ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.7

Glede dejavnikov šibkosti in pomanjkljivosti, ki omejujejo dostop MSP do možnosti, ki jih nudijo inovacije, so prednostni naslednji ukrepi: — vzpostavitev nadnacionalne platforme za raziskave, razvoj in inovacije, ki bi zagotavljala aktivno sodelovanje MSP, univerz, raziskovalnih središč ter tehnoloških in poslovnih inkubatorjev v procesu, katerega namen je okrepiti konkurenčnost MSP s preoblikovanjem inovativnih idej v proizvode, ki gredo lahko na trg; — razvoj analiz pametne specializacije na nadnacionalni ravni, da se opredelijo inovativne in poslovne zmogljivosti; — spodbujanje večjega vključevanja podjetij v proces odločanja pri oblikovanju politik za raziskave, razvoj in inovacije; — vzpostavitev jadransko-jonske platforme za navezovanje stikov, da se olajša dostop MSP in mladih podjetnikov do financiranja za inovacije, pri čemer se opredelijo nadnacionalne in mednarodne strukture sovlaganja ter nove možnosti za zbiranje sredstev.
V zadnjih desetih letih je EU postopno sprejemala skupni pravni okvir za vidike, kot sta status rezidenta za daljši čas in združitev družine. Usklajeni so bili pogoji za vstop za študente in raziskovalce, za visoko kvalificirane migrante pa obstaja modra karta EU. Sprejeta je bila tudi medsektorska zakonodaja, in sicer enotno dovoljenje za delavce migrante, direktiva o sprejemu začasnih delavcev in direktiva o sprejemu oseb, premeščenih znotraj podjetja.

EU mora spodbuditi skupno politiko priseljevanja delavcev in določiti pravni okvir, ki bo skladen, celovit, medsektorski in bo temeljil na spoštovanju pravic delavcev, enaki obravnavi, potrebah podjetij in zakonitem priseljevanju delavcev migrantov. Potrebna sta zakonodaja in sodelovanje z državami izvora, ki bosta omogočila priseljevanje delavcev po zakonitih in preglednih kanalih, in sicer tako za visoko usposobljene delavce kot tudi za zaposlene na manj kvalificiranih delovnih mestih.

Potrebna sta celovita in skladna politika priseljevanja, azila in upravljanja meja ter zakonodajna uskladitev, v katero bodo aktivno vključene države članice, Evropska komisija, Evropska služba za zunanje zadeve in ustrezni evropski organi.
5.1

V strategiji je poudarjeno dejstvo, da je les trajnostna, obnovljiva ter podnebju in okolju prijazna surovina z najrazličnejšimi možnostmi uporabe. Okolju prijazni postopki in proizvodi, ki so gospodarni z viri in energijo, prispevajo h konkurenčnosti gozdarskega sektorja in bodo imeli večjo vlogo zlasti v biogospodarstvu EU. To bo povečalo povpraševanje in s tem potrebo po večjem in trajnostnem izkoriščanju lesa. V skladu s strategijo je treba ponovno oceniti potencialne zaloge lesa, npr. s kartiranjem lastniške strukture gozdov, in preučiti vprašanje, kako pospešiti trajnostno izkoriščanja lesa. Ustrezne rešitve za večje izkoriščanje lesa je treba pripraviti v posvetovanju s celotno gozdarsko vrednostno verigo.
3.2.1

V uvodni izjavi 6 in drugih uradnih informativnih dokumentih, ki jih je objavila Komisija, je navedeno, da bo promocijska shema odslej odprta za vse kmetijsko-živilske proizvode, razen proizvodov, naštetih v Prilogi I PDEU (kmetijski proizvodi sekundarne predelave), kot so čokolada, sladkorni izdelki, pivo itd., ki so do podpore upravičeni v okviru evropskih shem kakovosti. To naj bi bila ena od najpomembnejših novosti nove ureditve. Vendar pa v členu 5 predloga o upravičenih proizvodih in temah to ni omenjeno, saj so kot upravičeni proizvodi opredeljeni samo kmetijski in živilski proizvodi, našteti v Prilogi I, ter vina in žgane pijače. To se zdi problematično, saj vsebina teh določb ni jasna.
2.1

