SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.07.2004 
COM(2004) 487 kon č. 
 
   
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
Finančna perspektiva 2007 - 2013 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
Februarja 2004 je Komisi ja pripravila politi čni program, ki naj bi se spoprijel s klju čnimi 
izzivi, s katerimi se bodo Ev ropa in njeni državljani soo čali do leta 2012. Cilj je bil sprožiti v 
prihodnost usmerjeno razpravo o ci ljih Evropske unije in o pot rebnih orodjih za izvedbo teh 
ciljev. 
Če se namerava cilje izpeljati do 1. januarja 2007, mora razprava preiti na naslednjo stopnjo. 
Pozornost se mora preusmeriti k prakti čnim ukrepom, ki od politi čnega ogrodja zahtevajo 
praktična dejanja.  
V ta namen je Komisija razvila vrsto natan čnih političnih predlogov. Ti predlogi uresni čujejo 
načela, ki jih vsebuje februarsko sporo čilo: sledijo jasnim politi čnim ciljem, ponujajo resni čno 
dodatno vrednost, odražajo postopek poenostavljanja in spoštujejo na čela dobrega vodenja. 
Več predlogov je zdaj že pripravljenih. Torej je primeren čas, da pregledamo do sedaj 
opravljeno delo, da opozorimo na dodatne koristi ukrepov EU kot tudi stroškov, ki so potrebni 
za uresničevanje politi čnih programov, ki jih je predla gala Komisija za obdobje 2007–2013, 
ter razložimo, kako se bodo poenostavili in raci onalizirali instrumenti za dosego ciljev. To je 
namen te listine. 
To listino spremlja prva serija natan čnih predlogov, ki dolo čajo pravni okvir za klju čna 
politična podro čja. Sledili ji bodo ostali predlogi s podro čij zunanjih odnosov, okolja, 
raziskovanja, svobode, varnosti in pravosodja.    
* * 
* 
 
SL 3   SL 1. PREHOD K ODLO ČITVI 
Razprava s Svetom in Parlamentom 
Sprejetje sporo čila "Gradnja skupne prihodnosti, politi čni izzivi in prora čunska sredstva 
razširjene unije"1 dne 10. februarja je bilo izhodiš čna točka za odlo čitev glede nove finan čne 
perspektive. Svetu in Parlamentu je dal priložnost pregledati politi čne predloge Komisije. 
Aprila je Evropski parlament spre jel resolucijo, ki  se je osredoto čila na politi čne prioritete 
Unije. Isto časno je Svet prešel na prvo razpravo sporo čila Komisije in irsko predsedstvo je 
priskrbelo analiti čno poročilo, ki je osvetlilo nekatera klju čna področja za nadaljnjo razpravo. 
Junija se je Evropski svet strinjal, da bo nadaljeval delo  glede omenjenih zadev v tem 
poročilu, zlasti: 
– o potrebi po strožji iz biri prednostnih podro čij glede porabe sredstev; 
– o ravni zahtevanih odhodkov, da bodo države članice dosegle pri čakovanja Unije; 
– o poglobljeni analizi dodan e vrednosti z odhodki EU. 
Komisija pozdravlja te pr ve odzive na njeno sporo čilo in na prednostne naloge, ki jih je 
predstavila. 
Z nadaljevanjem razprave Komisija namerava še natan čneje predstaviti analizo dodane 
vrednosti predlaganih ukrepov in predla ganih vladnih instrumentov, da bi omogo čila državam 
članicam, da razpravo premaknejo na naslednjo to čko. Sedanje sporo čilo in sprejetje 
zakonodajnih predlogov so nadalj nji vložek v to razpravo. 
Spomnimo se nekaterih za četnih točk razprave, ki dolo čajo prednostne naloge, ki jih je 
Komisija zastavila v svojem predlogu: 
• Proračun EU je po višini omejen.  V primerjavi z nacionalnimi prora čuni, ki v povpre čju 
zajemajo 45 % nacionalnega prihodka, prora čun EU zajema le nekaj ve č kot 1 %. Komisija 
ni predlagala nobenih sprememb v omejitvi virov, ki se dolo čajo na ravni EU in ostaja na 
1,24 % bruto nacionalnega dohodka, ampak samo pove čanje uporabljenih virov znotraj 
navedene omejitve. Aktiviranje te stopnje je postalo potrebno zaradi vse ve čjih 
odgovornosti Unije in stroškov uspešnih širitev: poleg tega je treba omeniti, da je stopnja 
povečanja prora čuna EU zadnjih 7 let bi la le polovica stopnje pove čanja prora čunov držav 
članic.  
• Mnogo politi čnih odločitev, ki bodo odlo čale o naslednjem finan čnem načrtu, je že 
bilo sprejetih.  Te postavljajo jasne prora čunske zahteve: 
– Sedanja faza širitve bo k BDP Unije in njenemu prora čunu dodala 5 % - toda tudi 
30 % ve č prebivalcev. Iz tega sledi, da se bodo odhodki pove čali bolj kot 
prihodki. Na primer, širitev pomeni 4 m ilijone dodatnih kmetovalcev, to je 50 % 
povečanje, in pove čanje dohodkovnih neskladij med bogatimi in revnimi. Od 
                                                 
1 COM(2004) 101. 
 
SL 4   SL proračuna se pri čakuje, da bo podpiral lizbonsko strategijo in preobrazbo 
gospodarstva EU v konkuren čno in inovativno; 
– Dosežen sporazum o financiranju kmetijstva do 2013 že dolo ča velik del 
proračuna EU; 
– Evropska unija mora sprejeti nove naloge na ravni EU, zlasti na podro čju 
svobode, varnosti in pravosodja, da se  bo spoprijela z novimi krizami in 
grožnjami glede varnosti; 
– Istočasno, ko je stabilnost sosednjih držav vse bolj ob čutljiva, raste ta potreba po 
tem, da bo Unija delovala zunaj svojih meja, in pri čakovanje, da bo to storila 
učinkovito. 
Politični konsenz za ukrepanje 
Predlogi gradijo na delu Sveta in Evropskega  parlamenta, ki želita razviti jasno vizijo o 
prihodnosti Evrope. Obstaja širok politi čni konsenz o tem, kje mora  Unija ukrepati; to je 
zapisano v Pogodbi in Ustavi, v resolucijah Evr opskega parlamenta in sklepih Evropskega 
sveta. Klju čni cilji kot so zaposlovanje, trajnostni razvoj, varnost in u činkovita vloga v svetu 
so trdno zastavljeni: 
• Enotni trg je dal evropski m gospodarstvom pravo možnost, da dodajo posebno dimenzijo 
rasti in blaginji. Ker je potenci al v nekaj letih res zdrsel s 3 % na 2 %, je treba popraviti 
gospodarsko uspešnost. Brezposlenost ostaja na  nesprejemljivi ravni, tveganja družbene 
izključenosti se ve čajo. Kjer liberalizacija EU prinaš a spremembe, mora EU pomagati 
ublažiti tranzicijo. Širitev je povzro čila širok prepad med bogatimi in revnimi državami 
članicami, kar spodkopava vitalnos t evropskega gospodarstva.  
 Za doseganje rasti in zmanjšanje neskladij je treba ukrepati na vseh ravneh. Ta obveza 
podpira lizbonsko strategijo, toda do  sedaj rezultati niso izpolnili pri čakovanj. Treba je 
najti novo gonilno silo in novo smer, da bo evropsko gos podarstvo dinami čno in temeljilo 
na znanju; vzporedno s tem je treba okrepiti kohezijo Unije po širitvi. 
• Evropa je bogata z viri. Evropsko družbo oblik ujejo njene krajine, vod e, podeželje in viri, 
ki jih ti prinašajo. Na čin, kako upravljati s temi viri in jih varovati za sedanje in prihodnje 
rodove, ostaja izziv. Vloga Ev ropske unije je na tem podro čju jasna. Hrana, ki se prideluje 
v Evropi, kroži po enotnem trgu in treba je  ohranjati visoko raven njene kakovosti. Na 
globalni in kontinentalni ravni se je treba lotiti okoljskih obveznosti. Ni naklju čje, da so te 
že dolgo med klju čnimi skupnimi politikami Unije. 
• EU je sedaj na vrsti, da se spoprime s težavami, ki so že dolgo v srcu interesa državljanov. 
Državljanstvo EU je do sedaj bilo vprašanje vr ednot: te je treba preu smeriti v delovanje. 
Organizirani kriminal in terorizem sta čezmejni grožnji. Nelegalno priseljevanje je mogo če 
rešiti skupaj. Enotni trg samodejn o zahteva ukrepanje EU na podro čje javnega zdravja, 
varne hrane in inte resov potrošnikov. Ve čja raznolikost omogo ča priložnosti, ki zahtevajo 
kolektivni odziv. Na vseh teh podro čjih je neizogibno delovanje na evropski ravni. 
 
SL 5   SL • Teža EU je presunljiva: ve č kot 450 milijonov prebivalcev, četrtina svetovne proizvodnje, 
vodilna trgovska mo č, največji donator pomo či. Ob upoštevanju tega zunanji svet 
neprenehoma preizkuša sposobnost EU, da  deluje ali se odziva kot politi čni subjekt. EU se 
sooča s pomembno izbiro glede tega, ali naj sprejme vodstveno odgovornost: če jo, potem 
bodo njene finan čne in politi čne obveznosti nasproti njenim partnerjem in sosedam 
ogromne. Toda ali se lahko osami in zavrne izziv? Če delamo skupaj in govorimo skupni 
jezik, potem lahko Unija dopuš ča edinstveno mešanico politi čnih gibal: pomo či, trgovine, 
gospodarskega sodelovanja in politi čnega dialoga. 
Cena nedelovanja je visoka.  Nezmožnost reševanja proble mov in podajanja rešitev za 
evropsko gospodarsko bi sedaj pomenilo tv eganje spiralnega gospodarskega padca. 
Nezmožnost ohranitve in upravljanja naravnih vi rov bi pomenila dodatne stroške za prihodnje 
generacije. Nezmožnost reševanja pomislekov državljanov glede varnosti in kvalitete 
življenja bi prinesla tako razo čaranje kot nevarnost. Nezmožnost narediti zunanjo politiko 
učinkovitejšo bi zapravilo možnost, da se projicir ajo in zavarujejo evropske vrednote in da se 
spodbuja mir in razvoj po vsem svetu. 
Uresničevanje politi čnih ciljev 
Vpreči je treba vse sile, da bodo cilji uresni čeni: nacionalno ukrepanje, zakonodaja Skupnosti, 
koordinacija in javna poraba iz prora čuna EU. Naloga politikov Unije je zagotoviti pravo 
kombinacijo ob pravem času. Cilj predloga Komisi je ni v tem, da bi b il prenos sredstev v EU 
končni cilj. Donos iz naložb je odvisen od pri zadevanja za prave cilje na ustrezni ravni. 
Nacionalno ukrepanje je treba iz brati, ko bo prineslo najboljš e rezultate: ukrepanje na ravni 
Unije, ko bo naju činkoviteje. Kadar bo por abljen evro v prora čunu EU prinesel ve čji donos 
kot porabljen evro na nacional ni ravni, bo to pomenilo ve čjo vrednost denarja 
davkoplačevalca. Košarica nacionalni h virov na ravni EU lahko prinese velike prihranke 
nacionalnim prora čunom. 
Obstaja ve č instrumentov Unije, pri ka terih financiranje ni potre bno ali pa je minimalno. Na 
nekaterih podro čjih je naloga Unije  zagotoviti pravi čen in učinkovit ureditveni okvir za 
ukrepanje na podro čju konkuren čne politike, notranjega tr ga ali okolja. Za politi čne cilje 
Unije je to delo bistvenega pomena, čeprav je vanje vpleteno malo finan čnih sredstev. 
Toda mnoge politike EU mo rajo spremljati finan čna sredstva, če želijo biti u činkovite. 
Pričakovati ve č Evrope za manj denarja je preprosto nerealno. Nova politi čna področja na 
ravni EU pomenijo nove finan čne zahteve.  
Komisija je preu čila zmes politik, kjer je poraba iz prora čuna bistvena. V svojih predlogih je 
zagotovila, da sta velikost in narava porabe sorazmerna in da je politika naravnana tako, da 
prinaša najboljši donos iz naložb. Kjer je to preizkušeno, politik a ne sme biti prikrajšana za 
sredstva, ki jih potrebuje za u činkovito izvajanje. 
Proračun EU je po višini omej en, vendar je njegov pri čakovani vpliv poglaviten.  V 
primerjavi z nacionalnimi prora čuni, ki v povpre čju zajemajo 45 % nacionalnega prihodka, 
proračun EU zajema le nekaj ve č kot 1 % . Nacionalni prora čuni se ve čajo s stopnjo, ki je 
dvakrat ve čja od stopnje ve čanja prora čuna EU v zadnjih sedmih letih. Komisija za doseganje 
zgoraj navedenih ciljev in obveznosti predlaga  zmerni porast razpoložljivih virov za Unijo. 
Komisija bo redno ocenjevala, v vsakem primeru pa do leta 2010, zahtevane odobritve pla čil 
za obdobje po 2013, da bo zagotovila  primeren razvoj pla čil glede na odobritve za prevzem 
 
