[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 13.1.2011

COM(2010) 804 konč.

2010/0390 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

SEC(2010) 1617 konč.

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji EU je zgodaj avgusta 2010 dokončala izplačilo 46 milijonov EUR makrofinančne pomoči (MFA – makrofinancial assistance) Gruziji, ki jo je Svet odobril novembra 2009. Pomoč, ki je bila zagotovljena v obliki subvencij, je bila del dveh možnih makrofinančnih pomoči v enaki višini, za kateri se je Evropska komisija zavezala na mednarodni donatorski konferenci oktobra 2008[1]. Pogoj za odobritev druge makrofinančne pomoči je bil, da še naprej ostaja potreba po zunanjem financiranju, večjem od tistega, ki ga zagotavlja sporazum z Mednarodnim denarnim skladom (MDS). V pismu z dne 10. maja 2010 je gruzijski finančni minister zaprosil za aktiviranje drugega dela sredstev EU, ki jih je obljubila Komisija, v višini 46 milijonov EUR. V zvezi s tem je zgodaj septembra delovna skupina Evropske komisije obiskala Gruzijo, da bi ocenila makroekonomske razmere in perspektive države za obdobje 2010–2011, pri čemer se je zlasti osredotočila na plačilno bilanco in proračunske potrebe. Komisija meni, da je aktiviranje drugega dela makrofinančne pomoči, obljubljene leta 2008, utemeljeno. Čeprav gruzijsko gospodarstvo okreva (po dvojnem šoku, ki ga je povzročil vojaški spopad z Rusijo avgusta 2008 in svetovna finančna kriza), ostajata plačilna bilanca in proračunsko stanje šibka in ranljiva. Zlasti dolgotrajni učinki spora z Rusijo, vključno z blokado večine neposrednega trgovanja s to državo in dejstvom, da se tuje neposredne investicije niso vrnile na raven iz časa pred krizo, v povezavi s še vedno znatnim primanjkljajem na tekočem računu in znatnimi obveznostmi odplačevanja dolgov (te bodo po pričakovanjih zelo skoncentrirane v obdobju 2012–14), povzročajo težave s plačilno bilanco. V zvezi s tem predlaga Komisija nadaljnjo makrofinančno pomoč Gruziji v višini 46 milijonov EUR. Namen makrofinančne pomoči EU bi bil prispevati k pokrivanju potreb države po zunanjem financiranju, opredeljenih v sodelovanju z MDS v okviru „stand-by“ aranžmaja MDS (SBA – Stand-By Arrangement) v višini 1,17 milijarde USD, ki velja od oktobra 2008. Polovica predlagane pomoči bi bila dodeljena v obliki subvencij, polovica pa v obliki posojil. Nova makrofinančna pomoč bi Gruziji pomagala premagati gospodarske posledice spopada z Rusijo in svetovne krize. Nova makrofinančna pomoč bo podprla vladni program gospodarskih reform. Zmanjšala bi kratkoročno finančno ranljivost, s katero se gospodarstvo še spopada, ob tem pa podprla reformne ukrepe, namenjene srednjeročnemu doseganju bolj trajnostno naravnanih plačilne bilance in proračunskega stanja. Pomoč bi tudi spodbudila ukrepe politike za okrepitev upravljanja javnih financ (pri čemer bi bili podlaga tisti tovrstni ukrepi, ki so se izvajali ob prejšnji dodelitvi tovrstne pomoči in ob dodelitvi sektorske proračunske pomoči EU) in ukrepe za krepitev gospodarske in finančne integracije z EU, zlasti z izkoriščanjem potenciala, ki ga ponuja prihodnji pridružitveni sporazum, katerega namen je sklenitev poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini med obema stranema. Predlagana nova makrofinančna pomoč bi bila izjemna in časovno omejena, načrtuje pa se, da se bo izvajala vzporedno s „stand-by“ aranžmajem. Dopolnjevala bo podporo mednarodnih in dvostranskih donatorjev. |

