Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 390/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteşti“

PDO-RO-A1577-AM03

Datum obvestila: 15. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Vključitev neobveznih navedb na etikete

Specifikacija proizvoda je dopolnjena z dodatnimi določbami glede neobveznih navedb na etiketah vin, ki se nanašajo na nekatere metode proizvodnje (uporaba izrazov, ki označujejo enološke postopke, ki se uporabljajo po vsem svetu in dajejo vinom posebne senzorične lastnosti, ki so za potrošnika pomembne z vidika kakovosti, zrelosti in staranja).

Spremenjena sta poglavje V specifikacije proizvoda in točka 9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Coteşti

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

1. Analitske in organoleptične lastnosti vin ob sprostitvi v porabo

KRATEK OPIS

Fetească albă – nežno vino z nevtralno aromo; kadar vre pri nizkih temperaturah, lahko razvije nekatere vrelne arome.

Fetească regală – živahno in hkrati umirjeno, z nežnim vonjem po jabolku, s cvetličnimi notami.

Galbenă de odobești – vino nežnega vonja z majhnim deležem potencialnega alkohola.

Tămâioasă românească – v prvih letih ima bogato aromo in vonj po sladkih vrtnicah; s staranjem se razvije vonj po muškatu, rozinah, medu in začimbah.

Șarbă – citrusne, zeliščne note z živahnostjo, svežino, cvetlični vonj po vrtnici, baziliki.

Frâncușa – vina z zmernim deležem alkohola in nevtralnim značajem.

Crâmpoșia – belo rumenkaste barve z zelenkastimi odtenki in nežnim vonjem po svežem sadju.

Riesling – nevtralnega okusa.

Sauvignon – suha vina z zmerno ali visoko vsebnostjo kislin, izražena svežina, zeliščne note ali vonj po sladkem tropskem sadju, pogosto vonj po cvetovih vinske trte.

Chardonnay – različne arome, nevtralne, maslene, tropske; zaradi svoje kislosti je dobra surovina za peneče vino.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

2. Analitske in organoleptične lastnosti vin ob sprostitvi v porabo

KRATEK OPIS

Fetească neagră – trpek značaj, enološki postopek za pridelavo polsuhega in polsladkega vina podarja poseben vonj po slivah, sušenih na soncu, mlada vina so rdeče vijolične barve.

Băbească neagră – delež potencialnega alkohola znaša 10–11 vol.%.

Cabernet sauvignon – primeren za zorenje in staranje, aromatičen z divjimi, lesnimi notami, vonjem po zeleni papriki in črnem ribezu.

Merlot – s srednje polnim telesom, prevladujoče arome maline, slive in črnega ribeza, najprimernejša sorta za rezanje predvsem s sorto cabernet sauvignon.

Pinot noir – kot mlado vino ima note češenj, sliv in jagod (zrelo, rdeče jagodičje); z zorenjem razvije note rozin, sena, tobaka, usnja, gob in črnega popra in je prosojne rjavkasto rdeče barve.

Syrah – vino močnega okusa, ki spominja na črne gozdne sadeže, začimbe, sladki koren, temno čokolado in poper. Je nadpovprečno polno in ima običajno visoko vsebnost taninov, zaradi česar se najbolje poda k pikantni hrani, jagnjetini in divjačini. V enološkem postopku se običajno dobro obnese kot samostojno grozdje, vendar se zelo pogosto kombinira z drugimi sortami, običajno s sorto cabernet sauvignon ali merlot, pri čemer je vino, ki se proizvede, elegantno in izjemno trajno.

Ima visoko vsebnost sladkorja, visoko vsebnost alkohola, je živo rdeče barve, včasih z vijoličnimi poudarki, je intenzivno s kompleksno aromo popra, črnih češenj, svežih gozdnih sadežev, z uravnoteženo kislostjo in žametno teksturo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %): 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter): 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Enološki postopki

Posebni enološki postopek

Bela vina in vina rosé se lahko glede na tehnološke izbire pridelovalca pridelujejo iz sort pinot gris in traminer roz.

