OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Zaradi nedavnega stopnjevanja pritiskov na finančnih trgih se je povečala zaskrbljenost glede vzdržnosti javnih financ Portugalske. Portugalska je imela že v izhodišču v strukturnem smislu šibko gospodarsko osnovo, sedanja kriza pa je močno prizadela tudi portugalske javne finance, kar je privedlo do močnega povečanja razpona donosa med portugalskimi in referenčnimi obveznicami. Potem ko so bonitetne agencije večkrat zapored podcenile portugalske državne obveznice, se država ni mogla več sama refinancirati po stopnjah, ki so skladne z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Hkrati je postajal bančni sektor, ki je močno odvisen od zunanjega financiranja, čedalje bolj odrezan od mednarodnega tržnega financiranja in pri pridobivanju sredstev vse bolj odvisen od Eurosistema.

Zaradi teh znatnih gospodarskih in finančnih motenj, ki so jih povzročile izredne razmere, na katere vlada ni imela vpliva, so portugalski organi 7. aprila 2011 uradno zaprosili za finančno pomoč Evropske unije, držav članic euroobmočja in Mednarodnega denarnega sklada, da bi podprli program politik za vrnitev zaupanja in povrnitev gospodarstva na pot trajnostne rasti ter zaščitili finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in EU. Osnutek programa za gospodarsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki ga je Portugalska predložila Komisiji in Svetu, je namenjen povrnitvi zaupanja v državni in bančni sektor ter podpiranju rasti in zaposlenosti. Predvideva celovito ukrepanje na treh področjih. Prvič, temeljite strukturne reforme v začetnem obdobju za povečanje potencialne rasti, ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje konkurenčnosti (vključno z devalvacijo s fiskalno politiko). Program zlasti vsebuje reforme delovnega trga, pravnega sistema, mrežnih gospodarskih panog ter stanovanjskega sektorja in sektorja storitev za povečanje potenciala rasti gospodarstva, izboljšanje konkurenčnosti in olajšanje prilagoditve gospodarstva. Drugič, verodostojna in uravnotežena strategija fiskalne konsolidacije, podprta s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom nad javno-zasebnimi partnerstvi in državnimi podjetji, katere cilj je močno srednjeročno zmanjšati razmerje med bruto javnim dolgom in BDP. Oblasti so zavezane, da bodo do leta 2013 zmanjšale primanjkljaj na 3 % BDP. Tretjič, prizadevanja za varovanje finančnega sektorja pred neurejenim zmanjševanjem finančnih vzvodov, in sicer s tržnimi mehanizmi, podprtimi s podpornimi zmogljivostmi.

Program zajema obdobje od leta 2011 do leta 2014. Finančni sveženj programa bo kril morebitne potrebe po fiskalnem financiranju in podporo bančnemu sistemu do največ 78 milijard EUR. Skupna podpora, ki jo bodo Portugalski zagotovili njeni evropski partnerji, bo znašala največ 52 milijard EUR (do največ 26 milijard EUR od Evropske unije v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM), vzpostavljenega na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010, in do največ 26 milijard EUR iz Evropskega instrumenta za finančno stabilnost), zagotovljeno pa bo tudi posojilo iz MDS v višini okoli 26 milijard EUR v okviru razširjenega instrumenta za financiranje. Glede na to bi pomoč Unije Portugalski v okviru EFSM podprla povrnitev gospodarstva na pot trajnostne rasti, zagotovila nemoteno delovanje bančnega sistema ter zaščitila finančno stabilnost v Uniji in euroobmočju. Pomoč Unije bo izplačana v največ 14 obrokih in bo vezana na pogoje ekonomske politike. Zagotoviti jo je treba na podlagi pogojev, podobnih tistim, ki veljajo pri Mednarodnem denarnem skladu.

