Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 351/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Montsant“

PDO-ES-A1550-AM05

Datum obvestila: 20. junij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Sprememba meje vsebnosti hlapnih kislin

Opis:

Najvišja vsebnost hlapnih kislin je bila spremenjena za bela, rosé in rdeča vina, starejša od enega leta. Za bela vina in vina rosé, starejša od enega leta, ta meja ni bila določena. Pri rdečih vinih je bilo besedilo „se lahko poveča za 0,06 g/l za vsako stopnjo vsebnosti alkohola nad 11 vol. % in leto staranja do največ 1,2 g/l“ spremenjeno v „od enega leta staranja dalje lahko najvišja vsebnost hlapnih kislin znaša 1,2 g/l“.

Ta sprememba vpliva na točko 2.2 specifikacije proizvoda in točko 4 enotnega dokumenta.

Šteje se za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018.

Razlogi:

Staranje rdečih, belih in rosé vin z ZOP „Montsant“ je običajna praksa. Zato je običajno, da vsebnost hlapnih kislin v rdečih, belih in rosé vinih presega vrednost 0,80 g/l, ki je v specifikaciji proizvoda določena za vina, mlajša od enega leta. S to spremembo je dovoljena vsebnost hlapnih kislin zvišana do mejnih vrednosti, ki jih je določila Evropska unija, in sicer 1,2 g/l za rdeča vina ter 1,08 g/l za bela vina in vina rosé.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Montsant

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

4. Opis vina

1. Belo vino

KRATEK OPIS

Bistro vino, s citronasto rumenimi do slamnato rumenimi toni ter intenzivne in zlate barve. Elegantne in nežne arome zrelega sadja, medu in suhega sadja (suhih marelic/breskev). Svilnatega okusa s poudarjenim sladkobnim pridihom in okusom. Zelo dolg pookus.

* Od enega leta staranja dalje lahko najvišja vsebnost hlapnih kislin znaša 1,08 g/l (18 meq/l).

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja manj kot 5 g/l, in 250 mg/l, če je vsebnost sladkorja 5 g/l ali več.

* Za omejitve, ki niso bile opredeljene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Vino rosé

KRATEK OPIS

Sijoče vino, intenzivno in bistre barve. S sadnimi in/ali cvetličnimi aromami, pridihom zrelih češenj in jagod ter sledovi gozdnih sadežev. Elegantno, sladko vino z značajem.

* Od enega leta staranja dalje lahko najvišja vsebnost hlapnih kislin znaša 1,08 g/l (18 meq/l).

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja manj kot 5 g/l, in 250 mg/l, če je vsebnost sladkorja 5 g/l ali več.

* Za omejitve, ki niso bile opredeljene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Rdeče vino

KRATEK OPIS

Vina so, odvisno od svoje starosti, različnih barv in odtenkov: ti segajo od bolj rdečih tonov (češnja) do oranžnih (rdečkasto rjavih, jantarnih), ko je vino starejše. Arome, povezane z avtohtonimi sortami, zelo zrelim sadjem, vključno z rozinami, ter balzamične in začimbne arome. Polnega telesa in zaokroženega okusa, z daljšim pookusom in zrelimi tanini. Žametnega okusa.

* Od enega leta staranja dalje lahko najvišja vsebnost hlapnih kislin znaša 1,2 g/l (20 meq/l).

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja manj kot 5 g/l, in 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja 5 g/l ali več.

* Za omejitve, ki niso bile opredeljene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Likersko vino

KRATEK OPIS

Vino rancio: proizvedeno z oksidativnim staranjem v lesenih sodih in/ali z metodo sol y serena (hranjenje vina na prostem, kjer je izpostavljeno spremembam temperature ponoči in podnevi), kar pospeši oksidacijo. Čisto in sijoče. Kompleksna aroma, note začimb in oreškov, vonj po praženem. Suho. Polnega telesa.

Belo in rdeče vino mistela: globoko medene do oranžne barve. Sladke arome medu, s pridihom citrusov. Pretežno sladek pookus, ki zadrži sadne arome.