120 | Splošno ozadje Po dvojnem šoku vojaškega spopada z Rusijo v avgustu leta 2008 in svetovne krize kaže gruzijsko gospodarstvo znake okrevanja. Po dveh letih nizke ali negativne rasti se pričakuje, da bo v letu 2010 gospodarska dejavnost spet oživela. Medtem ko se je v letu 2009 realni BDP zmanjšal za 3,9 %, se je v prvi polovici leta 2010 močno povečal, in sicer za 6,6 % (na letni osnovi). Pričakuje se, da bo letna inflacija, merjena na podlagi indeksa cen življenjskih proizvodov (CPI – Consumer Price Index), povečala in do konca leta 2010 presegla 8 %, s čimer bo deloma odražala povečanje cen uvoženih žit. Na podlagi gospodarskega okrevanja se je vlada odločila za vodenje restriktivnejše proračunske in denarne politike. V okviru programa, dogovorjenega z MDS, je treba fiskalni primanjkljaj zmanjšati z 9,2 % GDP, kakršen je bil v letu 2009, na 6,3 % v letu 2010 in na 4,8 % GDP v letu 2011. Izvajanje restriktivnejše monetarne politike se je začelo to poletje z zmernim povečanjem temeljne obrestne mere, namenjenim omejitvi inflacije. Čeprav se zdi, da gospodarstvo začenja okrevati, ostajajo gospodarske razmere ranljive, saj ostaja negotovo financiranje velikega primanjkljaja tekočega računa. Kriza je z zmanjševanjem domačega povpraševanja prispevala k zmanjšanju primanjkljaja tekočega računa v letu 2009 na polovico. Vendar ta primanjkljaj ostaja zelo velik in bo po projekcijah leta 2010 dosegel 12,0 % BDP, ne pričakuje pa se, da se bodo leta 2011 razmere izboljšale. Izvoz Gruzije ostaja prizadet zaradi trgovinskega embarga, ki ga je Rusija razglasila leta 2006 in razširila leta 2008. Za obdobje 2010–11 je financiranje tekočega računa še vedno negotovo. Kriza je negativno vplivala na dotoke tujih neposrednih investicij in po projekcijah naj bi se te leta 2010 še dodatno znižale, za leto 2011 pa se ne pričakuje znatno okrevanje dotokov tujih neposrednih investicij. Ta zaskrbljujoči razvoj dotokov tujih neposrednih investicij ogroža financiranje tekočega računa in izgradnjo mednarodnih deviznih rezerv ter kaže, da se zaupanje tujih investitorjev, ki je doživelo dramatičen udarec zaradi vojaškega spopada z Rusijo v letu 2008, še vedno ni opomoglo. Odraža tudi izgubo moči procesa privatizacije, saj je večina najprivlačnejšega državnega premoženja že prodana. Čeprav so si mednarodne bruto rezerve opomogle in se od najnižje točke 1,5 milijarde USD, dosežene med krizo, dvignile na 2,1 milijarde USD ob koncu septembra 2010, pa ostajajo na ravni, nižji od optimalne, zlasti ker je to izboljšanje bilo deloma doseženo z izposojanjem od MDS. Mednarodne neto rezerve so se dejansko zmanjšale z 850 milijonov USD, kolikor so znašale septembra 2008, na 740 milijonov USD septembra 2010. Plačilna bilanca je ranljiva tudi zaradi visoke ravni zunanjega javnega dolga in znatne potrebe po reprogramiranju dolgov v prihodnjih letih. V septembru leta 2008 je MDS za Gruzijo odobril 18-mesečni „stand-by“ aranžmaja v vrednosti 750 milijonov USD. Med tretjo revizijo programa, ki jo je upravni odbor („Executive Board“) MDS odobril v avgustu 2009, je bil „stand-by“ aranžma podaljšan do 14. junija 2011, paket financiranja pa povečan, tako da dosega celotni znesek programa „stand-by“ aranžmaja 1,17 milijarde USD. Program poteka po načrtu: dne 9. julija 2010 je upravni odbor MDS dokončal šesto revizijo „stand-by“ aranžmaja MDS in ugotovil, da se je program v splošnem izvajal zadovoljivo. Naslednja revizija MDS, pri kateri se bosta hkrati združeno izvajali sedma in osma revizija, je načrtovana za november 2010. Celotni podporni paket za obdobje 2008–2010, za katerega se je zavezala mednarodna skupnost donatorjev na donatorski konferenci leta 2008, je obsegal 4,5 milijarde USD, vključno z 1 milijardo USD od ZDA, 200 milijoni USD od Japonske, 173 milijoni USD od držav članic EU in 2,4 milijarde USD od multilateralnih finančnih ustanov. Celotna zaveza javnega sektorja je znašala 2,6 milijarde USD in izplačila, povezana s to zavezo, so bila v glavnem izvedena v začetnih fazah programa. |

n | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Jih ni. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Gruzija je v okviru evropske sosedske politike (ESP) ena od partnerskih držav EU. Akcijski načrt evropske sosedske politike med EU in Gruzijo je bil sprejet novembra 2006 za obdobje petih let. Za Evropsko unijo so zelo pomembni stabilnost, boljše upravljanje in gospodarski razvoj na njenih vzhodnih mejah. V ta namen so EU in šest držav partneric na vrhu v Pragi 7. maja 2009 dale uradno pobudo za vzhodno partnerstvo. Evropska komisija je na mednarodni donatorski konferenci oktobra 2008 Gruziji obljubila do 500 milijonov EUR pomoči. Viri financiranja vključujejo programirana sredstva v okviru „evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva“ (ENPI – European Neighbourhood and Partnership Instrument) in krizne instrumente, kot so instrument za stabilnost, človekoljubno pomoč in makrofinančno pomoč. Paket zagotavlja neposreden odziv na gospodarske in socialne stiske, ki jih je država prenašala zaradi vojaškega spopada v avgustu 2008 in zaradi svetovne finančne krize. Makrofinančna pomoč EU dopolnjuje ostale instrumente pomoči, tako da zagotavlja kratkoročno makroekonomsko podporo Gruziji v povezavi s „stand-by“ aranžmajem, ki ga podpira MDS. Prav tako dopolnjuje podporo iz proračuna evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI), ki prispeva k pokrivanju finančnih potreb Gruzije in je povezan s posebnimi sektorskimi reformami. Predlog za novo makrofinančno pomoč Gruziji je v celoti skladen z navodili za makrofinančno pomoč, vsebovanimi v sklepih Sveta iz leta 2002 o makrofinančni pomoči in v spremljajočem pismu predsednika Sveta predsedniku Komisije. Kot je podrobneje razloženo v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem predlogu Komisije, je predlog zlasti skladen z naslednjimi smernicami: izjemna narava, politični predpogoji, komplementarnost, pogojnost in finančna disciplina. |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

219 | Makrofinančna pomoč se zagotavlja kot sestavni del mednarodne podpore gospodarski obnovi Gruzije po oboroženem spopadu. Pri pripravah na mednarodno donatorsko konferenco so službe Komisije tesno sodelovale s Svetovno banko in se posvetovale o izvedbi obljubljenega paketa z večstranskimi in dvostranskimi donatorji. Pri pripravi tega predloga za makrofinančno pomoč so se službe Komisije posvetovale z Mednarodnim denarnim skladom. Komisija se je pred predložitvijo svojega predloga za makrofinančno pomoč posvetovala z državami članicami EU in Ekonomsko-finančnim odborom. Prav tako je bila Komisija v rednih stikih z gruzijsko vlado. |

Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj |

229 | Komisija bo s pomočjo zunanjih strokovnjakov opravila operativno oceno kakovosti in zanesljivosti gruzijskih javnih finančnih tokov in upravnih postopkov. |

