OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Kirgiško republiko je leta 2009 prizadela svetovna kriza. Njene gospodarske težave so kmalu prerasle v ljudski upor, ki je aprila 2010 zaradi nedemokratičnosti in obtožb o korupciji z oblasti odnesel režim predsednika Bakiyeva. V brezvladju je na jugu države junija 2010 izbruhnilo medetnično nasilje, ki je zahtevalo 470 življenj in 300 000 razseljenih. Kljub tem tragičnim dogodkom je nova, vmesna vlada na ustavnem referendumu 27. junija 2010 dosegla podporo za demokratične reforme. Nova ustava krepi moč parlamenta. S svobodnimi parlamentarnimi volitvami oktobra 2010 je v regiji nastala prva parlamentarna demokracija. Z volitvami je na oblast prišla široka koalicijska vlada. Kljub nestabilnim političnim razmeram so bile 30. oktobra 2011 izvedene predsedniške volitve, 1. decembra 2011 je mandat nastopil novoizvoljeni predsednik, vlada pa nadaljuje z reformami in procesom demokratizacije, ki so v nasprotju s političnimi razmerami v sosednjih državah centralne Azije. Mednarodna skupnost je julija 2010 na donatorski konferenci obljubila pomoč demokraciji naklonjenim kirgiškim oblastem, pri odpravljanju posledic tragičnih dogodkov. EU je bila med največjimi donatorji. Mednarodni denarni sklad (MDS) je leta 2010 podaljšal pomoč Kirgiški republiki s trimesečnim instrumentom za hitro kreditiranje. MDS in organi v Kirgiški republiki so junija 2011 dosegli dogovor o nadaljnjem instrumentu (instrument za hitro kreditiranje) v višini 106 milijonov USD, namenjen obsežnemu gospodarskemu prilagajanju in programu reform, za obdobje od sredine leta 2011 do sredine leta 2014. Predsednik in finančni minister Kirgiške republike sta leta 2010 formalno zaprosila za makrofinančno pomoč EU (MFA, macro-financial assistance) za dopolnitev pomoči MDS. Komisija je v skladu s tem ocenila makroekonomski položaj in potrebo Kirgiške republike po financiranju. Ključni zaključki te ocene so, da so lanskoletni tragični politični dogodki in s tem povezani družbeni in obnovitveni stroški povzročili pomembne potrebe po zunanjem in fiskalnem financiranju v obdobju 2011–2012. Čeprav je te potrebe delno zadovoljila mednarodna skupnost, nekatere bistvene potrebe ostajajo nezadovoljene. Komisija za dopolnitev virov MDS predlaga makrofinančno pomoč Kirgiški republiki do vsote 30 milijonov EUR, polovico te vsote v obliki posojil in drugo polovico v obliki nepovratnih sredstev. Ocenjuje se, da bo primanjkljaj v tekočem računu za leto 2011 in 2012 ostal na 8 % BDP in se postopoma znižal na približno 5 % BDP do leta 2014. MDS ocenjuje, da bo vrzel financiranja v plačilni bilanci v letu 2011 glede na napovedi za tekoči račun, pritok zasebnega kapitala in uradno financiranje (brez operacij za proračunsko podporo) znašala 271 milijonov USD, v letu 2012 pa 149 milijonov USD. Če odštejemo neto financiranje s strani MDS in izplačila operacij za proračunsko podporo s strani Svetovne banke, je preostala vrzel v zunanjem financiranju, ki jo bodo morali pokriti drugi donatorji, za ti dve leti približno 330 milijonov USD. Predlagan ukrep makrofinančne pomoči (30 milijonov EUR) pokrije približno 12,4% preostale vrzeli v zunanjem financiranju za obdobje 2011-2012. Zagotovitev makrofinančne pomoči Kirgiški republiki sočasno z izvajanjem razširjenega kreditnega aranžmaja MDS in finančne pomoči, ki jo zagotavljajo drugi multilateralni (Svetovna banka) in regionalni (Azijska razvojna banka in protikrizni sklad Evrazijske gospodarske skupnosti) donatorji, bi bila upravičena: kot pomoč državi pri financiranju ocenjene vrzeli v plačilni bilanci; kot makrofinančna pomoč, namenjena sprejemanju primernega okvira makroekonomskih in strukturnih reform, ki bi lahko okrepila gospodarsko in politično stabilnost ter hkrati povečala učinkovitost pri uporabi drugih instrumentov pomoči EU; za ohranjanje gospodarske stabilnosti države v tem kritičnem obdobju, ki olajšuje prizadevanja demokraciji naklonjenih oblasti za preprečevanje ponovnega izbruha medetničnega nasilja z negativnimi političnimi in gospodarskimi učinki za druge države v regiji; kot politična in gospodarska pomoč, ki jo EU namenja nastajajoči parlamentarni demokraciji v Kirgiški republiki, ki bi poslala jasno politično sporočilo, da EU v skladu s svojo politiko v regiji iz Strategije za centralno Azijo 2007–2013 in v skladu z izjavami voditeljev EU močno podpira demokratične reforme v centralni Aziji; kot pomoč, ki bi bila skladna s krepitvijo povezanosti zunanje pomoči EU z napredkom pri demokraciji in človekovih pravicah, ki je jasno razvidna iz zadnjega pregleda evropske sosedske politike (ESP) ter marca 2011 iz Skupnega sporočila o južnem sosedstvu; kot ukrep, s katerim bi EU drugim državam v regiji poslala jasno sporočilo, da je pripravljena podpreti države z gospodarskimi težavami, ki so se, podobno kot Kirgiška republika, pripravljene demokratizirati in politično reformirati; V skladu s tem in ob močni podpori, ki jo EU namenja nastajajoči parlamentarni demokraciji v Kirgizistanu, je Komisija mnenja, da so izpolnjeni politični in gospodarski predpogoji za izvedbo ukrepov makrofinančne pomoči v zmernem obsegu. Kljub temu da je Kirgiška republika izven običajnega geografskega območja za makrofinančno pomoč, genvalski kriteriji v izjemnih okoliščinah dopuščajo možnost odobritve takšnih ukrepov tudi zunaj tega območja. Makrofinančna pomoč EU je namenjena pokrivanju potreb države po zunanjem financiranju, kot so bile v sodelovanju z MDS identificirane v okviru instrumenta MDS za razširjeno kreditiranje (ECF, Extended Credit Facility). Predlagana makrofinančna pomoč je namenjena programu gospodarskih reform, o katerem so se dogovorile vlada in mednarodna skupnost donatorjev. Zmanjšala bi kratkoročno finančno ranljivost, s katero se gospodarstvo še spopada, ob tem pa podprla reformne ukrepe, namenjene kratkoročnemu oblikovanju bolj vzdržno naravnanih plačilnih bilanc in proračunskega stanja. Pomoč bo poleg tega pospeševala ukrepe za krepitev upravljanja javnih financ (z nadgradnjo obstoječih ukrepov za sektorsko proračunsko pomoč EU), davčno reformo za krepitev fiskalne vzdržnosti, kot tudi ukrepe za krepitev bančnega sistema. Predlagana nova makrofinančna pomoč bi bila dodeljena izjemoma in bi bila časovno omejena, izvajala pa bi se vzporedno z instrumentom MDS za razširjeno kreditiranje. Dopolnjevala bo pomoč mednarodnih in dvostranskih donatorjev. |