SL 6   SL obveznosti. Ta ocena bo upoštevala dejansko uporabo odobritev za pla čila in prevzem 
obveznosti, kot tudi napoved za BND EU in uporabo odobrenih sredstev. 
2. DODANA VREDNOST PREDLOGOV KOMISIJE  
Komisija predlaga bistveno pove čanje odhodkov za obdobje 2007 -2012 na nekaterih 
političnih podro čjih. Če je Komisija sestavila takšne predloge v času zategovanja prora čuna, 
je to zato, ker so ta pove čanja bistvena za doseganje ciljev in obveznosti EU. Nezmožnost 
zadovoljevanja obveznosti in delovanja z zahtevanimi potrebnimi viri je recept za razo čaranje 
javnosti glede Evrope. 
Treba je uporabiti vse potencial e Evropske unije, znotraj in zunaj njenih meja. To pomeni 
spoprijeti se z dejavn iki, ki ji onemogo čajo, da bi bila dejavna: 
• Nepovezanost : namen enotnega trga je čezmejna trgovina, vseevropska podjetja, svoboda 
potovanja po Uniji. Vendar na mnogih podro čjih (izobraževanje in raziskave; transport, 
energija, informacijska tehnologija, infras truktura in storitveni sistemi; finan čne storitve; 
carine, civilna zaš čita, pregon) nacionalni sistemi os tajajo precej razdrobljeni, brez 
povezav, mobilnost je oslabljena. Zaradi tega ni izkoriš čen potencial glede koristi od 
svobode po mobilnosti. To ovira uspešnost delovanja. 
• Pomanjkanje evropske perspektive:  vse prepogosto se nacionalne vlade ne znajo 
pravilno soo čiti s horizontalnimi vprašanji in zunanjimi zadevami, ker se politi čni in 
finančni donosi od naložb (npr. v raziskovanje čezmejnih izobraževalnih programov, 
kombinirani na čin prevoza, upravljanje zunanjih meja , okolje in programi in sistemi za 
nujno medicinsko pomo č) delijo čez mejo, pogosto po celi Evropi, medtem ko stroške nosi 
samo država, ki financira dejavnost; in ker čezmejni ukrepi pomenijo dodatne težave in 
stroške v zvezi s koordinacijo. To se odraža v nezadostnosti bistvenih služb in isto časno v 
zapravljanju virov in nekoordini ranih prizadevanj, kar prepre čuje uspešnost delovanja.  
 
• Pomanjkanje sinergije med cilji in ukrepi:  cilji se sprejmejo na ravni EU in njihovo 
sprejetje zavezuje EU in njene države članice, da ukrepajo. Vendar na razli čnih ravneh 
ukrepanja ni organizirane, sistemati čne komplementarnosti. Zato Unija ne more prinesti 
najboljših rezultatov. 
Komisija zato predlaga, da se v finan čni perspektivi namenijo odhodki za naslednje: 
• Potrebne naložbe za uvedbo manjkajo čih povezav, za povezovanje Evrope in omogo čanje 
mobilnosti. 
• Zmanjšanje pritiska na nacionalne prora čune s košarico virov in boljšim strokovnim 
znanjem na ravni EU. 
• Za dopolnitev, spodbuditev in katalizo  doseganja ciljev. To zahteva u činkovito sinergijo 
med opravljenimi nalogami na razli čnih ravneh EU. 
V luči povedanega je Komisija preizkusila doda no vrednost s predlaganimi odhodki na vseh 
zadevnih politi čnih podro čjih s pomo čjo političnega projekta za obdobje 2007-2013. Za 
izvedbo tega preizkusa je Komisija uporabila naslednja merila, da je lahko opredelila 
omenjene težave: 
 
SL 7   SL • Uspešnost: primeri, kjer je ukrepanje EU edini na čin za uspešno oblikovanje manjkajo čih 
povezav, za izognitev razdrobljenosti in za uresni čitev potencialne Evrope brez meja. 
• Učinkovitost: primeri, kjer EU ponuja ve čjo vrednost denarja, ker je možno identificirati 
stvarnost, združiti vire ali strokovno znanje in bolje  uskladiti delovanje. 
• Sinergija; primeri, kjer je ukrepanje EU potrebno za dopolnitev, spodbudo in vplivanje na 
ukrepe za zmanjšanje neskladij, za pove čanje standardov in za ustvarjanje sinergij. 
2.1 Uspešnost: rezultate je mogo če doseči le z ukrepanjem na ravni EU 
Skupne cilje Unije je mogo če doseči le s partnerstvom med naci onalno in evropsko ravnijo. 
Nacionalna javna poraba je lahko usmerjena k temu, da prinaša velike koristi za državljane, s 
tem da pove ča vitalnost in trajnost nacionalnih gospodarstev z javnimi storitvami, 
izobraževanjem in infrastrukturo, ponuja notranjo in  zunanjo varnost in se odziva na izbiro 
družbe glede celotnega obsega politik e. Toda obstajajo meje glede u činkovitega nacionalnega 
ukrepanja. Nastale razpoke lahko zakrpa samo EU. Da bi dosegla ci lje, je Pogodba že od 
samega za četka dodelila osrednjo vlogo polno kva lificiranim skupnim politikam, kot so 
konkurenca, trgovina, transport, kmetijstvo in ribištvo ter nedavna EMU. Brez natan čnih 
določil za uvedbo istih pravil igre  za vse ne more biti praveg a notranjega trga in carinske 
unije. Brez usklajev anja velike razli čnosti politik držav članic bi bili morali obdržati nadzor 
notranjih meja, EU ne bi mogla najti skupnega  jezika v mednarodni tr govini in trajnost bi 
utrpela spiralni padec navzdol  zaradi negativne konkurence. 
• Evropska unija ponuja edinstveno priložnost za  vpeljevanje znanja v temelje spretnosti. 
Različne prednosti in tradicije dajejo Evropi priložnost, da požanje korist iz skupnih 
izkušenj na podro čju izobraževanja in usposabljanja . Vendar je ta potencial najbolj 
učinkovito na razpolago z zagotavljanjem mob ilnosti: mobilnost pa  se lahko uspešno 
obravnava le na ravni EU. Če ni mreže, razširjene na podro čju EU, sposobne izpolniti 
velikega števila zahtev za mobilnost študentov, potem mobilnost ni možna. 
Človeški kapital je ena poglavitnih determim ant rasti. Dodatno leto izobraževanja lahko 
poveča skupno produktivnost tipi čne evropske države za 6,2 %. Toda v obdobju 1995-2000 so 
se javne naložbe v izobraževanje in usposablja nje glede na razmerje z ostalo javno porabo 
zmanjšale v ve čini držav članic. Narediti je treba vs e, da se pridobi najboljši u činek iz javne 
porabe. Ukrepi za podporo mobilnosti bodo povzro čili izmenjave v zadostni meri, da bodo te 
imele pravi gospodarski vpliv in bodo dodale še eno dimenzijo k us posobljenosti delovne sile. 
Za to bodo poskrbeli ukrepi, ki bodo z vpis i pokrili 10 % unive rzitetnih študentov.  
• Dejstvo, da se kompleksni čezmejni ukrepi lahko pravilno obr avnavajo le na ravni EU 
zaradi neusklajenosti distribuci je (nacionalnih) stroškov in (široko razširjenih) ugodnosti, 
in zaradi dodatnih ovi r pri razvoju projektov čezmejne infrastrukture,  je bilo potrjeno v 
zadnjem sklepu Sveta in Parlamenta o dolo čitvi 30 prednostnih tran sportnih projektov iz 
programa vseevropskega omrežja. Razvoj uspešnega transportnega omrežja  je ključnega 
pomena za uspešno gospodarstvo. Dobi čki iz konkurence v drugi h sektorjih so lahko 
izgubljeni, če je infrastruktura obremenjena s težavami prometnih zastojev. Ker je 
evropsko gospodarstvo postalo bolj povezano, so se stroški slabe infrastrukture zvišali, 
čezmejne pomanjkljivosti pa so postale o čitnejše. Dodeljevanje sredst ev na evropski ravni 
je edini na čin za preoblikovanje naravne preferen ce za usmerjanje nacionalne porabe v 
sheme, ki se za čnejo in kon čajo v okvirih državnih meja. Za gotavlja tudi priložnost za 
 
SL 8   SL pomoč manj razvitim gospodarstvom Evrope in za razvoj infrastrukture, ki je koristna za 
vse. 
Poleg tega je Evropski svet v Gö teborgu 2001 še posebej poudaril vzpodbujanje 
preusmerjanja s cestnega prometa na za okol je sprejemljivejše oblike transporta. Ukrep za 
pospeševanje intermodalnosti je osredoto čen na odpravljanje cestnih zastojev na čezmejnih 
ozkih grlih po Evropi. Ukrepi na podlagi obstoje čega programa Marco Polo bodo s cest 
kmalu odstranili okoli 36 milijonov tovornjakov za dolge razdalje: to pomeni, da se bo v 
okviru zmanjšanja onesnaževanja in nesre č vsak zapravljen evro  spremenil v 6 evrov 
prihranka. 
• Evropska integracija pomeni, da imajo od prednosti, ki se pojavijo za eno državo članico 
zaradi njenih zunanjih de javnosti, ugodnosti tudi druge in  to dejstvo jasno upravi čuje 
posredovanje na ravni EU, in EU ima na raz polago prav tako polni obseg razpoložljivih 
instrumentov za poslovanje s tretjimi državami.  
Širitev je jasen dokaz: pomo č kandidatkam, da svoj ureditveni  okvir uskladijo s standardi EU 
zahteva velike napore na ravni EU, četudi to pomeni, da se v procesu sklicujejo na izkušnjo 
držav članic (npr. tesno medsebojno sodelovanje). Varnost in migracija sta še dva primera, 
kot tudi postavljanje norm in  standardov ter zunanja projekcija  notranjih politik EU (kot 
biotska raznovrstnost, podnebne sp remembe, upravljanje podjetij...).  
Na območju zahodnega Balkana je EU odpravila kriz o in potrebo po stabilizaciji na u činkovit 
način, kar bi bilo stežka doseženo s skupnimi ukrepi posameznih držav članic. Uporabila je 
mešanico politi čnega dialoga in trgovinskega re žima po meri, obsežne finan čne programe, 
sodelovanje na podro čju pravosodja in demokrati čne ukrepe stabilizacije. 
Primer, kjer pa potencial ni izkoriš čen, so mednarodne finan čne institucije. Čeprav imajo 
države članice po številu članov večino v izvršilnem odboru MD S in Svetovne banke, pa 
izvajajo veliko manjši vpliv od Združenih držav. Za pove čanje prepoznavnosti in vplivanja je 
pomembno govoriti en jezi k in delovati skupaj.  
2.2 U činkovitost: ukrepi EU ponujajo ve čjo vrednost denarja 
Ukrepi EU so lahko upravi čeni tudi iz finan čnih razlogov. En porabljen evro na ravni EU je 
vreden ve č kot en evro na nacionaln i ravni. Poleg tega je ne usklajena poraba za dosego 
skupnih ciljev na nacionalni ravni zapravljanje denarja. V ve č primerih je združevanje 
sredstev in strokovnega znanja u činkovit na čin za prihranek in hkra ti za doseganje kriti čne 
mase, nujne za dosego dolo čenih ključnih ciljev. Nekateri primeri: 
• Povezava med raziskovalnimi  zmogljivostmi in mo čnim gospodarstvom je jasna: leta 
2002 si je Evropski svet zastavil cilj, da se do leta 2010 3 % BDP na meni za raziskave, 
vključno 1 % iz javnega sektorja. Razi skave na ravni EU lahko ponudijo ve čjo vrednost 
denarja kot nacionalno-financirane raziskave in lahko imajo mo čan učinek finan čnega 
vzvoda na zasebno financiranje, stimulirajo te hnološke pobude in razvoj evropskih stebrov 
odličnosti na visoko konkuren čnih podro čjih, kot so informacijska in komunikacijska 
tehnologija, biotehnologija in aeronavtika. Ker kompleksnost raziskav in zahtevana 
kritična finančna masa naraš čata, nobena država članica ne more sama ustvariti minimalne 
kritične mase. Ekonomija obsega, ponujena na ra vni EU, postaja vse pomembnejša in 
ugodnosti povezovanja strokovnjakov čez meje vse jasnejše. 
 
