Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost regionalnih letališč izzivi in priložnosti

(2021/C 440/10)

Poročevalec: Władysław ORTYL (ECR/PL), predsednik Podkarpatskega vojvodstva

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Trenutni položaj regionalnih letališč

1. poudarja, da na ravni Unije ni skupne opredelitve pojma „regionalno letališče“. Za potrebe tega mnenja velja, da se pojem nanaša na letališča, ki niso letališka vozlišča in jih ne koristijo predvsem potniki iz glavnega mesta države, v kateri se nahajajo. Vendar bi morala Evropska komisija pojem natančneje opredeliti na podlagi meril, kot so vrsta povezav, ki jih ponujajo, število potnikov in število povezav z drugimi letališči. Zato jo poziva, naj določi merila za opredelitev različnih kategorij regionalnih letališč – v obrobnih, otoških, najbolj oddaljenih in slabše razvitih regijah – ter pravila o financiranju in konkurenci, ki se bodo uporabljala za te kategorije;

2. poudarja, da je letalstvo ena od panog, ki jo je pandemija COVID-19 najbolj prizadela. Še posebej zaskrbljujoč je položaj regionalnih letališč. Evropska letališča so leta 2019 ponujala več kot 6 000 letalskih povezav, ki devet mesecev po krizi zaradi COVID-19 še vedno niso znova vzpostavljene ( 1 ) . Največje zmanjšanje neposrednih letalskih povezav, zlasti potniških, beležijo manjša regionalna letališča. Tako je bilo na primer ukinjenih 95 % povezav iz Trevisa v Italiji, 91 % iz mesta Vaasa na Finskem, 87 % iz Quimperja v Franciji in 82 % iz Burgasa v Bolgariji; po drugi strani se je na večjih evropskih letališčih za tovorni promet, kot je denimo Liège v Belgiji, število tovornih letov povečalo za 10,7 %;

3. ugotavlja, da po ocenah organizacij, kot je Eurocontrol ( 2 ) , letalski prevozniki, letališča in izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa v letu 2020 beležijo neto izgube v višini 56,2 milijarde EUR, 1,7 milijarde manj potnikov, 6,1 milijona manj letov (kar je pogosto v najboljšem primeru pomenilo upad za polovico) in 191 000 neposrednih izgub delovnih mest v Evropi. Nenadni upad potniškega prometa je leta 2020 zmanjšal tudi prihodke evropskih letališč, po oceni Mednarodnega letališkega sveta ( 3 ) za približno 33,6 milijarde EUR (-68,8 %). Eurocontrol je januarja 2021 napovedal, da bo letalski promet po najbolj optimistični oceni raven iz leta 2019 znova dosegel leta 2024, po najbolj pesimistični pa šele leta 2029;

4. ugotavlja, da je analiza ACI Europe pokazala, da bi lahko letališča po srednjeročnem scenariju v letu 2021 izgubila še dodatnih 25 milijard EUR prihodkov v primerjavi z letom 2019;

5. opozarja, da je hud upad prihodkov nekatera letališča potisnil v tako težko situacijo, da jim brez zunanje podpore grozi insolventnost. Oktobra 2020 je bilo kar 193 letališč v Evropi v nevarnosti, da v nekaj mesecih postanejo insolventna ( 4 ) . To so predvsem regionalna letališča, ki služijo lokalnim skupnostim, skupaj zagotavljajo 277 000 delovnih mest in ustvarijo 12,4 milijarde EUR BDP. Njihov stečaj bi imel dramatične posledice za zaposlovanje in gospodarstvo regij, v katerih se nahajajo;

