EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 21.9.2018 COM(2018) 661 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo organu, odgovornemu za razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2017 {SWD(2018) 429 final}



Kazalo 1. Uvod 2. Poslanstvo Službe za notranjo revizijo: cilji glede neodvisnosti, objektivnosti in odgovornosti ter obseg poročila 3. Pregled revizijskega dela 3.1. Izvajanje revizijskega načrta za leto 2017 3.2. Statistični podatki o priporočilih Službe za notranjo revizijo 4. Sklepi na podlagi revizijskega dela, opravljenega v letu 2017 4.1. Sklepi o revizijah smotrnosti poslovanja 4.1.1. Smotrnost poslovanja generalnih direktoratov, služb in izvajalskih agencij Komisije: horizontalni postopki 4.1.2. Smotrnost pri izvajanju proračunskih sredstev za poslovanje in za upravo 4.2. Delni sklepi Službe za notranjo revizijo o stanju notranje kontrole posameznih generalnih direktoratov 4.3. Splošno mnenje o finančnem poslovodenju Komisije 5. Posvetovanje s komisijo za finančne nepravilnosti pri Komisiji 6. Ukrepi za zmanjšanje morebitnih navzkrižij interesov (mednarodni standardi) – preiskava Evropskega varuha človekovih pravic 7. Sklepi



1.Uvod

To poročilo v skladu s finančno uredbo seznanja Evropski parlament in Svet z delom, ki ga je opravila Služba Komisije za notranjo revizijo (IAS). Temelji na poročilu, ki ga je pripravil notranji revizor Komisije v zvezi z revizijskimi in svetovalnimi poročili Službe za notranjo revizijo, zaključenimi leta 2017 , o generalnih direktoratih, službah in izvajalskih agencijah Komisije . V skladu s svojo pravno podlago vsebuje povzetek števila in vrst opravljenih notranjih revizij ter priporočil in sprejetih ukrepov na podlagi teh priporočil.



2.Poslanstvo Službe za notranjo revizijo: cilji glede neodvisnosti, objektivnosti in odgovornosti ter obseg poročila Poslanstvo Službe za notranjo revizijo je Komisiji zagotavljati neodvisne, objektivne storitve dajanja zagotovil in svetovanja, namenjene dodajanju vrednosti in izboljšanju delovanja Komisije. Služba za notranjo revizijo pomaga Komisiji pri doseganju njenih ciljev z uvajanjem sistematičnega in discipliniranega pristopa, potrebnega za ocenjevanje in pripravo priporočil za izboljšanje učinkovitosti postopkov obvladovanja tveganja, kontrole in upravljanja. Njene naloge vključujejo ocenjevanje in pripravo ustreznih priporočil za izboljšanje postopka upravljanja pri doseganju naslednjih ciljev: spodbujanje ustrezne etike in vrednot v organizaciji, zagotavljanje učinkovitega upravljanja organizacijske smotrnosti in odgovornosti ter učinkovito sporočanje informacij o tveganju in kontroli ustreznim oddelkom organizacije. S tem spodbuja kulturo učinkovitega in uspešnega upravljanja v okviru Komisije in njenih služb. Neodvisnost Službe za notranjo revizijo je določena v finančni uredbi in njeni listini o delu , ki jo je sprejela Komisija. Služba za notranjo revizijo o vseh svojih revizijah poroča Odboru za spremljanje poteka revizij. Odbor za spremljanje poteka revizij pomaga kolegiju komisarjev z zagotavljanjem, da službe Komisije ustrezno upoštevajo delo Službe za notranjo revizijo in Evropskega računskega sodišča ter da se sprejmejo ustrezni nadaljnji ukrepi. Služba za notranjo revizijo opravlja svoje delo v skladu s finančno uredbo in Mednarodnimi standardi strokovnega ravnanja pri notranjem revidiranju ter etičnim kodeksom Inštituta notranjih revizorjev. Služba za notranjo revizijo ne opravlja revizije sistemov, s katerimi države članice izvajajo nadzor nad finančnimi sredstvi EU. Take revizije, ki segajo do ravni posameznih upravičencev, opravljajo notranji revizorji držav članic, nacionalni revizijski organi, drugi posamezni generalni direktorati Komisije in Evropsko računsko sodišče. Služba za notranjo revizijo pa opravlja revizijo ukrepov, ki so jih službe Komisije sprejele za izvajanje nadzora in revizije organov v državah članicah ter drugih organov, ki so odgovorni za izplačevanje finančnih sredstev EU, na primer Združenih narodov. Kot je določeno v finančni uredbi, lahko Služba za notranjo revizijo te dolžnosti opravi na kraju samem, tudi v državah članicah.



