Bruselj, 11.03.2005

KOM(2005)78 končno

SPOROČILO KOMISIJE

Politika civilnega letalskega prometa Skupnosti do Ljudske republike Kitajske– krepitev sodelovanja in odpiranje trgov

1. UVOD IN VSEBINA

1.1 Ljudska republika Kitajska, država z najštevilnejšim prebivalstvom na svetu, se je v zadnjih 15 letih pojavila v vlogi enega ključnih akterjev v svetovnih zadevah, kar je posledica njene izredne rasti in gospodarskega razvoja. Kitajska postaja vedno pomembnejši gospodarski in politični partner Evropske unije, in obratno.

Kitajska stalno napreduje pri reformi svojega gospodarstva. Pristop Kitajske k Svetovni trgovinski organizaciji decembra 2001 je bil pomemben dogodek in bo utrl pot nadaljnjemu odpiranju trga in neposrednemu tujemu vlaganju. Leta 2003 je Kitajska postala drugi največji trgovinski partner Evropske unije, takoj za Združenimi državami Amerike, Evropska unija pa je postala drugi največji izvozni trg za Kitajsko. Zaradi širitve leta 2004 je EU trenutno največji trgovinski partner Kitajske.

1.2 Kitajski trg zračnega prometa je med najhitreje rastočimi na svetu. Povprečna letna stopnja rasti števila letalskih potnikov na Kitajskem je bila med leti 1958 in 2002 približno 16 %, visoke stopnje rasti pa se pričakujejo vse do leta 2020.[1]

Tako Kitajska ponuja velike možnosti rasti tudi za evropske letalske prevoznike, proizvajalce letal in ponudnike storitev.

Olimpijske igre leta 2008 v Pekingu in razstava World Expo leta 2010 v Šanghaju bosta zagotavljali gonilno silo za obnovo in naložbe v letalskem sektorju, in s tem omogočili Kitajski, da bo uporabila ta dogodka za predstavitev svoje učinkovite in moderne podobe svetu. Pri tem pa se Kitajska sooča s pomembnimi izzivi, predvsem glede usklajevanja stalnega razvoja varnostnih sistemov s presenetljivimi stopnjami rasti zračnega prometa.

1.3 Kitajska se poslužuje postopnega in izbirnega, vendar odločnega pristopa pri odpiranju trga v civilnem letalskem prometu. Kot posledica sodb „odprtega zračnega prostora“ Evropskega sodišča z dne 5. novembra 2002 so dvostranski sporazumi med državami članicami in Kitajsko nevzdržni in potrebni sprememb. Komisiji je bilo dodeljeno „horizontalno“ pooblastilo za pogajanja s tretjimi državami glede takih potrebnih sprememb dvostranskih sporazumov.

Vendar je Komisija glede na (i) rastočo pomembnost kitajskega letalskega trga, (ii) težave, s katerimi se soočajo posamezne države članice pri iskanju poti za uskladitev dvostranskih sporazumov z zakonodajo Skupnosti in (iii) koristi, ki jih prinaša zamenjava razdrobljenega evropskega pristopa do Kitajske z usklajenim in liberalnim pristopom, mnenja, da je sedaj napočil čas za razvoj širšega obsega priložnosti glede letalskega prometa med Kitajsko in Skupnostjo.

1.4 Vzporedno s tem sporočilom Komisija predlaga, da Svet pooblasti Komisijo za pogajanja v imenu Evropske skupnosti glede celovitega Sporazuma o odprtem letalskem prometu s Kitajsko. Uspešni poskusni stiki med Splošno upravo za civilno letalstvo Kitajske (CAAC) in službami Evropske komisije so bili vzpostavljeni maja 2004 in lahko služijo kot dobra podlaga za začetek uradnih pogajanj.

