OZADJE

Gospodarska gibanja in politike v Grčiji se spremljajo v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik in v okviru okrepljenega nadzora v skladu s členoma 2 in 3 Uredbe (EU) št. 472/2013 ( ). Z uvedbo okrepljenega nadzora za Grčijo ( ) se priznava dejstvo, da mora Grčija še naprej izvajati ukrepe za obravnavo vzrokov ali možnih vzrokov svojih gospodarskih in finančnih težav, hkrati pa izvajati strukturne reforme, ki bodo pripomogle k trdni in trajnostni gospodarski rasti.

Okrepljeni nadzor zagotavlja celovit okvir za spremljanje gospodarskih gibanj in izvajanja politik, potrebnih za zagotovitev trajnostnega gospodarskega okrevanja. Omogoča redno ocenjevanje nedavnih gospodarskih in finančnih gibanj v Grčiji, spremljanje stanja pogojev financiranja države in posodobitev analize vzdržnosti dolga. Okrepljeni nadzor zagotavlja tudi okvir za ocenjevanje splošne zaveze, ki jo je Grčija 22. junija 2018 dala Euroskupini glede nadaljevanja in dokončanja reform, sprejetih v okviru programa evropskega mehanizma za stabilnost, ter glede zagotavljanja zaščite ciljev pomembnih reform, sprejetih v okviru programov finančne pomoči. V tem okviru se pri okrepljenem nadzoru spremlja izvajanje posebnih zavez za dokončanje ključnih strukturnih reform, ki so se začele izvajati v okviru programa, na šestih ključnih področjih v dogovorjenih rokih do sredine leta 2022, in sicer so to: (i) fiskalne in fiskalno-strukturne politike, (ii) socialna pomoč, (iii) finančna stabilnost, (iv) trg dela in proizvodni trgi, (v) Grška družba za upravljanje premoženja in deležev (Hellenic Corporation of Assets and Participations) in privatizacija ter (vi) posodobitev javne uprave ( ).

To je deseto poročilo o okrepljenem nadzoru za Grčijo. Objavljeno je hkrati z rezultati poglobljenega pregleda makroekonomskih neravnotežij in priporočili za posamezne države za oceno grškega programa stabilnosti za leto 2021 v okviru evropskega semestra. Poročilo temelji na ugotovitvah misije, ki je potekala na daljavo 20. in 21. aprila 2021, ter na rednem dialogu z grškimi organi. Misijo je izvedla Evropska komisija v povezavi z Evropsko centralno banko ( ); Mednarodni denarni sklad je sodeloval prek svojega okvira poprogramskega spremljanja, evropski mehanizem za stabilnost pa v okviru svojega sistema zgodnjega opozarjanja in v skladu z memorandumom o soglasju z dne 27. aprila 2018 o delovnih odnosih med Evropsko komisijo in evropskim mehanizmom za stabilnost. V tem poročilu je ocenjeno izvajanje zavez, ki jih je Grčija dala Euroskupini glede dokončanja reform do konca leta 2020, prav tako pa zagotavlja informacije o zavezah do sredine leta 2021. Poročilo je bilo pripravljeno ob upoštevanju informacij, ki so bile na voljo do presečnega datuma 27. maja 2021.

To poročilo bi lahko bilo podlaga za odločitev Euroskupine o sprostitvi naslednjega svežnja s politikami pogojenih dolžniških ukrepov v vrednosti 748 milijonov EUR. Ti ukrepi so bili 22. junija 2018 dogovorjeni z Euroskupino in vključujejo prenos zneskov, enakovrednih dohodku, ki izhajajo iz deležev grških državnih obveznic v lasti centralnih bank v okviru programa za trge vrednostnih papirjev (SMP) in dogovora o neto finančnih sredstvih (ANFA), ter ukinitev pribitka na obrestno maržo za določena posojila, ki jih zagotavlja evropski instrument za finančno stabilnost. Četrta tranša s politikami pogojenih dolžniških ukrepov se je sprostila po srečanju Euroskupine 30. novembra 2020, med drugim na podlagi ocene izvajanja zavez Grčije za sredino leta 2020, vključenih v poročilo o okrepljenem nadzoru, ki ga je Komisija sprejela 18. novembra 2020 ( ), in ob upoštevanju izrednih okoliščin zaradi izbruha COVID-19.