230 | Ocena učinka Makrofinančna pomoč in z njo povezan program gospodarskih prilagoditev in reform bosta pomagala omiliti potrebe Gruzije po kratkoročnem financiranju, ob tem pa bosta podpirala ukrepe politike, namenjene krepitvi srednjeročne plačilne bilance in fiskalne vzdržnosti, krepila vzdržnostno rast in spodbujala gospodarsko integracijo in regulativno zbliževanje z EU. Makrofinančna pomoč bo tudi pomagala izboljšati učinkovitost preglednost upravljanja javnih financ, pri čemer se bo opirala na pozitivni učinek prejšnje makrofinančne pomoči v državi. Makrofinančna pomoč bo tudi podprla makrofinančno stabilizacijo in strukturne politike programa, dogovorjenega z MDS. |

Pravni elementi predloga |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Evropska unija bo dala Gruziji na voljo makrofinančno pomoč, polovico v obliki subvencij in polovico v obliki posojil, največji skupni znesek te pomoči pa bo znašal 46 milijonov EUR. Ta pomoč bo pomagala pokriti preostale potrebe Gruzije po zunanjem financiranju v obdobju 2009–2011, kot jih je ugotovila Komisija na podlagi ocen MDS. Načrtuje se, da bo pomoč izplačana v letu 2011 v dveh enakih obrokih, vsak od njiju pa bo sestavljen iz subvencije in posojila. Pomoč bo upravljala Komisija. Posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti, skladne s finančno uredbo, se bodo upoštevale. Pričakuje se, da bo prvi obrok izplačan v prvem četrtletju leta 2011. Drugi obrok, ki je odvisen od števila ukrepov politike, bi bil lahko izplačan v tretjem četrtletju leta 2011. Kot je pri instrumentu makrofinančne pomoči običajno, bi bila izplačila odvisna od tega, ali se pri revizijah izvajanja programa v okviru „stand-by“ aranžmaja MDS to izvajanje programa oceni kot uspešno. Poleg tega bi se Komisija in gruzijski organi z memorandumom o soglasju dogovorili za posebne ukrepe strukturne reforme. V okviru prejšnjih makrofinančnih pomoči so službe Komisije tesno sodelovale z gruzijskimi organi pri reformah upravljanja javnih financ (PFM – public finance management), namenjenih vzpostavitvi bolj preglednega, usklajenega in odgovornega sistema upravljanja javnih financ. Pri novi makrofinančnih pomoči bi bil obseg politične pogojenost razširjen, zlasti na ukrepe, namenjene krepitvi gospodarske in finančne integracije ter regulativnega usklajevanja z EU na izbranih področjih, v okviru akcijskega načrta evropske sosedske politike in ob upoštevanju novih razmer, nastalih kot posledica načrta, da se sklene pridružitveni sporazum med EU in Gruzijo. Po uspešni izvedbi zadnje makrofinančne pomoči, ob kateri so gruzijski organi pokazali politično voljo in zmožnost za izvajanje strukturnih reform, Komisija verjame, da bo tudi ta druga makrofinančna pomoč prispevala k izvajanju vladnega programa strukturnih reform. Pogoji bodo skladni s prednostnimi nalogami akcijskega načrta evropske sosedske politike med EU in Gruzijo. Odločitev, da se polovica predlagane pomoči izplača v obliki subvencij in polovica v obliki posojil, je upravičena na podlagi razvojne ravni Gruzije (merjene po njenem prihodku na prebivalca) in kazalnikov dolga ter nedavnega izboljšanja gospodarskega položaja države. Izključno uporabo subvencij pri prejšnji makrofinančni pomoči je treba razumeti kot izjemno odločitev, utemeljeno z zelo težavnimi razmerami v Gruziji ob koncu leta 2008. Kombinacija subvencij in posojil je tudi v skladu z dejstvom, da Svetovna banka od januarja 2009 obravnava Gruzijo kot državo, za katero je taka kombinacija ustrezna. Pri prihodnjih ukrepih Svetovne banke se pričakuje, da bo država prejela eno tretjino pomoči Svetovne banke v obliki posojil Mednarodnega združenja za razvoj (IDA – International Development Association), dve tretjini pomoči pa na podlagi pogojev Mednarodne banke za obnovo in razvoj (IBRD – International Bank for Reconstruction and Development). |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v deljeni pristojnosti EU. Načelo subsidiarnosti se uporablja, kolikor ciljev ponovnega vzpostavljanja kratkoročne makroekonomske stabilnosti v Gruziji ne morejo zadostno uresničiti države članice same in jih laže uresniči Evropska unija. Glavni razlogi so proračunske omejitve na nacionalni ravni in potreba po močni usklajenosti donatorjev z namenom kar največjega obsega pomoči. |

Načelo sorazmernosti |

331 | Predlog je skladen z načelom sorazmernosti: omejen je na minimum, ki je potreben za uresničitev ciljev kratkoročne makroekonomske stabilnosti in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen. |

332 | Kot je ugotovila Komisija na podlagi ocen MDS v okviru „stand-by“ aranžmaja, znesek pomoči ustreza 14 % preostale finančne vrzeli za obdobje 2009–2011. Ocenjuje se, da je to ustrezen delež bremena za EU, ob upoštevanju pomoči, ki so jo Gruziji obljubile države članice EU, drugi dvostranski donatorji in multilateralni upniki. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugo. |

342 | Drugi instrumenti ne bi bili primerni, ker so, v odsotnosti okvirne uredbe za instrument makrofinančne pomoči, začasni sklepi Sveta v skladu s členom 212 PDEU edini pravni instrument, ki je na voljo za tovrstno pomoč. Projektna finančna ali tehnična pomoč ne bi bila primerna za doseganje teh makroekonomskih ciljev. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU bi bila, da bi se zmanjšal pritisk za zunanje financiranje in pomagal ustvariti stabilni makroekonomski okvir, tudi s spodbujanjem vzdržne plačilne bilance in proračunskega stanja, ter ustrezni okvir za strukturne reforme. Makrofinančna pomoč lahko, tako da pomaga vzpostaviti ustrezen splošni okvir za makroekonomske in strukturne politike, poveča učinkovitost ukrepov, financiranih v Gruziji na podlagi ostalih, bolj ozko osredotočenih finančnih instrumentov EU. |