2. Rastoča pomembnost političnega in gospodarskega sodelovanja med EU in Kitajsko

2.1 V zadnjih letih se je kitajsko gospodarstvo s svojo več kot 7 % stopnjo gospodarske rasti v 14 zaporednih letih izkazalo kot izjemno uspešno. V letu 2003 je kitajsko gospodarstvo doseglo rast 9,1 %, kar je najvišja vrednost v sedmih letih. Gospodarska rast v nekaterih velikih mestnih središčih, ki vodijo kitajski gospodarski razvoj, že na daleč razgalja povprečne stopnje gospodarske rasti.

Splošno priznano je, da je povpraševanje po letalskih prevozih tesno povezano z razvojem BDP. Ob upoštevanju navedenega in v luči izboljšanega materialnega položaja rastočega mestnega prebivalstva srednjega razreda, ki predstavlja pomemben potencial za turistična potovanja, se pričakuje stalno povečevanje povpraševanja po letalskih prevozih.

2.2 Trgovina med EU in Kitajsko narašča hitreje kakor trgovina Kitajske z njenima preostalima glavnima partnerjema (Japonsko in Združenimi državami). Celotna trgovinska izmenjava med EU in Kitajsko v letu 2003 je bila ocenjena na 135 milijard EUR, kar je za več kot 15 % več kot v letu 2002. Zaradi širitve leta 2004 je EU trenutno največji trgovinski partner Kitajske.

2.3 Oprta na samo velikost in skoraj 1,3 milijarde prebivalstva (22 % svetovnega prebivalstva), nadpovprečne stopnje rasti gospodarstva in ogromen splošni potencial, je gospodarska teža Kitajske in njen politični položaj v svetu danes precej drugačen od njenega položaja iz 90. let. Širok politični dialog med Kitajsko in EU je bil uradno vzpostavljen leta 1994.

Krepitev odnosov med Kitajsko in EU je pomemben del kitajske zunanje politike. V svojem prvem „ Dokumentu o politiki do EU“ , je kitajska vlada oktobra 2003 izpostavila prednostna področja in načrte za krepitev političnih, gospodarskih in trgovinskih odnosov med Kitajsko in EU.

Izboljšanje dostopnosti trga in pogojev za naložbe na Kitajskem je ključni cilj EU. Nadaljnja reforma in liberalizacija bosta Kitajski pomagali pritegniti tuje naložbe, tehnološko znanje in izkušnje ter vzdrževati gospodarsko rast. To velja za katero koli gospodarsko področje, še posebej pa za področje civilnega letalskega prometa.

2.4 Šesti vrh EU-Kitajska oktobra 2003 je jasno pokazal, da Kitajska zdaj priznava Skupnost kot poglavitnega sogovornika za Evropo. S širitvijo EU in postopkom evropskega združevanja bodo sodelovanja na ravni Skupnosti in usklajevanje z EU postala vse pomembnejša tako za Kitajsko, kot tudi za Unijo. To se nanaša tudi na področje civilnega letalskega prometa, glede katerega sta se EU in Kitajska na Šestem vrhu sporazumeli, da je sodelovanje treba razširiti in poglobiti. To stališče je bilo potrjeno maja 2004 med obiskom kitajskega ministrskega predsednika Wen Jiabaoa na sedežu EU v Bruslju in nadalje poudarjeno med Sedmim vrhom EU-Kitajska, ki je potekal decembra 2004. Na Sedmem vrhu je bila v prihodnosti predvidena možnost sklenitve sporazuma o civilnem letalstvu med EU in Kitajsko

3. Naraščajoča vloga Kitajske v mednarodnem letalskem prometu – PREGLED TRGA

Kitajska – hitro rastoči strateški trg v civilnem letalskem prometu

3.1 V zadnjem desetletju je bil kitajski trg letalskega prometa med najhitreje rastočimi na svetu. Povprečna letna stopnja rasti notranjega in mednarodnega letalskega prometa je bila med leti 1958 in 2002 okrog 16 %. Po pričakovanjih naj bi skupno število potnikov v letalskem prometu leta 2004 preseglo 100 milijonov, medtem ko naj bi po napovedih tovorni letalski promet dosegel 2,5 milijona ton.

