SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Digitalni tahograf: Načrt za prihodnje dejavnosti

UVOD

Tahografi imajo ključno vlogo pri kontroli usklajenosti poklicnih voznikov v cestnem prometu s predpisi o času vožnje in počitka . Prispevajo k izboljšanju varnosti v cestnem prometu, pogojev dela voznikov in zagotavljanju lojalne konkurence med podjetji v dejavnosti cestnega prometa. Povečanje stroškovne učinkovitosti tahografov je eden od ključnih elementov strategije Komisije za nadaljnjo integracijo trga cestnega tovornega prometa ter povečanje varnosti, učinkovitosti in konkurenčnosti cestnega prometa, kakor je navedeno v beli knjigi o prometu z dne 28. marca 2011[1].

- To sporočilo spremlja predlog za spremembo Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu. Namen tega predloga je izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti tahografov in zagotoviti, da poklicni vozniki upoštevajo pravila o številu ur vožnje in obdobjih počitka. Temelji na priporočilih skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve[2] in poročilih nacionalnih nadzornih in policijskih organizacij o manipulacijah in goljufijah.

- Predlagana uredba vsebuje ukrepe za izboljšanje tehničnih zmogljivosti digitalnih tahografov[3] in za izdelavo res „pametnega“ digitalnega tahografa ter netehnične ukrepe, kot so izboljšanje verodostojnosti delavnic, uvedba najmanjše dopustne stopnje usklajenosti sankcij, usposabljanja inšpektorjev in poenostavljanja predpisov o uporabi tahografov z izvzetjem nekaterih malih in srednje velikih podjetij.

Med pripravo tega predloga je Komisija določila več ostalih ukrepov, potrebnih za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti tahografskega sistema[4]. Vendar teh ni mogoče neposredno izvajati zgolj na podlagi predlagane uredbe. To poročilo pojasnjuje, kako in kdaj namerava Komisija izvesti te ostale ukrepe, ki so potrebni, vendar niso vgrajeni v spremljajoči zakonodajni predlog. Potrebno bo sprejeti štiri ukrepe, ki so podrobno opisani v tem sporočilu:

- Z delegiranimi akti bo treba spremeniti tehnične specifikacije za digitalni tahograf, določene v Prilogi IB Uredbe (EGS) št. 3821/85. To bo omogočilo razvoj in proizvodnjo tahografov z novimi tehničnimi zmogljivostmi, ki jih v skladu s prej navedenim uvaja zakonodajni predlog. Še bolj pomembno pa je, da bo treba nadgraditi varnostne mehanizme, da se ohrani sedanja raven varnosti in da se preprečijo goljufije in nedovoljeno poseganje v podatke, ki jih zabeležijo tahografi. Te spremembe bodo zahtevale strategijo migracije, da se zagotovi združljivost med obstoječimi karticami in enotami vozil, ki že obratujejo, ter tistimi, ki bodo uvedene.

- Kar zadeva varnostne pečate na tahografih, ki preprečujejo spreminjanje podatkov, bi morali ustrezni standardizacijski organi razviti usklajene standarde. Za začetek tega postopka mora Komisija izdati pooblastilo Evropskemu odboru za standardizacijo (CEN) v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe[5], ki opredeljuje okvir za dejavnosti standardizacije.

- Predlagana uredba bo zahtevala izboljšanje procesa odločanja o tahografih v okviru tako imenovanega sporazuma AETR[6], ki ga je podpisalo 27 držav članic EU in 22 evropskih držav (vključno z državami Skupnosti neodvisnih držav, Turčijo in državami Zahodnega Balkana)[7]. Leta 2010 je na podlagi spremembe AETR postal digitalni tahograf obvezna zapisovalna oprema za mednarodni promet v 22 državah AETR, ki niso članice EU. Posledica te uspešne širitve tahografa, razvitega v EU, prek meja EU, je, da zadevne države, ki niso članice EU, zdaj sodelujejo pri prihodnjem tehničnem prilagajanju te naprave. Poenotenje uporabe tahografa omogoča cestnim prevoznikom v EU, da enakopravno tekmujejo s cestnimi prevozniki iz teh držav nečlanic EU, kar je končno v interesu EU.

- Treba bo tudi spremeniti Direktivo 2006/126/ES o vozniških dovoljenjih, da se ustrezno organizira združitev kartic, ki jih uporabljajo poklicni vozniki v digitalnih tahografih, z njihovimi vozniškimi dovoljenji od leta 2018 naprej, kot je predvideno v spremljajoči uredbi.

