SL Uradni list Evropske unije C 91/26

Objava na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2008/C 91/10)

Ta objava daje možnost ugovora na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Ugovor mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA Sveta (ES) št. 510/2006

„STEIRISCHER KREN“

ES št. AT/PGI/005/0249/04.09.2002

ZGP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Österreichisches Patentamt Naslov: Dresdner Straße 87 A-1200 Wien Telefon: (43-1) 53 42 40 Telefaks: (43-1) 53 42 45 35 E–naslov: info@patentamt.at

2. Združenje:

Naziv: Landesverband Steirischer Gemüsebauern Naslov: Hamerlinggasse 3 A-8010 Graz Telefon: (43-316) 80 50 16 11 Telefaks: (43-316) 80 50 16 20 E–naslov: garten@lk-stmk.at Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugi ( )

3. Vrsta proizvoda:

Razred 1.6 – Zelenjava, nepredelana in predelana.

4. Specifikacija:

(Povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime: „Steirischer Kren“

4.2 Opis: „Steirischer Kren“ je rastlina iz družine Brassicaceae = Cruciferae (latinsko ime: Amoracia rusticana). Sinonim je izraz „Meerrettich“. Uporabljajo se koreni kultiviranega hrena, in sicer sveži, ter deloma tanke stranske korenine (zlasti za predelavo).

Opis nepredelanega štajerskega hrena

Za štajerski hren so značilni njegovi gladki, ravni koreni, ki imajo le rahlo ukrivljen vršiček in majhno število drobnih korenin. Povprečna skupna dolžina znaša 25 do 30 cm (prodaja pa se tudi razrezan na kose), premer korena pa približno 3 cm.

Štajerski hren je cenjen predvsem zaradi ostrega, pikantnega okusa, ki je pogosto izpostavljen pri različnih degustacijah in opisih. Poleg tega je zanj značilno, da krepko raste in da se ne nagiba h grenkosti.

Opis predelanega hrena

Štajerski hren se lahko sveže nastrgan konzervira po naravnem varovalnem postopku, tako da je po izgledu in okusu enak sveže nastrganemu hrenu, ali pa se nastrganemu hrenu dodajo snovi, da postane bolj konsistenten (kremast) in trajen. V obeh primerih je na voljo v različnih posodah (tubah, pločevinkah, kozarcih itd.). Če je uporabljen samo štajerski hren, sta zagotovljeni velika ostrina in pikantnost. Za predelavo se poleg korena hrena uporabljajo tudi tanke stranske korenine.

4.3 Geografsko območje: Tradicionalno se štajerski hren goji v južnem delu Štajerske. Sem spadajo okrožja Radkersburg, Feldbach, Leibnitz, Deutschlandsberg, Voitsberg, Gradec in okolica, Weiz, Hartberg in Fürstenfeld (linija Hartberg–Weiz–Gradec–Voitsberg). To področje omejujeta cesti Wechselstraße (sedanje poimenovanje: B 54) in Packerbundesstraße (sedanje poimenovanje: B 70).

4.4 Dokazilo o poreklu: Seznam štajerskih pridelovalcev hrena je naveden v registru deželne zveze štajerskih pridelovalcev zelenjave. Samo pridelovalci, ki so navedeni v tem registru, lahko ponujajo štajerski hren ZGO kot nepredelano surovino oziroma ga pod tem imenom dobavljajo podjetjem za trženje ali predelavo. V ta namen so deželna zveza štajerskih pridelovalcev zelenjave in odjemalci ustanovili delovno skupino „Hren ZGO“. Razvidna oznaka na proizvodu omogoča sledljivost porekla preko pogodb o pridelovanju in seznamov površin pri večstranskih zahtevkih v okviru integriranega administrativnega in nadzornega sistema. Poreklo „Steirischer Kren“ je mogoče vedno ugotoviti preko registrov proizvajalcev (seznam površin, registri žetve in prodaje).

Pri širitvi ali začetku pridelave je treba opredeliti poreklo potaknjencev (izbrane stranske korenine za pridelavo hrena), saj se lahko uporabljajo le potaknjenci registriranih pridelovalcev štajerskega hrena ZGO. Študija o razlikovanju štajerskega hrena od tujih vzorcev hrena, ki jo je izvedel avstrijski raziskovalni center na podlagi raziskave izotopov, je pokazala jasno prepoznavnost štajerskega hrena v primerjavi z referenčnimi vzorci drugega izvora. S to metodo bo v prihodnosti v primeru dvoma mogoče hitro in zanesljivo določiti štajerski izvor ali pa ga izključiti.

4.5 Metoda pridobivanja:

Način pridelave:

Potaknjenci (izbrane stranske korenine) se spomladi posadijo na pripravljeno polje v vrstah z razmakom 70 cm. To poteka z ustreznimi stroji za sajenje, pri čemer se potaknjenci hrena posadijo skoraj vodoravno z razmakom od 10 do 15 cm (v drugih državah pridelave se potaknjenci posadijo tudi navpično).

