Komisijino upravljanje sistema
veterinarsKih pregledov
uvoza mesa  po reformi 
higiens Ke za Konodaje leta 2004 
issn  1831-094X
evropsK o
računsK o sodiŠče
sl
2010posebno poročilo št. 14

Komisijino  
upravljanje sistema 
veterinarsKih pregledov   
uvoza mesa  
po reformi  
higiensKe zaK onodaje 
leta 2004 posebno poročilo  št. 14  2010
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) pdeu)
evropsK o r ačunsK o sodiŠče
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004evropsK o računsK o sodiŠče  
12, rue a lcide d e gasperi  
1615 luxembourg  
luKsemburg
tel. +352 4398-1
faks +352 4398-46410
e-naslov: euraud@eca.europa.eu
internet: http://www.eca.europa.eu
posebno poročilo št. 14  2010
veliko dodatnih informacij o e vropski uniji je na voljo na internetu.
dostop je mogoč na strežniku e uropa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.
luxembourg: urad za publikacije e vropske unije, 2011
isbn 978-92-9207-985-7
doi:10.2865/7225
© evropska unija, 2011
reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
3
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004Kazalo
Odstavek
 kratice
i–vi  POvzetek
1–11  UvOd
12–15  Obseg revizije in revizijski Prist OP
16–86  OPažanja
16–32  PrenOvitev higienskih Uredb skUPnOsti, ki sO POvezane z UvOzOm mesa
17  razpoložljivost Konsolidiranih različic relevantne zaK onodaje bi olajŠala pravilno  
in enotno uporabo pravil 
18–19   čas sprememb odločb vpliva na veterinarsK a spričevala, Ki se predložijo ob uvozu mesa
20–26  ponovni pregled odobritev za izvoz v eu
27–29  potreba po sKupnih KazalniKih za vrednotenje veterinarsKih sporazumov
30–31   znižane ravni Kontrol bi morale biti bolj utemeljene
32 veterinarsKi sporazumi ne preprečujejo različnega obravnavanja držav članic
33–45  infOrmacijski sistemi, POvezani z veterinarskimi Pregledi
34–37  optimizacija uporabe podatK ovne zbirKe traces
38–40  KaK o čim bolje izK oristiti sistem hitrega obveŠčanja
41–42  potreba po vmesniKu med traces in relevantnimi nacionalnimi podatK ovnimi zbirK ami
43–45   nov računalniŠK o podprt tranzitni sistem (ncts) – nevarnost izogibanja veterinarsKim 
pregledom
4
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200446–75   nadzOr kOmisije nad naciOnalnimi sistemi za UPravljanje veterinarskih PregledOv
47–56   potreba po strategiji eu za pripravo in vrednotenje načrtov nadzora
57–59  pristojbine in Kazni niso usKlajene
60–61  neK atere mejne Kontrolne točKe imajo zelo nizK o raven dejavnosti  
62–64  omejena vloga notranje revizije v nacionalnih nadzornih sistemih
65  potreba po KazalniKih uspeŠnosti za spremljanje napredK a pri doseganju ciljev 
higiensKega paKeta
66–73   potreba po boljŠem osredotočanju na mejne Kontrolne točKe in poŠiljKe na podlagi 
analize tveganja
74–75  po več revizijsKih obisKih podana enaK a priporočila
76–86  kOOrdinacija in vrednOtenje sistema veterinarskih PregledOv
77–83  Koordinacijo sistemov držav članic za veterinarsKe preglede je treba izboljŠati
84–86  učineK  strožjih standardov eu na KonKurenčnost proizvajalcev eu
87–91 z akljUčki in PriPOr Očila
OdgO vOri kOmisije
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20045
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004alOP: primerna raven zdravstvenega varstva
bse : bovina spongiformna encefalopatija
circa : Communication & Information Resource Centre Administrator , delovni prostor za sodelovanje  
s partnerji institucij eu  
comext : referenčna podatkovna zbirka e urostata za zunanjo trgovino
svvd : skupni veterinarski vstopni dokument za izdelke živalskega izvora v pomenu iz priloge iii k uredbi 
Komisije (es) št. 136/2004 in žive živali v pomenu iz priloge i k uredbi Komisije (es) št. 282/2004
emt : ekvivalent mase trupa
gd: generalni direktorat
gd agri : generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja
gd rtd : generalni direktorat za raziskave
gd sanc O: generalni direktorat za zdravje in potrošnike
gd taXUd : generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijoKratice
6
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004egP : evropski gospodarski prostor
efsa : evropska agencija za varnost hrane
eUr-l ex: speltna stran za dostop do zakonodaje e vropske unije
eurostat : statistični urad e vropske unije
faO: organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo
fvO : urad za prehrano in veterinarstvo 
higienski paket : sveženj nove zakonodaje, sprejete po letu 2004, ki je večinoma začela veljati  
leta 2006, za vzpostavitev novega zakonodajnega okvira za varnost hrane v e vropski uniji
isO : mednarodna organizacija za standardizacijo
ncts : nov računalniško podprt tranzitni sistem
Potsdamska skupina : delovna skupina veterinarskih strokovnjakovKratice
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20047
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004rasff : sistem hitrega obveščanja za živila in krmo, omrežje nacionalnih organov, ki ga upravlja Komisija
taric : spletna podatkovna zbirka carinskih tarif
traces : celovit računalniški veterinarski sistem ( trade c ontrol and expert s ystem)
bela knjiga : bela knjiga o varnosti živil
stO : svetovna trgovinska organizacijaKratice
Urad za prehrano in veterinarstvo s sedežem na Irskem je strokovni organ, ki ga 
večinoma sestavljajo veterinarji
© Evropska komisija
8
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004povzeteK
i.
veterinarski pregledi uvoza mesa in mesnih 
proizvodov so pomemben element politike 
varnosti živil evropske unije ( eu). obstaja 
tveganje, da uvoženo meso prenaša bole -
zni ne samo na potrošnike, ampak tudi na 
živino, kar bi vplivalo na proizvodnjo eu .
ii.
Kljub temu, da uvoženo meso predstavlja  
manj kot 4 % porabe mesa v eu in da ni  
dokazov, da so bile velike zdravstvene  
krize v zadnjih 15 letih posledica pomanj -
k ljivosti pri veterinarsk ih pregledih uvoza, 
sta se ozaveščenost in zaskrbljenost jav -
nosti v zvezi z zdravjem živali in varnostjo 
živil močno povečali. in čeprav je iz pro -
računa eu za veterinarsko preprečevanje  
in iztrebljanje bolezni običajno dodeljenih 
300 milijonov eur, za ukrepe, povezane  
z varnostjo živil in krme, pa 100 milijonov 
eur, je kriza v poznih 1990-ih (predvsem  
bovina spongiformna encefalopatija (bse)) 
povzročila precejšnje dodatne odhodke  
tako iz proračuna eu kot iz proračunov  
držav članic.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200499
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004povzeteK
iii.
sodišče je med revizijo preučilo Komisijin 
nadzor sistema veterinarskih pregledov eu 
uvoženega mesa na mejnih kontrolnih toč -
kah, ki se izvajajo v skladu z novim okvi -
rom, uvedenim z uredbami iz leta 2004, ki 
so del t. i. higienskega paketa, ki je začel  
veljati leta 2006. revizijski obiski so bili  
izvedeni pri organih in na mejnih kontrol -
nih točkah štirih držav članic (f rancija,  
nizozemska, Španija in romunija), revizorji 
sodišča pa so sodelovali tudi pri kontrol -
nih obiskih, ki jih je v treh državah čla -
nicah (litva, združeno kraljestvo, grčija)  
izvedel urad Komisije za prehrano in vete -
rinarstvo ( fvo ). opravljeni so bili pogovori 
z nekaterimi pomembnimi interesnimi sku -
pinami (proizvajalci, uvozniki, industrija in 
potrošniki). postopki načrtovanja in poro -
čanja fvo  so bili temeljito pregledani, saj 
ima fvo še posebej pomembno vlogo pri  
Komisijinem nadzoru in kontroli veterinar -
skih pregledov eu .
iv.
sodišče je pri reviziji prišlo do zaključka,  
da je pri izvajanju higienskega paketa iz  
leta 2004 prišlo do zamud in da je treba še 
dopolniti pomembne zakonodajne vidike.  
poleg tega so bila v nekaterih sporazumih 
o enakovrednosti, sklenjenih s tretjimi  
državami, sprejeta bistvena znižanja ravni 
nadzora uvoza, ki niso utemeljena z razum-
nimi dokazi.v.
informacijska sistema (celovit računal -
niški veterinarski sistem ( traces) in sis -
tem hitrega obveščanja za živila in krmo  
(rasff)), na katera se opirajo veterinarski 
pregledi uvoza mesa, se veliko in koristno 
uporabljata po vsej eu. vendar nekatere  
mejne kontrolne točke v treh državah čla -
nicah še vedno ne vnašajo vseh ustreznih  
podatkov. to vpliva zlasti na popolnost  
in zanesljivost vnesenih podatkov ter na  
informacijski sistem kot celoto.
vi.
Komisija predvsem prek svojega fvo  
stalno nadzoruje veterinarske preglede  
uvoza mesa. vendar bo morala za odpravo 
odkritih pomanjkljivosti sprejeti nadaljnje 
pobude:
d o k o n č a t i  u re d b e n i  o k v i r  h i g i e n s k e g a  Ū
paketa in ga konsolidirati na kodificiran 
in uporabniku prijazen način;
nadalje raz viti sistema traces in r asff  Ū
ter njune funkcionalnosti;
zagotoviti nadaljnje smernice in kazal -  Ū
nike uspešnosti, ki so potrebni za izva -
janje strategije eu za veterinarske pre -
glede in za ugotavljanje, ali so bili cilji 
higienskega paketa doseženi;
nadalje izboljšati modele za oceno tve -  Ū
ganja, ki jih fvo  uporablja za načrtova -
nje svojega revizijskega dela;
zagotoviti, da države članice v najkraj -  Ū
šem razumnem času odpravijo vse sla -
bosti, odkrite pri veterinarskih pregle -
dih uvoza mesa.povzeteK
10
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20041. v sodobnih družbah je varnost hrane postala pomembno po -
litično vprašanje, saj je v državah z industrializiranim kmetij -
stvom in visoko raz vitimi agroživilsk imi sektorji nepogrešljiva 
za javno zdravje. zagotavljanje najvišjih standardov varnosti 
hrane je zato razumljivo prednostna politična naloga evropske 
unije. 
2. po resnih zdravstvenih krizah v 1990-ih letih (bse in z dioksi -
nom okuženi piščanci) so bili predpisi o varnosti živi temeljito 
prenovljeni. na podlagi bele knjige1, ki jo je Komisija objavila 
leta 2000, je nov zakonski okvir, imenovan tudi higienski pa -
ket, nadomestil ali razširil starejše uredbe. večina novih ured -
benih določb je začela veljati 1. januarja 2006.
3. uvoženi mesni izdelki so že sami po sebi lahko vir in prena -
šalci bolezni ne samo na potrošnike, ampak tudi na živino, se 
pravi na proiz vodnjo eu. po vsem svetu je veliko epizootsk ih 
izbruhov bolezni, proizvodni pogoji drugod pa ne izpolnjujejo 
vedno standardov eu . 
4. veterinarske preglede uvoza v eu in v ustreznih izvoznih tre -
tjih državah (glej diagram 1 ) izvajajo nacionalni organi, stro -
ške teh pregledov pa nosijo predvsem gospodarski subjekti  
in nazadnje potrošniki. odhodke skupnosti na tem področju 
sestavljajo predvsem upravni odhodki gd sanco in zlasti nje -
govega fvo ter odhodki za usposabljanje nacionalnih kon -
trolorjev. iz proračuna eu sta se financirala tudi vzpostavitev 
in delovanje informacijskih sistemov, poznanih kot traces,  
prek katerega se spremlja uvoz proizvodov živalskega izvora,  
in rasff .1 bela knjiga o varnosti živil, 
com(1999) 719 konč., 12.1.2000.uvod
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200411
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20045. stroški za proračun eu, ki nastanejo zaradi zdravstvene krize, 
ki je načeloma lahko posledica slabega izvajanja veterinarskih 
pregledov, so lahko zelo visoki in zajemajo nujne ukrepe, ki  
jih je same po sebi treba iz vesti v velikem obsegu. v nek aterih 
kriznih obdobjih lahko to znaša veliko več kot 500 milijonov 
eur  proračunskih odhodkov eu, če odhodkom za programe za 
povračilo škode kmetom prištejemo še stroške veterinarskih  
ukrepov za iztrebljenje bolezni. vendar v praksi ni dokazov,  
da bi bila katera koli velika zdravstvena kriza v eu v zadnjih  
15 letih posledica pomanjkljivosti pri izvajanju veterinarskih 
pregledov uvoza. izvor bolezni je bil bodisi znotraj eu bodisi 
povezan s protizakonitim premikanjem (goljufija), ali pa posle -
dica neiz vajanja primernih uk repov pri uničevanju kuhinjsk ih 
odpadkov v mednarodnem prometu.
6. poraba mesa in količina uvoza sta rastli in po pričakovanjih se 
bo ta trend nadaljeval vsaj do konca leta 2015 (glej diagra -
ma 2  in 3).
12
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004glavni Uv Oz mesa in mesnih PrOizv OdO v v letU  2009diagram 1
Argentina
33 %
Urugvaj
26 %Brazilija
18 %Avstralija
5 %Nova Zelandija
5 %Namibija
4 %Bocvana
4 %Združene države
3 % Čile
1 %Paragvaj
1 %
Hrvaška
1 %Govedina
(225 838 ton)
Brazilija
85 %Argentina
7 %Čile
6 %Izrael
1 %Perutninsko meso
(196 801 ton)
Avstralija
8 %Argentina
3 %Čile
2 %Urugvaj
1 %Ovčje in kozje meso
(220 986 ton)
Nova Zelandija
84 %Islandija
1 %Nekdanja 
jugoslovanska 
republika 
Makedonija 
1 %
Vir: comext - Trade Statistics (Imports) EU-27  (trgovinski statistični podatki (uvoz) v eu-27).
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200413
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004naPO vedi POrabe mesa v eU za ObdObje 2006–2015   
(v 1  000 t Onah emt)diagram  2 
40 00040 50041 00041 50042 00042 50043 00043 50044 00044 50045 000
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
diagram 3 Vir: Prospects for agricultural markets and income, 2008 – 2015  (podatki iz napovedi za kmetijske trge in dohodke za obdo -
bje 2008–2015), gd agri.
1 3501 4001 4501 5001 5501 6001 6501 7001 7501 8001 850
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015naPO vedi Uv Oza mesa v eU za ObdObje 2006–2015   
(v 1  000 t Onah emt)
Vir: Prospects for agricultural markets and income, 2008 – 2015  (podatki iz napovedi za kmetijske trge in dohodke za obdo -
bje 2008–2015), gd agri.
14
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20047. za štiri glavne k ategorije živali uvoz mesa skupaj znaša 3,6  % 
porabe skupnosti. delež uvoza je velik pri ovčjem/kozjem  
mesu, pomemben pri govedini in perutninskem mesu ter ne -
pomemben pri svinjini (glej tabelo 1). skupna vrednost uvoza 
teh različnih kategorij je v letu 2009 znašala 3 375 milijo -
nov eur.
8. sistem veterinarskih pregledov eu za uvoz mesa temelji na  
osnovnem načelu, da morajo izdelki, ki vstopajo v eu, izpol -
njevati sanitarne zahteve, ki so vsaj enakovredne zahtevam eu 
za njeno notranjo proiz vodnjo. za zagotavljanje upoštevanja 
tega načela obstajata dve ravni nadzora.
tabela  1 
naPO ved Uv Oza in POrabe v eU za let O 2010 (v 1000 t Onah emt1)
VrstaNapoved  
uvozaOdstotek
vsega uvozaNapoved  
porabeOdstotek
uvoza/porabe 
Govedina 391 26,4 8 126 4,8
Ovčje in kozje meso 264 17,8 1 100 24,0
Svinjina 32 2,2 20 428 0,2
Perutninsko meso 795 53,6 11 601 6,9
Skupaj 1 482  41 255 3,6
1 „v 1000 tonah emt“ = v tisoč tonah ekvivalenta mase trupa, izračunanega na podlagi dogovorjenih standardov.
Vir: gd agri, Short-term outlook for the arable crop, meat and dairy markets  (Kratkoročna napoved za trge poljščin, mesa 
in mleka), oktober 2010.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200415
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20042 glej com(1997) 183 konč. 
(30.4.1997) in com(1998) 32 konč. 
(28.1.1998) o organizaciji fvo .
3 http://ec.europa.eu/food/fvo/
ir_search_en.cfm9. pr v i č ,  u v o z  v  e u s e  l a h k o  d o v o l i  s a m o  i z d e l k o m  ž i v a l s k e g a 
izvora, ki jih proizvaja obrat, ki ga je odobrila Komisija in se 
nahaja v prav tako odobreni tretji državi, veterinarski organi 
države izvoznice pa morajo tudi potrditi, da so bile zahteve  
skupnosti izpolnjene. sicer pa trgovanje lajša ureditev, da se 
z zadevno tretjo državo sklene sporazum o enakovrednosti, tj. 
da eu sprejme nadzorni sistem tretje države kot enakovredne -
ga svojemu.