IZZIVI

Prilagajanje varnostnih značilnosti tahografov

Trenutno stanje

Tahograf mora imeti zmogljivost zagotavljati zanesljive in verodostojne podatke, da se omogoči učinkovito preverjanje časov vožnje in počitka voznikov. Mora biti možna uporaba teh podatkov na primer v postopkih na sodišču. Varnost tahografskega sistema je zato bistvenega pomena za preprečevanje goljufij in nezakonitih manipulacij. Obveznost, da se zagotovijo zadostna jamstva glede tehničnih varnostnih ukrepov in organizacijskih ukrepov, ki se nanašajo na obdelavo podatkov, izhaja tudi iz dejstva, da so podatki, ki se obdelujejo, osebni podatki. Za obdelavo teh podatkov veljajo načela, zapisana v Direktivi 95/46/ES[8] o varstvu osebnih podatkov in Direktivi 2002/58/ES[9], ki zahtevajo varno obdelavo osebnih podatkov.

Trajno ohranjanje ravni varnosti zahteva stalno prilagajanje napredku informacijske tehnologije (IT). Razmeroma visoka raven varnosti je dejansko potrebna, da se onemogoči nepooblaščeno spreminjanje zapisanih podatkov (da se zagotovi poštenost), da se nedvoumno ugotovi izvor podatkov in da se zagotovi, da so ti podatki na voljo vedno, ko se potrebujejo/zahtevajo. Sedanja zakonodaja o tahografih je določila določeno raven varnosti in nalaga nekatere varnostne mehanizme, ki naj bi ustrezali tej ravni varnosti (imenovani „visoka E3 raven ITSEC“)[10]. Vendar rastoča moč računalnikov in napredek na področju kriptografije in dešifriranja šifer pomenita, da ta raven varnosti ni več zajamčena z varnostnimi mehanizmi, ki jih predvidevajo sedanje specifikacije[11]. Če ostane sistem nespremenjen, se bo iz leta v leto povečevala verjetnost vdora vanj. Kar se je nekoč štelo za sodobno in kar je bilo težavno napasti še pred nekaj leti, je zdaj lahek plen vdorov, saj postaja informacijska tehnologija vse bolj razvita in zapletena.

Razhajanje med zahtevano ravnijo varnosti in tehnologijo, ki naj bi jamčila to raven varnosti, je že povzročilo, da je Komisija sprejela svoje lastne popravljalne ukrepe. Zadnja sprememba Priloge IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85[12] določa, da je homologacijo možno še naprej podeljevati v razmerah, kadar organi, ki certificirajo skladnost z ravnijo varnosti iz Uredbe, zavrnejo certificiranje nove opreme zaradi zastarelosti varnostnih mehanizmov.

Spremembe, ki jih je treba načrtovati

Treba je načrtovati ukrepe za ponovno vzpostavitev in ohranitev varnostne ravni, ob uporabi ustreznega novega niza varnostnih mehanizmov in bolj posodobljenih standardov in metod. Prilogo IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 in njene dodatke bo treba spremeniti z delegiranimi akti. Komisija bo najprej opravila splošno oceno varnosti, da oceni šibke točke v strukturi varnosti. V drugem koraku bo ugotovila in ocenila zahteve po jakosti varnostnih mehanizmov, ki se nanašajo na enote vozil, senzorje gibanja in tahografske kartice.

Cilj bo, da nova oprema, ki se začenja tržiti, ohrani najmanj začetno raven varnosti („visoka E3 raven ITSEC“), in da se ta raven varnosti zagotovi za zadostno število let. Potrebne bodo nove metode šifriranja, ki pa bodo zahtevale spremembe strojne opreme (daljše „dolžine ključev“). Spremembe Priloge IB se bodo nanašale na oddelke, navedene v Prilogi I tega sporočila.

Strategija migracije

Med različnimi različicami in generacijami enot vozil, kartic, uporabljanih v teh enotah vozil, in do neke mere opreme nadzornikov bi morali biti zagotovljeni interoperabilnost in združljivost nazaj in naprej[13]. Vendar življenjska doba enote vozila ni enaka življenjski dobi kartice. Kartice se lahko uporabljajo eno, dve ali pet let, enote vozil pa 15 do 20 let. Reševanje te težave zahteva skrbno načrtovanje strategije migracije oziroma prehoda.

