Komisija je prav tako odločena podpreti države članice, socialne partnerje in organizacije civilne družbe pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Delovni dokument služb Komisije, objavljen skupaj s tem sporočilom, opisuje pravni okvir, vloge posameznih akterjev na nacionalni ravni in ravni EU ter že sprejete ukrepe v zvezi z vsakim od načel evropskega stebra socialnih pravic.

Na vrhu v Rimu ob 60. obletnici EU so voditelji ponovno poudarili zavezo za socialno Evropo. V tej širši razpravi evropski steber socialnih pravic predstavlja mejnik pri grajenju in utrjevanju socialne Evrope ter referenčno točko na poti do Sibiua, kjer se bodo voditelji EU sestali maja 2019, da bodo oblikovali zaključke o prihodnosti EU pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament.

Vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic je del širše razprave o prihodnosti Evrope, ki jo je Komisija začela z belo knjigo z dne 1. marca 2017. Vprašanje, kako okrepiti in posodobiti evropski socialni model ob upoštevanju temeljnih sprememb, kot so nove tehnologije, globalizacija in staranje prebivalstva, je eno od ključnih vprašanj iz bele knjige ter razmislekov Komisije o socialni razsežnosti Evrope in izkoriščanju globalizacije.

Evropski steber socialnih pravic je zasnovan kot vodilo za obnovljeno pozitivno konvergenco k boljšim delovnim in življenjskim razmeram v Evropski uniji. Določa dvajset bistvenih načel in pravic na področju enakih možnosti in dostopa do trga dela, pravičnih delovnih pogojev ter socialne zaščite in vključenosti.

Po obširnem javnem posvetovanju leta 2016, pri katerem so sodelovali državljani, socialni partnerji, civilna družba, države članice in institucije EU, so Evropski parlament, Svet in Komisija 17. novembra 2017 na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast v Göteborgu skupaj razglasili evropski steber socialnih pravic.

‣v okviru kohezijske politike so socialne prednostne naloge deležne široke podpore evropskih strukturnih in investicijskih skladov na področjih, kot so dostop do trga dela, socialna vključenost in izobraževanje. Drugi programi in instrumenti financiranja, kot sta Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, podpirajo tiste, ki jih je prizadelo prestrukturiranje podjetij ali jim grozi hudo materialno pomanjkanje;

Med 22 pravnimi akti, predlaganimi na področju zaposlovanja in socialnih zadev od novembra 2014, jih je bilo 10 sprejetih, 12 pa jih morata Svet in/ali Evropski parlament še potrditi. Kot je razvidno iz skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, bo prednostna naloga v naslednjih mesecih zaključiti zakonodajne predloge v obravnavi ter se osredotočiti na uresničevanje in izvajanje novih pobud na terenu.

‣na področju izobraževanja in usposabljanja si je Komisija zadala bolj ambiciozne cilje glede zmanjšanja deleža učencev s slabšim uspehom in tistih, ki zgodaj opustijo šolanje, ter razmišlja o novih ciljih na področjih digitalnih kompetenc in podjetništva.

‣različne pobude za spodbujanje dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja kot del oblikovanja evropskega izobraževalnega prostora;

‣različni ukrepi za zagotavljanje pravočasnega dostopa do cenovno dostopnega in kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva, vključno z evropskimi referenčnimi mrežami, ki od lanskega novembra ljudem z redkimi boleznimi omogočajo dostop do diagnosticiranja in zdravljenje po vsej EU;

‣predlog direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev za posodobitev obstoječega pravnega okvira z uvedbo očetovskega in oskrbovalskega dopusta, krepitvijo pravic do starševskega dopusta in razširitvijo pravic delavcev, da zahtevajo prožne ureditve dela;

‣predlog za evropski akt o dostopnosti, katerega cilj je izboljšati delovanje notranjega trga dostopnih proizvodov in storitev z odpravo ovir, ki so posledica različnih nacionalnih zakonodaj, ter tako olajšati poslovanje podjetij in prinesti koristi invalidom in starejšim v EU;

Odkar je ta Komisija leta 2014 začela svoj mandat, so socialne prednostne naloge v središču njenega programa. Vsebina in cilj evropskega stebra socialnih pravic temeljita na številnih pobudah na področju zaposlovanja in socialnih zadev, ki jih je Komisija predstavila v zadnjih letih, med katerimi so zlasti:

(a) olajševanje dostopa posameznikom in delodajalcem do informacij o njihovih pravicah in obveznostih ter do ustreznih služb;

