[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.6.2006

COM(2006) 324 konč.

2006/0107 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog sklepa Sveta ureja podaljšanje proračunskega jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki (EIB) za financiranje iz lastnih virov v različnih državah nečlanicah. Sedanja mandata EIB, tj. splošni mandat za dodeljevanje posojil zunaj Skupnosti (Sklep Sveta 2000/24/ES, kakor je bil spremenjen) in posebni mandat za projekte v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji (Sklep Sveta 2005/48/ES), se bosta iztekla konec januarja 2007, z možnostjo podaljšanja za šest mesecev, če posojila, ki jih odobri EIB, ne bodo dosegla skupnih zneskov, določenih v teh dveh sklepih Sveta. Zakonodaja, ki se nanaša na splošni mandat EIB za dodeljevanje posojil zunaj Skupnosti, od Komisije zahteva, da do 31. julija 2006 odda poročilo o njegovem izvajanju. Poročilo, ki je priloženo zakonodajnemu predlogu (COM (2006) 323), v nadaljnjem besedilu „poročilo“, povzema rezultate dejavnosti, ki jih je izvedla EIB v okviru sedanjih mandatov, in določa usmeritve za prihodnje dejavnosti EIB. Poročilu sta priložena dva delovna dokumenta službe, pri čemer prvi opisuje predvideni potek dejavnosti v regiji v prihodnosti (SEC (2006) 790), drugi pa vsebuje podrobno oceno sedanjega mandata (SEC (2006) 789). |

120 | Splošni okvir Dejavnosti EIB zunaj EU običajno obsegajo približno 10 odstotkov vseh njenih dejavnosti (5,1 milijarde EUR leta 2005, od tega 3,7 milijarde EUR na podlagi jamstva Skupnosti). Trenutno njene dejavnosti potekajo v glavnem na območjih predpristopnih in sredozemskih držav, precej dejavna je tudi v Aziji, Latinski Ameriki in Južni Afriki, svojo prisotnost pa postopno povečuje tudi v Rusiji in Ukrajini. Dejavnosti v državah AKP se izvajajo na podlagi Kotonovskega sporazuma s sredstvi Evropskega razvojnega sklada ali EIB na podlagi jamstva držav članic. EIB običajno izvaja dejavnosti zunaj EU kot podporo zunanji politiki EU na podlagi uradnih mandatov, ki ji jih dodeli Svet; več zaporednih mandatov Sveta je razširilo geografsko območje dejavnosti EIB. Države partnerice, ki niso članice EU, gledajo na financiranje, predvideno v takšnih sklepih Sveta, kot na pomembno podporo EU. Poleg tega jamstvo Skupnosti preprečuje, da bi tovrstno financiranje, ki pogosto prinaša bistveno višjo raven tveganja kot financiranje EIB v okviru EU, vplivalo na kreditno sposobnost banke, in ji omogoča, da ohrani ugodne posojilne obrestne mere zunaj EU. Iz tabele 1 poročila je razvidno, da posojila, podpisana do 31. decembra 2005 (tj. po poteku približno 85 % trajanja posojilnih mandatov), dosegajo 87 % najvišje določenega skupnega posojilnega zneska v vrednosti 20.660 milijonov EUR, pri čemer pa so med regijami velike razlike. EIB predvideva, da bo preostali znesek, ki je na voljo v okviru regionalnih najvišjih določenih zneskov, podpisala leta 2006, razen za mandat za Rusijo, Ukrajino, Moldavijo in Belorusijo, v primeru katerega se predvideva odobritev prvih financiranj leta 2006, preostalih pa v prvi polovici leta 2007. Financiranje EIB v tretjih državah pomembno dopolnjuje omejena proračunska sredstva EU in tako prispeva k večji učinkovitosti in prepoznavnosti zunanjih ukrepov EU. Medtem ko je zunanja proračunska pomoč Skupnosti namenjena državam z nižjimi prihodki in podpori socialnih sektorjev, so dejavnosti EIB posebej pomembne za države s srednje visokimi prihodki ter za infrastrukturni, finančni in gospodarski sektor. Ker je bila EIB prvotno ustanovljena in finančno organizirana za delovanje v EU, so mandati na podlagi jamstva Skupnosti ključna orodja, ki ji omogočajo delovanje zunaj EU, saj zagotavljajo potrebno politično in finančno podporo Skupnosti državam in projektom, ki sicer ne bi izpolnjevali standardnih smernic in meril EIB. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Kot je bilo navedeno, trenutno veljata dva sklepa Sveta (2000/24/ES, kakor je bil spremenjen, in 2005/48/ES), ki EIB zagotavljata jamstvo Skupnosti za delovanje zunaj EU. Sedanja mandata na podlagi jamstva Skupnosti potečeta januarja 2007, ta predlog pa bi ob sprejetju zagotovil jamstvo Skupnosti za obdobje 2007-2013. Predlagani sklep bi zagotovil nadaljnje jamstvo Skupnosti za dodeljevanje posojil EIB zunaj Skupnosti, ob upoštevanju naslednjih sprememb: * Ena sama pravna podlaga bo pokrila tako vse različne regije kakor tudi spodaj navedeni rezervni mandat. Za celoten mandat se bo uporabljalo 65-odstotno splošno jamstveno kritje. * Uvedba nove geografske porazdelitve najvišjih določenih zneskov, da se upoštevajo obstoječi predlogi za nove zunanje politike in instrumente EU. * Jasnejša opredelitev ciljev politik EU po posameznih regijah, za katere naj bi si prizadevala EIB s svojim delovanjem v okviru mandata. * Uvedba rezervnega mandata, ki ni namenjen nobeni določeni regiji, ampak se aktivira v primeru naravnih nesreč, za obnovo po spopadih ali razvoj v strateško pomembnih državah. * Pojasnitev narave jamstva Skupnosti glede kritja političnega in deželnega tveganja. Jamstveno kritje naj bi se razširilo na obe vrsti financiranja iz statuta EIB, tj. na posojila in jamstva (v sedanje mandate so zajeta samo posojila). * Povečanje zahtev glede povezanosti zunanjih dejavnosti EIB s politikami EU na podlagi tesnejšega sodelovanja med Komisijo in EIB ter izboljšanega poročanja. * V skladu s prakso, sprejeto v okviru sedanjega mandata za Rusijo, Ukrajino, Moldavijo in Belorusijo, postanejo posamezne izbrane države upravičene, če in ko izpolnijo ustrezne pogoje iz sporazumov, ki jih sklene EU na visoki ravni z zadevno državo glede političnih in makroekonomskih vidikov, kakor jih določi Komisija po posvetovanju z EIB. Dejavnosti EIB se bodo začele izvajati po podpisu in ratifikaciji potrebnega okvirnega sporazuma, ki ga skleneta EIB in zadevna država. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Kakor je poudarjeno v poročilu, bodo zunanje dejavnosti EIB, zlasti pa dejavnosti, navedene v tem predlogu, dopolnjevale dejavnosti, ki naj bi se izvajale na podlagi instrumentov zunanje pomoči, tj. instrumentov predpristopne pomoči, instrument evropskega sosedstva in partnerstva, instrument za razvojno in gospodarsko sodelovanje ter instrument za stabilnost. Dejavnosti EIB bodo v celoti podpirale zunanje ukrepe EU, kakor so določeni v različnih dokumentih o politikah iz predlaganega pravnega akta ali kakor bodo sčasoma določeni v prihodnjih dokumentih o politikah EU. Povezovanje zunanje dejavnosti EIB s politikami EU se bo krepilo na podlagi tesnejšega sodelovanja med Komisijo in EIB. Ta proces se bo začel s tesnejšim povezovanjem v postopku načrtovanja, zlasti pri akcijskih načrtih ali predpristopnih dokumentih in državnih ali regionalnih strateških dokumentih, ter v okviru določanja in izvajanja projektov. Tako okrepljeno sodelovanje bo pomagalo zagotoviti, da se bo usmerjenost novih instrumentov ES v ciljne politike odražala tudi pri izvajanju mandata. Obseg tega sodelovanja se bo širil različno v različnih regijah, glede na vlogo, ki jo igra EIB v regiji, in možnosti za povezavo s politikami EU v okviru predpristopne strategije, strategije evropskega sosedstva in partnerstva ter strategije razvojnega in gospodarskega sodelovanja. Komisija tudi predvideva zgodnje posvetovanje z EIB glede posameznih projektov. Financiranje EIB ne bo vključeno v kritje jamstva Skupnosti, če Komisija poda negativno mnenje o takšnem financiranju v okviru postopka, predvidenega v členu 21 statuta EIB. EIB si bo prizadevala za nadaljnje izboljševanje usklajenosti in krepitev sodelovanja z mednarodnimi finančnimi institucijami, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) ali Svetovna banka, po potrebi pa tudi z evropskimi bilateralnimi institucijami na podlagi memorandumov o soglasju, ki zajemajo različne regije iz mandata. V okviru novega mandata bodo vzpostavljeni izboljšani postopki poročanja, ki bodo zagotovili ustrezno spremljanje usklajenosti z zunanjo politiko in cilji Unije ter sodelovanja z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Pri pripravi tega predloga in priloženega poročila je sodelovala skupna delovna skupina, ki vključuje predstavnike pristojnih služb Komisije in EIB. Komisija in EIB sta Ekonomsko-finančnemu odboru (EFC) predložili poročilo o napredku in dodatne informacije, na podlagi katerih so bile določene glavne usmeritve tega predloga. EFC, ki vključuje visoke uradnike, strokovnjake z gospodarskega in finančnega področja iz vseh držav članic, je o tej zadevi razpravljal na dveh zaporednih sejah februarja in marca 2006. Pripravil je poročilo, v katerem je navedel začetna stališča držav članic glede glavnih usmeritev, ki sta jih predložili Komisija in EIB. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Stališča EIB so v tem predlogu v celoti upoštevana. Prej omenjeno poročilo EFC zahteva, da Komisija zagotovi dodatne informacije o izčrpni oceni sedanjih mandatov in podrobnejši opis zunanje dejavnosti EIB v okviru splošnega delovanja zunanjih instrumentov EU, vključno z oceno potreb držav prejemnic, vlogo drugih mednarodnih finančnih institucij in primerjalno prednostjo EIB. Zahteve po dodatnih informacijah so obravnavane v poročilu in priloženih delovnih dokumentih službe. Poročilo EFC vsebuje tudi splošna priporočila, vključno z a) potrebo, da se zagotovi dobro sodelovanje med EIB in drugimi donatorji ali posojilodajalci, kot so mednarodne finančne institucije (zlasti Evropska banka za obnovo in razvoj) ali druge bilateralne agencije; b) potrebo, da se pojasni vrsta tveganj, vključenih v jamstvo Skupnosti; c) potrebo, da se pripravijo konkretni predlogi za doslednejšo razporeditev dejavnosti EIB in nepovratnih sredstev in da se pojasnijo potrebni delovni dogovori; d) vključitvijo Sveta v vodenje rezervnega mandata; e) potrebo po vmesnem pregledu, ki bo temeljil na neodvisni oceni. Navedena priporočila so bila upoštevana v predlaganem pravnem aktu. Zgornja točka c) se lahko obravnava samo v okviru ustreznih pravnih podlag. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja Strokovno znanje in izkušnje iz finančnega in gospodarskega področja |