Migracijo na drugačne metode šifriranja je možno izvesti na različne načine. V zvezi z digitalnim tahografom se zdi enotna varnostna rešitev najprimernejša. Enotna varnostna rešitev pomeni, da lahko po uvedbi novega tahografa ta bere le kartice z novimi šifrirnimi „ključi“. To omogoča opredeljeno raven varnosti za nove enote vozil in tahografske kartice od določenega datuma naprej. Vsaka migracija med dvema ravnema varnosti bo zato pomenila prehodno obdobje petih let, med tem obdobjem pa bosta hkrati obstajali dve različni ravni varnosti. Slika v Prilogi II kaže, kako je to mogoče izvesti. Kaže, da je enote vozila z novimi varnostnimi mehanizmi treba uvesti v vozni park po tem, ko so vse tahografske kartice, ki se uporabljajo v prometu, interoperabilne tako s temi novimi mehanizmi kot tudi s starimi.

Treba je opozoriti, da v panogi obstaja splošno soglasje, da se je treba izogniti hkratnemu obstoju več kot dveh zaporednih generacij varnostnih mehanizmov v voznem parku, za katerega velja Uredba. Dejansko bi se nova oprema uvedla le v zelo majhnem številu vozil, saj bi bili veliki odstotni deleži tovornjakov prej prodani na druge trge ali pa se ne bi več uporabljali. Za majhno število preostalih vozil (npr. posebne žerjave ali posebna vozila z dolgo obratovalno življenjsko dobo) je možno sprejeti posebne ukrepe, kot sta na primer izvzetje ali predelava tahografa.

Glede časovnega načrta je povsem realistično, da bi lahko opravili vse pripravljalno delo, da bi lahko bila nova oprema z višjo ravnijo varnosti na voljo do prve uvedbe novih kartic po letu 2017 in enot vozil med letoma 2018 in 2022 (odvisno od politike obnovitve kartic).

Pooblastilo Evropskemu odboru za standardizacijo (CEN) za razvitje standardov za pečate

V vsakem trenutku več tisoč težkih vozil vozi po vseevropskem omrežju z manipuliranimi tahografi ali neveljavno tahografsko kartico. Ocena učinka je pokazala, da je eden od razlogov za to, da je sistem tahografov še vedno občutljiv za manipulacije in goljufije, dejstvo, da pečati ne kažejo zanesljivo manipulacij tahografov. Nacionalni izvršni organi in raziskovalni instituti[14] poročajo o šibkostih tahografov v smislu, da niso dovolj odporni na manipulacije.

Pečati so sredstvo, s katerim je možno na podlagi vizualnega pregleda odkriti vsako nedovoljeno poseganje na mehanskem vmesniku med različnimi deli tahografa (senzor gibanja in ohišje zobnikov), ki jih zapečati odobrena delavnica po instalaciji. V skladu s prej omenjeno študijo JRC[15] se za pečate trenutno na evropski ravni ne zahteva niti izpolnjevanje določene najmanjše dopustne ravni učinkovitosti niti izpolnjevanje posebnega standarda, zato jih je razmeroma enostavno ponarejati, sčasoma pa se njihova učinkovitost na različne načine poslabšuje.

Da bi našli rešitev za to težavo, bo Komisija ob upoštevanju določb Direktive 98/34/ES in pravil o storitvah informacijske družbe dala Evropskemu odboru za standardizacijo (CEN) pooblastilo za razvitje evropskih standardov za pečate, ki se uporabljajo na tahografskih sistemih. Da bi se opredelile zahteve za standardizacijo, bo ta mandat upošteval posebno okolje, v katerem je treba namestiti pečate (velike spremembe temperature, izpostavljenost mehanskim udarcem) in bo poudaril potrebo po določitvi delavnic, ki se jim zaupa namestitev pečatov. CEN bo poskrbel, da se reprezentativne organizacije povabijo k sodelovanju pri standardizacijskem delu.

Načrtovana standardizacija bi lahko bila izvedena v časovnem okviru 2 do 2,5 let. Ko bo dokončana, bi morala omogočiti lažje odkrivanje poškodovanih pečatov, določitev delavnic, ki so izvedle namestitev, in preprečiti nesporazume med operaterji in izvršnimi policisti.

