EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 11.10.2022 COM(2022) 730 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o izvajanju in izvrševanju trgovinskih sporazumov EU





















































{SWD(2022) 730 final}



KAZALO I. Uvod I.1 Poročilo I.2 Izvajanje in izvrševanje mednarodnih trgovinskih zavez iz večstranskih in dvostranskih sporazumov – glavni dogodki II. Popolno izkoriščanje priložnosti, ki jih zagotavljajo trgovinski sporazumi EU II.1 Trgovina s preferencialnimi trgovinskimi partnericami – glavni dogodki v letu 2021 II.2 Pospeševanje izvajanja trgovinskih sporazumov EU v Aziji, obeh Amerikah, sosedstvu ter afriških, karibskih in pacifiških državah III. Zagotavljanje pomoči malim in srednjim podjetjem pri poslovanju v svetovni trgovini IV. Odpravljanje ovir in iskanje rešitev IV.1 Stanje na področju trgovinskih ovir in njihove odprave IV.2 Enotna vstopna točka za pritožbe V. Dvostransko in večstransko izvrševanje trgovinskih zavez: reševanje sporov V.1 Uporaba postopkov za reševanje sporov V.2 Obnovitev skupin razsodnikov za spore v okviru sporazumov EU



I.Uvod

I.1 Poročilo To je drugo konsolidirano letno poročilo Komisije o ukrepih za izvajanje in izvrševanje na področju trgovine. Vsebuje pregled glavnih dejavnosti za zagotavljanje učinkovitega izvajanja in izvrševanja trgovinskih sporazumov in dogovorov EU, ki jih je v letu 2021 in prvem četrtletju 2022 usmerjal glavni pooblaščenec Komisije za nadzor izvrševanja trgovinskih pravil. Poročilo zajema ukrepe na štirih prednostnih področjih: 1.zagotavljanje, da se priložnosti, ki jih ponujajo trgovinski sporazumi EU, v celoti izkoriščajo (oddelek II); 2.zagotavljanje pomoči malim in srednjim podjetjem pri poslovanju v svetovni trgovini (oddelek III); 3.odpravljanje trgovinskih ovir in reševanje težav zunaj formalnih postopkov za reševanje sporov (oddelek IV) ter 4.uporaba dvostranskih ali večstranskih mehanizmov reševanja sporov pri uveljavljanju pravic EU (oddelek V). Priloženi delovni dokument služb Komisije vsebuje dodatne informacije o 38 glavnih trgovinskih sporazumih EU, ki dopolnjujejo oddelek II.2 poročila, prvič pa vsebuje tudi pregled stanja v zvezi s sporazumom o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom za posamezne države. Delovni dokument služb Komisije vsebuje tudi informacije, ki dopolnjujejo oddelek IV.1 poročila, zlasti seznam novih evidentiranih ovir in ovir, ki so bile leta 2021 v celoti ali delno odpravljene. Na spletišču Komisije so na voljo informacije, ki dopolnjujejo to poročilo in se nanašajo na razvoj trgovine EU s preferencialnimi trgovinskimi partnericami v letu 2021, uporabo tarifnih preferencialov pri izvozu in uvozu EU glede na posamezne preferencialne trgovinske partnerice na ravni EU in držav članic ter na stopnje uporabe tarifnih kvot. To poročilo se osredotoča na izvajanje in izvrševanje prek ukrepov v okviru trgovinskih sporazumov, vendar ga je treba obravnavati tudi v širšem okviru dejavnosti izvrševanja, o katerih Komisija poroča ločeno: ·uporaba instrumentov trgovinske zaščite (protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepov), namenjenih zaščiti interesov EU pred nepoštenimi praksami, se obravnava v letnih poročilih Komisije o trgovinski zaščiti; ·dejavnosti za boj proti ponarejenemu blagu ali drugim kršitvam pravic intelektualne lastnine podjetij EU so zajete na opazovalnem seznamu za ponarejanje in piratstvo in v poročilu o pravicah intelektualne lastnine, ki ju Komisija izmenično objavlja vsaki dve leti; ·pregled neposrednih tujih naložb in nadzor izvoza blaga z dvojno rabo, ki sta del strateškega nadzora trgovine in naložb v varnost EU, sta zajeta v letnih poročilih Komisije o pregledu neposrednih tujih naložb in uredbi o nadzoru izvoza;

·uporaba sheme splošnih tarifnih preferencialov (GSP) EU, namenjene zagotavljanju posebne spodbude državam v razvoju pri njihovih prizadevanjih za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, je zajeta v poročilu Komisije o shemi GSP. I.2 Izvajanje in izvrševanje mednarodnih trgovinskih zavez iz večstranskih in dvostranskih sporazumov – glavni dogodki To drugo poročilo potrjuje odločenost Komisije, da podjetjem, delavcem in deležnikom po vsej EU zagotovi, da lahko v celoti izkoristijo prednosti mednarodne trgovine, pa tudi, da trgovinske partnerice EU po svetu izpolnjujejo zaveze, ki so jih sprejele na večstranski ali dvostranski ravni. Uspešen izid ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki je potekala junija 2022 v Ženevi, zlasti zaveza k reformi organizacije, vključno z njenim mehanizmom za reševanje sporov, razkriva pomen te organizacije. STO zagotavlja okvir za trgovinska partnerstva EU po vsem svetu in je temelj programa EU za izvrševanje z nekaterimi največjimi trgovinskimi partnericami EU ter varovalni mehanizem za druge, s katerimi ima EU sklenjene dvostranske trgovinske sporazume. EU je imela leta 2021 sklenjenih 42 preferencialnih trgovinskih sporazumov s 74 partnericami. Ta mreža sporazumov je imela pomembno vlogo tudi v obdobju poročanja (tj. leta 2021 in v prvem četrtletju 2022), ko so si podjetja v EU in po svetu opomogla od posledic pandemije COVID-19. Vpliv te mreže pa je odvisen od tega, ali se ti sporazumi in pravila mednarodne trgovine ustrezno izvajajo in izvršujejo. Motnje, nastale zaradi pandemije COVID-19, so vplivale tudi na trgovinske tokove in življenjske stroške ter podjetjem vseh velikosti otežile poslovanje na tujih trgih. Kot je razvidno iz tega poročila, se med nekaterimi partnericami še naprej pojavlja trend usmerjanja navznoter in uvajanja diskriminatornih trgovinskih omejitev, namenjenih dajanju prednosti lokalni proizvodnji in domači industriji. EU je v primeru pojavitve takih ovir pripravljena ukrepati. Dogodki v prvih mesecih leta 2022, povezani z rusko vojno agresijo proti Ukrajini, so te razmere še zaostrili. Posledične motnje na trgih in v dobavnih verigah, povezane z ukrepi, ki jih v odziv na vojno sprejemajo države, samo še poudarjajo pomen odprte trgovine, skupnih vrednot in iskanja alternativnih možnosti za ohranitev trgovinskih tokov v EU in iz nje. Ob vse višjih cenah energije in pomanjkanju surovin, vključno s kmetijskimi proizvodi, je mreža trgovinskih sporazumov EU pomembna prednost, ki omogoča, da trgi ostajajo odprti, podjetjem pa pomaga pri diverzifikaciji dobavnih verig. V obdobju poročanja sta se zgodila še dva pomembna dogodka: ·prvič, po izteku prehodnega obdobja, določenega v sporazumu o izstopu med EU in Združenim kraljestvom, in z začetkom začasne uporabe sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom 1. januarja 2021 je Združeno kraljestvo (zajeto v poročilu) postalo prva preferencialna trgovinska partnerica EU, kar pomeni, da se je delež trgovine EU s preferencialnimi trgovinskimi partnericami v primerjavi z letom 2020 povečal z 32 % na 44 %. To je vplivalo tudi na presežek EU v trgovini z blagom s preferencialnimi trgovinskimi partnericami, ki se je s 124 milijard EUR v letu 2020 kljub precej nižji ravni trgovanja zaradi pandemije COVID-19 v letu 2021 povečal na 208 milijard EUR. Sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom je sporazum sui generis, ki prinaša zelo posebne izzive, saj je Združeno kraljestvo, prej država članica s polnim dostopom do notranjega trga, postalo tretja partnerska država. Komisija je 24. marca 2022 izdala ločeno poročilo o izvajanju in uporabi sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom v letu 2021. Izvajanje v letu 2021 je bilo osredotočeno na spremljanje podjetij pri tem prehodu, tudi s pojasnitvijo nekaterih vidikov pravil in sistemov Združenega kraljestva, pa tudi na odzive na trgovinske ovire, ki bi lahko škodile deležnikom iz EU; ·drugič, v letu 2021 so se čezatlantski odnosi z Združenimi državami Amerike močno izboljšali, saj je bilo rešenih več pomembnih in dolgotrajnih sporov, v sodelovanju s Svetom za trgovino in tehnologijo pa se je ustvarila nova dinamika. V obdobju poročanja je EU še naprej vztrajala pri svojem programu v zvezi z izvajanjem in izvrševanjem na štirih glavnih področjih, njeni ukrepi pa so obrodili sadove, kot je razvidno iz primerov, navedenih v nadaljevanju. Prvič, Komisija je dodatno okrepila prizadevanja za olajšanje izkoriščanja konkretnih prednosti, ki jih ponujajo trgovinski sporazumi, zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP), pri čemer je obravnavala vprašanja v zvezi z dostopom do trga in trajnostnostjo: ·več kot trije milijoni uporabnikov (72 % iz EU) so obiskali platformo Komisije Access2Markets (ki zajema 135 izvoznih trgov in vse države EU); dodane so bile nove vsebine v zvezi s trgovino s storitvami in javnimi naročili EU; orodje za samoocenjevanje pravil o poreklu (ROSA) je bilo izboljšano; ·leta 2021 je bilo v celoti ali delno odpravljenih 39 obstoječih trgovinskih ovir (šest več kot leta 2020), večinoma v okviru sodelovanja EU s 24 zadevnimi trgovinskimi partnericami. Poleg tega se je v letu 2021 zahvaljujoč petletnim prizadevanjem za odpravo ovir, ki so potekala med letoma 2015 in 2020, vrednost izvoza EU v tretje države povečala za 7,2 milijarde EUR. Deležniki so pogosto uporabljali enotno vstopno točko, in sicer so se v letu 2021 in prvih štirih mesecih leta 2022 deležniki EU nanjo obrnili več kot 60-krat, vloženih pa je bilo 46 pritožb, povezanih z vprašanji dostopa do trga; ·v poročilu iz leta 2021 sta bila zabeležena dva primera v skladu z uredbo EU o trgovinskih ovirah. Primer v zvezi s tekilo je Mehika uspešno rešila (Komisija je preiskavo zaključila 4. februarja 2022), Saudova Arabija pa je tik pred rešitvijo primera v zvezi s keramičnimi ploščicami.

Drugič, Komisija je pri STO in v okviru svojih dvostranskih sporazumov še naprej obravnavala zadeve oziroma sprožala postopke v zvezi z zadevami pravnega izvrševanja, kot je navedeno v nadaljevanju. ·Sodni postopki pri STO: EU je do 30. aprila 2022 sprožila 110 od 612 sporov, ki so bili od leta 1995 vloženi pri STO. Komisija je še naprej obravnavala in zagovarjala tekoče zadeve, v začetku leta 2022 pa je sprožila postopke v zvezi s štirimi novimi zadevami, in sicer dva postopka proti Kitajski, enega proti Egiptu in enega proti Združenemu kraljestvu. Postopek proti Združenemu kraljestvu se nanaša sektor vetrne energije: že 1. julija, manj kot štiri mesece po tem, ko je EU zaprosila za posvetovanja v okviru STO, sta se strani dogovorili o nadaljnjih ukrepih za obravnavo pomislekov EU glede diskriminacije v britanski shemi pogodb na razliko, ki je glavni mehanizem Združenega kraljestva za podpiranje nizkoogljične proizvodnje električne energije. ·Do 30. aprila 2022 so bili udeleženci približno polovice sporov, ki so bili vloženi pri STO od vzpostavitve večstranske začasne ureditve o arbitraži v primeru pritožb, tudi udeleženci navedene ureditve, medtem ko se je EU s Turčijo dogovorila o ločenem arbitražnem sporazumu za obravnavo morebitnih pritožb v dveh zadevah (več informacij je na voljo v oddelku V). ·EU je za reševanje vprašanj z Južno Korejo, Južnoafriško carinsko unijo in Alžirijo še naprej uporabljala dvostranske mehanizme za reševanje sporov, izvrševanje sodbe zoper Ukrajino pa je zaradi političnih dogodkov začasno ustavljeno. Tretjič, Komisija je z namenom dopolnitve svoje zbirke orodij in obravnave trenutnih svetovnih izzivov na številnih področjih, zlasti v podporo zelenemu in trajnostnemu prehodu: ·zaključila pospešeni pregled svojega akcijskega načrta o trgovini in trajnostnem razvoju v 15 točkah (v nadaljnjem besedilu: pregled trgovine in trajnostnega razvoja), vključno z vidiki, povezanimi z izvajanjem in izvrševanjem, in sicer z izdajo sporočila z dne 22. junija 2022 z naslovom „Moč trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast“; ·napredovala pri pripravi svojega predloga glede prenove sheme splošnih tarifnih preferencialov: z Evropskim parlamentom in Svetom potekajo razprave o novi uredbi o shemi GSP, ki temelji na predlogu Komisije z dne 22. septembra 2021, da bi Evropski parlament in Svet v zadnjem četrtletju 2022 sprejela končno besedilo. Četrtič, Komisija je pospešila tudi delo v zvezi z drugimi pomembnimi novimi instrumenti EU, ki so trenutno v obravnavi v Evropskem parlamentu in Svetu ali pa so bili pravkar sprejeti in so namenjeni zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev ter zaščiti EU in njenih držav članic pred gospodarsko prisilo: ·Svet in Evropski parlament sta 14. marca 2022 dosegla politični dogovor o vseh odprtih vprašanjih, povezanih s predlogom Komisije glede instrumenta za mednarodno javno naročanje. EU bo z navedeno uredbo lahko končno omejila dostop do trgov javnih naročil EU dobaviteljem iz držav, ki ne omogočajo podobnega dostopa do svojih javnih naročil. Te omejitve lahko pomenijo prilagoditev načina ocenjevanja ponudb iz zadevne države ali izključitev nekaterih ponudnikov iz zadevne države. Uredba je bila objavljena 30. junija, veljati pa je začela 29. avgusta 2022. ·Svet in Evropski parlament sta 30. junija dosegla politični dogovor o predlogu Komisije z dne 5. maja 2021 za uredbo o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg, ki zapolnjuje regulativno vrzel v pravilih EU o konkurenci, javnih naročilih in trgovini: na podlagi navedenega instrumenta bo Komisija lahko preiskovala finančne prispevke, ki jih dodelijo javni organi tretje države in tako zagotavljajo koristi podjetjem, ki opravljajo gospodarsko dejavnost (kot so javna naročila ali združitve) v EU, ter naložila ukrepe za izravnavo njihovih izkrivljajočih učinkov. Uredba bo začela veljati, ko jo bosta uradno sprejela Svet in Parlament ter bo objavljena v Uradnem listu. Uredba se bo v EU začela neposredno uporabljati šest mesecev po začetku veljavnosti. Obveznosti glede priglasitve se bodo začele uporabljati devet mesecev po začetku veljavnosti. ·Komisija je 8. decembra 2021 predstavila predlog instrumenta za odvračanje od prisilnih ukrepov, namenjenega zaščiti interesov EU in držav članic v primeru gospodarske prisile, tj. v primeru, v katerem poskuša tretja država z ukrepi, ki vplivajo na trgovino ali naložbe, EU ali državo članico prisiliti, da sprejme določeno odločitev na katerem koli področju v njeni pristojnosti. Glavni cilj predlaganega instrumenta je odvrniti tretje države od uporabe gospodarske prisile zoper EU ali državo članico. V predlogu je predvideno, da se v primeru, da tretja država vseeno uporabi prisilo, izvede postopek sodelovanja z zadevno tretjo državo, da bi se prisila ustavila, in da se v skrajnem primeru uporabijo orodja za protiukrepanje. Predlog vsebuje tudi določbo o mednarodnem sodelovanju na področju gospodarske prisile. Svet in Evropski parlament pripravljata svoja stališča za začetek medinstitucionalnih pogajanj, ki se bodo predvidoma začela jeseni 2022.





