OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Svet je na prošnjo Portugalske 17. maja 2011 odobril finančno pomoč Portugalski (Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU) v podporo korenitemu gospodarskemu in reformnemu programu, katerega cilj je povrniti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zagotoviti finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in EU.

V skladu s členom 3(9) Sklepa 2011/344/EU je Komisija skupaj z MDS in v povezavi z ECB izvedla sedmi pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega učinka.

Ob upoštevanju nedavnega gospodarskega, fiskalnega in finančnega razvoja ter ukrepov politike Komisija meni, da so za zagotovitev izpolnjevanja ciljev programa potrebne nekatere spremembe pogojev ekonomske politike, na katerih temelji pomoč, kot so pojasnjene v uvodnih izjavah predlaganih sprememb Izvedbenega sklepa Sveta.

Poleg tega bi bilo treba v skladu z izjavo ministrov Euroskupine in Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 12. aprila 2013 za zagotovitev reguliranja profila odkupnega dolga in zmanjšanja potreb po refinanciranju v letih po koncu programa Izvedbeni sklep Sveta spremeniti, da bi se podaljšala povprečna zapadlost celotnega posojila z „do 12,5 leta“ na „do 19,5 leta“ s podaljšanjem zapadlosti posameznih izplačil.

Na prošnjo Portugalske in kadar tržni pogoji to dovoljujejo, lahko Komisija v celoti ali delno refinancira prvotno posojilo, da bi podaljšala zapadlost obroka ali tranše, če se spoštuje največja povprečna zapadlost 19,5 leta. Vsi zneski, ki si jih Komisija izposodi vnaprej, se hranijo na računu pri ECB, ki ga je Komisija odprla za upravljanje finančne pomoči. Komisija bo tudi zagotovila, da zapadlost refinanciranj omogoča ustrezno upravljanje marže v skladu z zgornjo mejo lastnih sredstev EU, vključno z odkupnim profilom obveznic EU. Operacije refinanciranja naj bi se izvajale od leta 2016, vse stroške, ki jih bo imela EU pri sklepanju in izvedbi posameznih operacij refinanciranja, pa bo nosila Portugalska.

Opozoriti je treba, da je cilj tega sklepa tudi izboljšanje pogojev najemanja posojil za državo ter ustvarjanje pozitivnega učinka prelivanja na zasebni sektor. Ti učinki koristijo državam upnicam in tudi državam dolžnicam ter s tem prispevajo k stabilnosti euroobmočja.

Ob upoštevanju zgornjih dejstev Komisija meni, da so spremembe, ki zajemajo podaljšanje povprečne zapadlosti posojila EFSM (Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo) Portugalski, koristne za uresničitev ciljev programa.

2013/0171 (NLE)

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo[1], zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 3(9) Izvedbenega sklepa Sveta 2011/344/EU je Komisija skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) izvedla sedmi pregled napredka organov pri izvajanju dogovorjenih ukrepov, ki je potekal od 25. februarja do 14. marca. Od 14. do 17. aprila 2013 ter od 8. do 11. maja 2013 je bila izvedena dodatna ocena nekaterih fiskalnih ukrepov.

(2) Podaljšanje največje povprečne zapadlosti posojil EU bi bilo koristno, ker bi podprlo prizadevanja Portugalske za ponovno zagotovitev polnega dostopa do trgov in uspešen zaključek programa. Da bi se podaljšanje največje povprečne zapadlosti posojila EU v celoti izkoristilo, bi morala biti Komisija pooblaščena za podaljšanje zapadlosti obrokov in tranš.

(3) Realni BDP se je v letu 2012 zmanjšal za 3,2 odstotka po nepričakovanem velikem upadu gospodarske dejavnosti in zaposlovanja v zadnji četrtini leta. Zaradi tega razvoja je bilo treba gospodarske obete popraviti navzdol: realni BDP naj bi se v letu 2013 zmanjšal za 2,3 odstotka zaradi negativnejšega prenosa iz leta 2012, večjega zmanjšanja domače porabe zaradi brezposelnosti, ki je večja od pričakovanj, in slabših obetov glede zunanjega povpraševanja. Tudi okrevanje gospodarstva naj bi bilo manjše, kot je bilo pričakovano, pri čemer naj bi realni BDP v drugi polovici leta dosegel najnižjo točko, leta 2014 pa naj bi rastel s povprečno 0,6-odstotno letno stopnjo rasti. Rast realnega BDP naj bi leta 2015 dosegla 1,5 odstotka. Brezposelnost naj bi leta 2014 dosegla najvišjo stopnjo, in sicer 18,5 odstotka delovne sile.