3.Pregled revizijskega dela 3.1.Izvajanje revizijskega načrta za leto 2017 Do presečnega datuma, tj. 31. januarja 2018, se je v okviru posodobljenega revizijskega načrta za leto 2017 izvedlo 98 % načrtovanih nalog za revizije v Komisiji, službah in izvajalskih agencijah . Dokončanih je bilo 148 nalog (vključno z revizijami, nadaljnjimi revizijami, pregledi in posveti), ki so razčlenjene, kot sledi: 2017 2016 2015 Naloge Poročila Naloge Poročila Naloge Poročila Revizija 54 58 52 60 38 52 Nadaljnje revizije 90 – 95 – 96 – (Omejen) pregled 2 2 6 6 2 2 Izjava s predhodnimi ugotovitvami 0 0 0 1 1 1 Ocena tveganja za SSZZ 0 0 0 0 1 1 Posvetovanje 2 2 1 1 1 1 Skupaj 148 62 154 68 139 57 Prvotni načrt za leto 2017 je vseboval 66 revizijskih nalog (vključno z revizijami, pregledi in posvetovanji, vendar brez nadaljnjih revizij), ki naj bi se končale do presečnega datuma 31. januarja 2018. Poleg tega je vseboval 38 nalog, ki naj bi se začele pred tem presečnim datumom in končale v letu 2018. Načrt za leto 2017 je bil posodobljen sredi leta. Odbor za spremljanje poteka revizij je obravnaval prvotni in posodobljeni načrt. Služba za notranjo revizijo v skladu s svojo listino in mednarodnimi standardi ter za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja revizijskega načrta svoje revizijsko delo načrtuje na podlagi ocene tveganja in analize zmogljivosti. Izvajanje se nato redno spremlja in po potrebi se izvedejo prilagoditve. 3.2.Statistični podatki o priporočilih Službe za notranjo revizijo Število priporočil, ki jih je Služba za notranjo revizijo izdala leta 2017 (vključno z njihovo stopnjo sprejemanja), je bilo naslednje: Nova priporočila Sprejeta v celoti Delno sprejeta Nesprejeta Prednost Št. Št. % Št. % Št. % Nujno 1 1 100 0 0 0 0 Zelo pomembno 71 71 100 0 0 0 0 Pomembno 126 124 98 2 2 0 0 Zaželeno 1 1 100 0 0 0 0 Skupaj 199 197 99 2 1 0 0 Za vsa sprejeta ali delno sprejeta priporočila so revidiranci pripravili osnutke akcijskih načrtov in jih predložili Službi za notranjo revizijo, ki jih je ocenila kot zadovoljive. Notranji revizor je v svojem letnem poročilu o notranji reviziji za leto 2017, predloženem Komisiji maja 2018, navedel, da dva akcijska načrta takrat (ob upoštevanju presečnega datuma 31. januarja 2018) še nista bila predložena . Od izdaje navedenega poročila sta bila oba akcijska načrta predložena Službi za notranjo revizijo, ki ju je ocenila kot zadovoljiva, revidiranci pa so v celoti sprejeli osem priporočil (vsa v zvezi z revizijo ureditev Komisije za upravljanje/nadzor v zvezi z obvladovanjem tveganja, računovodskim poročanjem ter funkcijo naknadnega preverjanja/revizije).

