EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.9.2015 COM(2015) 461 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o dejavnostih Fundacije MSRP, EFRAG in PIOB v letu 2014



1.Namen in obseg poročila Uredba št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, ki razširja program Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, je začela veljati 9. aprila 2014 po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Splošni cilj programa Unije je izboljšati pogoje za učinkovito delovanje notranjega trga s podpiranjem preglednega in neodvisnega razvoja mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revidiranja. Uredba določa upravičence programa. Na področju računovodskega poročanja sta to: − Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG), − Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP). Na področju revizije je upravičenec: − Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB). V skladu s členom 9(3) Uredbe Komisija od leta 2015 dalje pripravi letno poročilo o dejavnosti Fundacije MSRP v zvezi z razvojem MSRP, PIOB in EFRAG. Obseg poročila je nadalje pojasnjen v členu 9(4, 5 in 6), kot sledi: poročilo v zvezi s Fundacijo MSRP obravnava: (a) njene dejavnosti in zlasti splošna načela, po katerih so bili razviti novi standardi. Poročilo vsebuje tudi informacije o tem, ali MSRP ustrezno upoštevajo različne poslovne modele, odražajo dejanske posledice ekonomskih transakcij, ali niso prezapleteni in ali preprečujejo umetne pristranske podatke zaradi kratkoročnih gibanj in nestanovitnosti; (b) po izdaji spremenjenega konceptualnega okvira poročilo obravnava morebitne spremembe konceptualnega okvira s posebnim poudarkom na konceptih previdnosti in zanesljivosti; poročilo v zvezi z EFRAG obravnava: (a) ali EFRAG pri svojem delu v zvezi z mednarodnimi računovodskimi standardi primerno upošteva zahtevo iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, zlasti pri ocenjevanju, ali so novi ali spremenjeni MSRP skladni z načelom resničnega in poštenega prikaza in ali spodbujajo evropsko javno dobro; (b) ali EFRAG pri svojem tehničnem delu v zvezi s MSRP zagotavlja primerno oceno dejstva, ali novi ali spremenjeni mednarodni računovodski standardi ali osnutki teh standardov, ki jih je oblikoval IASB, temeljijo na dokazih in ustrezajo potrebam Unije, ob upoštevanju raznolikosti računovodskih in gospodarskih modelov in pogledov v Uniji, ter (c) napredek EFRAG pri izvajanju reform njegovega upravljanja ob upoštevanju razvoja dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca; poročilo v zvezi s PIOB obravnava spremembe v razpršenosti financiranja. Poročilo obravnava dejavnosti Fundacije MSRP, EFRAG in PIOB v letu 2014. Če se je to zdelo koristno za namen tega poročila, pa so navedeni tudi nekateri dogodki, ki so se zgodili leta 2015.

2.Fundacija MSRP 2.1.Splošna načela, po katerih so bili razviti novi standardi 1.1.1.Načelo poštenega predstavljanja IASB MRS 1 Predstavljanje računovodskih izkazov zahteva, naj računovodski izkazi pošteno prikazujejo finančno stanje, finančno uspešnost in denarne tokove podjetja. Pošteno predstavljanje pomeni prikazovanje dejanskih učinkov transakcij, drugih dogodkov in stanj v skladu z opredelitvami in pripoznavalnimi sodili za sredstva, obveznosti, prihodke in odhodke iz konceptualnega okvira. V skladu z MRS 1 naj bi uporaba Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) in morebitna dodatna razkritja, če so potrebna, postregla z računovodskimi izkazi, ki resnično prikazujejo dejansko stanje, ki je po mnenju več deležnikov enako resničnemu in poštenemu prikazu. Namen MSRP je odraziti gospodarsko uspešnost s poudarkom na preglednosti, tako da so vlagateljem jasne gospodarske okoliščine. Zahteve IASB glede predpisanega postopka za razvoj novih standardov temeljijo na načelih preglednosti, celovitega in poštenega