10.  druga raven pregledov se izvaja v državah članicah. vsako  
pošiljko blaga je treba predložiti mejni kontrolni točki, ki jo  
je odobrila Komisija, kjer se izvedejo kontrolni postopki in  
izda spričevalo nacionalnih veterinarskih organov. Ko mejna 
kontrolna točka sprejme pošiljko, lahko ta prosto kroži med  
državami članicami.
11.  za potrjevanje, da države članice zagotavljajo izpolnjevanje  
zahtev iz zakonodaje eu v zvezi z varnostjo živil in veterinar -
skih izdelkov, je odgovoren urad za prehrano in veterinarstvo 
(fvo )2, ki je eden od direktoratov v Komisijinem gd sanco .  
fvo ima strokovno ekipo, ki jo večinoma sestavljajo veteri -
narji, njegove kontrole pa potekajo v skladu z letnim delov -
nim programom, ki mora biti pripravljen na podlagi analize  
tveganja (leta 2008 je bilo izvedenih 228 kontrol, od tega 160 
v državah članicah, 60 v tretjih državah in osem v državah  
k a n d i d a t k a h ) .  po ro č i l a  f v o ,  k i  s o  o b j av l j e n a  i n  d o s to p n a  n a 
spletu3, so osrednji vir dokazov za Komisijino nadzorovanje  
varnosti hrane na ozemlju eu . 
16
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200412.  c ilj revizije je bil oceniti Komisijino upravljanje sistema vete -
rinarskih pregledov eu za uvoz mesa in mesnih proizvodov po 
reformi higienske zakonodaje, sprejete leta 2004 in veljavne 
od leta 2006.
13.  p reučena so bila naslednja vprašanja:
ali je prenova uredb skupnosti, ki jo je spodbudila bela  ο
knjiga iz leta 2000, dokončana?
ali Komisija zagotavlja uspešno delovanje informacijskih  ο
sistemov za veterinarske preglede uvoza mesa?
ali Komisija ( fvo ) posk rbi, da nacionalni sistemi za  ο
uprav ljanje veterinarskih pregledov pravilno delujejo?
ali Komisija opravlja svojo vlogo koordinatorja med dr -  ο
žavami članicami in pripravlja splošne ocene sistema sa -
nitarnih pregledov za uvoz mesa?
14.  p oleg tega je sodišče pri izvajanju svojega dela zbiralo in -
formacije o tem, kako Komisija pri pripravi določb za uredbe 
skupnosti upošteva različne interesne skupine (proizvajalci,  
predelovalci, uvozniki, potrošniki).obseg  revizije 
in revizijsKi pristop
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200417
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200415.  l eta 2009 je bilo izvedeno naslednje revizijsko delo:
preučitev relevantnih dejavnosti gd sanco , zlasti tistih,  ο
ki jih izvaja fvo;
obiski pri pristojnih organih in mejnih kontrolnih točkah  ο
v štirih državah članicah (f rancija, nizozemska, Španija in 
romunija);
sodelovanje pri revizijah, ki jih je fvo izvedel v litvi,  ο
združenem kraljestvu in grčiji; 
pogovori z združenji, ki predstavljajo relevantne interesne  ο
skupine (proizvajalci, uvozniki, industrija in potrošniki)4.4 uecbv  (evropsko združenje 
za trgovino z živino in mesom), 
copa  (odbor združenja kmetijskih 
proizvajalcev e vropske unije) – 
cogeca ( združenje kmetijskih 
zadrug evropske unije), ciaa 
(evropska konfederacija 
proizvajalcev hrane in pijač) – 
clitravi (e vropsko združenje za 
mesno industrijo), beuc (e vropsko 
združenje potrošnikov).
© Evropsko računsko sodišče
Vsaka pošiljka blaga mora iti prek mejne kontrolne točke, ki jo je odobrila Komisija
18
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004PrenO vitev higienskih Uredb skUPnOsti,  
ki sO  PO vezane z Uv OzOm mesa
16.  v beli knjigi o varnosti živil je bila predvidena prenovitev  
uredb o varnosti živil in večino jih je nadomestil nov zakono -
dajni okvir, znan kot higienski paket. v naslednjih odstavkih 
je obravnavano, ali se relevantne spremembe, uvedene s hi -
gienskim paketom, izvajajo in ali se odražajo v veterinarskih 
sporazumih s tretjimi državami.
razPOl Ožljiv Ost k OnsOlidiranih različic  
relevantne zak OnOdaje bi Olajšala PravilnO  
in enO tnO  UPOrabO  Pravil  
17.  p ravila, ki urejajo uvoz mesa in mesnih proizvodov, so nave -
dena v več kot 50 zakonodajnih besedilih, h katerim je treba 
prišteti še veterinarske sporazume (glej tabelo 2 ). v odstav -
ku 67 bele knjige je poudarjeno, da morajo biti posamezni za -
konski akti jasni, enostavni in razumljivi, da jih lahko izvajajo 
vsi gospodarski subjekti. Ker pa ni konsolidirane različice – ali 
vsaj celostne nove različice pravil za uvoz – že samo število  
pravil in njihova kompleksnost povzročata težave in omogoča -
ta veliko različnih razlag, zato jih ni mogoče izvajati na en sam 
pravilen način. takšen primer so na primer praktična pravila  
za iz vajanje ok repljenih pregledov, h k aterim se gd sanco  in 
države članice vračajo že od leta 1997 (glej okvir 1 ). opažanja
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200419
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004čas sPrememb Odl Očb vPliva na veterinarska  
sPričevala, ki se Predl OžijO  Ob Uv OzU  mesa  
18.  Ker je namen higienskih uredb zagotavljanje visoke stopnje  
z a š č i t e  v  z ve z i  z  v a r n o s t j o  ž i v i l,  j e  p o m e m b n o,  v  č l e n u  1 ( g ) 
uredbe (es) št. 852/2004 pa tudi predpisano, da morajo tretje 
države s spričevalom potrditi, da živila, ki jih izvažajo, izpol -
njujejo enake ali enakovredne higienske standarde kot živila, 
proizvedena v eu. če pogoji za izdajo spričeval za uvoz niso  
pravočasno posodobljeni, se lahko zgodi, da za zadevne izdel -
ke ne bodo veljale iste stroge zahteve v zvezi s proizvodnjo in 
nadzorom.
19.  o bveznost, da morajo veterinarji v državi porekla potrditi, da 
meso izpolnjuje zahteve higienskih uredb (ki so začele ve -
l j a t i  1 .  j a n u a r j a  2 0 0 6 ) ,  j e  z a če l a  ve l j a t i  š e l e  avg u s t a  2 0 0 6  z a 
perutninsko meso, novembra 2006 za mesne proizvode in ju -
lija 2008 za sveže ali predelano meso, razen za perutninsko  
meso.
Okvir 1 
zakOnOdaja O OkrePljenih Pregledih ni jasna
v členu 24 direktive sveta 97/78/es so navedena pravila za okrepljene preglede, ki se jih lahko sproži 
s sporočilom sistema rasff , potem ko je bila na mejni kontrolni točki odkrita kršitev. zahteva se, da 
morajo „države članice strožje pregledovati vse pošiljke proizvodov istega porekla. zlasti je treba zase -
či naslednjih 10 pošiljk istega porekla na mejni kontrolni točki in položiti depozit za stroške fizičnega 
pregleda, vključno z jemanjem vzorcev in laboratorijskimi testi, predvidenimi v p rilogi iii.“  
vendar je bilo ugotovljeno, da države članice različno izvajajo postopek, povezan z okrepljenimi pre -
gledi. nekatere zasežejo samo naslednjih deset pošiljk proizvodov iste vrste na mejni kontrolni točki, 
kjer je prišlo do napake, druge zasežejo naslednjih deset pošiljk proizvodov iste vrste in porekla ali celo 
iz istega obrata na kateri koli mejni kontrolni točki na svojem ozemlju v obdobju največ šest mesecev, 
tretje pa zasežejo le naslednje tri pošiljke, saj menijo, da to ni le nacionalni, temveč evropski problem. Ker 
zakonodaja ni dovolj natančna in se različno razlaga, znotraj eu ni enega samega usklajenega pristopa 
niti ni mogoče spremljati procesa ali ocenjevati nadzora, ki ga izvaja gd sanco ali fvo . mogoče je celo, 
da se fvo sploh ne more prepričati, da ni sistematičnih napak pri blagu istega porekla, ki vstopa v eu, 
zlasti če vstopa prek različnih mejnih kontrolnih točk v več državah članicah.
20
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004POnO vni Pregled OdObritev za izv Oz v eU
20.  leta 2004 sta parlament in svet sprejela direktivo5, s katero sta 
potrdila veljavnost seznamov že obstoječih odobrenih obratov 
in tretjih držav do uveljavitve novih higienskih uredb 1. janu -
arja 2006 in pri tem dodala naslednji pridržek: „d o sprejetja  
potrebnih določb na podlagi uredb (es) št. 852/20046,  (e s) 
št. 853/20047 in (es) št. 854/20048 ali direktive 2002/99/es9“.
21.  p o vzpostavljenem postopku za širjenje seznama odobrenih  
obratov za izvoz v eu so morali organi tretje države izdati  
spričevalo, s katerim so potrdili, da vsak nov obrat izpolnjuje 
zahteve higienskih uredb. vendar v času revizije Komisija še  
ni ponovno pregledala odobritev, izdanih tretjim državam in 
obratom pred letom 2006 – tj. preden je začel veljati higienski 
paket. s tem ponovnim pregledom bi Komisija lahko preverila, 
ali so zakonodaja in nadzorni sistemi tretjih držav enakovre -
dni novim zahtevam skupnosti. Komisija tudi še ni dokončala 
prenovitve smernic o informacijah o splošni organizaciji in  
izvedbi pregledov, ki jih morajo zagotoviti tretje države.
22.  h igienski paket je bil sprejet konec leta 2004, veljati pa je začel 
1. januarja 2006. v času revizije (konec leta 2009) je Komisiji 
uspelo na novo izpogajati tri od 11 že sklenjenih sporazumov 
v tem sektorju z največjimi trgovinskimi partnerji eu10.
23.  s odišče je med revizijo preučilo štiri najpomembnejše spora -
zume (s Kanado, novo zelandijo, zda in Švico), ki so prikazani 
v tabeli 2 . temeljito je pregledalo besedilo sporazumov, opra -
vilo pogovore z vodji oddelkov, ki so sodelovali pri pogajanjih, 
in pridobilo informacije od pristojnih organov obiskanih držav 
članic. 5 direktiva e vropskega 
parlamenta in sveta 2004/41/ es 
z dne 21. aprila 2004 o razveljavitvi 
nekaterih direktiv o higieni 
živil in zdravstvenih pogojih za 
proizvodnjo in dajanje na trg 
nekaterih proizvodov živalskega 
izvora, namenjenih za prehrano 
ljudi, in o spremembi direktiv 
sveta 89/662/egs in 92/118/egs in 
odločbe sveta 95/408/ es (ul l 157, 
30.4.2004, str. 33) (p opravek 
(ul l 195, 2.6.2004, str. 12)).
6 uredba e vropskega parlamenta 
in sveta (es) št. 852/2004 z dne 
29. aprila 2004 o higieni živil 
(ul l 139, 30.4.2004, str. 1), (p opravek 
(ul l 226, 25.6.2004, str. 3)).
7 uredba (es) št. 853/2004 
evropskega parlamenta in sveta 
z dne 29. aprila 2004 o  posebnih 
higienskih pravilih za živila 
živalskega izvora ( ul l 139, 
30.4.2004, str. 55), ( popravek 
(ul l 226, 25.6.2004, str. 22)).
8 uredba (es) št. 854/2004 
evropskega parlamenta in sveta 
z dne 29. aprila 2004 o določitvi 
posebnih predpisov za organizacijo 
uradnega nadzora proizvodov 
živalskega izvora, namenjenih za 
prehrano ljudi ( ul l 139, 30.4.2004, 
str. 206), (p opravek (ul l 226, 
25.6.2004, str. 83)).
9 direktiva s veta 2002/99/es  
z dne 16. decembra 2002 
o predpisih v zvezi z zdravstvenim 
varstvom živali, ki urejajo proi -
zvodnjo, predelavo, distribucijo in 
uvoz proizvodov živalskega izvora, 
namenjenih prehrani ljudi (ul l 18, 
23.1.2003, str. 11).
10 z a ndoro, Kanado, č ilom, 
državami egp , ferskimi otoki, 
lihtenštajnom, m ehiko, novo 
zelandijo, s an m arinom, Švico  
in zda.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200421
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004tabela 2 
PreUčeni veterinarski sPOrazUmi
Tretja država Datum uveljavitveDatum prve spremembe  
ob upoštevanju uredb  
higienskega paketaUvoz (v letu 2009) 
v tonah
(podatki  COmext)
1. Kanada 17. 12. 1998 11 073
2. Nova Zelandija 26. 2. 19971. 9. 2006 (sporazum) Odločba Komisije 2006/854/  ο
eS z dne 26. julija 2006 o sprejetju, v imenu evropske 
skupnosti, sprememb prilog V in VIII k Sporazumu 
med evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo o sani -
tarnih ukrepih, ki veljajo za trgovino z živimi živalmi 
in živalskimi proizvodi
25.12.2006 (spričevala) Odločba Komisije 2006/855/eS ο  
z dne 24. avgusta 2006 o spremembi odločbe 2003/56/eS  
o zdravstvenih spričevalih za uvoz živih živali in  
proizvodov živalskega izvora iz Nove Zelandije222 698
3. Švica 1. 6. 20011. 12. 2006 (uveljavitev) Sklep št. 1/2006 Skupnega  ο
veterinarskega odbora, ustanovljenega s sporazumom 
med evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, 
o trgovini s kmetijskimi proizvodi z dne 1. decembra 
2006 o spremembah dodatkov 1, 2, 3, 4, 5, 6 in 10 k 
Prilogi 11 Sporazuma19 475
4. ZDA 1. 8. 1999 14 780
Viri:  http://ec.europa.eu/food/international/trade/agreements_en.htm  
http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm  
http://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/decisions06_e.htm 
22
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200411 člen 46(1) uredbe (es) št. 
882/2004: „ takšen uradni nadzor 
se zlasti nanaša na: … (g) obseg 
in delovanje uradnega nadzora 
uvoza živali, rastlin in njihovih 
proizvodov“ .24.  s eveda je uspešnost pogajanj odvisna tudi od druge strani.  
vendar je sodišče med revizijo ugotovilo, da je zaradi dol -
žine pogajanj, kar je odložilo uporabo istih pravil o uvozu iz 
higienskega paketa, ki so bila že obvezna za proizvajalce eu, 
prenovljeni sporazum z novo zelandijo začel veljati šele osem 
mesecev po uveljavitvi paketa, in to kljub temu, da je eu spre -
jela ohranitev razmeroma omejene ravni pregledov (za katero 
v evidencah Komisije ni nobenega sprejemljivega razloga).
25.  gd sanco nima podatkov o fizičnih pregledih pred izvozom 
(laboratorijskih analizah), opravljenih v Kanadi in na novi ze-
landiji, za izdelke, namenjene v eu. poleg tega v poročilih  
fvo običajno nista ovrednotena obseg in delovanje uradnega 
nadzora, ki ga izvajajo tretje države nad svojim uvozom proi -
zvodov živalskega izvora11.
26.  v endar je iz podatkov eurostata za leto 2008 razvidno, da je  
združeno kraljestvo uvozilo 111 930 ton ovčjega mesa, od tega 
82 898 ton z nove zelandije (približno 77 %), ki je bilo kasneje 
preposlano v druge dr žave članice. K ljub obsegu tega uvoza 
v eu so pristojni organi združenega kraljestva revizorje so-
dišča obvestili, da so v nasprotju s splošnim pravilom, da se  
identifikacijske preglede izvede v vseh primerih, nekatere mej -
ne kontrolne točke pregledale le 2 % pošiljk, kar je enak delež 
kot pri fizičnih pregledih. to prakso so utemeljili z dejstvom, 
da v sporazumu, sklenjenem z novo zelandijo, identifikacijski 
pregledi niso opredeljeni. 
POtreba PO  skUPnih kazalnikih   
za vrednO tenje veterinarskih sPOrazUmO v  
27.  Kadar so bila vrednotenja v prid ohranitvi enakovrednosti,  
so bila izvedena brez vnaprej opredeljenih kvalitativnih ali  
kvantitativnih kazalnikov. ustrezna raven zdravstvenega var -
stva ( alop ), ki jo določajo novi higienski predpisi, raven, ki  
je veljala pred sprejetjem higienskega paketa, in raven, ki jo 
z nadzornimi sistemi dosegajo tretje države s sklenjenimi spo -
razumi, niso bile nepristransko primerjane.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200423
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200428.  skladnost novozelandske zakonodajo z novimi higienskimi  
predpisi je na primer pregledala tehnična delovna skupina,  
sestavljena iz predstavnikov gd sanco , strokovnjakov z nove 
zelandije in iz potsdamske skupine12 (člani s Komisije, iz gr-
čije, s finske in iz združenega kraljestva). ocena je pokazala, 
da je novozelandska zakonodaja takšna, da bi bili lahko cilji  
higienskega paketa doseženi. priloge k sporazumu so bile po -
tem ustrezno spremenjene in enakovrednost je bila ohranjena. 
vendar ni bilo podrobne dokumentacije, ki bi potrdila, da so 
zaključki delovne in potsdamske skupine temeljili na dokazih, 
ki bi omogočili ohranitev stopnje enakovrednosti „da-1“13.