222 | Uporabljena metodologija Podatki niso na voljo. |

223 | Vprašane organizacije in strokovnjaki EIB. |

2249 | Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov |

225 | Stališča EIB so bila upoštevana v tem predlogu in v priloženem poročilu. |

226 | Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj Podatki niso na voljo. |

230 | Presoja vpliva Za tretje države, vključene v dejavnosti EIB na podlagi jamstva Skupnosti, je na splošno značilna višja raven tveganja kot za države EU, predvsem zaradi makroekonomske, finančne in/ali politične nestabilnosti, kar se kaže v bonitetnih stopnjah teh držav za zunanja posojila. EIB posluje po načelih dobrega bančništva, njen statut pa določa omejitve glede tveganj, ki jih lahko prevzame. Zato lahko EIB, če nima jamstva Skupnosti z vključenim političnim in deželnim tveganjem, prevzame ustrezna tveganja samo v državah z dolgoročno bonitetno oceno. Jamstvo Skupnosti za projekte zunaj EU Evropski investicijski banki zagotavlja zahtevano varnost, ki ji omogoča financiranje projektov, ki podpirajo zunanjepolitično delovanje Skupnosti, brez vpliva na bonitetno stopnjo AAA EIB. Druga preučena možnost je bila, da se ne zagotovi jamstva Skupnosti. To bi povzročilo, da EIB v več držav ne bi vstopila oziroma bi se iz njih umaknila, in znatno zvišalo stroške financiranja za projekte, ki se izvajajo v drugih državah. Glede na potrebo po uskladitvi posredovanj EU v različnih državah iz različnih regij se je ta možnost štela kot politično nezaželena. Višji stroški financiranja za predlagatelje projektov iz ustreznih držav bi zmanjšali privlačnost dejavnosti EIB, s čimer bi se zmanjšal vpliv EIB na postavljanje političnih pogojev EU (npr. na področju javnih naročil, okolja itd.). Enaki argumenti bi veljali tudi, če bi Skupnost EIB zaračunavala jamstvo, ker bi to na koncu prav tako povzročilo zvišanje stroškov za predlagatelje. Pričujoči predlog prinaša sorazmerno uravnoteženost med potrebo, da ima EIB proste roke pri izvajanju finančnih dejavnosti v skladu s svojo poslovno prakso in vzporednim podpiranjem zunanjepolitičnega delovanja EU, ter potrebo, da se jamstvo Skupnosti omeji, tako glede izpostavljenosti tveganju kot glede vrste projektov, ki bodo vanj vključeni. Vključitev Komisije kot pristojne za jamstvo Skupnosti zagotavlja tudi trdno politično podporo financiranju, ki ga zagotovi EIB. Pomemben učinek takšne podpore je znatno večja verjetnost izterjave neplačanih zneskov zaradi skupnega pritiska EIB in Komisije na posojilojemalce, ki zamujajo z vračilom posojila. To potrjuje dejstvo, da so bila posojila v edinih dveh primerih, v katerih se je EIB v preteklosti sklicevala na jamstvo (nekdanja Jugoslavija in Argentina), na koncu vrnjena. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Komisija predlaga enotno pravno podlago, ki bi v mandat zajela različne regije. Obdobje, ki ga bo zajel prihodnji mandat, bo sovpadalo z naslednjim finančnim okvirom 2007-2013. Ukrep bo EIB zagotovil jamstvo za dejavnosti zunaj EU do najvišjih dovoljenih zneskov, ki se določijo v predlogu. Vmesni pregled mandata se bo opravil leta 2010, kar bo po potrebi omogočilo preusmeritev prednostnih nalog, določenih v pravni podlagi. |