Komisija na področju izvajanja in izvrševanja napreduje v tesnem partnerstvu z drugimi institucijami EU, zlasti pa z državami članicami. V prvem četrtletju 2022 je ob podpori francoskega predsedstva začela širšo razpravo o tem, kako na področju izvajanja in izvrševanja okrepiti sodelovanje z državami članicami in deležniki (podjetji, organizacijami za spodbujanje trgovine, socialnimi partnerji, skupinami civilne družbe, nevladnimi organizacijami), in sicer z delom v Bruslju, pa tudi na terenu v državah članicah in tretjih državah, kjer v 58 delegacijah EU vse leto deluje več kot 200 uslužbencev GD za trgovino, ki se ukvarjajo s trgovinskimi vprašanji. Komisija je tudi redno poročala Odboru Evropskega parlamenta za mednarodno trgovino, da bi evropske poslance seznanila z najpomembnejšimi vprašanji, povezanimi z izvajanjem in izvrševanjem, ter prejela njihove povratne informacije. Sodelovala je tudi z Ekonomsko-socialnim odborom, zlasti zaradi njegove vloge pri podpiranju notranjih svetovalnih skupin EU, ustanovljenih v okviru 11 trgovinskih sporazumov EU.

II.Popolno izkoriščanje priložnosti, ki jih zagotavljajo trgovinski sporazumi EU II.1 Trgovina s preferencialnimi trgovinskimi partnericami – glavni dogodki v letu 2021 Leta 2021 je 44 % trgovine EU potekalo na podlagi preferencialnih trgovinskih sporazumov ... Vrednost trgovine EU s 74 preferencialnimi trgovinskimi partnericami je leta 2021 znašala 1 891 milijard EUR, kar je 44 % njene zunanje trgovine (tj. brez trgovine med državami članicami). Leta 2021 je vrednost izvoza EU v preferencialne trgovinske partnerice znašala 1 049 milijard EUR, vrednost uvoza iz teh držav v EU pa 841 milijard EUR. Če bi se temu dodala vrednost trgovine s partnericami, s katerimi je EU zaključila pogajanja o sporazumih, ki so v postopku sprejetja ali ratifikacije (3,4 %), bi se vrednost trgovine EU s preferencialnimi trgovinskimi partnericami povečala na 47,4 % njene celotne zunanje trgovine. Slika 1: Zunanja trgovina EU (2021) Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT (podatki pridobljeni marca 2022). Kot je prikazano na sliki 2, je Združeno kraljestvo zdaj največja preferencialna trgovinska partnerica EU, saj predstavlja 22,8 % trgovine EU s 74 preferencialnimi trgovinskimi partnericami; sledijo Švica (14,8 %), Turčija (8,3 %), Norveška (6,9 %) in Japonska (6,6 %). Skupaj je teh pet partneric v letu 2021 predstavljalo skoraj 60 % preferencialne trgovine EU. Združeno kraljestvo je za Kitajsko in ZDA tretja največja trgovinska partnerica EU, na četrtem mestu pa je Švica. Sledijo Rusija, Turčija, Norveška, Japonska, Južna Koreja in Indija. Slika 2: Trgovina EU z blagom po preferencialnih trgovinskih partnericah (2021) Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT (podatki pridobljeni marca 2022). Trgovina z blagom med EU in preferencialnimi trgovinskimi partnericami (brez Združenega kraljestva) se je ponovno povečala bolj kot celotna mednarodna trgovina EU ... Tako kot v obdobju med letoma 2019 in 2020 se je trgovina z blagom med EU in preferencialnimi trgovinskimi partnericami tudi med letoma 2020 in 2021 povečala bolj (tj. za 19,5 %) kot skupna trgovina med EU in vsemi trgovinskimi partnericami (17,6 %) v istem obdobju. ... medtem ko je bila rast nižja, vključno s trgovino z Združenim kraljestvom. Kot je prikazano na sliki 3, se je trgovina med EU ter njenimi preferencialnimi trgovinskimi partnericami in Združenim kraljestvom povečala za 13,3 %, torej za manj kot trgovina med EU in vsemi tretjimi državami (ki se je povečala za 17,6 %) ter trgovina med EU in partnericami, ki niso pogodbenice sporazumov o prosti trgovini (ki se je povečala za 21,3 %), v istem obdobju.





Slika 3: Letna rast trgovine z blagom po partnericah (2020–2021) Vir: Eurostatova podatkovna zbirka COMEXT (podatki pridobljeni marca 2022). Podobno kot trgovina z vsemi drugimi vrstami blaga se je tudi trgovina s kmetijskimi in živilskimi proizvodi med EU in 74 preferencialnimi trgovinskimi partnericami leta 2021 povečala za 4,7 %, torej v manjši meri kot trgovina s kmetijskimi in živilskimi proizvodi med EU in vsemi trgovinskimi partnericami (ki se je povečala za 7,2 %), čeprav se je izvoz EU povečal nekoliko bolj (za 8,2 %) kot izvoz kmetijskih in živilskih proizvodov EU v vse trgovinske partnerice, ki se je povečal za 7,3 %. K temu trendu je prispeval predvsem uvoz v EU iz Združenega kraljestva, ki se je leta 2021 močno zmanjšal (za 24,5 %), in sicer bolj kot uvoz nekmetijskih proizvodov, ki se je v istem obdobju zmanjšal za 12 %. Med možnimi razlogi so uvedba sanitarnih in fitosanitarnih pregledov, ki jih je izvajala EU, pa tudi težave, ki so jih imeli gospodarski subjekti iz Združenega kraljestva s tem, ko so morali za velik del svojega uvoza preiti z režima enotnega trga na trgovinski režim za tretje države. Hkrati se je presežek EU, dosežen s trgovino s preferencialnimi trgovinskimi partnericami, v letu 2021 povečal. Po drugi strani se je zaradi vključitve Združenega kraljestva med preferencialne trgovinske partnerice EU povečal tudi presežek EU, dosežen s trgovino z blagom s preferencialnimi partnericami, in sicer s 124 milijard EUR leta 2020 na 208 milijard EUR leta 2021, kljub precej nižji ravni trgovine zaradi pandemije COVID-19. Približno 20 % presežka EU, doseženega s trgovino s preferencialnimi trgovinskimi partnericami, je mogoče pripisati kmetijskim in živilskim proizvodom. Komisija je leta 2021 v skladu z ustreznimi uredbami ponovno spremljala uvoz nekaterih industrijskih ter kmetijskih in živilskih proizvodov v EU ... Posebne obveznosti glede spremljanja trgovine z blagom z Južno Korejo in latinskoameriškimi partnericami Komisija je v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) št. 511/2011 spremljala uvoz ključnih avtomobilskih delov in elektronike v Južno Korejo od najpomembnejših dobaviteljev zunaj EU. V letu 2021 se je korejski uvoz (bencinskih in dizelskih) zgorevalnih motorjev in delov v primerjavi z letom 2020 povečal (za 8 %), povečal pa se je tudi uvoz ključnih avtomobilskih delov (za 11 %). Na podlagi teh trgovinskih statističnih podatkov ni mogoče ugotoviti povezave med odobritvijo povračila carinskih dajatev in povečanjem uvoza avtomobilov iz Južne Koreje v EU.

Komisija je v skladu z zahtevami iz uredb (EU) št. 19/2013 in št. 20/2013 spremljala tudi uvoz svežih banan iz Kolumbije, Ekvadorja in Peruja ter iz Srednje Amerike v EU. Gibanje uvoza je v letu 2021 ostalo v skladu s preteklimi letnimi povprečnimi trendi. Komisija bo še naprej redno analizirala stanje na trgu in pri proizvajalcih banan v Uniji ter po potrebi skupaj z državami članicami in deležniki preučila razmere. Trgovina s storitvami se je zmanjšala, kljub temu pa je EU ohranila presežek na področju storitev. Najnovejši razpoložljivi podatki o trgovini s storitvami so podatki za leto 2020, pridobljeni iz Eurostatovih statističnih podatkov o plačilni bilanci. Trgovina s storitvami s 73 preferencialnimi trgovinskimi partnericami se je leta 2020 v primerjavi z letom 2019 zmanjšala za 16,7 %, torej nekoliko bolj kot skupna trgovina s storitvami zunaj EU (14,6 %).



Slika 4: Trgovina EU s storitvami po preferencialnih trgovinskih partnericah (2020) V trgovini s storitvami med EU in preferencialnimi trgovinskimi partnericami je bil leta 2020 ustvarjen trgovinski presežek v višini 91 milijard EUR, kar je manj kot leta 2019, ko je ta presežek znašal 106 milijard EUR, vendar še vedno skoraj trikrat več od presežka EU, doseženega s trgovino z vsemi trgovinskimi partnericami (tj. 33 milijard EUR leta 2020, kar je manj kot leta 2019, ko je ta presežek znašal 50 milijard EUR). Večstranski sporazum o domači ureditvi storitev EU ima vodilno vlogo pri pogajanjih o prelomnem sporazumu za zmanjšanje birokracije na področju storitev. Decembra 2021 je skupina 67 članic STO, vključno z EU, uspešno zaključila pogajanja o skupni pobudi glede domače ureditve storitev. Rezultat pogajanj bo prispeval k poenostavitvi nepotrebno zapletenih predpisov in zmanjšanju postopkovnih ovir, s katerimi se srečujejo ponudniki storitev. Po navedbah OECD bo to pomagalo zmanjšati stroške svetovne trgovine s storitvami za več kot 150 milijard USD na leto. Predvideno je, da bodo sodelujoče članice začele postopek za vključitev rezultata pogajanj na svoje liste do konca leta 2022. Ko bodo revidirane liste začeli veljati, se bodo zaveze glede domače ureditve uporabljale erga omnes. II.2 Pospeševanje izvajanja trgovinskih sporazumov EU v Aziji, obeh Amerikah, sosedstvu ter afriških, karibskih in pacifiških državah Pododdelek II.2 vsebuje pregled treh glavnih sklopov dela na področju izvajanja, ki ga opravlja Komisija, da bi zagotovila uspešnost trgovinskih sporazumov EU, s primeri iz štirih geografskih regij (glej točke od A do C), pregled dejavnosti za izboljšanje izvajanja določb trgovinskih sporazumov EU o trgovini in trajnostnem razvoju (točka D) ter informacije o naknadni oceni sporazuma o prosti trgovini EU s Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem, ki jo je izvedla Komisija (točka D). A.Obveščanje o trgovinskih sporazumih in zagotavljanje pomoči podjetjem pri njihovi uporabi