29.  Kot zadnje, med revizijo je bilo ugotovljeno, da ni skupnega 
postopka za prenovitev, ki bi temeljila na kvantitativnih in  
kvalitativnih kazalnikih, ter da ni evidence, da so bila med  
pogajanji upoštevana opažanja, do katerih je prišel fvo med 
svojimi kontrolami. 12 skupina je bila ustanovljena za 
ocenjevanje ravni enakovrednosti 
zakonodaje tretje države. n jeno 
sestavo je določil svet (dopis 
10225/08 agrileg 91), sestavljajo 
pa jo predstavniki sveta in Komisije 
ter strokovnjaki iz omejenega 
števila držav članic, ki se izberejo 
glede na zadevno tretjo državo.
13 „da-1“ pomeni, da je bila 
enakovrednost priznana in da se 
lahko uporablja poenostavljeno 
spričevalo; „da-2“ pomeni, da 
je enakovrednost priznana ob 
upoštevanju vrste proizvodnih 
in/ali nadzornih pogojev;  „da-3“ 
pomeni, da je enakovrednost 
načeloma priznana, vendar so 
nanjo vezani nekateri specifični 
pogoji, spričevala pa morajo biti 
podobna tistim, ki se zahtevajo od 
tretjih držav, ki nimajo sklenjenih 
sporazumov.
Okvir 2 
glavne težave Pri PrenavljanjU  sPOrazUmO v O sanitarnih  
in fit Osanitarnih UkrePih
zda : pravne težave pri uporabi higienskega paketa, uskladitvi pogostosti revizij in dogovarjanju o me -
todologiji za potrjevanje enakovrednosti.
švica : večina higienskih določb eu je bila prenesena v švicarsko zakonodajo. vendar Švica še ni članica 
sistema rasff (sistem hitrega obveščanja za živila in krmo), zato mora uporabljati druge komunikacijske 
postopke (prek gd sanco ali sistema circa ). bližajoča se pogajanja bi morala rešiti ta problem.
nova zelandija : posodobljeni sporazum je začel veljati šele osem mesecev po higienskem paketu. poleg 
tega ta sporazum določa zelo nizko raven kontrol, ki ne temelji na dokumentirani analizi tveganja.
kanada : zamudo pri posodabljanju prilog k sporazumu v skladu s higienskim paketom so povzročile 
težave pri ugotavljanju enakovrednosti, potreba po spremembah v kanadskih pravnih besedilih in za -
mude pri objavljanju.
24
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200414 uredba Komisije ( es) 
št. 136/2004 z dne 22. januarja 
2004 o  postopkih za veterinarske 
preglede proizvodov, uvoženih iz 
tretjih držav, na mejnih kontrolnih 
točkah skupnosti ( ul l 21, 
28.1.2004, str. 11).
15 direktiva s veta 97/78/es z dne 
18. decembra 1997 o določitvi 
načel, ki urejajo organizacijo 
veterinarskih pregledov 
proizvodov, ki vstopajo v skupnost 
iz tretjih držav (ul l 24, 30.1.1998, 
str. 9).znižane ravni k Ontr Ol bi mOrale biti   
bOlj  Utemeljene  
30.  Ključna pravila skupnosti, ki zajemajo določbe uredbe (es)  
št. 136/200414 in direktive 97/78/es15, od veterinarjev zahte -
vajo izvajanje sistematičnih dokumentacijskih in identifikacij -
skih pregledov. dopolnjujejo jih fizični pregledi proizvodov  
živalskega izvora ob vstopu na ozemlje eu. pri uvozu mesa iz 
Kanade in nove zelandije je bila pogostost fizičnih pregle -
dov zmanjšana na 10 % oziroma 2 %. vendar mora pogostost 
pregledov v primerih, ko ni posebne odločbe ali sporazuma  
o  e n a k o v re d n o s t i ,  z n a š a t i  2 0  %  ( s ve ž a  s v i n j i n a ,  g o ve d i n a  i n 
teletina, ovčje in konjsko meso) ali 50 % (perutninsko meso). 
Okvir 3 
UPOraba znižane ravni fizičnih PregledO v  
Kjer se uporablja znižana raven fizičnih pregledov, se metode za izbor pošiljk v državah članicah razli -
kujejo. na splošno bi bilo treba pri pregledih primerno upoštevati rezultate statističnega vzorčenja in 
ustrezne dejavnike tveganja16, načrtovanje pa je pogosto prepuščeno presoji kontrolorjev na mejnih 
kontrolnih točkah. v franciji je osrednji veterinarski organ sestavil dokument, v katerem je prikazano, 
kako bi bilo treba pošiljke običajno prednostno razvrstiti za preverjanje. prednost tega postopka je, da 
zagotavlja naključnost in nepredvidljivost izbire. po podatkih francoskih organov ga mejna kontrolna 
točka v roissyju, ki je po številu pošiljk najbolj zaposlena, ni upoštevala. na nizozemskem pa se vzorče -
nje izvaja naključno in elektronsko v trenutku vnosa predhodnega obvestila. za izboljšanje uspešnosti 
pregledov nizozemski elektronski izbirni sistem upošteva vrsto podpopulacij, na primer vrsto proizvoda 
in tretjo državo porekla. 
v Španiji je pogostost fizičnih pregledov za 20 % do 30 % presegla predpisane znižane ravni, vendar 
odstotek pošiljk, ki niso bile skladne s predpisi, ni bil nujno večji17. podobno je bilo v romuniji leta 
2008 fizično pregledanih 36 % pošiljk rdečega mesa (v primerjavi s standardno ravnijo 20 % v tretjih 
državah, 10 % v Kanadi in 2 % v novi zelandiji). prav tako ni bilo osrednjega postopka preverjanja, ki 
bi zagotovil, da so pragovi doseženi, izbirni postopek pa ni zagotavljal, da so bile pošiljke za pregled 
izbrane naključno.
16 ustrezni dejavniki tveganja obsegajo tveganje za zdravje ljudi, ki izhaja iz proizvoda ali njegove embalaže, verjetnost neskladnosti z navedenimi 
zahtevami, ciljno skupino potrošnikov, obseg in vrsto kakršne koli nadaljnje predelave proizvoda, inšpekcijsko ureditev in ureditev izdajanja spričeval 
države izvoznice ter evidenco skladnosti proizvajalcev in uvoznikov tretje države.
17 leta 2008 na primer so bile od skupno 4 694 pošiljk (meso in mleko) po fizičnem pregledu zavrnjene tri oz. 0,06 %. skupni delež zavrnjenih pošiljk 
je bil 0,63 % (povprečje v eu: 0,88 % v letu 2006). 
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200425
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200431.  r evizija je pokazala, da rezultati laboratorijskih analiz, ki so 
bile izvedene kot del fizičnih pregledov na pobudo mejnih  
kontrolnih točk v državah članicah in/ali tretjih držav pred  
izvozom, niso bili statistično analizirani (npr. odkrita onesna -
ževala, poreklo mesa, točka vstopa). taka analiza bi bila lahko 
osnova za bolj nepristransko oceno tveganja in bi bila brez  
d vo m a  k o r i s t n a  p r i  p o g a j a n j i h  s  t re t j i m i  d r ž ava m i ,  b o d i s i  z a 
utemeljitev pogostosti fizičnih pregledov, ki jih izvajajo mejne 
kontrolne točke, bodisi za zagotavljanje boljše podpore pri  
določanju vrste analita, ki ga je treba iskati v uvoženih živi -
lih. pomembnost izkoriščanja te vrste statističnih podatkov  
se lahko ponazori s poročilom, ki je bilo predloženo v novi  
zelandiji18, v katerem je bilo navedeno, da so bili v 101 od 103 
vzorcev ovčjega mesa najdeni hormoni, čeprav je bila njihova 
količina pod mejno vrednostjo ostankov. ti podatki podpirajo 
mnenje, da bi morale mejne kontrolne točke, ki jih to najbolj 
zadeva, bolj selektivno izbirati vzorce za preglede.
veterinarski sPOrazUmi ne PrePrečUjejO  
različnega Obravnavanja držav članic  
32.  sporazum s Kanado ni zagotovil, da ne bo diskriminacije med 
državami članicami, saj v času revizije kanadski organi še niso 
odobrili uvoza iz štirih držav članic. podobno organi v zda,  
kjer so za nadzor izvoza odgovorni nacionalni organi, vsako  
državo članico obravnavajo kot ločen subjekt, čeprav morajo 
v skladu z veljavnimi sporazumi vse države članice sprejeti  
uvoz mesa iz zda. v eni državi članici je bila samo ena klavnica 
odobrena za izvoz v zda. poleg tega organi zda še 11 državam 
članicam niso odobrili prošenj za enakovrednost, pri čemer je 
bila prva od njih vložena leta 2000. 18 New Zealand National Chemical 
Residues and Contaminant Report 
(EU)  (nacionalno poročilo nove 
zelandije o kemijskih ostankih  
in onesnaževalih (eu)),  
december 2008.
26
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004infOrmacijski sistemi,   
PO vezani z  veterinarskimi Pregledi  
33.  eu financira vzpostavitev in vzdrževanje informacijskih sis -
temov, poznanih kot traces (celovit računalniški veterinarski 
sistem), ki se uporablja za spremljanje uvoza proizvodov ži -
valskega iz vora, in rasff  (sistem hitrega obveščanja za živila 
in krmo). v naslednjih odstavkih je preučeno, ali sta sistema 
v celoti dosegla cilje higienskega paketa, in v primeru traces, 
ali sistem prispeva k odločanju.
OPtimizacija UPOrabe   
POdatk Ovne zbirke traces
34.  Kljub prispevku podatkovne zbirke traces k uskladitvi nad -
zornih postopkov v eu, nekatere države članice še vedno raje 
uporabljajo programsko opremo, ki ni združljiva s traces in  
so jo razvile zaradi pomanjkanja nekaterih funkcij, za katere 
menijo, da so pomembne za njihov nadzor. nekatere mejne  
kontrolne točke v nemčiji, na nizozemskem in v Španiji še ne 
vnašajo vseh ustreznih podatkov o uvozu mesa v traces, čeprav 
je to obvezno. to vpliva na njeno popolnost in med drugim  
tudi na zanesljivost njenih statističnih izračunov. poleg tega v 
večini držav članic ni vzpostavljena povezava s carinskimi po -
datkovnimi zbirkami, kar bi omogočalo usklajevanje podatkov 
o uvozu mesa v obeh sistemih. Komisija upravlja podatkovno 
zbirko traces na ravni eu in prispeva k njenemu financiranju 
in razvoju (2,25 milijona eur v letu 2009). med revizijo se  
je pokazalo, da je za odpravo tehničnih pomanjkljivosti, na  
primer v zvezi z varnostjo dostopa, ki se zahteva za uporabo 
traces, elektronskim izdajanjem potrjenih svvd (skupni vete -
rinarski vstopni dokument) in pripravo statističnih podatkov 
za pomoč pri izvajanju analize tveganja za boljše usmerjanje 
veterinarskih pregledov, potreben nadaljnji razvoj.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200427
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200435.  p ri razvoju traces bi bilo treba bolj raziskati načine in sred -
stva za povezovanje relevantnih podatkov, k i se obdelujejo za 
carinske namene, in podatkov v traces19 in/ali zagotavljanje  
potrebne uskladitve med njimi. glavni navedeni razlogi za stal -
ne težave so se nanašali na specifične zahteve carine v zvezi 
s kodami, ki se uporabljajo za identifikacijo proizvodov. Kljub 
temu se je pri pilotnem projektu, ki je potekal v sodelovanju 
s francosko carinsko službo, pokazalo, da je sedanje probleme 
z vmesnikom mogoče rešiti.
36.  p ri obiskih držav članic se je pokazalo, da je uporaba traces  
omejena, zlasti kar zadeva naslednje mogoče uporabne funk -
cije:
izbiro pošiljk za naključne ali nenaključne fizične preglede (a) 
z laboratorijsko analizo in/ali brez nje; 
obveznost izvedbe okrepljenih pregledov in spremljanje (b) 
takih pregledov;
avtomatske preglede skladnosti in preverjanje pristnosti  (c) 
veterinarskih spričeval, na primer z navzkrižnim preverja -
njem podatkov, ki jih je vnesla tretja država, ki je spričevalo 
izdala (številka spričevala, identifikacija – elektronski na -
slov uradno pooblaščene osebe in vzorec podpisa20, vzorec 
žiga pristojnega oddelka za izdajanje spričeval); 
možnost optičnega branja nepravilnih spričeval; (d) 
možnost vnosa desetmestne kode taric (carinska nomen - (e) 
klatura); 
avtomatska navzkrižna preverjanja s carinskimi podatki; (f) 
poenostavitev postopka za vnos proizvodov, ki jih uvozi - (g) 
jo posamezniki in presegajo mejo oprostitve plačila ca -
rine21; 
možnost navedbe prvega kraja porekla ponovno uvoženih  (h) 
pošiljk;  
možnost vnosa podrobnih razlogov, zakaj mejna kontrolna (i) 
točk a ni dovolila uvoza; 
enoten avtomatski izračun pristojbin in kazni; (j) 
obvezen vnos pošiljanja uvoženih živil znotraj skupnosti (k) 
za hitrejši odpoklic v nujnih primerih.19 pomembnost te povezave 
je opredeljena v členih 5 in 6 
uredbe Komisije (es) 282/2004 
z dne 18. februarja 2004 o uvedbi 
dokumenta za deklariranje in 
veterinarske preglede živali  
iz tretjih držav,  
ki vstopajo v skupnost  
(ul l 49, 19.2.2004, str. 11)  
in členih 6 in 7  
uredbe št. 136/2004.
20 uradno pooblaščene osebe 
za pripravo in izdajanje uradnih 
spričeval akreditira ali odobri 
pristojni organ v državi izvoznici.
21 z izjemo omejenega števila 
tretjih držav in majhnih količin za 
osebno porabo pravila skupnosti 
posameznikom ne dovoljujejo 
uvoza mesa ali mesnih proizvodov, 
razen če predložijo predhodno 
deklaracijo in veterinarsko 
spričevalo.
28
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200437.  na splošno lahko uporabniki dostopajo samo do tistih delov 
traces, ki jih zadevajo. vendar je bilo v zunanji študiji22 iz leta 
2007 opozorjeno na potrebo po rednih revizijah varnosti siste -
ma. traces za uvoz mesa uporabljajo nova Kaledonija, mehika 
in nova zelandija. vendar efsa (e vropska agencija za varnost 
hrane) ni imela neposrednega dostopa do podatkovne zbirke 
traces, ko je morala zbrati podatke z vseh področij, ki nepo -
sredno ali posredno vplivajo na varnost hrane.
kakO čim bOlje izk Oristiti   
sistem hitrega Obveščanja  
38.  s istem rasff zbira vsa sprejemljiva opozorila, ki jih izdajo  
države članice in/ali tretje države. vendar pogoji, pod katerimi 
države članice lahko izdajo opozorilo, morda ne bodo formalno 
določeni vse do leta 201123.22 gartner f rancija, Hosting Traces 
project  (gostovanje projekta 
traces), 2007, gd sanco .
23 Komisija je čakala na sodbo 
sodišča prve stopnje evropskih 
skupnosti v zadevi Komisija proti 
bowland dairy p roducts l td. z dne 
29. oktobra 2009.
© Evropska Komisija (GD SANCO)
V RASFF so zbrana vsa sprejemljiva opozorila,  
ki jih izdajo države članice ali tretje države
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200429
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200439.  r evizorji so ugotovili, da so uporabniki v uniji na splošno zelo 
zadovoljni s koristnostjo in delovanjem sistema rasff . vendar 
se je intenzivnost odzivov držav članic na opozorila drugih dr -
žav članic razlikovala glede na njihovo razlago uporabe okre -
pljenih pregledov in „kakovost“ opozorila. francija na primer 
ne uvede okrepljenih pregledov, razen če ima država, ki je  
izdala opozorilo, enaka merila za analizo, kot jih ima sama.
40.  na splošno ni jasno razumljenega svežnja pravil v zvezi s sis -
temom rasff , niti za izdajo opozorila o tveganju za zdravje  
ljudi na nacionalni ravni, niti za njegovo posledično izdajo  
v vseh državah članicah. podobno tudi pravila o izvrševanju  
strožjih pregledov po opozorilu ali po uvedbi preiskave pod  
nadzorom odgovornih služb Komisije niso dovolj dosledna. pri 
reviziji se je pokazalo, da se sistem v enem primeru mesa, izvo -
ženega v eu , ki so ga prijavili nacionalni organi v tretji državi 
porekla, ni mogel dovolj hitro odzvati, da bi sprožil okrepljene 
preglede in zagotovil, da vse zadevno meso ne pride na trg in 
da se vrne v državo porekla. države članice so bile dejansko  
obveščene šele teden dni kasneje, posebne ureditve Komisije 
za preprečevanje (npr. Safeguard Cell ) se niso sprožile in zato 
je prišlo do zamud pri uvajanju okrepljenih pregledov.