Izvajanje sprejetih priporočil iz obdobja 2013–2017, kot so ga ocenili revidiranci , je bilo na dan 31. januarja 2018 naslednje: Izvedena V teku (po številu mesecev zamude v primerjavi s presečnim datumom, tj. 31. januarjem 2018) Leto Prednost Skupaj Št. % Št. % Brez zamude 0–6 6–12 12 + 2013 Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 45 44 98 % 1 2 % 0 0 0 1 Pomembno 75 72 96 % 3 4 % 0 0 0 3 Zaželeno 7 7 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2013 skupaj 127 123 97 % 4 3 % 0 0 0 4 2014 Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 36 36 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Pomembno 78 70 90 % 8 10 % 1 0 0 7 Zaželeno 11 11 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2014 skupaj 125 117 94 % 8 6 % 1 0 0 7 Prevzeta priporočila oddelkov za notranjo revizijo Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 253 252 100 % 1 0 % 0 0 0 1 Pomembno 591 578 98 % 13 2 % 0 0 0 13 Zaželeno 63 63 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Oddelki za notranjo revizijo skupaj 907 893 98 % 14 2 % 0 0 0 14 2015 Nujno 1 1 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 65 54 83 % 11 17 % 3 2 3 3 Pomembno 131 116 89 % 15 11 % 2 0 2 11 Zaželeno 20 20 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2015 skupaj 217 191 88 % 26 12 % 5 2 5 14 2016 Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 115 65 57 % 50 43 % 32 15 3 0 Pomembno 142 76 54 % 66 46 % 21 25 16 4 Zaželeno 3 3 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2016 skupaj 260 144 55 % 116 45 % 53 40 19 4 2017 Nujno 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Zelo pomembno 71 1 1 % 70 99 % 63 6 1 0 Pomembno 126 7 6 % 119 94 % 114 5 0 0 Zaželeno 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 2017 skupaj 199 8 4 % 191 96 % 179 11 1 0 SKUPAJ 2013–2017 1 835 1 476 80 % 359 20 % 238 53 25 43 Od tega nujno ali zelo pomembno 587 453 77 % 134 23 % 99 23 7 5 Na splošno so revidiranci 1 476 oziroma 80 % vseh sprejetih priporočil iz obdobja 2013−2017 šteli za izvedena, kar pomeni, da je skupaj 359 priporočil oziroma 20 % še v teku. Od teh 359 priporočil v teku je bilo eno ocenjeno kot nujno , 133 priporočil (23 % vseh sprejetih nujnih in zelo pomembnih priporočil) pa kot zelo pomembnih. Od 359 priporočil v teku je pri 121 prišlo do zamude, kar predstavlja 6,6 % skupnega števila sprejetih priporočil, pri čemer je pri 12 zelo pomembnih priporočilih prišlo do večje zamude (več kot šest mesecev v primerjavi s prvotnim rokom). Ta predstavljajo le 0,7 % skupnega števila sprejetih priporočil v obdobju 2013−2017. Skupno število priporočil, ki so bila izdana v obdobju 2013−2017 in za katera je bila opravljena nadaljnja revizija, je 1 361, priporočil, za katera so revidiranci sporočili, da so „pripravljena za pregled“, pa je 1 476. Od skupnega števila priporočil, za katera je bila v navedenem obdobju opravljena nadaljnja revizija, jih je Služba za notranjo revizijo zaključila 1 296 (95 %). To v povprečju pomeni, da je Služba za notranjo revizijo ocenila, da 5 % priporočil še ni bilo mogoče šteti za učinkovito izvedene in s tem za zaključene po dokončanju naknadne revizije. Služba za notranjo revizijo na splošno meni, da je stanje glede izvajanja revizijskih priporočil zadovoljivo in primerljivo s prejšnjimi obdobji poročanja. Iz tega je razvidno, da službe Komisije skrbno izvajajo zelo pomembna priporočila in tako zmanjšujejo ugotovljena tveganja. Ne glede na to je treba pozornost nameniti posameznim priporočilom, ki so ocenjena kot zelo pomembna in pri izvajanju katerih je prišlo do večje zamude, tj. zamude, daljše od šest mesecev. Pripravljeno je bilo namensko poročilo in poslano Odboru za spremljanje poteka revizij , njegov povzetek pa je vključen v delovni dokumenti služb Komisije, ki je priložen temu poročilu.