120 | Splošno ozadje Zaznana upočasnitev rasti kirgiškega gospodarstva v 2009 (rast BDP se je s povprečne stopnje 8,5 % v obdobju 2007–2008 zmanjšala na 2,3 % v letu 2009) je posledica nekaterih zunanjih šokov, kot so upad denarnih nakazil delavcev migrantov, zmanjšano izvozno povpraševanje ter krčenje neposrednih in drugih tujih investicij. Gospodarska rast naj bi se leta 2010 glede na pričakovanja pred dramatičnimi dogodki v tem letu ponovno povzpela na 4,5–5,5 %. A zaradi ljudskega upora aprila leta 2010 in še bolj zaradi zaostrovanja etničnega konflikta v juniju tega leta so se gospodarski obeti resno poslabšali. Zapora meja, predvsem meje s Kazahstanom, je zavrla trgovino, medtem ko so slabše varnostne razmere opazno vplivale na turizem in delno prekinile kmetijsko proizvodnjo. Gospodarska aktivnost se je samo v drugem četrtletju leta 2010 skrčila za 10 %. Realno je BDP na letni ravni upadel za 1,4 %. S ponovnim zagonom kmetijskega in rudarskega sektorja ter z obnovljenim tokom nakazil je rast BDP v prvi polovici leta 2011 ponovno znašala 5,5 %. Fiskalni primanjkljaj se je s 3,5 % BDP v letu 2009 povečal na 6,5 % v letu 2010, kar odraža proračunske stroške, povezane s krizo, in negativni vpliv zmanjšane gospodarske dejavnosti. Kljub temu pa je bil dejanski primanjkljaj zaradi pomanjkanja zmožnosti za izvajanje obnovitvenih projektov bistveno nižji od 12 % BDP iz napovedi MDS. Del nerealizirane porabe leta 2010 se je prenesel v leto 2011, s čimer se je načrtovani proračunski primanjkljaj povečal na 7,6 % BDP. Energetski projekti, ki so financirani z ugodnimi posojili sosedskih držav, bi lahko k proračunskemu primanjkljaju za leto 2011 prispevali dodatne 0,7 odstotne točke BDP. K povečanju primanjkljaja je poleg tega prispevala tudi odločitev vlade, da ohrani povišanje pokojnin, ki ga je odobrila prejšnja vlada, in poveča plače učiteljem ter zaposlenim v zdravstvu, da bi jih dvignila nad prag revščine. MDS meni, da je začasno poslabšanje fiskalnega položaja v letu 2011 nujno za gospodarsko okrevanje ter razumljivo s političnega vidika. Istočasno si MDS v preostalem času programskega obdobja prizadeva za fiskalno konsolidacjo. Pristojni v MDS in vlada so se v septembru 2011 predhodno dogovorili za ambicioznejše srednjeročne fiskalne cilje programa ECF, s čimer bi se fiskalni primanjkljaj (brez energetskih infrastrukturnih projektov) postopoma zmanjšal s približno 8 % BDP v 2011 na 3,8 % BDP v letu 2014. Porast globalnih cen hrane in energije je privedel do velikega povečanja medletne inflacije z 0 % ob koncu leta 2009 na 22,7 % junija 2011. Čeprav je rast cen hrane in energije najpomembnejši razlog za povečanje inflacije, so se cenovni pritiski začeli prelivati tudi na druge produkte. Centralna banka je od sredine leta 2010 bistveno zaostrila monetarno politiko. Kot del teh ukrepov je centralna banka pospešila prodajo kratkoročnih menic, dvignila obvezne rezerve z 8 % na 9 % in povečala diskontno stopnjo z 2,7 % iz sredine leta 2010 na več kot 13 % v septembru leta 2011. Ti ukrepi postopoma dosegajo svoj namen, saj se v skladu z napovedmi MDS pričakuje, da se bo izmerjena inflacija do konca leta 2011 znižala s 17,5 % v avgustu leta 2011 na 13 %. Zunanji položaj zelo odprtega kirgiškega gospodarstva še naprej ostaja ranljiv zaradi nestabilnosti pogojev trgovanja, ki ohranjajo negotovost pri financiranju velikega primanjkljaja tekočega računa. Težave s plačilno bilanco so se dejansko začele že leta 2008 zaradi zvišanja cen uvoženega blaga in upada izvoza električne energije. Cene uvoženega blaga so se ponovno dvignile leta 2010. Poleg tega je izvoz kmetijskih proizvodov in storitev, kot sta na primer turizem in tranzit, v letu 2010 prizadelo zaprtje meja s strani sosednjih držav zaradi varnostnih vprašanj. Ocenjuje se, da bo primanjkljaj v tekočem računu dosegel 8 % BDP v letih 2011 in 2012. Ta ocena temelji na predpostavki financiranja s strani zunanjih donatorjev, ki bodo pokrili (prej omenjeno) preostalo vrzel v zunanjem financiranju v višini 330 milijonov USD (po financiranju s strani MDS in po operacijah Svetovne banke za proračunsko podporo). Nominalna vrednost deviznih rezerv je septembra 2011 znašala 1,9 milijarde USD, razmerje pokritosti uvoza z deviznimi rezervami pa se je zmanjšala s 4,9 meseca v letu 2009 na ocenjene 4 mesece sredi leta 2011, saj je nominalna vrednost uvoza rasla hitreje kot so se povečevale devizne rezerve. Medtem ko je razmerje pokritosti uvoza glede na običajne predpostavke blizu primerne stopnje, MDS ocenjuje, da bodo rezerve v odsotnosti uradne pomoči za plačilno bilanco padle pod priporočljivo mejo. Poleg tega je zunanji položaj še naprej zelo ranljiv na zunanje šoke, ki jih povzročajo spremembe mednarodnih cen blaga. Centralna banka upravlja z nadziranim drsečim režimom menjalnega tečaja, ki ji hkrati omogoča prilagajanje tečaja glede na večje pritiske ali šoke in ohranjanje konkurenčnega menjalnega tečaja. Zaradi globalne finančne krize se je menjalni tečaj med avgustom 2008 in avgustom 2009 znašel pod znatnim pritiskom zmanjševanja. Temu je sledilo relativno stabilno obdobje menjalnih tečajev med septembrom 2009 in junijem 2010. Po tem pa se je vrednost državne valute zmanjševala v zmernem ritmu. Trenutni menjalni tečaj je po oceni MDS bolj ali manj v skladu s temeljnimi kazalci. Mednarodna skupnost se je zaradi lanskoletnih političnih dogodkov in posledičnih gospodarskih učinkov 27. julija 2010 v Biškeku sestala na srečanju donatorjev na visokem nivoju za Kirgiško republiko. Na tej konferenci so se donatorji zavezali do konca leta 2011 prispevati 1,1 milijarde USD za nujno pomoč. EU je bila eden od večjih donatorjev in je obljubila pomoč v višini 117,9 milijona EUR za več kritičnih področij. Svetovna banka je obljubila 200 milijonov USD vključno z dvema nujnima ukrepoma: 70 milijonov USD za Projekt nujne obnove (Emergency Recovery Project) in 30 milijonov USD za Ukrep za pomoč gospodarski obnovi (ERSO, Economic Recovery Support Operation). Azijska razvojna banka (ADB, Asian Development Bank) je obljubila 100 milijonov USD v obliki ukrepa za proračunsko pomoč, znano kot Nujna pomoč za okrevanje in obnovo (Emergency Assistance for Recovery and Reconstruction). Kirgiška republika pa je na proti krizni sklad Evrazijske gospodarske skupnosti (EurAsEC, Eurasian Economic Community) naslovila prošnjo za pomoč v višini 106,7 milijonov USD, in sicer v obliki ugodnih kreditov. Vendar pa je bilo izplačevanje posojil, že večkrat odloženo. Instrument za hitro kreditiranje (RCF, Rapid Credit Facility) MDS v višini 22,2 milijona SDR (posebna pravica črpanja) je bil izveden med septembrom in decembrom 2010. Vlada je izpolnila vse cilje programa RCF in si s tem pripravila dobro podlago za nadaljnje programe. Ker instrument ni celovita najvišja možna oblika kredita in je po naravi izjemno kratkoročna oblika pomoči, zgolj RCF ni zadostoval, da bi Komisija lahko podala predlog makrofinančne pomoči. MDS in kirgiška vlada sta se junija 2011 dogovorila za razširjeni kreditni aranžma (ECF) v vrednosti 66,6 milijona SDR (106 milijonov USD) za pomoč triletnemu programu makroekonomskih prilagoditev in strukturnih reform. ECF je začrtal okvir za srednjeročne ekonomske politike in reforme. MDS in kirgiške organi so dosegli dogovor na nižji stopnji o prvem pregledu napredka ECF septembra 2011 in glede na to, da so gospodarski in fiskalni rezultati boljši od pričakovanih, dogovor predvideva tudi bolj ambiciozne ukrepe za fiskalno konsolidacijo. Kirgiška republika bo ob pomoči številnih donatorjev (EK, ADB, Svetovna banka in ZN), pripravila državno razvojno strategijo (CDS, Country Development Strategy) za obdobje 2012–2014, ki jo je vlada že odobrila. CDS pokriva širok spekter področij politik, ki segajo od makroekonomske pravosodne politike do javnega reda in reforme pravosodnega sistema ter okoljske in trgovinske politike. |

n | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Jih ni. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Sodelovanje EU in Kirgiške republike temelji na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (PCA, Partnership and Cooperation Agreement), ki je začel veljati leta 1999. EU je Kirgiški republiki podelila status v okviru splošnega sistema preferencialov (SSP). Svet EU za zunanje zadeve je v svojih sklepih o Kirgiški republiki z dne 26. julija 2010 pozdravil prizadevanja nove kirgiške vlade za oblikovanje demokratičnega institucionalnega okvira in pozval Komisijo, da „ naj kirgiškim oblastem pri izvajanju njihovega programa reform še naprej zagotavlja pomoč, vključno z novimi programi pomoči, ter pripomore k trajnostnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju države“. Oktobra 2010 je visoka predstavnica in podpredsednica Komisije ga. Ashton pozdravila miren potek parlamentarnih volitev in poudarila, da je EU pripravljena pomagati Kirgiški republiki, vključno s spodbujanjem njenega gospodarskega okrevanja. Evropska komisija je na mednarodnem srečanju donatorjev na visokem nivoju julija 2010 Kirgiški republiki obljubila do 117,9 milijona EUR pomoči. Med viri financiranja so različni krizni instrumenti, kot so instrument za stabilnost, humanitarna pomoč in instrument za razvojno sodelovanje (DCI, Development Cooperation Instrument), ter sredstva pod različnimi tematskimi proračunskimi vrsticami. Pomoč je usmerjena predvsem v razvoj podeželja in kmetijskega sektorja, v izobraževalni sektor, v socialno varnost ter pravne reforme. EU namerava Kirgiški republiki v obdobju med 2011–2013 zagotoviti sektorsko proračunsko podporo v okviru DCI v celotni vrednosti 33 milijonov EUR za podporo reformam v socialnem varstvu in izobraževanju ter podporo reformi upravljanja javnih financ. Izplačevanje v okviru teh programov in projektov je srednjeročno in pogojeno z izpolnjevanjem dogovorjenih ukrepov s strani kirgiških organov. Makrofinančna pomoč bo s podporo za sprejetje ustreznega makroekonomskega in strukturnega okvira omogočila učinkovitost prej omenjenih posegov. |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in presoja vpliva |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

219 | Makrofinančna pomoč se dodeli kot sestavni del mednarodne podpore za ekonomsko stabilizacijo in program obnove Kirgiške republike. Službe Komisije so v pripravi na srečanje donatorjev na visokem nivoju tesno sodelovale z MDS in Svetovno banko in so se glede izvajanja obljubljenega paketa pomoči posvetovale z multilateralnimi in bilateralnimi donatorji. Med pripravo tega predloga makrofinančne pomoči so se službe Komisije posvetovale z Mednarodnim denarnim skladom. Preden je Komisija vložila predlog za makrofinančno pomoč, se je o njem z državami članicami EU posvetovala v okviru Ekonomsko-finančnega odbora in v Delovni skupini finančnih svetovalcev. Prav tako je bila Komisija redno v stiku s kirgiško vlado. |

Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj |

229 | Komisija bo s pomočjo zunanjih strokovnjakov opravila operativno oceno kakovosti in zanesljivosti kirgiških javnih finančnih tokov in upravnih postopkov. |

230 | Ocena učinka Makrofinančna pomoč ter z njo povezan program gospodarskih prilagoditev in reform bosta pomagala omiliti potrebe Kirgiške republike po kratkoročnem financiranju, ob tem pa bosta podpirala ukrepe politike za krepitev srednjeročne plačilne bilance in fiskalne vzdržnosti ter okrepila vzdržno rast, kakor je bilo dogovorjeno z MDS. S tem se bosta bistveno okrepili učinkovitost in preglednost upravljanja javnih financ. Predlogu je priložena opravljena predhodna ocena. Ta analizira makroekonomski položaj, reformne izzive, tveganja in dodano vrednost EU v tem ukrepu. |