SL 9   SL Raziskovalna politika EU lahko podpira klju čne raziskovalne infr astrukture evropskega 
interesa na lestvici EU z razvojem projektov , kot so veliki laserji in naprave za iskanje 
nevtronskih virov ter razvojem bio podatkovnih  bank v genomiki za celo EU. Za primer: 52 
laboratorijev v 20 razli čnih državah članicah je mrežno povezanih med seboj za delo na 
transmisivni spongiformni encefalopatiji. Z rezu ltati se lahko seznan ijo in jih nadgradijo 
subjekti javnega in zasebnega sektorja po vsej EU.  
• Združevanje dragocenih sr edstev ponuja pravo vrednos t denarja. Vsaka država članica ima, 
na primer, civilno zaš čito in enote nujne zdravstvene pomo či v pripravljenosti za ukrepanje 
v zelo kratkem času. Fiksni stroški teh služb s pos ebno opremo in nujnim usposabljanjem 
na visoki ravni so pogosto zelo viso ki. Za relativno majhno naložbo omogo ča usklajevanje 
EU za čezmejne preventivne in nujne ukrepe z zahtevano hitrostjo črpanje dodatnih 
možnosti in hkrati omogo ča pridobitve za nacionalni prora čun. To pomaga izboljšati 
učinkovitost in zmanjšati stroške za vsako državo članico pri odzivanju na naravne nesre če 
ali druge krize in pri omogo čanju takojšne pomo či žrtvam za prebroditev prvih posledic 
krize. Poleg tega je prora čun za zagotavljanje kratkotrajne pomo či in ukrepanje v nujnih 
primerih ponavadi zelo visok. Solidarnostni sklad  je način, s katerim Unija državam 
članicam pomaga, da se soo čijo s kriznim položajem. 
• Včasih so ukrepi tako obsežni in kompleksni, da  je združeno delovanje na ravni EU edini 
način za dosego zahtevane kriti čne mase. Takšno je bilo razm išljanje v ozadju projekta 
Galileo: naložba v razvoj satelitskega navigacijskega sistema  je bila tako pomembna, da 
je bilo treba prizadevanja združiti. Ta prizad evanja se morajo sedaj nadaljevati v naslednje 
stopnje projekta, namestitev Galilea in njegov zagon.  
• Jasno je postalo, da se z izzivi priseljevanja in azila  nacionalne administracije same ve č 
ne morejo spoprijeti. Odpravo notranjih mejn ih kontrol je treba spremiti s skupnimi ukrepi 
o učinkoviti kontroli in nadzoru zunanjih meja Unije. Izboljšano operativ no sodelovanje, ki 
vključuje združevanje razpolož ljivih virov na podro čjih kot sta usposabljanje in oprema, bo 
zagotovilo u činkovitejšo rabo javnih sredstev. Pole g tega je ukrepa nje EU v zvezi z 
integriranim upravljanjem naših zunanjih  meja edina pot, da se doseže pravi čna 
porazdelitev bremena med države članice, saj se neka tere od njih soo čajo s težkim 
bremenom, ki ga povzro čajo dolge meje ali visok val pr iseljevanja. Stopnja porazdelitve 
bremena bo okrepila solidarnost med njimi in prinesla vsesplošno ve čjo vrednost denarja z 
verodostojnejšo in pravi čnejšo politiko. To je bistveni del politike priseljevanja, kakršna je 
bila sprejeta na Evropskem svetu v Sevilli.  
EU se soo ča z izzivom upravljanja zemeljs kih meja, ki se razpredaj o okrog 6 000 km, in 85 
000 km morskih meja . Ta izziv je neenako razdeljen: 7 novih držav članic predstavlja 40 % 
naših zunanjih zemeljskih meja. Vsako leto z aprosi Unijo za azil okrog 400 000 ljudi - 7 % 
prošenj za azil od iste osebe v razli čnih državah članicah – in ve č kot 14 milijonov 
prebivalcev iz tretjih držav že živi  v EU, od tega jih  je 64 % v Nem čiji, Franciji in Združenem 
kraljestvu . Vrsta teh izzivov zahteva o dgovor na kontinentalni ravni.  
• Vpliv EU v zunanjih odnosih  je takšna, da lahko s svoj imi posegi zagotovi vpliv in 
prepoznavnost kot tudi kriti čno finančno maso ter povzro či znatno ekonomijo obsega. 
Eden od razvojnih ciljev novega tiso čletja je za polovico zmanjšati odstotek ljudi brez 
neoporečne pitne vode – sedaj je takih 1 milijarda ljudi. Tudi če imajo nekatere države 
strokovno znanje, primerljivo s Komisijo, EU  ponuja primerjalno prednost zaradi možnosti 
 
SL 10   SL sprostitve kriti čne mase financiranja z realnim global nim vplivom (po svetovnem vrhu za 
trajnostni razvoj bo EU namenila 1 milija rdo evrov za pobudo Voda za življenje).  
Sedanja postavitev zunanjih služb držav članic in Komisije druge ob drugi lahko zagotovi zelo 
oprijemljive dokaze o potencialni ekonomiji obsega. Države članice zaposlujejo približno 45 
000 ljudi v tujini v približno 1500 misijah in Komisija zaposluje približno 5 000 ljudi v 
delegacijah. Za primerjavo, ZDA zaposlu jejo 15 000 ljudi v približno 300 misijah.  
2.3 Sinergija: ukrepi EU za dopolnitev, spodbujanje in vplivanje 
Evropska unija temelji na solidarnosti in izmenjavi izkušenj. Isto časno doseganje dolo čenih 
ključnih ciljev zahteva sinergijo med ukrepi in odlo čitvami o odhodkih na ravni EU, na 
nacionalni in na regionalni ravni . Lizbonska strategija ali zunanji ukrepi EU lepo ponazarjajo 
ta problem. Z dopolnjevanjem in stimulacijo  nacionalnih prizadevanj za pospešitev 
gospodarskega razvoja lahko Unija izboljša u činkovitost nacionalnih ukrepov in pokaže 
veliko solidarnost EU. To je veliko bolj pomembno v primeru, da  se neskladja razširjajo, 
čeprav se ob slednjih hkrati pojavijo tudi prednosti ve čje raznolikosti, ki sledijo razširitvi. 
Odpravljanje neskladij pomeni tudi, da mora Evropska unija ukrepati kot pobudnik, da bi 
dvignila standarde in dolo čila najboljše postopke. Nekateri primeri: 
• Kohezijska politika  temelji na prepri čanju, da je Unija skupnos t solidarnosti s skupnim 
interesom za blaginjo vseh članic in da kohezijski posegi spodbujajo tekmovalnost in 
ponujajo dober donos od javnih naložb, in sice r zaradi trajnostno izboljšanega razvoja na 
ravni EU. Nuja, da bi bilo  izražanje solidarnosti držav ljanom EU še bolj vidno in 
neposredno, je v Evropi 25 in ve č članic močnejša kot kdaj koli doslej. Vendar morajo biti 
razvojne strategije in ukrepi v lasti in prvot no izvajani s strani regi onalnih in nacionalnih 
organov. Vloga EU je dopolniti n acionalne ukrepe in vplivati na pove čanje učinkovitosti 
porabe, zlasti na podro čjih, ki imajo najve čji vpliv na celoten trajnostni razvoj. 
Evidenca kohezijske politike kaže, da so obmo čja, ki so imela ug odnosti od te politike, 
doživela višjo stopnjo rasti kot je povpre čje EU. Vsak evro, porabljen za kohezijsko politiko, 
ima znatni u činek finan čnega vzvoda – trije evri za vsak porabljen evro za regije Cilj 2. 
Usmerjena samo k naložbam je kohezija pomenila resni čno spremembo v smislu tako fizi čne 
infrastrukture kot človeškega kapitala. Kohez ijska politika je prav tako prinesla prednosti v 
smislu partnerstva in dobrega vladanja: dejstv o, da deluje kot naloga, ki je razdeljena med 
Komisijo in države članice, ji zagotavlja, da deluje z ro ko v roki z nacionalno in regionalno 
politiko.  
• Naslednji primer u činkovitega sodelovanja je politika razvoja podeželja . Razvoj 
podeželja zdaj predstavlja drugi steber Skupne  kmetijske politike in daje SKP širši pogled, 
skladnejši s potrebami današnjega dne  in razširjene Evrope. Na ta na čin ustreza drugim 
politikam, namen katerih je zgladiti pot so cialnim in gospodarskim spremembam. Razvoj 
podeželja ima o čitno vlogo v drugih politikah, kot sta pol itiki okolja in kohezije, ker živi 
več kot polovica prebivalstva EU na podro čju podeželja, ki pokriv a 90 % ozemlja EU. 
Razvoj podeželja spodbuja prilagajanje kmet ov in podeželske skupnosti v vsej Uniji novim 
potrebam v kmetijskem gospodarstvu, medtem ko isto časno podpira visoka okoljska merila 
uspešnosti in se posebej posve ča manj razvitim regijam Unije. 
• Grožnja terorizma je prisotna po vsem svetu. Zagotavljanje varnosti s prepre čevanjem 
kriminala in bojem proti njemu ostaja klju čni izziv za Unijo, saj države članice same ne 
morejo ukrepati same. Niz nepredvidenih dogodkov, kot je bil v Madridu, je v javnosti 
 