4.Sklepi na podlagi revizijskega dela, opravljenega v letu 2017 4.1.Sklepi o revizijah smotrnosti poslovanja Služba za notranjo revizijo je v odziv na prizadevanja Komisije za kulturo, ki temelji na smotrnosti poslovanja, in večji poudarek na stroškovni učinkovitosti leta 2017 v okviru svojega strateškega revizijskega načrta za obdobje 2016−2018 še naprej izvajala revizije smotrnosti poslovanja in revizije, ki vključujejo pomembne elemente smotrnosti (celovite revizije). Služba za notranjo revizijo je v skladu s svojo metodologijo in dobro prakso vprašanje smotrnosti poslovanja obravnavala posredno, tj. z oceno o tem, ali in kako je vodstvo vzpostavilo sisteme kontrol, namenjene ocenjevanju in podajanju zagotovil o smotrnosti (učinkovitosti in uspešnosti) svojih dejavnosti. Cilj tega pristopa Službe za notranjo revizijo je zlasti zagotoviti, da imajo generalni direktorati in službe vzpostavljene ustrezne okvire smotrnosti in orodja za merjenje smotrnosti, ključne kazalnike in sisteme spremljanja. Temu je tako deloma zaradi dejstva, da veliko pravnih podlag določa širše cilje, kot jih lahko Komisija sama doseže. To pomeni, da je treba cilje in merila SMART (specifičen, merljiv, dosegljiv, relevanten in časovno opredeljen) najprej določiti na ravni Komisije, da se posebni prispevek Komisije čim bolj loči od posebnih prispevkov drugih večjih ključnih akterjev, ki prispevajo k izvajanju in doseganju ciljev skladov EU (države članice, regije, tretje države, mednarodne organizacije itd.). V naslednjih oddelkih so navedeni sklepi Službe za notranjo revizijo o različnih vidikih smotrnosti v njenih revizijah, izvedenih leta 2017. 4.1.1.Smotrnost poslovanja generalnih direktoratov, služb in izvajalskih agencij Komisije: horizontalni postopki 4.1.1.1. Postopki upravljanja Evropsko računsko sodišče je oktobra 2016 izdalo posebno poročilo št. 27/2016 z naslovom „Upravljanje na Evropski komisiji – najboljša praksa?“. Med drugim je priporočilo, naj Komisija notranjega revizorja pozove k opravljanju več revizijskega dela v zvezi z upravljanjem na visoki ravni . V odziv na to je kolegij 11. januarja 2017 sprejel sklep (C(2017) 4 final), s katerim je od notranjega revizorja zahteval, naj opravi revizijo ureditev Komisije za upravljanje v zvezi z obvladovanjem tveganja, računovodskim poročanjem ter funkcijo naknadnega preverjanja/revizije. Služba za notranjo revizijo je to revizijo opravila leta 2017 skupaj z več načrtovanimi revizijami (na visoki ravni) v zvezi s postopki upravljanja na drugih področjih delovanja Komisije. Rezultati teh revizij kažejo, da pri različnih ureditvah upravljanja na interni in operativni ravni obstajajo zelo pomembne pomanjkljivosti. Glede na sedanje izzive v zvezi z EU, vključno s potrebo po okrepitvi zaupanja državljanov v politike in institucije EU, je Služba za notranjo revizijo sklenila, da bi morala Komisija izkoristiti priložnost za dodatno izboljšanje ureditev upravljanja, s tem pa tudi svoje sposobnosti za doseganje svojih ciljev. Komisija je po upravni reformi leta 2000 dosegla precejšnji napredek pri krepitvi svojih postopkov za odgovornost in oblikovanje zagotovila. Razumevanje decentraliziranega modela finančnega poslovodenja je dobro, model je vključen v kulturo organizacije in vzpostavljeni so jasni instrumenti za odgovornost skupaj z zanesljivim postopkom oblikovanja zagotovila. Poleg tega je Komisija oktobra 2017 sprejela Sporočilo o upravljanju v Evropski komisiji. Ne glede na to je Služba za notranjo revizijo ugotovila, da so na notranji ravni potrebne sorazmerne izboljšave sedanjih ureditev upravljanja in nadzora, zlasti v zvezi z obvladovanjem tveganja in splošnejšimi vidiki ureditve upravljanja. Poleg tega je bil od leta 2015, ko so bile vzpostavljene nove strukture za upravljanje informacijske tehnologije, dosežen precejšen napredek na področju internega upravljanja informacijske tehnologije. Kljub temu razvoju pa so bile ugotovljene precejšnje pomanjkljivosti, na katere se je treba sorazmerno, vendar nujno odzvati, da bi se podprlo in dodatno okrepilo upravljanje na tem področju. Namen priporočenih izboljšav je dopolniti in okrepiti obstoječe strukture Komisije z dodatno krepitvijo moči Odbora za informacijsko tehnologijo, opredelitvijo jasne splošne interne strategije za informacijsko tehnologijo ter izboljšanjem internega nadzora nad portfeljem naložb v informacijsko tehnologijo po vsej Komisiji.