310 | Pravna podlaga Zakonodajni predlog bo temeljil na členu 181a, ki predvideva gospodarsko, finančno in tehnično sodelovanje s tretjimi državami. Ta pravna podlaga se je uporabila že za revizijo splošnega mandata za dodeljevanje posojil (Sklep Sveta 2005/47/ES) in za novi mandat za Rusijo, Ukrajino, Moldavijo in Belorusijo (Sklep Sveta 2005/48/ES). |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: |

331 | Financiranje EIB se bo še naprej upravljalo v skladu z njenimi predpisi in postopki. |

332 | Jamstvo Skupnosti se je izkazalo za učinkovito in cenovno ugodno sredstvo za kritje političnega in deželnega tveganja pri izvajanju zunanjih dejavnosti EIB. Od leta 1994 deluje Jamstveni sklad za zunanje ukrepe, ki zagotavlja proračunu Skupnosti likvidnostno rezervo v primeru neizpolnjevanja kreditnih obveznosti pri posojilih z jamstvom. Obnova jamstva Skupnosti bo omogočila nadaljevanje obstoječe učinkovite in ekonomsko upravičene prakse. Komisija in EIB bosta podpisali sporazum o določbah in postopkih za odobritev jamstva Skupnosti. S ciljem racionalizirati pripravo in oceno projektov bo EIB še naprej izboljševala usklajenost in krepila sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in evropskimi bilateralnimi institucijami, kjer bo ustrezno. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugi. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga: Za vzpostavitev jamstva na ravni Skupnosti je zahtevan sklep Sveta. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | Finančno poročilo, vključeno v zakonodajni predlog, povzema zadevne proračunske posledice. Te posledice izhajajo iz potrebe po razveljavitvi določb o jamstvu Skupnosti iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe za naslednji finančni okvir 2007-2013. |

DODATNE INFORMACIJE |

Klavzula o pregledu/reviziji/izteku |

531 | Predlog vključuje klavzulo o pregledu. |

532 | Predlog vključuje klavzulo o reviziji. |

533 | Predlog vsebuje klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti. |

570 | Podrobna obrazložitev predloga Člen 1 navaja, da bo v obdobju 2007-2013 jamstvo Skupnosti krilo financiranje EIB do višine skupnega zneska 33 milijard EUR, vključno z rezervo v višini 1,5 milijarde EUR. Jamstvo bo omejeno na 65 % skupnega zneska financiranja, povišanega za ustrezne zneske. Skupni najvišji določeni znesek se razdeli po regijah, z naslednjimi zavezujočimi regionalnimi najvišjimi določenimi zneski: A) Predpristopne države: 9 milijard EUR B) Sosedske in partnerske države: 15 milijard EUR. Ta znesek se razdeli na dva okvirna najvišje določena podzneska, tj. za sredozemske države: 10 milijard EUR ter za Vzhodno Evropo, Južni Kavkaz in Rusijo: 5 milijard EUR. C) Države razvojnega in gospodarskega sodelovanja: 7,5 milijarde EUR, ki se razdelijo na tri okvirne najvišje določene podzneske, za Južno Ameriko: 4 milijarde EUR, za Azijo: 2 milijardi EUR in za Južnoafriško republiko: 1,5 milijarde EUR. D) Rezervni mandat: 1,5 milijarde EUR. Člen 2 obravnava seznam držav, na katere se nanaša pravni akt, in njihovo upravičenost. Člen 3 določa, da se rezervni mandat ne dodeli nobeni določeni regiji in da se začne izvajati v primeru naravnih nesreč, za obnovo po spopadih ali razvoj v strateško pomembnih državah. Za aktiviranje rezervnega mandata se skupno odločita Komisija in EIB po posvetovanju z EFC. O začetku izvajanja rezervnega mandata se obvesti Evropski parlament. Člen 4 podrobno opisuje zahteve glede povezanosti zunanjih dejavnosti EIB s politikami EU na podlagi tesnejšega sodelovanja med Komisijo in EIB ter izboljšanega poročanja. Financiranje EIB ne bo vključeno v kritje jamstva Skupnosti, če Komisija poda negativno mnenje o takšnem financiranju v okviru postopka, predvidenega v členu 21 statuta EIB. Člen 5 podrobno opisuje načine za okrepitev sodelovanja z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. Člen 6 pojasnjuje naravo jamstva Skupnosti, ki bo krilo politična ali deželna tveganja pri financiranjih, ki jih bo odobrila EIB. Člen 7 vključuje izboljšano poročanje in zahteve glede računovodskih informacij za EIB in Komisijo. Člen 8 določa pristojnost EIB pri uveljavitvi morebitnih zahtevkov za izterjavo v imenu Komisije. Člen 9 navaja, da se bodo podrobne določbe in postopki za jamstvo Skupnosti določili v sporazumu o jamstvu, ki ga skleneta Komisija in EIB. Člen 10 navaja, da naj bi vmesni pregled mandata opravila Komisija leta 2010, med drugim na podlagi poročila o dejavnosti EIB in ocene, ki jo pripravi neodvisna ocenjevalna služba EIB. Oddelek z „uvodnimi izjavami“ med drugim opisuje politično ozadje predloga in podrobno opredeljuje obseg dejavnosti EIB v različnih regijah. |

1. 2006/0107 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

2. Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu „EIB“) opravlja dejavnosti zunaj Skupnosti v podporo zunanji politiki Skupnosti že od leta 1963.

3. Večina teh dejavnosti je bila izvedenih na zahtevo Sveta, zanje pa se je uporabilo proračunsko jamstvo Skupnosti, ki ga upravlja Komisija. Nazadnje je bilo jamstvo Skupnosti vzpostavljeno za obdobje 2000-2007 s Sklepom Sveta 2000/24/ES z dne 22. decembra 1999 o odobritvi jamstva Skupnosti za izgube pri posojilih za projekte zunaj Skupnosti (Srednja in Vzhodna Evropa, sredozemske države, Latinska Amerika in Azija ter Južnoafriška republika)[3] ter sklepoma Sveta 2001/777/ES[4] in 2005/48/ES[5] za posojila v posameznih regijah.

4. Da se podprejo zunanji ukrepi EU brez vplivanja na boniteto EIB, bi bilo treba EIB ponuditi proračunsko jamstvo Skupnosti za dejavnosti zunaj Skupnosti. EIB bi bilo treba spodbuditi, da poveča obseg svojih dejavnosti zunaj Skupnosti brez opiranja na jamstvo Skupnosti, predvsem v predpristopnih in sredozemskih državah ter v državah iz drugih regij z dolgoročno bonitetno oceno, hkrati pa bi bilo treba pojasniti naravo jamstva Skupnosti, ki naj bi krilo politična ali deželna tveganja.

5. Jamstvo Skupnosti bi moralo kriti izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za upravičene investicijske projekte EIB, ki se izvajajo v državah, vključenih v instrument za predpristopno pomoč[6] (v nadaljnjem besedilu „IPA“), instrument za evropsko sosedstvo in partnerstvo[7] (v nadaljnjem besedilu „ENPI“) in instrument za razvojno in gospodarsko sodelovanje[8] (v nadaljnjem besedilu „DCECI“), kjer je bilo navedeno financiranje s posojili ali jamstvom odobreno v skladu s podpisanim sporazumom, ki ni niti potekel niti ni bil preklican (v nadaljnjem besedilu („financiranje EIB“).

