SL Uradni list Evropske unije C 424/27

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mreži služb za zaposlovanje, dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD)

2014/C 424/04

Poročevalka : ga. DRBALOVÁ Soporočevalec : : g. PARIZA CASTAÑOS

Evropski parlament in Svet sta 3. oziroma 6. februarja 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski mreži služb za zaposlovanje, dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela

COM(2014) 6 final – 2014/0002 (COD).

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. maja 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 499. plenarnem zasedanju 4. in 5. junija 2014 (seja z dne 4. junija) s 116 glasovi za, brez glasov proti in 1 vzdržanim glasom.

1. Sklepi in priporočila

1.1 EESO podpira predlog Komisije, da se Uredba 492/2011 in Izvedbeni sklep 2012/733/EU nadomestita z enim instrumentom, ki bo povečal preglednost, zagotovil učinkovito samodejno usklajevanje ponudbe in povpraševanja, opredelil podporne storitve, uvedel sistem za izmenjavo informacij o pomanjkanju in presežku delovne sile ter bo deloval na podlagi nediskriminacije in enake obravnave.

1.2 EESO priporoča, da Evropska komisija glede na nove vzorce mobilnosti in večjo potrebo po pošteni mobilnosti v členu 2 – Opredelitve pojmov – opredeli pošteno mobilnost. Ta opredelitev mora biti uravnotežena. Evropska komisija bi se lahko oprla na že obstoječe besedilo Oddelka 2 Uredbe 492/2011 in hkrati izrazila namero, da bo zagotovila popolno podporo ljudem, ki želijo na informiran način izkoristiti svojo pravico do dela v drugih državah članicah.

1.3 EESO razume namen Komisije, da zagotovi skoraj popolno ponudbo prostih delovnih mest na portalu EURES, tako da načelo preglednosti razširi še izven organizacij javnih služb za zaposlovanje s prostovoljnim sodelovanjem partnerjev EURES v mreži EURES na podlagi skupnih minimalnih meril. Vendar pa vidi tveganje v primeru, da ne bo zagotovljeno, da zasebni ponudniki upoštevajo enaka merila kakovosti kot javne službe za zaposlovanje. V vsakem primeru lahko države članice, če to želijo, poleg meril, določenih v Prilogi, uvedejo še dodatna merila, vendar pa ta nikakor ne smejo biti diskriminatorna. Nikakor se ne sme zgoditi, da bodo zasebni ponudniki svoje storitve ponujali za plačilo.

1.4 EESO države članice spodbuja, da sistematično dajejo na voljo osnovne informacije o mreži EURES in njenih posebnih podpornih storitvah, zlasti za obmejne delavce in mlade, in obveščajo o storitvah EURES ter jih bolje spodbujajo.

1.5 EESO pozdravlja, da se poudarjajo razvoj in podpora čezmejnega sodelovanja ter predlog za uporabo enotne kontaktne točke za komuniciranje s čezmejnimi delavci in delojemalci na obmejnih območjih. Priporoča krepitev vloge partnerstev EURES-T.

1.6 EESO poziva k skladnosti in sinergijam s politikami EU za spodbujanje mobilnosti, zlasti glede oblikovanja mreže javnih služb za zaposlovanje in ukrepov za spodbujanje prostega pretoka delavcev ter državljanov in njihovih družin znotraj EU. V zvezi z izvajanjem jamstva za mlade Odbor podpira razširitev področja uporabe mreže EURES na tiste kategorije državljanov, ki iščejo vajeništvo ali pripravništvo v zvezi z delom oziroma katere koli druge priložnosti, ki vključujejo pogodbo o zaposlitvi v skladu s členoma 45 in 46 PDEU, da se tem delavcem dovoli, da ostanejo v državi članici zaradi zaposlitve v skladu z določbami, ki urejajo zaposlovanje državljanov te države na podlagi zakonodaje, ureditve ali upravnih ukrepov.

1.7 EESO ponovno izpostavlja, da morajo glede na razširitev pristojnosti EURES in novih vlog pri podpornih storitvah nacionalni uradi za usklajevanje imeti dovolj osebja in drugih virov za opravljanje svojega dela, vključno z dobrimi shemami za usposabljanje osebja.