Letalstvo in evropski zeleni dogovor

6. ugotavlja, da je Evropska komisija svojo vizijo za razogljičenje letalstva predstavila v strategiji za trajnostno in pametno mobilnost ( 5 ) , katere rezultat naj bi bilo 90-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz prometa do leta 2050. Letalstvo in letališča morajo prispevati k uresničevanju ciljev Evropske unije glede razogljičenja. V evropskem zelenem dogovoru je poudarjeno, da bi bilo treba izboljšati kakovost zraka v bližini letališč z odpravljanjem emisij onesnaževal iz letal in letaliških dejavnosti, med drugim s postopnim povečevanjem deleža alternativnih goriv, ki so podnebno nevtralna, preoblikovanjem v multimodalna vozlišča mobilnosti in ustvarjanjem brezemisijskih letališč. Regionalna letališča so lahko pionirji zelenih inovacij, saj je zanje značilno, da so manjša, prožnejša in bolj prilagodljiva za nove, okolju prijaznejše tipe letal;

7. poudarja, da bo zaradi dodatnih stroškov otoške lege gradnja infrastrukture za prehod na brezemisijska letališča na otokih veliko dražja v primerjavi s tovrstnimi projekti na celini. Poziva države članice, naj regionalnim organom in podjetjem zagotovijo posebno finančno podporo za prehod na brezemisijska letališča na otokih;

8. ugotavlja, da so letališča neenakomerno porazdeljena po državah članicah in regijah. V nekaterih regijah, kot so države Beneluksa, Nemčija ali severna Italija, so zelo zgoščena, medtem ko v drugih, na primer v srednjevzhodni Evropi, obratuje razmeroma malo regionalnih letališč. To ponazarja širši problem neenakega dostopa do prevoza tako za državljane kot podjetja, ki prebivajo oziroma imajo sedež zunaj centralnih območij Evropske unije. Zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za zmanjšanje teh razlik in znižanje števila regij brez regionalnega letališča;

9. 2 (na primer zaradi izpustov vodne pare in sulfatov na veliki višini). Ocenjuje, da imajo ti izpusti ravno tako velike posledice kot same emisije CO 2 ugotavlja, da je letalstvo za cestnim prometom drugi največji povzročitelj emisij toplogrednih plinov, ki so povezane s prometom, poleg tega pa negativno vpliva na podnebje tudi zaradi izpustov drugih snovi, ne le CO(na primer zaradi izpustov vodne pare in sulfatov na veliki višini). Ocenjuje, da imajo ti izpusti ravno tako velike posledice kot same emisije CO ( 6 ) . Čeprav se je učinkovitost porabe goriva v zadnjem času izboljšala, se okoljske koristi zaradi stalne rasti zračnega prometa niso povečale (zračni promet se je med letoma 2005 in 2017 povečal za 60 %, po napovedih pa naj bi se do leta 2050 še potrojil). Nenadno močno zmanjšanje obsega prometa, ki je posledica krize zaradi COVID-19, naj bi bilo po pričakovanjih prehodno;

10. hkrati poudarja, da lahko letališča v skladu s sporočilom Evropskega univerzitetnega inštituta (EUI) ( 7 ) s svojim obratovanjem neposredno vplivajo le na približno 2 % vseh svetovnih emisij iz letalstva;

11. želi spomniti na cilje leta 2011 revidirane bele knjige, ključnega dokumenta prometne politike EU, in sicer zmanjšanje odvisnosti evropskega prometa od uvoza nafte, povečanje njegove učinkovitosti in njegovo razogljičenje. V dokumentu je poudarjen tudi pomen intermodalnosti in somodalnosti z učinkovito uporabo različnih načinov prevoza, samostojno in v kombinaciji z drugimi načini, kar vodi k optimalni in trajnostni rabi naravnih virov. Pri tem poudarja, da je nujna stalna izmenjava izkušenj med državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi o boljšem povezovanju različnih načinov prevoza, zlasti letalskega in železniškega, na primer glede uvajanja kombiniranih vozovnic za potovanja z vlaki in letali ali možnosti, da bi se potniki lahko že na železniški postaji, pred prihodom na letališče, prijavili za potovanje in oddali prtljago. Dolgoročno bi bilo treba razmisliti o tem, ali bi bilo smiselno lete na kratke razdalje nadomestiti z naložbami v železniške povezave in hitre vlake;