Od leta 1990 se je število razpoložljivih sedežev na rednih direktnih letih med EU in Kitajsko povečalo iz 250.000 na skoraj 3 milijone v letu 2003 (+1150%).[2] Število razpoložljivih sedežev na rednih direktnih letih na Japonsko, ki je še vedno največji trg letalskega prometa v Aziji za EU, se je v istem časovnem obdobju povečalo za „samo” 378 %.

3.2 Vse do pred približno 10 leti je bil Peking edini namembni kraj za evropske lete na Kitajsko. Od takrat in do leta 2003 so bili vsi leti na Kitajsko usmerjeni v Peking in Šanghaj, Šanghaj pa je doživel izjemno hitro rast in zdaj sprejme več kot 35 % vsega potniškega letalskega prometa iz Evrope. Sedaj se odpirajo nove letalske proge do številnih drugih kitajskih mest.

Osem prevoznikov iz EU redno prevaža potnike na Kitajsko na rednih progah, medtem ko vse tri glavne kitajske letalske družbe (Air China, China Eastern in China Southern) letijo v Evropo. Sedaj deluje skupno 21 prog med Kitajsko in EU. Največji delež rednega letalskega prometa med EU in Kitajsko ima Nemčija z 38 % celotnega prometa, medtem ko Franciji pripada delež 23 % in Veliki Britaniji 9 %. Od celotnega števila tedenskih letov med EU in Kitajsko, ki je aprila 2004 znašalo 141 letov, pripada Air China 28 % delež, medtem ko ima Lufthansa 17 % delež in Air France 15 % delež.

Pogled v prihodnost

3.3 Čeprav lahko prihodnja stopnja rasti kitajskega civilnega letalskega prometa ne bo tako spektakularna, kot je bila v zadnjih letih, bo še vedno impresivna. Mednarodno združenje letalskih prevoznikov, IACA, napoveduje 8,6 % povprečno letno rast letalskega potniškega prometa na Kitajskem v obdobju 2003–2007. To je po napovedih IACA skoraj trikratna svetovna povprečna stopnja rasti. Na splošno se za letalski tovorni promet pričakuje večja stopnja rasti kot za potniški promet.

CAAC pričakuje celo višje stopnje rasti letalskega prometa s povprečnim letnim povečanjem za 15 % do leta 2020.

Tako se za Kitajsko pričakuje, da bo v nadaljnjih desetih letih postala največji azijski trg in vodilno središče dejavnosti za letalski potniški promet, kakor tudi za mednarodni tovorni promet, in bo tako prevzela sedanji vodilni položaj Japonske na tem področju. Za celotni kitajski letalski potniški promet se pričakuje povečanje iz približno 100 milijonov potnikov v letu 2004 na 215 milijonov potnikov v letu 2014, kar bi povečalo njen celotni delež v azijsko-pacifiškem letalskem potniškem prometu na 25 % za razliko od 10 % iz leta 1985.[3]

Status odobrenega namembnega kraja

3.4 Eden ključnih dejavnikov povpraševanja in razvoja kitajskega letalskega prometa bo turizem. Mednarodni turistični prihodi na Kitajsko so se v letu 2002 povečali za 11 %, kar Kitajsko uvršča na peto mesto med državami, ki sprejmejo največ turistov na svetu. Iz Kitajske je v letu 2003 potovalo kar 20 milijonov turistov (+ 22 % iz leta v leto). Kitajska je tako prehitela Japonsko in postala največji azijski izvor turistov. Predvideva se, da naj bi do leta 2020 število turistov, ki iz Kitajske potuje v tujino, doseglo število 100 milijonov.

Da bi pospešili in pritegnili skupine turistov iz Kitajske v Evropo, sta Skupnost in kitajska vlada februarja 2004 podpisali Memorandum o soglasju, v skladu s katerim bo Skupnost uživala „Status odobrenega namembnega kraja“ (ADS). Skupine kitajskih turistov lahko potujejo samo v države, ki jim je Kitajska podelila ADS. Do sedaj privatni turizem iz Kitajske v EU ni bil možen.