CELOVITA OCENA

Poročilo je bilo pripravljeno v razmerah nadaljevanja pandemije in ukrepov za njeno zajezitev, pa tudi v pričakovanju postopnega ponovnega odpiranja gospodarstva zaradi kampanje cepljenja. Grško gospodarstvo se je v letu 2020 skrčilo za 8,2 %, kar je nekoliko manj od pričakovanj, vendar še vedno precej več kot na ravni celotne EU, predvsem zaradi velikega pomena turističnega sektorja v gospodarstvu. Zaradi naraščanja števila novih primerov okužb s koronavirusom so morali grški organi ohraniti omejitve gibanja in zajezitvene ukrepe, uvedene konec leta 2020 in v začetku letošnjega leta, hkrati pa v zadnjem času začenjajo previdno ponovno odpirati turistični sektor za tuje turiste. Vlada je predstavila dodatne ukrepe fiskalne politike za leti 2021 in 2022, s katerimi želi podpreti okrevanje gospodarstva in zasebne naložbe. Zato se pričakuje, da bo naravnanost fiskalne politike še naprej spodbujevalna ter bo tudi v prihodnje blažila vpliv krize na trg dela in socialne razmere. EU podpira ukrepe za varstvo zaposlitve, zlasti z novim finančnim instrumentom za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) in Evropskim socialnim skladom. Zaposlenost naj bi se v letu 2021 nekoliko povečala zaradi postopnega ponovnega zaposlovanja in odpiranja gospodarstva. Pričakovani začetek izvajanja reform in naložb, predstavljenih v načrtu za okrevanje in odpornost, naj bi prizadevanjem za posodobitev gospodarstva ter zmanjšanje brezposelnosti, revščine in socialne izključenosti zagotovil dodatno spodbudo in zagon ( ).

Grški organi so dobro napredovali pri izvajanju reform na številnih področjih politike, tudi tistih, ki bodo pomagale pri obvladovanju socialno-ekonomskih posledic pandemije ter olajšale izvajanje novih javnih naložb. Omeniti bi bilo treba zlasti naslednje:

·Reforma na področju insolventnosti naj bi v skladu z dogovorom začela veljati 1. junija, po začetku veljavnosti okvira za sanacijo podjetij in stečaje družb 1. marca. Ta zakon pomeni obsežno reformo insolvenčnega okvira, začetek njegove veljavnosti pa je rezultat obsežnega dela v zvezi z izvajanjem zaradi njegovih podrobnih specifikacij in vzpostavitve informacijske platforme, povezane s platformami bank. Postopek za ustanovitev subjekta prodaje in povratnega najema naj bi trajal bistveno dlje, kot je bilo sprva pričakovano, vendar ne bo zahteval sprememb relevantnih zakonskih določb, prav tako pa ne bo vplival na izvajanje drugih vidikov okvira niti na nedavno sprejeto odpravo začasne ustavitve izvršilnih ukrepov. Shema lahko povzroči znatne fiskalne stroške, če bo uvrščena v sektor država, zato so grški organi pozvani, naj jo izvajajo na način, ki to tveganje preprečuje.

·Grški organi so podaljšali shemo Hercules, da bi olajšali nadaljnje zmanjševanje obsega nedonosnih posojil. Shema je poglavitno prispevala k znatnemu zmanjšanju obsega nedonosnih posojil z več kot 40 % konec leta 2019 na 30,2 % konec leta 2020 ( ). S podaljšanjem sheme naj bi se grškim bankam omogočilo nadaljnje zmanjšanje obsega nedonosnih posojil in podprla njihova prizadevanja za doseganje enomestnih deležev nedonosnih posojil v letu 2022 v skladu z nedavno revidiranimi strategijami za zmanjšanje obsega nedonosnih posojil, predloženimi nadzorniku. Uspeh teh ambicioznih načrtov je odvisen od več dejavnikov, kot so obseg prilivov novih nedonosnih posojil ter gospodarske in tržne razmere.

·Celovita reforma človeških virov neodvisnega organa za javne prihodke naj bi začela veljati 1. junija. Reforma naj bi neodvisnemu organu pomagala izpolniti posebno zavezo glede zagotavljanja ustreznega kadra v prihodnje.

·Grški organi so zaključili reformo sistema subvencij za lokalni javni prevoz, ki je posebna zaveza, ter uvedbo tretjega in zadnjega stebra zajamčenega minimalnega dohodka na nacionalni ravni, ki je prav tako posebna zaveza, ki bo omogočila zagotavljanje socialne podpore in prilagojene storitve služb za zaposlovanje za prejemnike zajamčenega minimalnega dohodka od 1. junija. Reforma na področju zajamčenega minimalnega dohodka je znatno vplivala na zmanjšanje revščine, čeprav je delež oseb s tveganjem revščine ali socialne izključenosti še vedno med največjimi v EU (30 % v letu 2019). Grški organi bodo septembra sprejeli zakonodajo, da bi lahko upravičenost do prejemkov v okviru novega poskusnega programa osebne asistence invalidom ocenili na podlagi sistema ocenjevanja invalidnosti na podlagi funkcionalnosti. To pomeni, da se bo nova shema ocenjevanja od prvega četrtletja prihodnjega leta uporabljala neposredno za odločanje o prejemkih v naravi, ne da bi bilo treba najprej izvesti nadaljnji pilotni projekt za sistem ocenjevanja funkcionalnosti.