Proračunske posledice |

401 | Del pomoči, ki ga predstavlja subvencija, v višini 23 milijonov EUR, bi se financiral z odobritvami za prevzem obveznosti iz proračuna za leto 2011, iz proračunske vrstice 01 03 02 (Makroekonomska pomoč), s plačili, ki se bodo izvajala v letu 2011. V skladu z Uredbo o Jamstvenem skladu[2] se bo oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada po pričakovanjih opravilo leta 2013 in to v znesku največ 2,1 milijona EUR. To ustreza 9 % posojila v višini 23 milijonov EUR, ki se bo po pričakovanjih izplačalo leta 2011. |

Dodatne informacije |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

533 | Predlog vključuje določbo o prenehanju veljavnosti. Predlagana makrofinančna pomoč bi bila dana na razpolago za obdobje 2,5 let, ki se začne prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju. |

1. 2010/0390 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom[4],

ob upoštevanju naslednjega:

2. Odnosi med Gruzijo in Evropsko unijo se razvijajo v okviru evropske sosedske politike. EU in Gruzija sta se leta 2006 dogovorili o akcijskem načrtu evropske sosedske politike, v katerem so opredeljene srednjeročne prednostne naloge v odnosih med EU in Gruzijo. EU in Gruzija sta leta 2010 začeli pogajanja o pridružitvenem sporazumu, ki bo po pričakovanjih nadomestil obstoječi sporazum o partnerstvu in sodelovanju. Okvir odnosov med EU in Gruzijo se je dodatno okrepil z nanovo vzpostavljenim „vzhodnim partnerstvom.“

3. Na izredni seji Evropskega Sveta 1. septembra 2008 je bila potrjena pripravljenost EU, da po oboroženem spopadu med Gruzijo in Rusijo avgusta 2008 okrepi odnose med EU in Gruzijo.

4. Od tretjega četrtletja leta 2008 gruzijsko gospodarstvo ogroža mednarodna finančna kriza, kar se kaže v upadanju proizvodnje, zniževanju davčnih prihodkov in naraščanju potreb po zunanjem financiranju.

5. Na mednarodni donatorski konferenci oktobra 2008 je mednarodna skupnost obljubila podporo za okrevanje gospodarstva Gruzije v skladu s skupno oceno potreb, ki so jo opravili Združeni narodi in Svetovna banka.

6. Evropska unija je napovedala, da bo namenila do 500 milijonov EUR pomoči za Gruzijo.

7. Prilagajanje in okrevanje gruzijskega gospodarstva podpira finančna pomoč Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Septembra 2008 so se gruzijski organi dogovorili z MDS o 750 milijonov USD vrednem „stand-by“ aranžmaju, ki bo podprl gruzijsko gospodarstvo pri doseganju potrebne prilagoditve na gospodarsko krizo.

8. Po nadaljnjem poslabšanju gospodarskih razmer, potrebi po spremembi osnovnih gospodarskih predpostavk programa in večjih potrebah po zunanjem financiranju sta se Gruzija in MDS sporazumela o povečanju sredstev iz „stand-by“ aranžmaja za 424 milijonov USD, kar je avgusta 2009 odobril upravni odbor MDS.

9. Evropska unija namerava v obdobju 2010–2012 zagotoviti proračunsko podporo v obliki subvencij v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) v skupnem znesku 37 milijonov EUR na leto.

10. Zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi je Gruzija zaprosila za makrofinančno pomoč Evropske unije.

11. Glede na to, da ostaja v plačilni bilanci vrzel v financiranju, je makrofinančna pomoč v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odgovor na zahtevo Gruzije po podpori za gospodarsko stabilizacijo v povezavi s sedanjim programom MDS.

12. Makrofinančna pomoč Evropske unije ne bi smela le dopolnjevati programov in virov MDS in Svetovne banke, temveč bi morala zagotoviti dodano vrednost vključenosti Unije.

13. Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in dejansko skladna z ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih dejavnosti, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

14. Posebni cilji makrofinančne pomoči Unije bi morali vsebovati povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti. Komisija bi morala te cilje redno spremljati.

15. Pogoji, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Unije, bi morali odražati glavna načela in cilje politike Unije do Gruzije.

16. Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Evropske unije, povezanih s to makrofinančno pomočjo, bi morala Gruzija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi s to finančno pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Prav tako mora Komisija opravljati ustrezne nadzore in Računsko sodišče ustrezne revizije.

17. Sprostitev finančne pomoči Evropske unije ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa.

18. S to pomočjo bi morala upravljati Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-finančnemu odboru možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o razvoju dogajanj v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

19. V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije se splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej z uredbo, sprejeto v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Do sprejetja navedene nove uredbe se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[5], razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

20. Evropska unija da Gruziji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 46 milijonov EUR, da bi podprla gospodarsko stabilizacijo Gruzije in pokrila njene plačilnobilančne potrebe, opredeljene v sedanjem programu MDS. Od tega zneska bo največ 23 milijonov EUR zagotovljeno v obliki subvencij in največ 23 milijonov EUR v obliki posojil. Sprostitev predlagane makrofinančni pomoči je odvisna od odobritve proračuna za leto 2011 s strani proračunskega organa.

21. Komisija je pooblaščena, da si v imenu Evropske unije izposodi potrebna sredstva za financiranje posojilne komponente pomoči. Rok zapadlosti posojila ne sme presegati 15 let.

22. Sprostitev finančne pomoči Evropske unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori med MDS in Gruzijo ter ključnimi načeli in cilji gospodarske reforme, opredeljenimi v Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Gruzijo. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor o dogajanjih, povezanih z upravljanjem pomoči, in jima posreduje ustrezne dokumente.