Načrt ADS bo poenostavil postopek prošenj za izdajo vizuma za skupine kitajskih turistov, ki želijo obiskati Evropo.

Izvajanje načrta ADS bi naj znatno povečalo število novih turistov iz Kitajske v Evropi. To bo imelo globoke posledice na zmožnosti letalskih prevoznikov in letališč z letalskimi programi, ki jih že sedaj dodajajo za lete na Kitajsko, da bi tako ustregli povečanemu povpraševanju.

4. Smernice kitajske politike glede letalskega prometa – Odpiranje zračnega prostora

4.1 Zadnja leta se v sektorju za civilni letalski promet Kitajske odvija precejšnja sprememba. Izgleda, da predstavlja preoblikovanje sektorja za civilni letalski promet Kitajske postopen korak stran od osrednjega načrtovanja k decentralizacijo in globalizaciji.

Razvoj letalskega prometa in politike na tem področju je na Kitajskem opazno zaznamovan z naslednjimi ključnimi značilnostmi:

- Združevanje letalske industrije v tri glavne letalske družbe

- Vznikajoča liberalizacija in odpiranje trga, tako notranjega kot zunanjega

- Razvoj nove letališke infrastrukture in tehnologije vodenja letalskega prometa

Vsaka od teh značilnosti bo na kratko predstavljena v besedilu, ki sledi.

Združevanje

4.2 Sredina 90-tih let je bila v kitajski letalski industriji zaznamovana z nizko stopnjo varnosti in hudimi nesrečami. Preseganje zmogljivosti je še dodatno vodilo v intenzivno zniževanje cen in hudo konkurenco na domačem trgu, kar je omejilo širjenje na mednarodne trge. To je vlado pripeljalo do tega, da si je začela prizadevati za politiko združevanja in nadzora cen večinoma državno nadzorovane letalske industrije. V poznih 90. letih je CAAC zaradi samo delnega napredka pri preoblikovanju v tem času julija 2000 oznanila, da se bo 10 prevoznikov, ki so pod njenim neposrednim nadzorom, združilo v tri glavne letalske družbe. Kot rezultat so se pojavile tri letalske družbe s približno enakim številom letal (približno 100) in enakimi sredstvi (približno 6 milijard ameriških dolarjev) in so bile nastanjene okrog treh glavnih geografskih centrov: Air China (Peking), China Eastern Airlines (Šanghaj) in China Southern Airlines (Guangzhou).

4.3 Tri glavne letalske družbe opravljajo približno 80 % letov na Kitajskem. Združevanje letalske industrije je ustvarilo dobičkonosne letalske družbe z močno pozitivno bilanco, ki so se bile zmožne širiti in tekmovati na mednarodnem trgu ter privabiti tuje naložbe in partnerje. Kitajski letalski prevozniki so že tradicionalno svojo pozornost usmerjali na domače tržišče, saj je delež prepeljanih potnikov v mednarodnem prometu le 13 % v primerjavi s skupnim številom potnikov, ki jih je prepeljalo največjih 5 letalskih prevoznikov na Kitajskem v letu 2002.

4.4 Letalski prevozniki, nekdaj v popolni lasti države, zdaj kotirajo na borzah in so delno v zasebni lasti. Neposredni nadzor nad državnim delom lastništva teh letalskih prevoznikov je CAAC predala drugim vladnim agencijam, sama pa se osredotoča na njeno upravno vlogo.

Odpiranje trga

4.5 Kitajska jasno signalizira njen namen in pripravljenost odpreti domači in mednarodni trg letalskega prometa večji konkurenci. CAAC je oznanila, da bo postopoma odprla pravice za letalski promet za celinsko Kitajsko za tuje prevoznike, vključno z več pravicami do kabotaže in spodbujanjem tujih prevoznikov, da bi leteli na Kitajsko, ter celinskih prevoznikov za lete do tujih mest.

4.6 CAAC namerava liberalizirati kitajski letalski trg v treh fazah, kar naj bi do leta 2010 vodilo v 70 – 80 % odprtje letalske industrije.