(4) Javnofinančni primanjkljaj je leta 2012 dosegel 6,4 odstotka BDP, kar presega cilj programa v višini 5 odstotkov BDP. Na nominalni primanjkljaj je vplivalo več večjih enkratnih operacij, katerih proračunski vpliv pri predhodnem pregledu ni bil znan. Te operacije vključujejo kapitalsko injekcijo za državno banko CGD (0,5 odstotka BDP), ponovno preoblikovanje delničarskih posojil družbe Parpública družbi SAGESTAMO, tj. dveh družb zunaj javnofinančnega sektorja, v lastniške deleže (0,5 odstotka BDP) in oslabitve, povezane s prenosom sredstev iz BPN (0,1 odstotka BDP). Poleg tega so bili po nasvetu Eurostata prihodki od prodaje koncesij za delovanje največjih letališč na Portugalskem obravnavani kot odtegnitev lastniškega kapitala in zato v nasprotju s proračunskimi napovedmi vlade niso vplivali na javnofinančni saldo (0,7 odstotka BDP). Če se vpliv teh enkratnih dejavnikov ne bi upošteval pri nominalnem saldu, bi javnofinančni primanjkljaj znašal 4,7 odstotka BDP, kar je nižje od cilja. Omejitev primanjkljaja na tej ravni je bila zahtevna, saj je bilo treba slabe prihodke, ki so posledica makroekonomskih dejavnikov, nadomestiti s proračunskimi prihranki, ki so presegli pričakovanja, zlasti pri stroških za plače v javnem sektorju, vmesni potrošnji in odobrenih proračunskih sredstvih za nove investicijske projekte.

(5) Na splošno je leta 2012 fiskalna konsolidacija, ki se meri glede na izboljšanje strukturnega salda, dosegla 2,4 odstotka BDP in je skladna s Priporočilom Sveta z dne 9. oktobra 2012 o odpravi čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Portugalskem. Primarni strukturni saldo se je še izboljšal in je znašal 2,7 odstotka BDP.

(6) Glede na razvoj v letu 2012 je z novim proračunskim izhodiščem za leto 2013 predviden prenos izpadov prihodka in večjih socialnih transferjev v naravi, medtem ko je velik del prihrankov pri dohodkih v zadnji četrtini leta 2012 obravnavan kot začasen, zaradi česar je leta 2013 prišlo do negativnega prenosa v višini približno 0,4 odstotka BDP. Poleg tega se je zaradi znatnega poslabšanja makroekonomskih obetov v letu 2013 proračunsko izhodišče ponovno znižalo, in sicer za dodatnega 0,5 odstotka BDP. Glede na ta razvoj proračunski cilji za obdobje 2013–2015, kot so bili določeni v petem pregledu programa (4,5 odstotka BDP leta 2013 in 2,5 odstotka BDP leta 2014), niso več izvedljivi. Ker je odstopanje po ocenah v osnovi zunaj nadzora vlade, se zdi primerno opraviti revizijo proračunskega prilagajanja.

(7) Ciljni proračunski primanjkljaj je bil zato prilagojen na 5,5 odstotka BDP v letu 2013, 4,0 odstotka BDP v letu 2014 in 2,5 odstotka BDP v letu 2015. Ta fiskalni načrt je bil prilagojen, da bi se ohranila strukturna primarna prilagoditev v višini skoraj 9 odstotkov v obdobju 2011–2015, medtem ko bi se omogočilo delovanje samodejnih stabilizatorjev ter upoštevali omejitve glede financiranja in zadolževanja ter socialni stroški prilagajanja. Tudi za doseganje revidiranih ciljev bo treba sprejeti znatne konsolidacijske ukrepe, in sicer v višini 3,5 odstotka BDP leta 2013 in 2 odstotkov BDP leta 2014. Številni ukrepi v zvezi s strukturno porabo in prihodki podpirajo predvideno prilagoditev v programskem obdobju. Konsolidacija naj bi se v skladu z načrti nadaljevala tudi po koncu programskega obdobja, da bi se primanjkljaj do leta 2015 znižal pod prag 3 odstotkov.

