Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 89/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„MARSANNAY“

PDO-FR-A0175-AM01

Datum obvestila: 14. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I je za besedo „Côte-d’Or“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Zaradi obvestitve gospodarskih subjektov je dodan tudi stavek, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti v zvezi z geografskim območjem.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2. Razmejeno območje parcel

Točka 2 je nadomeščena z naslednjimi določbami: „Vina so proizvedena iz grozdja s parcel, ki se nahajajo na območju parcel za pridelavo, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 19. junija 2019 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Namen te spremembe je navesti datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril novo razmejeno območje parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

S to spremembo sta v specifikaciji proizvoda črtani tudi različni razmejitvi za različne barve vina, ker je ta razlika že upoštevana v razmejitvi. Besedilo specifikacije proizvoda je tako poenostavljeno.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I je za besedo „občin“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je območje v neposredni bližini navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Obseg tega območja ostaja popolnoma enak.

To dodano sklicevanje omogoča, da je opredelitev območja v neposredni bližini pravno varna, da nanjo pozneje ne bi vplivale združitve ali delitve občin ali delov občin oziroma spremembe imena.

Tudi seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, je bil posodobljen, ne da bi se spremenil njegov obseg, da se upoštevajo upravne spremembe, uvedene pred letom 2019.

Posledično je spremenjena postavka „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

4. Sprememba imena nadzornega organa

Posodobljen je oddelek II, ki se nanaša na podatke o nadzornem organu, v poglavju III specifikacije proizvoda za kontrolirano označbo porekla „Marsannay“.

Posledično je spremenjena postavka „Druge informacije“ enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Marsannay

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Analitski opis

Vina so suha mirna bela vina, rdeča vina ali vina rosé.

Bela vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Rdeča vina imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu rosé ne presega 13 %.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v belem in rdečem vinu ne presega 13,5 %.

Rdeča vina ob stekleničenju vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Končna vina, pripravljena za dajanje na trg, imajo naslednjo najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze):

bela vina: — 3 grame na liter; — ali 4 grame na liter, če je vsebnost skupnih kislin najmanj 55,10 miliekvivalenta na liter oziroma 4,13 grama na liter, izraženega kot vinska kislina (ali 2,7 grama na liter, izraženega kot žveplova kislina);

vina rosé: — 3 grame na liter;

rdeča vina: — 2 grama na liter.

Za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin, najvišjo vsebnost hlapnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo standardi iz predpisov Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 9 000 trsov na hektar, razdalja med vrstami je največ 1,25 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,50 metra.

Trsi so lahko zasajeni gručasto, če se upoštevata najmanjša gostota zasaditve in razdalja med trsi več kot 0,50 metra.

Pravila za obrezovanje

Pridelovalna praksa

Vina izhajajo s trt, ki se obrezujejo v skladu z naslednjimi določbami:

– Splošne določbe

Bela vina:

— bodisi s kratko rezjo (vinska trta v enojni in dvojni kordonski obliki royat) z največ desetimi očesi na trs,

— bodisi z dolgo rezjo v gojitveni obliki enojni guyot z največ 8 očesi na trs,

— bodisi z rezjo, imenovano „rez po chabliško“, z največ osmimi očesi na trs (samo sorta chardonnay B).

Rdeča vina in vina rosé:

trsi se obrezujejo z največ osmimi očesi na trs:

— bodisi s kratko rezjo (vinska trta v enojni in dvojni kordonski obliki royat ter kotlasti in pahljačasti obliki),

— bodisi z dolgo rezjo enojni guyot.

Posebne določbe

Obdobje vzgoje kordonske oblike je omejeno na dve leti. V tem obdobju je dovoljena rez dvojni guyot z največ petimi očesi na vsakem rodnem lesu.

Rez enojni guyot se lahko prilagodi:

— z drugim reznikom, ki omogoča premikanje položaja šparona iz leta v leto,

— s skrajšanim šparonom z največ tremi očesi in reznikom, omejenim na dve očesi.

Vinska trta se lahko ne glede na način rezi obreže na dodatna očesa pod pogojem, da je v fenološki fazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, število enoletnih rodnih mladik na trs največ enako številu očes, določenemu s pravili za obrezovanje.

Enološki postopki

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 10 %.

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

Prepovedana je uporaba lesenih trsk.

Volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 % za rdeča in bela vina ter 13 % za vina rosé.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

Rdeča vina

58 hektolitrov na hektar

Bela vina

64 hektolitrov na hektar

Vina rosé

65 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev grozdja, vinifikacija, obdelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Côte-d’Or: Chenôve, Couchey in Marsannay-la-Côte.

7. Glavne sorte vinske trte

chardonnay B

pinot blanc B

pinot gris G

pinot noir N

8. Opis povezave

„Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi“

Geografsko območje leži na severnem koncu vinorodnega območja „Côte de Nuits“ s pravilnim reliefom, ki se na splošno razteza na približno 25 kilometrih v smeri sever-jug. Ta relief tektonskega izvora ločuje apnenčaste planote Hautes Côtes na zahodu, visoke med 400 in 500 metrov, od ravnine Bresse na vzhodu, ki je tektonski jarek iz terciarja na nadmorski višini blizu 250 metrov v liniji območja „Côte“.