Od marca 2008, ko je Evropski svet sprejel sklep o ciljih podnebne in energetske politike 20-20-20 do leta 2020, se je veliko spremenilo. Priča smo najhujši gospodarski krizi po vojni: v Evropi se je okrevanje šele začelo in je še vedno počasno. Drugi pomembni akterji niso sledili zgledu EU, ki je določila cilje in ukrepe za ublažitev podnebnih sprememb. Z revolucijo plina iz skrilavca v ZDA se je spremenil energetski okvir, zlasti v sektorjih v ZDA, na katere vpliva sektor plina, s tem pa tudi ravnovesje na področju konkurence. Poleg tega so se cene energije na drobno v zadnjih nekaj letih v velikem delu EU hitro povečevale ter ogrozile konkurenčnost industrije in ranljive potrošnike. Najnovejši politični dogodki v Ukrajini pa so prav tako zelo jasno pokazali, kako pomembno je, da EU zmanjša svojo odvisnost od ruskih fosilnih virov energije. Na področju obnovljivih virov energije pa je tudi prišlo do naravnost revolucionarnega tehnološkega razvoja, s katerim postaja nizkoogljična proizvodnja energije vse cenejša. EESO v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v večjem obsegu razširja svojo analizo, ki je pokazala, „da se stroški prehoda na nizkoogljično gospodarstvo ne razlikujejo bistveno od stroškov, ki bodo nastali v vsakem primeru zaradi potrebe po obnovi starajočega se energetskega sistema, rastočih cen fosilnih goriv in zagotavljanja skladnosti z veljavno podnebno in energetsko politiko“. „[Pričakuje se], da bodo stroški energetskega sistema do leta 2030 narasli na okoli 14 % BDP v primerjavi z 12,8 % BDP, kolikor so znašali leta 2010. Vendar pa bo precejšen del odhodkov, ki so bili prej namenjeni gorivom, preusmerjenih na inovativno opremo z visoko dodano vrednostjo, ki bo spodbujala naložbe v inovativne izdelke in storitve, ustvarjala delovna mesta in rast ter izboljšala trgovinsko bilanco Unije.“ Poleg tega so se v nekaterih državah članicah pojavile zanimive pobude decentralizirane proizvodnje energije na podlagi obnovljivih virov z neposredno udeležbo civilne družbe. Pri tem postaja jasno, da dejavna, neposredna vključitev državljanov, občin in regij v proizvodnjo energije odpira nove regionalne možnosti ustvarjanja dodane vrednosti, kar bistveno povečuje družbeno sprejemanje nove politike na področju podnebja in energije. In nenazadnje je vse bolj jasno, da je v tehnološkem vodstvu na področju obnovljivih virov energije velik gospodarski potencial ter da se regionalni razvoj in energetska politika lahko med seboj povežeta.
Velika Britanija: Okoli 2,2 milijona britanskih državljanov živi v drugi državi članici. Predpisi o njihovi udeležbi na volitvah v britanski parlament so se v zadnjih 30 letih trikrat spremenili. Pred letom 1985 izseljenci sploh niso mogli voliti, po letu 1985 pa so državljani izgubili volilno pravico šele, ko so na tujem prebivali pet let. To obdobje so leta 1989 zvišali na 20 let in leta 2000 znižali na 15 let, to obdobje pa je še vedno v veljavi. Pred kratkim, na strankarskem kongresu 1. in 2. marca 2014, so liberalni demokrati – ki so del vladne koalicije – sklenili, da bi državljani Velike Britanije morali imeti volilno pravico na nacionalnih volitvah.
3.10.1