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o finančni pomoči Unije Portugalski

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo[1] in zlasti njenega člena 3(2),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zaradi nedavnega stopnjevanja pritiskov na finančnih trgih se je povečala zaskrbljenost glede vzdržnosti javnih financ Portugalske. Portugalska je imela že v izhodišču v strukturnem smislu šibko gospodarsko osnovo, trenutna kriza pa je močno prizadela tudi javne finance, kar je privedlo do močnega povečanja razpona donosa med portugalskimi in referenčnimi obveznicami. Potem ko so bonitetne agencije večkrat zapored podcenile portugalske obveznice, se država ni mogla več sama refinancirati po stopnjah, ki so skladne z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Hkrati je postajal bančni sektor, ki je močno odvisen od zunanjega financiranja, čedalje bolj odrezan od mednarodnega tržnega financiranja.

(2) Zaradi teh znatnih gospodarskih in finančnih motenj, ki so jih povzročile izredne razmere, na katere vlada ni imela vpliva, je Portugalska 7. aprila 2011 uradno zaprosila za finančno pomoč Evropske unije, držav članic euroobmočja in Mednarodnega denarnega sklada, da bi podprla program politik za vrnitev zaupanja in povrnitev gospodarstva na pot trajnostne rasti ter zaščitila finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in EU. Dne 3. maja 2011 je bil dosežen sporazum med vlado in skupno misijo Komisije/MDS/ECB v zvezi s celovitim triletnim programom politike za obdobje do sredine leta 2014, ki se določi v Memorandumu o ekonomskih in finančnih politikah in Memorandumu o soglasju o posebnih pogojih ekonomske politike. Ta program politike sta podprli dve največji opozicijski stranki.

(3) Ta osnutek programa za gospodarsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki ga je Portugalska predložila Komisiji in Svetu, je namenjen povrnitvi zaupanja v državni in bančni sektor ter podpiranju rasti in zaposlenosti. Predvideva celovito ukrepanje na treh področjih. Prvič, temeljite strukturne reforme v začetnem obdobju za povečanje potencialne rasti, ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje konkurenčnosti (vključno z devalvacijo s fiskalno politiko). Program zlasti vsebuje reforme delovnega trga, pravnega sistema, mrežnih gospodarskih panog ter stanovanjskega sektorja in sektorja storitev za povečanje potenciala rasti gospodarstva, izboljšanje konkurenčnosti in olajšanje prilagoditve gospodarstva. Drugič, verodostojna in uravnotežena strategija fiskalne konsolidacije, podprta s strukturnimi fiskalnimi ukrepi in boljšim fiskalnim nadzorom nad javno-zasebnimi partnerstvi in državnimi podjetji, katere cilj je močno srednjeročno zmanjšati razmerje med bruto javnim dolgom in BDP. Oblasti so zavezane, da bodo do leta 2013 zmanjšale primanjkljaj na 3 % BDP. Tretjič, prizadevanja za varovanje finančnega sektorja pred neurejenim zmanjševanjem finančnih vzvodov, in sicer s tržnimi mehanizmi, podprtimi s podpornimi zmogljivostmi.

(4) V skladu s trenutnimi napovedmi Komisije za nominalno rast BDP (–1,2 % leta 2011, –0,5 % leta 2012, 2,5 % leta 2013 in 3,9 % leta 2014) so fiskalni cilji skladni z razvojem deleža dolga glede na BDP na ravni 101,7 % leta 2011, 107,4 % leta 2012, 108,6 % leta 2013 in 107,6 % leta 2014. Delež dolga glede na BDP bi se nato stabiliziral leta 2013 in potem zmanjševal, kar bo pomenilo nadaljnji napredek pri zmanjšanju primanjkljaja. Na dinamiko dolga vpliva več izrednih operacij, ki naj bi po predvidevanjih povečale delež dolga glede na BDP za 1,75 odstotne točke BDP leta 2011 in za 0,75 odstotne točke BDP letno med letoma 2012 in 2014. Te vključujejo znatne pridobitve finančnih sredstev, predvsem za morebitne dokapitalizacije bank in financiranje državnih podjetij, ki v obdobju od leta 2011 do leta 2014 znašajo do 0,5 % BDP letno. Po drugi strani bodo privatizacijski postopki, ki bodo do leta 2013 skupaj znašali okoli 3 % BDP, podpirali prizadevanja za zmanjšanje dolga.