SL 11   SL vzbudil skrbi in pri čakovanje, da bo EU ukrepala. Isto časno pa ukinitev pregledov na 
notranjih mejah ne bi smela pomeniti nevarnosti za osebno varnost državljanov EU. Kot je poudaril Evropski svet v Brus lju 2004 lahko nevarnost pred terorizmom premagamo le s 
solidarnostjo in skupnim ukrepanjem. Ker se države članice zanašajo druga na drugo, da 
bodo vzdrževale visok nivo varnosti, je pot rebno skupno ukrepanje na  evropski ravni. 
• Veliko napora Unije je usmerjeno v razširjanj e strokovnega znanja in vplivanje na politiko 
za učinkovitejše dosegan je ciljev. Na ve č področjih – okolje, socialna politika, carine in 
obdavčitev, ribištvo – lahko pomaga že relativno ma jhna naložba ustvariti uspešen krog 
razširjanja strokovnosti in znanja, z resni čno učinkovitimi ugodnostmi. 
Evropski program o podnebnih spremembah ob najmanjših možnih stroških dolo ča najbolj 
stroškovno u činkovite ukrepe za doseganje skladnos ti s Kjotskim pr otokolom. Stroški 
podnebnih sprememb so vrtoglavi – zavarova lnice predvidevajo, da bodo v naslednjem 
desetletju samo stroški nara vnih katastrof dosegli 150 milija rd ameriških dolarjev na leto. Če 
pa se bodo v programih EU izoblikovali pravi ukrepi, se lahko cilj i Kjotskega protokola 
dosežejo ob letnih stroških od 2,9 do 3,7 milijard evr ov, kar je le majhen del možnih stroškov. 
• Zaradi zgodovine in geografije države članice lahko pogosto vpliv ajo v smislu virov, 
diplomacije in instrumentov s podro čja obrambe zunanjih odnosov . Ukrepi EU lahko s 
skupnim zunanjim prizadevanjem dosežejo ve č kot s posameznimi deli, saj dosegajo 
finančni ukrepi boljšo u činkovitost razvoja pomo či ali delujejo kot zagotovilo, da se 
prizadevanja humanitarne pomo či ne prekrivajo. Dodana vrednost EU izhaja iz njenih 
metod (zlasti sproš čanja podpor pomo či, sektorske in prora čunske podpore, pristop k 
razvoju, temelje čem na rezultatih, povezovanje vsebin pomo či neposredno z dosežki 
nacionalnih ciljev držav glede zmanjševanja revš čine). 
Proračunska podpora, ki jo financira EU, ustv arja spodbude za reforme v državah 
partnericah. Prav tako daje Komisi ji podporo pri dialogu o sistemih prora čuna in ji pomaga 
okrepiti doma čo odgovornost. Na splošno ji pomaga us tvarjati potrebne pogoje za trajnost 
ostalih donatorskih programov, vklju čno s tistimi držav članic.  
Človekoljubna pomo č EU je dosegla precej u činkovito delitev dela. Sposobnost deliti si breme 
na najučinkovitejši na čin, politi čna nevtralnost človekoljubne pomo či EU in previdno 
prileganje dvostranske pomo či držav članic in pomo či EU so pomagali politiki, da prinaša 
prave ugodnosti na edinstven na čin.  
Ukrepanje EU mora biti krojeno tako, da pove ča dodano vrednost do najve čje mere. To so 
zaloge dodane vrednosti, ki se lahko izkoristi jo v prihodnosti. Izboljšana koherenca ukrepanj 
Unije lahko pove ča njen vpliv. Okrepljeni instrumenti lahko izboljšajo njeno doseganje ciljev. 
* * 
* 
 
SL 12   SL 3. DA BI POTENCIALNA DODANA VREDNOST POSTALA RESNI ČNOST : BOLJŠE VLADANJE 
IN IZVAJANJE POLITIKE  
V svojem sporo čilu, sprejetem dne 10. februarj a 2004, je Komisija postavila na čela na podlagi 
katerih je objavila, da bo poenostav ila in racionalizirala svoje finan čne instrumente. Rezultat 
te racionalizacije je spod aj predstavljen s prora čunskimi postavkami. 
3.1 Postavka 1: Trajnostna rast 
Trajnostna rast je bi la osrednji del politi čnega programa, oblikovanega v februarju. Za dosego 
tega cilja je treba ukrepati na treh klju čnih izhodiš čih: pomagati Evropi, da postane dinami čno 
gospodarstvo, ki temelji na znanju in je usme rjeno proti rasti; krepitev kohezije; in 
zagotavljanje trajnostnega upravljan ja in varovanja naravnih virov. 
Prva dva od teh ciljev bosta uresni čena z ukrepi iz postavk 1A in 1B. 
Konkuren čnost in inovativnost na enotnem trgu 
• Konkuren čnost je kompleksna in horizontalna zadev a. Raziskave, inovacije in podjetju 
prijazno okolje so bistveni vidiki u činkovite konkuren čne strategije. Treba jih je spodbujati 
s pomočjo zdravega ureditvenega okolja z u činkovito konkurenco. Ve č politik in 
instrumentov EU podpira evropsko konkuren čnost; okvirni program za inovacije in 
konkuren čnost lahko odstrani zavore in ol ajša ukrepanje na dolo čenih ciljnih podro čjih. 
Okvirni program bo zajemal tri klju čne zadeve: 
– izboljšanje poslovnega okolja. Med za danimi cilji bodo dostop do naložbenega 
kapitala, varne elektronske mreže, u činkovito opravljanje poslovnih storitev 
širom EU in posodobljene st oritve, pri katerih se upor abljajo informacijske in 
komunikacijske tehnologije, 
– zagotavljanje, da bo inovacija spodbujala konkuren čnost in se nato prakti čno 
uporabljala na poslovni ra vni. Sinergije se bodo ustvarjale z industrijsko 
vodenimi "tehnološkimi platformami" v okviru okvirnega raziskovalnega programa, v katerih interesne skupine razvijajo raziskovalno delo s ciljem 
industrijske konkuren čnosti v povezavi s programom konkuren čnosti. Ukrepi 
bi z uporabo pilotnih projektov ali prvi h celovitih aplikacij pr av tako ciljali na 
okoljsko tehnologijo za prikaz njihove tehni čne učinkovitosti in ekonomske 
viabilnosti; in obnovljive energetske vi re, da bi strateški projekti s pomo čjo 
Agencije za inteligent no energijo obrodili sadove, 
– podpora evropski politiki konkuren čnosti podjetij, inovacij, podjetništva in 
MSP s strokovnim politi čnim znanjem in spodbujanjem ukrepanja EU. Vsi 
ukrepi za podporo industrijske politike, i novacije in podjetništva bodo zbrani v 
okviru okvirnega programa za konkurenco, da bi se pove čal vpliv. 
• Delovanje enotnega trga zahteva u činkovito koordinacijo obdavčenja in carin . Sedanji 
davčni in carinski programi se bodo združili z namenom, da pri čnejo z vrstami ukrepov v 
sodelovanju z nacionalnimi carinskimi in dav čnimi organi, s katerimi  bi se zagotovilo 
upoštevanje pravil. Z usposabljanjem in ustrezn o informatiko lahko nacionalni carinski in 
davčni organi delujejo kot eno. 
 
SL 13   SL Krepitev razvoja raziskav in tehnološkega razvoja 
Komisija meni, da nujna potre ba po napredku v evropskih raziskovalnih  prizadevanjih 
upravičuje znatno pove čanje virov, namenjenih za raziskave iz prora čuna EU. Toda predelati 
je treba žariš če in učinek evropske raziskovalne politike.  7. okvirni program za raziskave se 
bo osredoto čil na naslednje cilje: 
– ustvarjanje odli čnih rezultatov z nacionalnim sodelovanjem; 
– sprožitev evropske tehnološke pobude, ki  temelji na tehnoloških platformah; 
– spodbujanje ustvarjalnosti pri os novnih raziskavah s konkurenco med 
raziskovalnimi skupinami na evropski ravni; 
– ustvarjanje Evrope, ki je privla čnejša za raziskovalce; 
– razvoj raziskovalnih infr astruktur, ki so v skupnem evropskem interesu; 
– krepitev sodelovanja nacionalnih programov. 
V vseh teh primerih bi bilo delo  usmerjeno k vsebinam, ki so klju čnega evropskega interesa, 
tesno povezane s podro čji v pristojnosti EU, z novo usmerje nostjo v varnost. Medtem ko bo 
Komisija ohranila politi čno odgovornost za politiko, bo vpeljana ve čja decentralizacija z 
večjim vklju čevanjem javnih in zasebnih interesnih skupin in črpanjem profesionalnega 
znanstvenega strokovnega znanja iz “E vropskega raziskovalnega sveta”. Ozna čena so bila tri 
izhodišča: 
• Partnerstvo z državami članicami pri ukrepih, namenjen ih za koordinacijo nacionalnih 
raziskovalnih politik na  podlagi skupnih ciljev. 
• Pozunanjenje ukrepov, namenjenih podpori indi vidualnim raziskovalnim skupinam, in 
sicer s pomo čjo oblikovanja ureditvene a li izvajalske agencije. 
• Sodelovalne raziskave, ki jih vodi  Komisija, ki so po novem osredoto čene na nadzor in 
kontrolo. Ostale naloge, povezane z izvajanjem ukr epov, bi se lahko prenesle na izvajalsko 
agencijo.  
Osnutek teh predlogov je Ko misija sprejela junija2 in je sedaj v procesu posvetovanja, da se 
institucijam in raziskovalnim skupnostim omogo či , da se odzovejo nanj. 
Spodbujanje trajnostnega transporta, energije in omrežja EU 
• Poseben instrument, ki sta ga predlagala  Svet in Evropski  parlament, bo dokon čal 
vseevropska transportna in energetska omrežja . Transportna omrežja bodo koristila 
večletno financiranje v okviru uredbe, ki pokr iva financiranje teh omrežij v letih 2007-
2013. Uredba bo uvedla u činkovito sprejemanje odlo čitev na ravni EU, jasna pravila glede 
pogojenosti in izbora in jasnej šo projektno vodenje za izboljš anje verige od koncepta do 
                                                 
2 Znanost in tehnologija, klju č do evropske prihodnosti: Smernice za prihodnjo politiko Evropske unije za 
podporo raziskavam (COM(2004)353) 
 
SL 14   SL zaključka. Komisija bo prav tako raziskala, ali bi izvajalska agencija zagotovila 
najučinkovitejši na čin pomoči partnerjem, da projekti obrodijo sadove.  
Določbe o energetskih mrežah bi izvajale ve čletni program, osredoto čen na podporo 
naložbam v medsebojne povezave, pove čanje učinkovitosti in varno dobavo v evropski 
energetski sektor. To se bo izvedlo v obliki podpore ne samo študijam kot v preteklosti, pa č 
pa tudi razvojnemu delu in v nekaterih prim erih tudi omejenemu prispevku k izgradnji. 
• Poseben instrument bo posve čen nadgradnji programa Marco Polo  glede intermodalnosti 
in projektih manjšega obsega, ki bodo pomagali pri ukrepih zasebnega se ktorja s ciljem, da 
se tovor umakne s cest. 
• Potreben bo tudi posebni instrument, ki bo za satelitski navigacijski sistem Galileo  na novo 
zagotovil pravno podlago, ki bo primer nejša za naslednjo fazo dela. 
• V sklopu pristopnih pogodb so bila uvedene pravne obveznosti ali se še o njih pogaja, 
glede izjemnega finan čnega bremena, ki ga predstavlja  razgradnja imenovanih jedrskih 
pripomočkov: Evropska unija je obvezana, da zagotovi ustrezno dodatno finan čno pomoč 
za podporo prizadevanjem za razgradnjo po letu 2006. 
Za namene pod postavko 1 A bi bilo treba oblikovati novo prora čunsko linijo. Ta linija bo 
prejela ustrezne odobrena prora čunska sredstva iz na slednjih dveh virov: 
– Razpoložljivi zneski iz postavke 1A, ki niso ozna čeni za izobraževanje, 
raziskave, socialno politiko in vseevropska omrežja; 
– The Growth Adjustment Fund za nadome stitev razlike, kadar je potrebno. 
Komisija bo za sprejem septembra 2004 sestavila posebno odlo čbo o prispevku EU za 
razgradnjo. Podlago bo imela na objektivni oceni finan čnih potreb in časovnem profilu s tem 
povezanih izpla čil za vsako jedrsko elektrarno, ki jo je treba razgraditi, za za četno točko se bo 
štelo sedanje odhodke, namenjene za financiranje v letih 2004-2006. 
Izboljšanje kakovosti izobra ževanja in usposabljanja 
• Vseživljenjski u čni program bo združil ukrepe na vsaki ravni izobraževanja in 
usposabljanja , od osnovnih in srednjih šol do izobr aževanja za odrasle, ki bo edini 
naslednik sedanjih programov (Erasmus, Er asmus Mundus, Comenius , Socrates, Leonardo 
da Vinci). Mo čan poudarek bo na štipendijah za mob ilnost, ki jih bosta podpirala dva 
horizontalna ukrepa, ki bosta pokrivala razvoj politike, u čenje jezikov in uporabo novih 
tehnologij ter ukrepi Jean Monne t za evropsko integracijo.  
 Preoblikovanje številnih razli čnih ukrepov bo pomenilo skupne postopke, manj pravnih 
instrumentov in prora čunskih linij, in vse bo zagotavljal o poenostavitev, koristno za vse 
uporabnike.   Z več kot 80 % virov se bo upravljalo na decentraliziran na čin, z uporabo nacionalnih 
agencij, ki bodo izbrale upravi čence in izpla čale sredstva uporabni kom programov. To pa 
postavlja vprašanja o obsegu finan čne kontrole, ki jo morajo zah tevati naciona lne agencije: 
nacionalne agencije, ki bodo izpla čevale znatne vire iz prora čuna EU, bi morale dosegati 
standarde nadzora, kot veljajo za Komisijo in  ostale agencije po EU. Upravljanje v sklopu 
 