Pravni elementi predloga |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Evropska unija bo dala Kirgiški republiki na voljo makrofinančno pomoč, polovico v obliki nepovratnih sredstev in polovico v obliki posojil, največji skupni znesek te pomoči pa bo znašal 30 milijonov EUR. Ta pomoč bo pomagala pokriti preostale potrebe Kirgiške republike po zunanjem financiranju v letu 2012, ki jih je na podlagi ocen MDS, opredelila Komisija. Pomoč bo v skladu z načrti izplačana v letu 2012 v dveh enakih obrokih, vsak od njiju pa bo sestavljen iz nepovratnih sredstev in posojila. Pomoč bo upravljala Komisija. Uporabljajo se posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti, ki so v skladu s finančno uredbo. Prvi obrok bo v skladu s pričakovanji izplačan v prvi polovici leta 2012. Drugi obrok, ki je odvisen od številnih ukrepov politike, bi bil lahko izplačan v drugi polovici leta 2012. Kot je pri instrumentu makrofinančne pomoči običajno, so izplačila odvisna od uspešno opravljenih pregledov izvajanja programa v okviru ECF aranžmaja MDS. Poleg tega bi se Komisija in kirgiške oblasti z memorandumom o soglasju dogovorili za posebne ukrepe strukturnih reform. Cilj Komisije bodo strukturne reforme, ki si prizadevajo izboljšati celotno makroekonomsko upravljanje in pogoje za vzdržno rast (na primer na področjih preglednosti in učinkovitosti upravljanja javnih financ, fiskalnih reform in finančne stabilnosti). Odločitev, da se polovica predlagane pomoči izplača v obliki nepovratnih sredstev in polovica v obliki posojil, je upravičena na podlagi razvojne ravni Kirgizistana (merjene po njegovem prihodku na prebivalca) in kazalnikov dolga. Poleg tega je v skladu obravnavo Kirgiške republike s strani Svetovne banke, Azijske razvojne banke in MDS, kot edine države Mednarodnega združenja za razvoj (IDA, International Development Association) z dostopom do aranžmajev financiranja pod zelo ugodnimi pogoji v teh institucijah. |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga predloga je člen 209 PDEU, saj se Kirgiška republika v skladu s členom 208 PDEU obravnava kot država v razvoju. Kirgiška republika v skladu s klasifikacijo Mednarodnega denarnega sklada spada med „nastajajoča gospodarstva in gospodarstva v razvoju“; po klasifikaciji Svetovne banke spada Kirgiška republika v skupino „gospodarstev z nizkim prihodkom“ in v skupino „držav IDA“; po klasifikaciji UN-OHRLLS[1] je Kirgiška republika uvrščena v kategorijo „neobalnih držav v razvoju“; po klasifikaciji Odbora za razvojno pomoč organizacije OECD pa je Kirgiška republika uvrščena na seznam „drugih držav z nizkim dohodkom“. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v deljeni pristojnosti EU. Načelo subsidiarnosti se uporablja, če ciljev ponovne vzpostavitve kratkoročne makroekonomske stabilnosti v Kirgiški republiki ne morejo zadostno uresničiti države članice same in jih laže uresniči Evropska unija. Glavni razlogi so proračunske omejitve na nacionalni ravni in potreba po močni usklajenosti donatorjev z namenom kar največjega obsega in največje učinkovitosti pomoči. |

Načelo sorazmernosti |

331 | Predlog je skladen z načelom sorazmernosti: omejen je na minimum, ki je potreben za uresničitev ciljev kratkoročne makroekonomske stabilnosti in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen. |

332 | Kot je ugotovila Komisija na podlagi ocen MDS v okviru aranžmaja ECF, znesek pomoči ustreza 12,4 % preostale vrzeli financiranja za obdobje 2011–2012. To je v skladu z običajno porazdelitvijo obremenitve za makrofinančne ukrepe. Ob upoštevanju pomoči, ki so jo Kirgiški republiki obljubili drugi bilateralni donatorji in multilateralni upniki se ocenjuje, da je to ustrezen delež bremena za EU. |

Izbira instrumentov |

342 | Drugi instrumenti ne bi bili primerni, ker so v odsotnosti okvirne uredbe za instrument makrofinančne pomoči, začasni sklepi Evropskega parlamenta in Sveta v skladu s členom 209 ali 212 PDEU pravi pravni instrument, ki je na voljo za tovrstno pomoč. Projektna finančna ali tehnična pomoč ne bi bila primerna ali zadostna za doseganje teh makroekonomskih ciljev. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU bi bila zmanjšanje pritiska na zunanje financiranje in pomoč pri oblikovanju stabilnega makroekonomskega okvira, vključno s spodbujanjem vzdržne plačilne bilance in proračunskega stanja, ter ustreznega okvira za strukturne reforme. Makrofinančna pomoč lahko, tako da pomaga vzpostaviti ustrezen splošni okvir za makroekonomske in strukturne politike, poveča učinkovitost ukrepov, financiranih v Kirgiški republiki na podlagi ostalih, bolj ozko osredotočenih finančnih instrumentov EU. |

Proračunske posledice |

401 | Del nepovratne pomoči (15 milijonov EUR) se bi financiral z odobritvami za prevzem obveznosti iz proračuna za leto 2012, in sicer iz proračunske vrstice 01 03 02 (makroekonomska pomoč), s plačili, ki se bodo izvajala v letu 2012. V skladu z Uredbo o Jamstvenem skladu[2] naj bi se oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada opravilo leta 2014 v znesku največ 1,35 milijona EUR. To ustreza 9 % posojila, ki znaša 15 milijonov EUR, izplačalo pa naj bi se leta 2012. |

Dodatne informacije |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

533 | Predlog vključuje določbo o prenehanju veljavnosti. Predlagana makrofinančna pomoč bi bila dana na razpolago za obdobje dveh let, ki se začne prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju. |

2. 2011/0458 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske Komisije[3],

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom[4],

ob upoštevanju naslednjega:

3. Sodelovanje EU in Kirgiške republike temelji na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (PCA, Partnership and Cooperation Agreement ), ki je začel veljati leta 1999. EU je Kirgiško republiko vključila v splošni sistem preferencialov (SSP).

4. Kirgiško gospodarstvo sta prizadela mednarodna finančna kriza v letu 2009 in etnično nasilje junija 2010, ki sta prekinila gospodarske dejavnosti, bistveno povečala javno porabo za obnovo in socialno pomoč in privedla do večje vrzeli v zunanjem in proračunskem financiranju.