Pomoč podjetjem pri poslovanju na novih trgih je pomembna, ko razmišljajo o internacionalizaciji in morda želijo uporabiti sporazume EU o prosti trgovini. Pred začetkom veljavnosti novega trgovinskega sporazuma, pa tudi v prvem letu ali prvih dveh letih po začetku njegove veljavnosti se morajo deležniki seznaniti z novim trgovinskim režimom. V letu 2021 je to pomenilo izzive zlasti za podjetja iz EU, ki trgujejo z Združenim kraljestvom, saj so se morala privaditi novim trgovinskim odnosom v okviru sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom. Izkazalo se je, da je bilo dobro usmerjeno in pravočasno obveščanje ključnega pomena. ·Da bi olajšala uporabo sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom od 1. januarja 2021 dalje, si je Komisija po najboljših močeh prizadevala pomagati državam članicam in podjetjem EU pri poslovanju v novem okolju, in sicer je: ona svojem spletišču objavila pravočasne in podrobne informacije o veljavnih določbah o uvoznih formalnostih za vnos blaga EU v Združeno kraljestvo; ozagotovila obsežne smernice o preferencialni obravnavi, pravilih o poreklu in carinskih postopkih; oz Združenim kraljestvom po potrebi sodelovala pri zagotavljanju pojasnil gospodarskim subjektom. Na splošno Komisija tudi prek projektov, ki jih financira EU, pomaga podjetjem, da izkoristijo priložnosti in si zagotovijo prednost prvega na trgu v začetnem obdobju veljavnosti vsakega sporazuma. ·V letu 2021 se je na primer začel projekt EU, namenjen izboljšanju sposobnosti podjetij (zlasti MSP) iz EU za povečanje obsega trgovine in naložb v Vietnamu z zagotavljanjem praktičnih informacij o tem, kako čim bolje izkoristiti sporazum o prosti trgovini med EU in Vietnamom. Spletni vodnik o trgovini in naložbah v Vietnamu, namenjen MSP iz EU, je začel delovati marca 2022. Toda tudi v zvezi s sporazumi, ki veljajo že dlje časa, še vedno obstaja neizkoriščen potencial na področjih, ki ne zajemajo zgolj trgovine z blagom. Cilj projektov, ki jih financira EU, je podjetjem pomagati pri izkoriščanju tega potenciala. ·Komisija je na primer leta 2021 v okviru instrumenta partnerstva izvedla projekt za zbiranje podatkov o javnih naročilih v Čilu, da bi bolje razumela trg javnih naročil v Čilu, na primer z merjenjem njegove velikosti ter opisom njegovih značilnosti in vstopnih ovir. Študija je med drugim pokazala, da se je na čilski trg javnih naročil doslej vključilo le 11 od 27 držav članic, in sicer večinoma na centralni ravni, medtem ko je raven vstopa podjetij iz EU v občinski sektor zelo nizka. Kaže, da zlasti naložbe v infrastrukturo predstavljajo trg, katerega potencial bi lahko podjetja iz EU bolje izkoristila. Izkušnje, pridobljene v okviru projekta, bodo prispevale k usmeritvi prizadevanj v izboljšanje udeležbe evropskih podjetij na tem trgu. ·Komisija je s pomočjo projekta v okviru instrumenta partnerstva v zvezi s stopnjami uporabe preferencialov, ki je bil zaključen avgusta 2021, ocenila uporabo preferencialov pri izvozu EU v okviru trgovinskega sporazuma s Srednjo Ameriko, opredelila morebitna področja, na katerih so potrebne izboljšave, ter okrepila izvajanje in izvrševanje trgovinskih sporazumov. EU sodeluje tudi v projektih tehničnega sodelovanja, namenjenih izboljšanju pogojev za trgovino in naložbe v okviru zadevnih trgovinskih sporazumov. ·EU in Mehika sta na primer leta 2021 projekt intelektualne lastnine za Latinsko Ameriko (IP Key Latin America) uporabili kot orodje za zagotavljanje učinkovitega varstva pravic intelektualne lastnine, ki je vključevalo številne dejavnosti na področju intelektualne lastnine (na primer simpozij za sodnike, usposabljanje na področju preučevanja patentnih prijav itd.). Leta 2021 sta IP Key Latin America in mehiški inštitut za industrijsko lastnino (Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial – IMPI) predstavila študijo o gospodarskem prispevku intelektualne lastnine v Mehiki.

·Podporni program, ki ga financira EU s sredstvi v višini 10 milijonov EUR in se izvaja od novembra 2021, podpira izvajanje sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Južnoafriško razvojno skupnostjo (SADC) v Južni Afriki za izboljšanje trgovinskih in poslovnih priložnosti Južne Afrike s spodbujanjem popolnega izvajanja navedenega sporazuma ter hkrati pospešuje regionalno povezovanje s posebnim poudarkom na kmetijskih proizvodih. Program se osredotoča zlasti na: (i) reševanje izzivov, ki so povezani s kakovostno infrastrukturo in tehnično zmogljivostjo v kmetijskih vrednostnih verigah ter zavirajo izvoz v EU, ter (ii) boljše izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja sporazum o gospodarskem partnerstvu, s strani novih izvoznikov kmetijskih proizvodov in izvoznikov proizvodov s priznanimi geografskimi označbami. B.Spremljanje zavez iz trgovinskih sporazumov EU Spremljanje dogajanja na terenu Komisiji pomaga pri boljšem usmerjanju njenih izvedbenih ukrepov ... Komisija – večinoma prek svojega osebja iz delegacij EU – spremlja dogodke v številnih trgovinskih partnericah, da bi podkrepila svoje izvedbene dejavnosti, ki jih včasih podpirajo projekti, ki jih financira EU. ·Komisija je na primer leta 2021 pozorno spremljala izvajanje zavez Združenega kraljestva iz celotnega sporazuma, s posebnim poudarkom na enakih konkurenčnih pogojih in trajnostnem razvoju, zlasti kar zadeva pravila Združenega kraljestva o subvencijah, razvoj na področju okolja, vključno s kemičnim sektorjem, sistem Združenega kraljestva za trgovanje z emisijami in prostocarinska območja. ·Komisija je pozorno spremljala tudi subvencije za podporo energiji iz obnovljivih virov v okviru sheme pogodb za razliko Združenega kraljestva, na kateri bi lahko temeljile tudi druge subvencijske sheme Združenega kraljestva.Zaradi teh pomislekov je bil v začetku leta 2022 pri STO sprožen postopek reševanja spora, ki se osredotoča na očitno vključitev dejavnikov, kot je delež vsebine Združenega kraljestva, v merila za ocenjevanje, namenjena izboru dobaviteljev (glej tudi oddelek V.I). Skrbno spremljanje izvajanja določb trgovinskih sporazumov EU o trgovini in trajnostnem razvoju je bistvenega pomena ... Komisija posveča veliko pozornost temu, ali trgovinske partnerice izpolnjujejo zaveze iz trgovinskih sporazumov EU, povezane s trgovino in trajnostnim razvojem. To spremljanje poteka prek dela odborov za trgovino in trajnostni razvoj, ki jim pomagajo strukture, vzpostavljene z namenom vključevanja civilne družbe. Leta 2021 in v prvem četrtletju 2022 so se vsi odbori za trgovino in trajnostni razvoj – z izjemo Singapurja in Moldavije – sestali, kot je bilo predvideno, a so seje zaradi pandemije COVID-19 večinoma potekale v virtualni obliki. To je vključevalo prve seje novoustanovljenih odborov za trgovino in trajnostni razvoj EU in Vietnama ter EU in Združenega kraljestva. Na teh sejah so se obravnavala vprašanja, kot so prisilno delo, svoboda združevanja, socialni dialog, diskriminacija pri delu in druge omejitve temeljnih načel pri delu, pa tudi ratifikacija in učinkovito izvajanje konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), vključno s konvencijami o zdravju in varnosti pri delu. Pandemija COVID-19 je svet dela močno prizadela, saj so se povečale revščina, neenakosti med spoloma ter ekonomske in socialne neenakosti, kar je potrdilo potrebo po učinkovitem izvajanju zavez glede temeljnih načel in pravic na področju dela. EU in njene trgovinske partnerice so v odborih za trgovino in trajnostni razvoj spremljale tudi izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov in razpravljale o tem, kako se skupaj spoprijeti z okoljskimi izzivi, zlasti izzivi v zvezi s podnebnimi spremembami, krožnim gospodarstvom in učinkovito rabo virov (na primer plastike, odpadkov in ostankov), ter si izmenjale mnenja o nacionalnih akcijskih načrtih za podnebje in biotsko raznovrstnost. EU je te priložnosti izkoristila za posodobitev politik v okviru zelenega dogovora EU (kot so mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, akcijski načrt za krožno gospodarstvo in strategija za gozdove, vključno s pobudo za preprečevanje krčenja gozdov) ter te politike spodbujala med svojimi najbližjimi trgovinskimi partnericami, pogosto ob podpori skupno dogovorjenih pobud za sodelovanje. Vprašanja, povezana s podnebnimi spremembami in nacionalno določenimi prispevki iz Pariškega sporazuma, so bila med drugim posebej podrobno obravnavana v odboru za trgovino in trajnostni razvoj z Vietnamom novembra 2021 in Japonsko januarja 2022. C.Uporaba institucionalnega okvira na podlagi trgovinskih sporazumov EU za obravnavo dostopa do trga, reševanje težav in nadaljnje sodelovanje

Odbori in delovne skupine, ustanovljeni na podlagi trgovinskih sporazumov EU, so glavna gonilna sila za izvajanje zavez in spreminjanje pisnih pogodb v praktične prednosti za deležnike na obeh straneh. Odbori se običajno sestanejo enkrat na leto, sopredsedujejo pa jim predstavniki pogodbenic. Skupni odbor za trgovino se pogosto sestane na ministrski ravni/ravni komisarjev, pri čemer seje pripravijo pododbori, ki jih vodijo višji uradniki, oziroma na tehnični ravni, odvisno od primera. Informacije o dnevnem redu in poročila o sejah so objavljena na spletišču Komisije. Odbori in delovne skupine opravljajo večplastno delo in delujejo proaktivno za povečanje dostopa do trga, spremljanje izvajanja zavez glede trgovine in trajnostnega razvoja ali enakih konkurenčnih pogojev, preprečevanje ali odpravljanje ovir v trgovini ali krepitev sodelovanja, obenem pa ponujajo tudi platformo za dialog z deležniki in civilno družbo. V nadaljevanju je opisanih nekaj primerov. Institucionalni okvir je pomagal dodatno izkoristiti potencial sporazumov o prosti trgovini na področju storitev in pravic intelektualne lastnine. ·Februarja 2021 sta se Japonska in EU na seji skupnega odbora za trgovino odločili, da na seznam geografskih označb, zaščitenih na podlagi sporazuma, dodata 28 dodatnih geografskih označb EU in 28 japonskih geografskih označb. To je bila druga dopolnitev seznama geografskih označb, EU in Japonska pa si trenutno prizadevata, da bi ga dopolnili še tretjič. ·Marca 2022 sta Kanada in EU, ki sodelujeta v odboru za storitve v okviru sporazuma CETA, uspešno zaključili pogajanja o sporazumu o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij arhitektov, kar je prvi sporazum o poklicnih kvalifikacijah, ki ga je EU podpisala s tretjo državo. Ko bo začel veljati, bo mogoče priznati kvalifikacije arhitektov iz EU in Kanade, ki izpolnjujejo merila iz sporazuma, kar bo zadevnim arhitektom omogočilo lažje opravljanje storitev na ozemlju druge pogodbenice. Redni stiki s partnerskimi državami med sejami odbora so okrepili zaupanje med pogodbenicami, kar je prispevalo k preprečevanju ovir. Odbori v okviru sporazumov o prosti trgovini so tudi forum, na katerem se pogodbenice medsebojno obveščajo o svojih regulativnih in zakonodajnih pristopih ter prihodnjih pobudah, kar jim omogoča, da opozorijo na morebitne ovire, preden se te uvedejo v obliki zakona. Poleg tega krepijo medsebojno zaupanje, kar omogoča iskanje praktičnih rešitev zunaj rednih letnih sej. Sodelovanje med Komisijo, delegacijami EU, veleposlaništvi držav članic in poslovnimi deležniki v partnerskih državah se je v tem okviru izkazalo za ključno. ·Marca 2022 je bilo zahvaljujoč sodelovanju med delegacijo EU in državami članicami mogoče preprečiti zaščitne ukrepe, ki jih je Maroko načrtoval za uvoz valjanih žic in armaturnih palic ter hladno valjanih jeklenih plošč in platiranih ali prevlečenih plošč. ·Leta 2021 je bilo zaradi usklajenih prizadevanj EU in držav članic ter sodelovanja egiptovskih organov mogoče preprečiti načrtovano ponovno uvedbo egiptovskih carin za avtomobile, uvožene iz EU. Izmenjave v odborih in organih v okviru sporazumov o prosti trgovini so tudi sredstvo za pridobivanje pojasnil in povečanje preglednosti ter zagotavljanje prispevkov v postopkih javnega posvetovanja.

·EU je na primer leta 2021 prispevala k javnemu posvetovanju, ki ga je organiziral Vietnam glede tekočih sprememb zakonodaje o farmacevtskih izdelkih, potem ko je na tehnični in politični ravni izrazila pomisleke v zvezi z okornimi pravili, ki so diskriminatorna do regulativnih organov držav članic. ·Po izmenjavah na politični ravni in razpravah v odboru za blagovno menjavo v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo je Koreja sporočila, da bodo imeli evropski deležniki novo priložnost, da izrazijo svoja stališča v zvezi z novimi pravili o zahtevah glede lokalne vsebine za trg energije iz vetrnih elektrarn na morju, ki so bila objavljena decembra 2021. Institucionalni okvir trgovinskih sporazumov EU je ponovno pripomogel k odpravi obstoječih ovir v partnerskih državah. Odpravljanje obstoječih ovir je pogosto težavno, tudi s političnega vidika, saj pomeni, da morajo vlade ali zakonodajalci preklicati ukrepe, ki so jih že odobrili. Poleg tega lahko omejevalna zakonodaja tudi po odpravi še naprej vpliva na prakse lokalnih organov. Največ možnosti za uspeh pri reševanju teh izzivov imajo usklajeni ukrepi Komisije, delegacij EU, držav članic in deležnikov. ·Leta 2021 je na primer Kanada dosegla napredek pri odpravi nekaterih diskriminatornih ukrepov v zvezi z vini in žganimi pijačami, ohranjenih na zvezni ravni in ravni provinc. Poleg tega je Kanada po več letih pogajanj sprejela usklajeno spričevalo EU za perutninsko meso, kar je izvoznikom iz držav članic z dovoljenjem dodatno olajšalo trgovino. ·Turčija ni več zahtevala dokazila o poreklu za proizvode s poreklom zunaj EU, turški organi pa so po posredovanju Komisije leta 2021 turškim uvoznikom zagotovili dodatna pojasnila. Od takrat se število zahtevanih potrdil o poreklu na splošno postopoma zmanjšuje, tudi za proizvode s poreklom iz EU. Poleg tega ključna zahteva EU še naprej ostaja nediskriminatorno izvajanje dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu za vse države članice, vključno z Republiko Ciper. ·Vietnam je na zahtevo Komisije odobril seznam 35 predhodno uvrščenih obratov, zainteresiranih za izvoz živalskih in/ali ribiških proizvodov v Vietnam. Ti obrati lahko zdaj začnejo ribiške ali živalske proizvode izvažati v Vietnam brez kakršnega koli inšpekcijskega ali dokumentacijskega pregleda. Odbori in delovne skupine v okviru sporazumov o prosti trgovini so podpirali tudi dvostransko sodelovanje med pogodbenicami na področju trgovinskih vprašanj, ki so pogosto povezana s predpisi ... Sodelovanje v okviru sporazumov o prosti trgovini EU je sestavni del dejavnosti številnih odborov in je tudi leta 2021 prineslo rezultate, kot je razvidno iz primerov, navedenih v nadaljevanju. ·EU in Japonska si med drugim redno izmenjujeta informacije in razpravljata o odprtih vprašanjih glede predpisov o medicinskih pripomočkih. Leta 2021 so bile na Japonskem po dvostranskih razpravah in sodelovanju z industrijo izvedene regulativne izboljšave v zvezi z elektronskimi navodili za uporabo medicinskih pripomočkov in sodelovanjem s proizvajalci, da bi se skrajšali časovni zamiki pri izdaji dovoljenj za trženje, kjer je to mogoče. ·EU in Kanada sodelujeta na področju regulativnih vprašanj v okviru foruma za regulativno sodelovanje CETA. Sistem hitrega obveščanja EU (RAPEX) in kanadski sistem RADAR, namenjen zagotavljanju varnosti potrošnikov, sta si še naprej izmenjevala informacije in organizirala usposabljanja uporabnikov sistemov obeh strani, da bi se izboljšal dostop do podatkov in ciljno usmerjenih opozoril. Poleg tega sta EU in Kanada julija 2021 izdali skupno izjavo o dobrobiti živali in razpravljali o različnih temah, tudi o zaščiti živali med pomorskim prevozom in potencialnih možnostih glede označevanja dobrobiti živali. ·Službe Komisije in korejski organi so leta 2021 pospešili tehnično sodelovanje na področju izdaje elektronskih spričeval in usklajevanja zdravstvenih spričeval, da bi dodatno olajšali trgovino z več predelanimi kmetijskimi in živilskimi proizvodi.

