Bruselj, 29.9.2004

KOM(2004) 627 končno

2004/0222 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA)

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Splošni UVOD

Ta osnutek je treba gledati v kontekstu revizije okvira zunanje pomoči za prihodnjo finančno perspektivo od leta 2007 do 2013, ki je trenutno v teku. Namen te naloge je uskladiti (kolikor je to mogoče) instrumente zunanje pomoči Skupnosti, poleg tega pa je treba vedeti, da deluje predpristopna pomoč v zelo ozkem okviru:

- pomoč, ki jo zagotavlja ta instrument, deluje na osnovi predpristopnega procesa (Evropska partnerstva, Partnerstva za pristop, pogajanje po področjih, redna poročila itd.) in njegovih specifičnih zahtev, zlasti potrebe po prilagodljivem pristopu, ki zagotavlja hitro prilagajanje novim prednostnim nalogam;

- ker je pristop za upravičence vsaj srednjeročni cilj, tudi pomoč deluje v srednjeročni perspektivi in ne v dolgoročni, kot je to značilno za tradicionalno razvojno pomoč;

- ena od glavnih značilnosti predpristopne pomoči je njena premostitvena funkcija , poleg tega, da pomaga razvoju, je njena še pomembnejša naloga pripraviti države na čas po pristopu.

Osnutek Uredbe predstavlja okvirno uredbo , ki določa enoten instrument za predpristopno pomoč. Kot tak ne bo zamenjal samo uredbe Phare ampak – med drugim – tudi uredbe SAPARD, ISPA, Phare CBC in koordinacijske uredbe ter uredbe za Turčijo in uredbe CARDS. Podpirala ga bodo obsežna izvedbena pravila , ki bodo natančneje določala območja dejavnosti, navedena v okvirni uredbi.

Države upravičenke bodo razdeljene v dve kategoriji , odvisno od njihovega statusa države kandidatke ali potencialne države kandidatke . Potencialne države kandidatke so naštete v Prilogi I Uredbe, države kandidatke pa v Prilogi II.

Potencialne države kandidatke bodo še naprej prejemale pomoč v skladu s smernicami, določenimi v uredbi CARDS za : vzpostavljanje institucij in demokratizacijo, gospodarski in družbeni razvoj, regionalno in čezmejno sodelovanje ter usklajevanje s pravnim redom Skupnosti, še zlasti tam, kjer je to v interesu tako EU kot tudi države upravičenke.

Države kandidatke bodo prejemale enako vrsto pomoči, poleg tega pa še pomoč pri pripravi na izvajanje strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja po pristopu in pomoč za popolno uvedbo pravnega reda Skupnosti .

Država lahko preide iz Priloge I v Prilogo II samo po sklepu Sveta , ki ji lahko dodeli status kandidatke. Tak sklep omogoči premik države iz Priloge I v Prilogo II v skladu s sklepom Sveta, ki se sprejme v „lahkem“ postopku, določenem v členu 17 (glej tam).

Ena glavnih značilnosti Uredbe je, da v zvezi s priznanimi državami kandidatkami cilja na postopno sprejemanje pravil in načel upravljanja strukturnih skladov/skladov za razvoj podeželja tako, da jim ponuja pomoč prek treh ločenih komponent (regionalni razvoj, razvoj podeželja in razvoj človeških virov). Cilj teh komponent je čim večje upoštevanje pravil strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja vključno z institucionalnim okvirom (npr. komitologija) ob hkratnem ustvarjanju temeljev za nacionalni okvir, ki spodbuja gospodarsko in družbeno kohezijo in kmetijske strukture, kar pa je hkrati povezano tudi z vidikom članstva v Evropski uniji.

Sistem strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja za obdobje po letu 2007 je še vedno v fazi razprave. Zato sta komponenti strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja v Uredbi določeni predvsem z dinamičnim sklicevanjem na uredbe o strukturnih skladih in skladih za razvoj podeželja . Komisija je pristojna, da sprejme izvedbena pravila za te komponente in da določi okvir pomoči v vsaki posamezni komponenti, ko bodo jasna nova pravila za strukturne sklade in sklade za razvoj podeželja.

Če povzamemo, Uredba je izdelana na izkušnjah, pridobljenih v smislu trenutnega predpristopnega procesa, še zlasti z

- usmerjanjem predpristopne pomoči s povečevanjem usklajevanja med različnimi komponentami prek ustvarjanja enotnega okvira pomoči. Ta enotni okvir bo združil strukturo Phare/ISPA/SAPARD in dopolnil okvir z drugimi komponentami strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja. Usmerjen bo k usklajevanju izvedbenih pravil, poleg tega pa bo, kjer je to mogoče, upošteval posebnosti uredb strukturnih skladov in uredb za razvoj podeželja ter ustvarjal sistem komitologije za zagotavljanje največje možne usklajenosti med komponentami,

- boljšo pripravo na uvajanje strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja po pristopu in to z nadaljnjim večanjem poudarka na vzpostavljanju institucij in tudi na postopnem prevzemanju pravil strukturnih skladov pred pristopom.

2. PRIPOMBE K POSEBNIM DOLOčBAM

2.1 PRAVNA PODLAGA

Pravna podlaga predloga je člen 181(a) PES in ne člen 179 PES, kljub dejstvu, da se po mnenju mednarodne skupnosti veliko držav upravičenk, navedenih v prilogah, šteje za države v razvoju.

Vendar pa dejstvo, da se nekaj držav upravičenk šteje za države v razvoju, ne dovoljuje, da bi bil predlog samodejno zasnovan na členu 179. Ta člen se uporablja za sprejemanje ukrepov za spodbujanje politike Skupnosti na območju razvojne politike, ki ni glavna tema tega predloga, katerega cilj je pripraviti države na pristop. Člen 181(a) je edina določba v Pogodbi, ki se sklicuje na pridružitvene sporazume in sporazume z državami, ki so kandidatke za pristop k Uniji.

Torej je treba ta člen obravnavati kot ustrezno pravno podlago za uredbo, ki se ukvarja izključno z državami, ki imajo že uvedene pridružitvene sporazume ali so le-ti v pripravi, še zlasti zato, ker so te države, prav tako kot države upravičenke, navedene v prilogah k tej uredbi, dobile možnost članstva.

2.2 Naslov 1: Cilji in načela

2.2.1 Člen 1: Upravičenke in splošni cilj

Člen 1 navaja splošni cilj – približevanje Evropski uniji, s članstvom kot z možnim končnim ciljem. V Prilogi I so navedene države, ki imajo status možnih kandidatk, medtem ko so v Prilogi II navedene tiste države, ki so že uradno priznane kandidatke po členu 49 PEU. Uradna potrditev države kot države kandidatke bo povzročila spremembo Uredbe, pri čemer se bo država preselila iz Priloge 1 v Prilogo 2. Ta sistem se zdi primeren, ker sta tako Svet kot Parlament večkrat potrdila morebitno možnost članstva za države zahodnega Balkana. Države je treba ločevati glede na njihov status, tako da se jih lahko ocenjuje po njihovih zaslugah.

2.2.2 Člen 2: Obseg

Člen 2 določa, na način, ki ni dokončen, ciljna območja pomoči. Ciljna območja so določena tako, da zagotavljajo skladnost s prejšnjo pomočjo Skupnosti, dodeljeno bodisi v okviru programa CARDS bodisi v okviru uredb za Turčijo z načeloma enakimi cilji, kot so določeni v teh dveh uredbah. Ciljna območja, navedena v točkah (a) do (f) odstavka (1), so enaka za obe skupini držav upravičenk, obravnavajo se predvsem situacije držav, ki prihajajo iz obdobja državljanske vojne in notranjih nemirov (podpora za demokracijo, načela pravne države, reforma javne uprave, gospodarska reforma, spoštovanje človekovih pravic in pravic manjšin, civilna družba, sprava v najširšem smislu). Točka (g) – ki je prav tako enaka za obe skupini držav upravičenk – se nanaša na različne oblike regionalnega sodelovanja v širšem evropskem okviru.

V odstavkih (2) in (3) pa nastopa razlika v ciljih: Pri državah kandidatkah je pomoč usmerjena na popolno uvedbo pravnega reda Skupnosti (glej člen 2(3)(a)), medtem ko je za države, ki še niso kandidatke, mandat bolj omejen in usmerjen k splošnim interesom Skupnosti in države upravičenke, brez predpostavke o polnopravnem članstvu (glej člen 2(2)(a)). Člen 2(2)(b) se za države, ki še niso države kandidatke, usmerja na gospodarski in socialni razvoj na splošno, medtem ko je za države kandidatke člen 2(3)(b) močno usmerjen k podpori za uvajanje kmetijske in kohezijske politike Skupnosti po njihovem pristopu.

2.2.3 Člen 3: Komponente

Člen 3 določa pet komponent, v okviru katerih bodo obravnavana različna območja posredovanja: prehod in vzpostavljanje institucij, regionalno in čezmejno sodelovanje, regionalni razvoj, razvoj človeških virov in razvoj podeželja. Člen daje Komisiji pooblastilo za sprejem izvedbenih pravil za vsako komponento, če je to primerno. Za sprejem teh izvedbenih pravil je predviden postopek komitologije (upravljalni odbor).

Glede na okvirni značaj sedanje uredbe bodo uredbe/sklepi Komisije morali določiti podrobna pravila za izvajanje pomoči. Kjer je to potrebno zaradi interesa učinkovitega in uspešnega upravljanja skladov Skupnosti, se izvedbena pravila lahko razlikujejo od komponente do komponente.

2.2.4 Člen 4: Okvir za pomoč in dodelitev sredstev

Pomoč bo dodeljevala Komisija na osnovi orientacijskega večletnega okvira po komponentah in državah. Dokument osnovne politike za določanje prednosti pri programiranju pomoči bodo partnerstva (pridružitvena partnerstva z državami kandidatkami, evropska partnerstva s potencialnimi državami kandidatkami v Prilogi 1).