Komisija predlaga ustanovitev Evropskega organa za delo, s čimer dopolnjuje prejšnje pobude za izboljšanje predpisov o napotitvah delavcev in koordinaciji sistemov socialne varnosti. Prosto gibanje je ena od najbolj cenjenih svobod notranjega trga, saj koristi posameznikom, gospodarstvom in družbam kot celotam. Danes pravično mobilnost zagotavlja obsežna zakonodaja EU, vendar je najpomembneje, da se ti predpisi učinkovito uporabljajo na terenu. V zvezi s tem bo vloga in dodana vrednost Organa:

Poleg tega je konvergenca k boljšim socialno-ekonomskim rezultatom, socialni odpornosti in pravičnosti, ki jo spodbuja evropski steber socialnih pravic, nepogrešljiv del prizadevanj za okrepitev in dokončanje ekonomske in monetarne unije, kot je poudarjeno v poročilu petih predsednikov z junija 2015 in predlogih Komisije, ki so temu poročilu sledili.

‣s trgovinsko politiko EU spodbuja osrednje temeljne standarde dela, dogovorjene na mednarodni ravni: svobodo združevanja, pravico do kolektivnih pogajanj, nediskriminacijo, boj proti delu otrok in prisilnemu delu, inšpekcijo dela, zdravje in varnost pri delu ter dostojne delovne razmere. Socialna vprašanja so tudi ključni vidiki ocen učinka na trajnostni razvoj, ki se opravijo za vse trgovinske sporazume skupaj z ocenami ekonomskih učinkov, učinkov na človekove pravice in okoljskih učinkov;

‣v okviru enotnega digitalnega trga je Komisija določila cilje povezljivosti za leto 2025, da bi pomagala zagotoviti razpoložljivost visokozmogljivih širokopasovnih povezav celotni družbi, pri čemer je posebno pozornost namenila območjem, ki zaostajajo, kot so podeželska in oddaljena območja, ter se ob tem močno osredotočila na razvoj digitalnih spretnosti. Prav tako želi s pobudo WiFi4EU prebivalcem in obiskovalcem omogočiti brezplačen brezžični dostop do interneta na javnih mestih. Poleg tega predlagani Evropski zakonik o elektronskih komunikacijah vsebuje določbe za zagotovitev cenovne dostopnosti elektronskih komunikacijskih storitev (vključno s širokopasovnimi) kot dela univerzalne storitve;

‣v okviru energetske unije sveženj „Čista energija za vse Evropejce“, ki ga je predlagala Komisija, namenja velik poudarek odjemalcem energije in krepi prizadevanja za zagotovitev, da bi bil prehod na čisto energijo socialno pravičen in da nihče ne bi bil zapostavljen. Poleg tega sveženj določa nov pristop k zaščiti ranljivih odjemalcev, kar vključuje tudi pomoč državam članicam pri zmanjšanju stroškov energije za odjemalce s podpiranjem energijsko učinkovitih naložb. To je vodilo tudi k ustanovitvi evropske opazovalnice za energijsko revščino;

V pomoč pri pripravi in ustanovitvi Organa bo Komisija oblikovala tudi svetovalno skupino, v kateri bodo sodelovale ključne zainteresirane strani. Komisija prav tako predlaga priporočilo Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih do socialne zaščite, ki temelji na posvetovanju s socialnimi partnerji EU in katerega cilj je spodbuditi države članice, da zagotovijo, da ima lahko vsakdo, ki dela, ustrezen dostop do socialne zaščite, na primer nadomestil za brezposelnost in za čas bolezni, ter da vanje prispeva. Danes ima približno 60 % ljudi pogodbe za nedoločen čas s polnim delovnim časom. Vendar pa se vse bolj povečuje delež ljudi z drugimi vrstami pogodb, vključno s pogodbami za krajši delovni čas ali za določen čas, in samozaposlenih. Ta trend lahko povzroči neenakosti in socialna tveganja, če ti delavci nimajo zadostnega dostopa do socialne zaščite. Komisija je preučila možnost, da bi za obravnavo tega vprašanja predlagala direktivo, vendar zaradi raznovrstnosti razmer in omejitev pravnega okvira glede ukrepanja na ravni EU meni, da je priporočilo Sveta najprimernejša pot naprej za usmerjanje napredka na nacionalni ravni, zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev in podpiranje pozitivne konvergence. In nazadnje, Komisija si prizadeva za evropsko številko socialnega zavarovanja, ki bi kot digitalni identifikator poskrbela za interoperabilnost obstoječih sistemov. Milijonom turistov ter oseb, ki potujejo, živijo in delajo v drugi državi EU, bi omogočila, da enostavno dokažejo, da so vključeni v sistem socialnega varstva v domači državi, ter hitreje in enostavneje dostopajo do ugodnosti, do katerih so upravičeni, brez skrbi za varnost osebnih podatkov. To bi poenostavilo čezmejno prenosljivost pravic, omogočilo identifikacijo in preverjanje kritja v realnem času ter zmanjšalo tveganje napak in goljufij, ki so posledica uporabe dokumentov v papirni obliki. Poenostavilo bi se delo uprav na vseh ravneh. Ta pobuda je del delovnega programa Komisije za leto 2018: v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja Komisija sodeluje z državami članicami in zainteresiranimi stranmi ter bo pozneje letos predstavila pobudo.

