Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 298/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Coteaux Varois en Provence“

PDO-FR-A0725-AM02

Datum obvestila: 18. maj 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Ime označbe

V celotni specifikaciji proizvoda je bil usklajen zapis označbe „Coteaux Varois en Provence“, da se „V“ v besedi Varois piše z veliko začetnico.

Ta uskladitev ne vpliva na enotni dokument.

2. Območja, na katerih se izvajajo različni postopki

Oddelek IV o območjih, na katerih se izvajajo različni postopki, poglavja I specifikacije proizvoda označbe „Coteaux Varois en Provence“ je dopolnjen s sklicem na uradni geografski kodeks, v katerem so na nacionalni ravni priznani in določeni seznami občin po departmajih. Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno po uradnem geografskem kodeksu v različici iz leta 2020, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

V enotnem dokumentu se ta sklic vstavi v točkah o geografskem območju in območju v neposredni bližini.

3. Obdelovanje vinograda

Oddelek VI o obdelovanju vinograda poglavja I specifikacije proizvoda označbe „Coteaux Varois en Provence“ je posodobljen zaradi ponovnega pregleda meril za gostoto zasaditve. Črtano je najmanjše število trsov na hektar. Gostota zasaditve je izračunana glede na največjo površino na trs, ki je 2,50 m2. Ta površina se pridobi z zmnožkom razdalje med vrstami in razdalje med trsi. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra.

Enotni dokument je spremenjen v točki o enoloških postopkih.

4. Določbe o dajanju proizvodov na trg

Točka 4 o določbah o dajanju na potrošniški trg oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda označbe „Coteaux Varois en Provence“ je posodobljena zaradi črtanja datuma, od katerega se lahko vina dajejo v promet med različnimi trgovci. S črtanjem tega datuma se lahko vina od konca vinifikacije prosto dajejo v promet med trgovci.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Prijavne obveznosti

Točka 3 o predhodni prijavi za pakiranje poglavja II specifikacije proizvoda označbe „Coteaux Varois en Provence“ je spremenjena, da se samo pojasni, da mora vsak gospodarski subjekt, ki želi pakirati vino z označbo, pristojnemu nadzornemu organu prijavi pakiranje za zadevno serijo. Serija je opredeljena kot homogena celota, ki izhaja iz ene ali več posod. Pogoji o prijavi, ki veljajo za gospodarske subjekte, se prenesejo v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Glavne točke specifikacije proizvoda, ki jih je treba preverjati

Poglavje III specifikacije proizvoda označbe „Coteaux Varois en Provence“ je spremenjeno zaradi posodobitve seznama glavnih točk specifikacije proizvoda, izbranih za preverjanje proizvodov.

Ta posodobitev ne vpliva na enotni dokument.

Prav tako so bili posodobljeni kontaktni podatki organa, pristojnega za nadzor, v poglavju III specifikacije proizvoda. Ta posodobitev je vključena v točko o kontaktnih podatkih enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Coteaux Varois en Provence

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Analitski opis

KRATEK OPIS

Vina z označbo „Coteaux Varois en Provence“ so mirna vina, ki so na voljo kot rdeča, rosé in bela vina.

Rdeča vina ob polnjenju vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Bela in rosé vina po vrenju vsebujejo največ 4 g/l fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze), rdeča vina pa 3 g/l.

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Druga analitska merila so v skladu z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Organoleptični opis

KRATEK OPIS

Suha vina rosé močne živo rožnate barve so jedro provansalskega tria sort vinske trte, tj. cinsaut N, grenache N in syrah N, in imajo sadne arome, pogosto po rdečem jagodičju. Kompleksnost aromatičnega profila je včasih dopolnjena z nekaterimi začimbnimi notami ali notami po garigi, ki spominjajo na timijan, rožmarin, košeničico, brinje itd. V ustih je zaznati dobro ravnotežje med svežino in strukturo.

Rdeča vina so pridelana pretežno z usklajenim zvrščanjem sort grenache N, syrah N in mourvèdre N. To so strukturirana vina polnega okusa z dobrim potencialom za staranje ter bogatimi in svilnatimi tanini z notami sadja, ki se razvijejo v vonjave začimb in garige.

Suha bela vina se proizvajajo zlasti iz sorte vinske trte vermentino B, ki se pogosto zvršča s sortami grenache B, clairette B, sémillon B ali ugni blanc B. Ta vina imajo nežen vonj. Odlikuje jih dobro ravnotežje med svežino in polnostjo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Gostota zasaditve:

Vsak trs ima na razpolago največ 2,50 kvadratnega metra površine. Ta površina se pridobi z zmnožkom razdalje med vrstami in razdalje med trsi.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra.