posvetovanja ter odgovornosti. Preglednost Seje IASB (pa tudi Odbora za pojasnjevanje MSRP) za obravnavo tehničnih vprašanj so odprte za javnost, se snemajo in v živo predvajajo v spletni oddaji. Tehnični delovni dokumenti služb za te seje so na voljo na spletišču Fundacije MSRP skupaj s posnetki in spletnimi oddajami s sej. Objavljeni so tudi povzetki odločitev, sprejetih na teh sejah. Celovito in pošteno posvetovanje IASB deluje tudi po načelu, da obsežno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi povečuje kakovost njegovih standardov. To posvetovanje lahko poteka na različne načine, vključno z individualnimi sestanki in terenskim delom. Nekateri posvetovalni postopki so obvezni, npr. predložitev osnutka vsakega predlaganega novega standarda, predlagane spremembe standarda ali predlagane razlage v javno razpravo − z minimalnimi roki za predložitev pripomb. Odgovornost IASB je zavezan načelu odgovornosti ter ocenjuje verjetne stroške in koristi ali učinke predlaganih novih zahtev skozi celotni razvoj novega ali spremenjenega standarda. IASB potrdi in objavi svoja stališča glede verjetnih učinkov. Novembra 2014 je IASB objavil poročilo posvetovalne skupine za analizo učinkov, ki je bila ustanovljena, da bi IASB svetovala o dobri praksi pri ocenjevanju verjetnih učinkov novega standarda, ter tako poskušala okrepiti zaupanje v postopke in njihovo učinkovitost. Priporočila vključujejo razširjeno analizo in tesne stike z vsemi deležniki, vključno z nacionalnimi oblikovalci standardov in nadzorniki. Priporočila so v postopku izvajanja. 2.2.Ključni dosežki IASB v letu 2014 IASB je leta 2014 izdal dva pomembna nova standarda: MSRP 9 Finančni instrumenti in MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci. Poleg tega je nadaljeval delo v zvezi s številnimi pomembnimi projekti, zlasti v zvezi z najemi, zavarovalnimi pogodbami in konceptualnim okvirjem (ki je obravnavan v oddelku 2.3). a)MSRP 9 Finančni instrumenti IASB je julija 2014 ob upoštevanju predpisanega postopka izdal MSRP 9 Finančni instrumenti. Ta standard je dopolnil odziv IASB na finančno krizo. MSRP 9 vključuje nov model za razvrstitev in merjenje, v prihodnost usmerjen model oslabitve za „pričakovane izgube“ in bistveno spremenjen pristop k obračunavanju varovanja pred tveganjem: razvrstitev finančnih sredstev določa, kako se merijo. Novi pristop bo temeljil na značilnostih denarnega toka finančnega sredstva in poslovnega modela podjetja. Gre za „mešani model merjenja“, ki vključuje uporabo poštenih vrednosti in preteklih stroškov; med finančno krizo je bilo zapoznelo pripoznavanje kreditnih izgub iz posojil (in drugih finančnih instrumentov) opredeljeno kot slabost veljavnih računovodskih standardov. Priprava novega modela oslabitve je zahtevala veliko časa, model pa je odgovor IASB na kritiko skupine G20, da je bilo z veljavnim standardom zagotovljenih premalo rezervacij za izgube pri posojilih in da so bile zagotovljene prepozno. Novi model oslabitve za pričakovane izgube, ki ga je razvil IASB, naj bi zagotovil pravočasno pripoznavanje pričakovanih kreditnih izgub, ki ne temelji le na informacijah, usmerjenih v preteklost (kot v veljavnem standardu), ampak tudi na sedanjih in v prihodnost usmerjenih informacijah;

z novim modelom obračunavanja varovanja pred tveganjem se računovodska obravnava usklajuje z dejavnostmi obvladovanja tveganja, kar podjetjem omogoča, da te dejavnosti prikažejo v svojih računovodskih izkazih. EFRAG je objavila osnutek mnenja o odobritvi za javno posvetovanje. Evropska komisija pričakuje, da bo EFRAG dokončno oblikovala mnenje o odobritvi za MSRP 9 v drugi polovici leta 2015. S tem bo standard ocenjen glede na merila iz uredbe o uporabi mednarodnih računovodskih standardov, ki vključujejo načelo „resničnega in poštenega prikaza“, in oceno, ali standard spodbuja evropsko javno dobro. Z analizo