12. poudarja, da je treba za olajšanje intermodalnosti in somodalnosti v bližnji prihodnosti sistematično zgraditi privlačne železniške povezave, med drugimi povezave do letališč s hitrimi in tovornimi vlaki, ter da bi morali letalski, železniški in avtobusni prevozniki kot storitev za potnike uvesti prodajo skupnih vozovnic, kar bi potnikom omogočilo nakup ene vozovnice za kombinirano potovanje. Vprašanja v zvezi z zamujenimi povezavami je treba obravnavati v okviru uredbe o pravicah potnikov;

13. poudarja, da letalstvo pozitivno vpliva na gospodarski razvoj regij, tudi razvoj turizma, in opozarja na svoje mnenje iz leta 2020 z naslovom Za bolj trajnostni turizem za mesta in regije EU , v katerem poziva, naj se poiščejo načini za povečanje povezljivosti med mesti in regijami Evrope s podporo rešitvam, ki manj onesnažujejo okolje, in okrepitvijo intermodalnosti v skladu s končnim ciljem evropskega zelenega dogovora;

14. priporoča, da se ocenijo izkušnje, pridobljene med pandemijo, ter učinek zmanjšanja letalskega prometa na okolje in podnebje, pa tudi na gospodarski razvoj regij in mest. S tem bi pridobili dokaze za nadaljnje razprave in odločitve v zvezi s prihodnjimi, trajnostnimi turističnimi strategijami ter prihodnostjo regionalnih letališč;

15. ugotavlja, da lahko letališča na podlagi okoljskih meril prilagajajo letališke pristojbine, ki jih plačujejo letalski prevozniki, in s tem zmanjšajo svoje emisije. Tako lahko znižajo letališke pristojbine za letala, ki ustvarjajo manj hrupa in manj onesnažujejo zrak. Prav tako lahko dajo prednost letalskim prevoznikom z višjimi faktorji zasedenosti in s tem zmanjšajo emisije na potnika. Letališča lahko s spodbudami tudi podprejo uporabo novih goriv ali zmanjšanje hrupa, če prepovejo vzlete po določeni večerni uri ali uvedejo nočne prepovedi za letala, ki niso najnovejša. Nenazadnje lahko letališča uvedejo omejitve slotov na podlagi tipa letala in drugih ciljev;

16. poudarja, da mora biti pogoj za javne naložbe v regionalna letališča (z evropskimi sredstvi ali shemami državne pomoč) skladnost s cilji evropskega zelenega dogovora in načelom neškodovanja okolju;

17. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Evropska komisija okrepila prizadevanja za zmanjšanje emisij v letalskem prometu in da države članice Evropske unije podpirajo shemo za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodno letalstvo (CORSIA);

Pomen regionalnih letališč

18. opozarja, da je leta 2018 letalstvo v Evropi predstavljalo 25,9 % svetovnega potniškega prometa, neposredno ali posredno je zagotavljajo 13,5 milijona delovnih mest in h gospodarstvu prispevalo 991 milijard EUR. Pri upravljavcih letališč ter v ustanovah/podjetjih, ki sodelujejo z letališči, je bilo po ocenah neposredno ali posredno zaposlenih približno 1,7 milijona ljudi ( 8 )

19. poudarja, da so regionalna letališča ključna za zagotavljanje prometnih povezav v regijah, ki so oddaljene od glavnih prometnih vozlišč in razmeroma slabo gospodarsko razvite, ter v obrobnih in otoških regijah, s čimer veliko prispevajo h gospodarskemu razvoju in ustvarjanju delovnih mest v teh regijah. Dajejo zagon za razvoj, ki lajša uresničevanje ciljev teritorialne, ekonomske in socialne razsežnosti kohezijske politike;

20. ugotavlja, da regionalna letališča izvajajo tudi strokovne in kompleksne storitve zemeljske oskrbe letal v splošnem letalstvu, ki je pomembna zlasti za usposabljanje na tem področju;