CAAC prav tako postopoma ukinja državni nadzor nad cenami letalskih prevozov, da bi tako letalskim prevoznikom nudila večjo prožnost pri oblikovanju cen prevozov v skladu z zahtevami tržišča.

Poročila, da CAAC podpira tudi cenovno zelo ugodne letalske prevoznike kot strategijo za razvoj turizma srednjega razreda in gospodarskega razvoja zahodne Kitajske, so nadaljnji pomemben znak liberalizacije.

Kot rezultat njene nove politike je CAAC podpisala vrsto liberalnejših dogovorov o letalskih storitvah s tretjimi državami, vključujoč Singapur, Tajsko, Avstralijo in nazadnje tudi Združene države. Mnogokrat prevozi tovora vodijo v večjo liberalizacijo, vendar jim sledijo podobni premiki tudi v potniškem prometu.

4.7 Kitajska prav tako liberalizira pravila za tuja vlaganja v civilnem letalstvu. V letu 2002 je pričela veljati nova Uredba o „ Določbah o tujih vlaganjih v civilnem letalskem prometu “, ki je bila sprejeta z namenom okrepitve odpiranja civilne letalske industrije Kitajske in spodbujanja tujih vlaganj tako v letališča, letalske prevoznike kot v ostale projekte in storitve. Vendar pa tuji vlagatelji ne morejo prevzeti nadzora nad kitajskimi letališči ali letalskimi prevozniki.

Infrastruktura – letališča, letala in upravljanje zračnega prometa

4.8 Da bi zadostili naraščajočim potrebam po storitvah letalskega prevoza na Kitajskem, so potrebna obsežna vlaganja v infrastrukturo letalskega prometa, tako na področju letališč, letal, tehnologije vodenja zračnega prometa, kot na področju pomožnih objektov in naprav.

Od leta 1990 je Kitajska zgradila več kot 25 novih letališč in je imela leta 2002 skupno 160 civilnih letališč. Do leta 2015 se pričakuje povečanje števila letališč na 260.

Novi načrti vključujejo novo letališče v mestu Guangzhou; razširitev glavnega mednarodnega letališča v Pekingu, vključno z novo vzletno stezo, ki naj bi bila dokončana leta 2007, da bi bila nared za Olimpijske igre leta 2008, in razširitev letališča Pudong v Šanghaju z novo vzletno stezo, ki bi jo naj dokončali do leta 2005-2006. Samo skupna vlaganja v ta tri določena mednarodna središča so predvidena v višini več kot 5 milijard ameriških dolarjev v naslednjih štirih letih.

Lastništvo in nadzor nad letališči sta bila nedavno decentralizirana in predana provincijskim in mestnim oblastem, ki imajo sedaj močno spodbudo za razvoj njihovega regionalnega trga letalskega prometa in da pritegnejo zasebni kapital v podporo temu načrtu.

4.9 CAAC napoveduje, da bodo kitajski letalski prevozniki v naslednjih dveh desetletjih poleg obstoječe flote potrebovali dodatnih skoraj 1800 novih potniških letal. To ponuja evropski letalski in vesoljski industriji znatne poslovne priložnosti, predvsem na pomembnem tržnem področju velikih civilnih potniških letal.

Kitajska bo prav tako potrebovala novo tehnologijo vodenja zračnega prometa, da bo lahko vodila nenehno naraščajoč letalski promet. Predvideva se, da bo morala Kitajska v naslednjem desetletju vložiti več kot 1,1 milijarde ameriških dolarjev v izboljšanje infrastrukture za vodenje njenega zračnega prometa (ATM). Dejansko bo potrebno vso to opremo uvoziti in evropsko gospodarstvo je v dobrem položaju, da to tehnologijo lahko zagotovi.

Prav tako bo morala Kitajska posodobiti širok spekter pomožnih objektov in naprav ter storitev, kot so upravljanje na zemlji, točenje goriva, itd. Kitajska bo morala vložiti napore, da bi odstranila ovire za odprtje trga na teh področjih, vključno z oskrbo z gorivom in računalniškim sistemom rezervacij, kjer so dosedanje prakse diskriminatorne do tujih dobaviteljev.

