ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in zlasti člena 9(2) Uredbe,

(4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

(5)Danska je trenutno v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. V konvergenčnem programu za leto 2016 vlada načrtuje izboljšanje nominalnega salda, pri čemer naj bi bil uravnotežen proračun dosežen v letu 2020. Srednjeročni proračunski cilj, tj. primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v strukturnem smislu, naj bi bil dosežen v letu 2016. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v letu 2020 znašal 35,1 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, je verjeten. Na podlagi pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 naj bi Danska v letih 2016 in 2017 dosegla priporočeno fiskalno prilagoditev. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da bo Danska izpolnjevala določbe Pakta za stabilnost in rast.

(6)Predpogoj za trajnostno rast na Danskem je zagotavljanje ponudbe delovne sile ob staranju prebivalstva. Namen niza večjih reform trga dela v zadnjih letih je zlasti povečati spodbude za delo in učinkovitost aktivnih politik trga dela. Te reforme bi lahko Danski pomagali pri doseganju njenih ciljev iz strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja in vzdržnosti danskega modela socialnega varstva. Vendar nacionalni cilj iz strategije Evropa 2020 glede socialnega vključevanja, tj. zmanjšati število ljudi, ki živijo v gospodinjstvih z zelo nizko delovno intenzivnostjo, še zdaleč ni dosežen. Vključevanje na trg dela in izboljšanje zaposljivosti prikrajšanih skupin ostajata izziv. To velja zlasti za ljudi z migrantskim ozadjem zunaj EU, vključno s tistimi, ki dalj časa prebivajo na Danskem, ter mlade z nizko doseženo stopnjo izobrazbe. Ukrepi za vključitev v zaposlovanje, ki so bili dogovorjeni v okviru tristranskih pogajanj v letu 2016, bi lahko izboljšali položaj novo prispelih beguncev in migrantov. Vendar je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovitejšo vključitev drugih marginaliziranih skupin na trg dela.

(7)Za ohranitev razmeroma visoke ravni socialnega varstva, ki jo zagotavlja Danska, je potrebno izboljšati rast produktivnosti. Vendar je produktivnost v zadnjih dveh desetletjih rasla počasi. Eden od ugotovljenih dejavnikov, ki so k temu prispevali, je stalno pomanjkanje konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti v maloprodaji in gradbeništvu. Danska mora zato okrepiti prizadevanja za izboljšanje produktivnosti v gradbenem sektorju z odpravo ovir in zagotovitvijo sorazmernih sistemov dovoljenj, kadar se taki sistemi zdijo potrebni. Prav tako mora zmanjšati omejitve za maloprodajna podjetja, zlasti z izvajanjem reform, ki jih je začrtala vlada.

(8)Skupna raven naložb na Danskem je vse od občutnega zmanjšanja zasebnih naložb v času gospodarske krize nizka. To deloma odraža nizke stanovanjske naložbe po zlomu nepremičninskega trga in neizkoriščene zmogljivosti v podjetniškem sektorju. Spodbujanje naložb bi Danski pomagalo okrepiti gospodarsko rast in povečati produktivnost. Ugotovljene so bile ovire za naložbe v storitvenem sektorju in v raziskave. Maloprodajni in gradbeni sektor se soočata z ovirami za vstop na trg, ki nato vplivajo na konkurenčnost in rast produktivnosti. Država bi lahko okrepila prizadevanja za preoblikovanje rezultatov univerzitetnih raziskav v poslovne inovacije.

(9)V okviru evropskega semestra je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Danske in jo objavila v poročilu o državi za leto 2016. Prav tako je ocenila konvergenčni program in nacionalni program reform ter upoštevanje priporočil, ki jih je Danska prejela v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Evropske unije z vključitvijo prispevka na ravni EU v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko na Danskem, temveč tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporočila v okviru evropskega semestra so izražena v priporočilih 1 in 2 spodaj.

(10)Svet je ob upoštevanju te ocene preučil konvergenčni program, njegovo mnenje pa je izraženo zlasti v priporočilu 1 spodaj –

PRIPOROČA, da Danska v obdobju 2016–2017 ukrepa tako, da:

1.Spoštuje srednjeročni proračunski cilj v letu 2016 in doseže letno fiskalno prilagoditev v višini 0,25 % BDP za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2017.

2.Poveča produktivnost ter naložbe zasebnega sektorja s povečanjem konkurence v domačem storitvenem sektorju, zlasti z olajšanjem vstopa na trg v maloprodajnem in gradbenem sektorju. Spodbudi sodelovanje med podjetji in univerzami.

V Bruslju,