·Grški organi so sprejeli temeljito prenovo okvira za javna naročila, nov konceptualni okvir v zvezi z notranjim nadzorom v javni upravi in zakonodajo za vzpostavitev strateškega nabora projektov. Zakonodaja o vzpostavitvi instrumenta za pripravo projektov za velike naložbene projekte naj bi bila sprejeta v začetku junija. Čeprav se bo moralo polno izvajanje teh ukrepov nadaljevati tudi v prihodnosti, so ti koraki ključnega pomena za uspešen začetek izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost. Reforme in naložbe, vključene v načrt za okrevanje in odpornost, dopolnjujejo reforme, ki se spremljajo v okviru okrepljenega nadzora, vendar so dolgoročnejše, z njimi pa se po potrebi nadalje razvijajo reforme, začete v okviru okrepljenega nadzora.

·Grški organi so dosegli cilj 30 % centraliziranega javnega naročanja v zvezi z odhodki za zdravstveno varstvo, kar je bila posebna zaveza, hkrati pa so sprejeli ukrepe za pospešitev zbiranja izterjav in se znova posvetili reformi primarnega zdravstvenega varstva.

·Okrepila se je zmogljivost vrhovnega sveta za izbor javnih uslužbencev in dosežen je bil dober napredek v smeri integriranega sistema upravljanja človeških virov za javno upravo. Omejitev zaposlovanja začasnega osebja, podrobnosti katere se še vedno pripravljajo, se bo začela izvajati šele leta 2022, vendar so se grški organi zavezali, da bodo oktobra 2021 začeli uresničevati dogovor o zmanjšanju števila začasnih delovnih mest.

Reforme so se nadaljevale tudi na drugih pomembnih področjih. Grški organi dobro napredujejo pri razvoju prve ravni funkcionalne klasifikacije javnofinančnih odhodkov, ki naj bi bila nared oktobra 2021, pripravili pa so tudi časovni načrt za izvedbo 2. stopnje do aprila 2022. Funkcionalna klasifikacija je bistven element pri oblikovanju proračuna in politike. Sprejeti so bili pomembni koraki, vključno z novo primarno in sekundarno zakonodajo, za poenostavitev zahtev glede licenciranja naložb in reformo okvira za inšpekcijske preglede. Čeprav reforme zajemajo najrazličnejše sektorje, so bila področja, povezana z licenciranjem na področju izobraževalnih dejavnosti, izpuščena iz sedanjega svežnja, vendar jih bodo grški organi obravnavali do septembra 2021. Razpis za uvedbo informacijskega sistema za licenciranje in inšpekcijske preglede, z izvedbo katerega je bilo kar nekaj težav, je končno ponovno stekel in pred kratkim je bila objavljena končna odločitev o oddaji naročila. Katastrska reforma poteka v skladu s spremenjenim časovnim načrtom in dober napredek je bil dosežen pri dokončanju katastrskih raziskav, vzpostavitvi katastrskih pisarn in pripravi kart gozdov. Ratifikacija 95 % vseh kart bo dosežena v prvem četrtletju leta 2022, potem ko je bilo obdobje za vložitev ugovorov podaljšano zaradi pandemije ter zaradi reševanja upravnih in zakonodajnih težav. Grška družba za upravljanje premoženja in deležev po izdaji posodobljenih ministrskih smernic pripravlja posodobljen strateški načrt, ki vključuje novo usmeritev v na trgu temelječe upravljanje premoženja, sprejemajo pa se tudi dobrodošli ukrepi za okrepitev vloge te družbe kot dejavne delničarke. Dober napredek je bil dosežen pri več tekočih privatizacijskih transakcijah, ki vključujejo Hellinikon, več regionalnih pristanišč, nepremičnine in podzemno naravno skladišče zemeljskega plina v Južni Kavali. Napredek pri preostalih aktualnih ukrepih v zvezi s koncesijo za avtocesto Egnatia je bil omejen, dela pa zamujajo. Nenazadnje so grški organi sprejeli ustrezne ukrepe za obravnavo preostalih priporočil Skupine držav proti korupciji in določili časovni načrt za izpolnitev posebne zaveze, hkrati pa so dokončali težko pričakovane izboljšave pri izvajanju postopka prijave premoženja.