21. poudarja, da so regionalna letališča izjemno pomemben element kritične infrastrukture, ki je ključnega pomena za varnost države in njenih prebivalcev. Nujna so za storitve zračne reševalne službe (reševanje po zraku ali prevozi pacientov), za lete, namenjene spremljanju in gašenju požarov, pa tudi v izrednih razmerah (naravne in druge nesreče ali poplave), zato prispevajo k ustreznemu delovanju reševalnih služb, javne uprave, institucij in podjetij;

Trajnostni razvoj regije je odvisen od njene dostopnosti

22. priznava, da je tempo razvoja regij v veliki meri odvisen od kakovosti njihovih povezav in da so regionalna letališča pomembna za teritorialno kohezijo EU, zlasti na otočjih, kjer so bistvena za notranjo kohezijo regije in kjer ni drugih možnosti, kot so železnice ali ceste, ter v redko poseljenih, obrobnih in najbolj oddaljenih ali manj razvitih regijah, kadar te nimajo dovolj drugih primernih in okolju prijaznih načinov prevoza;

23. želi spomniti, da je teritorialna kohezija cilj EU, zapisan v Lizbonski pogodbi kot tretja razsežnost kohezijske politike, poleg ekonomske in socialne;

24. v zvezi s tem pozdravlja doseženo soglasje glede prihodnje uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), ki je skladno s priporočili, ki jih je podal v svojem mnenju o ESRR ( 9 ) , in priznava poseben položaj oddaljenih regij in regionalnih letališč. Uredba izključuje naložbe EU v letališko infrastrukturo, z izjemo oddaljenih regij in že obstoječih regionalnih letališč, pod pogojem, da so naložbe usmerjene v ukrepe za blažitev posledic za okolje ter za zagotavljanje varnosti in zaščite;

Prihodnost regionalnih letališč

25. meni, da je zdaj pravi čas za oceno pomena regionalnih letališč v Evropi, pri čemer je treba upoštevati njihovo vlogo pri povezljivosti, ki jo zagotavljajo državljanom, in regionalnem gospodarskem razvoju, vključno s turizmom in tovornim prometom, ter izkušnje s pandemijo COVID-19 in njen vpliv, pa tudi prispevek teh letališč k ambiciozni podnebni politiki EU;

26. pričakuje usklajeno ukrepanje Evropske komisije, držav članic, regij, stroke in podjetij, da bi lahko predlagali nov celovit prometni sistem v Evropi, v katerem se letalstvo ohrani kot način prevoza in usmeri na pot trajnostne rasti. Ti ukrepi bi morali povečati odpornost letalstva na krizne situacije, ga tesneje povezati z drugimi načini prevoza, predvsem železnico, in ga vključiti v uresničevanje zavez iz Pariškega sporazuma;

27. poudarja, da je pomembno najti ravnovesje med izpolnjevanjem okoljskih zahtev, katerih cilj je doseči razogljičenje letalskega sektorja, in odvisnostjo nekaterih obrobnih, otoških ali najbolj oddaljenih regij od njihovih regionalnih letališč, za katera ni drugih izvedljivih možnosti;

Državna pomoč in sredstva EU

28. meni, da bi lahko Evropska komisija kot prvi korak od držav članic zahtevala, da predložijo kratkoročne in dolgoročne strateške načrte za regionalna letališča, vključno z razvojem namenskih instrumentov podpore za blažitev vpliva letalske industrije na podnebje in pomoč pri njenem ekološkem prehodu;

29. ugotavlja, da lahko države članice v skladu s smernicami Evropske komisije o državni pomoči in obveznostih javnih služb, pa tudi v skladu s pravili, ki veljajo za sektor letalskega prometa med pandemijo COVID-19, pod določenimi pogoji podprejo podjetja, ki jih je prizadela ta pandemija, vključno z regionalnimi letališči;