6. V zadnjih letih je EU svoje zunanjo politiko spremenila in razširila. To velja zlasti za predpristopno strategijo, kot je določena v strateškem dokumentu Komisije o širitvi iz leta 2005[9], za evropsko sosedsko politiko iz strateškega dokumenta Komisije z dne 12. maja 2004[10], za obnovljena partnerstva z Latinsko Ameriko[11] in Jugovzhodno Azijo[12] in strateško partnerstvo EU z Rusijo, Kitajsko in Indijo.

7. Od leta 2007 naprej bodo zunanje odnose EU podpirali tudi novi finančni instrumenti, kot so IPA, ENPI, DCECI in instrument za stabilnost[13];

8. Financiranje EIB bi moralo biti v skladu z zunanjo politiko EU in jo podpirati, vključno z njenimi posebnimi regionalnimi cilji. Financiranje EIB bi se moralo izvajati v državah, ki izpolnjujejo ustrezne pogoje iz sporazumov o političnih in makroekonomskih vidikih, ki jih sklene EU na visoki ravni z zadevnimi stranmi.

9. Povezanost dejavnosti EIB zunaj Skupnosti s politikami EU bi bilo treba okrepiti na podlagi tesnejšega sodelovanja med EIB in Komisijo na centralni in področni ravni. Takšno izboljšano usklajevanje bi moralo med drugim vključevati zgodnje medsebojno posvetovanje glede političnih vprašanj, priprave dokumentov, pomembnih za obe strani, in novih projektov. Zlasti pomembno bo zgodnje posvetovanje o strateških programskih dokumentih, ki jih pripravita Komisija ali EIB, da se doseže čim večja sinergija med dejavnostmi EIB in Komisije in izmeri napredek pri doseganju ustreznih političnih ciljev EU.

10. Financiranje EIB v predpristopnih državah bi moralo upoštevati prednostne naloge, določene v partnerstvih za pristop in evropskih partnerstev, sporazumih o stabilizaciji in pridruževanju in v pogajanjih z EU. Ukrepi EU na Zahodnem Balkanu bi se morali postopno še naprej preusmerjati od obnove k predpristopni podpori. V tem okviru bi se morala EIB s svojimi dejavnostmi po potrebi prizadevati tudi za spodbujanje vidika vzpostavljanja institucij, v sodelovanju z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, ki delujejo v regiji. V obdobju 2007-2013 bi se moral povečati obseg financiranja v državah kandidatkah (Hrvaška, Turčija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) v okviru predpristopne pomoči, ki jo da na voljo EIB, in ki bi se sčasoma moralo razširiti, da bi zajelo potencialne države kandidatke na Zahodnem Balkanu v skladu z njihovim napredkom v pristopnem procesu.

11. Kar se tiče držav, vključenih v ENPI, bi morala EIB nadaljevati in krepiti svoje dejavnosti na področju Sredozemlja in se pri tem usmeriti v razvoj zasebnega sektorja. Kar se tiče Vzhodne Evrope, Južnega Kavkaza in Rusije, bi morala EIB okrepiti svoje dejavnosti v Rusiji in Ukrajini in se pripraviti na vstop v druge države iz regije, kakor hitro bodo izpolnile ustrezne pogoje iz sporazumov o političnih in makroekonomskih vidikih, ki jih na visoki ravni sklene EU z zadevnimi državami. V tej regiji bi morala EIB financirati projekte, ki so bistvenega pomena za EU, s področja prometne, energetske, telekomunikacijske in okoljske infrastrukture. Prednostno je treba obravnavati projekte za izgradnjo osi vseevropskega omrežja, projekte s čezmejnimi posledicami za eno ali več držav članic in obsežne projekte, ki spodbujajo regionalno povezovanje na podlagi boljše povezljivosti. Na okoljskem področju bi morala EIB v Rusiji dati prednost predvsem projektom v okviru Okoljskega partnerstva držav na severu. Na področju energetike so zlasti pomembni strateški projekti s področja energetske oskrbe in transporta energije. Financiranje EIB v tej regiji bi se moralo izvajati v tesnem sodelovanju z Evropsko banko za obnovo in razvoj („EBRD“), predvsem v skladu s pogoji, ki se določijo v tristranskem memorandumu o soglasju, ki ga sklenejo Komisija, EIB in EBRD;

12. Kar se tiče držav, vključenih v DCECI, se bo financiranje EIB v azijskih in latinskoameriških državah postopno uskladilo s strategijo sodelovanja EU v teh regijah in dopolnjevalo instrumente, ki se financirajo iz proračunskih virov Skupnosti. Koncept „skupnega interesa“, ki je bil do zdaj v praksi omejen na financiranje projektov, v katere so bila vključena podjetja iz EU, se bo razširil tako, da bo upošteval spodbujanje okoljske trajnosti in regionalnega povezovanja (na primer prometni, telekomunikacijski in energetski projekti za krepitev medsebojne povezanosti). EIB bi si morala prizadevati za postopno razširitev svojih dejavnosti v več držav iz teh regij, vključno z manj uspešnimi državami. V Srednji Aziji bi se morala EIB usmeriti k pomembnim projektom s področja energetske oskrbe in transporta energije s čezmejnimi posledicami. Financiranje EIB v tej regiji bi se moralo izvajati v tesnem sodelovanju z EBRD, predvsem v skladu s pogoji, ki se določijo v tristranskem memorandumu o soglasju, ki ga sklenejo Komisija, EIB in EBRD. Za povečanje prepoznavnosti posredovanja EU v Latinski Ameriki bi bilo treba določiti posebna sredstva za pomoč Latinski Ameriki.

13. Za dopolnitev dejavnosti EIB na podlagi Kotonovskega sporazuma za afriške, karibske in pacifiške države bi bilo treba obnoviti posebno pomoč za Južno Afriko, ki se usmeri v infrastrukturne projekte javnega interesa (vključno s komunalno infrastrukturo, oskrbo z električno energijo in vodo) in podporo zasebnega sektorja, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji. Izvajanje določb o gospodarskem sodelovanju v okviru Sporazuma o trgovinskem in razvojnem sodelovanju med EU in Južno Afriko bo še naprej spodbujalo dejavnosti EIB v tej regiji.

14. Pomembno je, da se financiranje EIB povezuje s proračunskimi viri EU v obliki zagotavljanja pomoči, tveganega kapitala in subvencioniranih obrestnih mer, poleg tehnične pomoči za pripravo in izvajanje projektov ali za izboljšanje pravnega in regulativnega okvira z instrumentoma IPA, ENPI, instrumentom za stabilnost in, za Južno Afriko, z DCECI.