Generalni direktorat za človeške vire in varnost, Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) in Evropski urad za izbor osebja (EPSO) imajo vrsto internih informacijskih sistemov, ki so ključni za vsakodnevno delovanje Komisije ter nekaterih drugih evropskih institucij, izvajalskih in decentraliziranih agencij EU ter drugih organov EU. Na tem področju so bile ugotovljene precejšnje pomanjkljivosti pri ureditvah upravljanja in vodenja projektov, vzpostavljenih za te sisteme. Za strateško uskladitev znotraj skupine za človeške vire in z Generalnim direktoratom za informatiko, ki je glavni ponudnik informacijskih sistemov in storitev, ter zagotovitev čim boljšo vrednost naložb v informacijsko tehnologijo so potrebne ključne izboljšave. Pomanjkljivosti pri upravljanju so tudi temeljni vzrok za precejšnje pomanjkljivosti, ugotovljene glede postopka priprave in kakovosti statističnih podatkov, ki jih ne pripravi Eurostat. Služba za notranjo revizijo priznava, da so bili v okviru omejitev sedanjega okvira in zadevnih pristojnosti vključenih akterjev nekateri koraki že narejeni na interni (Eurostat) in operativni (generalni direktorat/služba) ravni za usklajevanje in upravljanje postopka priprave statističnih podatkov v generalnih direktoratih/službah, da bi se izboljšala njihova kakovost. Poleg tega imajo operativni generalni direktorati vzpostavljene različno formalizirane in zapletene postopke in dejavnosti za zagotovitev, da njihove potrebe po statističnih podatkih izpolnjujejo zunanji ponudniki ali pa se izpolnijo z notranjo obdelavo podatkov, ki so že na voljo. Vendar sedanji vzpostavljeni okvir v Komisiji ni dovolj zanesljiv, da bi na splošno zagotovil zadovoljivo raven kakovosti statističnih podatkov, ki jih ne pripravi Eurostat, ter dolgoročno trajnost različnih postopkov, ki se zdaj uporabljajo. 4.1.1.2. Postopek upravljanja človeških virov Služba za notranjo revizijo je na področju človeških virov za več generalnih direktoratov in izvajalskih agencij ocenila, ali so zasnovali in izvajajo ustrezne strategije za človeške vire za obvladovanje izzivov, ki so posledica novih prednostnih nalog, sprememb v številu osebja in reorganizacij. Na splošno je bilo z revizijami ugotovljeno, da so generalni direktorati in izvajalske agencije sprejeli zadostne ukrepe za obvladovanje izzivov v zvezi s človeškimi viri, s katerimi se srečujejo. Ne glede na to so bile ugotovljene pomanjkljivosti pri strateškem upravljanju človeških virov v Generalnem direktoratu za migracije in notranje zadeve ter Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, dodeljevanju človeških virov v Generalnem direktoratu za migracije in notranje zadeve ter Generalnem direktoratu za pravosodje in potrošnike ter v organizacijski strukturi in izbirnem postopku za pogodbene uslužbence v Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo. 4.1.1.3. Postopki upravljanja informacijske tehnologije Pri več revizijah na področju informacijske tehnologije je bilo ugotovljeno, da obstajajo možnosti za izboljšanje učinkovitosti varnosti informacijske tehnologije v Komisiji. Kibernetska varnost ali varnost informacijske tehnologije je ključna za to, da se v organizaciji zagotovi varovanje informacij pred razkritjem nepooblaščenim uporabnikom (zaupnost), neustreznim spreminjanjem (celovitost) in nezmožnostjo dostopa, kadar je potreben (razpoložljivost). Služba za notranjo revizijo je pri reviziji varnosti informacijske tehnologije v Generalnem direktoratu za informatiko sklenila, da so preventivne kontrole sicer ustrezno zasnovane in učinkovite, vendar so stopnje dozorelosti različnih analiziranih tehnologij različne. Poleg tega obstajajo precejšnje pomanjkljivosti v zvezi s kontrolami celovitosti, ki so v praksi manj sistematične in učinkovite. Na operativni ravni Generalni direktorat za energetiko upravlja več informacijskih sistemov, ki podpirajo postopke knjigovodstva in inšpekcijskih pregledov jedrskih snovi ter obravnavo tajnih podatkov na podlagi nadzornih ukrepov Evropske skupnosti za atomsko energijo (EURATOM) ter v zvezi s katerimi je treba obravnavati pomembna vprašanja. Zlasti sedanje varnostne ureditve temeljijo predvsem na oceni, ki je bila opravljena pred približno 16 leti in od takrat ni bila posodobljena. Poleg tega so bile ugotovljene organizacijske pomanjkljivosti v ureditvah upravljanja varnosti informacijske tehnologije, načrtih za varnost informacijske tehnologije in pri kontrolah varnega omrežja. