SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.12.2008 
SEC(2008) 3056 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument 
Predlog  
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustan ovitvi Evropskega sklada za prilagoditev 
globalizaciji 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 867 kon č.} 
{SEC(2008) 3055} 
 
SL 2   SL UVOD 
Ob upoštevanju obsega in hitros ti sedanje gospodarske krize je bilo treba prilagoditi predlog, 
ki je bil pripravljen v okviru sedanje ocene u činka. Komisija je v Evropskem na črtu za 
oživitev gospodarstva, ki ga je sprejela 26. novembra 2008, napovedala, da bo kot del odziva 
Evrope na krizo predlagala razširitev podro čja uporabe ESPG in ga spremenila v instrument 
za zgodnjo in u činkovitejšo pomo č v skladu s temeljnimi na čeli solidarnosti in socialne 
pravičnosti. Zato je bila v kon čni predlog vklju čena razširitev podro čja uporabe na „resne 
motnje v gospodarstvu zaradi globalizacije“, tj. element, ki ni bil obravnavan v razli čici 
ocene učinka, ki je bila pred ložena odboru za oceno u činka.  
Ocena učinka zadeva predvideni pregled Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega 
sklada za prilagoditev globalizac iji („Uredba ESPG“), katere člen 20 dolo ča, da lahko 
Komisija predlaga pregled Uredbe na  podlagi svojega prvega letnega poro čila. Komisija je 
poročilo o prvem letu delovanja ESPG sprejela 2. julija 2008 in v njem navedla, da bo 
preučila načine za izboljšanje u činkovitosti ESPG. Ocena u činka je bila izvedena med julijem 
in septembrom 2008. Zaradi kratkih rokov za dos eganje napredka v sedanjem Evropskem 
parlamentu so bila med pripravo ocene u činka opravljena posvetova nja ad hoc z drugimi 
zadevnimi službami. 
Komisija se je dvakrat posv etovala s strokovnjaki in soci alnimi partnerji iz držav članic: prvi č 
julija 2008 z vprašalnikom v zvezi z delovanj em in upravljanjem ESPG ter možnimi 
izboljšavami, opredeljenimi v letnem poro čilu ESPG, drugi č pa na konferenci predstavnikov 
držav članic in drugih zainteresiranih strani  v Bruslju 4. septembra 2008. Poleg stališ č, ki so 
jih v posvetovanjih izrazile države članice in druge zainteresirane  strani, so bili pri oceni 
učinka uporabljeni tudi ustrezni zunanji podatki. Pri pregledu so se upoštevala mnenja odbora 
za oceno u činka. 
OPREDELITEV TEŽAV  
ESPG je bil ustanovljen decembra 2006, da bi la hko Evropska unija izkazala solidarnost in 
zagotovila podporo delavcem, ki postanejo pres ežni zaradi velikih strukturnih sprememb 
svetovnih trgovinskih tokov, ki jih povzro ča globalizacija. Zajema obdobje 2007–2013 in ima 
na voljo letni prora čun, ki znaša najve č 500 milijonov EUR, za podporo ukrepom aktivne 
politike trga dela, kot so pomo č z nadomestili za iskanje zaposlitve, usposabljanje in 
mobilnost. V oceni u činka prvotnega pred loga Uredbe ESPG1 je bilo predvideno, da bi lahko 
ESPG podpiral od 35 000 do 50 000 delavcev na leto, pri čemer bi vsakemu namenil med 
10 000 in 20 000 EUR. 
Rezultati delovanja ESPG po prvi h 18 mesecih so bistveno nižji od predvidenih: v letu 2007 
in prvi polovici leta 2008 je ESPG pr ejel 12 vlog za dodelitev podpore iz 8 držav članic, kar 
skupno pomeni 67,5 milijona EUR podpore v okviru ESPG za 15 000 delavcev ter povpre čen 
znesek 4 500 EUR na delavca. 
Poleg tega je Komisija v Evropskem na črtu za oživitev gospodarstva ugotovila, da je treba v 
okviru odziva na krizo pove čati učinkovitost ESPG kot instrumenta za zgodnjo pomo č in v 
                                                 