15. V preteklosti so bili primeri naravnih nesreč ali obnove po spopadih, v katerih je bila EIB pozvana, da prevzame pomembno in nepredvideno vlogo. Da bi zagotovili, da taki dogodki ne bremenijo najvišjih določenih regionalnih zneskov, določenih v tem sklepu, je treba vzpostaviti „rezervni mandat“. Rezervni mandat ne bi smel biti izrecno namenjen določeni regiji, temveč mora biti na voljo za uporabo – po potrebi skupaj s proračunskimi viri EU – v primeru naravnih nesreč, za obnovo po spopadih ali razvoj v strateško pomembnih državah. Da se EIB omogoči sprejem nujnih ukrepov za pomoč pri ponovni vzpostavitvi ali zagotovitvi običajnih pogojev, je treba sprejeti merila za aktiviranje rezervnega mandata po svetovalnem postopku iz člena 3 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji[14],

16. EIB že tesno sodeluje z mednarodnimi finančnimi in evropskimi bilateralnimi institucijami. To sodelovanje poteka na podlagi memorandumov o soglasju, sklenjenih za posamezne regije. Pri financiranju zunaj EU, ki sodi na področje uporabe tega sklepa, si mora EIB prizadevati za nadaljnje izboljšanje usklajevanja in krepitev sodelovanja z mednarodnimi finančnimi institucijami in evropskimi bilateralnimi institucijami, če je ustrezno

17. Treba bi bilo izboljšati poročanje EIB in Komisije o financiranju EIB. Komisija bi morala na podlagi informacij, ki jih prejme od EIB, letno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o financiranjih EIB, izvedenih na podlagi tega sklepa.

18. Jamstvo Skupnosti, ki se vzpostavi s tem sklepom, bi moralo vključevati financiranje EIB, podpisano v sedemletnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2007. Da se bodo lahko ocenili razvojni dosežki v prvi polovici tega obdobja, bi morali EIB in Komisija pripraviti vmesni pregled izvajanja tega sklepa;

19. Financiranje EIB bi bilo treba še naprej upravljati v skladu s predpisi in postopki banke, vključno z ustreznimi ukrepi, in ustreznimi predpisi in postopki, ki se nanašajo na Računsko sodišče in OLAF.

20. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu „Jamstveni sklad“), ustanovljen z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994[15], bi moral še naprej zagotavljal likvidnostno rezervo za proračun Skupnosti za izgube pri financiranju EIB. Aprila 2005 je Komisija Svetu predložila predlog za spremembo sistema zagotavljanja sredstev za Jamstveni sklad, da se izboljša preglednost in učinkovitost sistema[16]. [Se prilagodi zadnjemu stanju, če ga Svet sprejme].

21. EIB bi morala po posvetovanju s Komisijo pripraviti okvirni večletni načrt za sklenitev svojih financiranj, da se zagotovi ustrezno proračunsko načrtovanje za zagotovitev sredstev Jamstvenega sklada –.

SKLENIL:

Člen 1

Jamstvo in najvišji določeni zneski

1. Skupnost odobri Evropski investicijski banki (v nadaljnjem besedilu „EIB“) splošno jamstvo (v nadaljnjem besedilu „jamstvo Skupnosti“) za plačila, ki jih EIB ne prejme, čeprav so ji dolgovana, za posojila in posojilna jamstva za upravičene investicijske projekte EIB, ki se izvajajo v državah, ki jih vključuje ta sklep, če je bilo financiranje s posojilom ali jamstvom odobreno v skladu s podpisanim sporazumom, ki ni niti potekel niti ni bil preklican (v nadaljnjem besedilu „financiranje EIB“) ter v skladu s predpisi in postopki EIB in v podporo ustreznih zunanjepolitičnih ciljev Evropske unije.

2. Jamstvo Skupnosti se omeji na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in jamstev, zagotovljenih v okviru financiranja EIB, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse ustrezne zneske.

3. Skupni najvišji določeni znesek financiranja EIB, zmanjšan za stornirane zneske, znaša 33.000 milijonov EUR. Razdeli se po regijah z naslednjimi obvezujočimi regionalnimi najvišjimi določenimi zneski:

(a) Predpristopne države:

9.000 mio EUR

(b) Sosedske in partnerske države:

15.000 milijonov EUR,

ki se razdelijo na naslednje okvirne najvišje določene podzneske:

(i) Sredozemske države:

10.000 mio EUR

(ii) Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija:

5.000 mio EUR

(c) Države razvojnega in gospodarskega sodelovanja:

7.500 milijonov EUR,

ki se razdelijo na naslednje okvirne najvišje določene podzneske:

(i) Latinska Amerika:

4.000 mio EUR

(ii) Azija:

2.000 mio EUR

(iii) Južnoafriška republika:

1.500 mio EUR

(d) Rezervni mandat:

1.500 milijonov EUR.

4. Jamstvo Skupnosti krije financiranje EIB, podpisano v sedemletnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2007 in konča 31. decembra 2013.

5. Če po izteku obdobja iz odstavka 4 tega člena financiranje EIB ne doseže skupnih zneskov iz odstavka 3, se to obdobje samodejno podaljša za šest mesecev.

Člen 2

Udeležene države

1. Države, ki jih zajema člen 1, in njihova dodelitev sredstev po regijah, se določijo v prilogi.

2. Posamezne države postanejo upravičene do najvišje določenih regionalnih zneskov in podzneskov, ko in če izpolnijo ustrezne pogoje iz sporazumov o političnih in makroekonomskih vidikih, ki jih sklene EU na visoki ravni z zadevnimi državami. Komisija po posvetovanju z EIB določi, kdaj posamezna država izpolnjuje ustrezne pogoje in o tem obvesti EIB.

3. Jamstvo Skupnosti krije samo financiranje EIB, ki se izvaja v državah, ki so sklenile okvirni sporazum z EIB, v katerem se določijo pravni pogoji, pod katerimi se bo izvajalo takšno financiranje EIB.

4. V primeru resne zaskrbljenosti glede političnih in gospodarskih razmer v določeni državi, se Komisija in EIB lahko odločita, da v takšni državi opustita financiranje EIB.

5. Jamstvo Skupnosti ne krije financiranja EIB v določeni državi, če je bil sporazum, ki se nanaša na takšno financiranje EIB, podpisan po pristopu te države k EU.

Člen 3

Rezervni mandat

1. Določi se rezervni mandat, ki se uporabi v primerih, ko lahko financiranje EIB pomaga pri financiranju obnove infrastrukture in objektov iz gospodarskega in socialnega področja ter opreme, poškodovane ali uničene v naravnih nesrečah, ali pri obnovi po spopadih ali za razvoj v strateško pomembnih državah.

2. Komisija in EIB se skupno odločita glede uporabe rezervnega mandata. Komisiji in EIB pomaga Ekonomsko-finančni odbor, ustanovljen v skladu s členom 114(2) Pogodbe.

3. V skladu s členom 7(3) Sklepa se uporabi svetovalni postopek iz člena 3 Sklepa 1999/468/ES.

Člen 4

Skladnost s politikami Evropske unije

1. Okrepi se skladnost zunanjih ukrepov EIB z zunanjo politiko in cilji Evropske unije, s ciljem doseči čim večjo sinergijo med zagotavljanjem posojil EIB in proračunskimi sredstvi Evropske unije, zlasti z rednim dialogom in zgodnjim posvetovanjem o:

(a) strateških dokumentih, ki jih pripravi Komisija, kot so nacionalni in regionalni strateški dokumenti, akcijski načrti in predpristopni dokumenti;

(b) dokumentih EIB za strateško načrtovanje in uvedbi novih projektov;

(c) drugih političnih in operativnih vidikih.

2. Sodelovanje bo potekalo različno v različnih regijah, glede na vlogo EIB in politike Evropske unije v posameznih regijah.

3. Financiranje EIB ne bo vključeno v kritje jamstva Skupnosti, če Komisija poda negativno mnenje o takšnem financiranju v okviru postopka, predvidenega v členu 21 statuta EIB.