(8) Zakon o proračunu za leto 2013 je vključeval strukturne diskrecijske ukrepe v višini nekoliko nad 3 odstotki BDP, potem ko sta se upoštevala ponovna uvedba enega od dveh dodatkov, ki jih prejemajo javni uslužbenci, in 1,1-kratnik obeh dodatkov, ki ju prejemajo upokojenci, ki sta bila ukinjena leta 2012. Vendar je 5. aprila ustavno sodišče zavrnilo nekatere proračunske določbe za leto 2013, vključno s preostalo ukinitvijo enega od dodatkov, ki jih prejemajo javni uslužbenci, 0,9-kratnika dodatka, ki ga prejemajo upokojenci, in dodatno obdavčitvijo nadomestil za brezposelnost in bolniških nadomestil, s čimer je bila ustvarjena proračunska vrzel v višini 0,8 odstotka BDP. Za odpravo te vrzeli in utrditev potrebne fiskalne prilagoditve v letih 2014 in 2015 je vlada aprila in maja sprejela paket trajnih ukrepov za znižanje odhodkov, katerih skupni donos v obdobju 2013–2014 bo znašal 4,7 milijarde EUR ali 2,8 odstotka BDP, pri čemer so ukrepi v višini 0,8 odstotka BDP predvideni za leto 2013.

(9) Povečanje prihodkov, ki je posledica popolne ponovne uvedbe obeh dodatkov, ki jih prejemajo javni uslužbenci in upokojenci, pomeni več kot dve tretjini celotne fiskalne konsolidacije v letu 2013, zmanjšanje odhodkov pa manj kot tretjino, kar je v nasprotju s prvotnimi nameni, da bi bila konsolidacija osredotočena na odhodke.

(10) Ukrepi v zvezi s prihodki leta 2013 vključujejo reformo davka na osebni dohodek, 3,5-odstotni dodatek na del obdavčljivega dohodka, ki presega minimalno plačo, solidarnostni dodatek na najvišje ravni prihodka, razširitev davčne osnove in druge spremembe za povečanje prihodkov na področju obdavčitve dohodkov pravnih oseb, višje trošarine na tobak, alkohol in zemeljski plin, razširitev osnove za obdavčitev nepremičnin po ponovnem vrednotenju vrednosti nepremičnin ter izreden solidarnostni prispevek na področju pokojnin za reševanje izzivov glede vzdržnosti, povezanih s staranjem prebivalstva. Ukrepi v zvezi z odhodki zajemajo znatno znižanje stroškov za plače v javnem sektorju z optimizacijo dodeljevanja sredstev in zmanjševanjem delovne sile v javnem sektorju ter z znižanjem postavk za nadurno delo, dodatnih ugodnosti in nadomestil med izrednim dopustom. Drugi ukrepi za zmanjšanje odhodkov vključujejo nadaljnje prizadevanje za racionalizacijo v zdravstvenem sektorju, racionalizacijo socialnih prejemkov in boljšo ciljno usmerjenost socialne podpore, zmanjšanje vmesne potrošnje v resornih ministrstvih, prihranke pri ponovnih pogajanjih o pogodbah javno-zasebnih partnerstev in druga prizadevanja za prestrukturiranje podjetjih v državni lasti. Nekateri predvideni prihranki bodo rezultat okrepljenih ukrepov v začetnem obdobju, ki so bili sprejeti v okviru pregleda javnih odhodkov.

(11) Medtem ko so predhodni ukrepi trajni, bo vlada sprejela tudi začasne ukrepe, ki vključujejo črpanje sredstev iz skladov EU v začetnem obdobju, kar med drugim vključuje prenos sredstev Kohezijskega sklada iz slabše pripravljenih projektov v bolj napredne, in nadaljnje zniževanje naložb v osnovna sredstva (program Polis).

(12) Poleg nekaterih konsolidacijskih ukrepov, ki so vključeni v dodatni proračun, bo vse druge zakonodajne spremembe in zakonodajne predloge, potrebne za izvajanje reform, ki so povezane s pregledom javnih odhodkov, sprejela vlada ali pa bodo predloženi Parlamentu, če bo to potrebno, do konca zakonodajnega zasedanja sredi julija 2013.