5.2. Največji donosi

1. Sauvignon, pinot gris, chardonnay, muscat ottonel in traminer aromat

14 000 kilogramov grozdja na hektar

2. Tămâioasă românească, busuioacă de bohotin in traminer roz

14 500 kilogramov grozdja na hektar

3. Fetească albă, riesling de rhin, băbească gri, crâmpoșie selecționată, șarba, băbească neagră, burgund mare, cadarcă in megru aromat

15 500 kilogramov grozdja na hektar

4. Fetească regală, riesling italian, aligote, frâncușă, galbenă de odobești, mustoasă de măderat, plăvaie in furmint

18 000 kilogramov grozdja na hektar

5. Syrah

21 500 kilogramov grozdja na hektar

6. Fetească neagră, cabernet sauvignon, pinot noir, merlot

17 500 kilogramov grozdja na hektar

7. Bela vina, vina rosé

135 hektolitrov na hektar

8. Rdeča vina

130 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Vrancea: — predeli: Vârteşcoiu, Câmpineanca, Pietroasa, Faraoanele, Râmniceanca, Beciu, Pietroasa in Olteni; — predeli: Broşteni, Căpătanu, Pituluşa in Arva; — predeli: Cârligele, Dălhăuţi, Bonţeşti in Blidari; — predeli: Coteşti, Budeşti, Valea Coteşti in Goleştii de Sus; — predeli: Urecheşti, Popeşti in Tercheşti; — predeli: Dumbrăveni, Dragosloveni, Cândeşti, Alexandru Vlahuţă in Dumbrăveni; — predeli: Bordeşti in Bordeştii de Jos; — predeli: Tâmboeşti, Slimnic, Trestieni, Pietroasa, Pădureni in Obrejiţa; — predeli: Slobozia Bradului, Sihlea, Coroteni, Valea Beciului, Cornetu in Olăreni; — predeli: Slobozia Ciorăști, Jiliște in Armeni.

Okrožje Buzau: — predeli: Grebănu, Zăplazi, Livada, Livada Mică, Plevna in Homești; — predeli: Podgoria, Oraţia, Coţatcu in Tăbăcari; — predeli: Topliceni in Răduceşti.

7. Sorte vinske trte

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Babeasca gri G

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă, serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure in burdeos tinto

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză in fekete budai

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Frâncuşă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova in poamă creaţă

Furmint B – furmin, șom szalai in szegszolo

Galbenă de odobești B – galbenă de căpătanu, galbenă uriașă in galbenă

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher in straftraube

Negru aromat N

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Șarba B

8. Opis povezave

8.1. Podatki o geografskem območju

Območje zaščitene označbe porekla Cotești leži na južni strani vznožja gorovja Vrancea, ki leži zahodno od Karpatov in podkarpatskega gorovja, in je nadaljevanje vinogradov v mestih Panciu in Odobești na severu. Vsi trije skupaj tvorijo znane „vinograde okrožja Vrancea“ ali „vinograde občine Putna“. Urejeno je v vrstah, ki potekajo od severa proti jugu med dolinama rek Milcov in Râmna. Prekriva se z biološkim, pedološkim in podnebnim predgorskim prehodnim območjem med „Câmpia Română“ (romunska ravnina) na vzhodu (z nadmorsko višino do 100 m) in podkarpatsko regijo na zahodu (grič Deleanu, 698 m in grič Căpățânei, 592 m) na nadmorski višini nad 300 m.

Vrsta kamnin – izmenjujejo se predgorski peski in prod zgodnjega in srednjega pleistocena, ki ga prekriva plast glinenih in peščenih puhličastih usedlin. Ta celinski pleistocenski nanos leži na vrhu pliocenskih usedlin morske gline, peska in laporja.

Relief – široki, navidezno vodoravni pasovi med rekami, ki so v glavnem osončeni na svoji južni in vzhodni strani, vendar so lahko tudi zahodna pobočja dovolj osončena in kot taka primerna za gojenje vinske trte, kar pojasnjuje velik delež vinogradov.

Podnebje – gozdna stepa na tem območju zagotavlja predvsem odlične pogoje za rast visokokakovostnih vinskih trt, v glavnem zaradi obilice sončne toplote in ugodnega vzorca padavin. Obilen sevalni tok in povprečno število sončnih ur zagotavljata optimalne pogoje za rast trte, zorenje grozdja in koncentracijo sladkorja v grozdju.