bodo izrecno obravnavani tudi poslovni modeli, nestanovitnost in previdnost. Postopek sprejemanja standarda se bo nadaljeval do začetka leta 2016. Po odobritvi se bo od podjetij, ki upoštevajo MSRP, pričakovalo, da bodo od 1. januarja 2018 uporabljala novi standard, čeprav bo verjetno dovoljena zgodnejša uporaba, kot je navedeno v besedilu IASB. Dolgo obdobje, predvideno za izvajanje, je predvsem posledica bistvenih sprememb, uvedenih z novim modelom izgub iz posojil. b)MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci Veljavna standarda za pripoznavanje prihodkov, MRS 18 Prihodki in MRS 11 Pogodbe o gradbenih delih, sta bila izdana pred več kot 20 leti ter zdaj na splošno veljata za nepopolna in zastarela. Dokončana sta bila šele čez več let z veliko povezanimi razlagami. IASB je maja 2014 izdal nov standard za pripoznavanje prihodkov, MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci. Novi standard, ki bo nadomestil prejšnja standarda (MRS 11 in 18) in razlage na zadevnem področju, je bil razvit skupaj z Ameriškim odborom za računovodske standarde (FASB). Namen MSRP 15 je izboljšati računovodsko poročanje o prihodkih in primerljivost zgornje vrstice računovodskih izkazov na svetovni ravni. Osnovno načelo novega standarda je, da podjetja pripoznavajo prihodke, da bi prikazala prenos blaga ali storitev na kupce, in sicer v znesku, ki izkazuje nadomestilo (to je plačilo), do katerega bo podjetje po pričakovanjih upravičeno v zameno za zadevno blago ali storitve. Z novim standardom se bodo tudi izboljšala razkritja o prihodkih, zagotovile smernice za transakcije, ki prej niso bile celovito obravnavane (na primer prihodki od storitev in spremembe pogodbe), in izboljšale smernice za dogovore, ki vključujejo več elementov. Postopek sprejemanja standarda MSRP 15 je v teku. Mnenje EFRAG o odobritvi se konča s sklepom, da standard izpolnjuje vsa ustrezna merila, vključno z merilom o evropskem javnem dobrem. EFRAG je zlasti ugotovila, da bodo koristi MSRP 15 verjetno večje od povezanih stroškov. c)Drugi ključni dosežki projektov v letu 2014 Cilj projekta o najemih, pri katerem IASB sodeluje s partnerskim organom iz ZDA, FASB, je izboljšati kakovost in primerljivost računovodskega poročanja z zagotavljanjem večje preglednosti glede finančnega vzvoda podjetja in sredstev, ki jih uporablja pri svojih dejavnostih. IASB in FASB sta se sporazumela o skoraj vseh vidikih tega projekta – zlasti o zahtevi, naj najemniki z nekaj izjemami pripoznajo sredstva in obveznosti za vse najeme. Obveznosti iz najema bodo vključevale samo ekonomsko neizogibna plačila. Številni vlagatelji menijo, da lahko trenutna opustitev takšnih sredstev in obveznosti bistveno zmanjša finančni vzvod, o katerem so poročala nekatera podjetja. Ko bo ta nova računovodska zahteva dokončno oblikovana, bo zato pomenila bistveno spremembo računovodskega poročanja. IASB namerava do konca leta 2015 objaviti končni standard o najemih. Cilj projekta o zavarovalnih pogodbah je vnesti preglednost v številne računovodske prakse, ki se trenutno uporabljajo v panogi. IASB je junija 2013 objavil revidirani osnutek o projektu o zavarovalnih pogodbah za javno obravnavo. Povratne informacije o osnutku za javno obravnavo so pokazale široko podporo načelu merjenja trenutne vrednosti zavarovalnih pogodb, ki vključuje vse razpoložljive informacije tako, da so skladne s pridobljenimi tržnimi informacijami. Vendar so na določenih področjih obstajala tudi nesoglasja, zlasti glede poročanja o uspešnosti, in pomisleki glede zapletenosti. IASB je zdaj večinoma končal posvetovanja v zvezi s pogodbami o neudeležbi pri dobičku, vendar še naprej preučuje računovodski model za pogodbe z značilnostmi udeležbe. IASB namerava končati posvetovanja v prihodnjih nekaj mesecih in po tem objaviti končni standard. 