— Vinska trta se obrezuje s kratko rezjo (kotlasta gojitvena oblika ali kordonska oblika royat), vsak trs ima največ 6 reznikov z največ dvema očesoma oziroma največ 12 očesi na trs.

— Sorti cabernet-sauvignon N in syrah N se lahko obrezujeta z dolgo rezjo, imenovano rez guyot, z največ desetimi očesi na trs, od tega osmimi očesi na šparon. V rastni dobi vinske trte je namakanje dovoljeno samo ob dolgotrajni suši, ki ovira ustrezni fiziološki razvoj vinske trte in pravilno zorenje grozdja.

Posebni enološki postopek

Pri proizvodnji vin rosé je dovoljena uporaba oglja za enološko uporabo za prešana mošt in mlado vino, ki je še v fazi vrenja, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi.

Poleg navedene določbe se pri enoloških postopkih za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2. Največji donosi

60 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Var na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020: Barjols, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Forcalqueiret, Garéoult, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pontevès, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Salernes, Seillons-Source-d’Argens, Signes, Tavernes, Tourves, Le Val, Varages in Villecroze.

7. Sorte vinske trte

Cabernet-sauvignon N

Carignan N

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Grenache N

Grenache blanc B

Mourvèdre N – monastrell

Semillon B

Syrah N – shiraz

Tibouren N

Ugni blanc B

Vermentino B – rolle

8. Opis povezave

8.1. Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje je del naravne regije, imenovane apnenčasta Provansa. To območje, ki ga na jugu obdajajo tulonski griči in gore in masiv Sainte-Baume, na vzhodu greben Barre de Saint-Quinis, na severu planota Canjuers, na zahodu pa gora Mont Aurélien in prepadna gora Sainte-Victoire, ima razgiban relief, ki se dviguje na nadmorski višini od 600 m do več kot 1 000 m pri masivu Sainte-Baume. Razteza se po površini 28 občin departmaja Var, razvrščenih okrog občine Brignoles.

Natančno razmejene parcele za pridelavo grozdja na geografskem območju se uporabljajo za nasade vinogradov.

Geološko in topografsko sta za to območje po eni strani značilni vrsta glinasto-apnenčastih nagubanih ploskev, ki se vrstijo od vzhoda proti zahodu in se izmenjujejo z območji gravettes (lokalni izraz za poimenovanje aluvialnih in koluvialnih prodnatih naplavin) in kremena, po drugi strani pa visoka planota, sestavljena iz triasne formacije, iz katere pritekajo na površje glavni viri vode v departmaju Var.

Sicer sredozemsko podnebje, ki prevladuje na tem geografskem območju, ima zaradi nadmorske višine, na kateri ležijo vinogradi, pri čemer so najvišje parcele na nadmorski višini 350 m do 500 m, ter skalnatih apnenčastih gorskih gmot, ki prestrezajo morske vplive, bolj celinski značaj, kar se kaže v tem, da je v regiji občine Brignoles zasajena črnika, bolj proti severu pa puhasti hrast. Letna količina padavin sega od 700 mm do 900 mm, povprečne temperature pa znašajo okrog 13° C. Jeseni in pomladi so pogosto zelo mile. Za poletja so značilne temperature, ki so podnevi včasih vroče, v bolj svežih nočeh pa zmernejše. Zime so mrzle in ostre ter izrazitejše kot v preostali provansalski regiji.

Vinorodno območje, ugnezdeno med apnenčaste gorske gmote, porasle z gozdovi, leži na glinastih tleh, ki so nastala z dekalcifikacijo, in ob vznožju pobočij, prekritih s koluvialnimi prodnatimi naplavinami. Doline so ozke, kotline pa ležijo ločeno na različnih nadmorskih višinah. Obkroženo je z geografskima območjema kontroliranih označb porekla „Côtes de Provence“ in „Coteaux d’Aix-en-Provence“, vendar se od njiju razlikuje po svoji naravi in tleh, ki so le apnenčasta (ali glinasto-apnenčasta), in po bolj svežem podnebju.

8.2. Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinska trta je prisotna od rimske dobe, njeno širjenje pa je bilo zaradi vpadov barbarov v 5. in 6. stoletju zaustavljeno. Vinogradi so nov razmah doživeli ob spodbudi menihov iz opatije Saint-Victor ter nato templjarjev in provansalskih grofov z rezidenco v mestu Brignoles. Ta vina so od srednjega veka do konca 19. stoletja uživali predvsem lokalno, znašla pa so se zlasti na mizah provansalskih grofov ali nekdanjega provansalskega parlamenta v Aixu.

