SPOROČILO KOMISIJE

Smernice za države članice v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami iz Rusije in Belorusije zaradi vojaške agresije proti Ukrajini in omejevalnih ukrepov iz nedavnih uredb Sveta o sankcijah (1)

(2022/C 151 I/01)

Evropska unija je odprta za tuje naložbe, ki so bistvenega pomena za našo gospodarsko rast, konkurenčnost, zaposlovanje in inovacije. Številna evropska podjetja so dobro vključena v globalne dobavne verige, ki morajo delovati še naprej. EU bo ostala privlačen cilj za neposredne tuje naložbe. Vendar naša odprtost ni brezpogojna in jo je treba uravnotežiti z ustreznimi orodji za zaščito naše varnosti in javnega reda.

EU je v odziv na neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini, ki jo dejavno podpira Belorusija, sprejela obsežen in zanesljiv sveženj omejevalnih ukrepov (v nadaljnjem besedilu: sankcije) proti Rusiji in Belorusiji. Sankcije proti Rusiji so zasnovane tako, da spodkopavajo sposobnost Kremlja za financiranje vojne, povzročajo jasne gospodarske in politične stroške tistim v ruski politični eliti, ki so odgovorni za invazijo, in zmanjšujejo gospodarsko bazo Rusije. Ker Belorusija prispeva materialno pomoč za rusko invazijo, je EU sprejela dodatne sankcije proti Belorusiji. Sankcije proti Belorusiji naj bi imele podoben učinek.

Uredba (EU) 2019/452 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o pregledu neposrednih tujih naložb) določa bistven okvir na ravni EU, v katerem lahko Evropska komisija in države članice usklajujejo ukrepe na področju tujih naložb, da bi zagotovile zaščito varnosti in javnega reda, če take cilje ogrožajo neposredne tuje naložbe. Države članice lahko pregledajo tudi naložbe, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb, če se tak nadzor izvaja v skladu z določbami Pogodbe o prostem pretoku kapitala in ustanavljanju.

Čeprav gre pri pregledu neposrednih tujih naložb in sankcijah za ločena pravna instrumenta z različnim namenom in načinom delovanja, je treba zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini skrbneje spremljati ruske in beloruske neposredne naložbe na enotnem trgu. To ne zadeva zgolj naložb oseb ali subjektov, za katere veljajo sankcije. V sedanjih okoliščinah obstaja povečano tveganje, da bi se pri kakršni koli naložbi v strateška sredstva v EU, ki je v neposredni ali posredni zvezi z osebo ali subjektom, ki je povezan z rusko ali belorusko vlado oziroma je pod nadzorom ali vplivom ruske ali beloruske vlade, pojavili utemeljeni razlogi za ugotovitev, da bi naložba lahko ogrozila varnost ali javni red v državah članicah.

Poleg tega se sankcije EU uporabljajo za vse osebe na ozemlju Unije, za vse pravne osebe, subjekte ali organe na ozemlju Unije ali zunaj njega, ki so registrirani ali ustanovljeni v skladu z zakonodajo katere koli države članice, ter za vse pravne osebe, subjekte ali organe, povezane s kakršnim koli poslom, ki se v celoti ali delno opravi znotraj Unije. Zato lahko omejevalni ukrepi EU na več načinov vplivajo na neposredne naložbe iz Rusije in Belorusije. Poslovnih transakcij z osebami in subjekti, uvrščenimi na seznam, ni mogoče zakonito izvajati, razen če to izjemoma dovoljuje zakonodaja, banke EU pa zamrznejo plačila, prejeta od katere koli ruske banke, ki je uvrščena na seznam in za katero velja zamrznitev sredstev. Ta pravila so podrobneje navedena v Prilogi k temu sporočilu.

Komisija je v svojih preteklih sporočilih, vključno s sporočilom o pregledu trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (3), vse države članice pozvala, naj vzpostavijo in uveljavijo polno delujoč mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb za obravnavanje primerov, ko bi prevzem ali nadzor določene družbe, infrastrukture ali tehnologije pomenil tveganje za varnost ali javni red v EU. V sedanjih razmerah je to še toliko bolj nujno.

V obstoječi institucionalni ureditvi so za pregled neposrednih tujih naložb odgovorne države članice. V 18 državah članicah že veljajo nacionalni mehanizmi pregleda (4). Pri pregledu neposrednih tujih naložb bi bilo treba upoštevati vpliv na varnost in javni red Unije kot celote. Pri ugotavljanju, ali lahko neposredna tuja naložba vpliva na varnost ali javni red, lahko države članice upoštevajo zlasti, ali je tuji vlagatelj neposredno ali posredno pod nadzorom vlade, vključno z državnimi organi ali oboroženimi silami tretje države, tudi prek lastniške strukture ali znatnega financiranja; ali je bil tuji vlagatelj že vključen v dejavnosti, ki so vplivale na varnost ali javni red v državi članici; oziroma ali obstaja resno tveganje, da se tuji vlagatelj ukvarja z nezakonitimi ali kriminalnimi dejavnostmi (5).