1.8 EESO države članice poziva, naj izkoristijo tehnično podporo Komisije in spoštujejo roke za sestavo začetnega popisa nacionalnih sistemov klasifikacije. S tem bo mogoče vse podatke za klasifikacijo primerjati z evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc in poklicev (ESCO).

1.9 EESO pozdravlja dejstvo, da naj novi sistem financiranja ne bi ogrozil vloge čezmejnih partnerstev EURES, in meni, da bi se ta morala še naprej spodbujati prek horizontalnih dejavnosti na ravni Unije, z možnostjo, da se dopolnijo z nacionalnimi viri ali s sredstvi Evropskega socialnega sklada (ESS).

1.10 Glede zbiranja podatkov in kazalnikov EESO izpostavlja potrebo po previdnosti glede tega, kako uredba določa pravice in obveznosti držav članic v zvezi s posredovanjem informacij in statističnih podatkov, na primer o mobilnih delavcih, kadar za spremljanje nekaterih kazalnikov sistemi ne obstajajo. Odbor predlaga, da se kvantitativni kazalniki dopolnijo s kvalitativnimi.

1.11 EESO opozarja na ključno vlogo socialnih partnerjev na vseh ravneh kot glavnih akterjev trga dela. Poziva, naj se obravnavajo kot polnopravni partnerji, katerih vloge so svetovanje, pomoč podjetjem in delavcem ter obveščanje o podjetniški tematiki in delovnih pogojih. Države članice morajo vzpostaviti sisteme, ki socialnim partnerjem omogočajo učinkovito sodelovanje v okviru nacionalnih uradov za usklajevanje, ob upoštevanju nacionalnih praks in zakonodajnih sistemov.

1.12 EESO poziva Komisijo, naj predstavi primeren zakonodajni paket, s katerim se bodo izboljšali usklajevanje sistemov socialne varnosti ter priznavanje in prenos pravic, ki so jih pridobili zaposleni.

1.13 Glede varstva podatkov EESO priporoča, da Evropska komisija upošteva priporočila iz mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 3. aprila 2014.

2. Uvod

2.1 Gospodarstvo EU že čuti, da se vrača rast, in ravni brezposelnosti so od sredine leta 2013 razmeroma stabilne (1). Dolgotrajna brezposelnost pa zaradi trdovratne krize še vedno narašča. Raven brezposelnosti mladih je izjemno zaskrbljujoča, povečuje pa se tudi revščina med zaposlenim prebivalstvom (2).

2.2 Razmere nemudoma zahtevajo vsakršne ukrepe in instrumente za okrepitev odprtosti in dinamike evropskih trgov dela, da se bolje uskladita ponudba in povpraševanje ter se poveča delovna mobilnost znotraj EU. Zaradi večje mobilnosti znotraj EU se bodo povečale zaposlitvene možnosti delavcev, delodajalci pa bodo prosta delovna mesta bolje in hitreje zapolnili (3).

2.3 V okviru Programa za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta (4) je Komisija izvedla reformo mreže EURES, da bi izboljšala njeno zmogljivost usklajevanja in posredovanja dela v skladu s cilji evropske strategije zaposlovanja (vključno s pobudo„Tvoja prva zaposlitev EURES“).

2.4 Posodobitev mreže EURES je bila omenjena tudi v Poročilu o državljanstvu EU (5) in se prepleta z drugimi pobudami Komisije za podporo prostega pretoka delavcev v EU (6), vzpostavitvijo evropske mreže javnih služb za zaposlovanje (7), izvajanjem svežnja ukrepov za zaposlovanje (8) in vsemi instrumenti za zaposlovanje mladih (9).

2.5 Za EESO ostaja prost pretok delavcev, ki temelji na nedskriminaciji in enaki obravnavi (10) ter odpravi preostalih ovir za mobilnost (11), ena od prednostnih nalog EU. V vrsti priporočil je Odbor pozval k temu, da EURES (12) postane dejanski instrument za usklajevanje ponudbe in povpraševanja na evropskem trgu dela.