Ključni izzivi, s katerimi se sooča civilno letalstvo Kitajske

4.10 Spektakularna rast civilnega letalskega prometa Kitajske ima tudi svoje negativne plati, saj je usklajevanje strmega naraščanja povpraševanja po letalskih prevozih z razvojem letalske varnosti in izvrševanjem ter upravljanjem moderne tehnologije zelo zahtevno.

CAAC je zato izpostavila naslednje poglavitne izzive za nadaljnji razvoj varnega in tržno naravnanega civilnega letalskega prometa na Kitajskem:

- izboljšanje varnosti in varnostnih predpisov ter nadzornih zmožnosti,

- nadaljnje širjenje infrastrukture,

- optimiziranje izkoriščenosti zračnega prostora,

- izboljšanje usposabljanja za osebje,

- razvoj tržnih mehanizmov in zakonov na področju konkurence,

- prilagoditev letalskih prevoznikov in letal, da bodo postali konkurenčnejši.

V luči teh izzivov ima Kitajska močan interes učiti se iz evropskih izkušenj pri razvoju varnih in konkurenčnih storitev na področju letalskih prevoznih storitev. V tem oziru je Kitajska ocenila s strani EU sofinanciran „Projekt sodelovanja na področju civilnega letalskega prometa med EU in Kitajsko“ kot zelo dragocen. Projekt se je začel leta 1999 in vanj je Skupnost vložila skupaj več kot 15 milijonov EUR. Tako kitajske oblasti in gospodarstvo kot evropski gospodarski interesi so izrazili močno podporo za nadaljevanje tega projekta ali podobnih oblik dolgoročnega sodelovanja.

5. Zakaj je potreben pristop na ravni Skupnosti do zunanjih odnosov na področju letalstva ?

5.1 Od 60. letih so odnosi med EU in Kitajsko na področju civilnega letalskega prometa temeljili na dvostranskih sporazumih o letalskih storitvah, sklenjenimi med posameznimi državami članicami in Kitajsko z majhnim, če sploh, usklajevanjem na ravni Skupnosti. 19 od 25 držav članic EU ima podpisane dvostranske sporazume o letalskih storitvah s Kitajsko (vse razen Cipra, Irske, Litve, Malte, Portugalske in Slovenije). Vsi ti dvostranski sporazumi temeljijo na imenovanju nacionalnega letalskega prevoznika (ali v nekaj primerih večih) na ravni države članice, ki lahko leti na progah na Kitajsko. Še več, prevozne pravice, dodeljene po teh dvostranskih sporazumih so omejene, zato tudi omejujejo področje konkurence.

V skladu s sodbami Evropskega sodišča z dne 5. novembra 2002, je treba obstoječe dvostranske sporazume o letalskih storitvah, ki temeljijo na imenovanjih nacionalnih letalskih prevoznikov, nujno spremeniti, tako da vključijo klavzule določenih prevoznikov Skupnosti, ki dovoljujejo določitev katerega koli letalskega prevoznika Skupnosti, ustanovljenega v državi članici.

5.2 Dialog med kitajskimi oblastmi za civilni letalski promet in službami Evropske komisije je bil vzpostavljen maja 2004, med katerim so službe Komisije obvestile CAAC o potrebi po spremembi obstoječih sporazumov o letalskih storitvah. Obe strani sta izrazili interes za nadaljnje razgovore s ciljem razrešiti zadevo v čim krajšem času.

Obe strani sta se strinjali, da nadaljujeta dialog in nadalje razvijata sodelovanje z namenom doseči celovit sporazum med Kitajsko in Skupnostjo. Službe Evropske komisije so obvestile kitajsko stran o svojem namenu, da naredijo potrebne korake in zaprosijo Svet za pooblastilo za pogajanja glede takšnega sporazuma s Kitajsko.