Področje uporabe uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb je omejeno na primere, ko prevzem subjekta EU vključuje neposredno naložbo enega ali več subjektov s sedežem zunaj Unije. Nasprotno pa primeri, ki vključujejo le naložbe enega ali več subjektov, ki ima sedež v Uniji, v drugi državi članici, ne spadajo na področje uporabe Uredbe, razen za transakcije, ki so del sheme izogibanja, vzpostavljene z objektivnim rezultatom izogibanja uporabi Uredbe. Vendar so lahko take naložbe predmet nacionalnih kontrol ali mehanizmov pregleda in možno je ukrepanje v skladu s pravom Unije in zlasti določbami Pogodbe o prostem pretoku kapitala in svobodi ustanavljanja.

V sedanjih razmerah obstaja znatno povečano tveganje, da bi neposredne tuje naložbe ruskih in beloruskih vlagateljev lahko ogrozile varnost in javni red. Zato bi bilo treba take neposredne tuje naložbe v okviru veljavnih pravil sistematično preverjati in natančno pregledovati. Ta tveganja so lahko izrazitejša zaradi obsega ruskih naložb v EU in intenzivnosti poslovnih odnosov med podjetji iz EU in Rusije v preteklosti. Poleg tega je treba posebno pozornost nameniti grožnjam, ki jih predstavljajo naložbe oseb ali subjektov, ki so povezani z vladama Rusije in Belorusije oziroma ki so pod nadzorom ali vplivom teh vlad, saj za navedeni vladi obstaja močna spodbuda, da se vmešavata v kritične dejavnosti v EU in da v ta namen uporabita svojo zmožnost za nadzor ali usmerjanje ruskih in beloruskih vlagateljev v EU.

V ta namen Evropska komisija države članice poziva, naj:

— sistematično uporabljajo svoje mehanizme pregleda za oceno in preprečevanje groženj, povezanih z ruskimi in beloruskimi naložbami, zaradi varnosti in javnega reda,

— zagotovijo tesno sodelovanje med nacionalnimi organi, ki so pristojni za sankcije (6), in nacionalnimi organi, ki so pristojni za preglede naložb v okviru izvajanja sankcij EU ter za ugotavljanje kršitev in nalaganje kazni,

— v celoti izvajajo uredbo o pregledu neposrednih tujih naložb, tudi z dejavnim sodelovanjem v mehanizmu sodelovanja med samimi državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, da bi obravnavale tveganja v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami iz Rusije in Belorusije, povezana z varnostjo ali javnim redom,

— zagotovijo polno skladnost z zahtevami direktive o preprečevanju pranja denarja (7), da se prepreči zloraba finančnega sistema EU, ter

— zagotovijo tesno sodelovanje med organi držav članic za pregled, nacionalnimi organi, ki so pristojni za sankcije, nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in mednarodnimi finančnimi institucijami, katerih delničarji so države članice, da se opredelijo naložbe, zlasti iz Rusije in Belorusije, ki bi lahko vplivale na varnost ali javni red v EU, in olajšujejo polno spoštovanje sankcij pri dejavnostih, ki jih podpirajo navedeni javni naložbeni subjekti.

Komisija poziva države članice, ki trenutno nimajo mehanizma pregleda ali katerih mehanizmi pregleda ne zajemajo vseh zadevnih transakcij v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami ali ne omogočajo pregleda pred izvedbo naložb, naj nujno vzpostavijo celovit mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb, medtem pa uporabijo druge ustrezne pravne instrumente za obravnavo primerov, v katerih bi prevzem ali nadzor določene družbe, infrastrukture ali tehnologije ogrožal varnost ali javni red v EU.

Komisija poziva države članice, ki so v postopku vzpostavitve takega mehanizma pregleda, naj pospešijo sprejetje mehanizma in pripravijo njegovo izvajanje, tudi tako, da ga podprejo z ustreznimi viri.

Nazadnje, v Prilogi k temu sporočilu so opisani tudi pogoji, pod katerimi se državam članicam lahko dovoli, da uvedejo omejitve v zvezi s prostim pretokom kapitala in svobodo ustanavljanja. Zunaj okvira EU za pregled neposrednih tujih naložb se države članice, ki so uvedle ukrepe, v skladu s katerimi lahko pregledajo naložbe znotraj EU, da bi sorazmerno sledile legitimnim ciljem javne politike, močno spodbujajo, naj te mehanizme v zvezi z naložbami pod končnim nadzorom ruskih ali beloruskih oseb ali subjektov v največji možni meri uporabijo in tako obravnavajo tveganja, izpostavljena v tem sporočilu.

(1) Uredba sveta (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 229, 31.7.2014, str. 1), in njene spremembe ter Uredba Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji (UL L 134, 20.5.2006, str. 1) in njene spremembe.

(2) Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79I, 21.3.2019, str. 1).

(3) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021) 66 final).

(4) Za popoln seznam nacionalnih mehanizmov pregleda in povezave na nacionalno zakonodajo glej http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157946.htm

(5) Člen 4 uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb.

(6) Seznam nacionalnih organov, pristojnih za sankcije, je na voljo na povezavi: https://www.sanctionsmap.eu/#/main/authorities.

(7) Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).