... medtem ko so odbori za trgovino in trajnostni razvoj omogočili dodatno sodelovanje na področju vprašanj v zvezi s trajnostnostjo, tudi na večstranskih forumih. ·Na seji odbora za trgovino in trajnostni razvoj januarja 2022 sta EU in Japonska razpravljali o sodelovanju na večstranskih forumih, vključno z mednarodno konvencijo o spremembi podnebja (glede pobud za metan in preprečevanje krčenja gozdov), ter pokazali svojo naklonjenost sodelovanju, da bi dosegli nadaljnji napredek v zvezi s 27. zasedanjem Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja. ·EU in Kanada sta na seji odbora za trgovino in trajnostni razvoj, ustanovljenega na podlagi sporazuma CETA, februarja 2022 razpravljali o sodelovanju pri vprašanjih trgovine in dela na več področjih politike, vključno z bojem proti prisilnemu delu in delu otrok v svetovnih dobavnih verigah. Obe strani sta izpostavili svojo podporo MOD in tesno sodelovanje z njo. Sporazumi o gospodarskem partnerstvu z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi partnericami EU so ob pomoči razvojnega sodelovanja še naprej spodbujali reforme ... Sporazumi o gospodarskem partnerstvu z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami imajo močno razvojno razsežnost in spodbujajo reforme, na katerih lahko temelji razvojno sodelovanje. Njihovo uspešno izvajanje je odvisno od odpravljanja notranjih trgovinskih ovir v teh državah prek zagotavljanja pomoči za trgovino. Poročilo EU o napredku, doseženem na področju pomoči za trgovino, iz leta 2021 kaže, da je bila EU s svojimi državami članicami največja svetovna ponudnica pomoči za trgovino, saj je leta 2019 zagotovila pomoč v višini 17,9 milijarde EUR, kar ustreza 38 % svetovne pomoči za trgovino, in da je bilo 96 % pomoči za trgovino EU v istem letu namenjene državam s preferencialnim dostopom do trga EU. Poročilo vsebuje tudi dodatne informacije o pomoči za trgovino, ki jo zagotavljajo Komisija in države članice, na primer o zagotavljanju podpore MSP pri izkoriščanju priložnosti, ki jih ponujajo trgovinski sporazumi, in izboljšanju vprašanj v zvezi s trgovino in trajnostnim razvojem. Na spletišču o pomoči EU za trgovino je na voljo interaktivni zemljevid držav upravičenk s specifičnimi primeri projektov pomoči za trgovino. ... in omogočali produktivne razprave o vprašanjih v zvezi s trajnostnostjo. V letu 2021 so pogodbenice nadaljevale dialog o trajnostnosti vrednostne verige kakava z Gano in Slonokoščeno obalo, pri čemer je imel Kamerun vlogo opazovalca. ·Leta 2021 je bilo organiziranih osem tematskih okroglih miz – kakavovih pogovorov –, v okviru katerih so se obravnavali različni vidiki trajnostnosti vrednostne verige kakava, kot so življenjski dohodek, standardi, preglednost in sledljivost v zvezi z delom otrok in krčenjem gozdov, primerna skrbnost, kmetijsko gozdarstvo, razvojna in finančna pomoč ter perspektiva potrošnikov. ·Serija kakavovih pogovorov v letu 2021 se je zaključila s tehničnim zaključkom decembra 2021, pri čemer so bila pregledana tematska srečanja in opredeljeni naslednji koraki (tj. časovni načrt in ukrepi), potrjeni na političnem dogodku na visoki ravni 28. junija 2022. D.Trgovina in trajnostni razvoj v središču pozornosti V novem sporočilu Komisije je opisano, kako lahko trgovinski sporazumi še bolj prispevajo k trajnostnemu razvoju ... Komisija je na podlagi pregleda akcijskega načrta v 15 točkah in enoletnega postopka posvetovanja junija 2022 izdala sporočilo z naslovom „Moč trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast“. Socialni partnerji, ki vključujejo vse od podjetij in sindikatov do okoljskih skupin in skupin za človekove pravice, so predložili številne prispevke, ki vključujejo širok spekter gospodarskih, socialnih in okoljskih interesov. Komisija je opravila tudi obsežno izmenjavo mnenj z Evropskim parlamentom, državami članicami in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom. Na podlagi prejetih prispevkov in priporočil je opredelila vrsto prednostnih nalog politike in ključnih ukrepov, ki skupaj povečujejo osredotočenost na zagotavljanje učinkovitega izvajanja določb trgovinskih sporazumov EU o trgovini in trajnostnem razvoju.

... zlasti s krepitvijo vloge civilne družbe ... Komisija na podlagi pregleda trgovine in trajnostnega razvoja zagotavlja bolj vključujoč postopek posvetovanja s civilno družbo v vseh fazah življenjskega cikla trgovinskih sporazumov. Nadalje krepi vlogo notranjih svetovalnih skupin, saj še naprej zagotavlja sredstva za njihovo logistično podporo in delovanje ter predstavnike notranjih svetovalnih skupin EU vabi na srečanja skupine strokovnjakov za trgovino in trajnostni razvoj iz držav članic, ki ji predseduje. Notranje svetovalne skupine so zdaj tesneje povezane s pripravo sej odbora za trgovino in trajnostni razvoj, zlasti z opredelitvijo in spremljanjem prednostnih nalog na področju izvajanja. Komisija poleg tega spodbuja in lajša tesnejše sodelovanje med notranjimi svetovalnimi skupinami EU in partnerskih držav ter spodbuja preglednost sestave notranjih svetovalnih skupin. Z notranjimi svetovalnimi skupinami EU poteka tudi posvetovanje o projektih tehnične pomoči v zvezi s trgovino in trajnostnim razvojem v državah ali partnerskih regijah, na katere se projekti nanašajo. ... in po potrebi z osredotočenjem na doslednejše uresničevanje zavez na področju trgovine in trajnostnega razvoja. Novi pristop Komisije vključuje okrepljen mehanizem izvrševanja, ki se uporabi v primeru, da dejavnosti, ki temeljijo na sodelovanju, niso uspešne in da je treba ukrepati v okviru postopka razsojanja (odbora strokovnjakov), da se zagotovi, da druga stran izpolni dogovorjene obveznosti na področju trgovine in trajnostnega razvoja. EU načrtuje vključitev postopkov glede trgovine in trajnostnega razvoja, povezanih s fazo skladnosti, tj. obdobjem, v katerem mora stran, ki v postopku izgubi, izvesti odločitev. Ti postopki vključujejo obdobje, v katerem mora stran, ki v postopku izgubi, izpolniti svoje zaveze, pri čemer lahko odbor strokovnjakov in druga stran preverita, ali se te zaveze dejansko izpolnjujejo. Poleg tega namerava EU zagotoviti možnost uporabe trgovinskih sankcij v resnih primerih nespoštovanja temeljnih načel pri delu in pravic delavcev MOD ali v primerih ravnanja, ki bistveno spodkopava cilj in namen Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. Komisija je izboljšala tudi mehanizem za pritožbe v zvezi s kršitvami zavez na področju trgovine in trajnostnega razvoja. V okviru novega pristopa je Komisija po pregledu trgovine in trajnostnega razvoja revidirala svoje smernice za delovanje enotne vstopne točke, da bi obravnavala posebne pomisleke in zahteve, ki so jih navedli deležniki. ·Revidirane smernice deležnikom s področja trgovine in trajnostnega razvoja zagotavljajo zlasti večjo preglednost in predvidljivost z dodatnimi pojasnili glede tega, kdo lahko vloži pritožbe. Izrecno je na primer navedeno, da lahko pritožbe vložijo notranje svetovalne skupine in da lahko pritožniki iz EU zastopajo tudi interese strani iz trgovinskih partneric EU. ·Smernice za delovanje uvajajo tudi izboljšave glede načina obravnave pritožb, zlasti v smislu časa za izvedbo začetne ocene. Komisija objavlja tudi nezaupne informacije o pritožbah v zvezi s trgovino in trajnostnim razvojem, da bi se med deležniki izboljšalo poznavanje omejitev v tretjih državah, po analogiji s pristopom na področju dostopa do trga. ·V revidiranih smernicah za delovanje so določeni roki, ki jih bo Komisija upoštevala kot splošno pravilo pri obravnavi pritožb v zvezi s trgovino in trajnostnim razvojem, in sicer 10 delovnih dni za potrditev prejema pritožbe, 20 delovnih dni za izvedbo prvih nadaljnjih ukrepov s pritožnikom in 120 delovnih dni za izvedbo predhodne ocene pritožbe. V obdobju poročanja je Komisija spremljala tudi, ali Koreja spoštuje odločitev odbora v dvostranskem sporu o pravicah delavcev ... Komisija je še naprej spremljala izvajanje odločitve, ki jo je odbor strokovnjakov za trgovino in trajnostni razvoj sprejel 20. januarja 2021. ·V zvezi z ratifikacijo najpomembnejših konvencij MOD so aprila 2022 v Koreji začele veljati tri temeljne konvencije MOD: Konvencija št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, Konvencija št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja ter Konvencija št. 29 o prisilnem ali obveznem delu. ·Kar zadeva izboljšave na nacionalni ravni, je Koreja spremenila svoj režim dela. Pogodbenici sta novembra 2021 organizirali začasni odbor za trgovino in trajnostni razvoj, da bi se ocenilo zlasti izvajanje zakonodajnih sprememb korejskega zakona o sindikatih ter njegovih izvedbenih smernic.

·V zvezi z ratifikacijo zadnje neratificirane temeljne konvencije MOD, in sicer Konvencije št. 105 o odpravi prisilnega dela, je Koreja potrdila svojo zavezo, da si bo še naprej vztrajno prizadevala za ratifikacijo, in objavila dogovorjeno študijo, v kateri so opredeljene nacionalne določbe, ki jih je treba spremeniti z namenom njihove uskladitve s konvencijo MOD. Pogodbenici bosta nadaljevali z izmenjavo informacij za približanje ratifikaciji.