30. vendar poudarja, da so regionalna letališča, zlasti na otokih ter v redko poseljenih, obrobnih in najbolj oddaljenih ali manj razvitih regijah, s strukturnega vidika v veliki meri nezmožna, da bi pokrila stroške financiranja in obratovanja, zato potrebujejo dodatna nepovratna sredstva. Takšna letališča poslujejo pod neugodnimi konkurenčnimi pogoji, zaradi katerih ne morejo pokriti fiksnih stroškov, saj je njihovo področje delovanja omejeno;

31. v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj v okviru svojega zakonodajnega dela oblikuje še prožnejša in učinkovitejša pravila o javni pomoči, ki bodo državam članicam omogočila, da regionalnim letališčem v skladu z ustreznimi določbami ESRR in mehanizma za okrevanje in odpornost ponudijo finančno pomoč za naložbe v regionalna letališča v obrobnih, otoških in najbolj oddaljenih ali manj razvitih regijah, kjer ni drugih učinkovitejših in trajnostnih možnosti prevoza (npr. železnice);

32. ravno tako priporoča, naj se državam članicam v zvezi z okoljskimi zahtevami dovoli večplastni pristop k regionalnim letališčem, pri čemer se upoštevajo tako ukrepi, ki jih sprejemajo regionalna letališča, kot tudi ukrepi akterjev, ki z njimi sodelujejo na lokalni ravni;

Položaj letalstva v novi finančni perspektivi EU 2021–2027

33. poziva Evropsko komisijo, naj v okviru kohezijske politike EU za obdobje 2021–2027 in v skladu z zgoraj navedenimi pogoji odobri sredstva za naložbe v regionalna letališča, ki bodo neposredno podpirala procese razogljičenja in model nizkoogljičnega ter krožnega gospodarstva;

34. Evropsko komisijo tudi poziva, naj sprejme nova pravila o državni pomoči majhnim regionalnim letališčem s povprečno manj kot milijonom potnikov letno, ki ne konkurirajo drugim letališčem, in naj jih oprosti obveznosti priglasitve državne pomoči za naložbe ali obratovanje (če ne zmorejo zagotoviti 25-odstotnega lastnega prispevka);

35. Evropsko komisijo poziva tudi, naj dodeli ustrezna sredstva za razvoj infrastrukture za varnost in zaščito ter za uvajanje inovativnih tehnologij in digitalizacijo letališč, kar bo prispevalo k uresničevanju ciljev evropskega zelenega dogovora;

36. ugotavlja, da je treba za okolju prijaznejši sistem zračnega prometa z evropskimi sredstvi podpreti uvajanje in uporabo rezultatov raziskav in razvoja, povezanih zlasti z zmanjšanjem ravni hrupa in emisij iz letalskih motorjev z uporabo alternativnih goriv;

37. poudarja, da so v mehanizmu za okrevanje in odpornost ( 10 ) predvideni področja intervencije, ki se nanašajo na sisteme varnosti, zaščite in upravljanja zračnega prometa za obstoječa letališča, in podpora letališčem v najbolj oddaljenih regijah, pod pogojem, da so v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 v celoti upoštevani podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije in načelo, da se ne škoduje bistveno. Države članice bi morale zato v sodelovanju z Evropsko komisijo natančno oceniti obseg možne podpore regionalnim letališčem v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost;

38. poleg tega pričakuje, da bo Evropska komisija poskrbela, da se bodo regionalna letališča v najbolj oddaljenih regijah spodbujala k uporabi sredstev EU v okviru nacionalnih/regionalnih programov, ki se bodo izvajali v novi finančni perspektivi 2021–2027, za naložbe, ki so povezane z varstvom okolja ali jih spremljajo naložbe, potrebne za blažitev ali zmanjšanje njihovega negativnega vpliva na okolje;