Med sestankom maja 2004 je CAAC predstavila širok razpon predlogov za tesnejše tehnično sodelovanje in pomoč s strani EU v civilnem letalskem prometu, vključno z varnostnim upravljanjem, kontrolo zračnega prometa, potrdili o plovnosti, urejevanjem dostopa do trga in uporabe zakonov v zvezi s konkurenco in letalskimi standardi.

5.3 To sporočilo, ki zaproša za pooblastilo za pogajanja v imenu celotne Skupnosti za sklenitev sporazuma o letalskih storitvah s Kitajsko, sledi sodbam Evropskega sodišča in političnim dogovorom, ki jih je sklenil Svet za transport 5. junija 2003. Prav tako odraža sprejetje Skupnosti kot pogajalca pri mednarodnih sporazumih na mnogih gospodarskih področjih, vključno z letalskim prevozom.

Trenutno potekajo pogajanja Komisije glede sporazumov o letalskem prevozu v skladu s „horizontalnim pooblastilom” s številnimi državami, z nekaterimi državami pa je že parafirala sporazume. Taki sporazumi so lahko prvi korak k bolj vsestransko odprtemu letalskemu sporazumu med Skupnostjo in temi državami. Leta 2004 je Komisija izdala Sporočilo „Politika Skupnosti do njenih sosed na področju letalstva“[4], v katerem je predlagala nadaljnja bolj splošna in obsežna pogajanja Skupnosti s številnimi sosednjimi državami. Decembra 2004 je Komisija dobila široka pooblastila za pogajanja z Marokom in Zahodnim Balkanom.

5.4 Ker je EU razvila močan obseg notranjega trga letalskega prometa Skupnosti, bi bilo nelogično, če se ta obseg ne bi razširil izven EU območja. Še več, izkušnje, ki si jih je v tem oziru pridobila EU, smatrajo tretje države za zelo dragocene.

Bela knjiga Evropske komisije „ Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev “[5] je poudarila potrebo Unije, da poveča svojo zmožnost uveljavljanja v mednarodnih odnosih in da nastopi enotno na mednarodnem prizorišču v bran njenim interesom na gospodarskem, socialnem in okoljskem področju. EU je na različnih področjih pokazala, da lahko doseže in reši več, če deluje v močni zvezi in kot enota.

5.5 Vendar Evropska unija ostaja – za razliko od Združenih držav – razdrobljena v svojih odnosih s tretjimi državami.

Vodenje in izidi dvostranskih pogajanj v zadnjih mesecih med državami članicami in tretjimi državami do sedaj še niso pripeljala do potrebnih približanj obstoječih sporazumov zakonodaji Skupnosti. Zato morajo Skupnost in države članice delovati skupaj, da bi uredile dostop, zagotovile razvoj industrije in dosegle skladnost s predpisi Skupnosti.

5.6 Nobenega razloga ni, da ne bi bile koristi od odprtja dostopa do trga in pravil vlaganj v tretjih državah, kot je Kitajska, v principu podobne koristim Odprtega zračnega prostora med EU in Združenimi državami Amerike. Nedavna študija, ki jo je naročila Evropska komisija, nazorno ocenjuje možne dolgoročne obojestranske gospodarske koristi popolnoma liberaliziranega letalskega tržišča med EU in Kitajsko, ki lahko doseže zneske več sto milijonov eurov letno.

Seveda bo najpomembnejše zagotoviti, da bo odprtje in vključitev trgov potekalo uravnoteženo in upoštevalo ostale pomembne politične cilje ter olajša morebitne nasprotne učinke, bodisi na področju konkurence, okoljske zaščite ali na ostalih področjih. Ravno tako bi morala biti za EU zagotovljena prožnost pri uporabi gospodarskih ali nadzornih orodij, ki so potrebni za uravnoteženje nasprotnih okoljskih učinkov, ki bodo nastali pri pričakovanem povečanju obsega prometa.

5.7 Predlaganje obširnega pooblastila za pogajanja s Kitajsko, ki ustrezneje odraža položaj EU v svetu danes, bi zelo okrepilo pogajalski položaj Skupnosti in obenem naznanilo odločnost Skupnosti, da razreši pomembne kršitve zakonodaje Skupnosti in pristojnosti, ter tako dokazalo zavezanost Evrope za odpiranje trgov in trajnostni razvoj.