Izboljšanje procesa sprejemanja odločitev med pogodbenicami AETR

Vzporedno z razvojem socialne zakonodaje v EU je bila na ravni UNECE s sporazumom AETR uvedena podobna zakonodaja. Leta 2006 so se pogodbenice AETR dogovorile, da uvedejo digitalni tahograf. Digitalni tahograf je postal z 10. junijem 2010 obvezna oprema za nova vozila in ta uvedba digitalnega tahografa je bila uspešna v večini pogodbenic AETR.

Vendar se sedanje pravno stanje v okviru sporazuma AETR glede prilagajanja digitalnega tahografa tehničnemu napredku[16] morda ne bo moglo ohraniti. Dejansko sporazum AETR določa, da vse pogodbenice AETR samodejno sprejmejo spremembe Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85, brez vsakih uradnih posvetovanj z zadevnimi državami, preden spremembe sprejme EU. Sedanji mehanizem ogroža pravilno in usklajeno izvajanje ukrepov, uvedenih v predlagano revizijo Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85, in uvedbo digitalnega tahografa s strani pogodbenic, ki niso članice EU. Zato je v interesu EU, da izboljša proces odločanja glede digitalnih tahografov in AETR.

Na ravni UNECE se je začel proces za revizijo AETR glede tega. Komisija zagovarja naslednje korake za zagotovitev bolj učinkovitega procesa odločanja z vključitvijo vseh zadevnih držav in posvetovanjem z njimi pri opredeljevanju in posodobitvi tehničnih značilnosti digitalnega tahografa .

Kot prvi prehodni korak se zdi v času, ko še niso opravljene potrebne prilagoditve AETR, primerno vključiti države AETR in se posvetovati z njimi pri odločanju o spremembah tahografov, sprejetih na ravni EU. To vključitev bi lahko formalizirali z ustanovitvijo „strokovne skupine Foruma o tahografih“, kot je predlagala Komisija v vzporednem predlogu za revizijo Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85. Odločitve o tehničnih posodobitvah Priloge IB bi zato bile pregledne in popolnoma obveščene o stališču pogodbenic AETR.

V končnem koraku bi bilo treba prilagoditi AETR, tako da bi bilo omogočeno sodelovanje EU in vseh pogodbenic AETR pri tehničnem prilagajanju digitalnega tahografa. AETR bi moral omogočati poseben postopek za tehnično prilagoditev tahografov. Primer takega postopka obstaja na primer v Sporazumu gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabljajo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“)[17]. S takim mehanizmom bo možno redno izvajati potrebne prilagoditve tehničnemu napredku in moral bi biti zasnovan tako, da bi omogočal hitro odzivanje na določena razvojna dogajanja, kadar bi bilo to potrebno, pri čemer bi v proces odločanja vključeval vse strani, ki uporabljajo digitalne tahografe.

Glede na to veliko spremembo AETR in zakonodaje EU se zdi potrebno zagotoviti, da EU postane polnopravna pogodbenica AETR. Glavni razlog je ta, da bi tak pristop jamčil učinkovito zastopanje interesov EU v postopkih UNECE in usklajen razvoj zakonodaje EU vzporedno z razvojem AETR, kot se to na primer dogaja v primeru „Revidiranega sporazuma iz leta 1958“. Ad-hoc usklajevanje Komisije z državami članicami, ki je sedanja praksa za oblikovanje skupno dogovorjenih stališč za sestanke UNECE, se ne zdi več primerno za prihodnje odločitve, ki se bodo sprejemale v okviru AETR o tehnični prilagoditvi tahografov. Poleg tega bi bil tak pristop v skladu s sklepom Sodišča, ki navaja: „zato, ker tematika AETR spada na področje uporabe [Uredbe (ES) št. 561/2006], je bila Skupnost od začetka veljavnosti navedene uredbe naprej pooblaščena, da se pogaja in sklene zadevni sporazum“[18].

Komisija bo skupaj z UNECE in glavnimi pogodbenicami AETR, ki niso članice EU, raziskala njihovo pripravljenost spremeniti AETR z namenom, da omogočijo pristop EU h konvenciji. Odvisno od pozitivnega izida teh raziskovalnih pogovorov bo Komisija zaprosila Svet za mandat za pogajanja z namenom izvesti drugi korak, opisan zgoraj (člen 218 PDEU). Po tem, ko se bo EU pridružila AETR, bo EU prilagodila svoja pravila za opredeljevanje stališč EU v AETR, podobno kot je to izvedeno s Sklepom Sveta 97/836/ES.

