Povzetek Belgijski pravosodni sistem je še naprej predmet reform, ki zadevajo digitalizacijo in neodvisno upravljanje sodstva z viri, vendar pa je bil v preteklem letu dosežen le majhen napredek. Za digitalizacijo so v prihodnjih letih predvidene celovite in ambiciozne pobude. Prenos pooblastil za neodvisno upravljanje virov na sodstvo bo predvidoma dokončan do leta 2024, vzpostavljeno pa bo tudi orodje za merjenje delovne obremenitve. Visoki sodni svet še naprej sprejema ukrepe za izboljšanje delovanja pravosodnega sistema, zlasti s priporočili o sodnih preiskavah v zvezi z organi kazenskega pregona, spodbujanjem okvira za integriteto sodnikov in sprejetjem standardnih obrazcev za izboljšanje letnega poročanja pravosodnih organov. Razpoložljivost zadostnih človeških in finančnih virov ostaja izziv, vendar so v teku pobude za izboljšanje razmer. Napredek pri doseganju večje učinkovitosti pravosodja še vedno ovira pomanjkanje doslednih, zanesljivih in enotnih podatkov sodišč. Zaskrbljenost vzbujajo zlasti dolge zamude na nekaterih pritožbenih sodiščih. Ukrepi za preprečevanje korupcije so na splošno vzpostavljeni. Kljub temu pa še vedno ostajajo pomanjkljivosti, ki zadevajo preprečevanje nasprotja interesov za ministre in njihove svetovalce, preglednost prijave premoženjskega stanja ter dejavnosti lobiranja. Pandemija COVID-19 je negativno vplivala na preiskave korupcije. Protikorupcijski preventivni ukrepi se usklajujejo na zvezni ravni z več mrežami in platformami za sodelovanje. Dogovor o povečanju proračuna sodstva, zvezne policije in varnostnih služb je pozitiven element, za katerega se pričakuje, da bo okrepil boj proti korupciji. V teku je več razprav, da bi se predlagala potencialna nova pravila, s katerimi bi se okrepil protikorupcijski okvir. Celoviti predpisi o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti niso bili uvedeni. S posodobljenimi zakoni o medijih se je dodatno okrepila neodvisnost regulativnih organov za medije, zlasti z novo zahtevo po ustrezni utemeljitvi vsake odločitve za razrešitev vodje regulatorja ali članov njegovega kolegijskega organa. Regulatorji so prejeli tudi dodatna sredstva za izvajanje novih nalog. Regionalni organi so uvedli ukrepe za področje medijev, namenjene ublažitvi učinkov pandemije COVID-19, vključno s sredstvi za pomoč v izrednih razmerah. Kljub trdnemu okviru za zaščito novinarjev so bili nekateri med njimi tarča groženj in napadov, zlasti novinarke, poleg njih pa tudi novinarji in novinarke, ki pripadajo etničnim manjšinam, kar še posebej velja za spletno okolje. Svetovalna veja državnega sveta se še naprej sooča z izzivi pri učinkovitem izvajanju svojega mandata, da bi zagotovila kakovost zakonodaje. Višje sodišče je ugotovilo, da so bili ukrepi v zvezi s COVID-19 sprejeti na ustrezni pravni podlagi, s čimer je razveljavilo sodbo na prvi stopnji. Sprejet je bil zakon o pandemiji, ki je namenjen zagotovitvi nove pravne podlage za sprejetje izrednih ukrepov v času pandemije. Ustanovljena je bila nova zvezna institucija za človekove pravice, ki je sedaj operativna in pristojna za varstvo in spodbujanje človekovih pravic na zvezni ravni. Vlada je v okviru priprav na prihodnjo državno reformo napovedala obsežno posvetovanje z državljani. Civilna družba je vključena v vladne pobude, vendar se je kljub temu poročalo o nekaterih pomislekih glede financiranja.

I.Pravosodni sistem

Pravosodni sistem tvori 13 prvostopenjskih sodišč splošne pristojnosti, več specializiranih prvostopenjskih sodišč, pet višjih sodišč in vrhovno sodišče. Sodna veja državnega sveta opravlja tudi funkcijo najvišjega upravnega sodišča. Nestalno kazensko porotno sodišče obravnava najtežje kazenske zadeve. Ustavno sodišče je pristojno za nadzor nad ustavnostjo zakonodaje. Večina pristojnosti, povezanih s pravosodjem, zadeva zvezno raven. Neodvisnost sodstva in tožilstva je zapisana v ustavi. Neodvisni visoki sodni svet je odgovoren za zaposlovanje v sodstvu ter spodbujanje kakovosti sodstva prek nadzornih mehanizmov, kot so revizije, poleg tega pa je zadolžen tudi, da vladi in parlamentu na zahtevo ali lastno pobudo svetuje o zadevah, povezanih s pravosodjem. Kandidate za sodnike izbira visoki sodni svet, na funkcijo pa jih nato trajno imenuje vlada, in sicer na predlog ministra za pravosodje. Za splošno delovanje sodišč je odgovoren kolegij sodišč, ki ga tvorijo predsedniki sodišč. Te iz svojih vrst izvolijo predsedniki sodišč. Odvetnike iz različnih delov države predstavljata flamska odvetniška zbornica ter odvetniška zbornica francosko in nemško govoreče skupnosti. Belgija sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu (EJT).