(13) Podlaga za fiskalno prilagoditev za leto 2014 bo pregled javnih odhodkov, ki ga je vlada izvedla v zadnjih mesecih in vključuje trajne ukrepe za zmanjševanje odhodkov v višini 2 odstotkov BDP v letu 2014. Glavni vplivi ukrepov na podlagi pregleda javnih odhodkov bodo trije: (1) znižanje stroškov za plače v javnem sektorju, (2) znižanje pokojninskih prejemkov in (3) sektorsko zmanjšanje odhodkov v resornih ministrstvih in programih. Ukrepi na podlagi pregleda javnih odhodkov so del splošnejšega prizadevanja za reformo države, pri čemer je cilj povečanje kapitala in učinkovitosti pri zagotavljanju socialnih transferjev in javnih storitev. Cilj znižanja stroškov za plače v letu 2014 je zmanjšati število zaposlenih v javnem sektorju in spremeniti sestavo delovne sile, ki bi zajemala večje število visoko usposobljenih delavcev, uskladitvijo delovnih pravil javnega sektorja s pravili zasebnega sektorja in vzpostavitvijo preglednejše politike prejemkov, ki bo temeljila na uspešnosti. Posamezne reforme vključujejo preoblikovanje posebnega načrta za mobilnost v program prekvalifikacije, usklajevanje delovnega časa v javnem sektorju z delovnim časom v zasebnem sektorju (tj. podaljšanje delovnega tedna s 35 na 40 ur), uvedbo banke ur, zmanjšanje števila dni dopusta, izvajanje programa spodbud za delavce, ki se odločijo za prostovoljno prekinitev delovnega razmerja (ki naj bi po ocenah ustvaril enkratne predhodne stroške v višini 0,3 odstotka BDP) ter uvedbo enotne plačilne lestvice in lestvice dodatkov. Celovita pokojninska reforma bo zagotovila dodaten pomemben del prihrankov ter bo temeljila na načelih enakosti in progresivnosti prihodkov, s čimer bodo zaščitene najnižje pokojnine. Cilji reform bodo zlasti zmanjševanje sedanjih razlik med sistemom, ki velja za javne uslužbence (CGA), in splošnim sistemom, zviševanje zakonsko določene upokojitvene starosti s spremembami faktorja vzdržnosti ter uvedba – če bo to nujno potrebno – progresivnega prispevka za vzdržnost. Zvišali se bodo prihranki pri vmesni potrošnji in programih odhodkov v resornih ministrstvih.

(14) Z vidika političnih in pravnih tveganj v postopku izvajanja bodo nekatere ukrepe na podlagi pregleda javnih odhodkov morda nadomestili drugi ukrepi ustreznega obsega in kakovosti med sedanjim postopkom posvetovanja s socialnimi in političnimi partnerji.

(15) Postopek prilagoditve proračuna temelji na vrsti različnih fiskalnih strukturnih ukrepov za povečanje nadzora nad javnofinančnimi odhodki in izboljšanje pobiranja socialnih prispevkov. Predvideno je zlasti, da se bo proračun na podlagi celovite reforme proračunskega okvira, vključno na ravni osrednje, regionalne in lokalne vlade, uskladil z najboljšimi praksami na področju proračunskih postopkov in upravljanja. Kažejo se rezultati uvedbe sistema za nadzor obveznosti, vendar je treba njegovo izvajanje pozorno spremljati za zagotovitev, da so obveznosti usklajene s financiranjem. Reforme javne uprave se bodo izvajale še naprej s pomembno racionalizacijo zaposlovanja v javnem sektorju in javnih subjektov. Program reform za prestrukturiranje upravljanja prihodkov se izvaja v skladu z načrti, pri čemer organi izboljšujejo spremljanje in zagotavljajo večjo skladnost prihodkov. Začela so se ponovna pogajanja o javno-zasebnih partnerstvih, pri čemer so za leto 2013 in naslednja leta predvideni znatni prihranki. Podjetja v državni lasti so v povprečju dosegla operativno ravnovesje do konca leta 2012, pričakuje pa se, da se bodo z dodatnimi reformami za večjo učinkovitost rezultati še izboljšali. Z reformami zdravstvenega sektorja, ki se večinoma izvajajo v skladu s cilji, se dosegajo znatni prihranki.

(16) Po sedanjih napovedih Komisije glede nominalne rasti BDP (–1,0 odstotka v letu 2013, 1,6 odstotka v letu 2014 in 3,3 odstotka v letu 2015) ter javnofinančnega primanjkljaja v višini 5,5 odstotka BDP v letu 2013, 4,0 odstotka BDP v letu 2014 in 2,5 odstotka BDP v letu 2015 naj bi bil delež javnega dolga v BDP naslednji: 122,9 odstotka BDP v letu 2013, 124,2 odstotka BDP v letu 2014 in 123,1 odstotka BDP v letu 2015. Posledično naj bi se delež javnega dolga v BDP zmanjševal po letu 2014 ob predpostavki nadaljnjega zmanjševanja primanjkljaja. Na dinamiko dolgov vpliva več izrednih operacij, vključno z znatnimi pridobitvami finančnih sredstev, predvsem za morebitne dokapitalizacije bank in financiranje podjetij v državni lasti, ter razlikami med plačili obresti na podlagi nastanka poslovnih dogodkov in plačili obresti na osnovi denarnih tokov.