1 SEC(2006)274, spremni dokument h COM(2006) 91 kon č. 
 
SL 3   SL celoti izkoristiti njegov potencial . Sedanja uredba ESPG dolo ča, da so do podpore upravi čeni 
le delavci, ki so odpuš čeni zaradi spremenjenih trgovins kih tokov. Vendar svetovna kriza ne 
vpliva na realno gospodarstvo in  zaposlovanje le z (mednar odno) trgovino, ampak tudi na 
številne druge na čine. Poleg znižanja praga za podporo Komi sija predlaga, da se v opredelitev 
upravičenosti do pomo či ESPG vklju čijo spremembe, da bo zajeto tudi odpuš čanje, ki je 
posledica resnih motenj v gospodarstvu, in se tako neposredno odzovemo na vplive krize na 
področju zaposlovanja. Tako bo lahko ESPG zagotovil podporo ve čjemu številu delavcev, ki 
so dejansko presežni zaradi globali zacije, ampak jim do zdaj ni bilo mogo če pomagati. 
Ključna vprašanja so: 
• ali sedanji ESPG izpolnjuje navedeni cilj soli darnosti, tj. ali je ESPG na voljo zadevnim 
presežnim delavcem; 
• ali dejavnosti ESPG ustrezajo potrebam posameznikov; in 
• ali je ESPG primeren instrument za soo čanje s svetovno finan čno krizo. 
ERM (European Restructuring Monitor) je le ta 2007 zabeležil 66 primerov prestrukturiranja 
podjetij, v katere je bilo vklju čenih več kot 1 000 delavcev, poleg tega pa še 38 primerov v 
prvi polovici leta 2008, v prim erjavi z 12 primeri ESPG v letih 2007 in 2008. Podatki ERM 
zajemajo vse zabeležene dogodke ne glede na nji hovo naravo in nekateri od njih jasno 
odstopajo od sedanje opredelitve upravi čenosti ESPG. Vendar so države članice obvestile 
Komisijo, da bi lahko tudi  v okviru sedanjih pravil predložile vloge za pomo č ESPG, vendar 
jih zaradi številnih razlogov nis o. Dokazi, ki so jih predložile nacionalne uprave, in mnenja, 
izražena med posvetovanjem, nakazujejo, da mo rda obstajajo primeri, v katerih se odpuš čanje 
navezuje na daljše časovno obdobje in onemogo ča doseganje praga v okviru referen čnega 
obdobja. V kratkih referen čnih obdobjih je zlasti težko zbrati informacije na regionalni in 
lokalni ravni.  
Prav tako je ERM zabeležil 73 dogodkov, ki vklju čujejo od 500 do 1 000 delavcev, in za 
nekatere med njimi je tako kot za ve čje primere zelo verjetno, da  so posledica sprememb 
mednarodnih trgovinskih tokov. Vendar ti delavci, odpuš čeni zaradi spremenj enih trgovinskih 
tokov, zaradi sedan jih meril upravi čenosti niso upravi čeni do pomo či ESPG. 
Glede na to je mogo če ugotoviti, da je cilj solidarnosti E SPG v skladu s sedanjimi pravili le 
delno izpolnjen in da se lahko te razmere rešijo z znižanjem praga odpuš čanja za vloge ESPG 
s 1 000 na 500 delavcev. 
Glede vprašanja, ali ukrepi ESPG ustrezajo pot rebam posameznih delavcev, analiza primerov 
ESPG, pogosto postavljena vprašanja Komi siji ter prispevek strokovnjakov in drugih 
zainteresiranih strani iz držav članic kažejo, da kombinacija zahtev (zlasti izvajanje 
usklajenega svežnja prilagojenih storitev  v obdobju 12 mesecev) negativno vpliva na 
kakovost ukrepov in ne zagotavlja dovolj časa, da bi lahko ukrepi uspešno prispevali k 
ponovnemu vklju čevanju predvsem najbolj izpostavljen ih delavcev v delovno razmerje. Zato 
se predlaga podaljšanje obdobja izvajanja na 24 mesecev.  
Da bi sofinanciranje ESPG postalo privla čnejše za države članice, se predlaga, da se zviša 
tudi splošna stopnja pomo či na 75 %, da bo bolj usklajena s strukturnimi skladi. 
 