(5) Komisija skupaj z Evropsko centralno banko (ECB) in Mednarodnim denarnim skladom ocenjuje, da Portugalska potrebuje financiranje v skupnem znesku 78 milijard (78 000 milijonov) EUR v obdobju od junija 2011 do sredine leta 2014. Ne glede na znatno fiskalno prilagoditev bo v obdobju programa lahko potrebnih do 63 milijard EUR za zapolnitev finančnih potreb proračuna. Pri tem se predpostavlja, da bo do prve polovice leta 2013 ob zapadlosti podaljšano 0 % dolgoročnega dolga in po tem 100 %. Predvideva se, da bo Portugalska lahko podaljšala obstoječi kratkoročni dolg, medtem ko program predvideva tudi finančne rezerve za primer nepričakovanih odstopanj od načrta Komisije za osnovno financiranje. Strategija za finančni sektor, ki je v programu namenjena ponovni trajnostni pridobitvi zaupanja v portugalski bančni sistem, zahteva od bančnih skupin, da povečajo delež osnovnega kapitala prvega reda na 9 % do konca leta 2010 in na 10 % do konca leta 2012. Program vsebuje shemo za podporo bankam, ki znaša največ 12 milijard EUR, za zagotavljanje potrebnega kapitala v primeru, če ni mogoče najti tržnih rešitev. Dejanske potrebe po financiranju pa bodo lahko bistveno manjše, še zlasti če se pogoji na trgih znatno izboljšajo in če v obdobju programa ne bo večjih nepričakovanih bančnih izgub.

(6) Program bi se financiral s prispevki iz zunanjih virov. Pomoč Unije Portugalski bi znašala do 52 milijard EUR iz EFSM, vzpostavljenega na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 in iz prispevkov iz Evropskega instrumenta za finančno stabilnost. Poleg tega je Portugalska zaprosila za posojilo MDS v okviru razširjenega instrumenta za financiranje v višini [23 44664 milijard] posebnih pravic črpanja (kar je enako 26 milijardam EUR po menjalnem tečaju z dne [5. maja 2011]). Podporo iz EFSM je treba zagotoviti na podlagi pogojev, podobnim tistim, ki veljajo pri Mednarodnem denarnem skladu. Finančno pomoč Unije mora upravljati Komisija.

(7) Svet mora redno pregledovati ekonomske politike, ki jih izvaja Portugalska. (8) Posebni pogoji ekonomskih politik, ki so bili dogovorjeni s Portugalsko, morajo biti opredeljeni v Memorandumu o soglasju o posebnih pogojih ekonomske politike (v nadaljnjem besedilu: Memorandum o soglasju). Podrobni finančni pogoji pa morajo biti opredeljeni v sporazumu o posojilu.

(9) Komisija bi morala v rednih presledkih preverjati, ali so izpolnjeni pogoji ekonomske politike, povezani s pomočjo, in sicer prek misij in rednega poročanja portugalskih organov.

(10) Med celotnim izvajanjem programa mora Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na posebnih področjih.

(11) Operacije, ki so predmet financiranja iz finančne pomoči Unije, morajo biti skladne s politikami Unije in spoštovati njeno zakonodajo. Posegi v podporo finančnih institucij morajo biti izvedeni v skladu s pravili Unije o konkurenci.

(12) Namen pomoči mora biti podpiranje uspešne izvedbe programa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Unija da Portugalski na voljo posojilo v vrednosti največ 26 milijard EUR z največjo povprečno zapadlostjo 7,5 leta.

2. Finančna pomoč se da na voljo za obdobje treh let, ki začne teči prvi dan po začetku veljavnosti tega sklepa.

3. Komisija da Portugalski na voljo finančno pomoč Unije v največ štirinajstih obrokih. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. Zapadlost tranš prvega obroka je lahko daljša od največje povprečne zapadlosti iz odstavka 1. V teh primerih se zapadlost nadaljnjih tranš določi tako, da se največja povprečna zapadlost iz odstavka 1 doseže ob izplačilu vseh obrokov.