3. Kratka vsebina predloga

3.1 Mreža EURES je bila deloma spremenjena s sklepom (13), ki ga je Komisija sprejela na lastno pobudo leta 2012. Vendar pa poglavje II Uredbe 492/2011, ki sestavlja evropski regulativni okvir za uravnoteženje ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih ter izmenjavo informacij med državami članicami o mobilnosti delovne sile znotraj EU, skorajda ni bilo spremenjeno od leta 1992. Glede na novo predlagano uredbo bo statut EURES revidiran (14).

3.2 Nove oblike mobilnosti in spremembe na področju tehnologij za izmenjavo podatkov o prostih delovnih mestih, uporaba različnih in številnih kanalov za zaposlovanje s strani iskalcev zaposlitve in delodajalcev, vse večja vloga posrednikov na trgu dela, pa tudi vse večje število delavcev, ki so odločeni, da se zaposlijo v tujini, vse to zahteva nujne in obsežne reforme delovanja EURES.

3.3 Za hitro uresničevanje ciljev in odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti je uvedba nove uredbe in oblikovanje ločenega instrumenta najbolj optimalna rešitev. Namen tega je, da EURES postane dejanski instrument za posredovanje dela in zaposlovanje delavcev na podlagi nediskriminacije in enake obravnave. Mreža se bo postopoma razširila na vajeništva in pripravništva (pilotni projekt „Tvoja prva zaposlitev EURES“).

3.4 Pred sprejetjem sklepa iz leta 2012 in na podlagi ocene EURES, ki je bila izvedena leta 2010 (15), je Komisija izvedla posvetovanje o tekočih pomanjkljivostih in možni prihodnji usmeritvi mreže. Za mnenje o predlogu je bil zaprošen tudi svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev, ki naj bi imel dejavnejšo vlogo v procesu.

3.5 V oceni je bilo navedenih več ključnih pomanjkljivosti v EURES. Najpomembnejše so bile naslednje: 1) nepopolna evidenca prostih delovnih mest in življenjepisov, ki je dostopna na ravni EU za vse države članice; 2) omejena zmogljivost portala EURES za usklajevanje ponudbe in povpraševanja; 3) neenak dostop do storitev EURES po EU; 4) omejena razpoložljivost pomoči pri usklajevanju ponudbe in povpraševanja ter posredovanju zaposlitve za iskalce zaposlitve in delodajalce ter 5) neučinkovita izmenjava informacij med državami članicami o pomanjkanju in presežkih delovne sile.

3.6 EURES ne more več delovati v sedanji obliki. Vse države članice so podprle zamisel o spremembi usmeritve EURES ter vključitvi cikla priprave programov in skupnih kazalnikih o dejavnostih EURES za večjo preglednost delovanja, spodbujanje izmenjave informacij in boljše usklajevanje delovanja.

3.7 Osnovne informacije o mreži EURES bi morale biti na voljo po vsej Uniji vsem iskalcem zaposlitve ali delodajalcem, ki iščejo storitve za zaposlovanje. Slednjim bi bilo treba omogočiti dostop do mreže EURES, delovanje mreže pa bi bilo treba podpreti z izmenjavo informacij o pomanjkanju in presežkih delovne sile na nacionalni ravni.

3.8 Namen predloga je vzpostaviti razmere, v katerih bo imel portal EURES skoraj popolno ponudbo prostih delovnih mest, tako da imajo iskalci zaposlitve po vsej Evropi takojšen dostop do seznama istih prostih delovnih mest. Hkrati bo obstajala tudi obsežna evidenca življenjepisov iskalcev zaposlitev, na podlagi katerih bodo registrirani delodajalci lahko zaposlovali.

3.9 Pomembno bo zagotoviti, da portal EURES dobro samodejno usklajuje prosta delovna mesta z življenjepisi po vseh državah članicah, s prevodi v vse jezike in pregledom spretnosti, kompetenc in poklicev, pridobljenih na nacionalni in sektorski ravni.

3.10 Vsakršno delo, ki ga Komisija opravi za mrežo EURES in ki zahteva človeške in/ali finančne vire, spada v okvir področja uporabe uredbe o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) (16) (za obdobje 2014–2020).