SL 4   SL CILJI 
Splošni politi čni cilj je Uniji zagotoviti u činkovit instrument, s katerim bi se na prilagodljiv in 
verodostojen na čin odzvala na resne gospodarske mo tnje, nastale zaradi globalizacije. 
Poseben politi čni cilj je spremeniti ESPG v uspešnejši  in bolj prilagodljiv instrument tako, da 
se razširi podro čje uporabe Sklada in pove ča njegova u činkovitost pri ponovnem vklju čevanju 
delavcev, ki so postanejo presežni zar adi globalizacije, v delovno razmerje. Na črtovani 
operativni cilji so: (1) prilagoditi merila upravi čenosti tako, da bodo bolje odražala zna čilnosti 
trga dela; (2) zagotoviti ve čjo učinkovitost ukrepov v zvezi s ponovno vklju čitvijo; (3) 
zagotoviti, da bo sofinanciranje ESPG za države članice privla čnejše; (4) zagotoviti enako 
obravnavanje vseh delavcev, ki so jih prizad ele razmere na svetovnih trgih; (5) izboljšati 
kakovost vlog in ukrepov ter (6) zagotoviti pr avno varnost v zvezi z neopredeljenimi 
ključnimi elementi iz sedanje uredbe ESPG. 
MOŽNOSTI POLITIKE IN OCENA  
Glede na socialni, gos podarski in prora čunski vpliv so bile ocenjene štiri možnosti, pri čemer 
tretja možnost vklju čuje dve razli čici. 
• V skladu z možnostjo 1, „ brez sprememb “, bi se uporabljala nespremenjena Uredba ESPG. 
Prednosti te možnosti zadevajo stalnost v smislu zakonodajnega okvira in prakti čnih 
vidikov izvajanja ukrepov, ki se financiraj o iz ESPG. Ker je bila stopnja množi čnega 
odpuščanja v letih 2007 in 2008 izjemno nizka, bi po pri čakovanjih število dogodkov, 
upravičenih do pomo či ESPG, v letu 2009 in pozneje podvojilo. 
• V skladu z možnostjo 2, „ brez sprememb z izboljšavami “, bi se uvedle številne operativne 
izboljšave, ne da bi se spremenila  Uredba ESPG. Te izboljšave bi vklju čevale: 
poenostavitev postopkov in zahtev za vloge; uporabo sedanjih mrež za spodbujanje 
zanimanja za ESPG med možnim i zainteresiranimi stranmi in  izmenjavo dobrih izkušenj; 
pojasnitev upravi čenosti storitvenega sektorja ter ukre pov, kot so nadomestila za mobilnost 
in mikrokrediti; okrepitev de javnosti v zvezi z ozaveš čanjem za ve čjo prepoznavnost 
ESPG. Vendar bi bil zaradi  številnih pomanjkljivosti te  možnosti ESPG kot finan čni 
instrument manj u činkovit, kot je predvidel zakonodajalec. Države članice bi se še naprej 
soočale s težavami pri izpolnjevanju meril za pomo č in zaradi kratkega obdobja 
financiranja bi bilo še vedno težko zagotoviti ukrepe, ki  bi ustrezali potrebam zadevnih 
delavcev. 
V skladu z možnostjo 3, „ izboljšave in operativne spremembe “, je Komisija v zvezi z merilom 
upravičenosti ocenila dve razli čici: 
• „V skladu z razli čico A: trgovina“ iz mož nosti 3 bi merilo upravi čenosti še naprej ostajale 
spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, vendar bi se Uredba  ESPG spremenila v zvezi 
z naslednjim: mejna vrednost za odpuš čanja se zniža s 1 000 na 500; med upravi čence do 
podpore ESPG se vklju čijo tudi delavci, ki so bili odpuš čeni pred za četkom referen čnega 
obdobja; obdobje za izvajanje podpore ESPG se  podaljša z 12 mesecev na 24 mesecev; na 
pobudo Komisije se razjasni višina zneska za tehni čno pomoč in razširi obseg tehni čne 
pomoči z vključitvijo v prihodnost usmerjenih dejavnos ti; pojasni se pomen „uporabe“ 
finančnega prispevka; pove ča se splošna stopnja podpore ES PG s 50 % na 75 % celotnih 
stroškov. „Razli čica A: trgovina“ možnosti 3 bi omogo čila, da bi bilo ve čje število 
presežnih delavcev daljše obdobje upravi čenih do pomo či ESPG. To bi zelo pozitivno 
 
SL 5   SL vplivalo na ponovno vklju čitev v delovno razmerje in u činkovitost sofinanciranih ukrepov. 
Vendar v skladu s to možnostjo ESPG ne bi mogel zagotoviti enakega obravnavanja 
delavcev, ki so odpuš čeni zaradi velikih spreme mb na svetovnih trgih. 
• V skladu z „razli čico B: trgi“ iz možnosti 3 bi se Uredba ESPG spremenila, kot je 
navedeno zgoraj, z eno razliko: poleg veli kih sprememb v svet ovnih trgovinskih tokovih 
upravičenost bi bile zajete tudi velike spreme mbe na svetovnih trgih, kot so spremembe 
proizvodnje in tehnologije proizvoda, sprememb e organizacije proizvodnje (kot je zunanje 
izvajanje), dostop do surovin in vložkov ter njihova cena. „Razli čica B: trgi“ možnosti 3 bi 
združevala pozitiven vpliv  zgoraj opisane razli čice ter ve čjo solidarnost in socialno 
vključenost zaradi razširitve obs ega dogodkov v zvezi z globalizacijo, ki so upravi čeni do 
podpore ESPG.  
• V skladu z možnostjo 4, „izboljšave in operativ ne spremembe kot odziv na resne motnje v 
gospodarstvu zaradi globaliz acije“, bi se Uredba spremenila v smislu zgoraj navedene 
različice „trgovina“, venda r bi se njeno podro čje uporabe bolj razširilo kot v okviru 
možnosti „trgi“, zato bi ta možnost vklju čevala vse pozitivne elemente drugih možnosti ter 
poleg tega omogo čila, da bi se ESPG bolje odzival na potrebe, ki so posledica svetovne 
finančne krize. 
SKLEPNA UGOTOVITEV  
Na podlagi analize, ki jo je izvedla Komisi ja, je razvidno, da mož nost 4 „izboljšave in 
operativne spremembe kot odziv na resne motnje v gospodarstvu zaradi globalizacije“ 
zagotavlja vse ugodnosti drugih možnosti, omogo ča obsežnejšo obravnavo dogodkov v zvezi 
z globalizacijo in vklju čitev večjega števila delavcev, ki bi prejemali pomo č iz ESPG. Zato se 
šteje, da možnost 4 v ve čji meri izpolnjuje cilj solidarnosti ter omogo ča dostop do podpore 
večjemu številu presežnih delavcev.