(17) Povišanje osnovnih sredstev bank leta 2012 je bilo končano in je sodelujočim bankam omogočilo, da so izpolnile svoje obveznosti glede regulativnih kapitalskih rezerv EBA ter dosegle cilj 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala do konca leta 2012. Okvirni cilj glede razmerja med posojili in vlogami v višini 120 odstotkov do leta 2014 bodo verjetno izpolnile nekatere banke, katerih razmerje je že zdaj pod mejno vrednostjo. Krepijo se prizadevanja za bolj raznolike vire financiranja v podjetniškem sektorju. Ocenjujejo se možnosti za izboljšanje učinkovitosti in upravljanja obstoječih državno zavarovanih kreditnih linij. Načrti o reševanju bank so v postopku analize in pripravljajo se načrti za reševanje.

(18) Pri izvajanju strukturnih reform za večjo rast in konkurenčnost je bil dosežen nadaljnji napredek. Organi so poleg okrepitve aktivnih politik trga dela sprejeli tudi celostno reformo trga dela. Da bi se spodbudila prožnost trga dela in ustvarjanje delovnih mest, bodo z novim pravnim okvirom znižana plačila odpravnin, poenostavljeni pogoji poštenega odpuščanja, uveden gibljivejši delovni čas, zagotovljene večje možnosti za pogajanja na ravni podjetij in revidiran sistem zavarovanja za primer brezposelnosti, da bi se povečale spodbude za hitro vrnitev na delo in zagotovila zadostna raven zaščite. Izvajanje akcijskih načrtov v zvezi s srednješolskim in poklicnim izobraževanjem ter usposabljanjem na splošno poteka po načrtih.

(19) Izvajanje direktive o storitvah, katere cilj je zmanjšati vstopne ovire ter spodbujati konkurenco in gospodarsko dejavnost z lažjim dostopom novih podjetij na trg v različnih gospodarskih ureditvah, se izvaja dovolj hitro. Parlamentu bo predložen okvirni zakon, ki bo določal glavna načela za delovanje najpomembnejših nacionalnih regulativnih organov (NRA), vključno z zagotovitvijo njihove neodvisnosti in avtonomnosti na visoki ravni. Znaten napredek je bil dosežen pri prenosu tretjega energetskega svežnja in zmanjševanju tarifnega dolga na področju električne energije za zagotavljanje nadaljnje vzdržnosti sistema. Postopki za podeljevanje licenc in druga upravna bremena se poenostavljajo v različnih gospodarskih sektorjih, na primer na področju okoljskega in prostorskega načrtovanja, razvoja kmetijstva in podeželja, industrije, turizma ali geologije.

(20) Celovita reforma trga najemniških stanovanj je začela veljati novembra 2012 in bi morala spodbuditi dinamičnost stanovanjskega trga. Reforme pravosodnega sistema se izvajajo v skladu z dogovorjenim načrtom. Pri zmanjševanju števila zaostankov in splošnejših reformah, kot sta geografska reorganizacija sodnih okrajev in reforma Zakona o pravdnem postopku, je bil dosežen napredek –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Člen 1 Izvedbenega sklepa 2011/344/EU se spremeni:

(a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1. Unija da Portugalski na voljo posojilo v vrednosti največ 26 milijard EUR z največjo povprečno zapadlostjo 19,5 leta. Zapadlost posameznih tranš posojila lahko znaša do 30 let.“;

(b) doda se naslednji odstavek:

„9. Komisija lahko na prošnjo Portugalske podaljša zapadlost obroka ali tranše, če se spoštuje največja povprečna zapadlost, kot je določena v odstavku 1. Komisija lahko v ta namen refinancira posojilo delno ali v celoti. Vsi zneski, ki se izposodijo vnaprej, se hranijo na računu pri ECB, ki ga je Komisija odprla za upravljanje finančne pomoči.“

2. Člen 3 Izvedbenega sklepa 2011/344/EU se spremeni:

(a) odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3. Javnofinančni primanjkljaj ne preseže 5,9 odstotka BDP v letu 2011, 5,0 odstotka BDP v letu 2012, 5,5 odstotka BDP v letu 2013 in 4 odstotke BDP v letu 2014. Pri izračunu tega primanjkljaja se ne upoštevajo morebitni proračunski stroški ukrepov v pomoč bankam v okviru strategije portugalske vlade za finančni sektor. Proračunska konsolidacija se doseže s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov ter čim manjšim učinkom na ranljive skupine.