Najboljši način za zmanjševanje odpadne hrane je zagotoviti, da se hrana v okviru uravnotežene in zdrave prehrane razdeli tistim, ki potrebujejo podporo. Pregledati je treba predpise o označevanju in maloprodajni praksi, ki zadevajo „kakovost“ (oblika, videz in velikost ter okus in hranilna vrednost), velikost porcije, rok uporabe in rok prodaje ter odstranjevanje neprodane hrane. Veliki komercialni uporabniki (živilska podjetja, dobavitelji pripravljene hrane in pijače, restavracije) bi morali čim bolj zmanjšati odpadke pod običajnimi trgovinskimi pogoji, pri čemer bi bilo treba od njih zahtevati, da kompostirajo vse, česar ne morejo neposredno uporabiti. Treba bi bilo spodbujati pobude, ki zajemajo celotni sektor in v katere so vključeni prodajalci na drobno. Količino odpadne hrane iz gospodinjstev je mogoče in bi bilo treba zmanjšati z učinkovitim kupovanjem in pravočasno uporabo, to pa je predvsem vprašanje izobraževanja potrošnikov. Individualno kompostiranje odpadkov je mogoče na podeželju, težje izvedljivo pa je v velikih mestih.
2.4

Evropska unija ni imela veliko uspeha pri sinhroniziranju politike, ki bi prinesla enoten odziv za reševanje težav, ki jih povzroča odmetavanje plastičnih vrečk. Italija, na primer, jih želi prepovedati. Avstrija tak predlog izpodbija s pravnega vidika. Druge države, kot so Danska, Irska in Bolgarija, so uvedle davek na plastične vrečke. Velika Britanija namerava leta 2015 uvesti omejen davek, ki bo veljal za trgovine z več kot 250 zaposlenimi. V Franciji, Nemčiji, na Portugalskem, Madžarskem in Nizozemskem so trgovci začeli plastične vrečke zaračunavati.
Nanotehnologije se uporabljajo v vseh proizvodih elektronike in optične elektronike. Gre za t. i. tehnologije "od zgoraj navzdol" (top down), pri katerih z bolj finim (mikro-) strukturiranjem materialov nastanejo elementi komponent, kot so tranzistorji, kondenzatorji in električne povezave. Najnovejše raziskave potekajo v smeri "od spodaj navzgor" (bottom up), to je proti sestavljanju struktur z integriranimi nanoenotami (od 1 do 100 nm), kot so molekule in nanocevke, ki imajo že same po sebi električne funkcije in bodo še povečale učinkovitost in zmogljivosti silicija.

Kot je navedeno v točki 2.2, se elektronske komponente in sistemi uporabljajo na zelo različnih področjih, pri čemer vplivajo na skoraj vse vidike industrijske in komercialne dejavnosti, pa tudi na skoraj vse plati našega osebnega življenja. In ta seznam nikakor ne more več biti izčrpen.
3.3

Ključ do uspeha tega evropskega leta in uspešnega razvoja na splošno je v zavezanosti in sodelovanju evropskih državljanov ter organizacij civilne družbe in njihovih partnerjev po vsem svetu v razvoju in političnem dialogu o svetovnem razvoju in pravičnosti v svetu. Organizacije civilne družbe imajo ključno vlogo ne samo pri zbiranju sredstev in izvajanju razvojnih dejavnosti, temveč tudi v političnih procesih. To velja še zlasti za pripadnike mlajših generacij, ki so na splošno prek družbenih in drugih medijev bolj povezani s preostalim svetom ter se bolj zavedajo perečih vprašanj, ki jih bodo morali reševati kot naši bodoči voditelji. Zato je odločilnega pomena, da se v razprave v okviru evropskega leta aktivno in neposredno vključijo tudi otroci in mladi, zlasti dekleta. Pomembna je tudi dejavna in neposredna udeležba državljanov, ki imajo različne interese, prihajajo iz različnih socialnih okolij itd. Navedeni vidiki bi se morali ustrezno odražati v pripravah in izvajanju dejavnosti evropskega leta, njegovi vsebini ter finančnih sredstvih.
1.5