4. Posebne ugotovitve

4.1 Opredelitev pojmov

4.1.1 Glede na nove vzorce mobilnosti in večjo potrebo po pošteni mobilnosti bi morala Evropska komisija ustrezno opredeliti pošteno mobilnost. Evropska komisija bi se lahko oprla na že obstoječe besedilo Oddelka 2 Uredbe 492/2011, hkrati pa pojasnila, da se pri pošteni mobilnosti razume tudi, da vključuje pravico do dostopa in koristi celotne ponudbe delovnih mest znotraj EU.

4.1.2 Koncept mobilnosti bi moral vedno upoštevati tudi stališča posamezne države in njene posebne razmere, da se zagotovi učinkovit pretok talentov. V skladu s členom 26 predloga države članice oblikujejo politiko mobilnosti, ki je sestavni del njihove politike zaposlovanja.

4.2 Preglednost

4.2.1 EESO razume namen Komisije, da razširi načelo preglednosti na druge organe, vendar opozarja na tveganja v primeru, da javne službe za zaposlovanje, zasebne zaposlitvene agencije ter druge organizacije, ki zagotavljajo storitve zaposlovanja, ne delujejo po enakih merilih kakovosti (kot veljajo za javne službe za zaposlovanje). Sistem mora biti pregleden in mora spoštovati načelo enake obravnave za organizacije, ki kandidirajo.

4.2.2 Hkrati se v okviru predloga zahteva, da javne službe za zaposlovanje in tudi drugi partnerji EURES na svojih zaposlitvenih portalih omogočijo boljši dostop do portala EURES. V nekaterih državah je zelo težko stopiti v stik s svetovalcem EURES. Mnogi iskalci zaposlitev, zlasti mladi, se spoprijemajo s številnimi birokratskimi in finančnimi ovirami.

4.2.3 Poleg tega nedavne izkušnje kažejo, da – zlasti med mladimi – ni veliko ozaveščenosti o mreži EURES in njenih storitvah v več državah. Zgolj tretjina delodajalcev je za mrežo EURES slišala, preden so stopili v stik z njenimi službami. Države članice morajo bolje obveščati o storitvah EURES in jih bolje spodbujati, da bodo zagotovile popolnoma informirano odločanje ljudi pri sprejetju zaposlitve v drugi državi.

4.2.4 Odbor pozdravlja razširitev mreže EURES na tiste kategorije državljanov (zlasti mlade), ki iščejo vajeništvo, pripravništvo oziroma druge priložnosti, ki vključujejo pogodbo o zaposlitvi v skladu s členoma 45 in 46 PDEU, da se tem delavcem dovoli, da ostanejo v državi članici zaradi zaposlitve v skladu z določbami, ki urejajo zaposlovanje državljanov te države na podlagi zakonodaje, ureditve ali upravnih ukrepov.

4.2.5 EESO pozdravlja tudi, da se poudarja podpora čezmejnega sodelovanja ter uporaba enotne kontaktne točke za komuniciranje s čezmejnimi delavci in delojemalci na obmejnih območjih. Priporoča uporabo kontaktnih točk, ki so že vzpostavljene.

4.2.6 Partnerstva EURES-T, v okviru katerih sodelujejo javne službe za zaposlovanje, sindikati, regionalne organizacije delodajalcev in v nekaterih primerih lokalne ali regionalne oblasti, je treba okrepiti, njihovo vlogo pa jasno opredeliti.

4.2.7 EESO priporoča, da se razjasni odnos med mrežo EURES in SOLVIT, portalom EU za svetovanje in obveščanje v zvezi z enotnim trgom. To zlasti velja za tiste določbe (člen 7(4)) o podpori iz nacionalnega urada za usklajevanje v primeru pritožb, povezanimi s prostimi delovnimi mesti in posredovanji zaposlitve v mreži EURES, ter za sodelovanje z javnimi organi, kot so inšpektorati za delo.

4.3 Samodejno usklajevanje prek skupnega portala IT

4.3.1 Čeprav je mehanizem za usklajevanje ponudbe in povpraševanja delovnih mest že določen v členu 13 Uredbe 493/2011 (17), trenutno ni samodejne elektronske izmenjave življenjepisov in drugih informacij o iskalcih zaposlitve.