4. Skladnost financiranja EIB z zunanjimi politikami in cilji Evropske unije se spremlja v skladu s členom 7.

Člen 5

Sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami

1. Financiranje EIB poteka, če je ustrezno, v sodelovanju med EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami ali evropskimi bilateralnimi institucijami in/ali v obliki njihovega sofinanciranja, da se zagotovijo ustrezna delitev tveganja ter skladni pogoji za projekte in sektorje.

2. To sodelovanje se olajša z usklajevanjem, ki poteka predvsem v okviru Memoranduma o soglasju, če je ustrezno, ki ga sklenejo Komisija, EIB ter najpomembnejše mednarodne finančne institucije in evropske bilateralne institucije, ki delujejo v različnih regijah.

Člen 6

Kritje in pogoji jamstva Skupnosti

1. Pri financiranju EIB, ki se sklene z državo ali za katerega jamči država, in drugih oblikah financiranja EIB, sklenjenega z regionalnimi ali lokalnimi organi oblasti ali javnimi podjetji ali zavodi v državni lasti ali pod državnim nadzorom, če je bila za takšne druge oblike financiranja opravljena ustrezna ocena kreditnega tveganja EIB ob upoštevanju okoliščin kreditnega tveganja v zadevni državi, jamstvo Skupnosti krije vsa plačila, ki jih Banka ne prejme, vendar so ji dolgovana (v nadaljnjem besedilu „skupno jamstvo“).

Za namene člena 6 in 7(4) izraz država vključuje Zahodni breg in Gazo, ki ju zastopa palestinska vlada, in Kosovo, ki ga zastopa Misija začasne uprave Združenih narodov.

2. Pri financiranju EIB, ki ni zajeto v odstavku 1, jamstvo Skupnosti krije vsa plačila, ki jih Banka ne prejme, vendar so ji dolgovana, če je prejem plačil preprečila uresničitev enega od naslednjih političnih tveganj („jamstvo pri političnem tveganju“):

(a) nekonvertibilnost valute;

(b) razlastitev;

(c) vojna ali državljanski nemiri;

(d) odklonitev pravnega varstva pri kršitvi pogodbe.

Člen 7

Poročanje in računovodstvo

1. Komisija letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o financiranju EIB, ki se zagotovi na podlagi tega sklepa. Poročilo vključuje oceno prispevka financiranja EIB k izpolnjevanju zunanjepolitičnih ciljev Evropske unije, ob upoštevanju operativnih ciljev EIB.

2. Za namene odstavka 1 EIB predloži Komisiji letna poročila o financiranju EIB, zagotovljenem na podlagi tega sklepa, in o uresničevanju zunanjepolitičnih ciljev Evropske unije, vključno s sodelovanjem z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami.

3. EIB Komisiji zagotovi potrebne statistične, finančne in računovodske podatke o posameznih financiranjih EIB, da izpolni svoje poročevalske dolžnosti ali zahteve Evropskega računskega sodišča, in revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih za financiranje EIB.

4. Za namene obračunavanja in poročanja Komisije o tveganjih, ki jih krije skupno jamstvo EIB, EIB zagotovi Komisiji svojo oceno tveganja in informacije o oceni financiranja, zagotovljenega posojilojemalcem ali dolžnikom z jamstvom, ki niso države.

5. EIB zagotovi informacije iz odstavkov 2, 3 in 4 na svoje stroške.

Člen 8

Izterjava plačil, ki jih izvede Komisija

1. Če Komisija izvede plačilo na podlagi jamstva Skupnosti, EIB v imenu in za račun Komisije izterja terjatve za izplačane zneske.

2. EIB in Komisija skleneta sporazum, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke za izterjavo terjatev, najkasneje do datuma sklenitve sporazuma iz člena 9 spodaj.

Člen 9

Sporazum o jamstvu

EIB in Komisija skleneta sporazum o jamstvu, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke v zvezi z jamstvom Skupnosti.

Člen 10

Pregled sklepa

1. Komisija med drugim na podlagi poročila o dejavnosti, ki ga pripravi EIB, in ocene, ki jo zagotovi neodvisna ocenjevalna služba EIB, predloži Svetu in Evropskemu parlamentu vmesno poročilo o uporabi tega sklepa najkasneje do 30. junija 2010, ki mu priloži, če je ustrezno, predlog njegove spremembe, zlasti glede najvišjih določenih zneskov iz člena 1.

2. Komisija predloži zaključno poročilo o uporabi tega sklepa najkasneje do 31. julija 2013.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

Regije in države, ki jih vključuje člen 1

Za države, označene z (*), mora Komisija še odobriti izpolnjevanje pogojev v skladu s členom 2(2).

A. PREDPRISTOPNE DRžAVE

(1) Države kandidatke

Hrvaška, Turčija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

(2) Možne države kandidatke

Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Srbija, Kosovo v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244.

B. SOSEDSKE IN PARTNERSKE DRŽAVE

(1) Sredozemske države

Alžirija, Egipt, Zahodni breg in Gaza, Izrael, Jordanija, Libanon, Libija*, Maroko, Sirija, Tunizija.

(2) Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija

Vzhodna Evropa: Belorusija*, Moldavija [*], Ukrajina;

Južni Kavkaz: Armenija, Azerbajdžan*, Gruzija*;

Rusija : Rusija.

C. DRŽAVE RAZVOJNEGA IN GOSPODARSKEGA SODELOVANJA

(1) Latinska Amerika

Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Kolumbija, Kostarika, Ekvador, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Mehika, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Urugvaj, Venezuela.

(2) Azija

Azija (brez Srednje Azije):

Afganistan*, Bangladeš, Butan, Brunej, Burma/Mjanmar*, Kambodža, Kitajska, Hong Kong, Indija, Indonezija, Iran*, Irak*, Republika Koreja (Južna Koreja), Ljudska demokratična republika Laos, Makao, Malezija, Maldivi, Mongolija, Nepal, Pakistan, Filipini, Singapur, Šrilanka, Kitajski Taipei, Tajska, Vietnam, Jemen*.

Srednja Azija:

Kazahstan*, Kirgiška republika*, Tadžikistan*, Turkmenistan*, Uzbekistan*.

(3) Južna Afrika

Južnoafriška republika.

D. REZERVNI MANDAT

Možne države upravičenke za rezervni mandat so naštete v tej prilogi.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Sklepa Sveta o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Področje politike: Gospodarske in finančne zadeve.

dejavnost ABB: Financiranje in instrumenti

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

01 04 01 14 | Vplačila v Jamstveni sklad za nove dejavnosti |

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Posojila in jamstva EIB, ki jih krije jamstvo Skupnosti („financiranje EIB“), lahko EIB podpiše od 2007 do 2013. Celoten čas trajanja ukrepa in njegovega finančnega učinka se bo določil z rokom zapadlosti sklenjenih financiranj EIB.