4. Portugalska do konca navedenega leta sprejme ukrepe iz odstavkov 5 do 8, pri čemer so natančni roki za obdobje 2011–2014 določeni v memorandumu o soglasju. Portugalska je pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe za doseganje ciljnega primanjkljaja v celotnem programskemu obdobju.“

(b) odstavki 7 do 9 se nadomestijo z naslednjim:

„7. Portugalska v skladu s specifikacijami iz memoranduma o soglasju v letu 2013 sprejme naslednje ukrepe:

(a) Javnofinančni primanjkljaj v letu 2013 ne bo presegel 5,5 odstotka BDP. Konsolidacijski ukrepi, ki so vključeni v proračun za leto 2013, vključno z dodatnim proračunom, ki bo sprejet konec maja, se izvajajo celo leto. Ukrepi za zviševanje prihodkov vključujejo reformo davka na osebni dohodek s poenostavitvijo davčne strukture, razširitev osnove z odpravo nekaterih davčnih ugodnosti in povečanje povprečne davčne stopnje z ohranjanjem progresivnosti, širitev davčne osnove za prihodke podjetij, povečanje trošarin in spremembe sedanje obdavčitve nepremičnin ter izreden solidarnostni prispevek na področju pokojnin. Ukrepi za zmanjšanje odhodkov vključujejo racionalizacijo javne uprave, izobraževanja, zdravstva in socialnih ugodnosti, znižanje stroškov za plače v javnem sektorju z zmanjšanjem števila zaposlenih za nedoločen in določen čas ter znižanjem nadurnih postavk, znižanje operativnih in kapitalskih odhodkov s strani podjetij v državni lasti, ponovna pogajanja o pogodbah javno-zasebnih partnerstev in zmanjšanje vmesne potrošnje resornih ministrstev.

(b) Nekateri ukrepi, ki izhajajo iz pregleda javnih odhodkov, se bodo izvajali v začetni fazi leta 2013. Ti ukrepi zajemajo večinoma nadaljnje zmanjševanje zaposlovanja v javnem sektorju prek preoblikovanja posebnega načrta za mobilnost v program prekvalifikacije, uskladitve delovnih pravil javnega in zasebnega sektorja, zlasti s podaljšanjem delovnega tedna v javnem sektorju s 35 na 40 ur, povečanja prispevkov zaposlenih v javnem sektorju za načrte posebnega zdravstvenega zavarovanja in zmanjševanja dodatnih ugodnosti. Prizadevanja za racionalizacijo v resornih ministrstvih so poglobljena prek začetnih proračunskih načrtov, dodatno pa so racionalizirani tudi socialni izdatki. Poleg tega zgoraj navedene trajne ukrepe dopolnjujejo začasni ukrepi, ki jih bodo nadomestili trajni ukrepi leta 2014, sestavljeni zlasti iz okrepljenih prizadevanj v začetni fazi dohodkov iz skladov EU in nadaljnjega zmanjšanja osnovnih sredstev (program Polis).

(c) Poleg nekaterih konsolidacijskih ukrepov, ki so vključeni v dodatni proračun, vse druge zakonodajne spremembe in zakonodajne predloge, potrebne za izvajanje reform, povezanih s pregledom javnih odhodkov, sprejme vlada ali pa so predloženi parlamentu, če je to potrebno, do konca zakonodajnega zasedanja sredi julija 2013.

(d) Portugalska nadaljuje z izvajanjem svojega privatizacijskega programa.

(e) Portugalska usklajuje izmenjavo informacij med različnimi ravnmi vlade za poenostavitev napovedi prihodkov za proračune avtonomnih regij in lokalnih organov v letu 2014.

(f) Portugalska okrepi uporabo podpornih storitev v javni upravi.

(g) Portugalska zmanjša število lokalnih izpostav resornih ministrstev (npr. ministrstev, pristojnih za davke, socialno varnost, sodstvo) tako, da jih združi v urade za javno upravo in med izvajanjem programa dodatno izboljša e-upravo.

(h) Portugalska še naprej izvaja reorganizacijo in racionalizacijo bolnišničnega omrežja s specializacijo, združevanjem in racionalizacijo bolnišničnih storitev ter skupnim upravljanjem in vodenjem bolnišnic. Do konca leta 2013 dokonča izvajanje akcijskega načrta.

(i) Portugalska s pomočjo mednarodno priznanih strokovnjakov in po sprejetju sprememb nove uredbe z zakonsko močjo o najemu v mestih 6/2006 in zakonskega odloka o poenostavitvi upravnega postopka ob prenovi izvede celovit pregled delovanja stanovanjskega trga.