4.3.2 EESO priznava, da za interoperabilnost v tej fazi ni potrebna uskladitev nacionalnih sistemov klasifikacije. Kljub temu pa podpira prizadevanja Komisije za to, da bi morale države članice opraviti začetni popis svojih sistemov klasifikacije. S tem bi bilo mogoče vse podatke za klasifikacijo primerjati z evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc in poklicev (ESCO), ki bo služila kot instrument za samodejno izmenjavo in popolno interoperabilnost med nacionalnimi organi.

4.4 Podporne storitve

4.4.1 Mreža EURES mora za svoje uporabnike (iskalce zaposlitev in delodajalce) zagotoviti celosten paket storitev: ozaveščanje, posredovanje informacij, vključitev mehanizmov za enostavnejšo registracijo, sledenje življenjepisov in prostih delovnih mest, samodejno usklajevanje, posredovanje delovnih mest, pomoč pri zaposlovanju ter sporočanje kontaktnih podatkov ustreznih organizacij, zlasti sindikatov, kamor se lahko obrnejo, ko se zaposlijo.

4.4.2 Storitve za delavce in delodajalce morajo biti brezplačne.

4.4.3 EESO pozdravlja, da bodo države članice morale bolj sistematično izmenjevati nacionalne podatke o pomanjkanju in presežkih delovne sile in o politikah na tem področju. Vendar pa odločitve o tovrstnih politikah niso zajete v tej uredbi.

4.4.4 EESO meni, da je pomembno, da obstaja jasna razmejitev pooblastil in obveznosti med evropskim uradom za usklajevanje, katerega naloga je oblikovati usklajen okvir in zagotavljati podporo na več področjih, ter nacionalnimi uradi za usklajevanje, javnimi službami za zaposlovanje in partnerji EURES.

4.4.5 Z razširitvijo pristojnosti EURES bodo nacionalni uradi za usklajevanje izvajali vrsto novih nalog, zato morajo imeti dovolj osebja in finančnih sredstev, pa tudi dobre sheme za usposabljanje osebja. Evropska komisija mora zagotoviti, da prejmejo kar največ tehnične in svetovalne pomoči, kot je mogoče.

4.4.6 Koristno bi bilo, če bi nacionalni uradi za usklajevanje oblikovali delovne programe za organizacije, ki so vključene v delo mreže EURES v njihovi državi. V teh programih bi se določili načrtovane dejavnosti, celotno osebje in dodeljena finančna sredstva za njihovo izvajanje ter mehanizmi za nadzor in oceno načrtovanih ukrepov.

4.5 Varstvo osebnih podatkov

4.5.1 Ukrepe uredbe je treba izvajati v skladu z zakonodajo Unije o varstvu osebnih podatkov (18). Soglasje delavcev s tem, da se informacije zagotovijo portalu EURES, mora biti jasno, nedvomno, prostovoljno, posebno in informirano.

4.5.2 Cilj je zagotoviti tako (a) učinkovito skladnost s predpisi, ki urejajo varstvo temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, kot tudi (b) prost pretok osebnih podatkov med državami članicami ter institucijami in organi Skupnosti ali med institucijami in organi Skupnosti za namene, povezane z izvajanjem njihovih ustreznih pristojnosti.

4.5.3 EESO ugotavlja, da potekajo pogajanja z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov o novi in razširjeni vlogi mreže EURES. EESO priporoča, da Evropska komisija upošteva priporočila in sklepe mnenja o Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov z dne 3. aprila (19).

4.6 Spremembe financiranja ESS

4.6.1 EESO pozdravlja dejstvo, da nov sistem financiranja ne bo ogrozil pomembne vloge čezmejnih partnerstev EURES, zlasti v izpostavljenih regijah, in meni, da bi se ta morala še naprej spodbujati prek horizontalnih dejavnosti na ravni Unije, z možnostjo, da se dopolnijo z nacionalnimi viri ali s sredstvi ESS.

4.6.2 ESS bi moral jasno oblikovati prednostne naloge EURES in zagotoviti ustrezno podporo. Vloge za subvencijo in postopki za njihovo dodelitev morajo ostati skladni, pregledni in enostavni.