... in ukrepe, ki jih je sprejel Vietnam za vključitev civilne družbe v izvajanje poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju. Vietnam je svojo notranjo svetovalno skupino – sicer z nekaj zamude – ustanovil 17. avgusta 2021. Poleg tega je 30. decembra 2021 izpolnil svojo obljubo, da bo povečal število članov svoje notranje svetovalne skupine, ki je zraslo s treh na šest, pri čemer pa med člani skupine domnevno ni še nobene neodvisne organizacije delavcev. Po ustanovitvi notranje svetovalne skupine sta se novembra 2021 prvič sestala odbor za trgovino in trajnostni razvoj ter skupni forum. Komisija bo še naprej pozorno spremljala, ali Vietnam izpolnjuje vse obveznosti iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, vključno z elementi, povezanimi z notranjo svetovalno skupino. Komisija pri izvajanju zavez na področju trgovine in trajnostnega razvoja iz trgovinskih sporazumov EU sodeluje z deležniki iz civilne družbe in notranjimi svetovalnimi skupinami ... Komisija ima že dolgo uveljavljen postopek za organizacijo srečanj z deležniki iz civilne družbe v EU, imenovan dialog s civilno družbo, ki je namenjen vzpostavljanju stikov in razpravi o zadevah trgovinske politike. Na dvostranski ravni redno sodeluje z notranjimi svetovalnimi skupinami, ustanovljenimi na podlagi sporazumov, zaradi izmenjave informacij in zagotavljanja povratnih informacij o procesu izvajanja. Poleg tega po seji odbora za trgovino in trajnostni razvoj potekajo redna skupna srečanja vlad in predstavnikov civilne družbe z obeh strani, ki prispevajo k procesu izvajanja. ·V primeru Ekvadorja so bile na primer v skupnih prispevkih predstavnikov civilne družbe izpostavljene težave pri registraciji ene od organizacij delavcev v sektorju banan kot sindikata. Komisija je na svojih rednih srečanjih z vladnimi predstavniki izrazila zaskrbljenost zaradi kršitev temeljnih zavez na področju dela in opozorila na priporočila, ki jih je izdala MOD. Vlada sicer nikoli ni priznala, da je to vprašanje problematično, vendar se je eno od lokalnih ekvadorskih sodišč strinjalo, da je prišlo do kršitve, in od vlade zahtevalo, da zadevni organizaciji podeli status sindikata. ·V drugem primeru je Komisija novembra 2021 ukrepala na podlagi specifičnih informacij, ki jih je zagotovila notranja svetovalna skupina EU, ustanovljena v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo, da bi sprožila postopek glede domnevne diskriminacije dostavljavcev v Koreji. Koreja je pojasnila, da se dostavljavcem priznava status delavcev, vendar je potrdila, da je prišlo do težave pri priznavanju njihove pravice do kolektivnih pogajanj. Zadeva se še obravnava. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je 5. julija 2021 dal pobudo in organiziral prvo srečanje vseh notranjih svetovalnih skupin EU, na katerem so se zbrali člani posameznih notranjih svetovalnih skupin EU, ustanovljenih na podlagi 11 trgovinskih sporazumov EU. Na srečanje so bili povabljeni visoki predstavniki Evropskega parlamenta in Komisije. Na podlagi razprav je bil oktobra 2021 izdan neformalni dokument z naslovom „Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups“ (Okrepitev in izboljšanje notranjih svetovalnih skupin za trgovino EU). Več predloženih predlogov je bilo obravnavanih v okviru pregleda trgovine in trajnostnega razvoja, ki ga je izvedla Komisija, zlasti predlogi glede nadaljnje krepitve vloge notranjih svetovalnih skupin z zagotavljanjem sredstev za njihovo logistično podporo, povabila predstavnikov notranjih svetovalnih skupin EU na srečanja skupine strokovnjakov za trgovino in trajnostni razvoj iz držav članic, vključitve notranjih svetovalnih skupin EU v opredelitev in spremljanje prednostnih nalog na področju izvajanja ter spodbujanja preglednosti. Komisija pričakuje, da bodo organizacije civilne družbe prispevale pravočasne, dobro utemeljene in z dokazi podprte prispevke, ki so bistveni za opredelitev zadev na področju trgovine in trajnostnega razvoja ter za določitev prednostnih nalog in ukrepanje v zvezi s temi zadevami. ... z MOD pa še naprej sodeluje z namenom zagotavljanja tehnične pomoči številnim trgovinskim partnericam ... Komisija je v letu 2021 še naprej tesno sodelovala z mednarodnimi organizacijami, kot sta MOD in OECD, z namenom spodbujanja trajnostne trgovine, kot je razvidno iz primerov, navedenih v nadaljevanju.

·Komisija z OECD, MOD in Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice sodeluje pri izvajanju štiriletnega projekta za odgovorno ravnanje podjetij v Latinski Ameriki in na Karibih (2019–2022), katerega cilj je spodbujati pametno, trajnostno in vključujočo rast v regiji s podpiranjem odgovornega ravnanja podjetij v skladu z mednarodnimi instrumenti. Projekt se izvaja v partnerstvu s Čilom in Mehiko, ki sta člana OECD, Argentino, Brazilijo, Kostariko, Kolumbijo in Perujem, ki so se zavezali upoštevanju smernic OECD za večnacionalna podjetja in vzpostavili nacionalno kontaktno točko za odgovorno poslovno ravnanje, ter z dvema drugima partnerskima gospodarstvoma, in sicer Ekvadorjem in Panamo. ·Soroden program (odgovorne dobavne verige v Aziji) se izvaja v šestih azijskih državah (na Kitajskem, Japonskem, v Mjanmaru, na Tajskem, Filipinih in v Vietnamu), da bi se pospešil trajnosten in vključujoč gospodarski, socialni in okoljski napredek z vključevanjem odgovornih poslovnih praks v delovanje multinacionalnih družb in njihove dobavne verige. ·EU je do izbruha vojne sodelovala z MOD pri izvajanju skupnega projekta za varno, zdravo in prijavljeno delo v Ukrajini, v okviru katerega so se zagotavljali prispevki za pripravo osnutkov zakonov o delovnih razmerjih, varnosti in zdravju pri delu ter delovni inšpekciji. Cilj tega projekta je spodbujati varno, zdravo in prijavljeno delo v Ukrajini. ·V letih 2021 in 2022 se je za izbrane trgovinske partnerice v Aziji in Afriki še naprej izvajal projekt EU in MOD v zvezi s trgovino za dostojno delo, ki je podpiral tudi nekatere posebne ad hoc dejavnosti v izbranih državah Latinske Amerike. Pripravlja se nadaljevanje projekta v letu 2023. ... pri čemer trgovinske sporazume uporablja tudi za krepitev sodelovanja na področju reševanja okoljskih izzivov. ·EU je leta 2021 s projekti sodelovanja podprla prehod Kolumbije na bolj trajnostno in okolju prijaznejše gospodarstvo, tudi s pilotnim projektom za trajnostno rudarstvo v pacifiški regiji Kolumbije, ki jo pesti revščina. ·Junija 2021 sta EU in Japonska skupaj organizirali dogodek, osredotočen na tehnologije in sektorje, ki so bistveni za doseganje ogljične nevtralnosti do leta 2050. Z izkoriščanjem učinka sodelovanja med EU in Japonsko na področju predpisov in standardov ter na podlagi moči dvostranske trgovine so si podjetja izmenjala izkušnje in spoznanja glede možnosti za zeleno rast, povezanih s sodelovanjem na področju energije iz obnovljivih virov, vodika, čiste mobilnosti in surovin, ki jih te panoge potrebujejo. E.Ocenjevanje učinka trgovinskih sporazumov v podporo izvajanju Komisija še naprej namenja posebno pozornost ocenjevanju učinka svojih trgovinskih sporazumov, in sicer v zvezi s posameznimi sporazumi ali medsektorskimi vprašanji iz več sporazumov. Naknadne ocene podpirajo izboljšave prihodnjih sporazumov, hkrati pa so tudi referenčna točka za določanje prednostnih nalog na področju izvajanja in izvrševanja. Naknadni oceni sporazuma o gospodarskem partnerstvu s Cariforumom ter sporazumov o prosti trgovini med EU in šestimi sredozemskimi državami sta bili objavljeni januarja oziroma marca 2021 in poleg tega vključeni v letno poročilo iz leta 2021. Aprila 2022 je Komisija zaključila naknadno oceno trgovinskega sporazuma med EU ter Kolumbijo, Perujem in Ekvadorjem. Naknadna ocena sporazuma o prosti trgovini s Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem: glavne ugotovitve

·V andskih državah je bil gospodarski učinek sporazuma na BDP pozitiven in ocenjen na 728 milijonov USD, pri čemer so imele koristi vse strani. Pozitivni so bili tudi ocenjeni učinki na zaposlovanje, blaginjo in zmanjšanje revščine. ·Splošni učinki bodo sicer verjetno majhni, vendar sta sporazum in izvoz v EU kljub temu ustvarila delovna mesta na podeželju andskih držav. Delovna mesta so bila ustvarjena zlasti v sektorju sadja, sladkorja, zelenjave in oreščkov ter v ribiškem sektorju. V industriji so imeli koristi tudi sektorji, kot so sektorji živil, kemikalij in tekstila (slednji v Kolumbiji in Peruju). ·V andskih državah so se zaradi potrebe po prilagoditvi standardom trga EU zvišali proizvodni standardi, kar je privedlo do višje kakovosti proizvodov, pa tudi do povečanja količine ekoloških proizvodov na podlagi povpraševanja EU, zaščite geografskih označb ter boljšega spoštovanja delovnih ali okoljskih standardov, na primer v obliki uporabe zasebnih standardov in certificiranja. ·Sporazum je omogočil oblikovanje platforme za sodelovanje na področju vprašanj trajnostnosti, vključno z rednimi odbori in projekti, ki omogočajo obravnavo problematičnih področij, kot so svoboda združevanja, dostojna delovna mesta in delo otrok, pri čemer je mogoče opredeliti izboljšave v sektorjih, zajetih v sporazumu. ·Diverzifikacija trgovine: sporazum je prispeval k diverzifikaciji in povečanju izvoza, zlasti s strani MSP. Priporočila svetovalca so bila objavljena januarja 2022. Ocena in nadaljnji ukrepi Komisije/GD za trgovino bodo vključeni v delovni dokument služb Komisije, ki bo predvidoma objavljen v prvi polovici leta 2023. III. Zagotavljanje pomoči malim in srednjim podjetjem pri poslovanju v svetovni trgovini MSP in družinska podjetja, ki predstavljajo 93 % izvoznikov EU, ostajajo v središču dejavnosti Komisije, namenjenih ozaveščanju o prednostih trgovinskih sporazumov EU. Kljub gospodarsko in politično težkim časom svetovni trgi niso le pomemben vir rasti, temveč imajo tudi velik potencial za zagotovitev okrevanja gospodarstva. Komisija si je v letu 2021 še naprej prizadevala za zagotavljanje pomoči MSP pri uporabi trgovinskih sporazumov EU. MSP po številu predstavljajo veliko večino izvoznikov, po vrednosti pa le tretjino izvoza EU. Komisija še naprej spodbuja tudi načelo EU „pomisli na male“ na večstranskih forumih, kot sta STO in skupina G20, ter je dejavna v neformalni delovni skupini STO za mikro, mala in srednja podjetja pred preloženo ministrsko konferenco STO, ki je bila nazadnje organizirana junija 2022. A.Nadgradnja in spodbujanje platforme Access2Markets Platforma Access2Markets, ki je začela delovati oktobra 2020, vključuje podrobne in praktične informacije, ki so brezplačno na voljo v vseh uradnih jezikih EU ter so namenjene podjetjem, ki želijo uvažati ali izvažati blago. Informacije o izvozu zajemajo tarife, davke, postopke in formalnosti na 135 izvoznih trgih, pravila o poreklu, statistične podatke in trgovinske ovire. Podobne informacije so na voljo za uvoz v EU, in sicer informacije o tarifah, davkih in zahtevah glede uvoza, pravila o poreklu in statistični podatki z vsega sveta. Od 1. januarja 2021 platforma vključuje tudi popolne informacije o trgovini med EU in Združenim kraljestvom. Leta 2022 je bila platforma posodobljena v skladu z dogajanjem v Ukrajini, pri čemer so bili upoštevani omejevalni ukrepi, uvedeni v zvezi z izvozom iz EU v Rusijo, ter vključene splošnejše informacije o sankcijah EU in dodatne smernice, ki so namenjene uvoznikom in se nanašajo na ruske ukrepe glede izvoza v EU. Platformo Access2Markets je od začetka delovanja uporabilo več kot 3 milijone enkratnih obiskovalcev, od tega 72 % iz EU, njegovo orodje ROSA pa ima v povprečju 500 ogledov na dan. Nova različica orodja ROSA podjetjem zagotavlja tudi smernice pri dokumentiranju porekla njihovih proizvodov. V letu 2021 je Komisija platformo Access2Markets postopoma nadgrajevala in uporabnikom zagotavljala dodatne vsebine, ki so relevantne zlasti za MSP, hkrati pa razvijala nova interaktivna orodja. ·Komisija je septembra 2021 uvedla orodje Access2Procurement, ki podjetjem pomaga ugotoviti, ali za zadevno javno naročilo velja mednarodna zaveza, ki sta jo sprejeli Kanada in Japonska v okviru svojih trgovinskih sporazumov z EU. V prvih osmih mesecih po začetku delovanja so uporabniki opravili več kot 2 700 ocen, v prvem četrtletju 2022 pa je bilo mesečno izvedenih od 200 do 300 ocen. Nato bodo v orodje vključene tudi Združene države Amerike in več drugih trgovinskih partneric EU.