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) s svojimi informacijskimi sistemi obravnava veliko količino občutljivih informacij, v zvezi s katerimi veljajo posebne zahteve glede zaupnosti in celovitosti. Služba za notranjo revizijo priznava, da Evropski urad za boj proti goljufijam izvaja več dobrih praks za zmanjšanje varnostnih tveganj, ki jim je izpostavljen. Ne glede na to je Služba za notranjo revizijo ugotovila več pomanjkljivosti, zaradi katerih je sklenila, da vzpostavljene kontrole ne dajejo zadostnega zagotovila, da se tveganja za varnost informacijske tehnologije ustrezno zmanjšujejo. Zlasti je treba precej izboljšati sistem za upravljanje vsebin, ki je ključni sistem, s katerim Evropski urad za boj proti goljufijam vsakodnevno obravnava zadeve, ter splošneje strukturo upravljanja varnosti informacijske tehnologije. 4.1.1.4. Drugi postopki Druge revizije, ki jih je Služba za notranjo revizijo opravila na različnih področjih, so pokazale, da je treba sprejeti dodatne ukrepe za povečanje splošne uspešnosti revidiranih postopkov. Odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil morajo pri vzpostavitvi sistemov notranje kontrole v svojih generalnih direktoratih upoštevati stroškovno učinkovitost kontrol ter poročati o njej v letnih poročilih o dejavnostih, Komisija pa mora pri reviziji ali predložitvi novih predlogov porabe sredstev oceniti stroške in koristi sistemov kontrol. Z revizijo več generalnih direktoratov v zvezi z okvirom/ureditvami Komisije za oceno in presojo stroškovne učinkovitosti kontrol ter poročanje o njej so bile ugotovljene precejšnje pomanjkljivosti v sedanjem internem okviru, zaradi katerih so sporočeni rezultati o stroških in koristih kontrol precej manj koristni za vodstvo Komisije in zunanje deležnike. Nekatere ključne elemente okvira je treba precej izboljšati, da bi bil postopek uporabnejši in ustreznejši. Ena od osnovnih odgovornosti Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki temelji na ciljih skupne kmetijske politike, je upravljane kmetijskih trgov, vključno s krizami na trgih. Generalni direktorat je vzpostavil ustrezne postopke, s katerimi se lahko pravočasno odziva na krizne razmere na trgih. Vendar obstaja precejšnja pomanjkljivost v zvezi s tem, koliko spoznanj glede obvladovanja tveganja in nadaljnjega spremljanja kriznih ukrepov Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja pridobi iz takih razmer. Služba za notranjo revizijo je v zvezi s pripravljenostjo na krizo na področju varnosti hrane ugotovila, da Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane ni redno posodabljal „splošnega načrta“ za prehransko krizo ter povezanih postopkov in ureditev, ni preskusil tega načrta z večino glavnih deležnikov, pristojnih za krizno upravljanje na ravni držav članic in Komisije, niti ni imel določenih konkretnih načrtov za izvajanje načrta. Poleg tega so bile pri reviziji ugotovljene pomanjkljivosti v komunikaciji. To povzroča tveganja za učinkovitost in uspešnost v smislu pripravljenosti na krizo. Politika konkurence Evropske unije je namenjena preprečevanju izkrivljanja konkurence na prostem notranjem trgu s preprečevanjem ali odpravljanjem protikonkurenčnega ravnanja na področju protimonopolne politike, združitev in državne pomoči. V sistemu, v okviru katerega so za izvrševanje protimonopolne politike EU pristojne Evropska komisija in države članice, je njihovo medsebojno usklajevanje ključno za splošno uspešnost politike. Precejšnje pomanjkljivosti obstajajo v zvezi s sodelovanjem z nacionalnimi sodišči, saj ta zagotavljajo omejen tok informacij. Komisija od nekaterih držav članic ni prejela popolnih informacij o vsebini nacionalnih sodb v zvezi z izvrševanjem protimonopolne zakonodaje EU, kot se zahteva v skladu z Uredbo (ES) št. 1/2003. Zaradi tega Komisija ne more predložiti opažanj, kadar se ena od strani pritoži na sodbo, ter opredeliti in oceniti pomanjkljivosti ali razhajanj pri izvrševanju konkurenčnega prava EU. Od vseh služb Komisije je Generalni direktorat za okolje med tistimi, ki obravnavajo največ pritožb in primerov kršitev. V zadnjih desetih letih je generalni direktorat usmeril precejšnja prizadevanja v izboljšanje izvrševanja zelo zapletenega okoljskega prava EU. Vendar se kljub prizadevanjem za izboljšanje obravnave velikega števila pritožb in kršitev še naprej srečuje s precejšnjimi težavami pri doseganju ciljev Komisije za njihovo obravnavo. Poleg tega se bo glede na nove določbe, podrobno predstavljene v sporočilu Komisije z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“, sedanji pritisk na osebje generalnega direktorata, vključenega v te postopke, verjetno še dodatno okrepil. Zato Generalni direktorat za okolje kljub