4. Prvi obrok se izplača v skladu z začetkom veljavnosti sporazuma o posojilu in Memoranduma o soglasju. Kakršna koli naknadna izplačila posojil so odvisna od ugodne ocene Komisije v posvetovanju z ECB, ali Portugalska upošteva pogoje splošne ekonomske politike, kakor so opredeljeni v tem sklepu in v Memorandumu o soglasju.

5. Portugalska plača dejanske stroške financiranja Unije za vsako tranšo, povišane za maržo 215 baznih točk, zaradi česar so pogoji podobni pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada.

6. Poleg tega se Portugalski naložijo stroški iz člena 7 Uredbe (EU) št. 407/2010.

7. Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne kvalitete in predčasna izposoja sta dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila.

8. O obsegu in sprostitvi nadaljnjih obrokov odloči Komisija. O obsegu tranš odloči Komisija.

Člen 2

1. Komisija pomoč upravlja v skladu z zavezami Portugalske.

2. Komisija se v posvetovanju z ECB s portugalskimi organi dogovori o posebnih pogojih ekonomskih politik, ki so povezani s finančno pomočjo, kakor so opredeljeni v členu 3. Navedeni pogoji so opredeljeni v Memorandumu o soglasju, ki ga podpišejo Komisija in portugalski organi v skladu z zavezami iz odstavka 1. Podrobni finančni pogoji se opredelijo v sporazumu o posojilu, ki se sklene s Komisijo.

3. Komisija v rednih presledkih preverja, ali so izpolnjeni pogoji ekonomske politike, povezani s pomočjo, in pred izplačilom vsakega obroka poroča Ekonomsko-finančnemu odboru. V ta namen portugalski organi v celoti sodelujejo s Komisijo in ECB in jima dajo na voljo vse potrebne informacije. Komisija redno obvešča Ekonomsko-finančni odbor o možnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju finančnih pogojev.

4. Portugalska sprejme in izvaja nadaljnje ukrepe konsolidacije, da se zagotovi makrofinančna stabilnost, če bodo ti ukrepi potrebni med programom pomoči. Portugalski organi se pred sprejetjem kakršnih koli takih dodatnih ukrepov posvetujejo s Komisijo in ECB.

Člen 3

1. Program za gospodarsko in finančno prilagoditev („program“), ki so ga pripravili portugalski organi, se sprejme.

2. Po prvem obroku se vsak obrok izplača na podlagi zadovoljivega izvrševanja programa in podrobneje na podlagi posebnih pogojev ekonomske politike, navedenih v Memorandumu o soglasju. Ti med drugim vključujejo ukrepe iz odstavkov 4 do 8 tega člena.

3. V skladu z zahtevami postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem javnofinančni primanjkljaj ne sme presegati 10,068 milijona EUR (kar na podlagi trenutnih napovedi ustreza 5,9 % BDP) v letu 2011, 7,645 milijona EUR (4,5 % BDP) v letu 2012 in 5,224 milijona EUR (3,0 % BDP) v letu 2013. Pri izračunu tega primanjkljaja se ne upoštevajo morebitni proračunski stroški ukrepov v pomoč bankam v okviru strategije vlade za finančni sektor. Konsolidacija se doseže s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov ter zmanjšanjem učinka na ranljive skupine.

4. Portugalska sprejme ukrepe iz odstavkov 5 do 8 do konca navedenega leta, pri čemer so natančni roki za leta 2011–2014 opredeljeni v Memorandumu o soglasju. Portugalska je pripravljena sprejeti nadaljnje konsolidacijske ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja na raven pod 3 % BDP do leta 2013 v primeru odstopanj od začrtanih ciljev.

