OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija že več desetletij izvaja operacije najemanja in dajanja posojil za zagotavljanje finančne pomoči v obliki posojil državam upravičenkam. Najemanje in dajanje posojil je zajamčeno na podlagi proračuna Unije in spada v širši obseg izvrševanja proračuna. Splošna pravila za take operacije so določena v členu 220 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), ki določa, da se lahko na Komisijo s temeljnim aktom prenese pooblastilo, da si v imenu Unije ali Euratoma izposoja ustrezne zneske in jih nato posodi upravičenim državam članicam ali tretjim državam pod pogoji, ki se uporabljajo za posojila. Denarni tokovi med izposojenimi sredstvi in posojili se ujemajo ena na ena. To pomeni, da tržne operacije temeljijo na potrebah po izplačilih, kar omejuje možnost skladnega načrtovanja različnih operacij najemanja posojil glede na najboljše tržne priložnosti in strukturiranja zapadlosti, da bi se dosegli najboljši stroški.

Potrebe Ukrajine po financiranju zahtevajo stroškovno učinkovito, prožno in finančno smotrno uporabo in izplačilo sredstev, ki zajema vse potrebe po financiranju, tudi za instrument NextGenerationEU (v nadaljnjem besedilu: NextGenerationEU). Izredno pomembno je, da se to financiranje organizira na podlagi enotne metode financiranja, da se omogoči hkratno izpolnjevanje različnih potreb politike. V ta namen je treba spremeniti Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046, da se diverzificirana strategija financiranja, ki se trenutno izvaja za najemanje posojil na podlagi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053, določi kot izhodiščna metoda za izvajanje operacij najemanja posojil. V skladu s to strategijo so bila v letu 2022 uspešno mobilizirana sredstva za nepovratno podporo in posojila na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 in vrste drugih politik EU.

Tako bo lahko Komisija pomoč Ukrajini na podlagi predlagane uredbe o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini financirala na stroškovno učinkovit, prožen in finančno smotrn način, da se zagotovi vzporedno financiranje vseh programov Unije, ki se zanašajo na najemanje posojil. Razširitev področja uporabe diverzificirane strategije financiranja presega potrebe Ukrajine po financiranju; na voljo bi bila za vse prihodnje programe. Komisija bo tako lahko uporabljala infrastrukturo, ki omogoča integrirano načrtovanje financiranja in komunikacijo s trgi.

Brez takega enotnega načina financiranja bi morala Komisija še naprej ločeno financirati različne programe finančne pomoči. To bi povzročilo stroške in povečalo kompleksnost, saj bi različni programi finančne pomoči tekmovali za omejeno število možnosti financiranja. Razdrobila bi se ponudba dolga Unije ter zmanjšala likvidnost in zanimanje vlagateljev za ločene programe. Financiranje vse finančne pomoči z enotno metodo financiranja bi torej povečalo likvidnost obveznic Unije, njihovo privlačnost in stroškovno učinkovitost.

Diverzificirana strategija financiranja je način financiranja, v okviru katerega so posojilne transakcije organizirane na način, skladen z omejitvami finančne obveznosti, ki jih temeljni akti dovoljujejo, da se dosežejo cilji politike. Izvajanje diverzificirane strategije financiranja ne spreminja finančnih obveznosti, ki izhajajo iz najemanja posojil. Komisiji omogoča večjo prožnost pri tem, kako Unija mobilizira sredstva z izdajo obveznic.

Uporaba diverzificirane strategije financiranja kot enotne metode financiranja bo Komisiji omogočila, da loči časovni okvir in zapadlost posameznih posojilnih transakcij od izplačil upravičencem. Združena likvidna sredstva, ki se financirajo z izdajo kratkoročnih finančnih instrumentov (menice EU), Komisiji omogočajo, da plačila organizira v skladu z rednim in dogovorjenim časovnim razporedom, neodvisno od točnega časa izdaje dolgoročnih obveznic. Tako se lahko plačila upravičencem izvedejo neodvisno od tržnih razmer, ki prevladujejo v času izplačila, in ni potrebe po zbiranju fiksnih zneskov v nestanovitnih ali neugodnih pogojih. V času trajanja programa finančne pomoči se ustvarjene neto obveznosti v celoti ujemajo z izravnalnimi sredstvi (neporavnani zneski, ki jih je treba še odplačati v okviru posojil ob njihovi zapadlosti). Na tej podlagi se spoštujeta načeli proračunske nevtralnosti in ravnotežja proračuna iz člena 310(1) PDEU. Stroške v celoti krijejo upravičenci na podlagi enotne metodologije za razporeditev stroškov, ki zagotavlja pregledno in sorazmerno razporejanje stroškov. Obveznosti odplačevanja bi morali v skladu s členom 220(5)(e) finančne uredbe nositi upravičenci do finančne pomoči.

Združena likvidna sredstva bi bilo treba ohranjati na ravneh, ki bi Komisiji omogočale, da kratkoročno pokrije vse pričakovane odlive na podlagi zanesljive zmogljivosti za napovedovanje likvidnosti. Obstoj velike, dobro napolnjene likvidnostne rezerve, ki omogoča upravljanje izplačil v daljšem časovnem obdobju, podpira delovanje diverzificirane strategije financiranja, ne da bi bile potrebne druge rešitve za obvladovanje začasnih izpadov denarnih tokov.

Da bi podprla najuspešnejše izvajanje strategije diverzificiranega financiranja, bi morala Komisija v največji možni meri zagotoviti stalno prisotnost na trgu in v ta namen izvajati vse potrebne transakcije za doseganje najboljših možnih stroškov financiranja in olajšanje transakcij z dolžniškimi vrednostnimi papirji Unije in Euratoma. Slednje je ključno pri podpiranju dejavnega vključevanja kar najširšega kroga vlagateljev na trge dolžniških instrumentov Unije.

Uresničevanje diverzificirane strategije financiranja zahteva, da se v vseh programih najemanja in dajanja posojil, ki se opirajo na to strategijo, upošteva enoten sklop pravil. Podlaga za ta pravila bi morala biti finančna uredba kot enotni pravilnik za izvrševanje proračuna EU.

Komisija bo po začetku veljavnosti te spremembe finančne uredbe sprejela in izvajala širši okvir upravljanja, postopke obvladovanja tveganja in metodologijo za razporeditev stroškov.