4.7 Vloga socialnih partnerjev

4.7.1 Evropska komisija omenja novo opredelitev vloge socialnih partnerjev (20). Ti bi morali biti v celoti vključeni v cikel priprave programov in cikel poročanja, morali bi biti tudi povabljeni na sestanke.

4.7.2 Kljub temu pa EESO poudarja ključno vlogo socialnih partnerjev na vseh ravneh kot glavnih akterjev na trgu dela, ki so tesno vključeni v delo mreže EURES za usklajevanje spretnosti in prostih delovnih mest. Njihova vloga se ne sme omejiti na vlogo pridruženih članov (21). Zlasti nacionalni uradi za usklajevanje bi morali okrepiti sodelovanje s socialnimi partnerji in poklicnimi organizacijami. Odbor predlaga, da socialni partnerji na evropski in nacionalni ravni ustrezno sodelujejo v dejavnostih evropskega urada in nacionalnih uradov za usklajevanje.

4.8 Spremljanje in ocena dela mreže EURES glede zaposlovanja

4.8.1 Da bi zagotovili dovolj informacij, na podlagi katerih bi se merila uspešnost mreže EURES, je treba uvesti skupne kazalnike za smernice organizacijam, ki sodelujejo v okviru mreže, za opredelitev njihovih rezultatov. Te bi morale tudi pomagati oceniti napredek na podlagi zastavljenih skupnih ciljev mreže EURES. Pomembno je tudi uporabiti kvalitativne kazalnike, kot so kakovost delovnih mest, enaka obravnava in pravice socialne varnosti. V uredbi je potrebna previdnost pri določanju pravic in obveznosti držav članic v zvezi s posredovanjem informacij in statističnih podatkov, na primer o mobilnih delavcih, kadar za spremljanje nekaterih kazalnikov sistemi ne obstajajo.

V Bruslju, 4. junija 2014. Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) COM(2013) 801 final.

(2) COM(2014) 12 final.

(3) Glede na celotno evropsko delovno silo, ki znaša 241 milijonov zaposlenih, je zgolj okoli 7,5 milijonov zaposlenih (3,1 %) gospodarsko dejavnih v drugi državi članici.

(4) COM(2010) 682 final, 23.11.2010.

(5) COM(2013) 269 final.

(6) COM(2013) 236 final, 26.4.2013.

(7) COM(2013) 430 final.

(8) COM(2012) 173 final.

(9) COM(2012) 727 final.

(10) UL C 341, 21.11.2013, str. 54–58.

(11) UL C 228, 22.9.2009, str. 14.

(12) UL C 67, 6.3.2014, str. 116–121, UL C 214, 8.7.2014, str. 36–39

(13) COM(2014) 6 final 2014/0002 (COD).

(14) SWD(2012) 100 Reforming EURES to meet the goals of Europe 2020, spremni dokument k sporočilu COM(2012) 173 final.

(15) COM(2010) 731 final.

(16) UL L 347, 20.12.2013, str. 238.

(17) „Strokovna služba vsake države članice redno pošilja strokovnim službam drugih držav članic in Evropskemu uradu za usklajevanje [...]: (a) podatke o prostih delovnih mestih, ki bi jih lahko zasedli državljani drugih držav članic; (b) podatke o prostih delovnih mestih, o katerih so obveščene tretje države; (c) podatke o prijavah za zaposlitev, ki so jih vložile osebe, ki so formalno izrazile željo, da želijo delati v drugi državi članici; (d) informacije po regijah in panogah dejavnosti o prosilcih zaposlitve, ki so izjavili, da so dejansko pripravljeni sprejeti zaposlitev v drugi državi.“

(18) Uredba (ES) 45/2001; UL L 281, 23.11.1995, str 31.

Direktiva 95/46/ES zahteva od držav članic, da varujejo temeljne pravice in svoboščine fizičnih oseb ter zlasti njihovo pravico do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov, da bi zagotovile prosti pretok osebnih podatkov v Skupnosti.

(19) http://edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2014/14-04-03_Workers_mobility_EN.pdf

(20) Glej zapisnik seje Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev dne 12. aprila 2013.

(21) Skupno pismo BUSINESSEUROPE, CEEP, ETUC in UEAPME komisarju Lászlu Andorju, 19.12.2012.