Od junija naprej se vršički potaknjencev odkopljejo in potrgajo vsi stranski poganjki razen najmočnejšega, da bi preprečili oblikovanje nezaželenih korenov z več vršički. Kasneje se koreni še enkrat odkopljejo, da se odtrgajo ali odrežejo stranski poganjki in stranske korenine razen na najbolj spodnem delu korenine. V vlažnih letih se to ponovi po približno enem mesecu. To težavno delo se še danes opravlja ročno. S pomočjo teh ukrepov se pozno jeseni (novembra) ali zgodaj spomladi (februarja/marca) izkopljejo gladki, ravni koreni z rahlo ukrivljenim vršičkom, kar je tipično za štajerski hren.

Izkopavanje poteka s strojem za izkopavanje (odmetalni izkopalnik z oscilacijskim sitom). Pri tem se izkopljejo korenine hrena in se odložijo na površino. Izkopani koreni hrena se očistijo in prodajajo sveži, ponavadi zaviti v folijo ali narezani na kose. Koreni hrena se lahko hranijo neočiščeni pri temperaturi – 2 °C, da so lahko vedno na voljo za prodajo.

Pridelovalna površina znaša sedaj na Štajerskem približno 300 ha, letna proizvodnja pa je približno 3 000 do 4 000 ton.

Predelani štajerski hren se pripravi na naslednji način:

Za nadaljnjo predelavo se uporabljajo koreni hrena in tanke stranske korenine, vendar izključno (100 %) izbrane, pregledane in ročno prebrane surovine z navedenega pridelovalnega območja. Surovine, ki niso takoj predelane, se lahko hranijo v hladnih prostorih pri – 2 °C.

Koreni hrena se z varovalnimi postopki očistijo, operejo in ročno preberejo, da se izločijo koreni slabe kakovosti. Potem se koreni štajerskega hrena sveže nastrgajo, lahko se obogatijo s snovmi za konsistenco in trajnost (kis, olje, citronska kislina, žveplo), da se ohranita posebna aroma in ostrina štajerskega hrena, ali pa se sveže nastrgan hren konzervira po naravnem varovalnem postopku (dodatek E 223, konzervansi), tako da je več mesecev enak sveže nastrganemu hrenu. Na koncu se sterilno napolnijo kozarci, tube ali sodi.

4.6 Povezava z geografskim območjem:

Zgodovina in sloves štajerskega hrena:

Dober sloves štajerskega hrena je poznan že okoli 140 let. Kmetijska pridelava se je na Štajerskem razvijala od leta 1940, hren pa se je prvotno prideloval v okrožju Radkersburg. Deželna zveza štajerskih pridelovalcev zelenjave od leta 1967 naprej organizira pridelavo po pogodbi. Tako je postal pomemben tudi izvoz štajerskega hrena. Poleg tega se več kot štirideset let konzervirajo gospodarsko pomembne količine štajerskega hrena.

Štajerski kmetje so tudi bistveno prispevali k razvoju tehnik pridelave in spravila pridelka na tem kmetijskem področju. Tako je bil npr. leta 1976 dodeljen patent v zvezi s „postopkom za pakiranje korenin hrena“. Na Štajerskem je bil razvit tudi poseben izkopalnik za spravilo hrena in štajerskemu podjetju je bila celo podeljena najvišja nagrada Štajerske na področju tehnologije („Fast Forward Award“), in sicer za postopek konzerviranja sveže naribanega hrena.

Številna medijska poročila potrjujejo priljubljenost štajerskega hrena ter gospodarski pomen pridelave in predelave hrena za regijo. Nepredelani hren je na štajerskih območjih pridelave hrena tradicionalno cenjen predvsem v gostilnah kot dodatek k malici.

Podnebne in talne razmere:

Za ilirsko podnebje v Južni Štajerski so značilni visoka vlažnost zraka, relativno velika količina padavin in visoke temperature v obdobju rasti. Povprečna letna temperatura znaša 9,5 °C in povprečna letna količina padavin znaša 880 mm. Za srednje težka tla (rjava zemlja z visokim deležem gline) na področju pridelave hrena je značilna dobra drenaža, kar omogoča idealne pogoje za rast.

Poleg teh vplivov je z vegetativnim razmnoževanjem (izbor potaknjencev), ki je potekalo več desetletij, v Južni Štajerski nastal štajerski hren s svojim odličnim okusom in tipičnim izgledom, po čemer ga strokovnjaki že optično razlikujejo od korena hrena drugega porekla. Potrošniki ga cenijo in kupujejo predvsem zaradi njegovega pikantnega, ostrega okusa.

Predelani hren:

Tudi predelani proizvodi se z uporabo štajerskega hrena z njegovimi posebnimi značilnostmi razlikujejo od proizvodov drugega porekla, saj se z varovalnimi postopki ohrani pikanten in oster okus.

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 8 B Naslov: Paulustorgasse A-48010 Graz Tel.: (43-316) 877 35 28 Telefaks: (43-316) 877 55 89 E–naslov: susanne.reissner@stmk.gv.at

4.8 Označevanje: —

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.