Komisija pričakuje, da bo eManifest začel delovati junija 2015, kar je sicer optimističen rok, ki pa je izbran v dobrem času. To je namreč isti datum, ki so ga države članice same določile za rok, do katerega morajo imeti vzpostavljeno nacionalno enotno okence. Ta storitev je bistvenega pomena za pravilno delovanje eManifesta, zato tehničnih priprav nanj ni mogoče več odložiti še za eno leto.
4.1.5

Širok presek družbe v partnerskih državah bi moral dobiti obsežno pomoč. Trenutno veljajo vladne institucije in v nekaterih primerih organizacije civilne družbe (vključno s socialnimi partnerji), mladi in raziskovalci za ključne ciljne skupine pomoči EU. Trajnostni razvoj in demokratične spremembe zahtevajo obsežno podporo in tesno sodelovanje z "ambasadorji", "gonili oz. upravitelji" ali "nosilci trajnih sprememb" iz civilne družbe ter njenimi voditelji in mrežami, vendar je potrebno še več kot to. Potrebna je univerzalna, splošno dostopna in široko poznana podpora partnerjem in njihovim družbam. Približevanje sosednjih držav Evropski uniji in podpora zanje ne smeta veljati kot nagrada samo za izbrane posameznice. Vidne izboljšave na področjih, kot so izobraževanje in znanost (med drugim reforme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, dejavnosti za otroke itd. (8)), gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, infrastruktura ter javne in socialne službe (med drugim IKT, zdravstvo, igrišča za otroke itd.), dostojno delo in priložnosti za kakovostno zaposlitev, enakost med spoloma, podpora socialno in ekonomsko ranljivim skupinam ter avtohtonemu prebivalstvu, družbena gibanja ter pogoji, ki omogočajo razvoj podjetij (med drugim krepitev in vključevanje socialnih partnerjev (9)), itd., bodo spodbudile spremembe in večje soglasje o proevropski usmerjenosti.
2.1

Biocidi so aktivne snovi ali zmesi, ki vsebujejo eno ali več aktivnih snovi, pripravljene v obliki, v kakršni se dobavljajo uporabniku, in ki so namenjene kemičnemu ali biološkemu uničevanju, preprečevanju ali nevtralizaciji škodljivih organizmov, preprečevanju njihovega delovanja ali za odpravo teh organizmov na kakšen drugačen način; vse snovi, zmesi in pripomočki, ki se dajo v promet z namenom pridobivanja aktivnih snovi, se prav tako štejejo za biocidne pripravke (4). Biocidni proizvodi so prisotni v vsakodnevnem življenju, pri čemer preprečujejo širjenje bolezni ter prispevajo k visoki ravni higiene v gosto naseljenem okolju.
3.3

Davčne goljufije in utaje so svetovni problem. Zato morajo ukrepe za boj proti njim na notranjem trgu spremljati sporazumi, sklenjeni v okviru OECD, skupine G8, G20 in drugih teles, da bo avtomatična izmenjava podatkov postala mednarodni standard. EESO pozdravlja prizadevanja nekaterih držav članic, ki so že sklenile sporazume z ZDA v zvezi z zakonom o davčni skladnosti tujih računov. Sporazumi bodo v skladu s členom 19 Direktive o upravnem sodelovanju državam članicam dali možnost za širše sodelovanje pri avtomatični izmenjavi podatkov. Hkrati EESO pozdravlja dejstvo, da predlog za razširitev obvezne izmenjave podatkov državam članicam daje enotno pravno podlago EU, ki bo zagotovila pravno varnost in enake pogoje za pristojne organe in ekonomske akterje. EESO tudi meni, da mora prihodnji svetovni standard za avtomatično izmenjavo podatkov upoštevati pravne zahteve, izkušnje in strokovno znanje EU na tem področju.
4.2