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

39. ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti odgovorne za zasnovo in izvajanje storitev javnega prevoza na svojem območju, pa tudi za spodbujanje regionalnega gospodarskega razvoja. Mnoge so lastnice regionalnih letališč ali jih upravljajo, zagotavljajo potrebno infrastrukturo in druge storitve, ki so pomembne za njihovo delovanje, ter prispevajo k njihovemu financiranju, včasih tudi v precejšnjem obsegu;

40. poudarja, da bi si morale lokalne in regionalne oblasti stalno prizadevati za izboljšanje vzorcev mobilnosti in izbirati najprimernejše načine prevoza, pri tem pa pretehtati prednosti in slabosti prometnih povezav z letališči. V ta namen bi bilo treba na področju podnebno nevtralnega prometa podpreti projekte zlasti za skupinsko, a tudi individualno mobilnost z nizkimi emisijami ali brez njih, infrastrukturo za nemotorizirani promet, inovativne polnilne postaje za vozila javnega prevoza in povezovanje skupinskega prevoza. Pozornost bi bilo treba nameniti zlasti temu, da se prebivalcem zagotovijo železniške povezave z letališči, kjer je to mogoče, kar vodi tudi k znižanju emisij iz gospodarskih dejavnosti;

41. opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti v sodelovanju z letalsko industrijo pomembno vlogo pri pripravi skupnih regionalnih komunikacijskih kampanj za ozaveščanje javnosti o varnosti letenja, okolju prijaznih inovacijah v letalih in varnosti na letališčih, pa tudi o koristih multimodalnosti, ki temelji na letalskem, železniškem, cestnem in pomorskem prevozu;

42. meni, da morajo upravni organi letališč nemudoma revidirati svoje razvojne strategije, da bi jih ne le prilagodili spremembam na letalskem trgu zaradi pandemije COVID-19, temveč predvsem, da bi upoštevali potrebo po naložbah v trajnostni razvoj in prispevek podnebno nevtralnega prevoza;

43. želi spomniti, da strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, ki jo je Komisija sprejela marca 2021, opozarja na nujnost upoštevanja pravic invalidov v vseh politikah in na vseh področjih, torej tudi na področju prometa. V zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da upravljavci regionalnih letališč izvedejo obsežne prilagoditve za invalide, da bi jim omogočili dostop do vseh ponujenih storitev;

Hitro in usklajeno ukrepanje je ključ do oživitve gospodarstva

44. poziva Evropsko komisijo, naj pripravi rešitve, ki bi med pandemijo olajšale prosti pretok oseb znotraj Evropske unije. Enotna pravila, kot je digitalno COVID potrdilo EU, bodo brez dvoma pomagala oživiti mobilnost, tudi letalski promet, in turizem, ki je tesno povezan z njim, vendar nikakor ne smejo biti diskriminatorna za potnike. Njihova uvedba tudi ne sme (finančno) obremeniti zgolj regionalnih letališč.

V Bruslju, 1. julija 2021 Predsednik Evropskega odbora regij Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Poročilo Mednarodnega letališkega sveta (Airports Council International, ACI) o povezljivosti letališke industrije.

(2) EUROCONTROL, Think Paper 8: Impact of COVID-19 on European Aviation in 2020 and Outlook 2021 (Posledice pandemije COVID-19 za evropsko letalstvo v letu 2020 in obeti za leto 2021).

(3) Bilten Mednarodnega letališkega sveta: The impact of COVID-19 on the airport business (Posledice pandemije COVID-19 za poslovanje letališč).

(4) Napoved Mednarodnega letališkega sveta z dne 27. oktobra 2020: Airports Council International Europe | ACI EUROPE – Media (aci-europe.org).

(5) Strategija za trajnostno in pametno mobilnost.

(6) Podatki Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA), november 2020.

(7) Sporočilo 2021/02, januar 2021.

(8) Air Transport Action Group (delovna skupina za zračni promet): Aviation Benefits Beyond Borders (Koristi letalstva, ki presegajo meje), oktober 2020.

(9) COTER-VI-046, mnenje Evropskega odbora regij o evropskem skladu za regionalni razvoj in kohezijskem skladu.

(10) Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021.