·V letu 2021 je bila platforma, ki večinoma vsebuje informacije o pogojih za uvoz in izvoz blaga, obogatena z dodatnimi informacijami o trgovini s storitvami, vključno z orodjem „Začetek trgovanja s storitvami: uvoz in izvoz“, leta 2022 pa je bila uvedena funkcija „Moj trgovinski pomočnik za storitve in naložbe“, ki zajema pravni in pomorski sektor v okviru sporazumov z Združenim kraljestvom in Kanado. Podjetje iz EU, ki želi na primer opravljati storitve v Združenem kraljestvu na področju notranjega ali tujega prava, lahko najde informacije o različnih zahtevah, na primer o izdaji licenc in dovoljenj, kvalifikacijah, pravni obliki, državljanstvu ali pogojih glede stalnega prebivališča. V to funkcijo se bodo postopoma vključile informacije o drugih tretjih državah in sektorjih. Komisija je v letu 2021 podjetjem, državam članicam in drugim posrednikom še naprej zagotavljala obsežno podporo in usposabljanje v zvezi s platformo Access2Markets ter organizirala program usposabljanja izvajalcev usposabljanja, te dejavnosti pa bo izvajala tudi v prihodnje. Do zdaj so dogodki dosegli več kot 6 500 organizacij in potekali v skoraj vseh jezikih EU. Dogodki so bili organizirani tudi v sodelovanju s partnerji znotraj in zunaj EU, kot je Center EU in Japonske za industrijsko sodelovanje, inštitutom ICEX España in agencijo Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). Promocija je potekala prek različnih medijev in platform, vključno s Twitterjem, pa tudi prek spletišča Komisije in YouTuba. B.Internacionalizacija v korist MSP – konkretni ukrepi v letu 2021 Cilj vseh trgovinskih sporazumov EU je pripomoči k rasti MSP skupaj s tujimi trgi in na njih, trije veljavni trgovinski sporazumi EU pa vključujejo posebne določbe o MSP: Celoviti gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado (CETA) vključuje priporočilo za MSP, Sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko ter Sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom pa poglavja o MSP, v katerih so za obe strani predvidene posebne kontaktne točke za MSP, katerih naloga je zagotoviti, da se pri izvajanju zadevnih sporazumov upoštevajo interesi in stališča MSP. Poleg tega poglavja o MSP vključujejo številne praktične ukrepe za nadaljnje povečanje preglednosti za MSP, zlasti z izmenjavo informacij: Japonska na primer v skladu s poglavjem o MSP iz Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko (na javno dostopnem spletišču) zagotavlja informacije o dostopu do trga za posamezne proizvode po oznakah carinskih tarif za uvoz blaga, vključno s povezavami do organov v zvezi z dogovorjenimi trgovinskimi vprašanji. Kontaktne točke pogodbenic za MSP razpravljajo o načinih za nadaljnjo poenostavitev in izboljšanje razpoložljivih orodij in informacij. Komisija je leta 2021 skupaj s trgovinskimi partnericami, državami članicami in deležniki še naprej izvajala določbe o MSP iz sporazuma CETA in Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko. Sporazum CETA üKontaktne točke za MSP so se dogovorile o akcijskem načrtu za MSP, v katerem so določeni posebni ukrepi in časovni okvir za izvajanje priporočila za MSP. V skladu s prednostnimi nalogami akcijskega načrta je septembra 2021 ob četrti obletnici sporazuma CETA potekala okrogla miza o MSP, ki jo je organizirala Komisija s pomočjo gospodarske zbornice Evropske unije v Kanadi. üPoleg tega EU in Kanada sodelujeta, da bi podprli internacionalizacijo svojih MSP. Eden od pomembnih primerov je sodelovanje med evropsko podjetniško mrežo (Enterprise Europe Network – EEN) v Kanadi in gospodarsko zbornico Evropske unije v Kanadi na eni strani ter evropsko-kanadskim centrom za inovacije in raziskave na drugi strani za zagotavljanje storitev podpore pri poslovanju in inovacijah, ki pomagajo pri krepitvi konkurenčnosti in trajnostnosti evropskih in kanadskih MSP. Sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko üKontaktne točke za MSP so dokončale skupno poročilo o dejavnostih, EU in Japonska pa sta okrepili ozaveščanje MSP prek Centra EU in Japonske za industrijsko sodelovanje, ki je leta 2021 ponovno izdal dve brošuri z naslovoma How to import from Japan to the EU using the EPA (Kako uvažati iz Japonske v EU na podlagi sporazuma o gospodarskem partnerstvu) in How to export from the EU to Japan using the EPA (Kako uvažati iz EU na Japonsko na podlagi sporazuma o gospodarskem partnerstvu). üSlužba za pomoč uporabnikom v zvezi s sporazumom o gospodarskem partnerstvu, ki deluje v okviru centra, je v obdobju poročanja ponovno organizirala 47 usposabljanj in interaktivnih spletnih seminarjev s podjetji ter pripravila ustrezne informativne liste o različnih vidikih Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko, vključno z geografskimi označbami, pravili o poreklu, poglavjem o MSP, ribištvom, mlečnimi proizvodi, mobilnostjo kadrov itd. Center se povezuje tudi z organizacijami držav članic za spodbujanje trgovine ter drugimi evropskimi in japonskimi mrežami, kot je evropska podjetniška mreža (EEN), da bi sporazum o gospodarskem partnerstvu približal MSP. Poleg tega Komisija še naprej podpira evropske male in srednje podjetnike ter njihove dejavnosti na zahtevnih trgih, zlasti prek centra EU za MSP na Kitajskem. Center ima še naprej bistveno vlogo pri zagotavljanju pomoči in podpore MSP iz EU pri vstopu na trg in/ali poslovnem razvoju na Kitajskem. Center pomaga MSP iz EU pri ocenjevanju njihove pripravljenosti za vstop na kitajski trg ter jim svetuje o priložnostih in tveganjih pri vzpostavljanju in razvoju tržne prisotnosti na kitajskem trgu (prek izvoza, naložb ali obojega) ter o tem, kako izboljšati sinergije in si izmenjevati dobre prakse. Leta 2021 je na primer center na Kitajskem in v EU izvedel 62 usposabljanj za več kot 5 400 MSP.

C.Sodelovanje z evropsko podjetniško mrežo Zagotavljanje pomoči podjetjem EU pri izkoriščanju preferencialnih trgovinskih ureditev, tj. pri zmanjšanju/odpravi tarif ali drugih stroškov, povezanih z regulativnim usklajevanjem, bo v središču evropske podjetniške mreže (EEN), ki bo preoblikovana v okviru programa za enotni trg. Komisija je 4. avgusta 2021 objavila razpis za prijavo interesa za mednarodne partnerje mreže z več roki za predložitev predlogov. Cilj tega razpisa je opredeliti organizacije za podporo podjetjem, osredotočenim na stranke, na hitro rastočih trgih v obeh Amerikah in (jugovzhodni) Aziji. Poudarek bo na državah in trgovinskih blokih, s katerimi je EU sklenila poglobljene in celovite trgovinske sporazume. ·Mednarodni in evropski partnerji mreže bodo sodelovali, da bi izboljšali izkoriščanje trgovinskih sporazumov. Izmenjavali si bodo tržne informacije v korist evropskih MSP. Doslej so za članstvo v mreži EEN zaprosile številne poslovne organizacije iz Združenih držav Amerike, Združenega kraljestva, Japonske, Švice, Kanade, Izraela, Južne Koreje in Indije. Seznam držav ni izčrpen in se bo podaljšal med prihodnjimi roki za predložitev prijav. ·V prenovljeni mreži EEN bodo storitve, ki podjetjem iz EU pomagajo izkoriščati trgovinske priložnosti v tujini, v celoti vključene v t. i. pot strank mreže, kar pomeni, da se od partnerjev evropske mreže pričakuje, da bodo svojim strankam zagotovili konkretne rezultate in o njih poročali kot o dosežkih prek zbirke podatkov o uspešnosti mreže EEN. Leta 2022 je bila v okviru mreže EEN ustanovljena nova strokovna skupina za spodbujanje kakovosti storitev internacionalizacije znotraj mreže. T. i. tematska skupina za internacionalizacijo, v kateri je približno 130 izkušenih svetovalcev mreže, ki so vsakodnevno v stiku s podjetji iz vseh držav članic in regij, je imenovala sopredsednika za boljše izkoriščanje trgovinskih sporazumov EU. Glavna vloga sopredsednika bo določiti program za krepitev zmogljivosti in usposabljanje svetovalcev mreže za zagotavljanje podpore evropskim MSP pri izkoriščanju trgovinskih priložnosti. Eden od prvih projektov bo vključeval organizacijo usposabljanja izvajalcev usposabljanja za uporabo platforme Access2Markets v sodelovanju s Komisijo. Poleg sodelovanja z mrežo EEN je Komisija nadaljevala tudi izmenjavo z evropskimi in nacionalnimi poslovnimi združenji, svetovno mrežo evropskih poslovnih organizacij (European Business Organisations’ World Wide Network – EBO WWN) in organizacijami držav članic za spodbujanje trgovine, ki so vodilne pri zagotavljanju podpore in svetovanja velikim in malim podjetjem glede koristi trgovinskih sporazumov. D.Dejavnosti za podporo MSP na večstranski ravni (STO) EU v okviru Svetovne trgovinske organizacije vodi večstranska prizadevanja v podporo MSP. EU je dejavna članica neformalne delovne skupine za mikro, mala in srednja podjetja od njene ustanovitve po 11. ministrski konferenci STO v Buenos Airesu leta 2017. Prvotna naloga skupine za mikro, mala in srednja podjetja je bila pripraviti delovni program, ki naj bi bil potrjen na 12. ministrski konferenci STO, vendar je pandemija COVID-19 skupino spodbudila, da je maja 2020 izdala izjavo o pomenu mikro, malih in srednjih podjetij v času pandemije COVID-19 in decembra 2020 po hitrem postopku sprejela sveženj šestih nezavezujočih priporočil (sveženj za mikro, mala in srednja podjetja). V skladu z dolgoletnimi prizadevanji EU za spodbujanje internacionalizacije mikro, malih in srednjih podjetij ter njihovimi posebnimi potrebami se sveženj za mikro, mala in srednja podjetja osredotoča na izboljšanje dostopa do informacij za ta podjetja, izvajanje sporazuma o olajševanju trgovine z namenom olajšanja trgovine mikro, malih in srednjih podjetij, razvoj integrirane zbirke podatkov o trgovinskih politikah ter poenostavitev dostopa mikro, malih in srednjih podjetij do financiranja in čezmejnih plačil z izmenjavo dobrih praks in informacij. Delo se je nadaljevalo leta 2021 in prineslo prvi rezultat, in sicer podatkovno zbirko z informacijami o mikro, malih in srednjih podjetjih iz pregledov politike STO ... Leta 2021 se je skupina za mikro, mala in srednja podjetja večkrat sestala, da bi spremljala izvajanje svežnja. Sekretariat neformalne delovne skupine za mikro, mala in srednja podjetja je zaključil delo v zvezi s pripravo podatkovne zbirke, v kateri so navedeni sklici na informacije o mikro, malih in srednjih podjetjih v pregledih trgovinske politike STO. Na 12. ministrski konferenci je predsednik neformalne delovne skupine za mikro, mala in srednja podjetja predstavil tekoče delo na področju mikro, malih in srednjih podjetij.

IV. Odpravljanje ovir in iskanje rešitev IV.1 Stanje na področju trgovinskih ovir in njihove odprave V letu 2021 je Komisija nadaljevala s svojim delom za odkrivanje, obravnavo in odpravljanje trgovinskih ovir, še vedno v času pandemije COVID-19, zaradi katere je več trgovinskih partneric EU okrepilo protekcionistične prakse. To je povzročilo nekaj težav v logistiki in dobavnih verigah, ki so temeljile na zvišanju cen prevoza, blaga in energije, zaradi katerega je v nadaljevanju leta prišlo do višje inflacije. Te težke razmere so se dodatno zaostrile zaradi ponovnega izbruha koronavirusne različice omikron v poznejšem delu leta 2021 in njenega ponovnega pojava na Kitajskem leta 2022 ter zaradi nestabilnih geopolitičnih razmer, povezanih z rusko vojno agresijo proti Ukrajini. EU je kljub tem težkim razmeram v letu 2021 nadaljevala z delom za odkrivanje in odpravljanje trgovinskih ovir. Pri tem je Komisija v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom, državami članicami in podjetji še naprej neposredno sodelovala s tretjimi državami, tudi prek mreže delegacij EU v partnerskih državah in v Ženevi. Komisija je na terenu v tretjih državah in prek institucionalnega okvira, ki ga zagotavljajo trgovinski sporazumi EU in STO (na primer odbora STO za tehnične ovire v trgovini ter sanitarne in fitosanitarne ukrepe), dejavno iskala rešitve za obstoječa in nova vprašanja. Še naprej je bilo v ospredju preventivno delo za odkrivanje potencialnih trgovinskih ovir, preden se te dejansko pojavijo. V središču tega dela so bile skrbi podjetij iz EU, ki so poročala o nepošteni obravnavi ali omejevalnih ukrepih trgovinskih partneric EU. Enaka pozornost je bila namenjena tudi kršitvam zavez glede trajnostnega razvoja iz trgovinskih sporazumov EU. Kar zadeva nove ovire in pritožbe, je bilo leto 2021 prvo polno leto delovanja enotne vstopne točke, ki je bila vzpostavljena v podporo glavnemu uradniku za trgovinsko skladnost in zagotavlja enotno kontaktno točko, dostopno prek platforme Access2Markets, za predložitev pritožb o (morebitnih) trgovinskih ovirah ali neizpolnjevanju zavez na področju trgovine in trajnostnega razvoja ter neskladnosti z uredbo EU o shemi GSP.



A. Stanje evidentiranih trgovinskih in naložbenih ovir na dan 31. decembra 2021 Kot je razvidno iz preglednice, je bilo konec leta 2021 v podatkovni zbirki Komisije Access2Markets navedenih 455 aktivnih trgovinskih in naložbenih ovir v 65 tretjih državah. Vrsta ukrepa Število ovir Sanitarni in fitosanitarni ukrepi 102 Tehnične ovire v trgovini 81 Tarife in ekvivalenti ter količinske omejitve 78 Upravni postopki 39 Storitve in naložbe 37 Drugi ukrepi* 39 Pravice intelektualne lastnine 34 Javno naročanje 29 Izvozni davki in omejitve 16 Vse skupaj 455 * Drugi ukrepi vključujejo ovire, povezane z instrumenti trgovinske zaščite (TDI) in subvencijami, ukrepe, ki vplivajo na konkurenco, ter druge ukrepe, ki jih ni mogoče uvrstiti v prejšnje kategorije. Število aktivnih trgovinskih in naložbenih ovir, s katerimi se podjetja iz EU srečujejo pri izvozu v tretje države, se je v letu 2021 v primerjavi z letom 2020 nekoliko zmanjšalo, in sicer s 462 na 455, kljub strukturni spremembi trgovinskih vzorcev, do katere je prišlo zaradi izstopa Združenega kraljestva. Vendar pa se je število evidentiranih trgovinskih ovir povečalo, in sicer s 372, zabeleženih v 51 tretjih državah leta 2016, na 462, zabeleženih v 66 državah leta 2020 (tj. za skoraj 25 %). Večina trgovinskih ovir, prisotnih leta 2021, je bila evidentirana v zadnjih petih letih (39 %), 34 % vseh ovir je starih od šest do deset let, 27 % vseh ovir pa je na seznamu že več kot desetletje.

Slika 5: Število ovir glede na datum vpisa v evidenco Iz slike 6, na kateri so ovire prikazane glede na vrsto, je razvidno, da so sanitarni in fitosanitarni ukrepi leta 2021 ostali kategorija z največjim številom trgovinskih ovir (102), kar je skoraj četrtina vseh zabeleženih ovir. Skupno število ovir v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi je bilo sicer nekoliko nižje kot leta 2020 (107), vendar se je med letoma 2016 in 2020 vztrajno povečevalo, pri čemer te ovire še vedno predstavljajo največjo kategorijo. Druga najpogosteje evidentirana vrsta ovir v letu 2021 so bili ukrepi v zvezi s tehničnimi ovirami v trgovini (81 ovir) ter tarifni ukrepi in količinske omejitve (78 ovir), tako kot leta 2020. Te tri kategorije trgovinskih ovir so leta 2021 skupaj predstavljale skoraj 60 % vseh aktivnih ovir. Trend je enak kot leta 2020.