SL 15   SL Komisije bo zajemalo izvajalsko agenci jo, ki bo obravnavala  ukrepe za podro čje 
izobraževanja in kulture. 
Program socialne politike za pomo č evropski družbi pri pred videvanju in upravljanju 
sprememb 
• Program socialne politike  pokriva cel spekter social nih ciljev Skupnosti: polno 
zaposlenost, social no varstvo in vklju čenost, delovne pogoje, nediskriminacijo in 
raznolikost ter enakost s polov. Dejavnosti na teh podro čjih bodo združene v enotni 
program za zaposlovanje in socialno solid arnost (“PROGRESS”). Ta bo uporabnikom 
ponujal “one stop shop” za uporabnike s skupnimi  pravili, ki bodo veljala za vse, ne glede 
na to, za kateri del progra ma se bodo prijavili.  
 Nekateri vidiki socialnih ukrepov, najbolj o čitno podpora socialnemu dialogu, izhajajo 
neposredno iz avtonomnih pooblastil Ko misije v skladu s Pogodbo. Obstoje če uredbe na 
področjih usklajevanja sistemov socialne varnos ti in prostega pretoka delavcev (vklju čno z 
dolgoletno mrežo EURES, ki povezuje zavode za zaposlovanje v državah članicah) 
zagotavljajo pravno podlago za vidike programa socialne politike, ki jih ni mogo če 
oblikovati na podlagi avtonom nih pooblastil Komisije. 
Odzivanje na spreminjajo če se potrebe 
Učinkovita strategija za spodbujanje konkuren čnosti mora rešiti dolgoro čna vprašanja, s 
katerimi se soo ča evropsko gospodarstvo,  hkrati pa mora biti  tudi odzivna. Prora čunsko 
disciplino in u činkovitost je mogo če doseči z rezervacijo vsote, ki se  bo vsako leto dodelila za 
natančno določen namen. Izkušnja z evropsko pobudo za rast je pokazala, da EU potrebuje 
instrument, s katerim bi se lahko hitro odziv ala na gospodarske spremembe in tako spodbujala 
rast in ustvarjanje delovnih mest . Za bolj proaktiven pristop h konkuren čnosti bo poskrbelo 
oblikovanje Sklada za prilagajanje rasti.  Vsako leto, ko Unija oceni napredek pri izvajanju 
lizbonske strategije na pomladanskem zasedanju Evropskega sveta, bi lahko posredovala vire, 
ki bi pospešili posebej u činkovite pobude za pospešitev napredka  v zvezi s cilji, ki še niso 
doseženi (kot je na primer TEN ali ve čji okoljski ali raziskovaln i projekti), ali pomo č pri 
odzivu na nepri čakovane šoke, kot so tr govinski spori ali nepri čakovane posledice trgovinskih 
sporazumov ali izjemnih zahtev po nujnih ukrepih, kot je na primer potreba po kritju finančnih potreb za pravo časno izpolnitev obveze v zvezi z jedrsko razgradnjo. Sklad ne bi 
zahteval posebnega instrumenta: uporabljal bi že obstoje če programe in mehanizme 
posredovanja. 
Večja kohezija za rast in zaposlovanje 
Kohezijska politika se je do seda j izkazala za dobro, zato je klju čno vprašanje, kako 
spremeniti obstoje če strukture tako, da bodo u činkovitejše. Osnovno na čelo partnerstva bi 
ostalo nespremenjeno, sistem pa bi bil ma nj kompleksen in bolj strateško naravnan. 
Nova generacija kohezijskih programov bo delovala po naslednjih vodilnih na čelih: 
• Dokument o strateški politik i bo sprejet za celotno obdobj e, tako da bo tako državam 
članicam kot regijam služil kot oporna to čka. Vzpostavil bi tudi klju čne cilje za boljšo 
koncentracijo kohezijske pomo či. Vsakoletna razprava v Sv etu bo kohezijsko usmerjanje 
povezala v letni cikel za izvajanje lizbonske st rategije. Sprostitev skladov iz predlagane 
rezerve na podlagi doseženih rezultatov bo teme ljila na uspešnosti pri doseganju ciljev 
strategije. V zvezi z regionalno konkuren čnostjo in zaposlovanjem bi se del sredstev lahko 
 
SL 16   SL namenil za kasnejšo uporabo, ko bi se  bilo treba odzvati na negativni u činek dolo čene 
gospodarske situacije. 
• Vsaka regija ali država članica bo nato predlagala ustrezen strateški dokument za obdobje 
od 2007 do 2013. Ko ga bo sprejela Komisija, bo služil kot podlaga za na črtovanje 
programov, ki se bo lahko osredoto čalo na opredeljevanje prioritetnih osi za intervencijo, 
pri čemer bo ohranilo maksimalno prožnost za decentralizirano sprejemanje odlo čitev. 
Finančno upravljanje se bo izvajalo na ravni priori tetnih osi in ne na ravni ukrepov, tako da 
bosta finan čni nadzor in vrednotenje bolj pr oporcionalna in decentralizirana. 
• Uporabniki bodo pri izvajanju kohezi jske politike uživali sadove ve čje racionalizacije v 
zakonodajnem kolesju. Potre bni bodo le trije finan čni instrumenti: Kohezijski sklad, 
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski so cialni sklad (ESS). Kohezijski 
sklad in ESRR bosta skupaj na črtovala programe in uporabljal a iste operativne predpise za 
infrastrukturne projekte. 
• Za premostitev pravnih ovir pri čezmejnem sodelovanju se bo vz postavil instrument, ki bo 
podpiral takšne ukrepe, ki bi jih lahko po potrebi uporabili. 
• Posebna zna čilnost Evropskega socialnega sklada bodo posebni ukrepi za krepitev socialne 
integracije migrantov in pove čanje njihove možnosti za zaposlitev. To bo usmerjeno v 
povečano sodelovanje delavcev migrantov v okvi ru evropske strategije zaposlovanja in 
ukrepe, s katerimi se bodo državljani tretjih držav iz razli čnih kulturnih, ve rskih in etni čnih 
okolij lahko ustalili in za čeli aktivno sodelovati na vseh podro čjih evropske družbe. To 
zahteva tesno usklajevanje me d delovanjem Evropskega soci alnega sklada na tem podro čju 
ter strategijo in cilji, ki jih bo dolo čilo politi čno podro čje, odgovorno za politiko 
priseljevanja. Na črtovanje programa delovanja Evropske ga socialnega sklada na podro čju 
integracije državljanov tretjih držav bo izvedel GD EMPL po dogovoru z GD JAI.  
3.2 Postavka 2: Ohranjanje in upravljanje naravnih virov 
Zaradi ve čjih vsot javnega denarja, ki ga je treba nameniti ciljem iz postavke 2, je še toliko 
bolj pomembno, da so instrumenti in mehanizmi posredovanja na voljo za u činkovito 
izvajanje. 
• S še svežima reformama SKP leta 2003 in 2004 in s kmetijskim prora čunom, dolo čenim do 
leta 2013, je okvir za obdobje, ki ga pokriva Finan čna perspektiva, pripravljen. Vredno se 
je spomniti, da sta ti reformi že povzro čili večjo poenostavitev z enotnimi pla čili kmetom, 
z enotnim ureditvenim okvirom za neposredno pomo č ter nadzori preko upravljanja 
zemljišč in ne pridelave. Prihodnje spremembe skupne tržne ureditve se bodo izvajale 
znotraj tega okvira. Nova uredba bo vzposta vila strukturo za fina nciranje SKP z enim 
skladom za vsak steber: Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja. Sklada bi imela veliko podobnih elementov, vključno z izklju čno uporabo pooblaš čenih plačilnih agencij za pla čila ter podobnih 
predpisov za finan čni nadzor. 
• Politika razvoja podeželja si bo prizadevala dose či tri glavne cilje: 
– povečanje konkuren čnosti kmetijskega sektorja s podporo za prestrukturiranje; 
– izboljšanje okolja in podeželja s podporo za upravljanje zemljiš č; 
 
SL 17   SL – izboljšanje kakovosti življenja na pod eželju in spodbujanje raznovrstnosti 
gospodarskih dejavnosti z ukrepi, usme rjenimi v sektor kmetijskih 
gospodarstev in druge podeželske subjekte. 
Programi za razvoj podeželja v vseh državah članicah bi morali težiti k izpolnitvi vseh treh 
ciljev. Vendar bi moralo biti izbrano ravnovesje med tremi cilji zelo decentralizirano. Države 
članice z relativno nerazvito kmetijs ko infrastrukturo bi se lahko odlo čile dati poudarek 
modernizaciji in prestrukturiranju, tako da  bi se predpisi SKP lahko izvajali u činkovito in 
kmetijski sektor bil konkuren čen. Če je v drugi državi članici klju čni problem vitalnost 
podeželskih skupnosti, se ta nasprotno lahko osredoto či na gospodarsko raznovrstnost. 
V vsakem primeru bi morali partnerji na nacion alni, regionalni in lokaln i ravni imeti korist od 
velike poenostavitve ureditev. Ta bo vklju čevala: 
– združitev vseh ukrepov v en instru ment za izvedbo enega programa; 
– posebno pozornost, namenjeno potrebi  po uskladitvi ukrepov za razvoj 
podeželja in kohezijo; 
– boljše mešanje nadzora in decentralizaci je: dokument o st rategiji EU za 
izdelavo okvira nacionalnih strategij za razvoj podeželja; ve č posvetovanj od 
spodaj navzgor o tem, kako se pripra vijo in izvajajo ti programi; manj 
podrobna pravila in pogoje za izvajanje programov; boljše spremljanje in 
ocenjevanje. Odgovornosti držav članic in Komisi je pri finan čnem 
poslovodenju bodo še naprej jasno opredeljene. 
• Ribiška politika se bo izvajala preko dveh instrumentov. Evropski sklad za ribištvo bo 
postal enotni sklad za prestrukturiranje ri biškega sektorja in razvoj obalnih obmo čij, ki so 
odvisna od ribolova. Ta sklad bo us merjen v omejeno število klju čnih osi: 
– trajnostni razvoj obalnih obmo čij (tako v smislu gospodarske raznovrstnosti 
kot okolja); 
– prilagoditev ribiške flote; 
– okolju prijazno in konkuren čno ribogojstvo in predelava rib; 
– drugi ukrepi v skupnem interesu, vklju čno s pilotnimi projekti za ohranitev. 
Ker je ta sklad brez dvoma tesno povezan s kohezijskimi instrumenti – in bi zanj veljalo 
skupno upravljanje na črtovanja programov za ve č let – je zaradi tesne povezanosti z 
izvajanjem skupne ribiške politike primeren za uvrstitev v postavko 2. 
Drugi instrument bi zajel vsa podro čja, kjer skupna ribiška poli tika potrebuje sredstva za 
podporo reformi skupne ribiške politike (SRP): 
– naložbe v nadzorne ukrepe, ki bodo omogo čili uporabo modernih nadzornih 
tehnik v vseh nadzorovanih vodah in podprli delo Agencije za nadzor ribištva; 
– ukrepe za spodbujanje visoko kakovostnih  in lahko dostopnih znanstvenih 
nasvetov in tehni čnih podatkov; 
 