2.3 Naslov II: Komponente

Naslov II Uredbe je namenjen opredelitvi komponent, določenih v členu 3. Logika komponent izhaja iz izkušenj sedanjega predpristopnega procesa, v katerem se je pokazala potreba po podpori obsežnih ukrepov za vzpostavljanje institucij ter s tem povezanih naložb, in potreba po močni podpori držav kandidatk pri pripravi na uvajanje strukturne in kohezijske politike Skupnosti. Države kandidatke bodo imele dostop do vseh petih komponent, medtem ko bodo imele potencialne države kandidatke dostop samo do prve in druge komponente (pomoč pri prehodu/vzpostavljanje institucij in regionalno/čezmejno sodelovanje).

Temeljno načelo treh ločenih komponent, povezanih z regionalnim, podeželskim in človeškim razvojem, je, da bodo države kandidatke po pristopu soočene s povsem enakim položajem v kmetijski in kohezijski politiki Skupnosti.

Kot je pokazal dosedanji proces širitve, je zgodnje seznanjanje s tem zapletenim sistemom primarnega pomena za ustrezno izvajanje in upravljanje strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja po pristopu. Sistem je mogoče spoznati samo v intenzivnem in trajnem postopku učenja. Države kandidatke bodo imele pred pristopom možnost „poskusno uvajati“ kmetijske in kohezijske politike Skupnosti s čim bolj strogim izvajanjem pravil v strukturnih skladih in skladih za razvoj podeželja.

2.3.1 Člen 5: Komponenta pomoči pri prehodu in vzpostavljanje institucij

Ta lahko velja za ključno komponento pri vseh zadevah v zvezi z vzpostavljanjem institucij, kot tudi za pomoč pri prehodu, ki je na voljo državam, navedenim v Prilogi 1. Skrbi tudi za vse ukrepe sodelovanja, ki niso vključeni v druge komponente. V tem smislu je to tudi komponenta, ki bo skozi svoj odbor (glej člen 11(2)) usklajevala pomoč. Ta pomožna vsestranska funkcija bo omogočala hitro odzivanje in prilagajanje spreminjajočim se potrebam in novo nastajajočim prednostim.

V praksi bo delovanje prve komponente kot privzete omejeno z dejstvom, da so dejavnosti, ki sodijo pod „pripravo za izvajanje in upravljanje ter razvoj politike skupnih kmetijskih in kohezijskih politik Skupnosti“, vključene v komponente III, IV in V (glej člene 7(1), 8(1) in 9(1)).

Na področjih, ki so navadno vključena v komponente III, IV in V, bo prva komponenta dejavna samo tam, kjer se v dani državi v okviru komponent od III do V ne bodo dogajale nobene ustrezne dejavnosti.

Ob upoštevanju navedenega bi v primeru potencialnih držav kandidatk komponenta I pokrivala celoten obseg ciljnih območij, določenih v členu 2(1) z izjemo točke (g) (regionalno in čezmejno sodelovanje), ki jo obravnava komponenta II (določeno v členu 6). Njen obseg je podoben obsegu Phare, vključno z vidikom gospodarske in socialne kohezije programa Phare, toda brez njegovega dela Phare CBC.

Za države kandidatke zadeva komponenta I navadno ciljna območja, navedena v členih 2(2)(a) do (f) in 2(3)(a). Tako bi lahko rekli, da ustreza programu Phare, z večjim poudarkom na scenariju po razrešitvi sporov, a brez gospodarske in socialne kohezije in CBC.

Za obe skupini držav bo pomoč iz člena 5 veljala za ukrepe za vzpostavljanje institucij in za s tem povezane naložbe.

Komponenta I bo veljala tudi za sodelovanje držav upravičenk v programih Skupnosti, ki so pomemben vidik pravnega reda Skupnosti. Poleg tega je sodelovanje v programih Skupnosti še pred pristopom neke vrste ukrep za vzpostavljanje institucij sui generis, ker vodi k ustvarjanju administrativnih struktur, ki prebivalstvu zadevne države upravičenke omogočajo, da začne uživati vse prednosti teh programov najpozneje od pristopa dalje.

2.3.2 Člen 6: Čezmejno in regionalno sodelovanje

Ta komponenta bo na voljo obema skupinama držav upravičenk. Podpirala bo čezmejne dejavnosti med državami upravičenkami ter med državami upravičenkami in državami članicami. Prav tako bo podpirala sodelovanje držav upravičenk v nadnacionalnih in medregionalnih programih, ki vključujejo države članice in tretje države, ki jih upravljajo drugi instrumenti (npr. ENPI). Na zahodnem Balkanu bo komponenta še naprej podpirala regionalno sodelovanje, ki ga je prej podpiral program CARDS.

2.3.3 Člen 7: Komponenta regionalnega razvoja

Komponenta III, ki je na voljo samo državam kandidatkam, bo morala kar najbolj posnemati ERDF in Kohezijski sklad, tako da bodo države upravičenke v okviru pravil zunanje pomoči kar najbolj usklajene s prakso strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja.

Po eni strani bodo države kandidatke tako pridobile v smislu učinkovitosti, ker jim pri prehodu iz predpristopne v popristopno fazo ne bo treba spreminjati postopkov in pogojev, nič več kot je nujno potrebno za skladnost s Finančno uredbo. Po drugi strani pa bodo tako po pristopu kar najbolj pripravljene na uvajanje Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. S predložitvijo ukrepov iz komponente III v enaka pravila komitologije (vključno z opredelitvijo ukrepov, ki jo je treba posredovati odboru), ki veljajo za ERDF in Kohezijski sklad (glej člen 11(1)(b)), bo zagotovljeno, da bo postopek posnemanja čim bolj popoln.

2.3.4 Člen 8: Komponenta razvoja človeških virov

Namen komponente IV, ki je prav tako na voljo samo državam kandidatkam, je priprava na programiranje, izvajanje in upravljanje Evropskega socialnega sklada v okviru evropske strategije zaposlovanja. Tu je treba upoštevati cilje Skupnosti na področjih socialnega vključevanja, izobraževanja in usposabljanja ter enakosti med moškimi in ženskami. Komponenta se osredotoča na določanje ustreznih struktur in sistemov za oblikovanje politike in programov, upravljanje in izvedbo, ter izvajanje dejavnosti evropskega socialnega sklada v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami politike.

2.3.5 Člen 9: Komponenta razvoja podeželja

Tako kot pri komponentah III in IV je upravni cilj pomagati državam, da se pripravijo na popristopne programe razvoja podeželja, ki jih financira EU, s pomočjo izvajanja predpristopne pomoči prek sistemov, ki so kolikor je le mogoče podobni tistim, ki jih čakajo po pristopu.

Da bi dosegli operativni cilj, ki bi prispeval k trajni prilagoditvi kmetijskega sektorja in podeželskih območij, obseg podprtih ukrepov (ki bodo določeni v izvedbeni uredbi) ne sme vsebovati vseh tistih ciljev, ki so določeni v uredbi za razvoj podeželja za države članice. Poleg tega pa so lahko nekateri ukrepi za razvoj podeželja, ki niso več ustrezni v državah članicah EU, še vedno pomembni v državah, v katerih kmetijski in podeželski sektor nista tako razvita in so ukrepi torej veljavni v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA).

2.4 Naslov III: Upravljanje in izvajanje

Pod tem naslovom je vzpostavljeno institucionalno ravnotežje med Svetom, kot primarnim zakonodajalcem s področja člena 181(a) PES, in Komisijo, ki deluje v funkciji izvajalca, kot to določa Svet v skladu s členoma 202 (tretja alinea) in 211 (četrta alinea) PES.

2.4.1 Člen 10: Upravljanje pomoči

Komisija izvaja v skladu s členom 211 PES izvršilna pooblastila, ki jih je nanjo prenesel Svet. Člen 10(1) torej določa, da je Komisija v razmerju do Sveta odgovorna za izvajanje pomoči v skladu s postopkom komitologije, določenim v členu 11. To tudi potrjuje odgovornost Komisije za izvajanje proračuna, kot določa člen 48 Finančne uredbe.

Izvajanje bo v skladu s členom 10(2) potekalo v skladu s pravili zunanje pomoči, določenimi v Finančni uredbi. Ta določba daje postopku izvajanja dovolj prilagodljivosti, ker ustvarja neprekinjeno vrsto metod izvajanja, ki so na voljo za izvajanje zahtevanih opravil. Komisija se lahko tako na primer odloči za centralizirano neposredno upravljanje, centralizirano posredno upravljanje (ki vključuje agencije, organe Skupnosti in nacionalne organe javnega sektorja/organe, ki opravljajo javne storitve), različne stopnje decentraliziranega upravljanja in skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami. Različne komponente lahko glede na namen, ki ga želijo doseči, uporabljajo različne metode izvajanja, kjer je to upravičeno. Da bi lahko usklajevali čezmejne dejavnosti sodelovanja in tiste dejavnosti, ki potekajo v okviru evropskega sosedskega instrumenta, je bila odprta možnost prenosa izvajanja na države članice. Tako pomoč je mogoče izvajati tudi s skupnim upravljanjem.

Člen 10(3) omogoča Komisiji, da upravlja s skladi, ki jih je dobila od drugih donatorjev, npr. od držav članic ali tretjih držav, in bodo razporejeni v proračun v skladu s členom 18 Finančne uredbe kot namenski prejemki.

Člen 10(5) predvideva možnost deljenih obveznosti. Možnost uporabe deljenih obveznosti je namenjena programom, ki so tesno povezani z drugimi programi EU, ki prav tako delujejo z deljenimi obveznostmi.

Pooblastilo Sveta Komisiji, da lahko izvaja ukrep, se izravnava z uvedbo sistema komitologije in z obveznostjo Komisije, da letno poroča Svetu in Parlamentu, kot je določeno v členu 10(6).

2.4.2 Člen 11: Odbori

Člen 11 določa sistem komitologije in pri tem uporablja pet obstoječih odborov:

- za komponenti I in II: odbor za pomoč pri prehodu in vzpostavljanju institucij (naslednik odbora Phare),

- za komponenti III in V: odbori, določeni v členu 47 Uredbe 1260/1999, in poleg tega za komponento V tudi odbor, določen v členu 11 Uredbe Sveta 1258/1999, in

- za komponento IV: odbor ESF, določen v členu 147 Pogodbe.