Slika 6: Vrste ovir v letu 2021 Kot je razvidno iz slike 7, se podjetja iz EU pri izvozu svojega blaga in storitev srečujejo s trgovinskimi ovirami po vsem svetu.



Slika 7: Geografska porazdelitev ovir po regijah (konec leta 2021) Kot je razvidno iz slike 8, je ostala Kitajska v letu 2021 država z največjim številom ovir, in sicer z 39 ovirami; sledijo ji Rusija (32), Združene države Amerike (27), Indija (26), Turčija (24) in Indonezija (21). Druge države z desetimi ovirami ali več so bile Brazilija (19), Južna Koreja (18), Avstralija (15), Alžirija (14), Mehika (12), Egipt (11), Malezija (10) in Vietnam (10). Ovire iz Združenega kraljestva še niso bile vključene v podatkovno zbirko, in sicer zaradi zelo nedavno oblikovanih odnosov in morda dejstva, da je veliko obstoječih ovir z drugimi partnericami nastalo pred več leti.

V petletnem obdobju med letoma 2016 in 2020 sta bili Rusija in Kitajska na prvih dveh mestih po številu trgovinskih ovir, pri čemer je Kitajska leta 2018 Rusijo prehitela in zasedla prvo mesto. Medtem ko je število trgovinskih ovir v Rusiji ostalo precej stabilno (v povprečju 33), so se ovire v zvezi s Kitajsko v tem obdobju skoraj podvojile, saj jih je bilo leta 2016 23, leta 2020 pa 40.



Slika 8: Število ovir po trgovinskih partnericah (konec leta 2021) B. Gibanje trgovinskih in naložbenih ovir v letu 2021 Nove evidentirane ovire Kar zadeva nove trgovinske ovire po sektorjih, sta bila kmetijstvo in ribištvo največja kategorija s štirimi ovirami, sledile pa so storitve, v zvezi s katerimi so bile evidentirane tri nove ovire. Na tretjem mestu sta bila sektor keramike in stekla ter kategorija medsektorskih ukrepov (tj. ukrepov, ki zajemajo več sektorjev ali vplivajo na ves izvoz v zadevno trgovinsko partnerico) s po dvema novima ovirama. Sektor Število novih ovir Kmetijstvo in ribištvo 4 Avtomobilski sektor 1 Keramika in steklo 2 Kemikalije 1 Elektronika 1 Medsektorski ukrepi 2 Druge panoge 1 Storitve 3 Tekstil in usnje 1 Vse skupaj 16 V petletnem obdobju med letoma 2016 in 2020 je bilo največ ovir evidentiranih v sektorjih kmetijstva in ribištva ter vin in žganih pijač. V zvezi s skupnim številom novih ovir, evidentiranih leta 2021, je iz spodnje preglednice razvidno, da je bilo leta 2021 evidentiranih manj novih ovir (16) kot leta 2020 (41), kar pomeni neto zmanjšanje za 25. V zvezi z vrsto novih evidentiranih ovir je mogoče ugotoviti, da so bile v nasprotju z letom 2020, ko so se nove ovire najpogosteje uvrščale v kategorijo sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, leta 2021 na vrhu seznama tehnične ovire v trgovini (šest novih evidentiranih ovir), s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi pa sta bili povezani le dve novi oviri (leta 2020 jih je bilo 13). Po dve novi trgovinski oviri sta bili evidentirani v kategorijah tarif in ekvivalentov ter količinskih omejitev, javnega naročanja in drugih ukrepov. Vrsta ukrepa Nove ovire v letu 2021 Nove ovire v letu 2020 Sanitarni in fitosanitarni ukrepi 2 13 Tehnične ovire v trgovini 6 5 Tarife in ekvivalenti ter količinske omejitve 2 5 Upravni postopki 1 5 Storitve in naložbe 1 4 Drugi ukrepi* 2 4 Pravice intelektualne lastnine 0 3 Javno naročanje 2 3 Izvozni davki in omejitve 0 1 Vse skupaj 16 41 * Drugi ukrepi vključujejo ovire, povezane z instrumenti trgovinske zaščite (TDI) in subvencijami, ukrepe, ki vplivajo na konkurenco, ter druge ukrepe, ki jih ni mogoče uvrstiti v prejšnje kategorije. Izrazito zmanjšanje števila novih ovir v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi je morda posledica dejstva, da leta 2021 ni bilo izbruhov afriške prašičje kuge in da so na splošno neugodne gospodarske razmere morda upočasnile poročanje o ovirah zaradi pandemije COVID-19, saj so podjetja omejena sredstva usmerila v druge dejavnosti.



C. Ovire, odpravljene leta 2021 Leta 2021 je bilo odpravljenih 39 trgovinskih ovir, kar je šest več kot leta 2020: 16 jih je bilo odpravljenih v celoti, 23 pa delno. Vrsta ukrepa Ovire, odpravljene leta 2021 Ovire, odpravljene leta 2020 Sanitarni in fitosanitarni ukrepi 15 17 Tehnične ovire v trgovini 6 6 Tarife in ekvivalenti ter količinske omejitve 6 2 Upravni postopki 3 4 Storitve in naložbe 2 1 Drugi ukrepi* 1 1 Pravice intelektualne lastnine 3 0 Javno naročanje 1 1 Izvozni davki in omejitve 2 1 Vse skupaj 39 33 * Drugi ukrepi vključujejo ovire, povezane z instrumenti trgovinske zaščite (TDI) in subvencijami, ukrepe, ki vplivajo na konkurenco, ter druge ukrepe, ki jih ni mogoče uvrstiti v prejšnje kategorije. Glede na vrsto odpravljenih ovir se je največ ovir (15) uvrščalo v kategorijo sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, tako kot leta 2020 (17). Odprava teh ovir je imela ponovno neposreden pozitiven učinek, tudi na izvoznike EU v številnih sektorjih, zlasti v živilskem sektorju.

·Konkretni rezultati sodelovanja med Komisijo ter državami članicami in podjetji v zvezi s tem so se v letu 2021 na primer pokazali v Kanadi, ki je sprejela usklajeno spričevalo EU za perutninsko meso, in ·Južni Koreji, ki je odpravila prejšnje prepovedi uvoza za več držav članic, uvedene zaradi visokopatogene aviarne influence. Druga najpogostejša vrsta odpravljenih ovir so bile tehnične ovire v trgovini ter ovire, povezane s tarifami in ekvivalenti ter količinskimi omejitvami, pri čemer je bilo šest ovir odpravljenih v celoti, šest pa delno. Primera uspešne razrešitve vprašanj v zvezi s tehničnimi ovirami v trgovini v letu 2021 sta med drugim naslednja: ·Avstralija je prilagodila standarde glede vsebnosti žvepla v gorivu, zaradi katere je bila kakovost goriva nezdružljiva z najnovejšimi visokoučinkovitimi motorji, ki jih proizvajajo proizvajalci iz EU; ·Tunizija je po posredovanju EU uvedla izboljšave, da bi ublažila učinke tarif za nebistvene potrošniške proizvode, ki so bile uvedene v zvezi s kmetijskimi proizvodi, kot so kivi, zamrznjena tuna in med. Kot je razvidno iz slike 9, so bile ovire v celoti ali delno odpravljene v 24 trgovinskih partnericah EU. Slika 9: Število odpravljenih ovir po partnericah (2021) Komisija pri odpravljanju ovir uporablja številne instrumente, pogosto v kombinaciji. Izbira instrumentov in forumov je odvisna od konkretnih razmer. Komisija lahko vprašanja obravnava v okviru dvostranskega trgovinskega sporazuma (na primer z uporabo vzpostavljenih institucionalnih struktur), v enem od odborov STO ali z uporabo diplomatskih poti, vključno s skupnimi demaršami, pripravljenimi z državami članicami, ali dialogom na visoki ravni s trgovinskimi partnericami. V skrajnih upravičenih primerih sproži postopke za reševanje sporov v okviru svojih dvostranskih sporazumov ali STO (glej oddelek V) ali na zahtevo predstavnikov industrije začne preiskave v skladu z uredbo EU o trgovinskih ovirah. Nekatere trgovinske ovire so bile uspešno odpravljene z dvostranskimi ukrepi ... To se je na primer zgodilo v Turčiji, in sicer v zvezi s kozmetičnimi izdelki. Leta 2018 je Turčija v zvezi z vsemi kozmetičnimi izdelki, ki vstopajo na turški trg, začela zahtevati predhodno predložitev poročil o oceni varnosti. Trgovinski oddelek delegacije EU v Ankari je v sodelovanju z veleposlaništvi držav članic vzpostavil stik z lokalnimi organi ter si prizadeval za spremembo te prakse in odpravo ovire. V začetku leta 2021 je bila zahteva glede predložitve poročila o oceni varnosti odpravljena, Turčija pa je za zagotovitev popolne uskladitve z EU pripravila nov osnutek zakonodaje, ki je bil predložen v oceno Komisiji.



... medtem ko so bile druge trgovinske ovire odpravljene v večstranskem okviru STO in njenih odborov ... EU, ki deluje v imenu 27 držav članic, ostaja gonilna sila znotraj STO. Dejavno sodeluje v vseh odborih (na primer odborih za sanitarne in fitosanitarne ukrepe ter tehnične ovire v trgovini), ki pogosto zagotavljajo okolje za obravnavo in prizadevanja za odpravo trdovratnih ovir pri dostopu do trga, ki jih postavljajo druge članice, ter tretjim državam omogočajo neposreden odziv na nove ukrepe, preden ti začnejo veljati, v okviru postopkov priglasitve sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov in tehničnih ovir v trgovini.

Nekaj primerov uspešnega sodelovanja na večstranski ravni v letu 2021 je navedenih v nadaljevanju. ·Koreja – sistem za čiščenje balastnih voda: Koreja je po več kot dveh letih dela v okviru odbora STO za tehnične ovire v trgovini proizvajalcu sistemov za čiščenje balastnih voda iz EU izdala certifikat o homologaciji. To podjetju omogoča, da te sisteme z namenom preprečevanja širjenja invazivnih vrst, zagotavljanja pomorske varnosti in varstva okolja namesti na plovila, ki plujejo pod korejsko zastavo. ·Saudova Arabija – obvezni roki trajanja več živilskih proizvodov: Saudova Arabija je leta 2021 napovedala, da namerava s priglasitvijo sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov pri STO določiti obvezne roke trajanja konzumnih jajc (60 dni) in zamrznjenih proizvodov iz perutninskega mesa (3 mesece). EU je predložila pripombe, v katerih je od Saudove Arabije zahtevala, naj odgovornost za določitev rokov trajanja znotraj določenega razpona prenese na nosilce dejavnosti in tako ohrani visoke ravni zaščite, hkrati pa se izogne preveč obremenjujočim upravnim postopkom. Organi Saudove Arabije so izvajanje predpisov začasno ustavili zaradi nadaljnjega pregleda. ... v nekaterih primerih pa je uredba o trgovinskih ovirah omogočila pravno pot za odpravo trgovinskih ovir v Mehiki in Saudovi Arabiji. Uredba o trgovinskih ovirah je pravni instrument, ki deležnikom v EU (podjetjem, industrijam, združenjem in državam članicam) omogoča, da se pritožijo glede trgovinskih ovir v tretjih državah. Če pritožba izpolnjuje merila za sprejem, Komisija oceni, ali domnevna ovira dejansko pomeni kršitev mednarodnih trgovinskih pravil in ali bi morala EU ukrepati. ·Službe Komisije so v poročilu o tekili ugotovile, da je treba mehiški ukrep še naprej spremljati, saj je vzbudil pomisleke glede skladnosti s pravili STO. Na podlagi tega poročila je bila poiskana vzajemno sprejemljiva rešitev, zadevni izvoz tekile se je nadaljeval, pritožnik pa je umaknil pritožbo (postopek iz uredbe o trgovinskih ovirah je bil uradno zaključen februarja 2022). Ta primer kaže, kako lahko uporaba hitrih in učinkovitih orodij za uveljavljanje pravil trgovine prispeva k iskanju vzajemno sprejemljivih rešitev za odpravo trgovinskih ovir. ·Službe Komisije so leta 2021 zaključile tudi preiskave ukrepov Saudove Arabije, ki omejujejo vstop keramičnih ploščic iz EU na trg. Službe Komisije so v poročilu v zvezi s Saudovo Arabijo ugotovile, da številni vidiki teh novih savdskih tehničnih predpisov in način njihovega izvajanja vzbujajo resne pomisleke glede skladnosti s pravom STO ter da bodo službe sodelovale s Saudovo Arabijo, da bi zagotovile hitro in učinkovito odpravo teh ovir. To sodelovanje je konec leta 2021 še vedno potekalo in privedlo do tega, da je Saudova Arabija marca 2022 sprejela številne zaveze za obravnavo zahtev EU. Komisija spremlja izvajanje teh zavez. D. Delovanje partnerstva za dostop na trg in njegov vpliv v letu 2021 Komisija pri odpravljanju trgovinskih ovir tesno sodeluje z državami članicami in evropskimi poslovnimi združenji na različnih forumih, kot so na primer: ·Svetovalni odbor za dostop na trg: osrednji forum za razpravo, ki se sestaja enkrat mesečno ter združuje službe Komisije, uradnike držav članic in predstavnike več kot 50 poslovnih združenj EU iz vseh sektorjev; ·sektorske delovne skupine za dostop do trga: delovne skupine, ki se sestajajo enkrat na leto in imajo enako strukturo kot Svetovalni odbor za dostop na trg, pri čemer pa so razprave sektorske narave. Trenutno obstajajo delovne skupine za dostop do trga za sedem sektorjev (sanitarna in fitosanitarna vprašanja, elektroniko in IKT, medicinske pripomočke, farmacevtske izdelke, vina in žgane pijače, tekstil ter avtomobile in pnevmatike). Na sliki 10 je prikazan širok nabor sektorjev, ki imajo koristi od prizadevanj na omenjenih in drugih forumih za izboljšanje dostopa podjetij EU do trgov tretjih držav. V skladu s trendi iz obdobja med letoma 2016 in 2020 sta kmetijstvo in ribištvo tudi v letu 2021 ostala sektorja z največ odpravljenimi trgovinskimi ovirami (17), ki predstavljajo skoraj 40 % vseh odpravljenih ovir.