5. Portugalska v skladu s specifikacijami v Memorandumu o soglasju do konca leta 2011 sprejme naslednje ukrepe:

(a) Portugalska v celoti izvede ukrepe za fiskalno konsolidacijo, predvidene v proračunu za leto 2011 in v skupni vrednosti približno 9 milijard EUR, ter dodatne ukrepe, uvedene pred majem 2011 in vredne več kot 400 milijonov EUR. Ti ukrepi so namenjeni zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz odstavka 3. Ukrepi na ravni prihodkov, ki so predvideni v proračunu za leto 2011 in vredni 3,4 milijarde EUR, se dopolnijo s povečanjem socialnih prispevkov prek strožjih inšpekcij ter obveznih prispevkov za pripravnike. Poleg ukrepov na ravni odhodkov, predvidenih v proračunu za leto 2011, se izvedejo še dodatni ukrepi, vključno z varčevanjem v sektorju zdravstva, nižjimi subvencijami za državna podjetja in zmanjšanji socialnih transferjev.

(b) Portugalska sprejme ukrepe, ki bodo utrdili verodostojno proračunsko strategijo in okrepili proračunski okvir. Portugalska v celoti izvede ukrepe, predvidene v novem zakonu o proračunskem okviru, vključno z določitvijo srednjeročnega proračunskega okvira, pripravi temeljito analizo fiskalne strategije ter ustanovi neodvisen fiskalni svet. Lokalni in regionalni finančni okvir sta v skladu z novim zakonom o proračunskem okviru. Portugalska poveča svoja prizadevanja na področju poročanja o javnih financah ter njihovega spremljanja, še zlasti kar zadeva zaostala plačila. Portugalska začne izvajati sistematične in redne analize fiskalnih tveganj kot del proračunskega procesa, vključno s tveganji, ki izvirajo iz javno-zasebnih partnerstev in državnih podjetij.

(c) Portugalska sprejme prvi sveženj ukrepov, usmerjenih v okrepitev delovanja trga dela, z omejitvijo odpravnin in sprejetjem gibljivejšega delovnega časa.

(d) V sektorju energije Portugalska sprejme ukrepe za olajšanje dostopa na trg, spodbuja ustanovitev iberskega trga zemeljskega plina in revidira sisteme nadomestil in podpore za proizvodnjo električne energije. Za druge mrežne gospodarske panoge, zlasti promet, telekomunikacije in poštne storitve, Portugalska sprejme dodatne ukrepe za spodbujanje konkurence in prožnosti.

(e) Portugalska nemudoma sprejme ukrepe za spodbujanje konkurence in izboljšanje sposobnosti prilagajanja gospodarstva. To vključuje odpravo posebnih pravic države v podjetjih, revizijo konkurenčnega prava, da to postane učinkovitejše, blažje zahteve za ustanavljanje in čezmejno izvajanje v sektorju storitev.

(f) Portugalska izboljša prakso in pravila javnega naročanja, s čimer bo pripomogla k bolj konkurenčnemu poslovnemu okolju in učinkovitejši javni porabi.

6. Portugalska v skladu s specifikacijami v Memorandumu o soglasju v letu 2012 sprejme naslednje ukrepe:

(a) Proračun za leto 2012 vsebuje proračunsko nevtralno ponovno kalibracijo davčnega sistema z namenom znižanja stroškov dela in izboljšanja konkurenčnosti.

(b) Proračun za leto 2012 vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupni vrednosti najmanj 5,1 milijarde EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 3(3).

(c) Proračun določa zmanjšanje odhodkov v letu 2012 za najmanj 3,5 milijarde EUR, vključno s celovito reorganizacijo centralne uprave, s čimer se bodo odpravili podvajanje in druge neučinkovitosti; zmanjšanjem števila občin in župnij; krčenjem v izobraževalnem sistemu in zdravstvu, nižjimi transferji regionalnim in lokalnim organom, zmanjšanjem zaposlovanja v javnem sektorju; prilagoditvami v pokojninah; in zmanjšanji v naložbah v osnovna sredstva ter drugih odhodkih, kot je določeno v programu.