Za nadaljnje izvajanje stebra na ravni EU bo Komisija še naprej v celoti izkoriščala vsa obstoječa orodja, ki so ji na voljo. Uporabljala jih bo glede na področja politike in načela stebra ob upoštevanju narave in obsega pristojnosti na ravni EU. To poleg spremljanja napredka v okviru evropskega semestra vključuje posodobitev in dopolnitev obstoječe zakonodaje, kot je opisano zgoraj, izboljšanje izvrševanja prava EU v državah članicah in podpiranje socialnega dialoga po vsej EU.

To velja tudi za ustrezno finančno podporo prek skladov EU, zlasti evropskih strukturnih in investicijskih skladov, programa Erasmus+ in drugih zadevnih programov. V nedavnem sporočilu z naslovom „Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020“ je Komisija pozvala, naj se s proračunom EU izpolnijo obljube, ki so jih dali voditelji na socialnem vrhu v Göteborgu, ter omogoči nadaljnji razvoj socialne razsežnosti Unije, vključno s polnim izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic. Komisija je poudarila, da bodo za izboljšanje zaposlitvenih možnosti in obravnavanje izzivov na področju spretnosti, tudi v povezavi z digitalizacijo, potrebna zadostna sredstva. Podrobnejši predlogi za večletni finančni okvir EU po letu 2020 bodo predstavljeni spomladi leta 2018.

4. Izvajanje stebra na nacionalni ravni

Večina pristojnosti in orodij za uresničevanje evropskega stebra socialnih pravic je v rokah lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov, socialnih partnerjev in civilne družbe. Izvajanje stebra je v zelo veliki meri odgovornost držav članic na različnih vladnih in upravnih ravneh, pomembna naloga EU pa je, da jih pri tem podpira. Socialni partnerji na vseh ravneh imajo ključno vlogo pri izvajanju stebra v skladu s svojo avtonomnostjo pri pogajanjih o sporazumih in njihovem sklepanju. Pogodba o delovanju Evropske unije izrecno priznava spoštovanje različnosti nacionalnih sistemov, ki urejajo odnose med delodajalci in delojemalci, ter avtonomijo socialnih partnerjev. Komisija že več let države članice poziva, naj socialnim partnerjem namenijo večjo vlogo na področju zaposlovanja in socialnih zadev, saj je njihova vključenost ključna za večje poistovetenje z reformami. Nevladne organizacije, zlasti kadar opravljajo socialne storitve, so prav tako izjemno pomembne pri spodbujanju in uresničevanju stebra.

Evropski steber socialnih pravic opredeljuje bistvena načela in pravice, zato služi kot vodilo za doseganje učinkovitih rezultatov na področju zaposlovanja in socialnih zadev. Enotna rešitev za vse ne obstaja in prav zato steber zajema raznovrstnost nacionalnih razmer. Čeprav se države članice pogosto spopadajo s skupnimi izzivi in podobnimi težavami, se rešitve, ki jih morajo najti, med seboj gotovo razlikujejo. Razlog za to so raznovrstni nacionalni sistemi in tradicije, različna izhodišča in specifične socialno-ekonomske razmere.

Trenutno gospodarsko okolje ponuja priložnost za spodbujanje vključujoče rasti, posodobitev socialnega tržnega gospodarstva EU in vlaganje v ljudi v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic. Gospodarstvo EU še naprej krepko raste. Od začetka jeseni leta 2014, ko je Komisija nastopila svoj mandat, je bilo ustvarjenih več kot 9 milijonov novih delovnih mest. Stopnja brezposelnosti enakomerno upada in je najnižja od leta 2008. Število zaposlenih v EU znaša 236,3 milijona, kar je največ doslej. Vendar je v EU še vedno 18 milijonov brezposelnih, dohodek gospodinjstev je v več državah članicah še vedno nižji kot leta 2008, prav tako pa, zlasti ob upoštevanju hitrosti in obsega aktualnega razvoja, ostajajo številni nerešeni socialni izzivi, od digitalizacije do staranja. Še vedno obstajajo tudi velike razlike v razmerah med državami članicami in znotraj njih.