2.3.Razvoj spremenjenega konceptualnega okvira IASB je 28. maja 2015 objavil osnutek za javno obravnavo, v katerem so predlagane spremembe njegovega konceptualnega okvira. V konceptualnem okviru so opisani koncepti za računovodsko poročanje za splošne namene. Ti koncepti bodo IASB v pomoč pri razvoju in spreminjanju standardov, pripravljavcem računovodskih izkazov pri razvoju in izboru računovodskih politik, vsem stranem pa pri razumevanju in razlagi standardov. Med drugim so v osnutku za javno obravnavo obravnavani previdnost, zanesljivost, skrbništvo, poslovni model podjetja, prednost vsebine pred obliko in dolgoročne naložbe. Previdnost V osnutku za javno obravnavo je predlagana vnovična uvedba previdnosti v konceptualni okvir. Previdnost je opisana kot pazljivost pri presojanju v negotovih razmerah. Znano je, da lahko previdnost vodi do nesorazmernosti pri pripoznavanju sredstev/prihodkov in obveznosti/odhodkov. Prav tako je treba opozoriti, da je bil izraz „previdnost“ leta 2010 sicer črtan iz konceptualnega okvira, vendar pa IASB trdi, da se previdnost kaže v njegovih standardih. Verjetno bo o tej temi potekala nadaljnja razprava, da se bo ocenilo, ali osnutek za javno obravnavo izpolnjuje pričakovanja članov. Zanesljivost

Pred letom 2010 je bila zanesljivost v konceptualnem okviru opredeljena kot značilnost koristnih finančnih informacij. Vendar je IASB leta 2010 pojem zanesljivost nadomestil s stališčem, da bi morale koristne finančne informacije pošteno predstavljati tisto, kar naj bi predstavljale („pošteno predstavljanje“). Nekateri deležniki IASB so zaskrbljeni zaradi te spremembe. Kot odgovor na to naj bi osnutek za javno obravnavo obravnaval vidike tistega, kar so po mnenju IASB želeli deležniki izraziti v pomislekih glede zanesljivosti. Opis poštenega predstavljanja v osnutku za javno obravnavo je v bistvu enak opisu zanesljivosti v konceptualnem okviru pred letom 2010. V osnutku za javno obravnavo je popolnoma pošteno predstavljanje opisano kot popolno, nevtralno in brez napak. Poslovni model V osnutku za javno obravnavo je opredeljeno, kako so računovodski izkazi lahko ustreznejši, če IASB pri razvoju standardov upošteva, kako podjetje opravlja svoje poslovne dejavnosti. S to spremembo, ki je v skladu z mnenjem EFRAG, se priznava vloga, ki bi jo poslovni model moral imeti pri določanju, kako se izmerijo postavke za poslovni izid in bilanco stanja. Prednost vsebine pred obliko Osnutek za javno obravnavo znova uvaja načelo prednosti vsebine pred obliko, kar je dobrodošlo, saj je potrebno za prikaz gospodarskih posledic transakcij. Dolgoročne naložbe IASB se je pri pripravi osnutka za javno obravnavo odločil, da sveženj predlogov v osnutku za javno obravnavo zagotavlja zadostna orodja, da lahko IASB ustrezno upošteva potrebe dolgoročnih vlagateljev po informacijah in način, kako bi moralo podjetje upoštevati take dolgoročne naložbe. Pozdravljamo dejstvo, da IASB izrecno obravnava to temo, in pozorno bomo spremljali vprašanje, ali se dolgoročni vlagatelji strinjajo z mnenjem IASB o tej zadevi. 3.EFRAG 3.1.Upoštevanje načela resničnega in poštenega prikaza ter okrepitev ocen učinka novega MSRP na javno dobro s strani EFRAG EFRAG med celotnim postopkom določanja standardov s pripombami o objavah IASB in proaktivnim delom prispeva k spodbujanju razprave o pomembnih računovodskih vprašanjih v Evropi. Pripombe in proaktivne dejavnosti so ključne za zagotavljanje, da so evropska stališča glede razvoja računovodskega poročanja v postopku določanja standardov pravilno in jasno izražena s ciljem, da so oblikovani standardi primerni za Evropo. Pred izvedbo reforme upravljanja se je EFRAG pri ocenah za odobritev osredotočala na vprašanje, ali MSRP izpolnjujejo vsa tehnična merila iz uredbe o uporabi mednarodnih računovodskih standardov, tj. ali bi zagotavljali ustrezno, zanesljivo, primerljivo in razumljivo računovodsko poročanje ter