(j) Portugalska razvije sistem za evidentiranje zemljišč na državni ravni, s čimer omogoči enakomernejšo porazdelitev koristi in stroškov pri urbanističnem načrtovanju.

(k) Portugalska izvaja ukrepe iz svojih akcijskih načrtov za izboljšanje kakovosti srednješolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja, in zlasti zagotovi, da je upravno orodje za analizo, spremljanje in ocenjevanje rezultatov in učinkov politik za izobraževanje in usposabljanje v celoti operativno ter da so vzpostavljene referenčne poklicne šole.

(l) Portugalska dokončno sprejme izredne sektorske spremembe, ki so potrebne za celovito izvajanje direktive o storitvah.

(m) Portugalska izvaja ciljno usmerjene ukrepe za postopno zmanjšanje primerov izvrševanja v zaostanku, da se odpravijo sodni zaostanki.

(n) Portugalska predloži parlamentu okvirni zakon o osrednjih nacionalnih regulativnih organih, da zagotovi njihovo popolno neodvisnost, finančno, upravno in vodstveno avtonomijo.

(o) Portugalska izboljša poslovno okolje tako, da zaključi nujne reforme za zmanjšanje upravnih bremen [polno operativne enotne kontaktne točke (PSC) in projekti brez predhodnega dovoljenja], in z izvajanjem nadaljnje poenostavitve obstoječih postopkov za podeljevanje licenc, predpisov in drugih upravnih bremen v gospodarstvu, ki močno ovirajo razvoj gospodarskih dejavnosti.

(p) Portugalska dokonča reformo sistema upravljanja pristanišč, vključno s preoblikovanjem koncesij za vodenje pristanišč.

(q) Portugalska izvaja ukrepe za izboljšanje delovanja prometnega sistema.

(r) Portugalska izvaja ukrepe za odpravo tarifnega dolga na področju energetike in tretji energetski sveženj EU v celoti prenese v nacionalno zakonodajo.

(s) Portugalska zagotovi izvajanje novega pravnega in institucionalnega okvira javno-zasebnega partnerstva in nadaljnje ponovno pogajanje o cestnih pogodbah javno-zasebnega partnerstva v skladu s strateškim načrtom, ki ga predstavi vlada, in s pregledom regulativnega okvira za pridobitev znatnih fiskalnih dobičkov, zlasti leta 2013.

(t) Portugalska je še naprej osredotočena na ukrepe za boj proti davčnim utajam ter krepitev izpolnjevanja obveznosti s strani davkoplačevalcev.

(u) Portugalska uvede prilagoditve sistema plačila odpravnin v skladu z določbami memoranduma o soglasju.

(v) Portugalska spodbuja razvoj plač, skladen s cilji spodbujanja ustvarjanja novih delovnih mest in izboljšanja konkurenčnosti podjetij, da se odpravijo makroekonomska neravnovesja. V programskem obdobju je vsako povišanje minimalnih plač možno le, če je to upravičeno z vidika razvoja dogodkov v gospodarstvu in na trgu dela.

(w) Portugalska nadaljuje z izboljševanjem učinkovitosti aktivnih politik trga dela v skladu z rezultati poročila o oceni in akcijskim načrtom za izboljšanje delovanja javnih zavodov za zaposlovanje.

8. Javnofinančni primanjkljaj ne preseže 4,0 odstotka BDP v letu 2014. Portugalska za dosego tega cilja izvaja ukrepe za zmanjševanje odhodkov, ki so bili pripravljeni v okviru pregleda javnih odhodkov. Znesek teh ukrepov znaša do 2 odstotka BDP v letu 2014 in vključuje zmanjšanje stroškov za plače, da bi se zmanjšalo število zaposlenih v javnem sektorju in spremenila sestava delovne sile, ki bi zajemala večje število visoko usposobljenih delavcev, nadaljnjo konvergenco delovnih pravil javnega in zasebnega sektorja, tj. povečanje števila delovnih ur, uvedba banke ur, zmanjšanje števila dni dopusta, izvajanje programa spodbud za delavce, ki se odločijo za prostovoljno prekinitev delovnega razmerja, zmanjševanje trenutnih razlik med pokojninskim sistemom, ki velja za javne uslužbence (CGA), in splošnim pokojninskim sistemom, zvišanje zakonsko določene upokojitvene starosti; in – če je nujno potrebno – progresiven prispevek za vzdržnost pokojnin. Poleg tega se bodo zvišali prihranki varčevanje pri vmesni potrošnji in programih odhodkov v resornih ministrstvih. Nekatere ukrepe bodo delno ali v celoti nadomestili drugi ukrepi ustreznega obsega in kakovosti.