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek EFTA | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančnem okviru |

01 04 01 14 | Obvezni | Nediferencirana[17] | NE | NE | NE | 4 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

V spodnji tabeli je povzetek predvidenih proračunskih virov, potrebnih za financiranje Jamstvenega sklada, ki so izračunani v skladu z novim mehanizmom za zagotavljanje sredstev, ki ga je predlagala Komisija (COM (2005) 130 z dne 5. aprila 2005) in temelji na predlaganem mandatu za dodelitev posojil EIB v višini 33 milijard EUR in skupnem znesku drugih zajamčenih posojil (makrofinančna pomoč in Euratom) v znesku 4,5 milijarde EUR za obdobje 2007-2013. Finančni načrt temelji na utemeljenih okvirnih predpostavkah (obseg sklenjenih financiranj EIB, letno povečan za 10 %, profil izplačil in vračil v skladu s trenutnimi vzorci) in predpostavka, da bosta Bolgarija in Romunija pristopili k EU leta 2007).

Podatki za izračune „običajnega“ zagotavljanja sredstev so podrobno navedeni v tabeli 8.1. Predpostavlja, se, da bo novi mehanizem za zagotavljanje sredstev začel veljati 1.1.2007.

• Za leto 2007: se sredstva ne bodo zagotavljala (prehodno leto). Vendar je treba omeniti, da se bo po pristopu Bolgarije in Romunije iz Jamstvenega sklada v splošni proračun povrnil predvideni pavšalni znesek 254 milijonov EUR v skladu z Uredbo Sveta št. 2273/2204 z dne 22. decembra 2004. Ta izredna finančna transakcija se bo izvedla s spremembo proračuna, s čimer se bodo državam članicam zagotovila povračila leta 2007.

• Za leto 2008: bodo izračuni za predlog osnutka proračuna temeljili na ciljnem znesku za 31.12.2006. Po predvidevanjih se bo pojavil presežek v znesku 157 milijonov EUR, ki se bo v proračunu za leto 2008 razporedil kot „prihodki“. Ta znesek izvira iz predhodne zagotovitve sredstev po sedanjem sistemu, ki leta 2006 še vedno velja, kar bo povzročilo do 31. 12. 2006 „presežek pri zagotavljanju sredstev“ glede na ciljni znesek. V skladu z novim sistemom za zagotavljanje sredstev se ta znesek v proračunu za leto 2008 razporedi kot „prihodki“.

• Za leto 2009: bodo izračuni temeljili na ciljnem znesku za 31.12.2007. Po predvidevanjih se bo pojavil presežek v znesku 2 milijona EUR.

• Za obdobje 2010-2013 izračuni kažejo vse večje potrebe po zagotavljanju sredstev v skladu z vse višjim zneskom neporavnanih posojil zaradi novega mandata.

Pri finančnem načrtovanju proračunske postavke 4 je bil dan na stran znesek v vrednosti 1,4 milijarde EUR, s pavšalnim zneskom 200 milijonov EUR letno. Čeprav se skupni predvideni znesek v vrednosti 1,4 milijarde EUR ohrani kot „maksimalne proračunske potrebe“, se profil lahko med programskim obdobjem prilagodi, da se upošteva negativni razvoj dogodkov, kot sta kopičenje neizpolnjenih obveznosti[18] in neugodna ocena premoženja[19], da se obvladajo izredne razmere, kot je prikazano v „maksimalnih proračunskih potrebah“ skupaj (glej tabelo spodaj). Po drugi strani pa na začetku obdobja zaradi preusmeritve v novi sistem zagotavljana sredstev finančni viri dejansko ne bodo potrebni.

Odhodki iz poslovanja[20] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 0,0 | 0,0 | 135,0 | 271,0 | 302,0 | 645,0 | 1353,0 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0,0 | 0,0 | 135,0 | 271,0 | 302,0 | 645,0 | 1353,0 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[21] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 0,0 | 0,0 | 135,0 | 271,0 | 302,0 | 645,0 | 1353,0 |

Odobritve plačil | b+c | 0,0 | 0,0 | 135,0 | 271,0 | 302,0 | 645,0 | 1353,0 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[22] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 1.5 | 5.3 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | - | - | - | - | - | - | - |

Skupni okvirni finančni stroški intervencije |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 0,8 | 0,8 | 135,8 | 271,8 | 302,8 | 646,5 | 1358,3 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0,8 | 0,8 | 135,8 | 271,8 | 302,8 | 646,5 | 1358,3 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Sofinanciranje ni predvideno.

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo povzročil ponovno načrtovanje programov za ustrezne razdelke finančnega okvira.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb iz Medinstitucionalnega sporazuma[23] (tj. instrument prilagodljivosti ali revizija finančnega okvira).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2. FTE za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti pod točko 8.2.1.

Letne potrebe | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 |

Število potrebnih človeških virov skupaj | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 14 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Kot je podrobno opisano v obrazložitvenem memorandumu, bo sedanji splošni mandat EIB za dajanje posojil potekel konec januarja 2007, z možnostjo podaljšanja za šest mesecev, če posojila, ki jih bo odobrila EIB, ne bodo dosegla skupnih zneskov, določenih v sklepu Sveta. Na isti dan se bo iztekel tudi posebni mandat EIB za projekte v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji. Ta dva mandata je treba obnoviti, če bo Skupnost še naprej zagotavljala jamstvo za financiranje EIB zunaj Skupnosti v podporo političnim ciljem EU.

Novi mandat bo gradil na obstoječem, pri čemer bo razširil geografsko in sektorsko usmeritev dejavnosti EIB v skladu z novimi prednostnimi političnimi nalogami EU.

5.2. Dodana vrednost ukrepanja Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možna sinergija

Financiranje EIB zunaj EU je zelo prepoznavno in učinkovito orodje, ki podpira zunanje ukrepe EU. V poročilu, ki je priloženo zakonodajnemu predlogu, so podrobno opisane glavne prednosti posredovanja EIB v takšnih državah, kot so prenos strokovnega znanja in izkušenj na predlagatelje projektov ter uporaba okoljskih standardov in standardov za javno naročanje pri financiranih projektih. Poleg navedenih prednosti EIB v celoti prenaša tudi finančne prednosti, ki izhajajo iz jamstva Skupnosti, in privlačne bančne stroške financiranja za končne upravičence v obliki konkurenčnih obrestnih mer.

Mandat, ki ga krije jamstvo Skupnosti, zagotavlja potrebno politično in finančno podporo Skupnosti za države in projekte, ki sicer ne bi izpolnjevali običajnih smernic in meril EIB.

Financiranje EIB bo dopolnjevalo dejavnosti, ki se bodo izvajale na podlagi novih instrumentov za zunanjo pomoč. Za dodatno povečanje podpore zunanji politiki EU v posameznih določenih regijah se bo krepila povezanost med prednostnimi nalogami EIB in politikami EU. To se bo doseglo na podlagi trdnejšega okvira za dialog in sodelovanje med EIB in Komisijo pri opredeljevanju regionalnih politik, državnih strategij in na projektni ravni. Financiranje EIB se bo lahko koristno združevalo s proračunskimi viri EU v obliki odobritve pomoči, tveganega kapitala in subvencioniranih obrestnih mer, skupaj s tehnično pomočjo za pripravo projektov in njihovo izvajanje ali krepitvijo pravnega in regulativnega okvira.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Glavni cilj predloga je spodbujati prispevek EIB pri doseganju političnih ciljev EU s financiranjem investicijskih projektov. Cilji, ki se bodo skušali uresničiti s financiranjem EIB v okviru mandata, se bodo razlikovali po regijah in so podrobno opisani v predlaganem pravnem aktu. Pomemben cilj predlaganega ukrepa je tudi spodbujanje sodelovanja z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami.