ali niso v nasprotju z načelom resničnega in poštenega prikaza, določenega v računovodski direktivi ter prejšnji 4. in 7. direktivi o pravu družb. Poleg tega je EFRAG Komisiji predložila tudi oceno kompromisa med stroški in koristmi kakršne koli nove objave MSRP, ki bi jo Komisija lahko uporabila za podporo svojemu sklepu o odobritvi. EFRAG je v skladu s priporočili iz Maystadtovega poročila tudi okrepila svojo oceno glede tega, ali nove ali predlagane zahteve glede računovodskega poročanja spodbujajo javno dobro. To bo vključevalo medsebojno delovanje s finančno stabilnostjo in gospodarsko rastjo. Maystadtovo poročilo je vključevalo tudi priporočilo, da bi se lahko EFRAG pozvalo, naj pri zagotavljanju mnenja o odobritvi podrobneje analizira skladnost z načelom previdnosti. V zvezi s tem je svet EFRAG razpravljal o podlagi za zagotavljanje jasne ocene previdnosti v postopku sprejemanja standardov. Podobno je v svet EFRAG okviru javnega posvetovanja o konceptualnem okviru IASB razpravljal o tem, kako smiselno znova uvesti previdnost. Predhodno je bilo ugotovljeno, da bi morala previdnost zajemati določeno stopnjo pazljivosti pri presojanju v negotovih razmerah ter stališče, da bi bila v nekaterih okoliščinah morda primerna nesorazmernost pri pripoznavanju dobičkov in izgub. Komisija je po posvetovanju s članom Računovodskega regulativnega odbora v zahtevi za mnenje o odobritvi v zvezi z MSRP 9 Finančni instrumenti opredelila številna posebna vprašanja, vključno z vprašanji javnega dobrega, ki jih mora analizirati EFRAG. Zlasti je zaprosila za oceno tega standarda z vidika previdnosti. Zaprosila je tudi za oceno uporabe poštene vrednosti in tega, ali bi uvedene spremembe lahko škodljivo vplivale na finančno stabilnost. EFRAG je osnutek mnenja o odobritvi začela pripravljati že leta 2014. Osnutek mnenja o odobritvi je objavila 4. maja 2015 in v njem zaprosila za mnenja deležnikov glede njene ocene standarda na podlagi tehničnih meril v EU in glede njene ocene, ali MSRP 9 spodbuja evropsko javno dobro. EFRAG je leta 2014 začela pripravljati mnenje o odobritvi še za en pomemben standard, MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci. Osnutek mnenja o odobritvi je vključeval odprto vprašanje za člane glede tega, ali so upravičeno domnevali, da MSRP 15 ne bi spodbujal evropskega javnega dobrega. Svet EFRAG je pri končnem oblikovanju mnenja o odobritvi upošteval povratne informacije članov in menil, da novi standard spodbuja evropsko javno dobro, saj je ugotovil, da bi bilo mogoče pričakovati, da bo MSRP 15 pozitivno vplival na stroške kapitala, medtem ko ni ugotovil morebitnih negativnih učinkov za evropsko gospodarstvo. Končno mnenje o odobritvi, izdano marca 2015, je vključevalo to oceno. EFRAG je leta 2014 sodelovala v postopku posvetovanja IASB in po javnem posvetovanju izdala pripombe glede vseh objav IASB, vključno s konceptualnim okvirom. Poleg tega je nadaljevala razprave v zvezi s projektom o najemih in projektom MSRP 4 Zavarovalne pogodbe. 3.2.Upoštevanje raznovrstnosti računovodskih in gospodarskih modelov ter stališč v Evropski uniji EFRAG je od svoje ustanovitve vzpostavila pregleden predpisani postopek, ki se je sčasoma še nadalje razvil. Ta predpisani postopek vsem evropskim članom omogoča, da svoja stališča predložijo v obravnavo EFRAG, in zagotavlja, da se upošteva raznovrstnost računovodskih in gospodarskih modelov in stališč v Evropi ter da se novi MSRP odziva na potrebe Unije. EFRAG v okviru svojega predpisanega postopka objavlja osnutke stališč za javno posvetovanje, izvaja preskuse na terenu in druge oblike analize učinka, organizira dogodke za ozaveščanje in opravlja posebne raziskave, objavlja rezultate v izjavah s povratnimi informacijami in objavlja svoja končna stališča. Leta 2014 je objavila pripombe in izjave s povratnimi informacijami o vseh predlogih MSRP.