9. Za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančni sektor si Portugalska prizadeva za ohranjanje ustrezne ravni kapitala v svojem bančnem sektorju in ustrezno zmanjšanje njegove zadolženosti v skladu z roki iz memoranduma o soglasju. Portugalska v zvezi s tem izvaja strategijo za portugalski bančni sektor, o kateri se je dogovorila s Komisijo, ECB in MDS, da bi ohranila finančno stabilnost. Portugalska zlasti:

(a) svetuje bankam, naj trajnostno okrepijo svoje varovalne mehanizme;

(b) zagotovi uravnoteženo in ustrezno zmanjšanje zadolženosti bančnega sektorja, ki je še naprej bistveno za trajno odpravo neravnovesij pri financiranju in srednjeročno zmanjšanje odvisnosti od financiranja iz Eurosistema. Načrti bank glede financiranja in kapitala se pregledajo vsako četrtletje;

(c) spodbuja diverzifikacijo alternativnih možnosti financiranja v podjetniškem sektorju, zlasti za mala in srednje velika podjetja, s sklopom ukrepov za izboljšanje dostopa teh podjetij do kapitalskih trgov in zavarovanje izvoznih kreditov;

(d) nadaljuje s poenostavitvijo delovanja skupine CGD, ki je v državni lasti;

(e) optimizira postopek za izterjavo sredstev, prenesenih iz BPN na tri pravne subjekte s posebnim namenom v državni lasti, prek prenosa upravljanja sredstev na strokovno tretjo osebo, katere naloga bo postopna izterjava sredstev. Portugalska vlada izbere osebo, ki bo upravljala kredite v tekočem konkurenčnem postopku zbiranja ponudb in v mandat vključi primerne spodbude za čim boljšo izterjavo ter čim manjše stroške delovanja. Portugalska vlada zagotovi pravočasno prodajo hčerinskih družb in sredstev v drugih dveh pravnih subjektih s posebnim namenom v državni lasti;

(f) na podlagi sklopa predhodnih predlogov za spodbuditev diverzifikacije predstavljenih alternativnih možnosti financiranja v podjetniškem sektorju razvije in izvaja možnosti, ki podjetniškemu sektorju zagotavljajo alternativne možnosti financiranja, ki ne zajemajo tradicionalnega bančnega kredita. Portugalska vlada oceni učinkovitost shem za državno zavarovanje izvoznih kreditov, da bi lahko sprejela ustrezne ukrepe za spodbujanje izvoza, združljive s predpisi EU;

(g) analizira načrte o reševanju bank in izda smernice za sistem načrtov o reševanju bank ter pripravi načrte za obnovo na podlagi poročil, ki so jih predložile banke. Zagotovi začetno in letno financiranje za reševalni sklad. Pri izvajanju načrtov za obnovo in reševanje bank imajo prednost banke, ki imajo sistemski pomen;

(h) vzpostavi okvir za finančne institucije, da sodelujejo pri zunajsodnem prestrukturiranju dolga za gospodinjstva, zagotovi lažjo uporabo pri prestrukturiranju dolgov podjetij in izvede akcijski načrt za izboljšanje seznanjenosti javnosti z orodji za prestrukturiranje;

(i) pripravi četrtletna poročila o izvajanju novih orodij za prestrukturiranje in izvede anketo med zainteresiranimi stranmi v postopku zaradi insolventnosti, da pridobi informacije o primernosti obstoječih orodij za prestrukturiranje dolga in morebitnih vrzeli ali ozkih grl, razišče alternativne možnosti za povečanje uspešne rasti podjetij ob upoštevanju pregleda javnih odhodkov (poseben postopek obnove za podjetja v resnih finančnih težavah) in SIREVE (sistem reševanja podjetij prek zunajsodnih dogovorov za podjetja v težkem gospodarskem položaju ali neizbežni ali dejanski insolventnosti);

(j) oceni možnosti za izboljšanje učinkovitosti in upravljanja obstoječih državno sponzoriranih kreditnih linij, vzpostavi mehanizem za četrtletno spremljanje in poročanje o razporejanju državno zavarovanih kreditnih linij, da se poenostavi dostop MSP do financiranja; izvede zunanjo revizijo nacionalnega sistema zavarovanja.“

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 118, 12.5.2010, str. 1.