OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Sporazum med EU in Republiko Belorusijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (v nadaljnjem besedilu: sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov) je začel veljati 1. julija 2020, vzporedno s sporazumom o ponovnem sprejemu. Namen sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov je na podlagi vzajemnosti poenostaviti izdajanje vizumov za načrtovano bivanje za največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju za državljane Unije in Belorusije.

Sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov prispeva h krepitvi medosebnih stikov in skupnih vrednot, vključno s človekovimi pravicami in demokratičnimi vrednotami EU. V preambuli sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov je poudarjen pomen temeljnih načel, ki urejajo sodelovanje med EU in Belorusijo, ter obveznosti in odgovornosti, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in demokratičnih načel, ki izhajajo iz zadevnih mednarodnih instrumentov, katerim sta zavezani.

Svet je 12. oktobra 2020 sprejel sklepe o odzivu EU na dogodke v Belorusiji. Svet je v svojih sklepih ponovno poudaril, da predsedniške volitve 9. avgusta 2020 niso bile niti svobodne niti poštene ter da beloruski režim nima demokratične legitimnosti. Svet je ponovno izrazil polno podporo suverenosti in neodvisnosti Belorusije ter poudaril demokratično pravico beloruskega ljudstva, da izvoli svojega predsednika na svobodnih in poštenih volitvah brez zunanjega vmešavanja. V sklepih je bilo nadalje opozorjeno tudi na omejevalne ukrepe, tj. prepoved potovanja in zamrznitev sredstev, uvedene zoper 40 posameznikov, odgovornih za goljufivo naravo predsedniških volitev in nasilno ukrepanje proti miroljubnim protestnikom, izražena pa je bila tudi pripravljenost EU, da sprejme dodatne omejevalne ukrepe proti subjektom in visokim uradnikom, vključno z Aleksandrom Lukašenkom.

EU je zmanjšala obseg dvostranskega sodelovanja z beloruskimi oblastmi na osrednji ravni, povečala svojo podporo beloruskemu prebivalstvu in civilni družbi ter ustrezno prilagodila dvostransko finančno pomoč. V skladu s temi ukrepi je EU nemudoma dala na voljo dodatna finančna sredstva za žrtve nasilja, organizacije civilne družbe in neodvisne medije.

Nasilno ukrepanje proti opozicijskim aktivistom, organizacijam civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic in neodvisnim medijem se nadaljuje. Sredi septembra 2021 je bilo več kot 670 političnih zapornikov, njihovo število pa se vsak teden povečuje. Proti njim potekajo politično motivirana sojenja, ki se pogosto izvajajo pospešeno in za zaprtimi vrati in se končajo s sramotnimi obsodbami na več let zapora.

Izvajanje sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov se je nadaljevalo, medtem ko je bila ustanovitev skupnega odbora za poenostavitev vizumskih postopkov, ki naj bi spremljal izvajanje Sporazuma, odložena.

EU je v odziv na nadaljevanje brutalne represije nad vsemi segmenti beloruske družbe, zlasti na ugrabitev potniškega letala 23. maja 2021, beloruskim prevoznikom prepovedala lete skozi zračni prostor EU in dostop do letališč EU ter sprejela četrti sveženj sankcij s seznami posameznikov in subjektov ter usmerjenimi gospodarskimi sankcijami.

Po teh ukrepih so se beloruski organi 28. junija 2021 odzvali z napovedjo prekinitve sodelovanja v vzhodnem partnerstvu in napovedjo začasnega prenehanja izvajanja sporazuma z EU o ponovnem sprejemu. Poleg tega je Belorusija poklicala svojega veleposlanika pri EU na posvetovanja, zahtevala, da se veleposlanika EU pokliče v Bruselj na posvetovanja, in sporočila, da bo predstavnikom evropskih institucij in posameznikom iz EU, ki so prispevali k pripravi sankcij, zavrnjen vstop v Belorusijo. Beloruski organi so zahtevali začasno prenehanje izvajanja dejavnosti kulturnih inštitutov držav članic. Belorusija je tudi navedla, da bo razmislila o morebitnih nadaljnjih protiukrepih. Poleg tega je bil 8. septembra 2021 beloruskemu parlamentu predložen predlog zakona o začasnem prenehanju izvajanja sporazuma z EU o ponovnem sprejemu.

Čeprav so se razmere na zunanjih mejah EU z Belorusijo stabilizirale z vidika prihodov, tudi zaradi začasne ustavitve neposrednih letov iz Bagdada v Minsk, so še vedno napete, ostaja pa tudi migracijski pritisk, saj se še naprej prepreči veliko poskusov nedovoljenega prehoda meje. Od 19. septembra 2021 je litovsko-belorusko mejo nedovoljeno prečkalo 4 145 oseb, kar je 56-krat več kot leta 2020. Več kot polovica državljanov tretjih držav, ki so prečkali litovsko mejo z Belorusijo, je prišla iz Iraka (2 805), sledili pa so jim državljani Konga (Brazzaville) in Kameruna ter majhen odstotek državljanov Sirije, Irana in Afganistana. Kar zadeva Poljsko, je v istem obdobju mejo z Belorusijo prečkalo 1 493 državljanov tretjih držav, kar je 23-krat več kot leta 2020. Podobno prevladujejo državljani Iraka, vendar ob večji prisotnosti afganistanskih državljanov. V relativnem smislu pa je bilo največje povečanje zabeleženo v Latviji, in sicer s treh ugotovljenih nedovoljenih prehodov meje leta 2020 na 377 leta 2021. Enak trend je tudi pri prošnjah za azil. V primerjavi z istim obdobjem lani je Litva v letu 2021 zabeležila 14-krat več prošenj za azil (2 399), večinoma iraških državljanov (50 %). Poljska je zabeležila 131 % več prošenj za azil (4 109), pri čemer so najpogostejši prosilci Afganistanci (33 %), sledijo pa jim Belorusi (29 %) in Rusi (18 %). Podobno je Latvija prejela 465 prošenj za azil, kar je skoraj šestkrat več kot leta 2020.

To nenadno povečanje kaže, da režim spodbuja nedovoljene migracije za politične namene, zlasti kot povračilne ukrepe proti Litvi, Poljski in Latviji zaradi njihovega stališča do Belorusije. Beloruski ukrepi proti državam članicam EU zahtevajo enoten odziv.

2.PREDLAGANI UKREPI

Sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov je bil sklenjen pod predpostavko, da je spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel eno od temeljnih načel sodelovanja med Unijo in Belorusijo kot tudi spoštovanje njunih obveznosti in odgovornosti. Unija in Belorusija sta priznali, da sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov ne bi smel povzročiti nedovoljenih migracij, ob tem pa posebno pozornost namenjali varnosti in ponovnemu sprejemu.

Glede na opisano ozadje Belorusija krši ta načela. Belorusija ne ogroža le medsebojnih odnosov med Unijo in njenimi državami članicami, temveč tudi stopnjuje kršitve človekovih pravic, kar je v nasprotju z njenimi mednarodnimi obveznostmi.

Zato je ustrezen ukrep, da se začasno preneha izvajanje nekaterih členov sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki določajo poenostavitve za nekatere posebne kategorije prosilcev, in sicer:

(i) člane beloruskih uradnih delegacij, vključno s stalnimi člani takšnih delegacij, ki bi na podlagi uradnega vabila, naslovljenega na Belorusijo, morali sodelovati na uradnih srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije;

(ii) člane beloruskih nacionalnih in regionalnih vlad ter parlamentov, beloruskega ustavnega sodišča in beloruskega vrhovnega sodišča pri izvajanju njihovih nalog.