30
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004POtreba PO  vmesnikU  med traces   
in relevantnimi naciOnalnimi   
POdatk Ovnimi zbirkami
41.  zaradi vrste razlogov, povezanih s pravili in zahtevami med -
narodne trgovine, je še vedno težko navzkrižno preverjati po -
datke iz traces s carinskimi informacijami:
podatkovne zbirke gospodarskih družb niso splošno do -  ο
stopne;
mednarodna pravila ne zahtevajo podrobnega opisa po -  ο
šiljk (pomorskih ali drugih);
vnašanje desetmestne kode taric za uvoženo blago na  ο
skupno deklaracijo (tovorni list) ni obvezno;
nacionalni carinski podatki se na gd taXud ne pošiljajo  ο
avtomatsko v realnem času. poleg tega je mogoče, da 
carinska služba v končnem namembnem kraju, ki sprosti 
uvoženo meso, ni v državi članici, prek katere je meso 
vstopilo v eu .
42.  n a splošno države članice doslej niso vzpostavile nacionalnih 
postopkov za usklajevanje podatkov v podatkovni zbirki tra-
c e s  ( n p r.  k o l i č i n a  u voz a  m e s a )  s  p o d a t k i  v  l o k a l n i h  s i s t e m i h 
ali carinskih evidencah, v podatkovni zbirki comext24 in/ali  
s podatki inšpekcijskih organov tretjih držav. pri obisku mej -
ne kontrolne točke v le havru se je na primer pokazalo, da je 
bilo v nacionalni podatkovni zbirki v letu 2008 evidentiranih 
približno 14 560 pošiljk mesa, uvoženega za prehrano ljudi,  
v lokalnem sistemu pa je bilo evidentiranih 14 750 takih po -
šiljk.
nO v račUnalnišk O POdPrt tranzitni sistem  
(ncts) – nevarnOst iz Ogibanja   
veterinarskim PregledOm  
43.  ncts25 je računalniško podprt sistem, ki je bil uveden leta  
2003, da se podjetjem omogoči vnos podatkov o gibanju blaga 
v tranzitu26,  z a  k a t e ro  s e  k o n č n o  c a r i n j e n j e  l a h k o  i z ve d e  n a 
katerem koli notranjem namembnem carinskem uradu in ne  
nujno na točki vstopa v eu .24 comext je referenčna 
podatkovna zbirka eurostata za 
zunanjo trgovino.
25 ncts (nov računalniško podprt 
tranzitni sistem) – o dločba 
št. 105/2000/es e vropskega 
parlamenta in s veta z dne 
17. decembra 1999 o spremembi 
odločbe št. 210/97/es o sprejetju 
akcijskega programa za carine 
v skupnosti ( carina 2000) in 
razveljavitvi o dločbe s veta 
91/341 egs (ul l 13, 19.1.2000, 
str. 1).
26 „tranzit“ v veterinarskih pravilih 
pomeni pošiljke med dvema 
tretjima državama prek ozemlja eu .
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200431
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200444.  z adevna zakonodaja skupnosti ob vnosu v sistem ncts  ne  
zahteva navedbe kode taric . Ker ni filtrov, ki bi omogočili  
identifikacijo deklaracij blaga, ki ga zadeva zdravstvena zako -
nodaja, je povsem mogoče, da se carinjenje izvede, čeprav ob 
vstopu v eu niso bili opravljeni veterinarski pregledi. prever -
janje dejavnosti in notranje strukture ter odločanje o vzposta -
vitvi takih filtrov je prepuščeno presoji vsake carinske uprave. 
po nedavnem incidentu, ko je bilo blago, uvoženo z letalom, 
poslano naprej po cesti pred pregledom, so španski carinski  
organi spremenili svoj nacionalni sistem ncts, tako da se tovr -
stne pošiljke lahko odkrijejo in veterinarsko pregledajo, takoj 
ko vstopijo v državo.
45.  v več poročilih fvo27 je bilo opozorjeno na pomanjkanje pri -
mernih filtrov v nacionalnih sistemih ncts. Kljub temu še ve -
dno ni bila sprejeta nobena sprememba, ki bi odpravila to  
vrzel v zakonodaji eu .
nadz Or kOmisije nad   
naciOnalnimi sistemi za UPravljanje  
veterinarskih PregledO v
46.  v saka država članica mora pripraviti večletni nacionalni načrt 
nadzora za spodbujanje doslednega, izčrpnega in integrira -
nega pristopa k svojemu uradnemu nadziranju krmne in pre -
hranjevalne verige, izvrševanja zakonodaje o zdravju živali in 
dobrem počutju živali ter uvoza.
POtreba PO  strategiji eU za PriPrav O  
in vrednO tenje načrt Ov nadz Ora
47.  Komisija doslej še ni dala pobude za zagotovitev smernic (npr. 
za usklajeno vzorčenje in laboratorijsko testiranje) za pripravo 
nacionalnih načrtov spremljanja, ki so opredeljeni v uredbi  
(es) št. 136/2004, zato je to povsem prepuščeno presoji držav 
članic. fvo s svojimi revizijami sicer preverja, ali takšni načrti 
obstajajo in ali se v praksi izvajajo, vendar ne preverja podrob -
no njihove relevantnosti. 27 gd (sanco )/ 2009-8203 -  
mr – final  (slovenija);  
gd (sanco )/ 2009-8085 -  
mr – final (Švedska); gd (sanco )/ 
2009-8081 - mr – final (litva).
32
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200448.  ugotovljeno je bilo, da so nacionalni načrti spremljanja pripra -
vljeni na osnovi analize tveganja in rezultatov analiz, za opra -
vljanje katerih so akreditirani nacionalni laboratoriji. vendar je 
odvisno od države članice, ali se pri analizi tveganja upošte -
vajo elementi iz direktive 96/23/es28 (ugotovitve nacionalnih 
načrtov o spremljanju ostankov škodljivih snovi) ter uredb  
št. 2073/200529, št. 466/200130 in št. 1881/200631 (obstoj hitrih 
o p o z o r i l  e u a l i  m e d n a ro d n i h  h i t r i h  o p o z o r i l  i n  z n a n s t ve n i h 
mnenj efse ter značilnosti, ugotovitve in tveganja, razkriti  
v načrtih tretjih držav o spremljanju ostankov škodljivih sno -
vi32). poleg tega je bilo pogosto ugotovljeno, da so na načrte 
vplivale proračunske omejitve.28 direktiva sveta 96/23/ es 
z dne 29. aprila 1996 o ukrepih 
za spremljanje nekaterih snovi in 
njihovih ostankov v živih živalih 
in v živalskih proizvodih ter 
razveljavitvi direktiv 85/358/ egs  in 
86/469/egs in odločb 89/187/egs  
in 91/664/egs (ul l 125, 23.5.1996, 
str. 10).
29 uredba Komisije ( es) 
št. 2073/2005 z dne 15. novembra 
2005 o mikrobioloških merilih za 
živila (ul l 338, 22.12.2005, str. 1).
tabela  3 
različne ravni labOrat Orijskih analiz
Število pošiljk, za katere so bile izvedene laboratorijske 
analize/število nakladalnih enot × 100 (približen delež)Pripombe
Država Rdeče meso Belo meso 2008
Litva ≤ 10 % Vzorčena vsaka deseta pošiljka 
Francija 3 % Sistematično izvedeni dve analizi 
Španija 0,4 % 1,8 % V načrtu je predvidena 5-odstotna stopnja analiz
Grčija Od 0,02 % do 0,2 % Od 0,02 % do 0,5 % 1 % fizičnih pregledov
Nizozemska ≤ 1,0 % ostanki škodljivih snovi + ≤ 0,5 % mikrobiologijaOdstotek, izračunan po številu analiz,  
ne številu vzorčenih pošiljk 
Romunija Načrtovano od 1 % do 3 % glede na kategorijo blaga Podatki o testiranjih niso na voljo
Združeno 
kraljestvoOd 0,02 % do 0,2 % Od 0,02 % do 0,5 % 1 % fizičnih pregledov (npr. 0,02 % mesa z Nove Zelandije)
Vir: podatki, zbrani med revizijami na kraju samem v državah članicah.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200433
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200449.  ugotovljeno je bilo, na primer, da v načrtih združenega kralje -
stva in Španije niso določene posebne vrste analitov, ki naj jih 
iščejo tretje države porekla. v Španiji, litvi in romuniji, kjer  
izbor testov omejujejo zmogljivosti laboratorijev za opravlja -
nje določenih analiz in/ali njihove akreditacije za posamezne 
teste, v načrte spremljanja ni bilo vključeno odkrivanje neka -
terih kategorij ostankov hormonov v mesu (anabolikov) in/ali 
onesnaževal iz okolja (dioksinov, težkih kovin). Kot zadnje,  
grčija še ni pripravila nacionalnega načrta spremljanja, zato 
so se veterinarji na grških mejnih kontrolnih točkah sami od -
ločali, katere analite bodo iskali.
50.  p o navedbah francoskih organov je mogoče, da bodo nekatere 
mejne kontrolne točke zaradi povečanja delovne obremenitve 
svoje proračune izčrpale pred koncem leta, zaradi česar ne  
bodo mogle v celoti izvršiti svojih načrtov spremljanja, kar  
pomeni, da bodo izbiro analize lahko narekovali finančni in  
ne znanstveni razlogi. na neki romunski mejni kontrolni točki 
je bilo ugotovljeno, da je bilo izvedenih le 20 od 63 predvide -
nih laboratorijskih analiz iz načrta za leto 2008. zaradi pro -
računskih omejitev je bilo v načrtu za leto 2009 predvidenih 
le 44 analiz.
51.  z akonodaja eu ne določa najmanjših deležev niti za skupno  
število niti za posamezne vrste laboratorijskih testov, ki jih  
je treba opraviti glede na količino, vrsto proizvoda ali kraj  
porekla, določa pa sprejetje izvedbenih sklepov za uvedbo  
usklajenega vzorčenja in laboratorijskega testiranja. zato je  
delež laboratorijskih analiz, ki jih je treba izvesti, določen  
v nacionalnem načrtu spremljanja. vrednosti za različne ravni 
laboratorijskih testov, ki so bili v državah članicah, obiskanih 
v okviru revizije na kraju samem, načrtovani in/ali izvedeni  
v letu 2008, so navedene v tabeli 3 .
52.  r azlične države članice imajo različne strategije nadzora. ne-
katere uporabljajo pogostost vzorčenja, izračunano na podlagi 
števila uvoznih pošiljk in/ali vrste/porekla zadevnega proi -
zvoda ter pri tem morda nekatere odločitve prepuščajo tudi  
presoji veterinarjev na mejnih kontrolnih točkah. druge pogo -
stost vzorčenja določajo na podlagi stopnje fizičnih pregledov, 
določene v zakonodaji eu, pri čemer so lahko v teh primerih 
laboratorijski testi redki zlasti za živila iz tretjih držav, s ka -
terimi je eu podpisala sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih 
ukrepih (npr. 0,02 % za meso z nove z elandije). 30 uredba Komisije ( es) 
št. 466/2001 z dne 8. marca 2001 
o določitvi mejnih vrednosti 
nekaterih kontaminatov v živilih 
(ul l 77, 16.3.2001, str. 1).
31 uredba Komisije ( es) 
št. 1881/2006 z dne 19. decembra 
2006 o določitvi mejnih vrednosti 
nekaterih onesnaževal v živilih 
(ul l 364, 20.12.2006, str. 5).
32 http://ec.europa.eu/food/
food/chemicalsafety/residues/
third_countries_en.htm#3
34
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200453.  m ed revizijo se je prav tako pokazalo, da nadzor uvoza v dr -
žavah članicah ni vedno zajel celotne distribucijske verige od 
točke vstopa (mejna kontrolna točka) do končnega potrošnika, 
in sicer prek organov, odgovornih za natovarjanje (ki morajo  
s carino/mejnimi kontrolnimi točkami opraviti določene formal -
nosti), prevoznikov, uvoznikov in distributerjev. ugotovljeno  
je bilo tudi, da pri ocenjevanju rezultatov iz letnega poročila, 
ki ga države članice predložijo v skladu s členom 44 uredbe  
(es) št. 882/2004 cilji večletnega nacionalnega načrta nadzora, 
opredeljenega v členu 42 iste uredbe, niso omenjeni.
54.  č eprav glavno odgovornost za vstop pošiljke v eu nosi uvo -
znik, del odgovornosti pogosto nosijo tudi ladijski in/ali ca -
rinski zastopniki, ki prevzamejo naloge, kot sta predhodno  
obveščanje in predložitev pošiljke mejni kontrolni točki. 
Carinski organi prevzemajo naloge, kot je predložitev pošiljke mejni kontrolni točki
© Evropsko računsko sodišče
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200435
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200455.  gd sanco nima podatkov o rezultatih pregledov pri teh „ude -
leženih straneh“ v postopku pošiljanja, kljub temu da morajo 
zagotavljati dokaze o sledljivosti blaga in jih hraniti v primer -
nih pogojih.
56.  d oseženi rezultati, ki so bili vključeni v letna poročila, niso  
bili dovolj ocenjeni glede na cilje, zastavljene v večletnih na -
cionalnih načrtih nadzora. prvo letno poročilo iz člena 44(6) 
uredbe (es) št. 882/2004 o izvajanju enotnih večletnih nacio -
nalnih načrtov nadzora je bilo objavljeno 25. avgusta 201033. 
Prist Ojbine in kazni nisO  Usklajene  
57.  v skladu s smernicami sto (s vetovne trgovinske organizacije) 
in fao ( organizacije združenih narodov za prehrano in kme -
tijstvo) je Komisija v svoji beli knjigi34 n a v e d l a ,  d a  j e  t r e b a 
pristojbine, ki se nanašajo na nadzor uvoza, omejiti na stroške 
tega nadzora in jih enotno uporabljati, da ne pride do izkrivlja -
nja trgovine. vendar v praksi člen 27 uredbe (es) št. 882/2004 
določa, da morajo države članice uvozne pristojbine zaračunati 
po veljavnih minimalnih stopnjah ali tako, da pokrijejo stroške 
uradnega nadzora.
58.  p ri reviziji se je pokazalo, da Komisija nima natančnih infor -
macij o tem, ali so stroški nadzora usklajeni s pobranimi pri -
stojbinami, zlasti kadar država članica uporablja stopnje, ki  
so nižje od veljavnih minimumov. v dveh od štir ih obisk anih 
držav članic je bilo med revizijo tudi ugotovljeno, da pristojni 
nacionalni organi niso mogli s finančnimi dokazili dokazati,  
da so dosegli ravnovesje med odhodki in prihodki za nadzor, 
ki je zakonsko določen cilj eu. nedavna študija35, ki je bila pri -
pravljena za Komisijo, je prav tako pokazala, da metode držav 
članic za izračunavanje niso dovolj pregledne.
59.  enako kot pri pristojbinah se je izkrivljanju trgovine treba  
izogibati tudi z usklajevanjem kazni, ki se lahko zaračunajo,  
ko so pri nadzoru odkrite pomanjkljivosti. pri reviziji je bilo  
ugotovljeno, da fvo med svojimi pregledi na kraju samem  
ugotavlja, ali so kazni predvidene in ali se dejavno uporabljajo 
za podjetja, ki kršijo pravila. vendar niso bile opredeljene no -
bene smernice ali dobre prakse za to področje, službe Komisije 
pa niso mogle dati mnenja o tem, ali so različne sheme, ki se 
izvajajo v državah članicah, sorazmerne in odvračilne.33 com (2010) 441 konč.,  
25.8.2010.
34 v členu 1(f) p riloge c  
k sporazumu sto  o uporabi 
sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov 
je določeno, da „pristojbine za 
postopke za uvožene proizvode 
ne smejo biti višje od dejanskih 
stroškov storitve“ . v odstavku 18 
standarda fao  cac /gl 20-1995 
je določeno, da morajo biti vse 
pristojbine, ki jih zaračunajo države 
uvoznice, omejene na razumne 
in nujne zneske. v odstavku 87 
poglavja 6 bele knjige o varnosti 
živil je navedeno, da je treba 
zagotoviti, da se pristojbine 
uporabljajo samo za financiranje 
nadzora. 
35 Konzorcij za vrednotenje 
prehranjevalne verige (fcec ),  
od aprila do novembra 2008,  
agra ceas c onsulting.
36
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004nekatere mejne k Ontr Olne t Očke imajO   
zel O nizk O raven dejavnOsti
60.  v zvezi z vzpostavljanjem mejnih kontrolnih točk so bili v Špa -
niji, grčiji in romuniji odkriti primeri, ko so bile transakcije  
tako nepomembne, da je potreba po takih mejnih kontrolnih 
točkah vprašljiva, saj morajo biti v njih vedno na voljo izku -
šeni strokovnjaki, ki so obveščenih o vseh novostih. dejansko 
nekatere mejne kontrolne točke obstajajo zgolj iz notranjih  
razlogov, ki niso povezani z učinkovitostjo upravljanja ali  
uspešnostjo nadzora, za utemeljitev njihove ohranitve pa ni  
na voljo nobena analiza stroškov in koristi.
61.  p oleg tega se je pri reviziji na kraju samem pokazalo, da mejne 
kontrolne točke pogosto nimajo dostopa do podatkovnih zbirk 
ali njihovih ustreznih delov, ki so na voljo carinskim službam. 
to ovira njihovo zmožnost, da bi zlahka navzkrižno preverile, 
ali so bile mejne kontrolne točke predhodno obveščene o vseh 
ustreznih pošiljkah za veterinarske preglede.