Seje sveta EFRAG in skupine tehničnih izvedencev (TEG) EFRAG so javne, dnevni red in povzetki sej pa so objavljeni na spletišču EFRAG in kot spremni dokumenti k dnevnemu redu sej sveta EFRAG. Razprave so nadalje podprte z informacijami, ki jih zagotavljajo posvetovalni forum nacionalnih oblikovalcev standardov v okviru EFRAG in specializirane delovne skupine EFRAG. Informacije, ki jih zagotovi uporabniški odbor EFRAG, so ključne za delo EFRAG. Te prispevke dopolnjujejo splošnejše informacije številnih uporabnikov, kar je mogoče zaradi programa za ozaveščanje uporabnikov, ki je začel delovati leta 2012. Geografsko in poklicno raznovrstna sestava teh skupin ter sveta EFRAG in TEG EFRAG poleg predpisanega postopka zagotavlja, da EFRAG ustrezno upošteva vse različne vidike. EFRAG opravlja terensko delo (vključno z anketami/teoretičnimi raziskavami, preskusi na terenu in delavnicami/razgovori) v različnih fazah določanja standardov, kar počne ob usklajevanju z nacionalnimi oblikovalci standardov v Evropi. Ti preskusi na terenu so namenjeni vrednotenju učinkov predlaganih sprememb v okviru predpisanega postopka EFRAG in prispevka h končnim standardom, ki se pripravljajo. Terensko delo EFRAG prispeva k določanju standardov na podlagi dokazov. 3.3.Izvajanje reforme upravljanja v skladu s priporočili Maystadtovega poročila Komisija je julija 2014 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo o napredku, doseženemu pri izvajanju reforme EFRAG. Njeno mnenje v zvezi z dosedanjim napredkom je bilo ugodno. Reforma je vključevala temeljit pregled statutov in notranjih pravil EFRAG za vključitev nove strukture upravljanja, s katero sta se povečali legitimnost in reprezentativnost EFRAG. Spremenjeni statuti in notranja pravila EFRAG so bili potrjeni 16. junija 2014, datum začetka veljavnosti pa je bil 31. oktober 2014. Med junijem in koncem oktobra so bili predlagani člani sveta EFRAG, ki so bili imenovani 31. oktobra 2014. Istega dne je EFRAG povečala svoje članstvo, nova struktura upravljanja pa je začela delovati z mesečnimi sejami sveta EFRAG z novembrom 2014. Predsednika sveta imenuje Komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom. Trenutno eden od članov sveta opravlja naloge predsednika, dokler ta ne bo uradno imenovan. Svet EFRAG vse odločitve sprejema soglasno po preučitvi rezultatov predpisanega postopka EFRAG. Komisija, evropski nadzorni organi in Evropska centralna banka sodelujejo v razpravah sveta kot opazovalci. Komisija zagotavlja, da Računovodski regulativni odbor prispeva k delu EFRAG ali zahteva posebne ocene, kjer je to potrebno. 