SL 18   SL – določbo za sklenitev in financiranje mednarodnih ribiških sporazumov ter 
sodelovanje v regionalnih ribiških organizacijah. 
• Skladnosti politike se ne da ohranjati, če se vsak instrument obravnava posebej. Na 
področju okolja se večji del ukrepov izvaja z integraci jo okolja v druge politike.  
 V prihajajo čem obdobju nas čakata dve nalogi: najprej je treba zagotoviti, da bodo klju čni 
okoljski cilji dopolnili in okr epili program rasti. Sedanje stanje okolja zahteva ve čje 
preventivne in sanacijske  ukrepe na vseh politi čnih podro čjih.  
 Financiranje v postavkah 1A in 1B, postavki 2 (kmetijsko-okoljski razvoj, razvoj ribištva 
in podeželja) ter postavk i 4 je bistvenega pomena za dosega nje ciljev okoljske politike kot 
dela širšega cilja EU na podro čju trajnostnega razvoja. Na primer, sedaj se za okolje 
nameni okrog 16,5 % ESRR in 50 % Kohezijs kega sklada. Poleg tega morajo vse 
kohezijske intervencije spošt ovati okoljski zakon Skupnosti.  
 Sedanje stopnje financiranja okoljskih dejavno sti je treba ohraniti in, kjer je potrebno, v 
naslednjem obdobju financiranja pove čati, kar bo odražalo pome mbnost okolja kot stebra 
trajnostnega razvoja. Tako se bo ohranila inte gracija financiranja okoljske politike EU.  
 Ta zavezanost financiranju okolja bo opredeljena v strateških smernicah in smernicah za načrtovanje in izvajanje, ki jih bo Komisija pr edlagala v naslednjih mesecih. Poleg tega bo 
Komisija od držav članic zahtevala, da prikažejo, kako so pri oblikovanju svojih 
nacionalnih programov v okviru str ukturnih skladov upoštevale finan čne potrebe okolja, 
vključno z ustreznimi vidiki Nature 2000, in se z njimi pogovorila o potrebi po 
sofinanciranju Skupnosti, kot to zahteva  del procesa sprejemanja programov. 
• Čeprav se ve čina okoljskih  ukrepov izvaja z inte gracijo v druge ukrepe,  ostaja potreba po 
instrumentu za izvajanje ukrepov izklju čno okoljske narave. Program LIFE+ naj bi 
prispeval k razvoju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju okoljske politike in zakonodaje 
EU. Podpiral bi zlasti: 
– poglabljanje temeljnega znanja o okoljski politiki in razvoju klju čnih orodij za 
zagotavljanje doslednosti (zbi ranje podatkov, študije, na črtovanje predvidenega 
poteka, itn.); 
– izvajanje okoljske politike na podlagi pove čevanja zmogljivosti, izmenjave 
najboljših praks, povezovanja v mreže in vklju čevanja nevladnih organizacij; 
– prikazovanje novih pristopov in instrumentov politike; 
– informiranje in obveš čanje v zvezi z osveš čanjem o okoljski problematiki 
Enotni instrument bo omogo čil enotna pravila ter postopke odlo čanja in financiranja kakor 
tudi doslednejše usmerjanje politike. Posled ica tega bosta zmanjšanje upravnih režijskih 
stroškov kakor tudi ve čja transparentnost in razvidnost. 
3.3 Postavka 3: Državljanstvo 
Krepitev EU kot obmo čja svobode, varnosti in pravice 
 
SL 19   SL Pristop Komisije k uresni čitvi tega cilja temelji na treh okvirnih programih za zamenjavo 
velikega števila instrumentov in prora čunskih postavk na tem podro čju. Transparentnost se bo 
povečala, ko bodo potencialni izvajalci programov takoj vedeli, h katere mu cilju celovite 
politike EU bodo prispevali. Ti okvirni programi si bodo podobni v smislu funkcionalnih in 
operativnih predpisov, tako da bo zainteresiranim strankam pravzaprav na voljo nekaj 
takšnega kot enot ni instrument. 
Ta poenostavljena struktura bo pove čala učinkovitost teh programov kot politi čnih 
instrumentov, pri čemer bo izkušnje s po litiko pridobivala prek o ustreznih sistemov 
spremljanja in ocenjevanja. Poleg tega programi, ki jih opredeljujejo tri politi čna področja, 
omogočajo večjo prožnost pri dolo čanju prednostnih ukrepov znotra j iste politike in bi zato 
morali pomagati pri hitrem odzivu na nepri čakovane dogodke – na podro čju varnosti, na 
primer, predlagana struktura omogo ča prožno mejo med preventivnimi in reaktivnimi ukrepi. 
S celotnimi sredstvi, dode ljenimi v okviru tega podro čja, bi se upravljalo skupaj z državami 
članicami. Poenostavljena struktura programov bo olajšala usklajevanje z nacionalnimi 
upravami. Prožnost pri prilagajanju nacionalnim razmeram bodo omogo čali akti o 
nacionalnem na črtovanju programov. Zunanji organi  bodo oblikovali skladno celoto znotraj 
logike treh glavnih politi čnih podro čij. 
• Program za prosto gibanje in solidarnost na podro čju zunanjih meja, azil in 
priseljevanje bo podpiral izvajanje solidarnosti na tem podro čju ter predstavljal ve čino 
financiranja za svobodo, varnost in pravi čnost. Pokrival bo ukrep e za podporo celostnemu 
pristopu k zunanjim mejam EU in pomagal pri razvoju skupne azilne politike, kjer prenos 
odgovornosti na države članice pomaga pri spoštovanju njihovih mednarodnih obveznosti. 
Program bo prispeval k u činkovitemu in trajnostnemu upravljanju migracijskih tokov – 
vključno z bojem proti nezakonitemu priseljevanj u ter povratku nezakonitih priseljencev, 
ki so državljani tretjih dr žav, ali oseb, ki se nepravilno priseljujejo v EU.  
 
Izvajanje skupne politike priseljevanja od Komisije  zahteva, da poskrbi za ustrezen odziv 
na večdimenzionalno problematiko integracije dr žavljanov tretjih držav. To pomeni, da bo 
večji poudarek namenjen ve čjemu sodelovanju migrantov pri dejavnostih, ki jih  je pripravil 
Evropski socialni sklad. To zahtev a tudi novo obliko so lidarnosti za podporo 
prizadevanjem držav članic, da državljanom tretjih držav iz razli čnih kulturnih, verskih in 
etničnih okolij omogo čijo aktivno sodelovanje na vseh podro čjih evropske družbe. Za 
ukrepe, ki jih ne zajema ESS, kot je sodelovanje v civilnem in politi čnem življenju, 
spoštovanje raznolikosti in  državljanstva, ali ukrepe, namenjene prosilcem za azil, 
vključno s povezovanjem v mrežo, primerjalnimi an alizami in razvojem kazalcev na teh 
področjih, bodo namenjena sredstva iz postavke 3.  
 Komisija je že predlagala ustanovitev Agencije za zunanje meje na področju upravljanja 
migracijskih tokov. Ocenilo se bo, ali se upravljanje ve čjih informacijskih sistemov na 
področjih, povezanih s pravosodjem in notranjimi zadevami, kot so Eurodac, SIS ali VIS, 
lahko prenese pod okrilje agencije, ali bi za to bi la potrebna nova agencija. Vendar so tu še 
drugi sektorji, kot sta varnost živil in carina,  ki prav tako zahtevajo racionalizacijo in 
povečanje že obstoje čega nadzora na zunanjih meja h EU. Z upoštevanjem ekonomije 
obsega in možnih prekrivanj v nekaterih državah članicah se bo preu čilo možnost, ali se 
lahko Agencija za zunanje meje uporabi kot usklajevalna baza za zagotavljanje sodelovanja med klju čnimi organi, odgovornimi za upravljanje meja.  
 
SL 20   SL • Varnostni program  bo izboljšal prepre čevanje kriminala in terorizma, okrepil sodelovanje 
in izmenjavo med organi sodnega pregona, podprl zagotavljanje informacij na evropski 
ravni in razvoj usposabljanja  evropskih razsežnosti, namenjenega višjim policistom držav 
članic.  
 Komisija pri čakuje, da bosta tako Europol kot European Police College (Evropska 
policijska akademija) , ki sta trenutno medvladni organi zaciji, v skladu z Ustavo postala 
organa EU. 
• Program za pravi čnost in temeljne pravice  bo skušal spodbujati pravosodno sodelovanje 
in pravičnost ter ponudil ve čjo pravno varnost tako podjetjem kot državljanom in s tem 
podprl rast v čezmejnih zadevah. Spremljal bo rasto či pravni red na tem podro čju ter z 
javnim obveš čanjem in usposabljanjem sodni kov in drugih pravnikov omogo čil 
obojestransko poznavanje pravnih sistemov in za upanje vanje. Okrepil bo tudi usklajevanje 
in sodelovanje med preiskovalci in tožilci, ki se ukvarjajo z resnim čezmejnim kriminalom 
na operativni in strateški ravni. Ukrepi EU  bodo usmerjeni tudi k izmenjavi informacij o 
odločitvah v kazenskih zadevah, kot so prejšn je obsodbe. Spodbujanje temeljnih pravic bo 
spremljalo vklju čevanje Listine v Ustavo in veli ko pozornosti namenilo demokrati čnemu 
sodelovanju v obdobju pred evropskimi volitvami leta 2009.   Komisija pri čakuje, da bo Eurojust , ki je trenutno medvladna  organizacija, v skladu z 
Ustavo postal organ EU. Kot je sklenil Evropski svet decembra 2003, bo obstoje či 
Observatorij za rasizem in ksenofobijo pos tal prava Agencija za temeljne pravice.  
 Komisija na črtuje, da bo zakonodajne predloge pred ložila naslednje leto. Vendar bo v 
zvezi z mehanizmom solidarnosti za upravljanj e zunanjih meja (del programa za prosto 
gibanje) in novim programom za pravi čnost čas ukrepov dolo čen z začetkom veljavnosti 
nove Pogodbe. 
Zagotavljanje dostopa do osnovnega blaga in storitev 
Sedanji programi za potrošnike, varnost živil in zdravje ne izpolnjujejo pri čakovanj 
državljanov. Program javnega zd ravja sedaj prejema trikrat ve č prošenj za podporo, kolikor 
jih lahko odobri. Izkoreninjanje bolezn i prehranjevalne verige onemogo čajo težave s 
financiranjem, medtem ko šir itev predstavlja poseben izziv za izboljšanje socialne 
infrastrukture (zdravje, potrošniki) po vsej Evropski uniji 25 držav. Da bi se te razmere 
izboljšale, Komisija predla ga zamenjavo vseh obstoje čih instrumentov z dvema glavnima 
instrumentoma, ki bi bolj ustrezala politi čnim ciljem državljanstva. 
• Program varnosti živil bo v glavnem namenjen boju proti živalskim boleznim, omogo čal 
bo boljše sodelovanje med laboratoriji EU, zmanjš al razlike med standardi varnosti živil v 
državah in med njimi ter zagotovil zaš čito celotne prehra njevalne verige. 
• Program potrošniške polit ike in javnega zdravja bo zagotovil trajnostno pove čevanje 
kapacitet v potrošniških organizacijah te r izboljšal varnost potrošnikov z boljšim 
sodelovanjem me d organi držav članic kot tudi med EU in tr etjimi državami. Prav tako bo 
povečal sodelovanje med državami članicami pri izboljševanju u činkovitosti sistema 
zdravstvenega varstva po Evropi. 
Evropska agencija za varnost hrane in Evropski center za prepre čevanje in nadzor 
bolezni  morata zagotoviti potrebno pomo č (zakonodajno in izvršilno), ki jo Komisija 
 