Vino grenache: ojačano z vinskim alkoholom. Oranžne barve, ki se nežno razvija. Dovršeno z notami citrusov. Najmanjši delež dejanskega alkohola: 15,5 vol. %

Vino vimblanc: proizvedeno iz prezrelega grozdja sorte pansal.

Naravno sladko vino: mošt z visoko vsebnostjo sladkorja, višjo od 272 g/l, delno prevret. Bistro. Vrsta različnih tonov. Kompleksna aroma, uravnoteženo.

* Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja manj kot 5 g/l, in 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja 5 g/l ali več.

* Za omejitve, ki niso bile opredeljene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Pridelovalna praksa

Če organ, ki upravlja označbo porekla, meni, da bi lahko namakanje negativno vplivalo na kakovost ali bi lahko bila s tem kršena pravila, ga lahko na posamezni parceli prepove.

Pri trganju grozdja je treba biti izredno skrben. Vina, zajeta v tej ZOP, se lahko proizvajajo le iz grozdja, ki je dovolj zrelo za proizvodnjo vin z najmanjšim deležem naravnega alkohola 10 vol. % ali več oziroma 12 vol. % ali več v primeru likerskih vin.

2. Omejitev v zvezi z vinifikacijo

Za ekstrakcijo mošta ali vina in ločevanje od tropin je treba uporabiti ustrezen pritisk, s katerim se iz vsakih 100 kg pridelanega grozdja pridobi največ 74 litrov vina.

5.2. Največji donosi

1. Bele sorte 12 000 kilogramov grozdja na hektar

2. 88,8 hektolitra na hektar

3. Rdeče sorte vinske trte 10 000 kilogramov grozdja na hektar

4. 74 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje vin z ZOP „Montsant“ obsega vinogradniške parcele v spodaj navedenih občinah oziroma na spodaj navedenih geografskih območjih. Te parcele zagotavljajo zahtevano kakovost za proizvodnjo vin, ki imajo posebne značilnosti vin, zaščitenih z ZOP.

Naslednje občine v celoti:

La Bisbal de Falset

Cabacés

Capçanes

Cornudella de Montsant

La Figuera

Els Guiamets

Marçà

Margalef

El Masroig

Pradell de la Teixeta

La Torre de Fontaubella

Ulldemolins

Ter deli naslednjih občin:

Falset:

Poligoni 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 26, 27, 28, 29, 30 in 31.

Poligon 2: parcele od 1 do 37, od 41 do 70, od 72 do 91, južni del parcele 93 (1,631 ha), 94, 95, del parcele 102 (2,5052 ha), 125, 127, od 132 do 135, od 137 do 145, 148 in od 151 do 153.

Poligon 3: južni del parcele 47 (2,1549 ha), parceli 48 in 49, južni del parcele 50 (1,419 ha), južni del parcele 52 (1,7365 ha), južni del parcele 53 (1,2894 ha) in parcela 64.

Poligon 19: južni del parcele 28 (1,0809 ha), južni del parcele 29 (12,2046 ha), parcele od 30 do 36, od 38 do 46 in od 48 do 58.

Poligon 20: parcele od 1 do 17, od 23 do 26, južni del parcele 27 (2,45 ha), južni del parcele 28 (1,4096 ha), 29, 30, 32, 33, od 59 do 64, južni del parcele 65 (0,5789 ha), 66, 68, 72, 73, 74, 79 in 80.

Poligon 22: parcele od 1 do 24 in 41.

Poligon 24: parcele od 1 do 8, 10, od 31 do 35, 37, od 49 do 52, 54, 55, od 57 do 60.

El Molar:

Poligoni 1, 2, 3, od 11 do 16.

Poligon 4: parcele od 1 do 7, zahodni del parcele 8 (0,5515 ha), od 15 do 17, 34, 35, 41, 43, 47, 48, 56, 58, 61, 64, 66, 67 in od 69 do 71.

Poligon 8: parcele od 3 do 18, od 20 do 28, 199, 200 in 202.

Poligon 9: parcele 1, od 27 do 32, od 35 do 37, od 47 do 55.

Poligon 10: parcele od 1 do 7, od 9 do 12, od 29 do 34, od 45 do 47, od 66 do 71 in 73.

Garcia:

Poligon 3: parcela 66.

Poligon 6: parcele 101, 105, od 111 do 113.