Omejena vl Oga nO tranje revizije  
v naciOnalnih nadz Ornih sistemih
62.  v treh od štirih držav članic, obiskanih brez kontrolorjev fvo , 
funkcija notranje kontrole ni bila primerno organizirana in ni 
delovala niti v sk ladu z veljavnimi uredbami eu (npr. uredba 
(es) št. 882/2004) niti v skladu z ustreznimi standardi iso36 
(npr. revizijski načrt, opis nalog, ureditev obvladovanja kako -
vosti, organizirano nadaljnje spremljanje, nadzorni revizijski 
odbor). poleg tega je Komisija izdala smernice37 za nacionalne 
notranje revizije v skladu z navedenimi standardi, vendar niso 
zavezujoče in se ne uporabljajo pravilno. načelo neodvisnosti 
notranjih revizorjev ni bilo spoštovano v dveh od štirih nave -
denih držav članic, saj notranji revizorji niso bili neposredno 
odvisni od najvišje hierarhične ravni pristojnega nacionalnega 
organa.
 436 iso 19011: 2002, „smernice 
za presojanje sistemov vodenja 
kakovosti in/ali sistemov 
ravnanja z okoljem“ , m ednarodna 
organizacija za standardizacijo, 
1. oktober 2002; iso 9000: 2000, 
„sistemi vodenja kakovosti – 
osnove in slovar“ , m ednarodna 
organizacija za standardizacijo, 
december 2000.
37 odločba Komisije 2006/677/
es z dne 29. septembra 2006 
o določitvi smernic, ki določajo 
merila za izvajanje presoj v skladu 
z uredbo ( es) št. 882/2004 
evropskega parlamenta in sveta 
o izvajanju uradnega nadzora 
za preverjanje skladnosti 
z  zakonodajo o krmi in živilih ter 
s pravili o zdravstvenem varstvu 
živali in zaščiti živali (ul l 278, 
10.10.2006, str. 15).
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200437
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200463.  m ed pomanjkljivostmi, odkritimi v postopkih notranje revizije 
v državah članicah, so tudi naslednje:
načrtovanje na podlagi neuradne analize tveganja (Špani - (a) 
ja, romunija) brez upoštevanja delovne obremenitve mej -
nih kontrolnih točk (r omunija) ali nekritično izpolnjevanje 
petletnega cikla (litva);
revizije niso usmerjene v cilje večletnih nacionalnih na - (b) 
črtov nadzora, ali pa so usmerjene v skladnost prostorov 
in ne v skladnost dejansko vzpostavljenih nadzornih po -
stopkov;
nadzor, ki ga izvaja en sam kontrolor, ki je morda premalo (c) 
u s p o s o b l j e n  z a  i z v a j a n j e  ve t e r i n a r s k i h  p re g l e d ov  u voz a 
mesa;
poročila o nadzoru, ki po strukturi in vsebini ne ustrezajo (d) 
splošno sprejeti praksi, zlasti kar zadeva opis pomanjklji -
vosti ter opredelitev in prednostno razvrstitev potrebnih 
popravnih ukrepov.
64.  č e bi se revizijske metode in tehnike, ki jih uporablja fvo ,  
uskladile z notranjimi revizijami organov držav članic, ki iz -
vajajo uvozne preglede, bi lahko fvo upošteval rezultate nji-
hovih revizij ter prilagodil pogostost svojih obiskov in/ali   
se za izboljšanje nadzornega postopka usmeril v šibke člene 
v nadzorni verigi.
POtreba PO  kazalnikih UsPešnOsti   
za sPremljanje naPredka Pri dOseganjU  
ciljev higienskega Paketa
65.  v nasprotju s trditvijo iz bele knjige38 Komisija še ni opredelila 
kazalnikov uspešnosti za nacionalne nadzorne sisteme. tudi  
v primerih, ki zadevajo izvoznike iz tretjih držav v eu, ni ura -
dno sprejetih kazalnikov uspešnosti za nadzor, ki se izvaja na 
vsaki stopnji proizvodnje pred izvozom.38 eden od ciljev iz poglavja 6 
(odstavek 91) bele knjige je, da 
je potreben skupnostni okvir 
nacionalnih nadzornih sistemov, 
ki bi imel smernice skupnosti za 
nadzor, v katerih bi bili določeni 
skupnostni kazalniki uspešnosti.
38
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004POtreba PO  bOljšem OsredO tOčanjU   
na mejne k Ontr Olne t Očke in POšiljke   
na POdlagi analize tveganja
66.  v odstavku 3 člena 2 odločbe Komisije 2001/881/es, kakor je 
bila spremenjena z odločbo Komisije 2005/13/es z dne 3. ja-
nuarja 200539, je navedeno, da bodo „kontrole, ki jih izvede -
jo veterinarski strokovnjaki Komisije, temeljile na oceni vseh 
ustreznih dejavnikov, kakor so podrobno navedeni v odstav -
ku štiri, in možnih t veganj in vpliva navedenih dejavnikov za 
zdravstveno varstvo živali in javno zdravstveno varstvo v sku -
pnosti“ , v odstavku 4 istega člena pa: „p ri načrtovanju kontrol -
nih misij urada za prehrano in veterinarstvo Komisija določi  
prednostne naloge glede namembnega kraja in pogostnosti ob 
upoštevanju historiata prejšnjih kontrol, izvršenih v kateri koli 
državi članici, podatkov, zbranih po sistemu traces, informacij, 
ki jih sporočijo države članice skladno z uredbo Komisije (es) 
št. 745/2004 in naslednjih parametrov:
količinski in kakovostni vzorci trgovanja, ki zadevajo ka -  ο
tero koli državo članico, vključno s tipom in vrsto živali 
ali zadevnim proizvodom ter njihovo državo porekla,
pomembne informacije glede možnega ilegalnega uvoza  ο
in morebitno tveganje zaradi vnosa bolezni,
informacije, ki so na voljo po sistemu hitrega opozarjanja,  ο
vsaka druga pomembna informacija.“  ο
67.  fvo ima kljub omejenim sredstvom dobro strokovno ekipo,  
in ima skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi pomembno  
vlogo pri ohranjanju potrebnega nadzornega pritiska na ka -
kovost nadzornih pregledov, ki jih izvajajo mejne kontrolne  
točke po vsej eu. na splošno so bili za načrtovanje in izvedbo 
dela fvo , poročanje o njem ter nadaljnje spremljanje sprejeti 
primerni standardi in podrobne smernice. Kontrole fvo  se iz -
vajajo organizirano in v skladu s sprejetimi pravili. vendar jih 
je mogoče še izboljšati, predvsem na področju uradne analize 
tveganja, ki se izvaja za pripravo letnega načrta za revizijsko 
delo, in usmerjanja revizijskih obiskov v nadaljnje ukrepanje 
po prejšnjih opažanjih.39 odločba Komisije 2001/881/es  
(ul l 326, 11.12.2001, str. 44) je bila 
razveljavljena z o dločbo Komisije 
2009/821/ es (ul l 296, 12.11.2009, 
str. 1), vendar so načela iz odstavka 
3 še naprej relevantna za analizo 
tveganja.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200439
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200468.  zaradi izpolnjevanja zakonskih zahtev mora biti kontrolno delo 
fvo vsako leto načrtovano s pomočjo preglednega modela  
tveganja. fvo je razvil model v excelu, s katerim vsaki državi 
članici določi stopnjo tveganja (zelena/oranžna/rdeča).
69.  u porabljena merila tveganja in predloga za poročila o revizij -
skih obiskih fvo se deloma pokrivajo. Kar zadeva ponderiranje 
drugačnih meril, je fvo poudaril, da število podmeril, upora -
bljenih za vsako glavno merilo, nekaterim merilom daje večjo 
težo.
70.  v endar ni jasno, zakaj so bila merila, ki jih je sprejel fvo40, 
izbrana, medtem ko obseg trgovine in relevantne informacije 
iz sistemov traces ali rasff niso zajeti, čeprav jih je v skladu 
z relevantnim standardnim delovnim postopkom fvo  treba  
upoštevati. poleg tega niso jasni ponderji, dodeljeni posame -
znim merilom, niti ni jasnega pravila za določanje ponderjev 
državam članicam z rdečo, oranžno ali zeleno barvo v zvezi  
s specifičnim merilom v načrtovalni tabeli. 
71.  načrt kontrol fvo se predstavi državam članicam, ki se jih  
zaprosi za njihove pripombe. vendar je bilo do sedaj prejetih 
zelo malo pripomb. 
72.  zato sprejeti model tveganja za letno prednostno razporedi -
tev kontrol fvo  v dr žavah članicah ne zajema pomembnih in 
zakonsko predpisanih informacij, ki bi olajšale količinsko opre -
deljeno analizo v podporo prednostni razvrstitvi. relativna  
pomembnost uporabljenih meril in podmeril ni niti dovolj ja -
sna niti popolnoma utemeljena. posledično ima sprejeti model 
omejeno vrednost pri pojasnjevanju ali sporočanju rezultatov 
analize, ki jo pregledno izvede fvo .40 standardni operativni  
postopek pl-sop 01: načrtovanje 
programa revizijskih obiskov  
gd sanco . odstavek 4.4, 
opredelitev prednostih nalog.
40
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200473.  r evizija je pokazala tudi potrebo po nadaljnji formalizaciji  
izbir pri načrtovanju kontrol v državi članici (npr. izbrane mej -
ne kontrolne točke, hladilnice, vrste pošiljk, slabosti notranje 
kontrole) in vloge analize tveganja v tem procesu (dejavniki, 
k o t  s o  u g o t o v i t ve  z a d n j e g a  o b i s k a ,  v r s t a  p re j e t i h  p o š i l j k  i n 
odstopanja, odkrita/evidentirana v sistemu traces). Kontrolorji 
fvo na podlagi osebnih izkušenj te dejavnike pogosto upošte -
vajo. vendar je treba vzpostaviti bolj strukturiran načrtovalni 
proces, v katerem bi se uradno utemeljile odločitve, sprejete 
pri načrtovanju, da se omogoči uspešen zunanji nadzor ka -
kovosti kontrol in da se zmanjšajo težave, ki jih povzročajo  
menjave uslužbencev.
PO  več revizijskih Obiskih POdana   
enaka PriPOr Očila  
74.  m ed revizijo so bila preučena zaporedna poročila o kontrolah, 
ki jih je fvo izdal za tri od sedmih obiskanih držav članic: gr-
čijo (2007–2009), Španijo (2002–2008) in združeno kraljestvo 
(2001–2009). pomanjkljivosti iz teh poročil se zelo pogosto  
ponavljajo in se večinoma nanašajo na objekte, opremo in iz -
vajane postopke. v poročilih fvo so se iste pripombe o stanju, 
ki še ni bilo odpravljeno, dejansko pogosto ponavljale od štiri 
do pet let.
Kontrole FVO se izvajajo organizirano  
in v skladu s sprejetimi pravili
© Evropska komisija
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200441
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200475.  Ker fvo večinoma spremlja ukrepanje po svojih ugotovitvah, 
obstajajo dokazi, da države članice odkritih pomanjkljivosti  
pogosto ne odpravijo uspešno in v razumnem času. to kaže,  
da gd sanco trenutno ni uspešen pri zagotavljanju izvedbe 
zahtevanih popravkov, čeprav kontrolne obiske opravlja skoraj 
vs a k o  l e to  ( n p r.  p oz n o  u ve d e n  n a č r t  s p re m l j a n j a ,  n e s k l a d n a 
i n f r a s t r u k t u r a  n e k a t e r i h  m e j n i h  k o n t r o l n i h  t o č k ,  z a p o z n e l a 
uporaba stopenj pristojbin, pomanjkljivosti sistema za iden -
tificiranje pošiljk, nepopolne evidence v sistemu traces itd.).
kOOrdinacija in vrednO tenje sistema  
veterinarskih PregledO v
76.  Komisija ima pravico do koordinacije ukrepov, ki jih izvajajo 
države članice, ko izve za dejavnosti, ki bi bile lahko v naspro -
tju z zakonodajo o krmi in živilih.
kOOrdinacijO  sistemO v   
veterinarskih PregledO v držav članic   
je treba izbOljšati
77.  Komisija je v skladu z naslovom iv uredbe (es) št. 882/2004  
dala več pobud za pospešitev uskladitve nadzora, ki ga izva -
jajo mejne kontrolne točke. mednje sodijo na primer program 
boljšega usposabljanja za varnejšo hrano za uslužbence mejnih 
kontrolnih točk iz vrste držav članic, sodelovanje nacionalnih 
strokovnjakov v ekipah revizorjev fvo , ki opravljajo preglede 
na kraju samem, izdaja smernic za uporabo nekaterih določb 
higienskih uredb ter druge smernice za uvoz.
42
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200441 ul l 306, 23.11.2001, str. 28. 78.  v endar je bilo v času revizije še približno 49 (od okoli 300)  
mejnih kontrolnih točk, v katerih fvo še ni izvedel kontrole  
od sprejetja odločbe 2001/812/es o zahtevah za odobritev  
mejnih kontrolnih točk, odgovornih za veterinarske preglede 
proizvodov, ki so vneseni v skupnost iz tretjih držav41, in to  
kljub temu, da so kontrole fvo orodje, ki mu Komisija daje  
prednost pri preverjanju izvajanja zakonodaje eu in ki zago -
tavlja izvajanje dobrih praks v vseh mejnih kontrolnih točkah 
eu in to, da nacionalni organi ob ustreznem času sprejmejo  
vse potrebne popravne ukrepe.
79.  m ed revizijo je bilo prav tako ugotovljeno, da je več ključnih 
smernic še vedno v pripravi ali pa se posodabljajo. med njimi 
so smernice za izvedbena pravila za direktivo sveta  2002/99/es  
z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim  
varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo 
in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani  
ljudi.
80.  r evizija je pokazala, da se okrepljeni pregledi v različnih dr -
žavah članicah različno izvajajo (glej okvir 1 ).
81.  r evizija je osvetlila tudi dejstvo, da je posodabljanje veljav -
ne živilske in veterinarske zakonodaje veliko breme za vse  
vpletene upravne akterje. zakonodaja se pogosto posodablja, 
spreminja in dopolnjuje (npr. sporazumi o sanitarnih in fitosa -
nitarnih ukrepih, odobreni obrati ali seznam odobrenih mejnih 
kontrolnih točk). fvo sam organizira notranje posodabljanje, 
da bi imel najnovejše informacije in izčrpen sklop veljavne za -
konodaje. zato je en član ekipe fvo , ki izvaja kontrole mejnih 
kontrolnih točk, zadolžen za spremljanje uradnega lista evrop -
ske unije in obveščanje sodelavcev o uvedenih spremembah. 
po navedbah fvo je ta postopek nujen, ker ni nobenega dru -
gega razpoložljivega vira konsolidiranega in izčrpnega sklopa 
zakonodaje. zaenk rat so zakonodajni dokumenti dostopni na 
spletni strani gd sanco in v eur-l ex. vendar noben od teh  
virov ne zagotavlja uporabniku prijaznega načina pridobivanja 
izčrpnih in popolnih informacij, saj niso na voljo sistematično 
konsolidirane različice (npr. sporazumi o sanitarnih in fitosa -
nitarnih ukrepih).
 
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200443
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200482.  č eprav ima ekipa fvo , odgovorna za uvoz, za to nalogo že  
določenega enega od svojih šestih članov in so države članice 
večinoma vzpostavile lastne sisteme ali pa uporabljajo obsto -
ječi komercialni sistem, ki je plačljiv, bi bilo koristno, če bi te 
informacije centralizirano zagotavljala Komisija v konsolidirani 
in izčrpni obliki. če bi Komisija priskrbela tako orodje, 27 dr -
žavam članicam, fvo ter drugim službam Komisije ne bi bilo 
treba razvijati in vzdrževati lastnih sistemov, poleg tega pa bi 
to ublažilo tveganje vrzeli in zamud pri posodabljanju.
83.  Komisija ni olajšala priprave in/ali posodabljanja večletnih  
nacionalnih načrtov nadzora držav članic v zvezi z uvozom.  
v času revizije so imele vse države članice večletne nacional -
ne načrte nadzora in so že poslale prvo letno poročilo fvo ,  
ki naj bi pripravil analizo prejetih dokumentov (načrtov in  
letnih poročil). v triletnem programu „splošnih“ revizij je dolo -
čeno, da je treba revidiranim državam članicam poslati prvi niz 
ugotovitev. vendar nobena država članica, obiskana v okviru 
revizije, ki jo je izvedlo sodišče, ni prejela niti mnenja o svo -
jih večletnih načrtih nadzora niti o prvih letnih poročilih niti 
kakršnih koli pisnih priporočil za pripravo akcijskega načrta. 
Učinek str Ožjih standardO v eU   
na k OnkUrenčnOst PrOizvajalcev eU
84.  r evizija je osvetlila, da se nekateri standardi (predvsem o do -
brem počutju živali), ki veljajo za kmete in gospodarske su -
bjekte v eu, udeležene pri proizvodnji mesa, in dopolnjujejo 
m e d n a ro d n e  s a n i t a r n e  s t a n d a rd e,  k i  j i h  j e  s p re j e l a  sve tov n a 
trgovinska organizacija (npr. o dobrem počutju živali), ne mo -
rejo naložiti proizvajalcem uvoženega mesa. vsaka omejitev  
uvoza iz sanitarnih razlogov mora biti podprta z znanstvenimi 
dokazi.