Doseganje ciljev se bo merilo predvsem z obsegom financiranja EIB po regijah in sektorjih ter z obsegom financiranja EIB, ki ga bodo sofinancirale druge mednarodne finančne institucije in/ali programi Komisije.

5.4. Metoda izvedbe (okvirna)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Pripombe:

Predlog v skladu z obstoječimi določbami predvideva, da Svet pooblasti EIB za financiranje investicijskih projektov v skladu z njenimi predpisi in postopki. Za upravljanje jamstva Skupnosti je pristojna Komisija. EIB in Komisija skleneta sporazum, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke za izvajanje tega sklepa.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Financiranje EIB na podlagi jamstva Skupnosti bo upravljala EIB v skladu s svojimi predpisi in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Kot predvideva statut EIB, je revizijska komisija banke, ki ji pomagajo zunanji revizorji, pristojna za preveritev, ali so se dejavnosti banke in njeno knjigovodstvo ustrezno izvajali. Finančna poročila EIB letno potrjuje njen svet guvernerjev.

Če Komisijo zastopa direktor ali namestnik direktorja, upravni odbor odobri vsako financiranje EIB in spremlja, ali upravljanje banke poteka v skladu s statutom in splošnimi navodili, ki jih določi svet guvernerjev.

Obstoječi tristranski sporazum med Komisijo, Računskim sodiščem in EIB, ki je bil nazadnje podaljšan oktobra 2003, podrobno določa pravila, v skladu s katerimi mora Računsko sodišče opraviti revizije financiranja EIB na podlagi jamstva Skupnosti.

V skladu s členom 7 predloga Komisija vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o financiranju EIB, izvedenem v skladu s tem sklepom, sestavi letna poročila, ki jih pripravi EIB, zagotovi informacije o odobrenem financiranju v različnih regijah ali sektorjih ter o sodelovanju z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami.

EIB Komisiji zagotovi tudi potrebne statistične, finančne in računovodske podatke o posameznih financiranjih EIB, da izpolni svoje poročevalske dolžnosti ali zahteve Evropskega računskega sodišča, in revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih posojil za financiranje EIB.

6.2. Ocena

6.2.1. Predhodna ocena

Zakonodajnemu predlogu je priloženo poročilo Komisije, ki vključuje podrobno oceno sedanjega jamstva Skupnosti za financiranje EIB zunaj EU. Poročilo v posebni prilogi vsebuje tudi analizo prihodnjih potreb v različnih regijah, vključenih v mandat, vključno z njihovo absorpcijsko sposobnostjo, in opis, kako se predlagani mandat odziva na predvidene potrebe.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesni/predhodni oceni (znanje, pridobljeno iz podobnih izkušenj v preteklosti)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju sedanjega jamstva Skupnosti, so bile predlagane nekatere spremembe glede njegovih modalitet, zlasti glede geografske pokritosti, opredelitve področja uporabe mandata EIB v različnih regijah, predlagan je bil dodatek rezervnega mandata, okrepitev povezanosti med dejavnostmi EIB in zunanjimi prednostnimi nalogami EU ter posledično okrepitev sodelovanja med Komisijo in EIB kakor tudi pojasnitev tveganj, ki jih krije jamstvo. Predlagani mandat bo vključeval tudi jamstva EIB, ki bodo presegala kritje za posojila samo iz predhodnih mandatov.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Predlog predvideva pripravo vmesnega pregleda mandata EIB do 30. junija 2010, ki naj bi po potrebi omogočil preusmeritev prednostnih nalog iz pravne podlage. Pripravila naj bi ga Komisija, med drugim na podlagi poročila o dejavnosti, ki ga predloži EIB, in ocene, ki jo zagotovi neodvisna ocenjevalna služba EIB.

Komisija bo pripravila zaključno poročilo o mandatu EIB do 31. julija 2013.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Bančni predpisi in postopki vključujejo podrobne ureditve za boj proti goljufijam in korupciji. Julija 2004 je Svet guvernerjev EIB odobril sklep, ki se nanaša na postopke za sodelovanje z OLAF, in posledično prilagodil svoje notranje postopke.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

(v milijonih EUR)

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-13 |

Uradniki ali začasno osebje[24] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 8 |

B*, C*/AST | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 6 |

Osebje, financirano[25] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[26], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 14 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Najpomembnejše naloge, ki izhajajo iz upravljanja jamstva Skupnosti, so:

- priprava zakonodajnih predlogov in sporazumov o jamstvu;

- vodenje odobritvenega postopka;

- vodenje letnega proračunskega postopka;

- letno poročanje Svetu in Parlamentu;

- upravljanje pozivov za plačilo;

- spremljanje upravljanja Jamstvenega sklada;

- računovodstvo;

- odnosi z Računskim sodiščem, Parlamentom in Svetom.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena vodenju programa, ki bodo nadomeščena ali podaljšana

( Delovna mesta, ki so bila vnaprej dodeljena v okviru dejavnosti APS/PDB za leto 2007

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo ponovno odprta z uporabo obstoječih virov v službi za vodenje(ponovno notranje angažiranje)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

Potrebe po človeških in upravnih virih se bodo pokrile v okviru dodelitve, odobrene upravni službi v okviru letnega postopka za dodelitev.

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek ( XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | - | - | - | - | - | - | - |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,756 | 0,756 | 0,756 | 0,756 | 0,756 | 1,512 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | - | - | - | - | - | - |

Skupni stroški človeških virov in povezani stroški (NISO vključeni v referenčni znesek) | 0,756 | 0,756 | 0,756 | 0,756 | 0,756 | 1,512 |

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek v mio EUR (na 3 decimalna mesta natančno) |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[28] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi stroški poslovodenja skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni stroški skupaj, razen stroškov človeških virov in s tem povezanih stroškov (NISO vključeni v referenčni znesek) | - | - | - | - | - | - | - |

[1] UL C , , str.

[2] UL C , , str.

[3] UL L 9, 13.1.2000, str. 024. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/174/ES (UL L 62, 3.3.2006, str. 26).

[4] UL L 292, 9.11.2001, str. 41.

[5] UL L 21, 25.1.2005, str. 11.

[6] COM (2004) 627 konč.

[7] COM (2004) 628 konč.

[8] COM (2004) 629 konč.

[9] COM (2005) 561 konč.

[10] COM (2004) 373 konč.

[11] COM (2005) 636 konč.

[12] COM (2003) 399 konč.

[13] COM (2004) 630 konč.

[14] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[15] UL L 293, 12.11.1994, str. 1; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2273/2004 (UL L 396, 31.12.2004, str. 28).

[16] COM (2005) 130 konč.

[17] Nediferencirana sredstva, v nadaljnjem besedilu NS.

[18] 100 milijonov EUR na leto izvira iz aktiviranja jamstva pri večjih zamudah (glej „izravnalni mehanizem“ iz COM (2005) 130 z dne 5.4.2005).

[19] Da se ocenijo posledice za zagotavljanje sredstev pri morebitnih nihanjih vrednosti premoženja Jamstvenega sklada, so bile narejene naslednje predpostavke:- trajanje portfelja 3,3 leta;- enoodstotno zvišanje obrestnih mer na leto;- Razvoj sredstev Jamstvenega sklada, ki izhaja iz predvidenega „običajnega zagotavljanja sredstev“;Za leti 2007 in 2008 ne bo posledic zaradi prehodnega obdobja.

[20] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[21] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[22] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[23] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[24] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[25] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[26] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

[27] S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[28] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.