23. Finančna pomoč Evropske unije se da na voljo za obdobje dveh let in šest mesecev, z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 2(1).

Člen 2

1. Komisija je pooblaščena, da se v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(2) dogovori z gruzijskimi organi o pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih v zvezi z makrofinančno pomočjo Evropske unije, ki se določijo v memorandumu o soglasju, ki vključuje časovni okvir za njihovo izpolnjevanje (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Ti pogoji so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3). Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in upravičljivosti pomoči, vključno s sistemi za upravljanje javnih financ v Gruziji. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev. Podrobni finančni pogoji pomoči se določijo v sporazumu o subvenciji in sporazumu o posojilu, ki jih sklenejo Komisija in gruzijski organi.

2. Med izvajanjem finančne pomoči Evropske unije Komisija spremlja zanesljivost gruzijskih finančnih ureditev, upravnih postopkov, mehanizmov notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo to pomoč, in upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira.

3. Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike Gruzije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Evropske unije in ali se zadovoljivo izpolnjujejo dogovorjeni pogoji gospodarske politike. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter, kadar je to potrebno, Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

1. V skladu s pogoji iz odstavka 2 da Komisija finančno pomoč Evropske unije na voljo Gruziji v dveh obrokih, vsak od njiju pa je sestavljen iz subvencije in iz posojila. Višina vsakega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2. Komisija se odloči o sprostitvi obrokov na podlagi zadovoljivega izpolnjevanja pogojev gospodarske politike, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Drugi obrok se ne izplača pred iztekom treh mesecev po sprostitvi prvega obroka.

3. Sredstva Evropske unije se izplačajo Nacionalni banki Gruzije. V skladu z določbami, ki se določijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo državni blagajni Gruzije kot končnemu upravičencu.

Člen 4

1. Najemanje in dajanje posojil, povezana s posojilnim delom pomoči Evropske unije, se izvedeta v eurih z istim datumom valute, za Evropsko unijo pa ne pomenita spremembe rokov zapadlosti, tečajnega ali obrestnega tveganja ali drugega komercialnega tveganja.

2. Komisija na zahtevo Gruzije sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.

3. Na zahtevo Gruzije in kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil, lahko Komisija refinancira vsa ali del prvotno najetih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu s pogoji iz odstavka 1 in ne povzroči podaljšanja povprečnega roka zapadlosti zadevnega posojila ali povečanja zneska še dolgovanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4. Vse stroške, ki jih ima Evropska unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Gruzija.

5. Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor morata biti redno obveščana o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3.

Člen 5

Finančna pomoč Evropske unije se izvaja v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[6], in njenih izvedbenih pravil. Memorandum o soglasju, sporazum o posojilu in sporazum o subvenciji, ki se sklenejo z gruzijskimi organi, bodo določili ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom. Da se zagotovi večja preglednost pri upravljanju in izplačevanju sredstev, se v memorandumu o soglasju, sporazumu o posojilu in sporazumu o subvenciji predvidi tudi nadzor, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, ki ga opravlja Komisija, ob vključitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam. Poleg tega se v navedenih dokumentih predvidijo tudi revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče, po potrebi tudi na kraju samem.

Člen 6

24. Komisiji pomaga odbor.

25. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 7

26. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno njegovega izvajanja. V poročilu se opiše povezava med pogoji politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočo gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Gruzije ter odločitvijo Komisije o izplačilu obrokov pomoči.

27. Najpozneje dve leti po izteku obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadni oceni.

Člen 8

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik […] […]

Priloga 3: OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Makrofinančna pomoč Gruziji

Zadevna področja v okviru ABM/ABB[7]

Področje politike: Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve

Dejavnost: 03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve

Vrsta predloga/pobude

X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[8]

( Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa .

( Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo .

Cilji

Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

„Spodbujanje blaginje izven meja EU“

Glavna področja dejavnosti, povezane z DG ECFIN, se nanašajo na:

1. Spodbujanje izvajanja evropske sosedske politike s poglabljanjem ekonomske analize in krepitvijo političnega dialoga in svetovanja glede gospodarskih vidikov akcijskih načrtov.

2. Razvijanje, spremljanje in izvajanje makrofinančne pomoči za partnerske tretje države, v sodelovanju z zadevnimi mednarodnimi finančnimi institucijami.

Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB

Specifični cilj št. 3: „Zagotavljanje makrofinančne pomoči tretjim državam pri reševanju njihovih težav s plačilno bilanco in ponovnem vzpostavljanju vzdržnosti zunanje zadolženosti“

Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB : Mednarodni gospodarski in finančni odnosi, svetovno upravljanje („global governance“).

Pričakovani izidi in učinki

Predlagana pomoč je sestavljena iz posojila EU v višini 23 milijonov EUR in subvencije v višini največ 23 milijonov EUR za Gruzijo (subvencija se bo financirala iz splošnega proračuna), z namenom prispevati k bolj vzdržnostnemu stanju plačilne bilance. Pomoč bo pomagala državi premagati gospodarske in socialne težave, ki so posledica vojaškega spopada v avgustu 2008 in svetovne finančne krize. Spodbudila bo tudi strukturne reforme, namenjene povečanju vzdržnostne gospodarske rasti, izboljšanju upravljanja javnih financ in krepitvi gospodarske integracije in regulativnega zbliževanja z EU.

Službe Komisije (Enota D2 Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve) so v septembru-oktobru 2010 opravile predhodno oceno (gl. delovni dokument služb Komisije, priložen predlogu Komisije). V tej je bilo ugotovljeno, da je makrofinančna pomoč EU utemeljena.

Kazalniki izidov in učinkov

Na organe, zlasti na Ministrstvo za finance, bo naslovljena zahteva po rednem poročanju službam Komisije o nizu kazalnikov. Ti organi bodo pred izplačilom drugega obroka pomoči tudi poslali celovito poročilo o skladnosti z dogovorjenimi političnimi pogoji.