ustreznim postopkom, ki jih je vzpostavil, da bi zagotovil učinkovito izvrševanje okoljskega prava, ni odpravil več precejšnjih pomanjkljivosti, ki jih je treba obravnavati, zlasti glede učinkovitosti in uspešnosti obravnavanja pritožb in izvrševanja okoljskega prava EU. Znanstveni projekti so med osnovnimi dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča in ključni za zagotavljanje kakovostnih znanstvenih rezultatov, ki podpirajo politike EU z neodvisnimi dokazi v celotnem ciklu politike. Čeprav so sistemi upravljanja in kontrole, ki jih je Skupno raziskovalno središče vzpostavilo za svoje dejavnosti vodenja znanstvenih projektov, ustrezno zasnovani, obstaja precejšnja pomanjkljivost pri njihovi uporabi v zvezi s spremljanjem izvajanja znanstvenih projektov in delovnih sklopov. Služba za notranjo revizijo je pri reviziji na področju etike v Evropskem uradu za boj proti goljufijam sklenila, da je urad vzpostavil in izvedel okvir za etiko na podlagi jasnih postopkov, prilagojenih posebnemu okolju in naravi dela generalnega direktorata. Z vzpostavljenimi notranjimi kontrolami se zagotavlja, da osebje v zelo veliki meri izpolnjuje pravila in obveznosti glede etike, zlasti v zvezi z neodvisnostjo, poštenostjo, nepristranskostjo, diskretnostjo in objektivnostjo. Vendar je treba precej izboljšati seznanjenost osebja Evropskega urada za boj proti goljufijam s tem, kako obravnavati družbene medije in predstavnike interesnih skupin. Poleg tega je Služba za notranjo revizijo pri Generalnem direktoratu za človeške vire in varnost ocenila postopek porazdelitve stroškov za storitve, ki jih opravlja za svoje stranke, in ugotovila, da je generalni direktorat že sprejel več ukrepov, da bi ta postopek prilagodil, izboljšal in ga uskladil z internimi smernicami. To je vključevalo predvsem revizijo metodologije direktorata za izračun stroškov in harmonizacijo sporazumov o ravni storitev, sklenjenih z decentraliziranimi agencijami, ki obsegajo večino njegovih zunanjih strank. Ne glede na to je v času terenskega dela v osnutku modela za izračun stroškov še vedno obstajala precejšnja pomanjkljivost, poleg tega pa je treba okrepiti ključna področja, da bi se v celoti izpolnile interne zahteve in temeljna načela. 4.1.2.Smotrnost pri izvajanju proračunskih sredstev za poslovanje in za upravo

4.1.2.1. Neposredno upravljanje Na področju sredstev, ki se neposredno upravljajo, so bili pri več revizijah ocenjeni postopki upravljanja programov in vodenja projektov, pri čemer pomembnejše pomanjkljivosti glede smotrnosti na tem področju niso bile ugotovljene. 4.1.2.2. Posredno upravljanje Na področju sredstev, ki se posredno upravljajo, je bilo več revizij osredotočenih na vzpostavljene ureditve glede nadzora v generalnih direktoratih in službah. Služba za notranjo revizijo je opravila revizijo nadzora nad Skupnim podjetjem Shift2Rail (S2R) in ugotovila precejšnjo težavo glede smotrnosti, saj Generalni direktorat za mobilnost in promet za S2R ni določil strategije za formaliziran in usklajen nadzor na podlagi tveganja, v kateri bi bili določeni cilji nadzora generalnega direktorata in prispevek različnih nadzornih orodij k oblikovanju zagotovila o doseganju ciljev politike. Formalnega dodeljevanja nalog med operativno in finančno enoto Generalnega direktorata za mobilnost in promet, ki sta pristojni za nadzor nad Skupnim podjetjem S2R, ni, razen pri pripravi sej upravnega odbora skupnega podjetja. Poleg tega Generalni direktorat za mobilnost in promet ni opravil formalnega razporejanja nalog, povezanih s Skupnim podjetjem S2R, ter ustrezne ocene potrebnih virov. Služba za notranjo revizijo je pri reviziji upravljanja skladov za naložbe v Generalnem direktoratu za mednarodno sodelovanje in razvoj ugotovila, da direktorat ne izvaja sistematičnega spremljanja smotrnosti poslovanja mednarodnih finančnih institucij ter ključnih vidikov dejavnosti mešanega financiranja, o katerih mora letno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Poleg tega so poročila, ki jih mednarodne finančne institucije predložijo na ravni delegacij EU, različne kakovosti. Zato delegacije EU nimajo vedno ustreznih informacij, da bi ustrezno nadzorovale operativne in finančne vidike projektov. 