Postopek za naslednika odbora Phare je določen zelo podrobno, ker bo ta odbor v skladu s končnimi določbami iz člena 19(2) Uredbe izgubil svojo pravno podlago.

Postopki za druge odbore sledijo določilom, ki že veljajo za strukturne sklade in sklade za razvoj podeželja, čeprav bo morda na primer treba prilagoditi poslovnik pri uvajanju pravil za posamezne komponente.

Pri pomoči na področju kmetijske in kohezijske politike se bodo države kandidatke torej srečevale z istimi odbori, ki bodo ocenjevali takšne ukrepe po pristopu. Sodelovanje teh odborov bo le-tem omogočilo izkoriščanje vseh prednosti pridobljenih izkušenj. Tak pristop bo zagotovil tudi čim večjo skladnost s strukturnimi skladi in skladi za razvoj podeželja pred pristopom držav.

Člen določa tudi funkcijo usklajevanja odbora, ki skrbi za komponento I, in omenja druga standardna določila za komitologijo.

2.4.3 Člen 12: Vrste pomoči

Člen 12 navaja na nedokončen način vrste pomoči in instrumente v uporabi.

Člen 12(1) ponavlja vsebino člena 231 Pravil za izvajanje Finančne uredbe, ki določajo dejavnosti, ki se lahko financirajo.

Člen 12(2) pojasnjuje, da se bodo uspešna orodja, razvita za pomoč državam kandidatkam pri sprejemanju in izvajanju pravnega reda Skupnosti, zlasti Twinning in TAIEX, še naprej uporabljala za upravičence te uredbe.

Člen 13 navaja nedokončen seznam podpornih dejavnosti, ki se bodo financirale iz proračunskih sredstev za tekoče poslovanje, in pri tem zlasti navaja stroške, ki bi jih lahko pokrivali v okviru linije BA, ki ne obstaja več. Prav tako pokriva obseg podpornih dejavnosti, določenih v uredbah strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja, in s tem omogoča nadaljnje usklajevanje dejavnosti in upravičenosti, še zlasti za komponente od III do V.

2.4.4 Člen 14: Izvajanje pomoči

Osnova te določbe je okvir za zunanje dejavnosti, določene pod naslovom 4 dela II Finančne uredbe, še zlasti členov 163, 166 in 167(2).

Člen 14 zaradi tega določa splošen okvir za odnose med Komisijo in državo upravičenko. Bo osnova za izvajanje pomoči Skupnosti. Podrobne določbe v tej zvezi pa bodo določene z izvedbenimi pravili. Standardizirani okvirni sporazumi, ki vsebujejo splošna pravila za izvajanje, morajo biti sprejeti na začetku odnosa in morajo vsebovati osnovne strukture ter pravila. (npr. izvajalske organe, finančne tokove, ukrepe za preprečevanje goljufij itd.) Pravila za vse komponente je treba kar najbolj uskladiti, odprto pa je treba pustiti možnost sprejemanja sporazumov pod posebnimi pravili, ki veljajo za posamezne komponente, če je to potrebno, npr. treba je omogočiti različne stopnje decentralizacije, ki jo predvidevajo različne komponente.

2.4.5 Člen 15: Zaščita finančnih interesov Skupnosti

Določbe iz člena 15 dajejo Komisiji pooblastilo za sprejemanje potrebnih dvostranskih sporazumov za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Podrobne določbe v zvezi s tem so zapisane v Finančni uredbi in v Pravilih za izvajanje v Finančni uredbi. Seveda morajo biti za to sklenjeni tudi posebni sporazumi z državami upravičenkami, ker le-te, za razliko od držav članic, zavezuje načelo zvestobe Skupnosti, določeno v členu 10 PES ali v pravnem redu Skupnosti , ki izhaja iz tega.

Zaradi usklajenosti s kriteriji dobrega finančnega poslovanja bi taki okvirni sporazumi morali vsebovati zlasti določbe, ki opredeljujejo pojma goljufije in nepravilnosti, ukrepe s področja finančnega nadzora naročnika, Komisije in Računskega sodišča, možnost, da OLAF izvaja preglede na kraju samem, ki so enaki tistim, predvidenim v Uredbi (ES) 2185/96, obveznost naročnika, da sprejme preventivne ukrepe proti korupciji, postopek za poročanje Komisiji o primerih morebitne goljufije in nepravilnostih, postopek za potrditev obračunov v primeru decentraliziranega upravljanja, uporabo administrativnih in finančnih sankcij (vključno z izločanjem nezanesljivih kandidatov in ponudnikov) in izvršljivost odločitev Komisije na področju izterjav v primeru centraliziranega upravljanja.

2.4.6 Člen 16: Pravila udeležbe in porekla, upravičenost do donacij

Na razpisih in ponudbah lahko sodelujejo fizične in pravne osebe iz držav članic, s področja Evropskega gospodarskega prostora, države upravičenke iz uredb o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA) in evropskem sosedskem in partnerskem instrumentu (ENPI), pa tudi mednarodne organizacije. Za vprašanje porekla dobave veljajo enaka pravila. Na osnovi vzajemnosti so upravičeni do sodelovanja tudi drugi. Predvidena je tudi možnost odstopanja v ustrezno utemeljenih primerih.

Člen 16(1) do (6) je natančna, a skrajšana kopija osnutka Uredbe o sproščanju pomoči Skupnosti. Njegova načela so navedena tukaj, ker sedaj omenjena uredba še ne velja, in bi jo utegnili na koncu zamenjati s pristopom, ki združuje svoje določbe v prihodnje instrumente zunanje pomoči.

Fizične osebe (ali skupine, kot so nevladne organizacije) so posebej omenjene kot možni prejemniki donacij v skladu s členom 114 Finančne uredbe, ki drugače, vsaj v centralno upravljanih programih, tega ne bi vseboval. Ker so bili programi, kot npr. SPP (Small Projects Programme) v preteklosti zelo uspešna orodja predpristopne strategije, je zaželeno, da se ta možnost ohrani.

Uredba poleg te reference ne navaja potencialnih končnih upravičencev. To izhaja iz logike Finančne uredbe, po kateri je pomoč Skupnosti akcijsko usmerjena in ni usmerjena k upravičencem, kar pomeni, da je lahko upravičenec do pomoči Skupnosti vsak, če le prispeva k doseganju cilja, ki ga ima dejavnost.

2.4.7 Člen 17: Ukinitev pomoči

Člen 17 določa clausula rebus sic stantibus za dodeljevanje pomoči Skupnosti, ki daje Svetu – na predlog Komisije – pristojnost priprave potrebnih sprememb, če država upravičenka krši osnovna načela demokracije, načela pravne države, človekove pravice, pravice manjšin ali kjer je napredek z vidika evropskega partnerstva ali pridružitvenega partnerstva nezadosten. V zvezi z državami zahodnega Balkana ponavlja v odstavku 2 tudi poseben pogoj iz člena 5(2) Uredbe 2666/2000 (uredba CARDS).

2.5 Naslov IV: Prehodne in končne določbe

2.5.1 Člen 18: Status države upravičenke

Člen 18 določa poenostavljen postopek za spreminjanje Uredbe v zvezi s statusom države upravičenke: V primeru člena 49 PEU, ko se Svet soglasno odloči, da dodeli status prosilca državi upravičenki, lahko potem spremeni priloge k tej uredbi samo s preprosto odločbo, ki dobi kvalificirano večino, ni pa ji treba izvesti popolnega pravnega postopka, ki zahteva uradno spreminjanje te uredbe prek druge uredbe.

2.5.2 Člen 19: Določba, ki zajema več instrumentov

Člen 19 omogoča sodelovanje v programih z drugimi pravnimi podlagami, na osnovi vzajemnosti, predvidene v drugih geografskih instrumentih zunanje pomoči, kjer regionalni, čezmejni, nadnacionalni ali globalni pristop ponuja dodano vrednost.

2.5.3 Člen 20: Prehodne določbe

Člen 20 razveljavlja uredbo Phare, uredbo CBC, koordinacijsko uredbo, uredbo ISPA, uredbo SAPARD, uredbo Ciper/Malta in uredbo Turčija. Uredbe CARDS ni treba razveljaviti, ker poteče njena veljavnost 31. decembra 2006. Določbe naj bi olajšale prehod iz enega instrumenta v drugega (kar je še posebej pomembno v primerih uredb CARDS in Turčija) in zagotovile, da bi se ukinjene uredbe še vedno uporabljale kot pravna podlaga za sedanjo pomoč.

2.5.4 Člen 21: Začetek veljavnosti

Uredba naj bi predvidoma začela veljati dvajset dni po objavi v Uradnem listu, vendar bo veljala šele od 1. januarja 2007 dalje. Razlog za ta časovni zamik je v tem, da so razveljavljene uredbe do konca trenutne finančne perspektive še vedno potrebne, do takrat pa nova uredba že lahko služi kot pravna podlaga za načrtovanje in odločitev o izvedbenih pravilih, do katere mora priti čim prej.

2004/0222 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

Za izboljšanje učinkovitosti zunanje pomoči Skupnosti je bil zasnovan nov okvir za načrtovanje in dostavo pomoči. Uredba (ES) št. (vstavite) Evropskega parlamenta in Sveta z dne (datum) si prizadeva za vzpostavitev instrumenta razvojnega in gospodarskega sodelovanja. Uredba (ES) št. (vstavite) Evropskega parlamenta in Sveta (datum) uvaja Instrument sosedstva in partnerstva. Sedanji instrument določa tretji splošni instrument, ki neposredno podpira politike evropske zunanje pomoči.

Člen 49 Pogodbe o Evropski uniji določa, da vsaka evropska država, ki spoštuje načela svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države lahko zaprosi za članstvo v Uniji.

Evropski svet je v Helsinkih leta 1999 sprejel prošnjo Republike Turčije za članstvo v Evropski uniji in Turčiji je predpristopna pomoč na voljo od leta 2002.

Evropski svet je na zasedanju v Santa Marii da Feiri 20. junija 2000[3] poudaril, da so države zahodnega Balkana potencialne kandidatke za članstvo v Evropski uniji.