Slika 10: Število odpravljenih ovir po sektorjih (2021) V letu 2021 so drugo največjo kategorijo odpravljenih ovir predstavljali horizontalni ukrepi, tj. ovire, ki zajemajo več sektorjev, štiri ovire pa so bile odpravljene v sektorju tekstila in usnja. Število ovir, odpravljenih v drugih sektorjih, je med letoma 2016 in 2020 ostalo razmeroma stabilno, pri čemer so bile razlike med leti majhne. Na splošno je ekonometrična analiza, ki jo je izvedel GD za trgovino, pokazala, da je bila zaradi odprave več ovir med letoma 2015 in 2020 vrednost izvoza iz EU leta 2021 za 7,2 milijarde EUR višja, kot bi bila, če bi bile ovire še vedno prisotne. Ta znesek je za 1,8 milijarde EUR višji kot leta 2020 (ko se je zaradi odpravljanja ovir v obdobju 2014–2019 vrednost izvoza iz EU zvišala za 5,4 milijarde EUR) in je jasen pokazatelj neposrednih koristi prizadevanj Komisije, držav članic in podjetij, ki potekajo na področju izvajanja in izvrševanja v okviru partnerstva za dostop na trg. IV.2 Enotna vstopna točka za pritožbe GD za trgovino je 16. novembra 2020 vzpostavil enotno vstopno točko, da bi olajšal prijavo novih (ali morebitnih) trgovinskih ovir ali kršitev zavez v zvezi s trajnostnostjo (v okviru trgovine in trajnostnega razvoja ali sheme splošnih tarifnih preferencialov (GSP)). Prvič, enotna vstopna točka deležnikom zagotavlja eno samo kontaktno točko. Drugič, enotna vstopna točka je zagotovila učinkovitejšo ocenjevanje novih vprašanj in pospešila sprejemanje odločitev o ustreznem nadaljnjem postopku znotraj Komisije. Enotna vstopna točka pod vodstvom glavnega pooblaščenca za nadzor izvrševanja trgovinskih pravil usklajuje ocenjevanje pritožb in omogoča oblikovanje skupin služb Komisije, zadolženih za obravnavo zadev. Enotna vstopna točka ima pred formalizacijo pritožbe pogoste stike s potencialnimi pritožniki. Pritožbe je mogoče vložiti prek spleta z uporabo enega od dveh pritožbenih obrazcev – eden se nanaša na vprašanja dostopa do trga, drugi pa na vprašanja, povezana s trgovino in trajnostnim razvojem/shemo GSP. Obrazca sta na voljo neposredno na platformi Access2Markets in enotni vstopni točki zagotavljata informacije, potrebne za to, da se skupaj z drugimi službami Komisije in skupinami za trgovino v delegacijah EU opravi prva ocena zadevnega vprašanja ter sprejme ustrezna odločitev o nadaljnjih ukrepih. Če je potrebnih več informacij ali mnenje drugih mednarodnih organizacij (na primer mnenje MOD o vprašanjih s področja trgovine in dela), enotna vstopna točka ukrepa neposredno v stiku pritožnikom. Pritožnika se obvesti o napredku, doseženem v zvezi z zadevo. Po zaključku tega postopka skupina, zadolžena za obravnavo primera, pritožbo oceni in predlaga ustrezne nadaljnje ukrepe za rešitev vprašanja. Če enotna vstopna točka ne prejme uradne pritožbe, si Komisija še vedno pridržuje pravico, da ukrepa na lastno pobudo s sprožitvijo postopka po uradni dolžnosti. PRIMER: pritožba glede omejitev izvoza obutve iz EU v Indijo V začetku leta 2021 je enotna vstopna točka prejela pritožbo glede sklepov o nadzoru kakovosti obutve v Indiji. Sklepi o nadzoru kakovosti so znana težava za podjetja iz EU, ki želijo izvažati v Indijo, in vplivajo na številne sektorje. Vendar se je Komisija s pritožbo seznanila z novimi sklepi o nadzoru kakovosti tudi v sektorju obutve. Po prejemu pritožbe je enotna vstopna točka sodelovala s pritožnikom, da bi zbrala dodatne informacije in zapolnila vrzeli v prvotnem pritožbenem obrazcu. Enotna vstopna točka je nato z namenom podrobne ocene pritožbe oblikovala skupino, zadolženo za obravnavo primera, ki so jo sestavljali strokovnjaki iz geografskih in sektorskih enot. Neposredno je bila vključena tudi delegacija EU v New Delhiju. Zaključek je bil jasen: ob začetku veljavnosti bodo sklepi o nadzoru kakovosti obutve predstavljali trgovinsko oviro za podjetja iz EU. Ovira je bila zato zabeležena na platformi Access2Markets. Spomladi leta 2022 je prišlo do pozitivnega premika, saj je bil začetek veljavnosti sklepov o nadzoru kakovosti preložen na leto 2023, kar koristi izvoznikom EU. Komisija si še naprej prizadeva za popolno rešitev tega vprašanja. Enotna vstopna točka v številkah Leto 2021 je bilo prvo polno leto delovanja enotne vstopne točke. Skupaj je prejela 61 obvestil o morebitnih trgovinskih ovirah ali morebitnih kršitvah zavez tretjih držav v zvezi s trajnostnostjo. Na podlagi teh obvestil je bilo prek portala Access2Markets vloženih 33 pritožb. Vse pritožbe so se nanašale na vprašanja dostopa do trga. Čeprav so bila vprašanja v zvezi s trajnostnostjo izpostavljena na številnih srečanjih z deležniki, ki potekajo v fazi pred vložitvijo pritožbe, v obdobju, ki ga zajema to poročilo, v zvezi s temi vprašanji ni bilo vloženih uradnih pritožb. Velika večina pritožnikov (30) je bila podjetij iz EU (15 pritožb so neposredno vložila podjetja iz EU, 12 pritožb evropska trgovinska združenja in tri nacionalna trgovinska združenja). Države članice so vložile le tri pritožbe. Pritožbe so se nanašale na ovire pri dostopu do trga v 21 trgovinskih partnericah EU, ki zajemajo vse geografske regije. Kot je razvidno s slike 11, se je sicer več kot tretjina vseh pritožb, prejetih v letu 2021, nanašala na južno sosedstvo, Bližnji vzhod, Turčijo, Rusijo in Srednjo Azijo, le ena pritožba pa je zadevala severnoameriško regijo. Slika 11: Pritožbe, ki jih je prejela enotna vstopna točka, po regijah





V. Dvostransko in večstransko izvrševanje trgovinskih zavez: reševanje sporov Delo na področju izvajanja, preprečevanja morebitnih ovir in odpravljanja dejanskih ovir, preden se utrdijo, je v središču pristopa Komisije k izvajanju in izvrševanju. Da bi bilo to začetno delo čim učinkovitejše, ga po potrebi spremljajo postopki za reševanje pravnih sporov. V.1 Uporaba postopkov za reševanje sporov A. Postopek reševanja sporov v STO Dejavnosti EU na področju reševanja sporov v STO so se nadaljevale kljub blokadi pritožbenega organa STO ... Pritožbeni organ STO od decembra 2019 zaradi blokade imenovanj ne more obravnavati pritožb. Iskanje trajne rešitve za to stanje ostaja glavna prednostna naloga EU. Medtem je EU kljub temu, da ohromitev pritožbenega organa ogroža zavezujoče reševanje sporov v STO, v obdobju poročanja uspešno obravnavala vse več sporov. K temu je prispevala večstranska začasna ureditev o arbitraži v primeru pritožb, ki je pomemben del strategije EU v zvezi s položajem pritožbenega organa. Konec aprila 2022 je bilo med 25 udeleženci večstranske začasne ureditve o arbitraži v primeru pritožb 52 od 164 članic STO. Če se članica STO, s katero je EU v postopku reševanja spora v STO, odloči, da se v večstransko začasno ureditev o arbitraži v primeru pritožb ne bo vključila, EU v zvezi z zadevnim sporom po možnosti sklene ad hoc sporazum o arbitražnem reševanju sporov, ki temelji na navedeni ureditvi. V skladu s tem je EU marca 2022 s Turčijo v dveh sporih v STO (DS583 in DS595; glej spodaj) sklenila ad hoc sporazum o arbitražnem reševanju sporov. Z dogovorom o postopkih arbitražnega reševanja sporov sta EU in Turčija zagotovili, da se lahko v obeh primerih nadaljuje zavezujoče, dvostopenjsko in neodvisno reševanje sporov v STO. EU je v obdobju poročanja med drugim obravnavala spore, navedene v nadaljevanju. ·ZDA – zrele oljke (DS577) – ta spor se nanaša na izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za uvoz zrelih oljk iz Španije in so bile uvedene v času prejšnje administracije ZDA leta 2018. Odbor je 19. novembra 2021 odločil, da so te izravnalne dajatve v skladu s pravili STO nezakonite. Poročilo je postalo zavezujoče decembra 2021, ko ga je STO sprejela brez pritožb. Pogodbenici sta se dogovorili, da je razumen datum, do katerega morajo ZDA izvesti poročilo, 14. januar 2023. ·Turčija – farmacevtski izdelki (DS583) – v tem sporu EU izpodbija nekatere turške ukrepe, ki vplivajo na uvožene farmacevtske izdelke. V poročilu odbora z dne 28. aprila 2022, v katerem je bilo ugotovljeno, da Turčija od proizvajalcev farmacevtskih izdelkov ne sme zahtevati, da proizvodnjo preselijo v Turčijo, da bi bili njihovi izdelki upravičeni do povračila v okviru sistemov socialne varnosti v Turčiji, o vseh navedbah iz pritožbe pa je bilo odločeno v korist EU. Turčija poleg tega pregledom zahtevkov za povračilo in vlog za pridobitev dovoljenja za promet v zvezi z domačimi farmacevtskimi izdelki ne sme dati prednost pred pregledi v zvezi z uvoženimi farmacevtskimi izdelki. Pritožba Turčije na to poročilo odbora se obravnava v skladu s pravili STO na podlagi (zgoraj omenjenega) ad hoc sporazuma o arbitražnem reševanju sporov, sklenjenega s Turčijo. Navedeni sporazum zagotavlja zavezujočo rešitev spora, vključno z morebitnimi prihodnjimi nesoglasji glede skladnosti. ·Turčija – zaščitni ukrepi v zvezi z jeklom (DS595) – ta spor zadeva zaščitni ukrep v zvezi z jeklom, ki ga je EU uvedla februarja 2019. Poročilo odbora z dne 29. aprila 2022 je bilo za EU na splošno pozitivno, saj je bilo v zvezi z najpomembnejšimi vprašanji odločeno v korist EU. Omeniti je treba, da je odbor pojasnil pravila STO o zaščitnih ukrepih in potrdil, da je instrument zaščitnih ukrepov mogoče uporabiti v odziv na svetovno jeklarsko krizo. Odbor je ugotovil, da je zaščitni ukrep EU v zvezi z jeklom združljiv s STO glede večine točk, ki jih je Turčija izpodbijala, v zvezi s tremi točkami pa ugotovil, da zaščitni ukrep EU ni zadostno utemeljen. V zvezi s tem bo EU odločitev izvedla po njenem uradnem sprejetju v STO. V tem sporu nobena stran ni uveljavila pravice do pritožbe, ki jo zagotavlja ad hoc sporazum o arbitražnem reševanju sporov, sklenjen s Turčijo. ·ZDA – jeklo in aluminij (DS548 in DS559) – konec leta 2021 sta EU in ZDA v okviru skupne izjave EU in ZDA o globalnem dogovoru o trajnostnem jeklu in aluminiju dejansko prekinili reševanje dveh medsebojnih sporov: (1) spora DS548 o dodatnih dajatvah, ki so jih ZDA uvedle na uvoz nekaterih izdelkov iz jekla in aluminija, in (2) spora DS559 o dodatnih uvoznih dajatvah, ki jih je EU uvedla v odgovor na navedene ameriške dajatve. EU in ZDA sta postopek v okviru odbora STO v obeh sporih preoblikovali v arbitražni postopek STO, ki sta ga nato prekinili za nedoločen čas z možnostjo nadaljevanja v prihodnosti, če bo to potrebno. ZDA so se obenem zavezale, da bodo odpravile tarife iz oddelka 232 za jeklo in aluminij, ki se iz EU uvažata v ZDA, v obsegu, ki ustreza preteklemu obsegu trgovine, EU pa se je zavezala, da bo začasno prekinila izvajanje ustreznih izravnalnih ukrepov zoper ZDA.

·ZDA – veliki civilni zrakoplovi (DS316 in DS353) – kot je navedeno v lanskem poročilu, je bil še en pomemben korak v letu 2021 umiritev sporov glede velikih civilnih zrakoplovov, ki so jo EU in ZDA dosegle sredi junija 2021 v okviru dogovora o okviru sodelovanja glede velikih civilnih zrakoplovov (DS316 in DS353). Postopki odbora so napredovali tudi v zvezi z več drugimi spori v STO, v katere je bila vključena EU. Med njimi je tudi spor s Kolumbijo – zamrznjeni ocvrti krompirček (DS591) –, v zvezi s katerim se poročilo odbora pričakuje v drugi polovici leta 2022 (in za katerega se uporablja večstranska začasna ureditev o arbitraži v primeru pritožb). Drugi pomembni primeri so postopek EU proti Indiji, povezan s previsokimi indijskimi tarifami za določeno blago v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije (DS582), spor glede indonezijske prepovedi izvoza nikljeve rude in zahtev za domačo predelavo, ki vplivajo na nikljevo in železovo rudo (DS592), pa tudi dve obrambni zadevi, ki sta ju predložili Indonezija in Malezija, glede nekaterih pravil o biogorivih v zvezi s palmovim oljem (DS593 oziroma DS600). Neizzvana in neupravičena vojaška agresija Rusije proti Ukrajini je groba kršitev mednarodnega prava ter je spodkopala medn