Prednostne naloge se bodo seveda razlikovale, evropski semester pa je za države članice priložnost, da dosežejo napredek pri izvajanju stebra in o njem poročajo. Poročila o državah, nedavno objavljena v okviru cikla evropskega semestra 2018, opisujejo naravo in obseg izzivov na nacionalni ravni v zvezi s prizadevanjem za boljše delovne in življenjske pogoje, pravičnejše in bolje delujoče trge dela, boljše sisteme izobraževanja in usposabljanja, ki bodo mlade opremili s primernimi in ustreznimi znanji in spretnostmi, ter trajnostne in ustrezne sisteme socialne varnosti. Nacionalni programi reform, ki naj bi jih države članice predložile aprila, bodo določili prenovljene prednostne naloge in nadaljnje konkretne ukrepe na nacionalni ravni. Ti programi bodo podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih bo Komisija predlagala spomladi leta 2018. Hkrati bo Komisija še naprej sodelovala z državami članicami, da bi zagotovila, da se vsa sredstva EU dobro izkoriščajo za podpiranje strukturnih reform ali vlaganje v ljudi v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v poročilih o državah in priporočilih za posamezne države.

5. Spremljanje izvajanja stebra

Evropski semester za usklajevanje politik je primerno orodje za spremljanje napredka na ključnih področjih, ki jih zajema evropski steber socialnih pravic. Evropski semester temelji na poglobljeni analizi, specifični za razmere v vsaki državi: priznava raznovrstnost izzivov in potrebo po prednostnem obravnavanju glede na različna izhodišča in razpoložljivost sredstev v različnih državah. Z evropskim semestrom se lahko sčasoma strukturirajo tudi skupna prizadevanja: temelji na poglobljenem dialogu in celoletnem poročanju, ki je pregledno in odprto vsem akterjem, uporablja pa se zlasti za strukturiranje medsebojnih strokovnih pregledov in primerjalnih analiz med državami članicami. Na podlagi napredka, ki je bil v zadnjih letih dosežen pri krepitvi socialne razsežnosti evropskega semestra, je Komisija začela izpopolnjevati obstoječa orodja in delovne metode, da bi odražali evropski steber socialnih pravic, odkar je bil ta razglašen. Za to niso potrebne temeljne spremembe ali oblikovanje novih instrumentov, prav tako pa to ne prinaša dodatnih upravnih obremenitev za države članice.

Potrebno bo tudi bolj tematsko spremljanje izvajanja, da se zajamejo vsi vidiki različnih načel stebra ter pregleda učinkovitost spremljanja in izvajanja v praksi. Redne objave EU, kot sta letno skupno poročilo o zaposlovanju ter poročilo o pregledu razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev, bodo služile za podrobno preučitev specifičnih vprašanj. Agencije EU, dejavne na tem področju, bodo prav tako zadolžene za poglobljeno poročanje o načelih, ki bolj neposredno spadajo pod njihove odgovornosti. Socialni partnerji in organizacije civilne družbe na ravni EU pa se lahko bolj osredotočijo na nekatera načela, ki jih posebej zanimajo.

Kot del evropskega semestra bodo dodani trije novi elementi, ki bodo pomagali spremljati izvajanje evropskega stebra socialnih pravic:

‣Vključevanje prednostnih nalog stebra v evropski semester in izbiranje tem za podrobno letno poročanje: načela in pravice iz stebra se bodo upoštevali v celotnem ciklu evropskega semestra pri spremljanju, primerjanju in ocenjevanju doseženega napredka. Hkrati bodo nekatere specifične teme v zvezi s stebrom označene za vsakoletno podrobno ocenjevanje. To velja zlasti za letni pregled rasti (objavljen novembra), ki določa gospodarske in socialne prednostne naloge na ravni EU, in poročila o državah (objavljena februarja/marca), ki so podlaga za smernice za posamezne države. Teme bodo izbrane po posvetovanju z vsemi akterji in zlasti zadevnimi odbori, ki predstavljajo države članice.

‣Nudenje tehnične pomoči, spodbujanje primerjalnih analiz in izmenjava dobrih praks: evropski semester je forum za dialog z zainteresiranimi stranmi, izmenjevanje izkušenj in krepitev vzajemnega učenja med državami članicami, pri čemer podpira pozitivno konvergenco k najuspešnejšim državam. Organi, ki se v okviru evropskega semestra ukvarjajo z vprašanji zaposlovanja in socialne politike, kot sta Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito, so že začeli primerjalno analizo konvergence politik. Poleg tega je Komisija v sporočilu z naslovom „Nadaljnji koraki za dokončanje ekonomske in monetarne unije: načrt“ predlagala, da se okrepijo tekoča prizadevanja v zvezi s primerjalnimi analizami politik v Svetu in Euroskupini. Poleg finančne podpore prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov je podporna služba Komisije za strukturne reforme povečala ponudbo prilagojene podpore za institucionalne in upravne reforme ter reforme politik.