Službe Komisije bodo še naprej spremljale upravljanje javnih financ, in sicer na podlagi operativnega ocenjevanja finančnih tokov in upravnih postopkov, ki se izvaja v Gruziji v okviru priprav tega ukrepa. Delegacija Evropske unije v Gruziji bo zagotovila tudi redno poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ohranile tesne stike z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njune izkušnje, pridobljene pri njunih tekočih dejavnostih v Gruziji.

Neodvisna naknadna ocena makrofinančne pomoči EU Gruziji v obdobju 2006–2008 je bila dokončana v januarju 2010. Za makrofinančno pomoč, ki se je izvajala med zadnjim delom leta 2009 in sredino leta 2010, se bo naknadna ocena pripravila v letu 2011. Za sedanji ukrep se bo naknadna ocena pripravila v dveh letih po izteku obdobja njegovega izvajanja.

V predlaganem sklepu Evropskega parlamenta in Sveta je predvideno letno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki bo vsebovalo oceno izvajanja tega ukrepa pomoči.

Utemeljitev predloga/pobude

Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

Izplačila pomoči bodo opravljena na podlagi zadovoljivih rezultatov pri izvajanju obstoječega triletnega dogovora med Gruzijo in MDS v okviru „stand-by“ aranžmaja (SBA). Poleg tega se Komisija z gruzijskimi oblastmi dogovori o nekaterih posebnih političnih pogojih, ki morajo biti izpolnjeni, preden Komisija sprosti drugi obrok. Ti ukrepi politike so v skladu z dogovori, ki jih je Gruzija sklenila z MDS. Pred sprostitvijo drugega obroka pomoči službe Komisije v sodelovanju z nacionalnimi organi preverijo, ali so pogoji politike izpolnjeni.

Dodana vrednost ukrepanja EU

Predlagana makrofinančna pomoč EU bo, s tem, da bo pomagala državi premagati gospodarski pretres, ki sta ga povzročila spopad z Rusijo in svetovna kriza, prispevala k spodbujanju makroekonomske in politične stabilnosti v regiji vzhodnega sosedstva / vzhodnega partnerstva ter tesnejših gospodarskih in političnih vezi med Gruzijo in EU. Ta pomoč dopolnjuje sredstva, ki jih dajejo na voljo mednarodne finančne ustanove in drugi donatorji, ter tako prispeva k splošni učinkovitosti paketa finančne pomoči, za katero se je dogovorila mednarodna skupnost donatorjev zaradi posledic krize.

Predlagani program bo poleg zagotavljanja finančnega učinka makrofinančne pomoči tudi krepil zavezanost vlade k reformam in njeno prizadevanje za tesnejše odnose z EU. V širšem okviru se predlagani ukrep dobro ujema s splošnim pristopom EU do Gruzije, za katerega je značilna velika zavzetost, kar se kaže v začetku pogajanj o pridružitvenem sporazumu, katerega ključni sestavni del bo sklenitev sporazuma o območju poglobljene in celovite proste trgovine.

Makrofinančna pomoč dodaja vrednost posredovanju EU v Gruziji, saj se daje z namenom pomagati Gruziji obvladovati resne kratkoročne težave s plačilno bilanco. Pričakuje se, da bo pomagala ustvariti stabilni makroekonomski okvir, pri čemer bo med drugim spodbujala vzdržnostne plačilnobilančne in proračunske razmere. Pomoč podpira izvajanje odločnih prilagoditvenih in strukturnih reform, namenjenih odpravi teh težav. Splošna pomoč za podporo proračuna, zagotovljena v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI), ima bolj dolgoročno usmerjene razvojne cilje in bi ne bila primerna kot instrument kratkoročne plačilnobilančne podpore.

Izkušnje, pridobljene iz podobnih projektov v preteklosti

Nedavna zunanja ocena podobne pomoči, dane Gruziji v preteklosti, kaže, da je bilo praksa izbiranja omejenega števila ključnih strukturnih reform uspešna, in svetuje nadaljevanje te prakse ob vzdrževanju ustreznega spremljanja in tesnega političnega dialoga med celotnim obdobjem izvajanja te pomoči. Poleg tega dobri rezultati splošnega reformnega programa med izvajanjem pretekle makrofinančne pomoči omogočajo Komisiji, da sledi isti usmeritvi tudi pri predlaganem ukrepu.

Skladnost in možnosti sinergije z drugimi zadevnimi instrumenti

Glede skladnosti in možne sinergije z drugimi instrumenti EU vsebuje paket pomoči EU za Gruzijo programirana sredstva iz evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) in kriznih instrumentov (instrument za stabilnost, humanitarno pomoč in makrofinančno pomoč). Ta paket vsebuje tudi stroške za civilno opazovalno misijo EU v Gruziji. Prek programirane sektorske proračunske podpore se je iz sredstev ENPI do zdaj financirala podpora za reforme na področjih upravljanja javnih financ, kazenskega prava, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter regionalnega razvoja. Za obdobje 2011–2013 je bil dodeljen nov paket ENPI v višini 180 milijonov EUR. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU bi bila, da se pomaga ustvariti stabilen makroekonomski okvir, med drugim tudi s spodbujanjem vzdržnostnih plačilnobilančnih in proračunskih razmer, in ustrezen okvir za strukturne reforme.

Makrofinančna pomoč ne zagotavlja redne finančne podpore in tudi ni namenjena podpori gospodarskega in družbenega razvoja držav prejemnic. Izvajanje makrofinančne pomoči se prekine, takoj ko zunanje finančno stanje države spet postane vzdržno. Potem naj bi se prešlo na redne instrumente EU za pomoč pri sodelovanju, zlasti na neposredno proračunsko podporo, ki jo določa Uredba o evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva.