Poligoni 7, 8, 9, 10, 11.

Poligon 12: parcele od 1 do 13, od 17 do 38, 45, 133 in 134.

Poligon 13: parcele od 70 do 102, 104, 111, od 220 do 226, od 228 do 234, 314 in 315.

Poligon 15: parcela 3.

Poligon 22: parcela 65.

Poligon 23: parcele od 26 do 43, od 60 do 68, 70, od 72 do 78, 80, 81, 83, 84, 86, 87 in 88.

Mora la Nova:

Poligon 4: parcele 69, 70, 113 in 120.

Poligon 5.

Poligon 6: parcele od 3 do 15, od 20 do 27, od 30 do 54, 56, 57, 58, 59 in od 61 do 73.

Poligon 7: parcele 8, 9, 10, 14, 16, 24, od 30 do 46, 48, 49, 50, 56 in od 59 do 66. Poligon 8: parcele od 76 do 89, od 91 do 97, 99, 100, 101, 102, 105 in 106.

Poligon 9: parcele od 38 do 48, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 73 in 74.

Poligon 10: parcela 8.

Poligon 13: parcela 99.

Tivissa:

Poligoni 2, 4, od 6 do 12 in od 21 do 23.

Poligon 17: parcele od 238 do 251, 253 in 254.

Poligon 24: parcela 29.

7. Sorte vinske trte

CABERNET SAUVIGNON

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

MAZUELA – CARIÑENA

MAZUELA – SAMSÓ

8. Opis povezave

8.1. Belo vino

Belo vino se proizvaja skoraj izključno iz dveh tradicionalnih sort na območju: garnacha blanca in macabeo. Medtem ko se sorta macabeo uporablja za proizvodnjo žlahtnejših vin, je garnacha blanca, ki ima polnejše telo in močnejšo strukturo, zelo primerna za proizvodnjo vin crianza in za vrenje v hrastovih sodih, čeprav po naravi hitro oksidira. Preostale bele sorte (chardonnay, pansal, moscatel de grano menudo, parellada in picapoll blanco) dodajo svoj pridih h končni mešanici.

8.2. Rdeče vino in vino rosé

Na celotnem območju ZOP je mogoče najti tako sorto mazuela (samsó) kot tudi sorto garnacha tinta. Iz obeh se proizvajajo vina s polnim telesom, ki so zelo primerna za staranje, še posebej, če je pridelek vina kontroliran in se uporabijo ustrezni postopki proizvodnje. Sorta ull de llebre je najpogostejša v južnem delu, kjer je topleje. Druge rdeče sorte vinske trte (cabernet sauvignon, garnacha peluda, merlot, monastrell, picapoll tinto, syrah), ki jih najdemo v precej manjših količinah, se dobro prilagajajo različnim vinogradom na območjih ZOP, iz njih pa se proizvajajo kakovostni proizvodi, ki so uravnoteženi, aromatični in polnega telesa ter dajejo prepoznavno značilnost v različnih mešanicah.

8.3. Likerska vina

Po globoko zakoreninjeni tradiciji se likerska vina proizvajajo na severu province Tarragona, pri čemer ZOP „Montsant“ ni izjema. V preteklosti, ko so vina proizvajali doma za domačo porabo, je bilo običajno imeti sod vina rancio in sod sladkega vina. Danes je proizvodnja likerskih vin precej bolj sistematična, kar pa ne pomeni, da je izgubila svoje mesto v celotni proizvodnji.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina je treba polniti v registriranih kleteh za polnjenje, da se zavarujeta njihovo poreklo in kakovost, tako da se nepakirano vino ne prevaža zunaj proizvodnega območja. Če se vina ne prevažajo pod ustreznimi pogoji, opredeljenimi na podlagi posamezne ocene, pri kateri se upoštevajo okoliščine vsakega primera posebej, so lahko izpostavljena neustreznim okoljskim razmeram, ki lahko vplivajo na njihove organoleptične lastnosti.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Črke označbe „Montsant“ morajo biti visoke od 3 do 6 mm, tiste, ki označujejo „označbo porekla“, pa morajo meriti polovico te višine.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/Pliego-de-Condiciones-DOP-Montsant-ctrl-canvis.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.