Odbor meni, da v praksi še vedno obstajajo številne postopkovne in institucionalne ovire za mobilnost. Te ovire se zlasti nanašajo na vizumske postopke, ki so dolgotrajni, nepredvidljivi in celo samovoljni. Za osebe, ki zaprosijo za vizum, pa pomenijo zelo visoke stroške, zaradi česar je vizum zanje skoraj nedosegljiv. Dostop do veleposlaništev ali konzularnih predstavništev je pogosto omejen. Natančno je treba analizirati vse te ovire, ne glede na njihovo naravo, in opredeliti ukrepe za njihovo premostitev. Vizumski postopki morajo biti enostavni, pravični, dostopni in nediskriminatorni.
3.2.1

Komisija v zeleni knjigi ugotavlja, da se morajo za razširitev in poglobitev rezerv za dolgoročno financiranje nekateri trgi kapitala v Evropi razviti in dozoreti. Trgi obveznic v EU so manj razviti kot v ZDA in veljajo za nedostopne za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter MSP. Bonitetne agencije so celo uvedbo projektnih obveznic pozdravile zadržano, kar kaže na to, da bodo prizadevanja za povečanje zmogljivosti trga obveznic težka naloga. Če bo uspelo s pobudami, kot so projektne obveznice, ki bi lahko zagotovile do 4,6 milijard EUR za nove infrastrukturne projekte, razširiti trg za financiranje z obveznicami, bi bilo treba te pobude po zaključku in oceni pilotne faze močno pospešiti.
1.4

Po mnenju EESO je treba jasneje opredeliti obseg in uporabo nekaterih določb direktive o zahtevah v zvezi z vzajemnim priznavanjem in sprejemanjem opreme, kot so opredeljene v Uredbi (EGS) št. 613/91 o prenosu ladij med ladijskimi registri znotraj Skupnosti, Uredbi o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij in sporazumu iz leta 2004 o vzajemnem priznavanju spričeval o skladnosti pomorske opreme med Združenimi državami Amerike in EU.
2.6

BDP in več. V programu za obdobje po letu 2015 bi moral dokončen seznam kazalnikov trajnostnega razvoja (14), ki opredeljujejo blaginjo, zajemati ekonomske, socialne in okoljske kazalnike, in ne zgolj en sam agregatni kazalnik. Na mednarodni ravni je mogoče poleg BDP uporabiti tudi druge kazalnike, kot je bilo že storjeno pri opredelitvi najmanj razvitih držav, ki vključujejo merilo zaostajanja na področju človekovega razvoja in merilo gospodarske ranljivosti ali kazalnika človekovega razvoja in zdaj tudi kazalnika neenakosti, ki ga je razvil Program ZN za razvoj. Za premostitev vrzeli med gospodarskimi politikami, blaginjo in družbenim napredkom je treba poleg BDP uporabiti še druge kazalnike. Potreben je nov pristop, na podlagi katerega bodo opredeljeni elementi napredka, države bodo morale prevzeti odgovornost za zagotovitev socialne in okoljske razsežnosti, pri tem pa se bodo uporabljali sestavljeni kazalniki in oblikovali ključni kazalniki. Manjkajoči člen je predvsem razvoj instrumentov učinkovitosti in odgovornosti, ki so potrebni za povezavo političnih in proračunskih odločitev z delovanjem kazalnikov. Vendar pa merjenje blaginje in napredka ni izključno tehnično vprašanje. Že sam koncept blaginje razkriva preference skupnosti in temeljne vrednote družbe. Pri določanju kazalnikov je mogoče doseči napredek, če se državljani in organizacije civilne družbe vključijo v akademsko delo, da se opredelijo kazalniki in oceni njihova uporaba.
2.6