6. ZAHTEVA ZA POOBLASTILO ZA POGAJANJA IN CILJ POGAJANJ

6.1 Kot je razvidno iz Sporočila, se je Kitajska lotila globokih sprememb na področju njenega civilnega letalskega prometa, vključno s preoblikovanjem domače letalske industrije in postopne prenove in odpiranja trga.

Potrebni pa bodo še veliki napori za razvoj letalskega prometa na Kitajskem, da bi ta dosegel prizadevanja Kitajske, kot tudi mednarodne standarde. Tesnejše sodelovanje med EU in Kitajsko je najpomembnejše in bo obojestransko koristno, pripomoglo pa bo k razvoju učinkovitega, čvrstega in varnega letalskega sektorja.

Zato Komisija smatra kot zelo pomembno ponuditi Kitajski vsestranski okvir za tesnejše sodelovanje na področju civilnega letalskega prometa.

Takšno sodelovanje mora nasloviti in razrešiti pravne zadeve v odnosu do obstoječih dvostranskih sporazumov med Kitajsko in državami članicami.

6.2 Vendar pa sporazum s Kitajsko naj ne bi bil omejen samo na strinjanje z določenimi klavzulami Skupnosti. Zagotoviti mora tudi željeni okvir, ki vključuje industrijsko sodelovanje in širše letalske zadeve, kot so sodelovanje na področjih letalske varnosti, zaščite, vodenja zračnega prometa, tehnologije in raziskav in poslovanja.

Medtem, ko so pričakovanja velika, pa lahko razvoj v celoti odprtega zračnega prostora Kitajske traja nekaj časa in se lahko najbolje razvije postopoma, tako da zagotovi lahek prehod in vključitev trga, ki temelji na postopnem vključevanju in izvajanju novih pravil.

6.3 Cilj pooblastila, ki ga predlaga Komisija, je opisan v predlaganem posebnem osnutku Sklepa Sveta.

6.4 V kolikor lahko te omejitve glede prometnih pravic ostanejo v sklopu bodočega sporazuma med Skupnostjo in Kitajsko, ali v sklopu katerega koli drugega sporazuma med celotno Skupnostjo in tretjimi državami, bo Skupnost morala razviti jasne in nediskriminatorne postopke za dodelitev takih omejenih prometnih pravic, kot so jih dosegli na pogajanjih na ravni Skupnosti. Taki postopki se pripravljajo in predlog bo podan v bližnji prihodnosti.

7. Zaključki

7.1 Področje civilnega letalskega prometa ponuja pomembne nove priložnosti za nadaljnjo krepitev sodelovanja na področju prevoznega sektorja in medsebojne koristi Kitajske in EU. Zato si je potrebno sedaj prizadevati, da bo zračni promet postal naslednje ključno področje tesnejšega sodelovanja med EU in Kitajsko na področju prevozništva.

7.2 V tej luči predlaga Komisija pogajanje in zaključek celovitega odprtega letalskega sporazuma z Ljudsko republiko Kitajsko in poziva Svet, da pooblasti Komisijo za začetek pogajanj za dosego takega sporazuma v imenu Evropske skupnosti.

Komisija bo tesno sodelovala z državami članicami in vsemi ustreznimi interesnimi skupinami pri nadaljnjem razvijanju in doseganju ciljev, podanimi v predlaganem Sklepu Sveta.

[1] Splošna uprava za civilno letalstvo Kitajske (CAAC), 2004.

[2] Vir: vozni red OAG.

[3] „Asia/Pacific Air Traffic – Growth and Constraints” (Letalski promet Azija/Pacifik – razvoj in omejitve) , Air Transport Action Group (ATAG) (Družba za letalski prevoz) 2001.

[4] COM(2004) 74, „Politika Skupnosti do njenih sosed na področju letalstva“, 9. februar 2004.

[5] COM(2001) 370.