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je pri splošnem prebivalstvu visoka, pri podjetjih pa povprečna. Na splošno je leta 2021 66 % širše javnosti in 58 % podjetij menilo, da je neodvisnost sodišč in sodnikov „zelo dobra“ ali „dokaj dobra“. Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva ostaja od leta 2016 dokaj nespremenjena, pri čemer je ta odstotek med letoma 2016 in 2019 naraščal, nato pa nekoliko upadel za podjetja ter se nekoliko povečal za splošno prebivalstvo.

Reforma izbirnega postopka za nadomestne sodnike je končana , etični okvir za vse člane sodstva pa je bil dodatno izboljšan. Zaradi pomislekov, ki jih je Svet Evrope izrazil glede sistema nadomestnih sodnikov , je bil z zakonom z dne 23. marca 2019 spremenjen pravosodni zakonik, da bi se izboljšala kakovost izbirnega postopka in veljavni okvir za integriteto . Reforma je usmerjena v povečanje neodvisnosti sodstva z izboljšanjem izbirnega postopka in okrepitvijo okvira za integriteto nadomestnih sodnikov . Po začetku veljavnosti zakona januarja 2020 sta bila istega leta razpisana dva izpitna roka za nadomestne sodnike, na katerih je bila uspešna približno tretjina kandidatov . Poleg tega zakon določa tudi, da so k upoštevanju splošnih etičnih načel zavezane vse kategorije članov sodstva, usposabljanje o etiki pa je predvideno za redne in tudi laične sodnike .

Nedavni incidenti so sprožili kritike glede spoštovanja varovanja poklicne skrivnosti odvetnikov. Po objavi informacij maja 2021, da se je na eni od policijskih postaj morda na skrivaj izvajalo videosnemanje srečanj med osumljenci in njihovimi odvetniki, je flamska odvetniška zbornica vložila uradno pritožbo pri odboru P . Prav tako se je javno odzvala francosko in nemško govoreča odvetniška zbornica, ki je poudarila pomen varovanja poklicne skrivnosti odvetnikov za pravno državo. V teku je kazenska preiskava, da bi se ugotovilo, kdo je vedel za to tehnično možnost, in razjasnilo, ali je bila uporabljena za snemanje zaupnih pogovorov med osumljenci in njihovimi odvetniki.

Kakovost

Na področju digitalizacije je bil dosežen majhen napredek, vendar so v prihodnjih letih predvidene ambiciozne pobude. Zaradi še vedno prisotne potrebe po izboljšanju digitalizacije pravosodnega sistema vlada načrtuje ambiciozne pobude, ki bodo po pričakovanjih uresničene do leta 2025 . To vključuje oblikovanje enotnega spletnega pravosodnega portala za državljane in podjetja, vzpostavitev enotnega sistema vodenja zadev za vsa sodišča, olajšanje digitalne predložitve zadev in vpogleda v spise, objavo večine sodne prakse na spletu ter omogočanje upravljanja virov za vzpostavitev pravosodnega sistema, ki temelji na podatkih. Uresničitev teh načrtov bi znatno izboljšala digitalizacijo civilnih in kazenskih sodišč, vendar pa pobude ne vključujejo tudi upravnega pravosodja. Kljub temu lahko zdaj stranke na flamskih upravnih sodiščih vložijo dokumente v sporih v elektronski obliki.

Postopek za dosego avtonomije sodstva pri upravljanju virov se nadaljuje . Kolegij sodišč in kolegij državnih tožilcev si še naprej prizadevata za dokončanje prenosa upravljanja virov na sodstvo, ki je v teku že več let. V letih 2022 in 2023 bi bilo treba vzpostaviti orodje za merjenje delovne obremenitve, ki je potrebno za optimalno razporejanje virov med sodišči . Cilj je doseči pristojnost sodstva za avtonomno upravljanje virov v letu 2024. Vlada se je pritožila zoper sodbo francosko govorečega prvostopenjskega sodišča v Bruslju z dne 13. marca 2020 , s katero je bila država obsojena, ker sodstvu ni zagotovila človeških virov v skladu z zakonskimi zahtevami. V teku je pritožba brez odložilnega učinka, vlada pa še ni izvedla vseh potrebnih postopkov za izvršitev sodbe . Visoki sodni svet še naprej preučuje, kako povečati privlačnost poklicne poti v sodstvu s ciljem, da bi se izvajanje konkretnih projektov začelo po koncu poletja 2021. Poleg tega je v prihodnjih letih predvideno povečanje finančnih sredstev za pravosodni sistem. Namen teh pobud je izboljšanje stanja na področju človeških in finančnih virov v pravosodnem sistemu.

Visoki sodni svet je izdal priporočila glede sodnih preiskav v zvezi z organi kazenskega pregona. Po uvedbi posebne preiskave o tekoči sodni preiskavi okoliščin smrti Jozefa Chovanca je visoki sodni svet 28. oktobra 2020 sprejel poročilo o preiskavi. Visoki sodni svet je priporočil, naj se izboljša komunikacija med različnimi pravosodnimi organi pri opravljanju preiskav, izpopolni protokol za sodne preiskave po primeru nasilja nad policijskimi silami ali nasilja, ki ga povzroči policija, ter vzpostavi mehanizem za redno in temeljito nadaljnje spremljanje teh primerov z vidika dejstev in dejanj v okviru preiskav. Visoki sodni svet je svoja priporočila predložil ministru za pravosodje, ki je tožilstvo pozval, naj jih skrbno preuči . Visoki sodni svet namerava po opravljeni sodni preiskavi, ki je bila uvedena 27. februarja 2018 , izvesti še nadaljnjo preiskavo . Visoki sodni svet bo spremljal tudi nadaljnje ukrepanje na podlagi svojih priporočil.