Podnebje je prevladujoče sveže oceansko s celinskimi ali južnimi vplivi, ki prihajajo iz smeri rek Rone in Saone. Za regionalno oceansko podnebje je značilna zmerna in enakomerna količina padavin (približno 750 milimetrov na leto) brez očitne poletne suše. Temperature pričajo o določeni svežini, saj je letno povprečje 10,5 °C.

Območje „Côte“ leži vzhodno od masiva Morvan in burgundskih planot v podnebnem zavetju, ki je razlog za toplejšo mezoklimo in očiten padavinski primanjkljaj te regije.

Geografsko območje je omejeno na ozemlje občin Marsannay-la-Côte, Couchey in Chenove, ki ležijo južno od mesta Dijon v departmaju Côte-d’Or v Burgundiji.

Sprednja stran območja „Côte“ ima približno 150 metrov višinske razlike in relativno pravilno topografijo. Prečka jo široka suha široka dolina, ki je nastala z združitvijo dveh sotesk iz zaledja. Druge soteske, ki so manjše, se iztečejo v majhne aluvialne stožce.

Pobočje južnega dela doline sestavljajo apnenci in laporji (glinasti apnenci) iz jure, katerih ogrodje tvori zelo čvrsta kamnina „Calcaire de Comblanchien“. Izraziti, z reliefom vzporedni prelomi so ustvarili dolge pasove, ki so na različnih ravneh. Tako se vidijo laporji iz liasa (zgodnja jura), fosilni apnenci „Calcaires à entroques“ in „calcaires à chailles“ ter laporji iz bajocija (srednja jura), oolitski apnenci ali „Calcaire de Comblanchien“ iz bathonija (srednja jura).

Na severu je prelomov manj, na površini so apnenci iz bathonija.

Apnenčasto podlago na pobočjih in ob vznožju zakrivajo nanosi iz plazovin, gline in ilovice, ki so nastali z alteracijo podtalja in nižje ležečih reliefov. Narava nanosov je odvisna od njihove lege na pobočju. Na strmem delu je plast nanosov kamnita in tanka, ob vznožju pa bogata s finimi delci in debelejša (od nekaj decimetrov do enega metra).

Na izhodu iz doline se velik aluvialni stožec približuje ravnini. Sestavljen je iz dobro izsušenih aluvialnih gruščnatih in apnenčastih formacij.

Razmejene parcele za pridelavo grozdja ležijo na spodnjem delu sprednje strani območja „Côte“ in aluvialnih stožcih, ki imajo gruščnata tla.

Tla so slabo razvita, večinoma karbonatna in plitva ter se dobro sušijo. Vendar je zanje značilna visoka vsebnost gline, zlasti ob vznožju in na lapornatih ravneh. Tla na velikem aluvialnem stožcu so zelo prepustna, z malo gline in veliko apnenčastimi prodniki.

„Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi“

Prvi otipljivi znaki vinogradništva na geografskem območju segajo v leto 530, ko Gregor iz Toursa v delu „Histoire des Francs“ v zvezi z mestom Dijon omeni „zelo plodne gore na zahodni strani, prekrite z vinsko trto, ki prebivalcem daje tako plemenito vino Falerne, da prezirajo vino iz Aškelona“.

Od 7. stoletja dalje številni arhivski zapisi pričajo o obstoju vinogradov v kraju Marsannay, kot so darovi opatiji Bèze leta 658, cerkvi Saint-Etienne v Dijonu leta 882, priorstvu iz Epoisses leta 1189 itd.

V 11. stoletju imajo burgundski vojvode v kraju Chenove posestvo, na katerem leta 1238 zgradijo „cuverie“ z dvema stiskalnicama. To posestvo preide v last francoskega kralja in se zdaj imenuje „Clos du roi“.

Do 19. stoletja ti vinogradi, zasajeni s „finimi sortami“, imenovanimi pinot, proizvajajo zelo ugledna vina. Po letu 1850 avtorji ugotavljajo, da se vinogradniška proizvodnja usmerja v navadna vina, proizvedena predvsem iz sorte gamay. V tem času se namreč število prebivalcev mesta Dijon podvoji in potreba po „navadnih vinih“ sorazmerno naraste. Občine Chenove, Marsannay in Couchey, ki ležijo ob vhodih v mesto Dijon, se na škodo „finih vin“ seveda preusmerijo v to proizvodnjo. Proizvajalci tega cvetočega sektorja se povežejo; tako nastaneta družbi za medsebojno pomoč leta 1850 v občini Marsannay in leta 1855 v občini Couchey, leta 1891 pa še vinogradniško združenje „Syndicat viticole de la Côte dijonnaise“. Konec 19. stoletja vinogradništvo prizadenejo zdravstvene in ekonomske krize.