(d) Kar zadeva prihodke, proračun vključuje ukrepe na strani prihodkov v skupni vrednosti približno 1,5 milijarde EUR na celoletni osnovi, med drugim vključno z: razširjenjem osnove za davek na dohodek pravnih in fizičnih oseb prek zmanjšanja davčnih olajšav in posebnih davčnih ureditev; zagotavljanjem konvergence davčnih olajšav pri dohodnini, uporabljenih pri pokojninah in dohodkih od dela; spremembami v obdavčenju nepremičnin prek znatnih zmanjšanj oprostitev; razširitvijo osnove za DDV prek zmanjšanj oprostitev in ponovne sestave seznamov blaga in storitev, za katere bodo veljale znižane, srednje in višje stopnje; ter povečanjem trošarin. Poleg teh ukrepov se izvajajo tudi ukrepi za boj proti utaji davkov, goljufijam in sivi ekonomiji.

(e) Portugalska pred sklenitvijo pogodbe za javno-zasebno partnerstvo vzpostavi okrepljen pravni in institucionalni okvir za ocenjevanje fiskalnih tveganj. Podobno Portugalska sprejme tudi zakon, ki bo urejal ustanavljanje in delovanje državnih podjetij na centralni, regionalni in lokalni ravni. Portugalska ne sme skleniti nobene nove pogodbe za javno-zasebno partnerstvo ali ustanoviti državnega podjetja, dokler niso opravljene revizije in ni vzpostavljena nova pravna struktura.

(f) Portugalska modernizira upravljanje prihodkov z ustanovitvijo ene same enote, s čimer se bo zmanjšalo število občinskih uradov in pripomoglo k reševanju preostalih ozkih grl v sistemu ugovorov na področju davkov.

(g) Portugalska uvede zakonodajo za reformiranje sistema zavarovanja za primer brezposelnosti, vključno s skrajšanjem maksimalnega trajanja dajatev iz naslova zavarovanja za primer brezposelnosti na 18 mesecev, določitvijo zgornje meje za nadomestila za brezposelnost na 2,5–kratno vrednost indeksa socialne pomoči, zmanjšanjem nadomestil na obdobje brezposelnosti, skrajšanjem minimalne dobe vplačevanja in razširitvijo določenih kategorij samozaposlenosti. Aktivne politike trga dela je treba okrepiti po reviziji trenutne prakse in dogovoru o akcijskem načrtu.

(h) Na podlagi specifikacije v Memorandumu o soglasju se sistem plačevanja odpravnin uskladi s praksami v drugih državah članicah EU.

(i) Predpisi v zvezi s plačilom za nadurno delo se ublažijo in uvede se gibljivejši delovni čas, kot je v skladu z Memorandumom o soglasju.

(j) Portugalska spodbuja razvoj plač, skladen s cilji spodbujanja ustvarjanja novih delovnih mest in izboljšanja konkurenčnosti podjetij, z namenom odprave makroekonomskih neravnovesij. Vsako povišanje minimalnih plač bo možno le, če bo to upravičeno z vidika razvoja ekonomskih dogodkov ter dogodkov na trgu dela. Sprejmejo se ukrepi za odpravo šibkosti v trenutnih sistemih za pogajanja o plačah, vključno z zakonodajo, ki bo ponovno opredelila merila in načine za širjenje veljavnosti kolektivnih pogodb ter olajšala sklepanje dogovorov na ravni podjetij.

(k) Pripravi se akcijski načrt za izboljšanje kakovosti srednješolskega in poklicnega izobraževanja.

(l) Delovanje sodnega sistema se izboljša z izvajanjem ukrepov, ki so predlagani v smernicah za reformo sodnega sistema, ter izvajanjem in revidiranjem primerov v zaostanku, s čimer se bodo začrtali ukrepi za odpravo sodnih zaostankov in spodbujali drugi načini reševanja sporov.

(m) Okvir za konkurenco se zboljša z okrepitvijo neodvisnosti in povečanjem finančnih sredstev nacionalnih regulativnih organov. Strokovne storitve se liberalizirajo z izboljšanjem okvira strokovnih kvalifikacij in odpravo omejitev za zakonsko urejene poklice.