4.1.2.3. Deljeno upravljanje Na področju deljenega upravljanja, so bili pri več revizijah ocenjeni postopki upravljanja programov in vodenja projektov. Ugotovljenih je bilo več precejšnjih pomanjkljivosti glede smotrnosti, pri čemer lahko nekatere od njih ogrožajo doseganje ciljev politike. Postopek spremembe operativnega programa je mehanizem, s katerim lahko države članice preusmerijo svoje mehanizme za izvajanje operativnih programov in v zvezi s katerim morajo pristojni generalni direktorati opraviti temeljito analizo pred sprejetjem spremembe s sklepom Komisije. Čeprav revidirani postopek na splošno dobro deluje in so Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo namenili precejšnja prizadevanja za zagotovitev usklajenega pristopa v vsakem od njih in med njimi, obstaja precejšnja pomanjkljivost v zvezi z usklajenostjo, učinkovitostjo in pravočasnostjo sprememb operativnih programov. Za financiranje pobud za zaposlovanje mladih se uporabljajo različni instrumenti, ki jih upravlja Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Precejšnje pomanjkljivosti so bile ugotovljene pri mehanizmih za zagotavljanje usklajenosti med pripravo novih pobud politike zaposlovanja mladih, izvajanju financiranja in mehanizmu za prerazporeditev sredstev na nove ali nujne prednostne naloge politike, kadar je to potrebno. Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) se izvaja na podlagi različnih operativnih programov, ki jih upravlja Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje. Ključna pomanjkljivost, ki je bila ugotovljena, se nanaša na merjenje smotrnosti izvajanja in poročanje o njej. Regulativni okvir za sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim nima elementov okvira za merjenje smotrnosti izvajanja, kot so mejniki in cilji za skupne kazalnike ali posebni cilji. Kazalniki in podatki, ki se sporočajo za Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, imajo notranje omejitve, zaradi katerih so manj uporabni za poročanje o splošni smotrnosti izvajanja sklada. Poleg tega pravna podlaga nima mehanizmov za spremljanje uporabe spremljevalnih ukrepov, informacije o izvajanju na terenu pa se ne prejemajo redno, da bi se omogočilo učinkovito spremljanje programa. Nazadnje, pri reviziji velikih projektov v Generalnem direktoratu za regionalno in mestno politiko so bile ugotovljene precejšnje pomanjkljivosti v postopku odobritve in začetnega spremljanja velikih projektov, ki jih podpirata Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad. 4.2.Delni sklepi Službe za notranjo revizijo o stanju notranje kontrole posameznih generalnih direktoratov Služba za notranjo revizijo je februarja 2018 vsakemu generalnemu direktoratu in službi izdala delne sklepe o stanju notranje kontrole. Ti sklepi prispevajo k letnim poročilom zadevnih generalnih direktoratov in služb o dejavnostih za leto 2017. Temeljijo na revizijskem delu, opravljenem v zadnjih treh letih, in zajemajo vsa odprta priporočila, ki so jih izdali Služba za notranjo revizijo in nekdanji oddelki za notranjo revizijo (če jih je prevzela Služba za notranjo revizijo). Sklep Službe za notranjo revizijo o stanju notranje kontrole je omejen na sisteme upravljanja in kontrole, ki so bili predmet revizije, in ne zajema tistih, ki jih Služba za notranjo revizijo ni revidirala v zadnjih treh letih. Poseben poudarek, zaradi katerega so bili v letnem poročilu o dejavnostih zadevnega generalnega direktorata izraženi pridržki, je bil naveden v delnih sklepih za: ·Generalni direktorat za podnebno politiko: v zvezi z ugotovljeno zamudo pri izvajanju zelo pomembnega priporočila, povezanega z varnostjo informacijske tehnologije (o upravljanju varnosti informacijskega sistema EU za trgovanje z emisijami), zaradi česar je generalni direktorat izpostavljen kršitvam varnosti; ·Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj: v zvezi z ugotovljeno zamudo pri izvajanju zelo pomembnega priporočila, izdanega v okviru revizije upravljanja mirovne pomoči za Afriko; ·Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo: v zvezi z enim nujnim in več zelo pomembnimi priporočili, ki so bila izdana v okviru revizije faze 1 upravljanja nepovratnih sredstev v okviru programov Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa. Poleg tega je Služba za notranjo revizijo opozorila zlasti na podporno službo za strukturne reforme in vprašanja javnega naročanja, ugotovljena pri reviziji finančnega poslovodenja v podporni službi za strukturne reforme, pri čemer je navedla, da bi morala služba ustrezno oceniti, ali je treba zaradi njih izraziti pridržek v letnem poročilu o dejavnostih. Služba je na podlagi obstoječih internih smernic sklenila, da podlage za finančni pridržek ni in da v letnem poročilu o dejavnostih ni treba izraziti pridržka, povezanega z ugledom, saj se ugotovljeno tveganje za ugled ni uresničilo. Služba za notranjo revizijo se strinja s to oceno. 4.3.Splošno mnenje o finančnem poslovodenju Komisije