5. Na srečanju donatorjev na visokem nivoju julija 2010 je mednarodna skupnost obljubila 1,1 milijarde USD nujne pomoči za okrevanje Kirgiške republike. EU je na srečanju donatorjev na visokem nivoju najavila, da bo zagotovila finančno pomoč do višine 117,9 milijona EUR.

6. Svet EU za zunanje zadeve je v svojih sklepih o Kirgiški republiki z dne 26. julija 2010 pozdravil prizadevanja nove kirgiške vlade za oblikovanje demokratičnega institucionalnega okvira in pozval Komisijo, da „ naj kirgiškim oblastem pri izvajanju njihovega programa reform še naprej zagotavlja pomoč, vključno z novimi programi pomoči, ter pripomore k trajnostnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju države“.

7. EU s politično in gospodarsko pomočjo, namenjeno nastajajoči parlamentarni demokraciji v Kirgiški republiki, pošilja politično sporočilo, da skladno s svojo politiko do regije iz Strategije za centralno Azijo 2007-2013 in skladno z izjavami voditeljev EU močno podpira demokratične reforme v centralni Aziji.

8. Gospodarsko prilagajanje in proces reformiranja Kirgiške republike sta podprta s finančno pomočjo Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Kirgiški organi so junija 2011 sprejeli triletni instrument za razširjeno kreditiranje MDS v višini 66,6 milijona SDR za pomoč državi.

9. EU namerava Kirgiški republiki zagotoviti sektorsko proračunsko pomoč v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje v celotni vrednosti 33 milijonov EUR za obdobje 2011–2013 za podporo reformam v socialnem varstvu in izobraževanju ter reformi upravljanja javnih financ.

10. Kirgiška republika je leta 2010 zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi zaprosila za makrofinančno pomoč Unije.

11. Glede na to, da je kljub makroekonomski pomoči MDS in Svetovne banke v plačilni bilanci še vedno prisotna preostala vrzel financiranja, in glede na ranljivost zunanjega položaja na zunanje šoke, ki zahteva ohranjanje zadostne stopnje deviznih rezerv, se ocenjuje, da je makrofinančna pomoč primeren odziv na prošnjo Kirgiške republike v trenutnih izjemnih razmerah. Program makrofinančne pomoči EU za Kirgiško republiko (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpira gospodarsko stabilizacijo države in program strukturnih reform.

12. Makrofinančna pomoč Unije ne bi smela le dopolnjevati programov in virov MDS in Svetovne banke, temveč bi morala zagotoviti tudi dodano vrednost vključenosti Unije.

13. Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna z ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih dejavnosti, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

14. Posebni cilji makrofinančne pomoči Unije morajo izboljšati učinkovitost, preglednost in odgovornost pri upravljanju javnih financ v Kirgiški republiki. Komisija bi morala te cilje redno spremljati.

15. Pogoji, na podlagi katerih se zagotavlja makrofinančna pomoč Unije, bi morali odražati glavna načela in cilje politike Unije do Kirgiške republike.

16. Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov EU, povezanih s to makrofinančno pomočjo, mora Kirgiška republika sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi s to pomočjo ter za boj proti tem pojavom. Prav tako bi morala Komisija opravljati ustrezne nadzore in Računsko sodišče ustrezne revizije.

17. Sprostitev finančne pomoči EU ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa.

18. S to pomočjo bo upravljala Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Ekonomsko-finančnemu odboru možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o dogodkih v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

19. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[5].

20. Pogoji gospodarske politike iz memoranduma o soglasju bodo priloženi makrofinančni pomoči Unije. Za zagotavljanje učinkovitosti in enotnih pogojev izvajanja se za pogajanja o teh pogojih s kirgiškimi organi pooblasti Komisija, pod nadzorom odbora držav članic iz Uredbe (EU) št. 182/2011. Ob dejstvu, da je pomoč omejena z najvišjim zneskom, je treba upoštevati drugi stavek člena 2(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, po katerem je sprejetje memoranduma o soglasju predmet svetovalnega postopka.

21. Kirgiška republika v skladu s klasifikacijo Mednarodnega denarnega sklada spada med „nastajajoča gospodarstva in gospodarstva v razvoju“; po klasifikaciji Svetovne banke Kirgiška republika spada v skupino „gospodarstev z nizkim prihodkom“ in v skupino „držav IDA“; po klasifikaciji UN-OHRLLS[6] je Kirgiška republika uvrščena v kategorijo „neobalnih držav v razvoju“; po klasifikaciji Odbora za razvojno pomoč organizacije OECD je Kirgiška republika uvrščena na seznam „drugih držav z nizkim dohodkom“. Tako se Kirgiška republika obravnava kot država v razvoju v skladu s členom 208 PDEU, kar upravičuje uporabo člena 209 PDEU, kot pravno podlago za ta sklep–

STA SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

22. Evropska unija zagotovi Kirgiški republiki makrofinančno pomoč v višini največ 30 milijonov EUR za pomoč gospodarski stabilizaciji države in za kritje njenih plačilnobilančnih potreb, kot so opredeljene v tekočem programu MDS. Od tega zneska bo največ 15 milijonov EUR zagotovljenih v obliki posojil in največ 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev predlagane makrofinančni pomoči je odvisna od odobritve proračuna za leto 2012 s strani proračunskega organa. Komisija se pooblasti, da si v imenu Evropske unije izposodi potrebna sredstva za financiranje posojilne komponente makrofinančne pomoči Unije. Rok zapadlosti posojila ne sme presegati 15 let.

23. Sprostitev finančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Kirgiško republiko, in v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kirgiško republiko ter Strategiji za centralno Azijo 2007–2013. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor o dejavnostih, povezanih z upravljanjem pomoči, in jima posreduje ustrezne dokumente.

24. Finančna pomoč Evropske unije se da na voljo za obdobje dveh let z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 2(1).

Člen 2

1. Komisija je pooblaščena, da se v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(2) dogovori s kirgiškimi organi o pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih v zvezi z makrofinančno pomočjo Evropske unije, ki se določijo v memorandumu o soglasju, ki vključuje časovni okvir za njihovo izpolnjevanje (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3). Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in upravičljivosti pomoči, vključno s sistemi za upravljanje javnih financ v Kirgiški republiki. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev. Podrobni finančni pogoji pomoči se določijo v sporazumu o nepovratnih sredstvih pomoči in sporazumu o posojilu, ki jih sklenejo Komisija in kirgiški organi.

2. Med izvajanjem finančne pomoči Evropske unije Komisija spremlja zanesljivost kirgiških finančnih ureditev, upravnih postopkov, mehanizmov notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo to pomoč, in upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira.

3. Komisija redno preverja, ali so gospodarske politike Kirgiške republike v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije in ali se zadovoljivo izpolnjujejo dogovorjeni pogoji gospodarske politike. Komisija pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Ekonomsko-finančnim odborom.

