljšanje skladnosti in usklajevanja obvladovanja tveganja; delovanje EU za vklju čitev svetovalnih dejavnosti glede na črtovanja 
pripravljenosti in odziva ter usklajevanja javnozdravstvenega odziva, 
nezakonodajni akti in vzajem ni sporazumi med državami članicami; 
vzpostavitev novega instrumenta za skupno delovanje, zlasti skupno oddajo 
naročil za zdravstvene protiukrepe.
 
 
SL 13   SL Obveščanje o tveganju 
in krizno obveš čanje Neformalna mreža poro čevalcev 
Odbora za zdravstveno varnost 
za nadaljnje omogo čanje 
izmenjave informacij.  Razvoj usklajevanja EU v zvezi s 
skupnimi pristopi in smernicami za 
obveščanje. Razvoj skupnih strategij obveš čanja, vklju čitev poročevalcev v postopek 
kriznega upravljanja in neposredna povezava poro čevalcev z odgovornimi 
za obvladovanje tveganja/nosilci odlo čanja.