V 30. letih prejšnjega stoletja se počasi začne rehabilitacija, usmerjena v proizvodnjo „finih vin“. V 60. letih sorta gamay skoraj izgine, nadomestijo jo vinogradi, zasajeni s sorto pinot noir N, katere ugled raste s proizvodnjo vin rosé. Ta vina se od leta 1937 prodajajo s kontrolirano označbo porekla „Bourgogne“. Vinogradniška združenja v občinah Marsannay in Couchey si prizadevajo za razvoj tega prerojenega sektorja. Ugled vin se povečuje in od leta 1961 se imenu kontrolirane označbe porekla „Bourgogne“ lahko doda ime „Marsannay“, za vina rosé pa „Rosé de Marsannay“.

Nazadnje je leta 1987 kontrolirana označba porekla „Marsannay“ priznana z odlokom. Uporablja se za bela, rosé in rdeča vina.

Vinogradi se obdelujejo v skladu z običaji celotnega vinorodnega območja „Côte de Nuits“: gostota zasaditve več kot 9 000 trsov na hektar in trsni izbor, ki temelji na sortah chardonnay B in pinot noir N. Proizvajalci, ki se zavedajo, kako dragocena dediščina so tla, posebej skrbijo za ohranjanje njihove integritete.

Donegovanje vin običajno poteka več mesecev.

Vinorodno območje je leta 2008 merilo približno 230 hektarjev, povprečna letna proizvodnja pretežno rdečega vina pa je bila 17 000 hektolitrov. Bela vina in vina rosé predstavljajo vsaka 15 % proizvodnje.

„Vzročna povezava“

Sveže oceansko podnebje, topografija območja „Côte“, ki je prepredeno s soteskami in dolinami, ter tla iz jurskih laporjev in apnencev prispevajo k optimalnemu razvoju avtohtonih burgundskih sort pinot noir N in chardonnay B.

Razmejene parcele za pridelavo grozdja se stiskajo ob vznožju glavne vzpetine, kadar so formacije na površini dovolj razvite, da omogočajo ukoreninjenje in hkrati zadovoljivo odtekanje vode, ali pa ležijo na gruščnatih tleh v dolini.

To topografsko raznolikost dopolnjujejo različni substrati, lapornato ali apnenčasto podtalje in kamnite ali glinaste plošče, ki tvorijo okoljski mozaik, iz katerega vina črpajo bogastvo in raznolikost.

Vina s parcel na gruščnatih in prepustnih tleh aluvialnega stožca so pogosto sadna z elegantno in mehko strukturo ter hitrim izrazom. Vina s parcel na glavnem pobočju, kjer so tla plitva, vendar bogata z glino in železovimi oksidi, so močna, obarvana in imajo potencial za daljše staranje.

To bogastvo in raznolikost se na etiketi običajno označita z navedbo imena „podnebja“, iz katerega izvira grozdje. Z donegovanjem se spodbuja primernost vin za shranjevanje v steklenicah in krepi izraz te raznolikosti, ki je zaznavna pri okušanju.

Vinorodno območje „Côte d’Or“, ki se razteza iz smeri mesta Dijon, svoj polni potencial razvije z vinogradi „Marsannay“. Na koncu mesta se začne dolg pas vinogradov, ki se prekine šele blizu vinogradov „Maranges“, več kot 50 kilometrov južneje.

Vinogradi „Marsannay“ so glavna priča nekdanjega vinorodnega območja „Côte dijonnaise“, ki je nekoč slovelo po odličnih vinih, danes pa večino tega območja prekriva mesto Dijon.

Zgodovina vinogradov „Marsannay“ je bogata in zapletena. O tem pričajo večstoletna preteklost, dogodki in razvoj sosednjih ozemelj. Zaradi bližine mesta Dijon so ti vinogradi hkrati ranljivi in simbolični. Vinogradi, ki so jih v srednjem veku odkrili burgundski vojvode in nato ohranili meščanski lastniki iz Dijona, so se prilagodili mestnemu razvoju, tudi na škodo nekdanjega prestiža. Po uspešni oživitvi so postali „Porte d’or“ (zlata vrata) območja „Côte de Nuits“.

„Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov“

Rdeča vina so močnih barv. Imajo močno taninsko strukturo in so hkrati voljna. Arome črnega jagodičja se pogosto mešajo z notami suhe slive in muškata. Vina s parcel na gruščnatih tleh so bolj elegantna in oljnata kot krepka.

Vina rosé so nežna in sadna, pogosto imajo note breskve ali rdečega jagodičja in so prijetno živahna.

Bela vina so bogata in oljnata ter izražajo sadne note, ki včasih spominjajo na eksotično sadje, ali včasih mentolne in citroneline note.

Ta vina razvijejo poln aromatski potencial po nekaj letih staranja.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot;

— departma Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux in Villié-Morgon;

— departma Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (samo ozemlje nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse (samo ozemlja nekdanjih občin Donzy-le-National, La Vineuse in Massy), Vinzelles in Viré;

— departma Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo ozemlja občin Champvallon, Villiers-sur-Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za ime kraja, zavedenega v katastru, — je ta naveden na prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla;

(b) pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bourgogne“ ali „Grand vin de Bourgogne“;

(c) če je na etiketi navedena sorta vinske trte, ta navedba ni v istem vidnem polju kot obvezne navedbe in je natisnjena s črkami, katerih velikost ne presega 2 milimetrov.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.