(n) Zakonsko urejene tarife za maloprodajne trge električne energije in zemeljskega plina se odpravijo.

7. Portugalska v skladu s specifikacijami v Memorandumu o soglasju v letu 2013 sprejme naslednje ukrepe:

(a) Proračun za leto 2013 vključuje ukrepe fiskalne konsolidacije v skupni vrednosti najmanj 3,2 milijarde EUR, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja v roku iz člena 3(3). Proračun zlasti zagotovi zmanjšanje odhodkov v letu 2013 za najmanj 2,5 milijarde EUR, vključno z: znižanjem odhodkov v centralni upravi, izobraževalnem ter zdravstvenem sektorju ter transferjev lokalnim in regionalnim organom, zmanjšanjem števila zaposlenih v javnem sektorju in znižanjem stroškov za državna podjetja.

(b) Proračun vsebuje ukrepe na strani prihodkov, vključno zlasti z nadaljnjim širjenjem davčne osnove za dohodke pravnih in fizičnih oseb, višjimi davki na trošarine, kar bo prineslo skoraj 0,8 milijarde EUR dodatnega prihodka. Portugalska izboljša poslovno okolje prek zmanjšanja upravnega bremena z razširitvijo poenostavljajočih reform na vse gospodarske sektorje (enotne kontaktne točke in projekti brez predhodnega dovoljenja); in prek ublažitve posojilnih pogojev za MSP, vključno z izvajanjem Direktive 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih.

(c) Portugalska dokončno odpravi sodne zaostanke.

8. Za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančni sektor Portugalska primerno dokapitalizira in ustrezno zmanjša zadolženost svojega bančnega sektorja ter zaključi primer banke Banco Português de Negócios. V zvezi s tem Portugalska razvije strategijo za prihodnjo strukturo in delovanje portugalskih bančnih skupin in se o njej dogovori z Evropsko komisijo, ECB in Mednarodnim denarnim skladom, tako da se ohrani finančna stabilnost. Portugalska zlasti:

(a) poenostavi izdajanje bančnih obveznic z državnim jamstvom za vsote do 35 milijard EUR, vključno s trenutnim svežnjem ukrepov pomoči;

(b) do konca maja 2011 najavi povečanje minimalnega deleža osnovnega kapitala prvega reda na 9 odstotkov do konca leta 2011 in na 10 odstotkov do konca leta 2012, pri čemer morajo banke do konca junija 2011 predstaviti načrte v zvezi s tem, kako nameravajo izpolnjevati te zahteve;

(c) v letu 2011 nakaže jasne periodične stopnje finančnega vzvoda za banke ter pospeši pripravo okvira za oceno solventnosti in zadolženosti;

(d) zagotovi, da bo Caixa Geral de Depositos, ki je v državni lasti, reorganizirana tako, da bo kapitalska osnova njene osrednje bančne veje zadostno povečana, in začne prodajo banke Banco Português de Negócios po pospešenem postopku. V ta namen Portugalska Evropski komisiji predloži nov načrt za odobritev v okviru pravil za nadzor državne pomoči;

(e) do konca leta 2011 spremeni zakonodajo v zvezi s sanacijo bank in podjetij ter Skladom zajamčenih vlog in Jamstvenim skladom za vzajemne kmetijske kreditne institucije z namenom zaščite vlagateljev in olajšanja prestrukturiranja.

9. Komisija za zagotovitev neprekinjenega uresničevanja pogojev iz programa ter za trajnostno popravo neravnovesij stalno podaja nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga. V okviru programa pomoči Portugalski Komisija skupaj z Mednarodnim denarnim skladom in v povezavi z ECB redno pregleduje učinkovitost ter ekonomske in socialne vplive dogovorjenih ukrepov ter predlaga potrebne korektivne ukrepe, da se okrepita rast in ustvarjanje delovnih mest, zagotovi potrebna fiskalna konsolidacija in da se čimbolj zmanjšajo škodljivi socialni učinki, zlasti v zvezi z najbolj ranljivimi člani portugalske družbe.