Člen 3

1. V skladu s pogoji iz odstavka 2 da Komisija finančno pomoč Evropske unije na voljo Kirgiški republiki v dveh obrokih, vsak od njiju pa je sestavljen iz nepovratnih sredstev in iz posojila. Višina vsakega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

2. Komisija se odloči o začetku izplačevanja obrokov na podlagi zadovoljivega izpolnjevanja pogojev gospodarske politike, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Drugi obrok se ne izplača prej kot v od sprostitve prvega obroka.

3. Sredstva Evropske unije se izplačajo nacionalni banki Kirgiške republike. V skladu z določbami, ki se določijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo državni blagajni Kirgiške republike kot končnemu upravičencu.

Člen 4

1. Najemanje in dajanje posojil, povezanih s posojilnim delom pomoči Evropske unije, se izvede v eurih z istim datumom valute, za Evropsko unijo pa ne pomeni spremembe rokov zapadlosti, tečajnega ali obrestnega tveganja ali drugega komercialnega tveganja.

2. Komisija na zahtevo Kirgiške republike sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.

3. Na zahtevo Kirgiške republike in kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil, lahko Komisija refinancira vsa ali del prvotnih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu s pogoji iz odstavka 1 in ne povzroči podaljšanja povprečnega roka zapadlosti zadevnega posojila ali povečanja zneska še dolgovanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

4. Vse stroške, ki jih ima Evropska unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Kirgiška republika.

5. Evropski parlament in Ekonomsko-finančni odbor se redno obveščata o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3.

Člen 5

Finančna pomoč Evropske unije se izvaja v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[7], in njenimi izvedbenimi pravili. Memorandum o soglasju, sporazum o posojilu in sporazum o nepovratnih sredstvih, ki se sklenejo s kirgiškimi oblastmi, bodo določili ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom. Da se zagotovi večja preglednost pri upravljanju in izplačevanju sredstev, se v memorandumu o soglasju, sporazumu o posojilu in sporazumu o nepovratnih sredstvih pomoči predvidi tudi nadzor, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, ki ga opravlja Komisija, ob vključitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam. Poleg tega se v navedenih dokumentih predvidijo tudi revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče, po potrebi tudi na kraju samem.

Člen 6

1. Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 7

1. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno njegovega izvajanja. V poročilu se opiše povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočo gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Kirgiške republike ter odločitvijo Komisije o izplačilu obrokov pomoči.

2. Najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadnem ocenjevanju.

Člen 8

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude

1.2. Zadevna področja ABM/ABB

1.3. Vrsta predloga/pobude

1.4. Cilji

1.5. Utemeljitev predloga/pobude

1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic

1.7. Načrtovani načini upravljanja

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

3.2. Ocenjeni učinek na odhodke

3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje

3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave

3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju

3.3. Ocenjeni učinek na prihodke

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki

Zadevna področja v okviru ABM/ABB[8]

Področje: Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve

Dejavnost: 03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve

Vrsta predloga/pobude

X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[9] .

( Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa .

( Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo .

Cilji

Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

„Spodbujanje blaginje izven meja EU“

Glavno področje dejavnosti, povezane z GD ECFIN, se nanaša na:

Razvijanje, spremljanje in izvajanje makrofinančne pomoči za partnerske tretje države, v sodelovanju z zadevnimi mednarodnimi finančnimi institucijami.

Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB

Specifični cilj št. 3: „Zagotavljanje makrofinančne pomoči tretjim državam pri reševanju njihovih težav s plačilno bilanco in za ponovno vzpostavitev vzdržnosti zunanjega dolga“

Zadevne dejavnosti AMB/ABB: Mednarodni gospodarski in finančni odnosi, svetovno upravljanje („global governance“).

Pričakovani izid in učinki

Predlagana pomoč za Kirgiško republiko je sestavljena iz posojila EU v višini 15 milijonov EUR in nepovratnih sredstev v višini največ 15 milijonov EUR (nepovratna sredstva se bodo financirala iz splošnega proračuna) z namenom prispevati k bolj vzdržnem stanju plačilne bilance. Nepovratna sredstva in posojilo bosta izplačana v dveh obrokih. Pomoč bo prispevala k premagovanju gospodarskih in socialnih težav v državi, ki so nastale zaradi etničnega in političnega nasilja ter kot posledica globalne finančne krize. Poleg tega bo pospešila strukturne reforme za povišanje vzdržne gospodarske rasti ter za izboljšanja upravljanja javnih financ.

Službe Komisije so izvedle predhodno oceno (glej delovni dokument Komisije, ki je priložen predlogu) med septembrom in oktobrom 2011. V tej oceni je bilo ugotovljeno, da je makrofinančna pomoč EU utemeljena.

Kazalniki izida in učinkov

Na organe, zlasti na Ministrstvo za finance Kirgiške republike, bo naslovljena zahteva po rednem poročanju službam Komisije o nizu kazalnikov. Ti organi bodo pred izplačilom drugega obroka pomoči tudi poslali celovito poročilo o skladnosti z dogovorjenimi pogoji politike.

Službe Komisije bodo še naprej spremljale upravljanje javnih financ, in sicer na podlagi operativnega ocenjevanja finančnih tokov in upravnih postopkov, ki se bodo v okviru priprav za ta ukrep izvajali v Kirgiški republiki. Delegacija Evropske unije v Kirgiški republiki bo zagotovila tudi redno poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ohranile tesne stike z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njune izkušnje, pridobljene pri njunih tekočih dejavnostih v Kirgiški republiki.

Za sedanji ukrep se naknadna ocena pripravi v dveh letih po izteku obdobja njegovega izvajanja.

V predlaganem sklepu Evropskega parlamenta in Sveta je predvideno letno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki bo vsebovalo oceno izvajanja tega ukrepa pomoči.

Utemeljitev predloga/pobude

Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

Izplačila pomoči bodo opravljena na podlagi zadovoljivih rezultatov pri izvajanju obstoječega triletnega dogovora med Kirgiško republiko in MDS v okviru razširjenega kreditnega aranžmaja (ECF). Poleg tega se Komisija s kirgiškimi organi dogovori o nekaterih posebnih pogojih politike, ki morajo biti izpolnjeni, preden Komisija sprosti drugi obrok. Ti ukrepi politike so v skladu z dogovori, ki jih je Kirgiška republika sklenila z MDS. Pred sprostitvijo pomoči službe Komisije v sodelovanju z nacionalnimi organi preverijo, ali so pogoji politike izpolnjeni.

Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije

Kirgiška republika je država v regiji, ki se je zavezala demokratičnim reformam. V okviru pomoči za premagovanje gospodarskega šoka v državi, ki sta ga povzročila globalna recesija in medetnični spopad, bo predlog makrofinančne pomoči prispeval k pospeševanju makroekonomske stabilnosti, gospodarskim reformam in političnemu napredku v državi. Ta pomoč dopolnjuje sredstva, ki jih dajejo na voljo mednarodne finančne ustanove, EU in drugi donatorji, ter tako prispeva k splošni učinkovitosti paketa finančne pomoči, o katerem se je dogovorila mednarodna skupnost donatorjev zaradi posledic krize.

Predlagani program bo poleg zagotavljanja finančnega učinka makrofinančne pomoči tudi krepil zavezanost vlade k reformam in njeno prizadevanje za tesnejše odnose z EU. Ta cilj bo med drugim izpolnjen tudi z ustreznim pogojevanjem izplačevanja pomoči. Gledano s širšega zornega kota, je program jasno sporočilo drugim državam v regiji, da je EU pripravljena podpreti države z gospodarskimi težavami, ki so se, podobno kot Kirgiška republika, pripravljene demokratizirati in politično reformirati.

Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj

Nedavne zunanje ocene programov makrofinančne pomoči kažejo, da je bila praksa izbiranja omejenega števila ključnih strukturnih reform uspešna, in svetujejo nadaljevanje te prakse ob vzdrževanju ustreznega spremljanja in tesnega političnega dialoga med celotnim obdobjem izvajanja te pomoči.

Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi relevantnimi instrumenti

EU je bila eden od večjih donatorjev in je na donatorski konferenci julija 2010 obljubila 117,9 milijona EUR za pomoč na več kritičnih področjih. Del teh obveznosti zapade pod instrumente za izredne razmere (kot je instrument za stabilnost – IfS in humanitarna pomoč ECHO). Drugi del, ki se črpa predvsem iz odobritev za instrument za razvojno sodelovanje (DCI) in iz odobritev drugih tematskih proračunskih vrstic, za povečanja in pospeševanja izplačevanja že odobrenih programov/projektov. Pomoč je usmerjena predvsem v razvoj podeželja in kmetijski sektor, izobraževalni sektor, socialno varnost ter pravne reforme. Pomoč iz DCI vključuje tudi podporni program za sektorsko politiko (SPSP) v višini 33 milijonov EUR v obdobju 2011–2013 za podporo reformam socialne zaščite, izobraževanja in upravljanja javnih financ. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU je pomoč za oblikovanje stabilnega makroekonomskega okvira, vključno s spodbujanjem vzdržne plačilne bilance in proračunskega stanja, ter ustreznega okvira za strukturne reforme.

Makrofinančna pomoč ne zagotavlja redne finančne pomoči in tudi ni namenjena za gospodarski in družbeni razvoj držav prejemnic. Izvajanje makrofinančne pomoči se prekine, takoj ko zunanje finančno stanje države spet postane vzdržno. Potem se uporabi redne instrumente EU za pomoč pri sodelovanju, zlasti neposredna proračunska podpora, ki jo določa DCI.

Makrofinančna pomoč je mišljena kot dopolnitev intervencij mednarodnih finančnih institucij; zlasti prilagoditvenih in reformnih programov v okviru MDS. Pomoč makroekonomske narave se sprosti le, če so izpolnjeni gospodarski in finančnopolitični pogoji.

Trajanje ukrepa in finančne posledice

X Časovno omejen predlog/pobuda

- X predlog/pobuda velja: 2 leti od začetka veljavnosti memoranduma o soglasju, kot je določeno v členu 1(4) predlaganega sklepa.

- X finančne posledice med 2012 do 2014 (zagotavljanja sredstev Jamstvenega sklada in naknadnega ocenjevanja)

( Časovno neomejen predlog/pobuda:

- izvedba z začetno fazo LLLL in LLLL,

- ki ji sledi polno delovanje.

Načrtovani načini upravljanja[10]

X Centralizirano neposredno upravljanje , ki ga izvaja Komisija

( Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na:

- ( izvajalske agencije,

- ( organe, ki jih ustanovita Skupnosti[11],

- ( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve,

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v relevantnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe.

( Deljeno upravljanje z državami članicami.

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami.

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite) .

Opombe

Pri spremljanju izvajanja pomoči se bo zahtevalo dejavno sodelovanje Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) in delegacij EU.

UKREPI UPRAVLJANJA

Določbe glede spremljanja in poročanja

Ta pomoč je makroekonomske narave in po svoji zasnovi skladna z gospodarskim programom, ki se izvaja s podporo MDS. Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi napredka pri izvajanju aranžmaja ECF in posebnih reformnih ukrepov, o katerih se je s kirgiškimi organi treba dogovoriti v memorandumu o soglasju. Organi, zlasti Ministrstvo za finance, bodo morali službam Komisije vsako četrtletje poročati o nizu kazalnikov in bodo pred izplačilom drugega obroka tega ukrepa predložili celovito poročilo o upoštevanju zahtev.

Službe Komisije bodo še naprej spremljale upravljanje javnih financ, in sicer na podlagi operativnega ocenjevanja finančnih tokov in upravnih postopkov, ki se bodo v okviru priprav za ta ukrep izvajali v Kirgiški republiki. Delegacija Evropske unije v Kirgiški republiki bo zagotovila tudi redno poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ohranile tesne stike z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njune tekoče dejavnosti v Kirgiški republiki.

V predlaganem sklepu Evropskega parlamenta in Sveta je predvideno letno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki bo vsebovalo oceno izvajanja tega ukrepa pomoči. Poleg tega se najpozneje dve leti po izteku obdobja izvajanja pomoči načrtuje tudi izvedba neodvisne naknadne ocene pomoči s strani Komisije ali njenih ustrezno pooblaščenih predstavnikov.

Sistem upravljanja in nadzora

Ugotovljena tveganja

S tem ukrepom makrofinančne pomoči so povezana fiduciarna tveganja, tveganja pri izvajanju zadevnih posebnih politik in splošna politična tveganja.

Obstaja tveganje, da se makrofinančna pomoč, ki ni namenjena specifičnim izdatkom (na primer tista, ki ni namenjena financiranju projektov), uporabi na goljufiv način. V splošnem je to tveganje povezano z dejavniki, kot so neodvisnost centralne banke, kakovost sistemov upravljanja in upravnih postopkov, nadzorne in pregledovalne funkcije v finančnih tokovih, varnost sistemov IT in ustrezne zmogljivosti notranje in zunanje revizije.