Trenutne cene so izkrivljene zaradi dodatnih lokalnih ali nacionalnih davkov, ki so nepregledni, nesorazmerni in pogosto pretirani, saj so se v nekaterih primerih v petnajstih letih povečali kar za 1 000 %, s tem pa močno prizadeli domače potrošnike in panoge, ki porabijo veliko električne energije. Nacionalne politike posameznih držav, s katerimi naj bi spodbudili razvoj energije iz obnovljivih virov, med seboj niso usklajene (razvoj te vrste energije je namreč neizogiben in ima v omrežju prednost), zato je treba nemudoma opredeliti novo obliko evropskega trga, saj bi sicer ogrozili upravljanje evropskega sistema električne energije. Izjemno pomembno je, da so politike subvencioniranja (ali izvzetja) za vse vrste energije, ki se uporabljajo v državah članicah, popolnoma pregledne, saj to zagotavlja, da bodo vsi akterji na trgu ravnali pravično in da bodo upoštevana pravila EU o konkurenci na področju energije.
1.4

EESO pozdravlja cilj predloga uredbe, tj. poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena, povezanega z upravljanjem finančne pomoči, vendar ima zadržke glede sektorskega pristopa k dodelitvi pomoči. Ta mehanizem bi bilo treba uporabljati preudarno in glede na posebne okoliščine v posameznih državah upravičenkah, pri tem pa upoštevati, da je namen predpristopne pomoči državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam pomagati pri pripravah na prihodnje članstvo. Z IPA dobijo države že pred pristopom "preskusne" obveznosti članstva, vključno z upravljanjem strukturnih, kohezijskih in kmetijskih skladov ter skladov za razvoj podeželja. Zato bi bilo treba sektorski pristop uporabiti samo, kadar veljajo ustrezna pravila in predpisi (npr. o javnih naročilih, navzkrižju interesov itd.) ter kadar so državni načrti proračunskih odhodkov zastavljeni dovolj široko in niso pripravljeni zgolj za obdobje enega leta. Sektorski pristop se navadno nanaša na zdravstveni sektor, izobraževalni sektor itd., medtem ko je pomoč v okviru IPA namenjena tudi sektorjem, kot sta boj proti korupciji in vzpostavitev institucij za potrebe javne uprave, za katera je precej manj verjetno, da bosta združljiva z navedenim pristopom, saj v tem primeru ni prejemnica zgolj ena institucija, temveč je teh organov več.
3.3

Velike ladje, ki so poslane na razstavljanje v Azijo, so eden najpomembnejših tokov nevarnih odpadkov iz industrijsko razvitih držav v države v razvoju. Gre za snovi, kot so azbest, olja in oljne gošče, poliklorirani bifenili (PCB) in težke kovine. Po ocenah študije Komisije (GD TREN) iz leta 2004 bo ta dejavnost do leta 2015 vsako leto vključevala 1 000 do 3 000 ton azbesta, 170 do 540 ton PCB, 6 000 do 20 000 ton škodljivih barv in 400 000 do 1,3 milijona ton oljnih gošč. Vpliv razstavljanja ladij na okolje se le redko podrobno preuči, vendar razpoložljivi podatki kažejo, da so njegove posledice za morsko vodo, obalne prsti in usedline zelo velike. Onesnaženje morja zaradi obratov za razstavljanje v Indiji in Bangladešu je jasno vidno na fotografijah iz zraka. Poleg tega nevladne organizacije poročajo, da na teh območjih ni več nobene vegetacije ali rib.
SL Uradni list Evropske unije C 351/92

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede podaljšanja obdobja uporabe ter posodobitve imen tretjih držav in organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje

(COM(2012) 343 final – 2012/0165 (COD))

2012/C 351/23

Evropski parlament in Svet sta 5. junija oziroma 23. julija 2012 sklenila, da v skladu s členoma 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede podaljšanja obdobja uporabe ter posodobitve imen tretjih držav in organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje

COM(2012) 343 final – 2012/0165 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga, zato je na 483. plenarnem zasedanju 18. in 19. septembra 2012 (seja z dne 18. septembra) s 142 glasovi za, 3 glasovi proti in 8 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
3.1

Priprava poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini med EU in Moldavijo zadeva blago, storitve in naložbe, njegova celovita in poglobljena narava pa zahteva prenos in učinkovito uporabo pravnega reda Unije na področju trgovine. Za to bodo potrebni ustrezni spremljevalni ukrepi in obsežne reforme. Gospodarstvo Moldavije se sooča s pomanjkanjem konkurenčnosti, ki je posledica več dejavnikov: slabe prometne infrastrukture (predvsem cestne), majhnega notranjega trga, premalo inovativnega okolja, dolgotrajne politične nestabilnosti, težkega dostopa do finančnih sredstev in korupcije. Izvoz ni več osredotočen izključno na trge nekdanjih sovjetskih držav. Zunanja trgovina se je preusmerila proti Evropi: tja je namenjena skoraj polovica izvoza. Razlog za to je dejstvo, da se je v izvozu povečal delež tekstilnega sektorja (z 10 % leta 1999 na 22,7 % leta 2008) (5), kar je posledica nizkih stroškov kvalificirane delovne sile.
2.3

Podan je bil predlog, da se direktiva o obrestih in licenčninah pomakne v isti časovni okvir kot direktiva o matičnih in odvisnih družbah. To je bilo dejansko prednostno vprašanje v Rudingovem poročilu iz leta 1992 (2). Vendar do objave predlogov Komisije leta 1998 (COM(1998) 67) ni bilo mogoče doseči soglasja. To vprašanje je bilo še vedno sporno, saj so nekatere države članice pridobile, druge pa izgubile, in tako je Svet direktivo sprejel šele junija 2003 (Direktiva 2003/49/ES). Zaradi tega navzkrižja so bila za Grčijo, Španijo in Portugalsko uvedena prehodna obdobja tako za obresti kot tudi za licenčnine. Nadaljnja direktiva iz leta 2004 je prehodno ureditev razširila na nekatere nove države članice (Češko, Latvijo, Litvo in Poljsko, s protokolom iz leta 2005 pa tudi na Bolgarijo in Romunijo).
1.1

EESO ugotavlja, da Komisija predlaga spremembo Uredbe 1198/2006, s katero se povečajo plačila, tako da se stopnjam sofinanciranja, ki se uporabljajo za prednostno os, doda 10 odstotnih točk, in sicer za države, ki jih je prizadela kriza in ki prejemajo pomoč iz evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM) ali mehanizma plačilne bilance (BoP) v obdobju, ko so te vključene v mehanizme finančne pomoči, ne da bi to spremenilo skupni finančni prispevek v okviru kohezijske politike Unije za programsko obdobje 2007–2013.
4.12

Nujno je treba ustanoviti opazovalnico za čezmejno obdavčenje, saj je jasno, da se brez takojšnjih ukrepov problemi ne bodo zmanjšali, ampak se bodo povečali in povzročili resne gospodarske in socialne posledice. EESO zato priporoča, da se ustanovi opazovalnica, ki bo sprva delovala pod okriljem Komisije. Priporočljivo je, da ji Komisija dodeli posebne pristojnosti in odgovornosti ter sredstva, ki bodo opazovalnici omogočali učinkovito izvajanje nalog, ki so ji dodeljene in kakor so opredeljene v tem mnenju. Vendar pa EESO močno priporoča, da se opazovalnica čim prej vzpostavi kot strateška agencija, ki bo veljala za pravno osebo javnega prava. Ta pravni status bi zagotavljal, da bi delovala popolnoma neodvisno in nepristransko. Opazovalnica kot strateška agencija bi bila upravičena do dodelitve posebnih sredstev za izvajanje dodeljenih nalog.