Makrofinančna pomoč naj bi tudi dopolnjevala posredovanja mednarodnih finančnih ustanov, zlasti prilagoditvene in reformne programe, ki jih podpira MDS. Pomoč makroekonomske narave se sprosti le, če so izpolnjeni gospodarski in finančnopolitični pogoji.

Trajanje ukrepa in finančne posledice

X Časovno omejen predlog/pobuda

- X Predlog/pobuda velja: 2,5 leti od začetka veljavnosti memoranduma o soglasju, kot je določeno v členu 2(1) predlaganega sklepa.

- ( Finančne posledice med letoma LLLL in LLLL

( Časovno neomejen predlog/pobuda:

- Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL,

- ki mu sledi polno delovanje.

Načrtovani načini upravljanja[9]

X Centralizirano neposredno upravljanje, ki ga izvaja Komisija

( Centralizirano posredno upravljanje s prenosom izvedbenih nalog na:

- ( izvajalske agencije

- ( organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[10]

- ( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe

( Deljeno upravljanje z državami članicami

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami

Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“.

Opombe:

Pri spremljanju izvajanja pomoči se bo zahtevalo dejavno sodelovanje delegacij EU.

UKREPI UPRAVLJANJA

Določbe glede spremljanja in poročanja

Ta pomoč je makroekonomske narave in po svoji zasnovi skladna z gospodarskim programom, ki se izvaja s podporo MDS. Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi napredka pri izvajanju „stand-by“ aranžmaja in posebnih reformnih ukrepov, o katerih se je z gruzijskimi organi treba dogovoriti v memorandumu o soglasju. Organi, zlasti Ministrstvo za finance, bodo morali službam Komisije vsako četrtletje poročati o nizu kazalnikov in bodo pred izplačilom drugega obroka tega ukrepa predložili celovito poročilo o skladnosti.

Službe Komisije bodo še naprej spremljale upravljanje javnih financ, in sicer na podlagi operativnega ocenjevanja finančnih tokov in upravnih postopkov, ki se bo izvajalo v Gruziji v decembru 2010 v okviru priprav tega ukrepa. Delegacija Evropske unije v Gruziji bo zagotovila tudi redno poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ohranile tesne stike z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njune tekoče dejavnosti v Gruziji.

V predlaganem sklepu Evropskega parlamenta in Sveta je predvideno letno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki bo vsebovalo oceno izvajanja tega ukrepa pomoči. Poleg tega se najpozneje dve leti po izteku obdobja izvajanja pomoči načrtuje tudi izvedba neodvisnega naknadnega vrednotenja pomoči s strani Komisije ali njenih ustrezno pooblaščenih predstavnikov.

Sistem upravljanja in nadzora

Ugotovljena tveganja

S tem ukrepom makrofinančne pomoči so povezana fiduciarna tveganja, tveganja pri izvajanju zadevnih posebnih politik in splošna politična tveganja.

Obstaja tveganje, da se makrofinančna pomoč, ki ni namenjena specifičnim izdatkom (na primer tista, ki ni namenjena financiranju projektov), uporabi na goljufiv način. V splošnem je to tveganje povezano z dejavniki, kot so neodvisnost centralnih bank, kakovost sistemov upravljanja in upravnih postopkov, nadzorne in pregledovalne funkcije v finančnih tokovih, varnost sistemov IT in ustrezne zmogljivosti notranje in zunanje revizije.

Kar zadeva tveganja pri izvajanju zadevne politike, je glavna predpostavka, da bo vlada Gruzije ostala zavezana fiskalnemu prilagajanju in upoštevanju svojega sporazuma z MDS. To se bo preverjalo na podlagi rednega spremljanja kazalnikov uspešnosti in strukturnih meril, ki ga izvaja MDS. Obstaja tveganje, da vlada Gruzije ne bo izpolnila pogojev programa MDS, ker se lahko izkaže, da je doseči cilje programa težavneje, kot se je pričakovalo, in ker se politični pogoji v državi lahko spremenijo. Vendar so pristojni organi do zdaj pokazali močno zavezanost sodelovanju z mednarodnimi ustanovami pri izvajanju programa reform.

Okrepitev demokratskih reform in institucij je osrednjega pomena za odnose EU z Gruzijo. Nekaj pomanjkljivosti obstaja pri neodvisnosti sodstva in obstaja potreba po okrepitvi pluralizma pri medijih. Tekoči proces ustavne reforme je ohrabrujoč, vendar obstajajo negotovosti glede tega, v katero smer bo šel na koncu. Nacionalne parlamentarne volitve so načrtovane za leto 2012, predsedniške volitve pa za leto 2013. V celoti gledano ostajajo tveganja za politično nestabilnost ali za nazadovanje demokratičnih reform obvladljiva.

Tudi možnost, da se ne uspe najti mirna rešitev za vojaški spor z Rusijo, pomeni znatno politično tveganje.

Predvideni načini nadzora

Zagotavljanje makrofinančne pomoči bodo spremljali postopki pregledovanja, nadzora in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča.

Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

Službe Komisije so vzpostavile zdaj potekajoči program operativnih ocen finančnih tokov in upravnih postopkov v vseh tretjih državah, ki prejemajo makrofinančno pomoč Evropske unije, katerega namen je izpolniti zahteve Finančne uredbe, ki urejajo splošni proračun Evropskih skupnosti. Upoštevani so tudi sklepi razpoložljivih „ocen varnostnih ukrepov“ („Safeguards Assessments“) MDS in drugih zadevnih poročil MDS in Svetovne banke.

