EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Peto poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije

To je peto mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in kibernetski kriminaliteti ter sredstev, ki se uporabljajo v ta namen, in krepitve naše zaščite in odpornosti proti navedenim nevarnostim.

Predpogoj za vzpostavitev učinkovite in prave varnostne unije je zagotovitev pravočasnega sprejetja ter polnega in učinkovitega izvajanja zakonodaje EU.

Predsedniki Parlamenta, Sveta in Komisije so se v skupni izjavi z dne 13. decembra 2016 dogovorili o 58 zakonodajnih prednostnih nalogah za leto 2017. Med njimi so mnogi predlogi v obravnavi, ki so ključnega pomena za uresničitev varnostne unije, vključno z naslednjimi: direktiva o boju proti terorizmu; direktiva o strelnem orožju; evropski sistem vstopa/izstopa (SVI); evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS); direktiva o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma; evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS) in uredba o zasebnosti in elektronskih komunikacijah. Odločilnega pomena je, da se dogovori o teh pobudah sklenejo hitro, pri čemer bo to poročilo preučilo trenutno stanje vsake od njih.

Poudarek na izvajanju velja tudi za obstoječo zakonodajo, vključno z instrumenti, ki so še vedno v fazi prenosa. V tem poročilu je opisan tudi napredek pri ključnih dosjejih v tej kategoriji, med drugim pri predhodnih sestavinah za eksplozive, evidencah podatkov o potnikih, prümskih sklepih o izmenjavi informacij o vozilih, prstnih odtisih in DNA med državami članicami ter pri prenosu direktive o varnosti omrežij in informacij.

Poleg napredka pri zakonodajnih dosjejih je v tem poročilu zajeto izvajanje nekaterih ključnih nezakonodajnih dosjejev o varnostni uniji, ki se nanašajo na krepitev odpornosti EU in med drugim vključujejo prizadevanja Komisije na področju boja proti radikalizaciji prek mreže za ozaveščanje o radikalizaciji, zaščite mehkih tarč in varnosti v letalstvu v tretjih državah.

Naslednje mesečno poročilo, ki bo objavljeno aprila, se bo osredotočalo na organizirani kriminal in prednostne naloge za politični cikel EU za leto 2017, katerega del je strateški okvir za krepitev učinkovitega sodelovanja med nacionalnimi organi kazenskega pregona ter agencijami in institucijami EU na tem področju ter operativnega sodelovanja policije in pravosodja, vključno s skupnimi preiskovalnimi skupinami.

II. IZVAJANJE ZAKONODAJNIH PREDNOSTNIH NALOG ZA VEČJO VARNOST DRŽAVLJANOV

Prejšnji mesec je Evropski parlament na predlog Komisije sprejel direktivo o boju proti terorizmu, s čimer je EU naredila pomemben korak na področju boja proti terorizmu. Svet bo obravnaval sprejetje predloga v začetku marca. Ko se bo nova direktiva začela izvajati, bo organom kazenskega pregona in tožilcem zagotovila ključna orodja v boju proti razvijajoči se grožnji terorizma, vključno s kriminalizacijo ravnanja, povezanega s tujimi terorističnimi bojevniki, usposabljanjem teroristov in financiranjem terorizma. Direktiva bo poleg tega izboljšala obstoječa pravila o izmenjavi informacij o terorističnih kaznivih dejanjih ter omogočila odstranjevanje spletnih terorističnih vsebin, zaradi česar bo EU varnejša, hkrati pa se bodo še naprej spoštovale temeljne pravice. Navedena direktiva bo tudi izboljšala status in pravice žrtev terorizma, tako da jim bo zagotovila dostop do podpornih storitev neposredno po napadu in tako dolgo, kot je potrebno. Po političnem dogovoru med sozakonodajalcema novembra 2016 je bil predlog te direktive izglasovan 16. februarja na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, Svet pa bo zadevni predlog predvidoma formalno sprejel v začetku marca. Države članice bodo nato imele na voljo 18 mesecev, da navedeno direktivo prenesejo v nacionalno zakonodajo. Komisija bo hiter in pravilen prenos direktive v državah članicah olajšala z vrsto delavnic, ki se bodo začele pred poletjem 2017. Skupaj z direktivo bo EU prenesla Dodatni protokol h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju terorizma, ki je bil sprejet leta 2015. Mnoge države članice so že sprejele potrebne ukrepe za posodobitev svoje zakonodaje v skladu z navedenim protokolom.