Evropski svet je na zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003[4] opozoril na svoje sklepe iz Kobenhavna decembra 2002 in Bruslja marca 2003 in ponovno poudaril svojo odločenost, da v celoti in učinkovito podpira evropsko perspektivo držav zahodnega Balkana, navajajoč, da bodo, ko izpolnijo zastavljena merila, postale sestavni del Evropske unije.

Evropski svet v Solunu 2003 je prav tako navedel, da bo stabilizacijsko-pridružitveni proces osnoval splošni okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana do njihovega pristopa v prihodnosti.

Evropski parlament je v svoji resoluciji o sklepih Evropskega sveta v Solunu ugotovil, da se vsaka izmed držav zahodnega Balkana premika k pristopu, a je istočasno poudaril, da se bo o vsaki državi presojalo po njenih lastnih zaslugah[5].

Vse države zahodnega Balkana se torej lahko štejejo kot potencialne države kandidatke, vendar pa je potrebno vseeno jasno razlikovati med državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami.

Nadalje je Evropski svet v Bruslju 17. in 18. junija 2004[6] priporočil, da bi se morala začeti pogajanja o pristopu s Hrvaško.

Zaradi skladnosti in doslednosti pomoči Skupnosti je treba državam kandidatkam kot tudi potencialnim državam kandidatkam odobriti pomoč z jasnim okvirom, ob uporabi izkušenj, pridobljenih v prejšnjih predpristopnih instrumentih kot tudi v Uredbi (ES) 2666/2000.

Pomoč državam kandidatkam kot tudi potencialnim državam kandidatkam bi jih morala še naprej podpirati pri prizadevanjih za krepitev demokratskih institucij in pravne države, reforme javne uprave, spoštovanja človekovih pravic kot tudi pravic manjšin, podpirati razvoj civilne družbe in pospeševati regionalno sodelovanje kot tudi spravo in obnovo ter prispevati k trajnostnemu razvoju in zmanjševanju revščine v teh državah, zato bi jo bilo treba usmeriti k podpiranju širokega obsega ukrepov za vzpostavitev institucij.

Pomoč državam kandidatkam bi se morala dodatno osredotočiti na sprejem in izvajanje pravnega reda Skupnosti v celoti in bi morala zlasti pripraviti države kandidatke za izvajanje kmetijske in kohezijske politike Skupnosti.

Pomoč potencialnim državam kandidatkam lahko vključuje usklajevanje s pravnim redom Skupnosti kot tudi podporo projektom naložb.

Pomoč je treba zagotoviti na podlagi celovite večletne strategije, ob upoštevanju prednostnih nalog stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, kot tudi tistih, ki izhajajo iz predpristopnega procesa.

Komponenti pomoči pri prehodu in vzpostavljanja institucij ter regionalnega in čezmejnega sodelovanja bi morali biti dostopni vsem državam upravičenkam, da bi jim lahko pomagali pri prehodu in približevanju EU, prav tako pa tudi spodbujali regionalno sodelovanje med njimi.

Komponenta regionalnega razvoja, komponenta razvoja človeških virov in komponenta razvoja podeželja bi morale biti dostopne samo priznanim državam kandidatkam, da bi jim lahko pomagale pri pripravi za čas po pristopu, zlasti za izvajanje kohezijske politike in politike razvoja podeželja Skupnosti.

Pomoč se mora upravljati v skladu s pravili za zunanjo pomoč, navedenimi v Uredbi (ES) 1605/2002, ob uporabi struktur, ki so se izkazale kot učinkovite v predpristopnem procesu, kot so decentralizirano upravljanje, tesno medinstitucionalno sodelovanje in TAIEX, vendar mora omogočati tudi inovativne pristope, kot so izvajanje preko držav članic preko deljenega upravljanja v primeru čezmejnih programov na zunanjih mejah Evropske unije.

Dejavnosti, potrebne za izvajanje komponente pomoči pri prehodu in vzpostavljanja institucij kot tudi komponente regionalnega in čezmejnega sodelovanja, so upravljalni ukrepi, ki se nanašajo na izvajanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami, zato jih je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468 z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, s predložitvijo dokumentov večletnega orientacijskega načrtovanja Upravljalnemu odboru.

Dejavnosti, potrebne za izvajanje komponente regionalnega razvoja, komponente razvoja človeških virov in komponente razvoja podeželja, so tesno povezane s praksami strukturnih skladov, zato jih je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468 z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, delno s svetovalnimi in delno z upravljalnimi odbori, da se, kolikor je mogoče, uporabi postopke odločanja, vzpostavljene za strukturne sklade.

Kadar Komisija izvaja to uredbo preko centraliziranega upravljanja, skrajno pazi, da ščiti finančni interes Evropske skupnosti, zlasti z uporabo pravil in standardov pravnega reda Skupnosti glede tega, in kadar Komisija izvaja to uredbo preko drugih oblik upravljanja, bi morali biti finančni interesi Evropske skupnosti zaščiteni s sklepanjem sporazumov o izvajanju, ki glede tega vsebujejo zadostna jamstva.

Treba je določiti pravila, ki določajo upravičenost udeležbe pri razpisih in pogodbah o donacijah kot tudi pravila o poreklu zalog, v skladu z nedavnim razvojem dogodkov znotraj Evropske unije v zvezi z razvezo pomoči, a mora dopustiti prožnost, da se odzove na nov razvoj dogodkov na tem področju.

Kadar država upravičenka krši načela, na katerih temelji Evropska unija, ali ne napreduje dovolj glede na kobenhavenska merila in prednostne naloge, določene v evropskem partnerstvu ali partnerstvu za pristop, mora imeti Svet možnost, da na podlagi predloga Komisije sprejme potrebne ukrepe.

Potrebno je vključiti določbe, ki omogočijo Svetu, da spremeni to uredbo s poenostavljenim postopkom glede na položaj države upravičenke v Prilogi I ali II.

Državam, ki so upravičenke v skladu z drugima dvema instrumentoma regionalne zunanje pomoči, bi moralo biti, na podlagi vzajemnosti, omogočeno sodelovati pri dejavnostih na podlagi te uredbe, kadar to ponudi dodano vrednost zaradi regionalne, čezmejne, nadnacionalne ali globalne narave zadevne dejavnosti.

Ker dejavnosti, ki jih predvideva ta instrument, zadevajo postopno usklajevanje s standardi in politikami Evropske unije, vključno z, kjer to določa pravni red Skupnosti, namenom članstva, se ne morejo zadovoljivo obravnavati na ravni držav članic in se zato bolje izvajajo na ravni Skupnosti, v skladu z načelom subsidiarnosti, utemeljenem v drugem odstavku člena 5 Pogodbe ES.

Ker so dejavnosti, ki jih predvideva ta instrument, omejene na tisto, kar je potrebno za pomoč državam upravičenkam, da se postopno uskladijo s standardi in politikami EU, zlasti zaradi pristopa, so v skladu z načelom sorazmernosti, utemeljenem v drugem odstavku člena 5 Pogodbe ES.

Zaradi uvedbe novega sistema predpristopne pomoči Skupnosti je treba razveljaviti Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989 o gospodarski pomoči Republiki Madžarski in Ljudski republiki Poljski[7] , Uredbo Komisije (ES) št. 2760/98 z dne 18. decembra 1998 o izvajanju programa o čezmejnem sodelovanju v okviru programa PHARE [8], Uredbo Sveta (ES) št. 1266/1999 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči državam prosilkam v okviru predpristopne strategije in o spremembah Uredbe (EGS) št. 3906/89[9], Uredbo Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v predpristopnem obdobju[10], Uredbe Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21. junija 1999 o podpori Skupnosti za predpristopne ukrepe za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah Srednje in Vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju[11], Uredbo Sveta (ES) št. 555/2000 z dne 13. marca 2000 o izvajanju ukrepov v okviru predpristopne strategije za Republiko Ciper in Republiko Malto[12], Uredba Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1628/96 in spremembah Uredb (EGS) št. 3906/89 in (EGS) št. 1360/90 in Sklepov 97/256/ES in 1999/311/ES[13] ter Uredbo Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001 o predpristopni finančni pomoči za Turčijo in o spremembi Uredb (EGS) št. 3906/89, (ES) št. 1267/1999, (ES) št. 1268/1999 in (ES) št. 555/2000[14] –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Naslov I: Splošne določbe

Člen 1 Upravičenke in splošni cilj

Skupnost pomaga državam, navedenim v Prilogah pri postopnem usklajevanju s standardi in politikami Evropske unije, vključno z, kjer je primerno, pravnim redom Skupnosti, z namenom članstva.

Člen 2 Obseg

Pomoč se, kjer je primerno, uporablja zlasti za podporo naslednjih področjih:

krepitve demokratičnih institucij in pravne države,

reforme javne uprave, vključno z ustanovitvijo sistema, ki omogoča decentralizacijo upravljanja pomoči za državo upravičenko v skladu s pravili, določenimi v Uredbi 1605/2002[15],

gospodarske reforme,

spodbujanja in varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter okrepljenega spoštovanja pravic manjšin,

razvoja civilne družbe,

sprave, ukrepov, ki gradijo zaupanje, in obnove,

regionalnega in čezmejnega sodelovanja.

V primeru držav, navedenih v Prilogi 1, se pomoč uporablja tudi za podporo naslednjih področij:

postopnega usklajevanja s pravnim redom Skupnosti,

socialnega in ekonomskega razvoja.

V primeru držav, navedenih v Prilogi II, se pomoč uporablja tudi zlasti za podporo naslednjih področij:

sprejema in izvajanja pravnega reda Skupnosti,

podpore razvoju politik kot tudi priprave za izvajanje in upravljanje skupne kmetijske in kohezijske politike Skupnosti.

Člen 3 Komponente

Pomoč se načrtuje in izvaja po naslednjih komponentah:

Pomoč pri prehodu in vzpostavljanje institucij

Regionalno in čezmejno sodelovanje

Regionalni razvoj

Razvoj človeških virov

Razvoj podeželja

Komisija zagotovi koordinacijo in skladnost med pomočmi, dodeljenimi po različnih komponentah.