 
44
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200485. razpoložljive informacije o stroških in koristih teh standardov 
so nepopolne. nekaj analiz in delnih podatkov o stroških (npr. 
v zvezi s sledljivostjo) je bilo zagotovljenih v študiji gd rtd  
o navzkrižni skladnosti iz let 2005/2006. nekaj informacij, ki 
so se nanašale zlasti na standarde za trženje kmetijskih pro -
izvodov (označevanje), je bilo navedenih tudi v zeleni knjigi 
o kakovosti kmetijskih proizvodov42 iz leta 2008. poleg tega  
je o sanitarnih ukrepih razpravljal stalni odbor za prehrano  
in zdravje živali gd sanco , kjer imajo predstavniki strani, ki 
jih dodatni stroški, ki nastanejo ob sprejemanju zakonodaje, 
najbolj bremenijo (npr. proizvajalci in predelovalci), možnost 
za izražanje svojih pomislekov prek posvetovalnih odborov,  
vključno s svetovalno skupino za prehranjevalno verigo ter  
zdravstveno varstvo živali in rastlin43. Kot zadnje, posvetova -
nje strokovnih interesnih skupin se je v zadnjih letih izbolj -
šalo, s čimer se strinjajo tudi organizacije, s katerimi so bili  
o p r a v l j e n i  p o g o v o r i  i n  k i  p r e d s t a v l j a j o  g l a v n i  d e l  k r m n e  i n 
prehranjevalne verige – proizvajalce, uvoznike, industrijo in  
potrošnike –, čeprav so po njihovem mnenju povratne infor -
macije služb Komisije še vedno slabe. 
86.  m ed revizijo pa je bilo vseeno ugotovljeno, da se trenutno  
Komisija ne more opreti na dovolj izčrpno in zanesljivo študijo 
o primerjavi stroškov in koristi nadzora nad kmeti in gospo -
darskimi subjekti eu s stroški in koristmi nadzora nad uvozom 
mesa, zlasti kjer je treba upoštevati druga javna sredstva, ki jih 
prejemajo kmetje eu. svet je pozval Komisijo44, naj njemu in 
parlamentu pred koncem leta 2010 predstavi poročilo o uspe -
šnosti in usklajenosti sanitarnega in fitosanitarnega nadzora 
uvoza živil. parlament je tudi naročil študijo o stroških skla -
dnosti z zakonodajo eu na področju okolja, dobrega počutja 
živali in varnosti živil, katere ugotovitve bi lahko pomagale pri 
odpravljanju slabosti na področju s tem povezanih informacij, 
ki so na voljo v službah Komisije.42 com (2008)641 konč., 
15.10.2008.
43 odbor, sestavljen iz 
predstavnikov vrste združenj, ki je 
bil vzpostavljen s sklepom Komisije 
2004/613/es z dne 6. avgusta 2004 
(ul l 275, 25.8.2004, str. 17).
44 sklepi s veta (oddelek 4.2), 
16.12.2008, 17169/08 add 1.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200445
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200487.  Komisija postopek prenovitve in prilagoditve zakonodajnega 
okvira za veterinarske preglede uvoženega mesa, ki se je začel 
z belo knjigo iz leta 2000 in je bil dokončno sprejet s higi -
enskim paketom leta 2004, izvaja z zamudo in ga mora v več 
pomembnih vidikih še dokončati. Kazalnikov za preglede pred 
izvozom in ocenjevanje veterinarskih sporazumov ni (odstavki 
od 17 do 29). zmanjšanja stopenj obveznih pregledov uvoza 
so bila sprejeta v okviru sporazumov o enakovrednosti, skle -
njenih s tretjimi državami, ki pa niso dovolj dokumentirani in 
niso preprečili diskriminacije izvoza iz nekaterih držav članic 
(odstavki 30 do 32).
88.  informacijska sistema ( traces in rasff), na katera se opirajo 
veterinarski pregledi uvoza mesa v eu, se veliko uporabljata, 
vendar ju je treba izboljšati. nekatere mejne kontrolne točke 
nekaterih držav članic še vedno ne vnašajo podatkov o uvože -
nem mesu v traces, vmesniki s carinskimi ali drugimi nacional -
nimi podatkovnimi zbirkami pa še niso vzpostavljeni. sistem 
rasff ne zagotavlja izdajanja relevantnih opozoril in tega, da 
se preventivni ukrepi po vsej eu vedno sprejmejo tako hitro, 
kot se zahteva (odstavki 34 do 45).
89.  Komisija večinoma prek svojega fvo redno izvaja kontrole  
v državah članicah. vendar po navedbah fvo , katerega poročila 
z odgovori nacionalnih organov so na voljo na ustrezni spletni 
strani, države članice odkritih pomanjkljivosti še več kot dve 
leti po njihovem odkritju niso odpravile (odstavki 47 do 83). 
zaključek revizije je bil, da so mogoče dodatne izboljšave. zaKljuč Ki  
in priporočila
46
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200490.  p riporoča se, naj Komisija v okviru svojih nadzornih in koor -
dinacijskih pristojnosti primerno ukrepa v zvezi:
s prizadevanjem za zagotavljanje, da imajo vse države  ο
članice enake pravice do izvoza v tretje države, ki imajo 
z eu sklenjene veterinarske sporazume;
z nadaljnjim raz vojem uredbenega ok vira, k i je potreben  ο
za izvajanje higienskega paketa, ter njegovo predstavi -
tvijo v konsolidirani in uporabniku prijazni obliki;
z nadaljnjim raz vojem informacijsk ih sistemov traces in  ο
rasff , tako da so vsi potrebni podatki pravočasno na vo -
ljo, opozorila hitro sporočena, ukrepi pa hitro in na po -
doben način sprejeti v vseh sodelujočih državah;
z raz vojem smernic za nacionalne načr te spremljanja  ο
in nadzora, s k aterimi se iz vaja skupna strategija eu za 
veterinarske preglede, z usklajenimi pristojbinami ter 
uspešnimi mejnimi kontrolnimi točkami, ki se preverjajo 
z ustreznimi notranjimi kontrolami;
z razvojem skupnega sklopa kazalnikov za ocenjevanje  ο
iz vajanja higienskega paketa in njegovega doseganja 
ustreznih ciljev eu;
z nadaljnjim izboljšanjem vrste in preglednosti modelov  ο
za oceno tveganja, ki jih fvo uporablja za analizo tvega -
nja v okviru načrtovanja svojega revizijskega dela; 
s potrebo po sprejemanju primernih pobud, vključno  ο
z zakonskimi ali sodnimi ukrepi, če je to potrebno, da se 
odpravi sedanje stanje, ko ponavljajoče se ugotovitve in 
priporočila organom držav članic pogosto več let čakajo 
na popravne ukrepe;
z usklajevanjem pravil držav članic za izdajo sanitarnega  ο
opozorila in za posledično izvajanje okrepljenih pregle -
dov.
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200447
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200491.  na konkurenčnost proizvodnje mesa eu lahko vplivajo navedeni 
standardi o dobrem počutju živali, ki so strožji od mednarodnih 
standardov, ki jih je sprejela sto . Komisija bi morala izvesti  
oceno učinka teh posebnih pravil na konkurenčnost proizvajal -
cev eu. v zvezi s tem jo je svet pozval, naj do konca leta 2010 
predstavi poročilo o veterinarskih pregledih uvoza. poleg tega 
naj bi bile do konca leta 2010 na voljo tudi ugotovitve študije, 
ki jo je naročil evropski parlament in bi lahko pokazala učinek 
navedenih ukrepov (odstavki 84 do 86).
to poročilo je sprejel senat i, ki ga vodi g. michel cretin , član 
evropskega računskega sodišča, v luxembourgu na svojem 
zasedanju 17. novembra 2010.
Za Računsko sodišče
vítor m anuel da silva caldeira
Predsednik
48
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004POvzetek
iv. 
splošna živilska zakonodaja in „higienski  
paket“ , vključno z uredbo (es) št. 882/2004, 
sta bila nared leta 2002 oziroma leta 2004. 
sprejeti so bili ustrezni ukrepi za zago -
tovitev, da se zaradi kakršne koli zamude  
pri izvajanju ukrepov v okviru higienskega 
paketa ne zniža raven higienske zaščite.
pogostnost fizičnih pregledov se je na  
podlagi veterinarskih sporazumov za tre -
tje države zmanjšala zaradi zanesljivosti  
delovanja osrednjih organov pri nadzoru  
posebnega blaga, izvoženega v eu
v. 
informacijska sistema rasff in traces sta  
zasnovana za obveščanje, ko so pri nadzoru 
živil in krme na trgu eu odkrite neskladno -
sti. omogočata tudi sledenje uvoza blaga  
v eu in trgovanja z živimi živalmi znotraj  
eu. traces je sorazmerno nov sistem, ki se 
še vedno razvija.
traces je zelo ambiciozna pobuda, pri poe -
notenem prilagajanju držav članic zahte -
vam sistema pa so se pojavile neizogibne  
zamude. Komisija je že ukrepala, da bi  
države članice spodbudila k ustrezni upo -
rabi sistema traces. vi. 
ta priporočila se bodo upoštevala pri  
tekočem delu Komisije, da bi zagotovili,  
da nadzor uvoza ostaja ustrezen glede na  
namen.
druga alinea
Komisija se strinja, da bo še naprej razvi -
jala sistema traces in rasff ter njune funk -
cionalnosti. d elo v resnici že poteka.
tretja alinea
sedanja zakonodaja Komisiji ne zagotavlja 
zakonskih pooblastil za to delo. izvedlji -
vost tega predloga bi bilo mogoče razi -
skati. 
četrta alinea
uslužbenci področnih direktoratov urada  
za prehrano in veterinarstvo (fvo ) in gd 
sanco  se morajo dogovoriti glede meril, ki 
se upoštevajo za določitev mogočih pred -
nostnih nalog misij, pri samem postopku  
prednostne razvrstitve pa pokazati in  
dokumentirati, da se ta merila dosledno  
uporabljajo. zato je izbira preglednejša,  
kadar je treba program spremeniti. ven-
dar bo postopek še naprej kvalitativen, ne 
kvantitativen. Ko se je v preteklosti raz -
vijal „kvantitativni model“ , je bilo ugoto -
vljeno, da je zelo okoren in da ni zagoto -
vil nič boljših rezultatov od kvalitativnega 
pristopa, ki se uporablja zdaj (tudi ko se  
obravnavajo kvantitativni podatki, kot so  
trgovinski podatki).odgovori
Komisije
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20044949
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004UvOd
2. 
nobena od navedenih kriz ne izvira iz  
uvoza mesa ali mesnih izdelkov. 
splošna živilska zakonodaja in higienski  
paket, vključno z uredbo (es) št. 882/2004, 
sta bila nared leta 2002 oziroma leta 2004. 
sprejeti so bili ustrezni ukrepi za zago -
tovitev, da se zaradi kakršne koli zamude  
pri izvajanju ukrepov v okviru higienskega 
paketa ne zniža raven higienske zaščite.
5. 
zakonit uvoz mesa in mesnih izdelkov (ali 
celo živil živalskega izvora) ni pomemben 
vir izbruhov teh bolezni.
9. 
določitev enakovrednosti v veterinarskih  
sporazumih obravnava zakonodajo in stan -
darde ter ne vključuje uspešnosti nadzor -
nega sistema, če ni drugače določeno.
Obseg  revizije   
in revizijski   Prist OP
12. 
pravna podlaga za veterinarske preglede  
uvoza mesa ostaja še vedno veljavna direk -
tiva sveta 97/78/ es (skupaj z veljavnimi  
sklepi, s katerimi se izvaja). OPažanja
17. 
Komisija je že začela postopek poenosta -
vitve uvozne zakonodaje, načrtuje pa tudi 
revizijo te zakonodaje, ki bo vključevala  
možnost enotnejših zakonodajnih zahtev,  
prijaznejših za uporabnika. medtem so vse 
ustrezne informacije, tj. uvozna jamstva,  
spričevala ter seznami pooblaščenih tre -
tjih držav in odobrenih obratov, na voljo  
v sistemu traces, tako da nadzorniki držav 
članic na mejnih kontrolnih točkah vedo,  
katere preglede je treba izvesti. gospodar -
ski subjekti imajo tudi dostop do sistema, 
tj. do spričeval, seznama odobrenih obra -
tov in zakonodaje o posebnih zahtevah.  
Konsolidirane različice zakonodaje eu so  
na voljo v podatkovni zbirki celeX, ki je  
dostopna splošni javnosti. 
pripravlja se priročnik o okrepljenih pre -
gledih, vključno z uporabo sistema traces, 
da bi zagotovili splošno uporabo in uskla -
ditev okrepljenih pregledov po državah  
članicah.
O k vir 1 - zakono daja o ok repljenih 
pregledih ni jasna
glej odgovor na zgornje opažanje.odgovori
Komisije
50
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200418. 
Komisija je vedno skrbno zagotavljala, da  
bi bilo zamud pri spreminjanju uvoznih  
zahtev, s katerimi se izražajo ustrezne  
spremembe zahtev znotraj same eu, čim  
manj. do sprejetja teh sprememb še vedno 
veljajo obstoječe zahteve, ki so lahko  
strožje. med drugim je bila za ta namen  
sprejeta direktiva 2004/41/es evropskega  
parlamenta in s veta z dne 21. aprila 2004. 
19. 
te zamude niso imele nobenih posle -
dic v smislu zdravstvenih tveganj v zvezi  
z uvoženim mesom in mesnimi izdelki.
20. 
Komisija se je odzvala na ta pridržek z  za g-
otovitvijo, da ni pravne praznine med za č-
etkom veljavnosti higienskega paketa in  
nekaterih določb, s katerimi se izvaja. 
21. 
urad Komisije za prehrano in veterinar -
stvo (fvo ) na podlagi prednostnih nalog,  
določenih za njegov program misij, izvaja 
redne inšpekcijske preglede v tretjih drža -
vah, ki v eu izvažajo znatne količine mesa 
in mesnih izdelkov. 
uredba (es) št. 882/2004 zahteva od tre -
tjih držav samo, naj Komisiji zagotavljajo  
informacije o svojem nadzornem sistemu  
za vsako vrsto izdelka, ki ga nameravajo  
izvoziti v eu. zato te smernice o splošni  
organizaciji in izvedbi pregledov, ki jih  
izvajajo pristojni organi tretjih držav, na  
podlagi zakonodaje eu niso potrebne ali  
zahtevane.24. 
zagotovile so se čim manjše zamude, ki  
niso imele posledic v smislu tveganj za  
zdravje ljudi v zvezi z uvoženim mesom  
in mesnimi izdelki, ni pa bilo niti pravne  
praznine med začetkom veljavnosti higien -
skega paketa in nekaterih določb, s kate -
rimi se izvaja.
ukrepi, ki so začeli veljati po osmih mese -
cih, so bili rezultat neprekinjenega izvaja -
nja sporazuma in posodobitve zakonodaj -
nih sklicev. zmanjšanje pregledov je bilo  
rezultat izvirnih pogajanj o sporazumu  
v letih 1996/1997 in ni povezano s higien -
skim paketom.
25. 
predizvozni pregledi glede na zakonodajo 
eu o uvozu mesa in mesnih izdelkov niso  
obvezni, saj obstajajo štiri ravni nadzora.  
to so: odobritev države, izdelava nacional -
nega seznama za programe nadzora nad  
ostanki škodljivih snovi, izdelava seznama 
obratov ter usklajeno zdravstveno spriče -
valo za določitev pogojev v zvezi z zdra -
vstvenim varstvom živali in javnozdra -
vstvenim varstvom. te ravni se opirajo na  
nadzorni sistem pristojnih organov tretjih 
držav za blago, izvoženo v eu .
inšpekcijski pregledi fvo vedno vključu -
jejo preverjanje zmogljivosti nadzornega  
sistema tretje države, da se uporabijo samo 
viri mesa in mesnih izdelkov, ki jih odobri 
eu. to vključuje njihove uvozne zahteve. odgovori
Komisije
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20045151
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200426. 
splošni dogovor je, da sta zdravstveno  
varstvo živali in higiena na novi zelandiji  
med najboljšimi na svetu. Kljub temu bo  
z naslednjo spremembo veterinarskega  
sporazuma z novo zelandijo pojasnjeno  
(v p rilogi viii), da so za uvoz z nove zelan -
dije potrebni 100-odstotni identifikacijski 
pregledi. 
27. 
postopek za določitev enakovredno -
sti v mednarodnih organizacijah (sto in  
codex alimentarius) ne temelji na uporabi 
kazalnikov. 
raven zdravstvenega varstva ( alop) za  
eu se ni spremenila niti pred higienskim  
paketom niti po njem. najprej se določi  
na politični ravni, potem pa se vzpostavijo 
ustrezni ukrepi za dosego te ravni zdra -
vstvenega varstva, ne pa obratno, kar bi  
pomenilo, da je raven zdravstvenega var -
stva rezultat ukrepov. določitev enakovre -
dnosti temelji na oceni ukrepov in standar -
dov, uspešnost nadzornega sistema pa se  
ne upošteva. 
28. 
ta postopek je bil izveden zgolj v vednost 
za obe strani. ugotovljeno je bilo, da nova 
zakonodaja eu ne vpliva na enakovrednost, 
zato je bilo treba samo dopolniti priloge  
s sk lici na novo uredbo. 