Po političnem dogovoru med sozakonodajalcema 20. decembra 2016 o reviziji direktive o strelnem orožju, da se poostrijo nadzor in prepovedi za najnevarnejše vrste orožja, bo Evropski parlament o tem predvidoma glasoval na plenarnem zasedanju 14. marca. V predlogu je nabor orožja, ki spada v najstrožji razred prepovedi A, bistveno razširjen, saj vključuje avtomatsko strelno orožje, predelano v polavtomatsko, in vojaško polavtomatsko strelno orožje z nabojnikom večje kapacitete in napravo za polnjenje. Ko se bo začela navedena direktiva izvajati, bo lahko tako orožje kupovala ali z njim trgovala le še zelo ozko določena skupina imetnikov dovoljenja, kot so muzeji ali športni strelci, za katere bodo veljale stroge varnostne zahteve in zahteve v zvezi s spremljanjem. S tem predlogom se bo bistveno okrepil nadzor nad sledljivostjo, označevanjem in onesposobljenim orožjem. Hkrati pa je Komisija skupaj s strokovnjaki iz držav članic dosegla napredek znotraj tehničnega odbora za standarde za onesposobitev. Dne 8. februarja je bil dosežen dogovor o revidiranih in strožjih tehničnih merilih, ki bodo zdaj preizkušena, da se ugotovi, ali se v skladu z njimi lahko zagotovi učinkovita nepopravljiva onesposobitev, preden se formalno sprejmejo. Hkrati Komisija skupaj s ključnimi tretjimi državami, kot so tiste na Zahodnem Balkanu, krepi ukrepe za boj proti nezakoniti trgovini z orožjem. Boj proti nezakonitemu strelnemu orožju bi moral biti ena od prednostnih nalog tudi v naslednjem „političnem ciklu“ o hudih oblikah kriminala in organiziranem kriminalu za obdobje 2017–2021.

V Evropskem parlamentu in Svetu potekajo razprave o predlogih Komisije za vzpostavitev evropskega sistema vstopa/izstopa, da bi se izboljšalo upravljanje meja, preprečevale nedovoljene migracije in krepila notranja varnost z evidentiranjem gibanja državljanov tretjih držav čez zunanje meje schengenskega območja, in o evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), s katerim bo vzpostavljen sistem za predhodna preverjanja potnikov, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, v zvezi z varnostnimi in migracijskimi tveganji. Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve je 27. februarja 2017 sprejel svoj pogajalski mandat o evropskem sistemu vstopa/izstopa. Komisija poziva oba sozakonodajalca, da bi v okviru naknadnih pogajanj dosegla hiter napredek ob upoštevanju predvidenega roka v juniju 2017, ki ga je Evropski svet določil decembra 2016.

V zvezi z evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve strokovnjaki držav članic razpravljajo o predlogu Komisije na ravni delovnih skupin Sveta, Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pa je določil svojega poročevalca za ta dosje.

Kar zadeva predlog Komisije za razširitev izmenjave informacij iz evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc na državljane tretjih držav, Komisija preučuje tehnične rešitve za centralizirano infrastrukturo, ki bi podprla izmenjavo takih informacij. Komisija bo ob upoštevanju priporočil strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost, ki bodo predstavljena aprila 2017, predložila spremenjen zakonodajni predlog junija 2017.

Predlog Komisije za ciljno usmerjene spremembe četrte direktive o preprečevanju pranja denarja je kolegij sprejel 5. julija 2016. Po pregledu predloga je Svet dosegel dogovor o pogajalskem mandatu 20. decembra 2016. Predlog je bil zasnovan, da bi zajel nova sredstva financiranja terorizma, kot so virtualne valute in predplačniške kartice, ter da bi povečal preglednost, kar bi pripomoglo k preprečevanju pranja denarja. Poročilo Evropskega parlamenta je bilo sprejeto 28. februarja 2017. Komisija poziva sozakonodajalca, da čim prej zaključita pogajanja o tem pomembnem predlogu, ki bo pripomogel k nadaljnjemu zmanjševanju sredstev, ki so na voljo teroristom.

V zvezi s predlogom Komisije za uredbo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah se je v Evropskem parlamentu in Svetu že začel zakonodajni postopek. Cilj je zagotoviti enake konkurenčne pogoje za ponudnike elektronskih komunikacij, doseči visoko raven zaščite za potrošnike, hkrati pa podjetjem omogočiti inovacije. V Evropskem parlamentu bo imel pri tem vodilno vlogo Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, pri čemer bo v kratkem določen poročevalec, sodelovali pa bodo tudi Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, Odbor za pravne zadeve ter Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov. Začele so se tudi priprave na ravni delovnih skupin Sveta. Ker gre za dosje, ki je prednosten za vse tri institucije, se pričakuje, da bo dosežen hiter napredek, tako da se bo uredba lahko začela uporabljati do 24. maja 2018, sočasno z začetkom uporabe Splošne uredbe o varstvu podatkov.