V skladu s postopkom iz člena 11(1)(a) te uredbe, Komisija sprejme pravila za izvajanje te uredbe. Če ta pravila zadevajo izvajanje členov 7 do 9 te uredbe, se je treba najprej posvetovati z odbori, odgovornimi za zadevno komponento, po postopku iz člena 3 Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 7(3) Sklepa.

Člen 4 Okvir za pomoč in dodelitev sredstev

Komisija na podlagi strateškega pristopa, ob upoštevanju finančne perspektive kot tudi evropskih partnerstev in partnerstev za pristop, ustanovi orientacijski večletni okvir z dodelitvijo sredstev po komponenti in državi ter kjer je primerno po temi. Ta se pregleduje letno, ob upoštevanju niza objektivnih meril, vključno z absorpcijsko sposobnostjo, oceno potreb, spoštovanjem pogojenosti in sposobnostjo upravljanja. Preveri se tudi, kjer je primerno, glede na izjemne ukrepe pomoči ali začasne programe za odzivanje, sprejete v skladu z Uredbo o ustanovitvi instrumenta stabilnosti. Sredstva, dodeljena programom čezmejnega sodelovanja z državami članicami, so najmanj enaka ustreznemu financiranju Evropskega sklada za regionalni razvoj.

Komisija letno obvesti Svet in Evropski parlament o orientacijskem večletnem okviru.

Za države, naštete v Prilogi I, pomoč temelji na evropskih partnerstvih. Pomoč se načrtuje na podlagi enotnega okvira za državo in komponento ter zajema prednostne naloge, kot so določene v analizi situacije v vsaki državi, na katero se mora osredotočiti priprava za nadaljnje vključevanje v Evropsko unijo, ob upoštevanju meril, ki jih je določil Evropski svet, in napredka pri izvajanju stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov, vključno z regionalnim sodelovanjem.

Za države, naštete v Prilogi II, pomoč temelji na partnerstvih za pristop. Pomoč se načrtuje na podlagi enotnega okvira za državo in komponento ter zajema prednostne naloge, kot so določene v analizi situacije v vsaki državi, na katero se mora osredotočiti priprava za sprejem, ob upoštevanju političnih in gospodarskih meril ter napredka pri sprejemanju in izvajanju pravnega reda Skupnosti.

Naslov II: Pravila v zvezi z posameznimi komponentami

Člen 5 Komponenta prehoda in vzpostavljanja institucij

Komponenta pomoči pri prehodu in vzpostavljanja institucij pomaga državam, naštetim v Prilogah I in II, pri doseganju ciljev, določenih v členu 2.

Ta komponenta se lahko med drugim uporablja za financiranje usposabljanja in vzpostavljanja institucij, kot tudi naložb, v kolikor slednjega ne pokrivata člena 6 in 9 te uredbe.

Pomoč na podlagi te komponente lahko podpira tudi udeležbo držav, naštetih v Prilogah I in II, v programih in agencijah Skupnosti.

Člen 6 Komponenta regionalnega in čezmejnega sodelovanja

Komponenta regionalnega in čezmejnega sodelovanja lahko podpira države, navedene v Prilogah I in II, pri regionalnem, čezmejnem in, če je primerno, nadnacionalnem in medregionalnem sodelovanju med seboj ter med njimi in državami članicami EU.

Cilj takšnega sodelovanja je pospeševanje stabilnosti, varnosti in blaginje, ki so v interesu vseh zadevnih držav, in spodbujanje njihovega skladnega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja.

Sodelovanje se koordinira z drugimi instrumenti Skupnosti za čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje, če je primerno. V primeru čezmejnega sodelovanja z državami članicami, ta komponenta pokriva regije na obeh straneh zadevne meje ali mej.

V okviru ciljev tega člena se lahko ta komponenta med drugim uporablja za financiranje usposabljanja in vzpostavljanja institucij, kot tudi naložb.

Člen 7 Komponenta regionalnega razvoja

Komponenta regionalnega razvoja podpira države, navedene v Prilogi II, pri razvoju politik kot tudi pri pripravah za izvajanje in upravljanje kohezijske politike Skupnosti, zlasti pri njihovi pripravi za Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad.

Zlasti lahko prispeva k financiranju tiste vrste dejavnosti, opredeljenih v Uredbi [(ES) 1783/1999[16]] in Uredbi [(ES) 1164/1994[17]].

Člen 8 Komponenta razvoja človeških virov

Komponenta razvoja človeških virov podpira države kandidatke, navedene v Prilogi II, pri razvoju politik kot tudi pri pripravah za izvajanje in upravljanje kohezijske politike Skupnosti, zlasti pri njihovi pripravi za Evropski socialni sklad.

Zlasti lahko prispeva k financiranju tiste vrste dejavnosti, opredeljenih v Uredbi [(ES) 1784/1999[18]].

Člen 9 Komponenta razvoja podeželja

Komponenta razvoja podeželja podpira države kandidatke, navedene v Prilogi II pri razvoju politik kot tudi pri pripravah za izvajanje in upravljanje skupne kmetijske politike Skupnosti. Zlasti prispeva k trajnostni prilagoditvi kmetijskega sektorja in podeželskih območij in k pripravi držav kandidatk za izvajanje pravnega reda Skupnosti v zvezi s skupno kmetijsko politiko in povezanimi politikami.

Zlasti lahko prispeva k financiranju tiste vrste dejavnosti, opredeljenih v Uredbi [(ES) 1257/1999[19]].

NASLOV III: UPRAVLJANJE IN IZVAJANJE

Člen 10 Upravljanje pomoči, poročanje

Komisija je odgovorna za izvajanje te uredbe, v skladu s postopkom iz člena 11.

Dejavnosti na podlagi te uredbe se izvajajo v skladu z Uredbo (ES) 1605/2002[20]. Financiranje Skupnosti je lahko zlasti v obliki sporazumov o financiranju med Komisijo in državo upravičenko, v obliki javnih naročil ali sporazumov o donaciji z nacionalnimi ali mednarodnimi organi javnega sektorja ali fizičnimi ali pravnimi osebami, ki so odgovorne za izvajanje dejavnosti, ali v obliki pogodb o zaposlitvi. Za čezmejne programe z državami članicami v skladu s členom 6 te uredbe bodo naloge izvajanja načeloma dodeljene državam članicam, v tem primeru se bodo izvajale preko deljenega upravljanja v skladu z zadevnimi določbami Uredbe (ES) 1605/2002. V primeru deljenega upravljanja organ upravljanja posluje v skladu z načeli in pravili, določenimi v Uredbi Sveta (ES) 1260/1999.

Komisija lahko tudi prejme in upravlja sredstva drugih donatorjev, da izvaja dejavnosti, kot namenske prejemke v skladu s členom 18 Uredbe 1605/2002, s temi donatorji.

Komisija se lahko odloči, v skladu s členom 54 Uredbe (ES) 1605/2002, da bo zaupala naloge javne oblasti in zlasti naloge izvrševanja proračuna organom, navedenim v členu 54(2) omenjene uredbe. Organom, določenim v členu 54(2)(c) omenjene uredbe, se lahko zaupajo naloge javne oblasti, če imajo priznan mednarodni ugled, so skladni z mednarodno priznanimi sistemi upravljanja in nadzora ter jih nadzorujejo javne oblasti.

Proračunske obveznosti za dejavnosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razčlenijo v letne obroke preko več let.

Vsako leto Komisija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju pomoči Skupnosti po tem instrumentu. Poročilo zajema informacije o dejavnostih, financiranih v tem letu, in ugotovitve spremljanja ter oceno rezultatov, doseženih pri izvajanju pomoči.

Člen 11 Odbori

Komisiji pomagajo naslednji odbori, sestavljeni iz predstavnikov držav članic in ki jim predseduje predstavnik Komisije:

Ustanovi se odbor za pomoč pri prehodu in vzpostavljanje institucij in poda svoje mnenje o dokumentih večletnega orientacijskega načrtovanja, ki temelji na strateškem pristopu in prednostnih nalogah, določenih v evropskih partnerstvih in partnerstvih za pristop, ki se pripravijo v smislu členov 5 in 6. Kjer je naveden sklic na ta odstavek, se uporablja postopek upravljanja, naveden v členu 4 Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 7(3) Sklepa. Rok, določen v členu 4(3) Sklepa 1999/468, je šest tednov. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Odbor, ustanovljen v skladu s členom 47(1)(a) Uredbe (ES) 1260/1999[21] poda svoje mnenje o zagotovljeni pomoči v okviru člena 7 v skladu s pravili, določenimi v navedeni uredbi, zlasti v členu 47(2) in (3) Uredbe.

Odbor, ustanovljen v skladu s členom 147 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, poda svoje mnenje o predvideni pomoči v okviru člena 8 v skladu s pravili, določenimi v Uredbi (ES) 1260/1999[22], zlasti v členu 49 Uredbe.

Odbori, ustanovljeni v skladu s členom 47(1)(c) Uredbe (ES) 1260/1999[23] in člena 11 Uredbe (ES) 1258/1999[24] podajo svoje mnenje o predvideni pomoči v okviru člena 9 v skladu s pravili, določenimi v navedenih dveh uredbah, zlasti v členu 47(2) in (3) Uredbe (ES) 1260/1999 in členih 12 do 15 Uredbe (ES) 1258/1999.

Naloga odbora za vzpostavljanje institucij je usklajevanje pomoči, kot zahteva člen 3(2) te uredbe.

Pri delu odborov, kadar ti obravnavajo vprašanja, povezana z Evropsko investicijsko banko, sodeluje opazovalec Banke.

Člen 12 Vrste pomoči

Pomoč po tej uredbi lahko med drugim financira naložbe, javna naročila, donacije, vključno s subvencionirano obrestno mero, posebnimi posojili, garancijami za posojila in finančno pomočjo, proračunsko podporo in druge posebne oblike proračunske pomoči ter prispevek h kapitalu mednarodnih finančnih institucij ali regionalnih razvojnih bank. Proračunska podpora je odvisna od upravljanja javnih financ države partnerice, ki mora biti dovolj pregledno, zanesljivo in učinkovito, ter od dobro opredeljene sektorske ali makroekonomske politike, ki jo odobrijo vzpostavljene mednarodne finančne institucije.