Grški organi sprejemajo ukrepe za odpravo zamud, ki so posledica pandemije. Prvič, v nasprotju s prvotnim načrtom so se zaostala plačila med decembrom 2020 in februarjem 2021 povečala za 96 milijonov EUR, predvsem zaradi pomanjkanja likvidnosti v nekaterih subjektih. Grški organi so sprejeli ukrepe za izboljšanje stanja in predložili posodobljen načrt poravnave, ki potrjuje predhodno dogovorjene cilje, hkrati pa upošteva novo celovito analizo dejavnikov, nad katerimi vlada nima neposrednega nadzora. Analiza, ki je bila dogovorjena z evropskimi institucijami, naj bi podprla verodostojnost in dosegljivost ciljev. Hkrati grški organi napredujejo pri izvajanju strukturnih ukrepov za upoštevanje priporočil grškega računskega sodišča, ki se osredotočajo predvsem na izboljšave na področju informacijske tehnologije, vzpostavitev učinkovitih sistemov notranjega nadzora, kadrovanje in izboljšave plačilnih postopkov, pri čemer jih bo večina obravnavana do sredine leta 2021. Drugič, grški organi so uspešno zaključili postopek revalvacije davka na nepremičnine ENFIA in se strinjali, da bodo davčne napovedi iz avgusta 2022 prestavili že v prvo četrtletje leta 2022, saj izvedba reforme v letu 2021 ni več mogoča. Tretjič, postopek za posodobitev zakonsko določene minimalne plače se nadaljuje in bo predvidoma končan do konca julija, dolgo pričakovana reforma delovnopravne zakonodaje pa je v postopku javnega posvetovanja in bo parlamentu predvidoma predložena prvi teden junija, pri čemer vključuje pomembno posodobitev delovne zakonodaje in utira pot k njeni kodifikaciji, kar je posebna zaveza. Nazadnje, na področju reform pravosodja je bilo doseženega nekaj dobrodošlega napredka s sprejetjem zakonika o pravosodnem osebju in sekundarne zakonodaje za enoto „JustStat“, delo v zvezi z drugimi pomembnimi zakoni in ustanovitvijo posebnih senatov pa se bo nadaljevalo. Digitalizacija sodstva je dobila zagon, vendar zelo zapoznela uvedba obvezne elektronske vložitve napreduje le na upravnih sodiščih, saj je njeno izvajanje na civilnih in kazenskih sodiščih povezano z razvojem druge faze sistema za upravljanje sodnih zadev, s tem povezan razširjen razpis pa bo ponovljen julija 2021. Evropske institucije so grške organe spodbudile, naj podprejo neobvezno elektronsko vložitev na civilnih in kazenskih sodiščih.

Kljub znatnemu napredku na področju insolvenčne zakonodaje so prekinitve sodnih postopkov, povezane s pandemijo, v prvem četrtletju 2021 še naprej vplivale na izvajanje drugih reform v finančnem sektorju, vendar se postopki postopoma nadaljujejo. To velja zlasti za obravnavo zaostankov nerešenih zadev v zvezi z insolventnostjo gospodinjstev. Čeprav se za pospešitev obravnave izvaja poseben časovni načrt, cilj popolne odprave zaostankov do konca leta 2021 verjetno ne bo dosežen. Horizontalna prekinitev izvršilnih postopkov, vključno z dražbami, ki je bila uvedena novembra 2020 in bi po ocenah lahko negativno vplivala na zmanjšanje nedonosnih posojil, je bila odpravljena v začetku aprila 2021, kar je omogočilo postopno nadaljevanje vseh izvršilnih ukrepov. Večina dražb bo prestavljena na čas po poletju, s čimer se bo skupno število dražb, načrtovanih za leto 2021, omejilo na ravni pred pandemijo. Grški organi pripravljajo tudi nadaljnje ukrepe za lažje spoštovanje ukrepov, sprejetih decembra 2020 in namenjenih izboljšanju izvajanja dražb, pri čemer so potrdili, da bo revidiran zakonik o civilnem postopku, ki bo med drugim dopolnil reformo dražb, sprejet julija 2021, veljati pa bo začel po poletju, pred začetkom naslednjega sodnega leta. Pandemija še naprej zavira napredek pri potrditvi unovčenih državnih poroštev, vendar naj bi že sprejeti ukrepi omogočili pospešitev v drugem četrtletju leta.

V poročilu je na splošno ugotovljeno, da je Grčija kljub zahtevnim okoliščinam, ki jih povzroča pandemija, sprejela potrebne ukrepe za izpolnitev svojih zapadlih posebnih zavez. Grški organi so izvedli več temeljnih reform, tudi na področjih, ki bodo ključna za obvladovanje dolgoročnih posledic sedanje gospodarske krize ter krepitev zmogljivosti javne uprave za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost. Evropske institucije pozdravljajo tesno in konstruktivno sodelovanje na vseh področjih ter spodbujajo grške organe, naj ohranijo zagon in po potrebi okrepijo prizadevanja za odpravo zamud, ki jih je delno povzročila pandemija, zlasti v zvezi z reformami finančnega sektorja.