29. 
Kakor je navedeno v odgovoru na opažanje 
št. 27, prenovitev kot taka za veterinarske 
sporazume in različne dosežene ravni ena -
kovrednosti ni bila potrebna. zato ni bil  
potreben „skupen postopek za prenovitev, 
ki bi temeljil na vzpostavljenih kvantitativ -
nih in kvalitativnih kazalnikih“ .prvotno se je za veterinarske sporazume  
uporabljala metoda za vzpostavitev ena -
kovrednosti, ki jo codex alimentarius pre -
dlaga na podlagi primerjave zakonodaje.
fvo ni odgovoren za vrednotenje enako -
vrednosti, ampak je odgovoren za potrje -
vanje, da se standardi, določeni v sporazu -
mih, ustrezno uporabljajo.
Okvir 2 – g lavne težave pri prenavljanju 
sp orazumov o sanitarnih in 
fitosanitarnih ukrepih
Kakor je bilo razloženo v odgovoru na opa -
žanje št. 24, je bilo zmanjšanje pregledov  
rezultat izvirnih pogajanj o sporazumu  
v letih 1996/1997 in ni povezano s higien -
skim paketom. danes so izkušnje dokazale, 
da nova zelandija najbolje izpolnjuje uvo -
zne pogoje eu .
Okvir 3 – s topnja fizičnih pregledov je 
minimalna. dr žave članice lahko storijo 
več.
uvozni pregledi so nadzori skladnosti, ki  
sami ne zadostujejo za vzpostavitev veljav -
nih uvoznih pogojev. nadaljnji predlogi  
za usklajevanje nekaterih postopkov in  
povečano uporabo sistema traces v drža -
vah članicah se že izvajajo. poleg tega se  
pregleduje zakonodaja o nadzoru uvoza,  
prenovitev pa je zelo mogoča. opomba  
16 vsebuje sklice na dejavnike tveganja,  
ki kontrolni mejni točki morda niso znani, 
npr. ciljna skupina potrošnikov, obseg in  
vrsta kakršne koli nadaljnje predelave,  
inšpekcijska ureditev države izvoznice ali  
evidenca skladnosti proizvajalcev tretje  
države.odgovori
Komisije
52
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004v skladu z načelom subsidiarnosti so za  
metode za izbor pošiljk odgovorne pred -
vsem države članice, ki so najprimernejše  
za izvajanje te vloge. Komisija pa prek  
poročil fvo o inšpekcijskih pregledih in pri 
svojem usklajevalnem delu z državami čla -
nicami spodbuja najboljše prakse in sode -
lovanje pri odkrivanju tveganj.
31. 
rezultati laboratorijske analize so eden  
od številnih dejavnikov, ki se upoštevajo  
pri oceni tveganja. gd sanco preučuje  
bolj usmerjen sistem fizičnega nadzora, ki 
temelji na tveganjih, in bo take podatke  
uporabljal za obveščanje držav članic  
o pogostnosti potrebnih fizičnih pregle -
dov, tretjih državah/obratih, ki jih je treba 
skrbneje spremljati, in analitih, ki jih je  
treba iskati v uvoženih živilih. 
pri živalih naravno nastajajo nizke ravni  
hormonov, ti rezultati pa ne dajejo razloga 
za sum, da so bili hormoni zlorabljeni ali  
napačno uporabljeni kot rastni faktorji.
32. 
napredek se še vedno dosega pri poveče -
vanju števila držav članic, ki so priznane  
kot popolnoma enakovredne. 
v zvezi z zda v nobeni smeri ne obstaja  
popoln status enakovrednosti (razen za  
ribiške proizvode, uvožene v eu). zato za  
trgovino veljata zvezna zakonodaja zda  
in zakonodaja eu. uvozna zakonodaja  
je usklajena za vse države članice, zato  
morajo sprejeti, kar je zapisano v veteri -
narskem sporazumu. v praksi se za meso in 
mesne izdelke tako kot za vse druge tretje 
države uporabljajo splošna uvozna jamstva 
in ustrezna spričevala. 
glej zgoraj.34. 
države članice vedno bolj in bolje spreje -
majo sistem traces. pravna obveznost za  
uporabo sistema traces ( odločba 2004/92/
es) ne preprečuje uporabe nacionalne pro -
gramske opreme.
tri imenovane države članice je bilo težko 
prepričati za uporabo sistema traces. ven-
dar je zdaj izvedba sistema traces v vseh  
državah članicah skoraj končana.
izboljševanje sistema traces v resnici  
neprekinjeno poteka.
Komisija si prizadeva obravnavati vpraša -
nje, ki ga je postavilo sodišče, da bi pre -
učila uporabo takih podatkov za razvoj  
pristopa, ki temelji na tveganjih, pri vete -
rinarskih pregledih v ustreznih vzorčnih  
spričevalih mejnih kontrolnih točk.
35. 
primerjava statističnih podatkov za raz -
lične namene zdaj ni niti ustrezna niti  
mogoča. usklajevanje takih podatkov zato 
še ne deluje. trenutno potekajo razprave  
med ustreznimi oddelki. 
sistem traces vsebuje podatke o vseh  
pošiljkah na meji, ki so pregledane in spro -
ščene ali zavrnjene ali za tranzit v tretje  
države, medtem ko carinski organi upo -
rabljajo dva različna sistema, enega za  
pošiljke, sproščene za prosto uporabo v eu 
na meji, enega pa za pošiljke, sproščene za 
prosto uporabo v eu v namembnem kraju  
v dr žavi članici. odgovori
Komisije
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20045353
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200436. 
ustrezno osebje gd sanco se zaveda več  
teh točk in jih rešuje. pri tem delu bodo  
koristna stališča s odišča. 
37. 
evropski agenciji za varnost hrane (efsa )  
so bili zagotovljeni podatki, ko je zahte -
vala informacije za svojo oceno. 
38. 
člen 50 uredbe (es) št. 178/2002 določa  
splošne pogoje za posredovanje informa -
cij sistemu rasff . natančnejši izvedbeni  
ukrepi na podlagi izkušenj (glej opombo 23 
tega poročila), kakor so določeni v členu  
51, bi morali biti sprejeti leta 2011.
39. 
Komisija pozdravlja vsesplošno zadovolj -
stvo, ki so ga izrazile države članice.
v skladu z načelom subsidiarnosti je način 
ukrepanja prepuščen presoji držav članic,  
vendar Komisija dejavno spodbuja skupni  
pristop.
40. 
glej odgovor na opažanje št. 38.
v tem primeru se je tveganje za javno -
zdravstveno varstvo zaradi izpostavljenosti 
temu mesu štelo za zanemarljivo.
Komisija meni, da se je sistem odzval  
sorazmerno in pravočasno – glej zgoraj. 41. 
cilji teh podatkov se razlikujejo, zato  
usklajevanje še ne deluje. gd sanco in gd 
taXud nenehno sodelujeta, vzpostavljena 
pa je bila tudi posebna projektna skupina 
za opredelitev povezav med carinskimi  
podatkovnimi zbirkami in sistemom tra-
ces.
obveznost vključitve desetmestne kode  
taric na skupno deklaracijo je bila več -
krat omenjena, vendar pa so zainteresi -
rane strani v delovnih skupinah gd taXud  
nasprotovale njeni vključitvi.
42. 
sistem traces vsebuje podatke o vseh  
pošiljkah na meji, ki so pregledane in spro -
ščene ali zavrnjene ali za tranzit v tretje  
države, medtem ko carinski organi upo -
rabljajo dva različna sistema, enega za  
pošiljke, sproščene za prosto uporabo v eu 
na meji, enega pa za pošiljke, sproščene za 
prosto uporabo v eu v namembnem kraju  
v državi članici.
44. 
vključitev seznama izdelkov v prilogo  
k o dločbi 2007/275/es na seznam taric  
in v računalniško podprt tranzitni sistem  
(ncts) je bila že večkrat obravnavana. ven-
dar je za to potreben strinjanje carinskih  
organov, ki pa na to še niso pripravljeni.  
pogovori se bodo nadaljevali v okviru pre -
gleda zakonodaje o nadzoru uvoza.
45. 
za to so odgovorne države članice, vendar 
Komisija dejavno spodbuja skupni pristop.odgovori
Komisije
54
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200447. 
z uredbo (es) št. 136/2004 se Komisiji ne  
nalaga nobenih pravnih obveznosti za pri -
pravo takih smernic. 
fvo preverja obstoj in uporabo načr -
tov spremljanja, kot se zahteva v uredbi  
št. 136/2004, poleg tega pa tudi ocenjuje  
njihovo ustreznost (glej odgovor na opa -
žanje št. 49). 
48. 
ustreznost teh ugotovitev je zelo omejena 
v smislu izpostavljenosti potrošnikov tve -
ganjem za zdravje ljudi, še zlasti kemičnim 
onesnaževalom. poleg tega so za živila  
živalskega izvora, vključno s proizvodi iz  
akvakulture, pooblaščene tretje države  
vključene na seznam na podlagi načrta  
spremljanja ostankov škodljivih snovi in  
onesnaževal iz okolja.
Komisija nima pristojnosti za proračun, ki  
ga vlade držav članic dodeljujejo za načrte 
nadzora pristojnih organov.
49. 
zakonodaja v zvezi s temi načrti spremlja -
nja ni normativna, zato je treba pričakovati, 
da je načrt spremljanja za vsako državo  
članico prilagojen nacionalnim potrebam. 
Kadar so v zasnovi načrta odkrite pomanj -
kljivosti, fvo opozori nanje. 
v vsakem ukrepu za odpravo pomanjkljivo -
sti bi bilo treba upoštevati načelo subsidi -
arnosti.
51. 
to so zakonodajalci načrtovali, da bi pri  
delu zagotovili prilagodljivost in subsidi -
arnost. Ker podrobna pravna zahteva ne  
obstaja, so take različice pričakovane in  
zato ne kršijo zakonodaje eu . 52. 
za strategije nadzora so odgovorne države 
članice.
53. 
zakonodaja eu določa, da je treba vse  
pošiljke uvoženih živil živalskega izvora  
pregledati na mejnih kontrolnih točkah. te 
pošiljke in njihovi morebitni nadaljnji pre -
gledi se spremljajo na podlagi uredbe ( es) 
št. 882/2004.
55. 
oseba, odgovorna za natovarjanje, pod -
piše svvd , s čimer se zaveže plačilu vseh  
potrebnih pristojbin ter navede poreklo  
in naslov za dostavo blaga. to zagotavlja  
popolno sledljivost. 
za te pošiljke v zvezi s pogoji skladišče -
nja veljajo navadna pravila o sproščanju  
blaga znotraj skupnosti po mejni kontrolni 
točki.
57. 
uskladitev nadzornih pristojbin je zaple -
tena in sporna zadeva, napredek pa je teža -
ven, čeprav si Komisija zanj prizadeva po  
svojih najboljših močeh. Ko je zakonodaja 
oblikovana v sodelovanju z evropskim par -
lamentom in svetom, je v celoti veljavna  
v državah članicah. dolžnost Komisije  
kot varuhinje pogodb je zagotoviti, da se  
izvaja v sprejeti obliki.
58. 
Komisija mora le preučiti, ali so pristojbine 
v skladu z zahtevami člena 27 uredbe (es) 
št. 882/2004. odgovori
Komisije
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20045555
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004Komisija je že napovedala, da namerava  
revidirati sedanjo strukturo nadzornih pri -
stojbin. v zvezi s tem se zdaj izvaja ocena 
učinka. če bo to primerno, bo predlog  
Komisije za spremembo pravil o finan -
ciranju uradnega nadzora (skupaj z dru -
gimi načrtovanimi pregledi, ki vključujejo 
uredbo (es) št. 882/2004) predstavljen leta 
2012.
59. 
cilj uskladitve ni vključen v pravno podlago 
(člen 55 uredbe (es) št. 882/2004). poleg  
tega je pri kaznih še zlasti pomembno  
načelo subsidiarnosti.
fvo med revizijami preverja ustrezno izva -
janje člena 55.
Ker uskladitev kazni ni vključena v pravno 
podlago (člen 55 uredbe ( es) št. 882/2004), 
ni treba obravnavati oblikovanja smernic  
ali dobrih praks.
60. 
ta pristojnost je v skladu s pravom eu 
rezervirana za države članice. če država  
članica zahteva odobritev mejne kon -
trolne točke, lahko Komisija le preveri, ali 
so objekti, oprema in tamkajšnje osebje  
v skladu z zakonodajo eu, nima pa pristoj -
nosti za odločanje o njeni koristnosti ali  
čem drugem.62. 
fvo je poročal o podobnih ugotovitvah.  
z uredbo št. 882/2004 je bila uvedena zah -
teva za notranjo revizijo (ali za izvedbo  
zunanjih revizij). glede na zapletenost  
takih revizijskih sistemov in potrebo po  
obravnavanju pomembnejših zadev je  
razumljivo, da še niso bili v celoti razviti in 
da so države članice na različnih stopnjah 
razvoja. vendar pa fvo  vrednoti revizijske 
sisteme držav članic z vrsto splošnih revi -
zij nadzornih sistemov držav članic. prvi  
krog teh revizij bo končan leta 2010. fvo  
je v  z vezi z revizijsk imi sistemi že pripravil 
številne ugotovitve, sklepe in priporočila. 
ta priporočila se že strukturirano spre -
mljajo.
to so pravne določbe, ki sta jih sprejela  
evropski parlament in svet, ki sta se odlo -
čila, da ti ukrepi ne smejo biti zavezujoči  – 
vendar pa jih fvo  upošteva pri inšpekcij -
skih pregledih.
63. 
glej odgovor na opažanje št. 62. funk -
cije notranjega nadzora so vzpostavljene  
v nekaterih državah članicah, sčasoma pa  
bi teh moralo biti vedno več.
(c) 
inšpektorji zaradi različnega blaga in  
živali/živalskih izdelkov, uvoženih prek  
mejnih kontrolnih točk, ne morejo biti spe -
cializirani za vsak izdelek. zato je sistem  
traces zelo dragoceno orodje, ki inšpektor -
jem na mejnih kontrolnih točkah zagota -
vlja posodobljeno dokumentacijo. odgovori
Komisije
56
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200464. 
glede na oceno sodišča o notranjem nad -
zoru držav članic iz opažanja št. 62 je pre -
zgodaj predlagati usklajevanje nadzora  
Komisije z nadzorom držav članic. Ko bo  
uredba (es) št. 882/2004 v državah člani -
cah popolnoma izvedena, pa mora biti cilj 
Komisije vzpostavitev takega usklajenega  
pristopa.
65. 
bela knjiga je politični dokument in sama  
po sebi ni zadostna pravna podlaga za  
kakršen koli ukrep.
glej zgoraj. poleg tega se uredba (es) št.  
882/2004 samo delno uporablja za tretje  
države.
67. 
fvo nenehno ocenjuje učinkovitost svo -
jega dela, da bi zagotovil najboljšo upo -
rabo sredstev.
68. 
v tem modelu se upošteva večina ustreznih 
parametrov iz odstavka 3 člena 2 razvelja -
vljene odločbe 2001/881/es.
70. 
fvo skrbno spremlja trgovinski obseg. ta je 
del znanja inšpekcijskih skupin in se upo -
števa pri načrtovanju misij. vrednost spo -
ročil sistema rasff je pri izbiranju držav  
članic omejena, vendar jih je mogoče upo -
rabiti pri izbiranju pošiljk za ocenjevanje  
na posameznih mejnih kontrolnih točkah  
ali pri izbiranju tretjih držav ali tamkaj -
šnjih obratov za inšpekcijske preglede.ponder, določen za vsako merilo, se kaže  
v številu povezanih podmeril. ocena daje  
pregled dejanskega stanja, ki je: dobro,  
povprečno ali slabo.
71.
neobstoj pripomb ne kaže na težavo.  
države članice jemljejo program misije  
zelo resno, ker je pomemben za zdrav -
stveno varstvo in zahteva veliko njihovih  
sredstev.
72. 
v preteklosti je bil razvit „kvantitativni  
model“ . ugotovljeno je bilo, da je zelo oko -
ren in da ni zagotovil nič boljših rezultatov 
od kvalitativnega pristopa, ki se uporablja 
zdaj (tudi ko se preučujejo kvantitativni  
podatki, kot so trgovinski podatki). poleg  
tega se o prednostni razvrstitvi misij raz -
pravlja in dogovarja z državami članicami, 
katerih prispevek pri določanju predno -
stnih nalog je neprecenljiv.
glej odgovor na opažanje št. 73.
prizadevanje za boljšo uporabo podatkov  
pri določanju prednostnih nalog se nada -
ljuje.
73. 
Komisija v celoti izvaja priporočila, ki so  
bila v zvezi s tem pripravljena na podlagi  
neodvisnega vrednotenja določanja pred -
nostnih nalog misij. gd sanco vzpostavi  
merila za določitev mogočih prednostnih  
nalog misij. pri samem postopku predno -
stne razvrstitve morajo pokazati in doku -
mentirati, da se ta merila dosledno upora -
bljajo. zato je izbira preglednejša, kadar je 
treba program spremeniti. 
fluktuacija osebja v zadnjih nekaj letih ni  
bila zelo velik a. odgovori
Komisije
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20045757
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200475. 
države članice morajo fvo predstaviti  
akcijske načrte, v katerih navedejo, kako  
nameravajo odpraviti pomanjkljivosti,  
odkrite pri inšpekcijskih pregledih. pre-
verjanje popravnih uk repov je sestavni del 
dejavnosti fvo , ta pa redno še enkrat obi -
šče državo članico, da spremlja napredek.