Pomoč se lahko izvaja tudi preko ukrepov upravnega sodelovanja, ki vključujejo strokovnjake javnega sektorja, odposlane iz držav članic. Takšni projekti se izvajajo v skladu z izvedbenimi pravili, ki jih določi Komisija.

Člen 13 Izvajanje pomoči

Pomoč se lahko uporablja tudi za kritje stroškov dejavnosti, povezanih s pripravo, spremljanjem, nadzorom, revizijami in vrednotenjem, ki so neposredno potrebni za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev, zlasti za študije, srečanja, informiranje in obveščanje, stroške, povezane z omrežjem informatike s ciljem izmenjave informacij, kot tudi za vse druge stroške za upravno in tehnično pomoč, po katero se lahko Komisija obrne za upravljanje programa. Krije tudi stroške upravne podpore za namene prenesenega programa upravljanja v delegacijah Komisije v državah nečlanicah.

Člen 14 Izvajanje pomoči

Komisija in države upravičenke sklenejo okvirne sporazume o izvajanju pomoči.

Dopolnilni sporazumi v zvezi z izvajanjem pomoči se sklenejo med Komisijo in državo upravičenko ali njenimi organi izvajanja, kot je potrebno.

Člen 15 Zaščita finančnih interesov Skupnosti

Vsi sporazumi, ki izhajajo iz te uredbe, vključujejo določbe, ki zagotavljajo zaščito finančnega interesa Skupnosti, zlasti v zvezi z goljufijami, korupcijo in drugimi nepravilnostmi v skladu z Uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/1995, (ES, Euratom) 2185/1996 in (ES, Euratom) 1073/1999.

Sporazumi izrecno predvidijo, da sta Komisija in Računsko sodišče pooblaščena za izvajanje revizije, na podlagi dokumentov in na kraju samem, vseh pogodbenikov in podizvajalcev, ki so prejeli sredstva Skupnosti. Posebej pooblastijo Komisijo, da opravi kontrolo in preglede na kraju samem, kot tiste, ki so določeni v Uredbi (ES, Euratom) 2185/1996.

Vse pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja pomoči, zagotovijo pravico Komisije in Računskega sodišča, kot je predvideno v odstavku 2 tega člena med in po izvajanju pogodb.

Člen 16 Pravila udeležbe in porekla, upravičenost do donacij

Udeležba pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih po tej uredbi, je odprta za vse fizične in pravne osebe iz držav članic Evropske skupnosti, ki sodijo v področje uporabe pogodb,

Udeležba pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih po tej uredbi, je odprta tudi za fizične in pravne osebe iz

vseh držav, ki so upravičenke sedanje uredbe,

vseh držav, ki so upravičenke Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI),

vseh držav članic Evropskega gospodarskega prostora,

vseh drugih držav v primerih, kjer je Komisija odločila, da je zagotovljen vzajemen dostop do zunanje pomoči.

Udeležba pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih po tej uredbi, je odprta tudi za vse mednarodne organizacije.

Strokovnjakom, predlaganim v zvezi s postopki za dodeljevanje pogodb, ni potrebno upoštevati zgoraj naštetih pogojev državljanstva.

Celotna zaloga in materiali, nabavljeni po pogodbi, financirani po tej uredbi, morajo imeti poreklo iz Skupnosti ali države upravičenke v skladu z odstavkom (2) zgoraj.

Komisija lahko, v primerno utemeljenih primerih, pooblasti udeležbo fizičnih in pravnih oseb iz drugih držav ali uporabo zalog in materialov drugega porekla.

V skladu s členom 114 Uredbe (ES) 1605/2002 se lahko donacije odobrijo fizičnim osebam.

Člen 17 Ukinitev pomoči

Spoštovanje načel demokratičnosti, vladavine prava in človekovih pravic ter temeljnih svoboščin in pravic manjšin je bistven element za uporabo te uredbe in za odobritev pomoči v skladu z njo. Pogoj za pomoč Skupnosti Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji ter Srbiji in Črni gori je tudi izpolnjevanje zahtev, ki jih je opredelil Svet v sklepih z dne 29. aprila 1997, zlasti se mora prejemnik zavezati, da bo izvajal demokratične, gospodarske in institucionalne reforme.

Če se ta načela ali obveznosti iz ustreznih partnerstev z Evropski unijo ne upoštevajo ali napredek pri izpolnjevanju pristopnih meril ni zadosten, Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije uvede ustrezne ukrepe v zvezi s pomočjo, dodeljeno državi upravičenki po tej uredbi.

Naslov IV: Prehodne in končne določbe

Člen 18 Status države upravičenke

Če je državi upravičenki, navedeni v Prilogi I te uredbe, v skladu z sklepom Sveta iz prvega stavka prvega odstavka člena 49 Pogodbe o Evropski uniji, podeljen status upravičenke, Svet s kvalificirano večino na podlagi predloga Komisije prenese to državo iz Priloge I v Prilogo II.

Člen 19 Določba, ki zajema več instrumentov

Da bi zagotovili doslednost in učinkovitost pomoči Skupnosti lahko Komisija odloči, da so lahko druge države, ozemlja in regije upravičene do dejavnosti po tej uredbi, če ima zadevni projekt ali program regionalno, čezmejno, nadnacionalno ali globalno naravo.

Člen 20 Prehodne določbe

S 1. januarjem 2007 se razveljavijo naslednje uredbe:

Uredba (EGS) št. 3906/1989

Uredba (ES) št. 2760/1998

Uredba (ES) št. 1266/1999

Uredba (ES) št. 1267/1999

Uredba (ES) št. 1268/1999

Uredba (ES) št. 555/2000

Uredba (ES) št. 2500/2001.

Razveljavljene uredbe kot tudi Uredba 2666/2000 se še naprej uporabljajo za pravne akte in obveznosti o izvrševanju proračunskih let pred letom 2007.

Če so potrebni posebni ukrepi za olajšanje prehoda iz sistema, določenega z Uredbami (ES) 3906/1989, (ES) 2760/1998, (ES) 1266/1999, (ES) 1267/1999, (ES) 1268/1999, (ES) 555/2000, (ES) 2666/2000 ali (ES) 2500/2001 v tistega, ki ga določa ta uredba, Komisija sprejme takšne ukrepe v skladu s postopki, določenimi v členu 11 te uredbe.

Člen 21 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA 1

npr.:

- Albanija

- Bosna in Hercegovina

- Srbija in Črna gora

- Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

PRILOGA 2

npr.:

- Hrvaška

- Turčija

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area: Enlargement Activity: Pre-accession assistance |

TITLE OF ACTION: INSTRUMENT FOR PRE-ACCESSION (IPA) |

1. BUDGET LINES + HEADINGS (AS IN PDB 2005)

05 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘AGRICULTURE’

05 01 04 03 The SAPARD pre-accession Instrument – Expenditure on administrative management

05 05 SPECIAL ACCESSION PROGRAMME FOR AGRICULTURE AND RURAL DEVELOPMENT (SAPARD)

05 05 01 01 The SAPARD pre-accession Instrument

05 05 01 02 The SAPARD pre-accession Instrument – Completion of the SAPARD pre-accession assistance relating to eight applicant countries

05 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

05 49 04 03 The SAPARD Pre-accession Instrument – Expenditure on administrative management

06 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘ENERGY AND TRANSPORT’

06 01 04 09 Intelligent energy – Europe programme (2003 to 2006): external strand – Coopener - Expenditure on administrative management

06 04 CONVENTIONAL AND RENEWABLE ENERGIES

06 04 02 Intelligent energy – Europe programme (2003 to 2006): external strand – Coopener (in part)

07 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘ENVIRONMENT’

07 01 04 05 LIFE (European Financial Instrument for the Environment – 2000 to 2006 – Operations outside Community territory – Expenditure on administrative management (in part)

07 02 GLOBAL ENVIRONMENTAL AFFAIRS

07 02 02 LIFE (European Financial Instrument for the Environment – 2000 to 2006 – Operations outside Community territory (in part)

13 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘REGIONAL POLICY’

13 01 04 02 Instrument for structural policies for pre-accession (ISPA) – Expenditure on administrative management

13 05 PRE-ACCESSION INTERVENTIONS RELATED TO THE STRUCTURAL POLICIES

13 05 01 01 Instrument for structural policies for pre-accession

13 05 01 02 Instrument for structural policies for pre-accession – Closure of pre- accession assistance relating to eight applicant countries

13 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

13 49 04 02 Instrument for structural policies for pre-accession – Expenditure on administrative management

14 03 INTERNATIONAL ASPECTS OF TAXATION AND CUSTOMS

14 03 02 Customs co-operation and international assistance (Customs 2007) (in part)

19 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘EXTERNAL RELATIONS’

19 01 04 08 Assistance for the countries of the western Balkans – Expenditure on administrative management

19 01 04 11 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms – Expenditure on administrative management (partially)

19 04 EUROPEAN INITIATIVE FOR DEMOCRACY AND HUMAN RIGHTS (EIDHR)

19 04 02 Support for the victims of human rights’ abuses (partially)

19 04 03 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms (partially)

19 04 04 Support for the activities of international criminal tribunals and the International Criminal Court (partially)

19 07 RELATIONS WITH THE WESTERN BALKANS

19 07 01 Assistance for the countries of the western Balkans

19 07 02 Assistance to Serbia and Montenegro

19 07 03 Aid for the reconstruction of Kosovo

19 07 04 Interim civilian administrations

19 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

19 49 04 07 Assistance for the countries of the western Balkans – Expenditure on administrative management

19 49 04 10 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms – Expenditure on administrative management (partially)

22 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE ON POLICY AREA ‘ENLARGEMENT’

22 01 04 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe – Expenditure on administrative management

22 01 04 02 Pre-accession strategy for Turkey – Expenditure on administrative management

22 01 04 03 Phasing-out of pre-accession assistance for new Member States – Expenditure on administrative management

22 01 04 05 Technical Assistance Information Exchange Office (TAIEX) actions in the framework of the pre-accession instruments – Expenditure on administrative management

22 02 PRE-ACCESSION ASSISTANCE INSTRUMENTS

22 02 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe

22 02 02 Cross-border co-operation for central and eastern Europe

22 02 03 Completion of the Phare pre-accession assistance

22 02 04 01 Pre-accession assistance for Turkey

22 02 04 02 Completion of the former co-operation with Turkey

22 02 05 Pre-accession assistance for Malta and Cyprus

22 02 06 Technical Assistance Information Exchange Office (TAIEX) actions in the framework of the pre-accession instruments

22 02 07 Impact of enlargement in EU border regions – Preparatory actions

22 02 08 Subsidy for organising traineeships for young diplomats from the applicant countries

22 02 09 Pilot project on demining activities in Cyprus

22 02 10 Pre-accession multi-country horizontal programmes

22 04 INFORMATION AND COMMUNICATION STRATEGY

22 04 01 Prince - Information and communication strategy

22 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

22 49 04 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe – Expenditure on administrative management

22 49 04 02 Pre-accession assistance for Turkey – Expenditure on administrative management

22 49 04 03 Pre-accession strategy for Malta and Cyprus – Expenditure on administrative management

In addition, under title 4 (Employment and social affairs), a new chapter will have to be created to host the Human Resources Development Component of the IPA, with a corresponding “support administrative expenditure” item in the article 04 01 04 XX.