8.2. Podrobnosti o proizvodu, vzročna medsebojna povezava

Rdeča vina so intenzivne barve, imajo srednje polno telo s prevladujočimi aromatičnimi pridihi malin, suhih sliv, ribeza, češenj, jagod, rozin, gob in črnega popra, uravnoteženo kislost in žametnost.

Bela vina so sveža, običajno s citrusnimi aromami tropskega sadja, cvetličnimi aromami vrtnice, bazilike, so svežega okusa, optimalno kisla, včasih pa imajo tudi vonj po svežih zelenih jabolkih.

Zaradi kislosti tal so bela vina sveža z značilnimi lastnostmi vina ter notami svežega sadja.

Rdeča vina so žametna z dobro povezanimi tanini zaradi posebnega gozdno-stepskega podnebja z viri sončne toplote. Povprečno trajanje osončenosti zagotavlja optimalen razvoj vinske trte in koncentracijo sladkorja v grozdju.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Odstopanje glede proizvodnje

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

V nekaterih podnebnih razmerah, ki v kombinaciji z zmogljivostjo nekaterih sort dobro vplivajo na donos nasadov na razmejenem območju, je mogoče mošte in/ali vina, označena z zaščiteno označbo porekla Cotești, predelovati tudi zunaj razmejenega območja na sosednjem območju, kjer vinogradniška središča zagotavljajo najboljše zmogljivosti. Sosednje območje, ki je namenjeno hitri pridelavi vina, pridelavi vina pri nadzorovani temperaturi in vrenju pri nadzorovani temperaturi za ohranjanje aromatičnega potenciala nekaterih vrst, vključuje naslednje občine okrožja Vrancea: Panciu, Movilița, Odobești, Unirea, Jariștea in Bolotești.

V vsaki fazi proizvodnega procesa in po oceni lastnosti in kakovosti dobljenega proizvoda, lahko proizvajalec za ohranjanje skladnosti vinske proizvode prerazvrsti v kategorije proizvoda, določene v veljavni zakonodaji.

Dodatne določbe o označevanju

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Nekatere navedbe, ki se nanašajo na nekatere metode proizvodnje, se lahko uporabljajo tudi prostovoljno, in sicer:

na etiketi se lahko navedbe „fermentat in barrique“ [vrenje v sodih], „maturat in barrique“ [zoreno v sodih], „fermentat în prezența așchiilor de stejar“ [vrenje ob prisotnosti hrastovih sekancev] in „maturat în prezența așchiilor de stejar“ [zoreno v prisotnosti hrastovih sekancev] navedejo v romunščini ali pa se za obveščanje potrošnika o uporabi navedenega postopka lahko uporabijo izrazi v jezikih, ki se uporabljajo v mednarodnem prostoru, na primer katera koli od naslednjih navedb:

„fumé“ ali „smoked“ ali „toasted“ v angleškem jeziku, ki ji je lahko dodan izraz, ki opisuje intenzivnost toplotne obdelave uporabljenega hrastovega lesa, tj. „light“, „medium“ ali „heavy“;

„fumé“ ali „fumée“ v francoščini, ki ji je lahko dodan izraz, ki opisuje intenzivnost toplotne obdelave uporabljenega hrastovega lesa, tj. „légère“, „moyenne“, „forte“ ali „petite fumé“, „demi fumé“, „intense fumé“.

Te navedbe so lahko v katerem koli drugem jeziku, ki se uporablja v mednarodnem prostoru, ali v jeziku države, v kateri naj bi se vinski proizvod tržil, če se tako odloči proizvajalec vina, in potrošnika obveščajo o uporabi postopkov, ki se uporabljajo po vsem svetu za pridobivanje vin s posebnimi senzoričnimi lastnostmi.

Pri vinih, ki zorijo ali se starajo na drožeh, so lahko na etiketi navedeni izrazi, kot so „sur lie“, „bâttonnage“ ali „aged on the lees“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_cotesti_modificat_cf_cererilor_96_2017_1836_2017_1423_2019_473_01.03.2022_no_track_changes_0.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.