Člen 4

Za upravljanje finančne pomoči Unije Portugalska odpre poseben račun pri Banki Portugalske.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

OCENA VPLIVA NA PRORAČUN

(glej člen 16 notranjih predpisov)

PODROČJE POLITIKE: NASLOV 01 – GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

DEJAVNOST: FINANČNI POSLI IN INSTRUMENTI

NASLOV UKREPA: EVROPSKI MEHANIZEM ZA FINANČNO STABILNOST – FINANČNA POMOČ PORTUGALSKI

1. NASLOV PREDLOGA: ZADEVNA PRORAČUNSKA POSTAVKA IN NASLOV

Postavka 01.040103 Jamstvo Evropske unije za posojila Unije, namenjena finančni pomoči v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo

2. PRAVNA PODLAGA:

Uredba Sveta (EU) št. 407/210.

3. SKUPNI ZNESKI ZA PRORAČUNSKO LETO (V EURIH)

Ta postavka predstavlja strukturo jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija. Komisiji bo omogočila, da odplača dolg (glavnico, obresti in druge stroške), če dolžnik (Portugalska) tega ne bi zmogel.

Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo, bo aktiviran le v primeru dejanskega uveljavljanja jamstva. Običajno se pričakuje, da se proračunsko jamstvo ne bo uveljavljalo.

3a – Tekoče leto

Se ne uporablja.

Odobritve za prevzem obveznosti |

Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) |

Transferji |

Dodatna odobritev |

Skupna odobritev |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep |

3b – Prenosi

Se ne uporablja.

Odobritve za prevzem obveznosti |

Prenosi |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep |

3c – Naslednje proračunsko leto

Se ne uporablja.

Odobritve za prevzem obveznosti |

Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) | p.m. |

Transferji |

Dodatna odobritev |

Skupna odobritev |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep | p.m. |

4. OPIS UKREPA

Predlagana srednjeročna finančna pomoč Portugalski vključuje posojilo Unije (financira se iz posojil, ki jih Unija najame na mednarodnih kapitalskih trgih) v višini 26 milijard EUR. Zagotovljena bo v okviru mednarodnega finančnega svežnja. Posojila iz portugalskih partneric v EU bi zlasti vključevala prispevke iz Evropskega instrumenta za finančno stabilnost (26 milijard EUR). Poleg tega je Portugalska zahtevala posojilo Mednarodnega denarnega sklada za [ ] milijarde posebnih pravic črpanja (približno 26 milijard EUR) na podlagi razširjenega instrumenta za financiranje. Finančna podpora Unije Portugalski je namenjena podpori vrnitve gospodarstva na pot trajnostne rasti in zagotavljanju nemotenega delovanja bančnega sistema. Ta podpora pomeni obenem prispevek k zaščiti finančne stabilnosti v EU in euroobmočju na podlagi ponovne vzpostavitve zaupanja.

Posojila, ki jih Unija najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah za zagotovitev posojila Portugalski, so krita s proračunom Unije. Znesek glavnice posojila, ki bo dodeljen Portugalski, znaša 26 milijard EUR.

Struktura jamstva, ki ga zagotovi proračun Evropske unije, bo omogočila Komisiji, da odplača dolg, če Portugalska tega ne bi zmogla.

Komisija lahko za izpolnitev svojih obveznosti začasno odplača dolg iz svojih gotovinskih virov. V tem primeru se uporabi člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31. 5. 2000, str. 1).

5. SPREJETA METODA IZRAČUNA

Se ne uporablja.

6. RAZPORED PLAČIL (V EURIH)

Se ne uporablja.

Postavka | Odobritve | Plačila |

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Naslednja proračunska leta |

Leto n |

Leto n+1 |

Leto n |

Leto n+1 |

Skupaj |

[1] UL L 118, 12.5.2010, str. 1.