4.PIOB − gibanje razpršenosti financiranja v letu 2014 Na splošno velja, da bi morali biti organi, ki delujejo v javnem interesu, financirani tako, da ohranjajo svojo neodvisnost. Eden od takih organov je PIOB, ki je pristojen za nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MRS) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja IFAC (Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov). Ustrezna razpršenost virov financiranja ne prispeva le k zagotavljanju te neodvisnosti, ampak tudi h krepitvi zaznavanja njihove neodvisnosti. Na področju obvezne revizije je bila potreba po razpršenosti financiranja mednarodno priznana od reforme IFAC leta 2003, s katero je bila predvidena ustanovitev PIOB, in jo je vseskozi zagovarjala skupina za spremljanje, mednarodna organizacija, pristojna za spremljanje reforme upravljanja IFAC. PIOB je od ustanovitve leta 2005 do leta 2010, ko se je začel uporabljati program financiranja Skupnosti, vzpostavljen s Sklepom 716/2009/ES, razen nekaterih prispevkov v naravi, financirala izključno IFAC. Sredstva, ki jih je IFAC zagotovila v posameznem letu, pomenijo največji zagotovljeni prispevek IFAC, ki je na voljo PIOB brez kakršnega koli nadaljnjega vmešavanja IFAC. Prispevek EU v obdobju 2010−2014 je spodbudil številne donatorje, da so tudi oni zagotovili prispevke. Namen prispevkov, ki jih ne zagotavlja IFAC, je nadomestiti in s tem zmanjšati prispevek IFAC za zadevno leto. V idealnem primeru bi moral biti delež financiranja skupnih letnih izdatkov PIOB, ki ga zagotovi IFAC, manjši od 50 %. Izdatki PIOB so leta 2014 znašali 1 502 850 EUR. IFAC je zagotovila 874 540 EUR, kar je 58 % celotnega zneska. Evropska komisija je zagotovila 272 000 EUR, kar je 18 % celotnega zneska. ADAA (abudabijski organ za krepitev in spodbujanje preglednosti in odgovornosti) je zagotovil 120 000 EUR, kar je 8 % celotnega zneska. Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev je zagotovilo 100 000 EUR, kar je 7 % celotnega zneska. BIS (Banka za mednarodne poravnave) je zagotovila 55 000 EUR, kar je 4 % celotnega zneska. Odbor za računovodsko poročanje Združenega kraljestva (FRC) je zagotovil 40 000 EUR, kar je 3 % celotnega zneska. Preostalih 5 478 EUR predstavlja prihodke od obresti. Člen 9(5) Uredbe določa, da če prispevek IFAC v posameznem letu presega dve tretjini skupnega letnega financiranja PIOB, Komisija predlaga omejitev njenega letnega prispevka za to leto na največ 300 000 EUR. Leta 2014 se to ni zgodilo, saj je bil (i) prispevek IFAC manjši od dveh tretjin skupnega letnega financiranja PIOB in (ii) prispevek Komisije manjši od 300 000 EUR, in sicer je znašal 272 000 EUR. Ker financiranje IFAC ni doseglo kritične mejne vrednosti, določene v Uredbi, Komisiji ni treba pregledati njenega letnega prispevka za PIOB. 5.Sklepne ugotovitve Fundacija MSRP IASB je leta 2014 dokončal dva pomembna standarda, ki sta ključnega pomena za uporabnike računovodskih izkazov, in sicer MSRP 9 Finančni instrumenti in MSRP 15 Prihodki iz pogodb s kupci, ter dosegel bistven napredek pri drugih pomembnih projektih. MSRP 15 naj bi zagotovil popolnejše in posodobljene smernice o pripoznavanju prihodkov za podjetja. Potem ko je EFRAG pozitivno ocenila standard, zdaj poteka postopek njegovega sprejetja. Kar zadeva MSRP 9 Finančni instrumenti, je EFRAG 4. maja 2015 izdala osnutek pozitivnega mnenja o odobritvi, dokončno mnenje naj bi bilo oblikovano v drugi polovici leta 2015.