Kmetje so zaradi celinskih razmer geografskega območja živeli samozadostno ter so na isti parceli gojili vinsko trto, žita in oljke, kar je ustvarilo značilno pokrajino obdelovalnih zemljišč med vinogradi.

Velika raznolikost trsnega izbora je tako kot na celotnem provansalskem vinorodnem območju povezana s trgovino vzdolž prometnih poti med Španijo, Italijo in dolino reke Rone, ki prečkajo geografsko območje. Postopoma je bilo zaradi njihove prilagoditve značilnostim območja in zmožnosti za pridobivanje kakovostnega vina izbranih približno dvanajst sort vinske trte, od tega zlasti sorte cinsaut N, grenache N in grenache blanc B, mourvèdre N, syrah N, tibouren N, carignan N, clairette B, ugni B in vermentino B (lokalno imenovana rolle).

K razmahu gojenja vinske trte ob koncu 19. stoletja je prispeval razvoj rudnikov boksita v okolici mesta Brignoles, saj so poskušali rudarji s tem dopolniti svoj dohodek. Zaradi tega razvoja v gospodarskem izkoriščanju vinorodnega območja se je povečal vpliv sodelovanja, ki se je začelo v začetku 20. stoletja in se je zelo utrdilo v pokrajini Centre Var.

Leta 1945 se je v predpisu, ki je določal cene vina, prvič pojavilo ime „Coteaux varois“. Z odlokom z dne 29. januarja 1975, ki je bil dopolnjen z odlokom z dne 18. decembra 1978, je bilo razmejeno območje proizvodnje označbe „Vin de Pays des Coteaux varois“. Z odlokom z dne 28. junija 1984 je bila priznana razmejena označba porekla za vino odlične kakovosti „Coteaux varois“. Kontrolirana označba porekla je bila 26. marca 1993 priznana pod imenom „Coteaux varois“, 2. avgusta 2005 pa nato pod imenom „Coteaux varois en Provence“.

Leta 2009 je bilo v 81 zasebnih in 10 zadružnih vinskih kleteh na 2 560 hektarjih proizvedenih 117 500 hektolitrov vina.

Vina rosé so predstavljala 85 % proizvodnje, rdeča vina 12,5 % in bela vina 2,5 %.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Sredozemsko podnebje s celinskimi vplivi, ki je bolj sveže kot na obalnih območjih, v povezavi s prodnatimi glinasto-apnenčastimi tlemi z uravnoteženim vodnim režimom, ki se zlahka segrejejo, omogoča dobro zrelost grozdja in spodbuja kopičenje polifenolov z zmanjšanjem pomanjkanja vode. Izmenjevanje svežih noči in toplih dni, kar je posebnost tega geografskega območja v poletni sezoni, prispeva k večji kakovosti in kopičenju polifenolov, zlasti v obdobju pred trgatvijo. Ta polifenolska lastnost daje zlasti rdečim vinom bogate in fine tanine.

Vinorodno območje je pod vplivom maestrala, močnega, hladnega in suhega severnika, ki ga med celotnim rastnim ciklom očiščuje, s čimer omejuje pojav ožiga, zlasti po pogostih avgustovskih nevihtah.

Vse te lastnosti prispevajo k zelo zrelemu, zdravemu grozdju, v katerem se je zgostil grozdni sok, iz katerega se proizvajajo sadna in kompleksna vina s prijetnim in značilnim ravnotežjem med okroglostjo in živahnostjo.

Sloves in ugled vin s kontrolirano označbo porekla „Coteaux Varois en Provence“ iz osrčja Provanse se povečujeta zaradi zagnanosti proizvajalcev, ki so v nekdanji opatiji La Celle, oazi miru in spokoja, odprli hišo vin Maison des Vins. V njenem vrtu, obdanem z drevoredom cipres, ki je bil spremenjen v francoski park, je zbirka več kot 80 sort vinske trte iz provansalske regije.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vina, po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2020 zajema ozemlje naslednjih občin:

— departma Var: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var in Pourcieux,

— departma Bouches-du-Rhône: Auriol.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(a) pri označevanju vin je lahko navedena tudi večja geografska enota „Vin de Provence“. Velikost črk za navedbo te večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. Večja geografska enota „Vin de Provence“ je navedena v istem vidnem polju kot ime označbe.

(b) Pri označevanju vin se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za kraj, zaveden v katastru, — je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime označbe.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-56db90a9-1adb-44fb-806d-d89e584cfdf9

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.