SL 21   SL potrebuje pri izpolnjevanju svojih nalog. Center  in Agencija bosta zagotovila svetovanje in 
analizo ter ustvarila mreže za izmenjavo najboljših praks po Uniji.  
Spodbujanje evropske kulture in raznovrstnosti 
Potreba po poenostavitvi sedanj ega pripravljanja programov za kul turo, medije in mladino se 
nenehno preverja. Preprostejša in sorazmernejš a pravila v zvezi s pogodb ami in financiranjem 
omogočajo, da se ve č energije vlaga v izva janje in manj v upravo. 
V ta namen Komisija predlaga manjše štev ilo preprostejših in prožnejših pravnih 
instrumentov. S temi predlogi se bo zmanjšalo število pravnih podlag s sedanjih osem na štiri 
ter število prora čunskih postavk z dvaindvajset na štiri. 
Novi instrumenti bodo omogo čili večjo decentralizacijo. Komisija namerava za vse zadevne 
programe ustanoviti tudi izvajalsko agencijo.  Ta novi organ bo odgovoren za tehni čne naloge 
v zvezi z vsemi temi programi, za gotavljal pa bo tudi vsakodnevno pomo č in spremljanje. 
• Novi program za mlade bo med mladimi spodbujal evrops ko državljanstvo na evropski 
kot tudi na nacionalni in loka lni ravni. Sedanje štiri prora čunske postavke bo zamenjala 
ena sama, ki bo zajemala vse dejavnosti, ki se sedaj izvajajo preko dveh lo čenih pravnih 
podlag (program za mlade in  Akcijski program Skupnos ti za spodbujanje organov, 
dejavnih na podro čju mladih na evropski ravni).  
 Program za mlade temelji na prenosu pooblastil na nacionalne agencije, ki bodo delovale v 
okviru, ki ga je dolo čila Komisija. Prednost tega sistem a je prijaznost do uporabnikov, ki 
jo agencije lahko zagotovijo z uporabo nacion alnega jezika, razumevanjem nacionalnih 
sistemov, itn. Program se osredoto ča na decentralizirane ukrepe in omejuje neposredno 
upravljanje na tista podro čja, kjer ima jasno dodano vrednost (na primer mreže, podpora 
politiki in podpora nevl adnim organizacijam). 
• Novi  program za kulturo  bo odprt za vsa kulturna in umetniška podro čja brez vnaprej 
izdelanih kategorij ter za ve č različnih kulturnih subjektov, od nacionalnih ali lokalnih 
uprav do mrež in podjetij iz kulturnega sektorja. Sestoji iz ene pravne podlage in ne dveh, 
kot sedaj, ter iz ene prora čunske postavke namesto sedan jih petih. Program bo tudi 
prijaznejši do uporabnikov. 
• Novi program za podporo  Evropskemu avdiovizualnemu sektorju bo imel tako globalne 
cilje, da bo lahko ohranil in pove čal evropsko kulturno raz nolikost in avdiovizualno 
dediščino, spodbujal medkulturni dial og in razumevanje ter pove čal kroženje evropskih 
avdiovizualnih del v Evropski uniji in izve n nje. Sedanja dva programa MEDIA bo združil 
v enega in vanj vklju čil različne sestavne dele evropske av diovizualne vre dnostne verige. 
Predpisi in postopki bodo poenostavljeni v skladu z rezultati javnih posvetovanj. 
• Program sodelovanja civilne družbe bo gradil na nedavno za četem programu in pokrival 
obdobje od leta 2007. Skušal bo spodbujati vr ednote in cilje Unije, ki so približati 
državljane EU in njenim institucijam ter spodbujati aktivno državljanstvo. Podpora se lahko dodeli tudi organom, ki si prizadevajo dose či cilj skupnega evropskega interesa na 
področju aktivnega evropskega državljanstva, vklju čno z „ustvarjalnimi enotami”. Potrebni 
bodo nadaljnji ukrepi, nov zakonodajn i predlog pa bo predložen v za četku leta 2005. 
Instrument solidarnosti in hitrega ukrepanja 
 
SL 22   SL Ukrepi na evropski ravni bodo omogo čili tudi skupen pristop k izrednim razmeram. 
Instrument solidarnost i in hitrega ukrepanja  bo državljanom zagotovil evropski odziv v 
primeru hujših nesre č. Predvideni instrument bo obsegal tako takojšen odziv (usklajevanje in 
prerazporeditev virov za ukrepanje v nesre či) kot finan čno pomo č za reševanje izrednih 
razmer, ki so nastale zaradi posledic nepredvi dene krizne situacije. Lahko bi pokrival tudi 
potrebo po ukrepih za pripravl jenost. Instrument bo zagotovil sredstva za podporo žrtvam 
terorizma in skušal zadostiti potrebam civilne zaš čite in se odzival na krize v javnem zdravju 
ter na učinke drugih naravnih nesre č. 
3.4 Postavka 4: Evropa kot globalni partner 
Unija je razvila širok spekter orodij zunanjih odnosov (skupno trgovinsko politiko, 
sodelovanje v okviru dvostranskih in ve čstranskih sporazumov, razvoj no sodelovanje, skupno 
zunanjo in varnostno politiko, skupno obram bno in varnostno politiko, humanitarno pomo č in 
finančno pomo č ter zunanjo projekcijo  notranjih politik: ener gija, okolje, transport, 
pravosodje in notranje zadeve itn.). Oblikovanje novih prora čunskih postavk v letnem 
proračunskem postopku ter posledi čno sprejetje za časnih pravnih podlag za njihovo izvajanje 
je prispevalo k naraš čanju števila instrumentov. 
Posledica je mešana in kompleksna vrsta ukrepov. Prizadevanja v zvezi z globalno zunanjo 
pomočjo EU se sedaj izvajajo preko ve č kot 30 razli čnih pravnih instrumentov (programov): 
tematskih, kot je „EIDHR“3, in geografskih, kot sta ERF ali TA CIS. Sem spada tudi cela vrsta 
instrumentov SZVP (skupni ukrepi)4. Je tudi nekaj lo čenih instrumentov, ki zajemajo zunanji 
vpliv naših notranjih po litik, kot je na primer „pametna energija“. Učinkovito in skladno 
upravljanje teh razli čnih programov postaja vse težja naloga, zaradi česar je vse težje 
zagotavljati komunikaci jo in razvidnost. 
Kot je bilo predvideno v Sporo čilu z dne 10. februarja, Ko misija zato predlaga drasti čno 
poenostavitev instrumentov, saj mora omogo čiti koherenco in doslednos t zunanjih ukrepov ter 
doseči več in boljše rezultate z razp oložljivimi viri tako, da bo zadostila naslednjim na čelom: 
• Politika mora voditi instrumente:  Obstaja resni čna nevarnost, da bi politikam diktirali 
instrumenti, zato je čas, da EU prenovi svoje instrume nte tako, da bodo bolj koherentni in 
usmerjeni k rezultatom, ter pove ča njihov u činek finan čnega vzvoda in prožnost. 
• Zagotavljanje celostne koherentnosti politike:  ustrezno zmes politike in ravnotežje med 
potrebami za kratkoro čni odziv in dolgoro čne strategije bodo za gotavljali nacionalni 
strateški dokumenti (C SP-ji) in regionalni strateški dokum enti (RSP-ji) kot tudi pristopne 
in tematske strategije. Za radi rednih revizij in poz iva k ustreznemu mešanju novih 
predlaganih instrumentov bo to zagot ovilo potrebno koherenco v pristopu. 
• Poenostavitev strukture in postopkov:5 Proračunske postavke in postopki (instrumenti 
financiranja in njihove pravne podlage) bodo racionalizirani tako, da  bodo bolj smotrni in 
učinkoviti, zlasti v zvezi z izrednimi razmeram i in krizami, ter bolj odzivni na nove 
                                                 
3 Evropska pobuda za demokracijo in človekove pravice 
4 100 razli čnih intrumentov, omenjenih v Sporo čilu z dne 10. februarja, je vklju čevalo tudi instrumente 1. stebra 
in SZVP. 
5 Sedaj je v politi čnih podro čjih RELEX 91 prora čunskih postavk. To ne vklju čuje prora čunskih postavk v 
drugih politiki, ki črpa vire iz sedanje postavke 4. 
 
SL 23   SL pobude, kot je Globalni sklad za boj proti virusu HIV/AIDSU, tuberkulozi in malariji ali 
pobudi v zvezi z mo čno zadolženimi revnimi državami. 
• Razporejanje virov, osredoto čeno na rezultate:  O potrebi po razporejanju virov glede na 
pričakovano in izmerjeno storilnos t obstaja širok konsenz. Proces CSP-jev in RSP-jev, ki 
ga podpirajo ve čje analiti čne zmogljivosti, bi se moral soo čiti z začetnimi cilji in 
resničnimi dosežki. 
• Boljši dialog in usklajevanje z drugimi donatorji in institucijami:  Najprej z drugimi 
institucijami, nato pa še z državami članicami in ustanovami Bretton Woods. 
• Boljši dialog s tretjimi državami:  Vse države bodo zajete v novih in poenostavljenih 
usmerjenih instrumentih, ki bodo omogo čili boljše razumevanje in razvidnost. 
Za nadaljnje izboljšanje celotne u činkovitosti pomo či EU, s katero uprav lja Komisija, bo nove 
instrumente in dodeljena finan čna sredstva usmerjala pozornost, namenjena potrebam in 
izvedbenim merilom. Vklju čitev nekdanje pomo či ERS v prora čun bo omogo čila 
obojestransko izboljševanje do ra vni najboljše prakse doslej dve h sistemov. Komisija si bo še 
naprej prizadevala, da bo novi okvir za uravnavanje na črtovanja programov pomo či ter 
njihovo izvajanje omogo čil njeno delovanje. 
V novi predlagani strukturi trije splošni instrumenti neposredno podpirajo evropske 
zunanje politike : predpristopno politiko, soseds ko politiko in r azvojno politiko. Trije 
tematski instrumenti so oblikovani  tako, da se od zivajo na krizne situacije, bodisi 
politične, humanitarne ali finan čne, zajemali pa bodo vse tretje  države. Poenostavitveni 
proces bo vklju čeval tudi združitev razli čnih tematskih instrumentov, ki so sedaj lo čeni in jih 
je mogoče prekvalificirati glede na njihov tematski obseg. 
3.4.1 Instrumenti, ki jih oblikuje politika 
• Predpristopni instrument (IPA) 
Zajemal bo državi kandidatki (Tur čija in Hrvaška) ter možne države kandidatke (preostale 
države zahodnega Balkana). Instrument IPA bo zato nadomestil obstoje če instrumente 
(PHARE, ISPA, SAPARD in Predpristopno uredbo za Tur čijo) ter tako poenostavil 
upravljanje s programi za države pristopnice.6 Da bi se racionalizirala pomo č za države 
zahodnega Balkana in da bi se izognili ne potrebnemu procesu postopne opustitve, bo IPA 
nadomestil tudi CARDS. 
Zajemal bo naslednja podro čja: Vzpostavljanje institucij, regijsko in čezmejno sodelovanje, 
razvoj človeških virov in razvoj podeželja. Države, ki bodo upravi čene do IPA, bodo 
razdeljene v dve kategoriji  glede na njihov status priznane  države kandidatke ali potencialne 
države kandidatke.  
Vse države zahodnega Balkana so zajete v proces st abilizacije in pridružev anja in zato štejejo 
za potencialne države kandida tke. Ponujena jim bo pomo č, ki gradi na na čelih in prednostnih 
nalogah, ki so sedaj dolo čene v Uredbi CARDS: Vzpostavljanj e institucij in demokratizacija, 
gospodarski in socialni razvoj, regionalno in čezmejno sodelovanje ter približevanje 
                                                 
6 V tem okviru se bodo upoštevale zahte ve politik Skupnosti, ki jih morajo izpolniti nove države kandidatke in 
države predkandidatke. 
 