Komisija nenehno spremlja izvajanje pri -
poročil. za ta namen se uporabljajo kazal -
niki, ki prikazujejo učinkovitost dejavnosti 
fvo . skupno gledano so države članice  
do konca leta 2009 izvedle ukrepe v zvezi 
s 86 % priporočil, ki jim jih je fvo predlo -
žil od leta 2004. ukrepi so se še izvajali  
v zvezi z nadaljnjimi 10 % priporočil. v 4 % 
primerov se morajo države članice še zave -
zati popravnim ukrepom. te primere gd 
sanco nenehno spremlja.
78. 
fvo izvaja preglede na kraju samem, da bi 
preveril nadzorne/revizijske sisteme držav 
članic. zakonodaja eu ne določa, kdaj je  
treba mejne kontrolne točke znova obi -
skati. temeljit pregled sistema traces kaže, 
da je na 49 obravnavanih mejnih kontrol -
nih točkah majhen promet in imajo tako  
omejene nadzorne dejavnosti. to nakazuje, 
da se daje prednost najpomembnejšim pri -
merom. naloga fvo ni poročanje o najboljših pra -
ksah, ampak preverjanje ustreznega in  
učinkovitega izvajanja uradnega nadzora  
ter izvajanja zakonodaje eu z ocenjeva -
njem uspešnosti nadzornega sistema pri -
stojnih organov držav članic. akcijskim  
načrtom, ki jih države članice predložijo  
fvo , sledijo notranji postopki, nadzoruje  
pa jih poseben upravni odbor gd sanco .
79. 
Kakor je že bilo navedeno v odgovoru  
na opažanje št. 19, te zamude niso imele  
posledic v smislu tveganj za zdravje ljudi  
v zvezi z uvoženim mesom in mesnimi  
izdelki.
81. 
v zvezi z nadzorom uvoza so vsa sedanja  
zdravstvena spričevala prek sistema traces 
na voljo uradnikom mejnih kontrolnih točk 
in fvo , pa tudi tretjim državam, ki jih je  
„odobrila“ eu, in njihovim obratom. zago -
tovljena je tudi povezava na zakonodajo  
eu za posebne zahteve.
spremembe v zakonodajnih zahtevah se  
seveda skrbno spremljajo, vendar to ni  
naloga, ki bi zahtevala veliko sredstev,  
in gotovo ne zahteva redno zaposlenega  
člana osebja.
82. 
na voljo so obsežni informacijski sistemi,  
ki zagotavljajo, da je osebje fvo obve -
ščeno o ustreznih spremembah zakono -
daje, vključno z uradnim posvetovanjem  
s tem osebjem v samem zakonodajnem  
postopku. gd sanco ima tudi namenski  
del spletne strani, ki se osredotoča na zah -
teve v zvezi z uvozom in nadzor uvoza.odgovori
Komisije
58
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 200483. 
smernice za pripravo večletnih nacional -
nih načrtov nadzora in ukrepanja, ki ga  
sodišče opisuje v točki 77, zadoščajo, da  
lahko države članice učinkovito nadzoru -
jejo uvoz.
z uredbo (es) št. 882/2004 se Komisiji ne  
nalagajo obveznosti v zvezi z ocenjeva -
njem večletnih nacionalnih načrtov nad -
zora. vendar pa fvo vsaki državi članici da 
povratne informacije o njenem večletnem 
nacionalnem načrtu nadzora v splošni revi -
ziji o državi. ob koncu vsake splošne revi -
zije se na državo članico naslovi poročilo, 
ki vsebuje priporočila. 
s to uredbo se Komisiji ne nalagajo obve -
znosti za zagotovitev ocene ali mnenja  
v zvezi z letnimi poročili držav članic.  
vendar pa je bilo prvo poročilo Komi -
sije, zahtevano s členom 44 uredbe (es)  
št. 882/2004, sprejeto avgusta 2010.
84. 
pravila o uvozu mesa v eu vključujejo zah -
tevo po humanem zakolu živali v skladu  
z zakonodajo eu. vprašanje konkurenč -
nosti s tretjimi državami je bilo ocenjeno  
v poročilu Komisije svetu in parlamentu  
(com(2002) 626 konč.) v zvezi z zakono -
dajo o dobrem počutju rejnih živali v tre -
tjih državah in posledicah za eu. Komisija  
zdaj zadevo znova ocenjuje v okviru ocene 
politike eu o dobrem počutju živali, ki bo  
objavljena decembra 2010.85. 
navedeni stroški so nedvomno pomembni 
za konkurenčnost evropskih proizvajal -
cev. v vsaki primerjavi stroškov nadzora  
bi bilo treba upoštevati številne gospo -
darske dejavnike, vključno z neposrednimi 
subvencijami, posredno podporo (npr.  
v obliki preferencialnih obrestnih mer),  
stroški zemljišča, gradnjo, krmo, delom in  
številnimi drugimi dejavniki. treba je tudi 
opozoriti, da imajo proizvajalci eu od tega 
stanja korist v smislu popolnega dostopa  
do trga eu, tudi za žive živali, medtem ko  
lahko proizvajalci tretjih držav do tega trga 
dostopajo le z nekaterimi izdelki in je tako 
njihov dostop veliko bolj omejen. Komisija 
ostaja zavezana nadaljnjim posvetovanjem 
z zainteresiranimi stranmi. 
86. 
to poročilo bo predstavljeno svetu in par-
lamentu pred koncem leta 2010, kot je zah -
tevano, osredotočeno pa bo na učinkovi -
tost in skladnost vzpostavljenih ukrepov za 
nadzor uvoza živil, krme, živali in rastlin.
Komisija je v zvezi z evropskim parlamen -
tom leta 2009 sprožila javni razpis v okviru 
pilotnega projekta za oceno stroškov, ki jih 
imajo končni uporabniki zaradi usklajeva -
nja z zakonodajo eu, vendar pa je posto -
pek prekinila, ker je prispela ena sama  
ponudba. trenutno se pripravlja študija  
o literaturi na to temo.
rezultate študije evropskega parlamenta  
bodo po potrebi temeljito pregledali ustre -
zni oddelki Komisije.odgovori
Komisije
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20045959
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004zakljUčki  in PriPOr Očila
87. 
veterinarska pravila za uvozne preglede se 
urejajo z direktivo 97/78/ec, bela knjiga in 
higienski paket pa na pravila večinoma ne 
vplivata. v okviru higienskega paketa je bil 
pripravljen nov osnutek pravil o odobri -
tvi tretjih držav in obratov, ki pa ostajajo  
podobna prejšnjim pravilom. 
Kazalniki za predizvozne preglede se ne  
zahtevajo niti v zakonodaji eu o predizvo -
znih pregledih (ki niti niso zahtevani) niti 
v mednarodnih priporočilih ali standardih 
v zvezi z določitvijo enakovrednosti. 
veterinarski sporazumi so bili podpisani  
z visoko razvitimi državami, v zvezi s kate -
rimi je bilo zaupanje vzpostavljeno prek  
njihovih pristojnih organov. zmanjšanje  
fizičnih pregledov pri uvozu je bilo dogo -
vorjeno le v primerih zelo pozitivnih poro -
čil fvo o nadzornih sistemih pristojnih  
organov za ustrezno blago.
88. 
obvezno izvajanje veterinarskih pregledov 
uvoza mesa je zagotovljeno v zakonodaji  
eu. sistema rasff in traces, poročila fvo o 
inšpekcijskih misijah ter druge informacije 
iz tretjih držav so zgolj orodja, ki Komisiji 
pomagajo opredeliti prisotno tveganje in  
tako določiti ravni fizičnih pregledov, ki se 
uporabljajo.
sistem traces je sorazmerno novo orodje,  
v zagotovitev enotne uporabe v vseh drža -
vah članicah pa se vlaga veliko truda. uporabniki sistema za hitro obveščanje  
rasff so odvisni od pravočasnosti in toč -
nosti informacij, najdenih v sistemu, za  
zagotovitev številnih od teh informacij pa 
so odgovorni oni sami. Komisija nenehno  
išče načine, kako zagotoviti, da bi ta sis -
tem prinašal najnovejše in točne informa -
cije o opozorilih, da bi se olajšalo spreje -
manje odločitev v zvezi z obvladovanjem  
tveganja, ki so potrebne za zagotavljanje  
preventivnih in/ali popravnih ukrepov, če  
in kadar je to potrebno. sistem deluje pra -
vočasno in sorazmerno. 
89. 
v odgovoru na opažanje št. 75 je poja -
snjeno, kako so se države članice zavezale 
popravnim ukrepom in kako Komisija spre -
mlja njihovo izvajanje. pojasnjeno je tudi  
stanje izvajanja ob koncu leta 2009. 
90. 
Prva alinea
v okviru veterinarskih sporazumov je  
popolna enakovrednost redko dosežena,  
kar pomeni, da velja za izvoz iz držav članic 
nacionalna zakonodaja tretje države uvoz -
nice. zato bi lahko obstajale razlike med  
državami članicami pri doseganju sanitar -
nih zahtev tretjih držav ali ravni uradnega 
nadzora nad temi zahtevami. poleg tega  
tretje države pogosto počasi sprejemajo  
jamstva držav članic v zvezi z zdravstvenim 
stanjem živali. nazadnje, tretje države eu 
ne štejejo vedno za eno entiteto pri obrav -
navanju izvoza iz držav članic.odgovori
Komisije
60
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004 posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004druga alinea
splošna živilska zakonodaja in „higienski  
paket“ , vključno z uredbo (es) št. 882/2004, 
sta bila nared leta 2002 oziroma leta 2004. 
Komisija je že poenostavila svoj zakono -
dajni okvir, da bi ga konsolidirala in nare -
dila prijaznejšega za uporabnika. zavezala 
se je, da bo nadaljevala ta postopek kot  
del splošnih prizadevanj za spodbujanje  
boljše pravne ureditve. večina konsolidi -
ranih različic zakonodaje eu je na voljo v  
podatkovni zbirki celeX, ki je dostopna  
splošni javnosti, in podatkovni zbirki tra-
ces, ki je dostopna mejnim kontrolnim toč -
kam in gospodarskim subjektom.
tretja alinea
novi sistem rasff je spletna aplikacija,  
ki državam članicam in Komisiji omogoča  
vnašanje informacij o opozorilih in obve -
stilih neposredno v aplikacijo. sistema  
traces ni treba še naprej razvijati, da bi  
prikazoval podatke, vendar pa je treba  
spremeniti pravno podlago ( odločba Komi -
sije 2004/292/es), ki nalaga državam čla -
nicam obvezno uporabo sistema traces,  
da bo zagotavljala, da bodo države članice 
vnašale ustrezne informacije pred giba -
njem blaga. to je bistvenega pomena za  
pridobitev vseh ustreznih podatkov in za  
zagotovitev točnih informacij v primeru  
sanitarnega opozorila. način delovanja sis -
tema traces bo še okrepljen v zakonodaji o 
zdravstvenem varstvu živali.četrta alinea
sedanja zakonodaja ne zagotavlja Komisiji 
zakonskih pooblastil za razvoj takih smer -
nic. ne glede na to Komisija sodeluje v šte -
vilnih dejavnostih, ki zagotavljajo usklajen 
pristop k veterinarskim pregledom, ki se  
izvajajo na mejnih kontrolnih točkah. te  
vključujejo redne sestanke s pristojnimi  
organi iz držav članic v različnih delovnih 
skupinah, npr. delovni skupini za veteri -
narske preglede, ki se sreča trikrat ali šti -
rikrat na leto, usposabljanje, ki se zagota -
vlja osebju mejnih kontrolnih točk v okviru 
programa boljše usposabljanje za varnejšo 
hrano, in seveda prek zakonodaje eu, ki je 
zelo normativna in jasna v zvezi z natanč -
nimi vlogami mejnih kontrolnih točk.
Peta alinea
sedanja zakonodaja ne zagotavlja Komi -
siji zakonskih pooblastil za razvoj takih  
kazalnikov. revizijska poročila fvo o misi -
jah, ukrepi spremljanja in različna poročila 
pa so razpoložljiva orodja, ki omogočajo  
oceno izvajanja zakonodaje eu, vključno  
z nadzorom in izvrševanjem, zlasti v zvezi 
s higienskim paketom.odgovori
Komisije
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 20046161
posebno poročilo št. 14/2010 – Komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004šesta alinea
na podlagi zunanjega ocenjevanja so  
bila pripravljena priporočila o modelih  
za ocenjevanje tveganja, ki jih fvo upo -
rablja, in fvo je ta priporočila upošteval.  
vendar imajo „kvantitativni“ modeli zelo  
pomembne omejitve zaradi zapletenosti  
dejavnikov tveganja, ki vplivajo na uvoz in 
bi lahko dejansko privedli do resno zava -
jajočih znakov glede prednostnih nalog.  
v skladu s tem se prednostna razvrstitev  
misij še naprej močno opira na izkušnje,  
presojo in posvetovanje z ustreznimi zain -
teresiranimi stranmi, še zlasti nadzornimi  
organi držav članic. poleg tega so kvanti -
tativni dejavniki, kot so uvožene količine  
in vrste uvoženih izdelkov, podatki, ki so  
vključeni v analize, izvedene pred načrto -
vanjem misije. obseg priporočila presega  
revidirani sektor. sodišče je preučilo samo 
en model za ocenjevanje tveganja. posto -
pek za formalizacijo nadaljnjega izbora  
mejnih kontrolnih točk se je začel. 
sedma alinea
poleg izvajanja posebnih nadaljnjih inšpek -
cijskih pregledov v posameznih sektorjih  
je fvo uvedel „splošne misije spremljanja“ 
v letu 2005, da bi pregledali napredek pri  
izvajanju priporočil, pripravljenih za vse  
sektorje. ta postopek opozarja na zadeve, 
v katerih države članice niso sprejele  
popravnih ukrepov. ti primeri se nenehno 
spremljajo, odvisno od resnosti vsakega  
posameznega primera pa se rutinsko oceni 
potreba po posebnem izvršilnem ukrepu.  
notranji postopek spremljanja že obstaja, 
da bi zagotovil nadaljnje izboljšave po  
negativnih ugotovitvah fvo , v zvezi z nad -
zorom uvoza pa se uporablja enako in  
z enako stopnjo resnosti kot nadzor proi -
zvodnje držav članic. Osma alinea
sprejeta in se izvaja.
91. 
državam članicam sto je dovoljeno upo -
rabljati sanitarne in fitosanitarne ukrepe,  
ki presegajo mednarodno sprejete stan -
darde, če je zanje dokazano, da temeljijo  
na znanosti, niso diskriminacijski in so  
sorazmerni. uvozna pravila morajo ostati  
osredotočena na varnost, hkrati pa spošto -
vati mednarodne obveznosti. Komisija je  
v celoti zavezana izvajanju ocen učinka o  
predlogih s posledicami za konkurenčnost 
ter nadaljnjem zavzemanju za uresničeva -
nje ciljev politik pobud „ boljša pravna ure -
ditev“ in „eu 2020“ .
to poročilo bo predstavljeno svetu in par-
lamentu pred koncem leta 2010, kot je zah -
tevano, osredotočeno pa bo na učinkovi -
tost in skladnost ukrepov za nadzor uvoza 
živil, krme, živali in rastlin. 
rezultate študije evropskega parlamenta  
bodo po potrebi temeljito pregledali ustre -
zni oddelki Komisije.odgovori
Komisije

63
evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 14/2010
komisijino upravljanje sistema veterinarskih pregledov uvoza mesa po reformi higienske zakonodaje leta 2004
luxembourg: urad za publikacije e vropske unije
2011 — 61 str. — 21 × 29,7 cm
isbn 978-92-9207-985-7
doi:10.2865/7225

kak O dO PUblikacij evr OPske Unije
brezplačne publikacije:
•	 na	spletni	strani	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu);
•		na	predstavništvih	 ali	delegacijah	 Evropske	 unije.	Njihovi	kontaktni	 podatki	so	na	voljo	 
na spletni strani http://ec.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
Publikacije, ki so naprodaj:
•	 na	spletni	strani	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine (na primer na Uradni list Evropske unije  ali zbirke odločb  
sodne prakse sodišča evropske unije):
•		pri	prodajnih	 zastopnikih	 Urada	za	publikacije	 Evropske	 unije	 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
Qj-ab-10-012-sl-c
po resnih zdravstvenih Krizah v 90. letih in na podlagi 
bele Knjige o varnosti živil je bil leta 2004 sprejet nov 
zaK onodajni oK vir, znan Kot higiensKi paKet. sodiŠče 
je pri reviziji ocenilo, KaKo Komisija upravlja sistem 
veterinarsKih pregledov eu za uvoz mesa in mesnih 
izdelK ov. priŠlo je do zaKljučK a, da je treba izvajanje 
higiensKega paKeta Še izpopolniti ter da je mogoče 
informacijs Ke sisteme, Ki so na voljo mejnim Kontrolnim 
točK am, in Kontrole, Ki jih zagotavljajo, Še izboljŠati.
evropsK o računsK o sodiŠče