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitment

€ 14 653 million euros

2.2. Period of application:

2007-2013

(start and expiry years)

2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure: (current prices)

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 *and following | Total |

Commitments | 1.426 | 1.631 | 1.734 | 1.977 | 2.294 | 2.441 | 2.564 | 14.067 |

Payments | 285 | 754 | 1.264 | 1.690 | 1.898 | 2.116 | 6.060 | 14.067 |

(b1) Technical and administrative assistance: of which staff (see point 6.1.2)

Commitments | 28 | 31 | 34 | 39 | 47 | 52 | 55 | 286 |

Payments | 28 | 31 | 34 | 39 | 47 | 52 | 55 | 286 |

(b2) Technical and administrative assistance: of which support expenditure (see point 6.1.2)

Commitments | 32 | 37 | 38 | 43 | 48 | 50 | 52 | 300 |

Payments | 32 | 37 | 38 | 43 | 48 | 50 | 52 | 300 |

Subtotal a+b |

Commitments | 1.486 | 1.699 | 1.806 | 2.059 | 2.389 | 2.543 | 2.671 | 14.653 |

Payments | 345 | 822 | 1.336 | 1.772 | 1.993 | 2.218 | 6.167 | 14.653 |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

Commitments/ payments | 65 | 76 | 82 | 95 | 113 | 122 | 130 | 683 |

TOTAL a+b2+c |

Commitments | 1.523 | 1.744 | 1.854 | 2.115 | 2.455 | 2.613 | 2.746 | 15.050 |

Payments | 382 | 867 | 1.384 | 1.828 | 2.059 | 2.288 | 6.242 | 15.050 |

* following years only applies to payment appropriations

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

Proposal is compatible with the 2007-2013 financial programming of heading 4, as set out in the Communication from the Commission “Building our common Future: Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013” – COM (2004) 101 of 10 February 2004.

2.5. Financial impact on revenue:

Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

3. BUDGET CHARACTERISTICS

Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions form applicant countries | Heading in financial perspective |

Non comp | Diff | YES | NO | NO | 4 |

4. LEGAL BASIS

Article 181a of the Treaty

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The Instrument is intended to facilitate the entry into the Union of those countries deemed to be candidates or potential candidates for membership. This covers Turkey and the countries of the Western Balkans.

The intention is that future candidate countries should be treated broadly the same as past candidate countries. As the countries of the Western Balkans become candidate countries, it is proposed that they will receive per capita per year about the level of assistance established in the financial perspective 2000-2006, under heading 7, for the 10 candidate countries in central and eastern Europe. For Turkey, taking into account the size and absorption capacity of the country, it is proposed that there will be a gradual increase in assistance over the period 2007-2013, towards this level. After the accession of 8 of the central and eastern European candidate countries in 2004, assistance to the remaining countries, Bulgaria and Romania, was increased by 20%, 30% and 40% over the years 2004-2006, in the run up to their planned accession in 2007. Such an enhanced level of funding is not proposed under IPA.

The Instrument will focus on two main priorities:

- helping countries to fulfil the political, economic and acquis-related criteria for membership (the Accession Criteria) and to build up administrative and judicial capacity

- helping countries prepare for EU Structural, Cohesion and Rural Development Funds (EU Funds) after accession (both by preparing the necessary structures and systems and by financing projects)

To do this, the Instrument will have five Components:

- Transition Assistance and Institution Building (both “soft”, in terms of know-how, and “hard”, in terms of physical investment) to help countries meet the Accession Criteria and improve their administrative and judicial capacity

- Regional and Cross-Border Co-operation

- Regional Development (to help prepare for Structural Funds ERDF programmes - and Cohesion Funds)

- Human Resources Development (to help prepare for Structural Funds ESF programmes)

- Rural Development (to help prepare for Agriculture and Rural Development).

There will be a clear differentiation within the Instrument between assistance to potential candidates (or “pre-candidates”), listed in Annex I of the Regulation, and to recognised candidate countries, listed in Annex II of the Regulation.

For pre-candidate countries, the assistance will consist of institution building, in particular to strengthen the Copenhagen political criteria, enhance administrative and judicial capacity and selectively promote some alignment with the acquis in areas of mutual advantage. This will be complemented by regional and cross-border co-operation, investment to promote economic and social development and other transition measures to foster stabilisation and reconciliation throughout the Western Balkans. The pre-candidate countries will, therefore, benefit only from the Transition and Institution Building Component and the Regional and Cross-border Co-operation Components of the Instrument. They will, therefore, receive a level of funding less than that proposed for candidate countries.

For the candidate countries, the full pre-accession package will apply. The institution building effort will, therefore, focus on full rather than selective alignment with the acquis, and these countries will also benefit from the other three components of the Instrument designed to help prepare candidate countries for EU Funds after accession.

The assistance to pre-candidate countries will also be designed to bring them step by step, within a coherent framework, closer to candidate country status, and ultimately membership.

Decisions on when pre-candidate countries will become candidate countries and when candidate countries will join the Union are for the European Council and this Regulation will respond to the implications of those decisions.

The objectives of this Instrument will also embrace the objectives for sustainable development outlined in COM (2004) 101final.

Specific objectives to target specific sectoral objectives for preparation for accession will be fixed for each Component.

The development and consolidation of democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms constitute key objectives of the European Union’s external policies. Within the framework of the present Regulation and its geographical scope, the European Community will contribute to the implementation of operations advancing respect for human rights and fundamental freedoms, promoting and strengthening democratic processes, [including where appropriate through election observation and assistance,] and developing and consolidating the rule of law and good governance.

5.1.2 and 5.1.3 Ex post and ex ante evaluation

The Commission carried out in the second half of 2003 an extensive high-level review of the whole range of European Community external instruments, in the context of the preparation of its proposals for the new financial perspectives. The Commission established the “Peace Group” which was tasked with leading the identification of the future priorities for external relations and the instruments needed to serve those priorities. This Group functioned at both the level of the external relations Commissioners and the services. It met regularly between April and December 2003 and developed the principles, which were set out in the Communication “Building our Common Future, Policy Challenges and Budgetary Means of the Enlarged Union 2007-2013”[25]. The need to align objectives and instruments more closely to European Union values and interests was identified as being fundamentally important.

In particular, the “Peace Group” underlined that the European Union’s values, reflected by its democratic tradition, social model and integration experience, include human dignity, the rule of law, human rights, solidarity, equality between the sexes, adherence to the multilateral system of the United Nations and support, within the multilateral economic system, for regionalism as a force for development and stability. It emphasised that its interests drive the European Union to promote stable international growth founded on sustainable development. In this way it guarantees itself increasing outlets and quality jobs on competitive, open and regulated markets. Finally, the “Peace Group” recommended that the European Union promotes its values and interests by operating simultaneously as a continental power, and as a global economic and political player.

As far as external community instruments are concerned, the “Peace Group” recognised that the European Union's co-operation and assistance policy is the result of 50 years of successive sedimentation, which results in a multiplication of assistance instruments and a fragmentation of aid management both in terms of programming and implementation functions (even if recent policy and structural reforms have helped to improve coherence and consistency of the European Union's co-operation and assistance policy).

The “Peace Group” put forward that the European Union’s framework for external assistance should be rationalised and simplified by a reduction in the number of legal bases, the number of budget lines, and the number of programmes. More precisely, it recommended that:

- the complex structure of existing aid programs (EDF, ALA, MEDA, TACIS, CARDS, etc…) covering a wide range of interventions (peacekeeping and post-crisis operations; rehabilitation; economic reforms; projects; human rights programs; budgetary support) should be significantly streamlined;

- European Community and Member States policies and implementation should be harmonised.

Furthermore, the “Peace Group” underlined the following points:

- Large geographic programmes based on the principles of ownership and partnership with partner countries and regions and thematic programmes allowing for policy initiatives by the Community should be maintained;

- Strategy papers, subject to regular reviews, are the right tool to ensure overall policy coherence and to respect external policy objectives in the different areas as well as in the external aspects of internal policies;

- Resources should be allocated to partner countries according to expected and measured performances and strategy papers process, backed up by stronger analytical capabilities, should confront goals and achievements;

- Performance-based allocations do not mean increased conditionality in the traditional sense and the issue of political conditionality should be approached cautiously, on the basis of lessons drawn from experience;

- Though this is not necessarily a solution in each and every case, such concerns for results, namely the political and economic reforms in the partner countries, leads the Commission to suggest, where possible, moving further financial and technical assistance from projects towards sector programmes, budget support and macro-economic financial assistance which facilitate both the absorption by the partner country since its own budgetary procedures are used, and donors’ co-ordination as well as quick disbursement subject to compliance though.

The current proposal also takes account of the vast literature of work on development, the practice of other international and bi-lateral donors, as well as of the principles and objectives of the reform of the management of external assistance launched by the Commission in May 2000.

In addition, the inter service group which prepared this legislative proposal looked in detail at the lessons that could be learned from past pre-accession assistance, and this work is also reflected in the proposal.