Kar zadeva tveganja pri izvajanju zadevne politike, je glavna predpostavka, da bo vlada Kirgiške republike ostala zavezana fiskalnemu prilagajanju in upoštevanju svojega sporazuma z MDS. To se bo preverjalo na podlagi rednega spremljanja kazalnikov uspešnosti in strukturnih meril, ki ga izvaja MDS. Obstaja tveganje, da vlada Kirgiške republike ne bo izpolnila pogojev programa MDS, ker se lahko izkaže, da je doseči cilje programa težje, kot se je pričakovalo, in ker se politične razmere v državi lahko spremenijo. Poleg tega je Kirgiška republika ranljiva za negativne sprememb v trgovini zaradi možnih zunanjih šokov. Vendar so pristojni organi do zdaj pokazali močno zavezanost sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami pri izvajanju programa reform. Dobri rezultati, ki so jih v Kirgizistanu dosegli v pretekli kratkoročni operaciji MDS, so razlog za optimizem.

Še vedno pa obstajajo tveganja, povezana z možnostjo ponovnega izbruha medetničnih trenj in s tem povezane politične nestabilnosti. V državi so 30. oktobra 2011 ob prisotnosti mednarodne misije za opazovanje izvedli predsedniške volitve, ki so potekale mirno. Zaradi nedavnih prizadevanj kirgiških oblasti za oblikovanje legitimnih demokratičnih institucij so politična tveganja za zdaj obvladljiva.

Načrtovani načini nadzora

Zagotavljanje makrofinančne pomoči bodo spremljali postopki pregledovanja, nadzora in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča.

Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

Službe Komisije izvedejo program operativnih ocen finančnih tokov in upravnih postopkov v vseh tretjih državah, ki prejemajo makrofinančno pomoč Evropske unije, katerega namen je izpolniti zahteve finančne uredbe, ki veljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti. Upoštevani so tudi sklepi razpoložljivih „ocen varnostnih ukrepov“ („Safeguards Assessments“) MDS in drugih zadevnih poročil MDS in Svetovne banke.

V Kirgiški republiki bodo službe Komisije s pomočjo ustrezno imenovanih zunanjih strokovnjakov izvedle operativno oceno finančnih tokov in upravnih postopkov pri Ministrstvu za Finance in v centralni banki. Ta pregled bo opravljen na področjih, kot so vodstvena struktura in organizacija, upravljanje in nadzor finančnih sredstev, varnost sistemov IT, zmogljivosti za notranjo in zunanjo revizijo ter neodvisnost centralne banke.

Predlagana pravna podlaga za makrofinančno pomoč Kirgiški republiki vsebuje določbo o ukrepih za preprečevanje goljufij. Ti ukrepi bodo podrobneje opredeljeni v memorandumu o soglasju. Predvideva se, da bo za dodelitev pomoči treba izpolniti številne posebne pogoje politike, predvsem na področju upravljanja javnih financ, da bi se okrepili učinkovitost, preglednost in odgovornost.

Poleg tega namerava Komisija pri določitvi pogojev politike, povezanih s finančno pomočjo, dati velik poudarek reformam upravljanja javnih financ.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

- Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

število [opis…...…………………………………….] | dif./ nedif. ([12]) | držav Efte[13] | držav kandidatk[14] | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe |

4 | 01 03 02 makroekonomska pomoč | dif. | NE | NE | NE | NE |

4 | 01 04 01 14 oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada | dif. | NE | NE | NE | NE |

Rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je treba oblikovati v skladu z Uredbo o skladu, kakor je bila spremenjena. V skladu s to uredbo se posojila določijo na podlagi neporavnanega zneska ob koncu leta. Znesek oblikovanja rezervacij se izračuna na začetku leta „n“ kot razlika med ciljnim zneskom in neto vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta „n – 1“. Ta znesek rezervacij se v letu „n“ vključi v predlog proračuna za leto „n + 1“, dejansko pa se plača z eno transakcijo na začetku leta „n + 1“ iz postavke „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ (proračunska vrstica 01 04 01 14). Na podlagi tega se 9 % (največ 1,35 milijona EUR) dejansko plačanega zneska upošteva v ciljnem znesku ob koncu leta „n – 1“ za izračun oblikovanja rezervacij sklada.

Proračunski vpis („p.m.“), iz katerega je razvidno proračunsko jamstvo za posojilo (15 milijonov EUR), se bo aktiviral le v primeru dejanskega uveljavljanja jamstva. Uveljavljanje proračunskega jamstva se ne pričakuje.

- Zahtevane nove proračunske vrstice: ne

Ocenjeni učinek na odhodke

Povzetek ocenjenega učinka na odhodke

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 4 | EU kot globalni partner |

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

-

Ocenjene potrebe po človeških virih

- ( Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov.

- X Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno)

Leto N | Leto N+1 | Leto N+2 | Leto N+3 | … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) |

( Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) |

XX 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) | 0.3 | 0.1 | 0.1 |

XX 01 01 02 (delegacije) |

XX 01 05 01 (posredne raziskave) |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: FTE)[22] |

XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) |

XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) |

10 01 05 02 (PU, UA, NNS za neposredne raziskave) |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ | 0.3 | 0.1 | 0.1 |

XX je zadevno področje ali naslov.

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Stroški za potrebno osebje se ocenjujejo na podlagi 30 % letnih odhodkov za uradnika stopnje AD5 – AD12.

Opis nalog:

Uradniki in začasni uslužbenci | Priprava memorandumov o soglasju in sporazumov o posojilu ali nepovratnih sredstvih, sodelovanje z organi ter mednarodnimi finančnimi institucijami, sodelovanje z zunanjimi strokovnjaki v zvezi z izvedbo operativne ocene in naknadnih vrednotenj, izvajanje pregledovalnih misij ter priprava poročil služb Komisije, priprava postopkov Komisije na področju upravljanja pomoči. |

Zunanje osebje |

Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- X Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

- ( Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

- ( Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[25].

Udeležba tretjih oseb pri financiranju

- V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.

Ocenjeni učinek na prihodke

- X Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.

- ( Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

- ( na lastna sredstva,

- ( na razne prihodke.

[1] Urad visokega predstavnika ZN za najmanj razvite države, neobalne države v razvoju in male otoške države v razvoju.

[2] Člen 5 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica). Oblikovanje rezervacij se dodeli iz postavke „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ (proračunska vrstica 01 04 01 14).

[3] UL C […], […], str. […].

[4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne … 2012 in Sklep Sveta z dne … 2012.

[5] UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

[6] Urad visokega predstavnika ZN za najmanj razvite države, neobalne države v razvoju in male otoške države v razvoju.

[7] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[8] ABM: upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

[9] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[10] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[11] Organi iz člena 185 finančne uredbe.

[12] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva.

[13] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino.

[14] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[15] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude (2012).

[16] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[17] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[18] Realizacije so dobavljeni izdelki in izvedene storitve (na primer: Število financiranih študentskih izmenjav, število zgrajenih km cest itn.).

[19] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2. „Posebni cilji …“.

[20] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[21] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[22] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak.

[23] V okviru zgornje meje za zunanje sodelavce iz odobritev za poslovanje (prej vrstice „BA“).

[24] Predvsem strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).

[25] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.