Združitev vozniških kartic z vozniškimi dovoljenji

Predlog za revizijo Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 predvideva, da bodo do leta 2018 vozniške kartice združene z vozniškimi dovoljenji. Ta ukrep zahteva manjše prilagoditve Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih[19]. Komisija bo, takoj ko bo mogoče, predložila predlog za ustrezno spremembo Direktive o vozniških dovoljenjih.

OKVIRNI čASOVNI NAčRT ZA UVEDBO NOVEGA TAHOGRAFA

Vzporedni predlog za revizijo Direktive Sveta (EGS) št. 3821/85 določa opredelitev bistvenih zahtev in dodaja nekatere nove značilnosti. Obstoječe priloge in dodatki bodo na prvi stopnji ostali nespremenjeni in še vedno združljivi z novo predlagano uredbo.

Predlog predvideva, da bi bilo treba Prilogo IB spremeniti najpozneje do 31. decembra 2014, da se dodajo potrebne tehnične specifikacije za uvedbo funkcionalnosti GNSS, zmogljivosti za komuniciranje na daljavo in standardiziranega vmesnika za povezavo z ostalimi inteligentnimi prometnimi sistemi. Komisija načrtuje hkratno uvedbo novih varnostnih zahtev za IT, navedenih v točki 2.1. Treba pa je poudariti, da je treba te datume razumeti kot najpoznejše datume, na katere je treba nove specifikacije sprejeti in uvesti. Izkušnje, pridobljene ob prvem uvajanju digitalnih tahografov, kažejo, da po objavi tehničnih specifikacij panoga potrebuje najmanj dve leti, da začne uvajati izdelek na trg. Trženje novega „pametnega“ tahografa bi se torej lahko začelo do 1. januarja 2017. Komisija priznava, da je časovno obdobje, potrebno za industrijsko proizvodnjo, težko skrajšati. Komisija si bo zato kar najbolj prizadevala, da čim prej začne pripravljati priloge in dodatke, tako da bi nova oprema po možnosti prišla na trg pred končnim datumom leta 2017[20].

Potem se bo začelo tehnično delo vnašanja potrebnih sprememb v priloge in dodatke, čemur bodo sledile nove tehnične opredelitve za digitalne tahografe in končno nove tehnične enote na cestah in v vozilih. Priloga II kaže učinek izvajanja ukrepov na Prilogo IB.

Pregled dejavnosti za prihodnje leto:

Predlog Komisije za spremembo uredbe | Sprejetje uredbe | Priprava novih prilog in dodatkov | Sprejetje novih prilog in dodatkov | Razvijanje in proizvodnja | Nova oprema na terenu |

2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |

SKLEPNA UGOTOVITEV

Bela knjiga o prometu je pozvala k reviziji predpisov o tahografu, tako da bi postal bolj stroškovno učinkovit in da bi prispeval k nadaljnji integraciji trga cestnega tovornega prevoza. Čeprav vzporedni predlog za spremembo Uredbe Sveta št. 3821/85 uvaja več ukrepov, ki bodo izboljšali tahografski sistem, bodo potrebne še ostale dejavnosti, ki bodo omogočile polno učinkovitost teh ukrepov ali jih dopolnile. Komisija je odločena, da za izvedbo teh ostalih dejavnosti napravi naslednje korake:

1. Prilagodi Prilogo IB tehničnemu napredku z delegiranim aktom v letu 2014, zlasti za ohranitev varnostne ravni digitalnega tahografa, kot je bilo pojasnjeno. Zainteresirane strani so vabljene, da dejavno sodelujejo v tem procesu in da v svoje načrte za prihodnost vključijo navedene predvidene datume za proizvodnjo in za dejanski začetek uporabe nove opreme.

2. Zahteva od CEN v letu 2011, da razvije standarde za pečate. Ti standardi bi morali biti na voljo do leta 2014.

3. Na mednarodni ravni nadaljuje svoja prizadevanja za promocijo socialnih pravil EU v cestnem prometu in uporabo tehnološko razvijajočih se digitalnih tahografov v vseh svojih sosednjih državah. V ta namen bo Svetu do konca leta 2011 predlagala, da bi morala EU postati polnopravna članica AETR, pod pogojem, da bodo imeli zdaj potekajoči raziskovalni pogovori s pogodbenicami AETR, ki niso članice EU, pozitiven izid.

4. Predlaga spremembo Direktive 2006/126/ES o vozniških dovoljenjih, da se uredi združitev vozniških kartic in tahografskih kartic do konca leta 2011.