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

There will be two principal types of actions – one focusing on assistance to pre-candidate countries, to continue the work started under CARDS and to help prepare them for candidate country status and one focusing on candidate countries, to help prepare them for membership of the Union.

The detailed planning of these actions will fall within a Reinforced Pre-accession Strategic Approach. This will start with the system of European Partnerships and Annual Reports, introduced for pre-candidate countries, and of Accession Partnerships and Regular Reports, in place for candidate countries. From these a multi-annual framework, to be reviewed annually, with an allocation of funds by Component and by country will be prepared. These allocations will be made on the basis of certain criteria, whilst providing for flexibility to adapt to the specific pre-accession needs of the individual countries.

As set out in the thematic strategy, measures receiving Community support in pursuit of the present Regulation’s objectives in the field of promoting democratisation and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms shall include

- pertinent global, regional and country projects and programmes of local and EU non-governmental and civil society based organisations,

- co-operation with international organisations in the field of democratisation and human rights.

Until beneficiary countries are able to participate in the Community Programme ‘Erasmus’, under Article 5.3 of the Regulation, this Instrument will continue to provide access for those countries to the TEMPUS Plus programme.

5.3. Methods of implementation

Implementation (From Centralised to Decentralised Management)

- Experience has shown that it is vital, for the broad approach needed for pre-accession aid, to have available the whole range of implementation methods (from centralised to full decentralisation of financial management to the beneficiary countries, as well as joint management with international organisations) offered by the Financial Regulation. This approach will, therefore, be maintained in this Instrument. The Regulation also leaves open the possibility for programme implementation under indirect centralised management arrangements by national public sector bodies or bodies governed by private law with a public service mission, or by an executive agency.

- It is likely that different modalities will apply for different Components of this Instrument, with full decentralisation as the ultimate objective. Moreover the speed at which beneficiary countries are able to move down the road of decentralisation is also likely to vary from Component to Component. An appropriate mix of centralised and decentralised management structures will need to be put in place, taking into account the quality of the management and control systems of beneficiary countries, in line with the requirements of the Financial Regulation.

- It is, nonetheless, important that the highest level of decentralisation possible for the individual beneficiary country concerned should be pursued as soon as feasible, without delaying the flow of assistance. A start on the process of moving to partially decentralised management will, therefore, be made at the earliest possible point, starting with pre-candidate countries. For Components where the only realistic approach is to proceed to full decentralisation from the start of programme implementation, preparation for the implementation of a limited number of key measures could facilitate an early start of programme implementation.

- In addition, there is, at present, a large European Agency for Reconstruction in the Western Balkans. The Commission will reflect on how best to handle these ongoing tasks within the IPA, bearing in mind the political and technical complexities of the EU’s operations in the Western Balkans.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period) (current prices)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million)

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | A B C | HQ: 275 Del.: 84 | 359 |

Other human resources | HQ : END: AUX: INT: Ex BA-lines : ATA: Delegations : Ex BA-lines | 15 18 7 69 418 |

Total | 886 |

7.2. Overall financial impact of human resources (2004 prices)

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Temporary staff | 29,700,000 16,309,272 | 275 x € 108,000 84 x € 194,158 |

HQ: END AUX INT Ex BA-lines: ATA Delegations: ExBA-lines: ALAT / AL | 668,160 1,021,680 441,630 3,977,574 31,972,820 | 15 x € 44,544 18 x € 56,760 7x € 63,096 69 x € 57,646 418 x € 76,490 |

Total | 84,091,136 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action (2004 prices)

Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees (ex-PHARE), UPI Committees A07032 – Non-compulsory committees A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 600,000 100,000 500,000 50,000 50,000 | 4 Committees meeting 5 times a year at € 25,000 per meeting |

Information systems (A-5001/A-4300) | 200,000 |

Other expenditure – Part A (specify) |

Total | 1,500,000 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

(2004 prices)

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | € 85,591,136 7 years € 599,137958 |

Human and adminstrative resource needs will be covered from within the allocation made to the DG managing the activities under the annual allocation procedure.

The allocation of posts will depend on the one hand on the internal organisation of the next Commission, and on the other hand on a possible reallocation of posts between the services, following the new financial perspectives.

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

Art. 27 (4) of the Financial Regulation obliges the Commission to undertake both ex ante and ex post evaluations, to be applied to all programmes and activities which entail significant spending. Evaluation results are to be disseminated to spending, legislative and budgetary authorities. Due to the fact that the obligation is already in place, the Regulation itself does not mention either monitoring or evaluation.

Provisions will be made within Framework Agreements to ensure the beneficiary countries make the necessary arrangements to enable independent monitoring and evaluation. In outline, the system is envisaged as follows:

- Project implementation will be monitored through the Joint Monitoring Committee (JMC). This includes the NAO, the NAC and the Commission services. The JMC will meet at least once a year to review all IPA-funded programmes in order to assess their progress towards meeting the objectives set out in the Financing Agreements and the Accession/European Partnership. The JMC may recommend a change of priorities and/or reallocation of IPA funds.

- The JMC will be assisted by Sectoral Monitoring Sub-Committees (SMSC) for each component and sector, which will include all relevant institutions and partners involved, including the Commission Services, in accordance with the specific monitoring arrangements that will be established for each component. The SMSC, inter alia, will, review in detail the progress made towards achieving the objectives set out in its relevant programme and will report to the JMC on all IPA financed actions in its component or sector.

- The Commission services shall ensure that an ex-post evaluation is carried out after completion of the programme.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

In application of current rules and in view of the vast scope of the activities foreseen, an evaluation system covering the different levels of intervention and types of instruments has been set up.

Notably, the financial regulation, as well as the internal control standards, calls for regular evaluation of all (sizable) activities. This is translated into the evaluation of single operations (e.g. development projects), of programmes (e.g. national programmes) and policy sectors or themes (e.g. transport or gender issues). Evaluations of are also necessary and ongoing of wider legal obligations such as the 3 Cs (Coherence, Complementarity, Coordination).

As set out above, project implementation will be monitored through the Joint Monitoring Committee (JMC) in each beneficiary country, assisted by Sectoral Monitoring Sub-Committees (SMSC) for each component and sector. Each Component will have its own specific evaluation scheme. For Institution Building, there is an ongoing scheme of Interim Evaluation, and these interim evaluations, prepared by independent evaluators, are reviewed by the JMC. This Interim Evaluation scheme generates over 130 individual country, sectoral and thematic reports a year. Thematic reports covering such issues as nuclear issues, civil society, public administration, justice and home affairs, national aid coordination, twinning, SMEs, and statistics have been prepared.

These works will be complemented by relevant works on databases, meta-analyses, methodology and training.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

The protection of the Community’s financial interests and the fight against fraud and irregularities form an integral part of this Regulation.

Administrative monitoring of contracts and payments will be the responsibility of the EC Delegations in beneficiary countries.

Each of the operations financed under this regulation will be supervised at all stages in the project cycle through the delegations. Supervision will take account of contractual obligations as well as of the principles of cost/benefit analysis and sound financial management.

For Cross Border co-operation programmes operating under shared management the Member State where the joint managing authority is located is responsible for ensuring sound financial management and the legality and regularity of the transactions.

Moreover, any agreement or contract concluded pursuant to this Regulation shall expressly provide for monitoring of spending authorised under the projects/programmes and the proper implementation of activities as well as financial control by the Commission, including the European Anti-Fraud Office (OLAF), and audits by the Court of Auditors, if necessary on the spot. They shall authorise the Commission (OLAF) to carry out on-the-spot checks and inspections in accordance with Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities’ financial interests against fraud and irregularities.

Particular attention will be paid to the nature of expenditure (eligibility of expenditure), to respect for budgets (actual expenditure) and to verify supporting information and relevant documentation (evidence of expenditure).

In practise, this would mean that framework agreements would contain provisions making reference notably to the following:

- Definitions of the notions of irregularity, fraud, active and passive corruption and conflict of interest;

- Measures in the filed of financial control by the contracting authority, the Commission and the Court of Auditors;

- The possibility for OLAF to conduct on-the-spot checks equivalent to the ones foreseen by Regulation (EC) 2185/96

- The obligation of the contracting authority of the third country to take preventive measures in the field of corruption

- The procedure for the communication of cases of suspected fraud and irregularities to the Commission;

- The procedures for the clearance of accounts in the case of decentralised management

- The application of administrative and financial sanctions (including the exclusion of non-reliable candidates and tenderers)

- Enforceability of Commission decisions in the area of recovery in case of centralised management.

[1] UL C […] z dne […], str. […].

[2] UL C […] z dne […], str. […].

[3] Evropski svet v Santa Marii da Feiri 19. in 20. junija 2000; Sklepi predsedstva, št. 66-67.

[4] Evropski svet v Solunu 19. in 20. junija 2003; Sklepi predsedstva, 11638/03, št. 40.

[5] Resolucija Evropskega parlamenta o Evropskem svetu v Solunu 19. – 20. junija, Zapisnik z dne 3. 7. 2003 – Začasna izdaja; P5_TA (2003) 0320; št. 34.

[6] Evropski svet v Bruslju 17. in 18. junija 2004; Sklepi predsedstva, 10679/04, št. 31.

[7] UL L 375, 23.12.1989, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 769/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 1).

[8] UL L 345, 19.12.1998. str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1822/2003 (UL L 267, 17.10.2003, str. 9).

[9] UL L 161, 26.6.1999, str. 68.

[10] UL L 161, 26.6.1999, str. 73. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 769/2004.

[11] UL L 161, 26.6.1999, str. 87. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 769/2004.

[12] UL L 68, 16.3.2000, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 769/2004.

[13] UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001 (UL L 327, 12.12.2001, str. 3).

[14] UL L 342, 27.12.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 769/2004.

[15] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[16] UL L 213, 13.8.1999, str. 1.

[17] UL L 130, 25.5.1994, str. 1.

[18] UL L 213, 13.8.1999, str. 5.

[19] UL L 160, 26.6.1999, str. 80.

[20] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[21] UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

[22] UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

[23] UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

[24] UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

[25] COM(2004) 101 du 10 février 2004.