SL 24   SL pravnemu redu  Skupnosti. Ko država enkrat dobi stat us priznane držav e kandidatke, bo 
instrument IPA dopolnil pomo č, ki zajema vseh pet zgoraj naštetih podro čij, s tem da bo 
veliko ve čja pozornost namenjena prenosu pravnega reda Skupnosti . Zato bo razlikovanje 
med državami kandidatkami in potencialnimi  državami kandidatkami zelo jasno. Država 
lahko iz statusa potencialne države kandidatk e v status države kandidatke napreduje le s 
soglasno politi čno odločitvijo Sveta, sprejeto po oceni Komisije.  
• Evropski instrument za sosednje države in partnerstvo (ENPI) 
V svojem sporo čilu z dne 12. maja 20047, ki ga je junija potrdil Evropski svet, je Komisija 
nakazala, da evropska sosedska politika na splošno, zlasti pa njeni akcijski na črti, vsebuje 
smernice, na kakšen na čin naj bo finan čna pomoč dostopna zadevnim partnerskim državam. 
Predlagala je tudi, da se z letom 2007 oblikuje nov, posebni instrument za odnose s 
sosednjimi državami. 
Do danes je prevladovalo mnenje, da bo ta instrument dopolnil ne pa zamenjal obstoje če 
instrumente (TACIS, MEDA) ali nj une naslednike ter se osredoto čil na čezmejno in 
nadnacionalno sodelovanje na zunanjih mejah EU  in s tem radikalno poenostavil postopke in 
bistveno pove čal učinkovitost. 
Ker je konceptualno delo na razli čnih zunanjih instrumentih napredovalo, je postalo o čitno, da 
je potreben širši pristop, da bi se videla pos ebnost pristopa ESP, da bi odnosi s sosednjimi 
državami bili bolj razvidni, da bi se  zagotovila optimalna koherenca pri pomo či partnerskim 
državam in se še bolj poenostavilo posredovanje pomo či. To pomeni pove čanje obsega 
instrumenta ENPI za pokritje vseh finan čnih pomo či državam, ki jih zajema evropska 
sosedska politika. 
Instrument ENPI bi preko boljšega politi čnega, varnostnega, gospodarskega in kulturnega 
sodelovanja moral prispevati k prepre čitvi pojava novih razmejitev med EU in njenimi 
sosedami ter upravi čencem dati možnost, da sodelujejo pri razli čnih dejavnostih EU. 
Osredotočiti bi se moral zlasti na izvajanje akcijskih na črtov evropske sosedske politike, 
sporazumno sprejetih dokumentov o prednostnih  nalogah, katerih iz vedba bo države 
partnerice približala Evropski uniji. 
Ta instrument zadeva ve č kot le spodbujanje trajnostnega razvoja, gospodarske rasti in 
zmanjšanja revš čine. Vklju čuje znatno podporo ukrepom, usmerjenim v progresivno 
ekonomsko vklju čevanje, globlje politi čno sodelovanje, vklju čno s prilagajanjem zakonov, 
vzpostavljanjem institucij, sodelovanjem v programih Skupnosti in z Agencijami, medsebojnimi povezavami in razvojem skupne infrastrukture. Da bi bila pomo č učinkovitejša, 
bo instrument gradil na izkušnjah, pridobl jenih med širitvijo, ter uporabljal podobne tehni čne 
instrumente kot sta tesno sodelovanje ali TAIEX (Urad za izmenjavo informacij o tehni čni 
pomoči). 
Tako IPA kot ENPI bosta vklju čevala posebno komponento za spodbujanje čezmejnega 
sodelovanja (CBC) na obeh straneh meje med tretjo državo in zadevno državo članico. Ta 
komponenta bo združevala cilje zu nanje politike in socialne kohe zije ter delovala v skladu s 
skupno metodologijo in uravnoteženim upravljanjem, ki temelji na na čelih, kot so ve čletno 
načrtovanje programov, partnerstvo in  sofinanciranje. Viri se bodo črpali tako iz postavk 
kohezijske politike kot postavk zu nanje politike predlagane finan čne perspektive. Prispevek k 
                                                
 
7 COM (2004) 373, Dokument o strategiji evropske sosedske politike. 
 
SL 25   SL ENPI in IPA iz postavke kohezijske politike bi razdelila zadevna država članica, prispeval pa 
bi k skupnim virom iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za 4 % zgornjo mejo. 
• Instrument „razvojnega sodelova nja in gospodarskega sodelovanja“ 
Ta novi instrument bo glavno or odje v podporo državam v razvoj u pri njihovih prizadevanjih 
za približevanje razvojnim ciljem novega tiso čletja. Obdobje naslednje finan čne perspektive 
je ključnega pomena za uresni čevanje ciljev, ki naj bi se jih doseglo do leta 2015. Instrument 
bo zajemal vse države, ozemlja in  regije, ki ne bodo prejele pomo či iz instrumentov IPA ali 
ENPI. 
V svojih razli čnih oblikah in podrobnostih ter z gl obalnimi in horizontalnimi pobudami v 
skladu s členoma 179 in 181 Pogodbe bo zajemal razvojno in gospodarsko sodelovanje z 
državami partnericami in regijami. 
Vključeval bo naslednika 9. ERS, ki se zaklju či leta 2007. Komisija je pr edlagala, da se ne bi 
nadaljevalo z 10. ERS, ampak da bi se pomo č državam AKP posredovala v okviru vseh 
instrumentov sodelovanja. Za radi tega naj bi bila pomo č državam AKP u činkovitejša 
(pogajanja o strategijah države bodo zajela vso pomo č), odzivnejša in bolj smotrna 
(varčevanje uprave, ki ne velja samo za služ be Komisije ampak najprej za države upravi čenke 
in vse zainteresirane strani). Doda na vrednost, ki jo je treba dose či z vključitvijo pomo či za 
države AKP v prora čunski okvir pod popolno pr istojnostjo prora čunskega organa EU, se je 
razvila v lo čenem sporo čilu Komisije oktobra 20038. 
Prav tako bo pokril podro čja, vključena v sporazume in druge dvostranske instrumente s 
partnerskimi državami ali programe sodelovanja, sprejete skupaj s partnerskimi državami, kot 
so na primer: utrjevanje razli čnih socialnih storitev (zdravje , izobraževanje); prispevanje k 
ključnim infrastrukturam, potrebnim  za vzdrževanje gospodarskega in socialnega napredka 
(transport, javne gospodarske službe, te lekomunikacije,…); sodelovanje pri razli čnih vidikih 
trajnostnega razvoja podeželja in varnosti živil (kmetijska reforma, okolje, itn.), vklju čno z 
ustreznimi ukrepi v zvezi z re formo Protokola o sladkorju9; prispevanje k nastanku 
učinkovitega zasebnega sektorja, ki lahko deluje  v skladu z globalnimi pravili trgovanja in 
načeli tržnega gospodarstva (vklju čno s prizadevanji za vzpostavljanj e institucij, ki bi bile 
namenjene doseganju tega cilja); spodbujanje dobrega vodenja, pravne  države, spoštovanja 
človekovih pravic in demokratizacije; podpiranje vz postavljanja institucij; upravljanje azila in 
migracijskih tokov; reševanje problemov z var nostjo, na primer, boj proti preprodaji drog, 
kriminal, terorizem; reševanje pr oblemov v zvezi z jedrsko var nostjo; prispevanje k razvoju 
medijev in sektorjev za komunikacijo; podpira nje gospodarskega in kulturnega sodelovanja z 
naprednejšimi državami. 
Vključeval bo možnost hitrega in celostnega odziva na prehodne potrebe, ki sledijo kriznemu 
obdobju. 
3.4.2 Instrumenti, ki se odzivajo na krize 
• Instrument za stabilnost 
                                                 
8 COM (2003) 590 
9 Ti ukrepi so dolo čeni v Sporo čilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvedbi trajnostnega 
kmetijskega modela za Evropo preko reformirane SKP – reforma sektorja sladkorja (COM(2004)499). 
 
SL 26   SL Pred intervencijo drugih instrume ntov bo ta instrument Skupnosti omogo čil: 
– učinkovit, takojšen in celosten odziv na  krizo in nestabilnost z enotnim 
instrumentom financiranja, ki gradi na dodani vrednosti, ki jo je pokazal 
mehanizem za hitro ukrepan je, dokler se ponovno ne za čne načrtovanje 
programov v okviru enega od splošnih instrumentov za sodelovanje in pomo č; 
– soočenje z globalnimi in regionalnimi čezmejnimi izzivi, ki vplivajo na varnost 
civilistov, kot so, na primer, preprodaja dr og, organizirani kriminal in terorizem, 
kjer so taki ukrepi potre bni kot odziv na krizo; 
– odprtje vprašanj jedrske varnosti, kjer so taki ukrepi potrebni kot odziv na krizo; 
– razvoj mednarodnih ustanov za  ohranjanje miru v sodelovanju z regionalnimi 
organizacijami v skladu z vzpostav ljeno politiko za Ustanovo za mir v Afriki 
(Africa Peace Facility) ter priporo čilih iz Brahimijevega poro čila; 
– uvedbo misij za pomo č pri volitvah v državah, ka mor ni varno poslati skupine 
opazovalcev; 
Instrument zagotavlja tudi okvir za odzivanje na nove politi čne pobude, ki jih Unija podpira v 
skladu s cilji uredbe, kjer to dopolnjuje ukre pe, izvedene v okviru drugih zunanjih 
instrumentov ukrepanja. 
Obstoječe zakonske ovire Pogodb10 onemogo čajo oblikovanje enotnega instrumenta, ki bi 
zajemal vse stebre in obravnaval vse te vidike  Instrument za stabilnost tako zadeva le ukrepe 
prvega stebra. Ukrepi drugega stebra se bodo še  naprej sprejemali v okvi ru skupne zunanje in 
varnostne politike, njegov obseg pa bo dolo čil Svet za vsak primer posebej, kot je to po čel do 
sedaj. 
• Instrument za humanitarno pomo č 
Predlaga se ohranitev seda nje oblike humanitarne pomo či EU, za katero se meni, da je dovolj 
dobro opredeljena v smislu obsega  in ciljev ter da dobro delu je v smislu pos redovanja in 
učinkovitosti. 
Vendar se kot del procesa poenostavitve in raci onalizacije predlaga, da  se druge dejavnosti 
humanitarne narave vklju či v instrument humanitarne pomo či. To med drugim zadeva 
dejavnosti pomo či v hrani ter humanitarne vidike pomo či izkoreninjenemu prebivalstvu. 
• Makrofinan čna pomoč (MFP) 
Vse od njene vzpostavitve leta 1990 je MFP u činkovit instrument gospodarske stabilizacije in 
gonilo strukturnih reform v državah upravi čenkah. Treba jo je ohraniti in pove čati zaradi vse 
večjih potencialnih potreb sosednjih držav ra zširjene Unije: Zahodne nove neodvisne države 
(Moldavija, Ukrajina, Belorusija),  kavkaške in sredozemske države ne članice. 
O instrumentu bodo do za četka veljavnosti Ustavne pogodbe v skladu s členom 308 Pogodbe 
še vedno odlo čali začasni sklepi Sveta. 
                                                 
10 Ta ovira bo ostala, tudi če se sprejme Ustava. 
 
SL 27   SL 3.4.3 Zunanji vidiki notranjih politik 
Projekcija notranjih politik zunaj Unije prav tako predstavlja kriti čni vidik zunanjih odnosov 
Unije. Zelo pomembno je uskladit i potrebo po koherentnosti pol itike in tematski razvidnosti 
zadevnih notranjih politik (zlasti izobraževanje , okolje, priseljevanje in azil, carina in 
obdavčevanje ter mreže) s potrebo po splošni koherenci zunanjih odnosov (kot je dolo čeno v 
državnih in regionalnih st rateških dokumentih). 
Trije splošni instrumenti, predlagani na podro čju zunanjih odnosov, bi morali zajeti vsa 
politična področja bodisi kot tematski sklopi ali v kont ekstu mešanja politi k, opredeljene za 
določeno tretjo državo. Na splošno ni za ukvarjan je z zunanjimi vidiki  notranjih politik 
nobene potrebe po lo čevanju pravnih instrumentov, če se v zunanji pravni instrument vpeljejo 
ustrezne dolo čbe za zadostitev posebnim zahtevam zade vne tematske politike in ohranitve 
njene identitete. Znotraj ustreznih instrument ov bo pripravljena prim erna in celovita dolo čba, 
ki bo zagotavljala ustrezno pokritje zunan jih vidikov notranjih politik in omogo čila pokritje 
ukrepov v podporo politi čnim podro čjem, kot so okolje, azil in priseljevanje, izobraževanje, 
transport ter carina in obdav čevanje. Posebej bodo priznani ukrepi v podporo izobraževanju 
na tretji ravni (TEMPUS) s poudarkom na mobil nosti. V nekaterih primerih prizadevanje za 
dosego cilja politike zahteva, da se sredstva ne na črtujejo geografsko, saj služijo ve čstranskim 
ciljem, kot je, na primer, omogo čanje EU, da spodbuja svoje okoljske cilje v ve čstranskem 
kontekstu, neodvisno od prioritet posameznih upravi čencev. 
Upravljanje bi si tako delila notranja poli tika in zunanji generaln i direktorat: to pomeni 
skupno na črtovanje programov, predsedovanje GD RE LEX ustreznemu odboru, pri katerem 
mu pomaga GD zadevne not ranje politike, ali druga čno predsedovanje. Pri izbiri in oceni 
projektov GD AIDCO bo sodel oval GD za notranjo politiko.