Zgodaj decembra 2010 bodo službe Komisije v Gruziji s pomočjo ustrezno pooblaščenih zunanjih strokovnjakov izvedle operativno oceno finančnih tokov in upravnih postopkov pri Ministrstvu za finance in Nacionalni banke Gruzije. Ta pregled bo opravljen na področjih, kot so vodstvena struktura in organizacija, upravljanje in nadzor finančnih sredstev, varnost sistemov IT, zmogljivosti za notranjo in zunanjo revizijo ter neodvisnost centralne banke. Preveril bo, ali še velja zadnja operativna ocena, opravljena v letu 2005, v okviru katere je bilo ugotovljeno, da obstoječi okvir v splošnem učinkovito omogoča preudarno finančno upravljanje. Zlasti je bilo v okviru pregleda ugotovljeno, da Ministrstvo za finance učinkovito izvaja proračunski nadzor, da pa je treba njegovo delo okrepiti in izboljšati na področju notranjega nadzora v proračunskih organizacijah ter na področju notranje in zunanje revizije. V okviru pregleda je bilo tudi ugotovljeno, da okvirni pogoji v Nacionalni banki Gruzije omogočajo preudarno finančno upravljanje.

Predlagana pravna podlaga za makrofinančno pomoč Gruziji vsebuje določbo o ukrepih za preprečevanje goljufij. Ti ukrepi bodo podrobneje opredeljeni v memorandumu o soglasju. Predvideva se, da bo za dodelitev pomoči treba izpolniti številne posebne politične pogoje, predvsem na področju upravljanja javnih financ, da bi se okrepili učinkovitost, preglednost in odgovornost.

Poleg tega namerava Komisija pri določitvi pogojev politike, povezanih s finančno pomočjo, dati velik poudarek reformam upravljanja javnih financ.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

- Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice:

01 03 02: Makroekonomska pomoč

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

štev. [opis………………………...……….] | dif./nedif. ([11]) | iz držav Efte[12] | iz držav kandidatk[13] | iz tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe |

4 | 01 03 02 01 Makroekonomska pomoč | dif. | NE | NE | NE | NE |

01 04 01 14 – Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

štev. [razdelek……………………………………..] | dif./ nedif. | iz držav Efte | iz držav kandidatk | iz tretjih držav | v smislu člena 18(1)(a) Finančne uredbe |

4 | 01 04 01 14 Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada | dif. | NE | NE | NE | NE |

Rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je treba oblikovati v skladu z Uredbo o skladu, kakor je bila spremenjena. V skladu s to uredbo se posojila določijo na podlagi neporavnanega zneska ob koncu leta. Znesek oblikovanja rezervacij se izračuna na začetku leta „n“ kot razlika med ciljnim zneskom in neto vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta „n – 1“. Ta znesek rezervacij se v letu „n“ vključi v predlog proračuna za leto „n + 1“, dejansko pa se plača z eno transakcijo na začetku leta „n + 1“ iz postavke „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ (proračunska vrstica 01 04 01 14). Na podlagi tega se 9 % (največ 2,1 milijona EUR) dejansko plačanega zneska upošteva v ciljnem znesku ob koncu leta „n – 1“ za izračun oblikovanja rezervacij sklada.

01 04 01 04 – Jamstvo Evropske skupnosti za posojila Skupnosti, najeta za makrofinančno pomoč tretjim državam.

Proračunski vpis („p.m.“), iz katerega je razvidno proračunsko jamstvo za posojilo (23 milijonov EUR), se bo aktiviral le v primeru dejanskega uveljavljanja jamstva. Uveljavljanje proračunskega jamstva se ne pričakuje.

- Zahtevane nove proračunske vrstice: se ne uporablja.

Ocenjeni učinek na odhodke

Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 4 | 01 03 02 Makroekonomska pomoč |

EUR

( Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) |

Gospodarske in finančne zadeve 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) | 0,33 | 0,33 | 0,33 |

XX 01 01 02 (delegacije) | - | - | - |

XX 01 05 01 (posredne raziskave) | - | - | - |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) | - | - | - |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa EPDČ)[18] |

XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) | - | - | - |

XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) |

10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ | 0,33 | 0,33 | 0,33 |

- XX je zadevno politično področje ali proračunski naslov .

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko GD, pristojnemu za upravljanje, dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Stroški za potrebno osebje se ocenjujejo na podlagi 30 % letnih odhodkov za uradnika stopnje AD5 – AD12.

Opis nalog:

Uradniki in začasno osebje | Npr. priprava memorandumov o soglasju in sporazumov o subvenciji, sodelovanje z organi in mednarodnimi finančnimi institucijami, sodelovanje z zunanjimi strokovnjaki v zvezi z izvedbo operativnih ocen, izvajanje pregledovalnih misij in priprava poročil služb Komisije, priprava postopkov Komisije na področju upravljanja pomoči |

Zunanji sodelavci | Se ne uporablja |

Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- X Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

- ( Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

- ( Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembo večletnega finančnega okvira[21].

Udeležba tretjih oseb pri financiranju

- V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.

Ocenjeni vpliv na prihodke

- X Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke.

- ( Predlog/pobuda ima finančni vpliv, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

- ( na lastna sredstva

- ( na razne prihodke

[1] Celotni znesek pomoči, za katero se je Evropska komisija zavezala na tej donatorski konferenci, je znašal do 500 milijonov EUR, pomoč pa naj bi bila namenjena gruzijskemu gospodarstvu po oboroženem spopadu z Rusijo v avgustu 2008, v razmerah svetovne finančne krize.

[2] Člen 5 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica). Oblikovanje rezervacij se dodeli iz postavke „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ (proračunska vrstica 01 04 01 14).

[3] UL C […], […], str. […].

[4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne … 2010 in Sklep Sveta z dne … 2010.

[5] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[6] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[7] ABM: upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti – ABB: oblikovanje proračuna na podlagi dejavnosti.

[8] Kot je navedeno v členu 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[9] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[10] Organi iz člena 185 finančne uredbe.

[11] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva

[12] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino (European Free Trade Association).

[13] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[14] Leto N je leto, v katerem bo predlog po pričakovanjih sprejet (2010).

[15] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[16] Leto N je leto, v katerem bo predlog po pričakovanjih sprejet (2010).

[17] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest…).

[18] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak.

[19] Pod zgornjo mejo za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).

[20] V glavnem za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).

[21] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.