P riloga I

Pregled pričakovanih sprememb/priprave novih dodatkov

Novi varnostni mehanizmi | Vključitev GNSS | Standardizirani tehnični vmesnik za inteligentne prometne sisteme | Komunikacija na daljavo za potrebe nadzora |

Priloga 1B | Prilogo 1B bo treba revidirati v luči nove uredbe |

Dodatek 1 – Slovar podatkov | Se spremeni | Se spremeni | Se spremeni |

Dodatek 2 – Specifikacije tahografskih kartic | Se spremeni | Se spremeni | Se spremeni |

Dodatek 3 – Piktogrami |

Dodatek 4 – Izpisi | Se spremeni | Se spremeni |

Dodatek 5 – Prikazi |

Dodatek 6 – Zunanji vmesniki |

Dodatek 7 – Protokoli prenosa podatkov | Se spremeni | Se spremeni | Se spremeni |

Dodatek 8 – Kalibracijski protokoli |

Dodatek 9 – Odobritev tipa - seznam obveznih preskusov | Se spremeni | Se spremeni | Se spremeni |

Dodatek 10 – Generični varnostni cilji | Se spremeni |

Dodatek 11 – Skupni varnostni mehanizmi | Se spremeni |

Novi Dodatek 12 – Inteligentni prometni sistemi | Se doda |

Novi Dodatek 13 – Komuniciranje na daljavo za namene nadzora | Se doda |

P riloga II

[pic]

[1] COM(2011) 144 konč.

[2] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/better-regulation/administrative-burdens/high-level-group/index_en.htm

[3] Povezava z napravami globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS – Global Navigation Satellite System) za komuniciranje na daljavo z izvršnimi policisti ob cesti in razvoj standardiziranega vmesnika za povezavo z aplikacijami inteligentnih prometnih sistemov.

[4] Gl. Oceno učinka SEC(2011) xxx

[5] UL L 204, 21.7.1998, str. 37–48.

[6] Evropski sporazum o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze.

[7] Albanija, Andora, Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Kazahstan, Lihtenštajn, Moldavija, Monako, Črna gora, Norveška, Ruska federacija, San Marino, Srbija, Švica, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Turčija, Turkmenistan, Ukrajina, Uzbekistan.

[8] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

[9] Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)

[10] Gl. zahtevo CSP_105 v Dodatku 10 Priloge IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85.

[11] Gl. zahtevo CSM_014 v Dodatku 11 Priloge IB k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85.

[12] Uredba Komisije (EU) št. 1266/2009 z dne 16. decembra 2009 o deseti prilagoditvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehničnemu napredku (UL L 339, 22.12.2009, str. 3)

[13] Interoperabilnost zagotavlja, da bo nov tip kartice dobro deloval v povezavi z vsemi tipi enote vozila, že prisotnimi v uporabi, in obratno. Združljivost nazaj in naprej se nanaša na združljivost med generacijami opreme. Kartice voznikov morajo biti brez težav združljive z različnimi generacijami tahografov in obratno.

[14] Gl. na primer: JRC, Poročilo o napadih na varnost digitalnega tahografa in o tveganjih, povezanih z uvedbo adapterjev, ki se vgrajujejo v lahka vozila, 2007; JRC, Poročilo o ranljivosti in možnosti nadzorovanja digitalnega tahografa, 2010; 25. poročilo Komisije o izvajanju socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom, SEC(2011)52; Price Waterhouse Cooper, Analiza tehničnih in organizacijskih ukrepov, ki jih države članice uporabljajo pri izvajanju Direktive 2006/22/ES, 2009.

[15] JRC, Poročilo o ranljivosti in možnosti nadzorovanja digitalnega tahografa, 2010.

[16] Gl. člen 22a sporazuma AETR.

[17] Gl. tudi Sklep Sveta z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“), 97/836/ES, UL L 346, 17.12.1997, str. 78.

[18] Zadeva Sodišča 22/70, Komisija proti Svetu, AETR.

[19] UL L 403, 30.12.2006, str. 18–60.

[20] Za združitev vozniških kartic z vozniškimi dovoljenji se v členu 35 predloga uredbe pojavljata dva različna datuma, 19. 1. 2013 in 19. 1. 2018. Ta dva datuma sta upravičena na podlagi obdobja petih let upravne veljavnosti vozniških dovoljenj, ki bo postalo tudi obdobje veljavnosti vozniških kartic.