[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.5.2010

COM(2010)210 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Razvoj politike civilnega letalstva EU do Brazilije

SPOROČILO KOMISIJE

Razvoj politike civilnega letalstva EU do Brazilije

1. uvod

1.1 Mednarodni zračni prevoz tradicionalno urejajo dvostranski sporazumi o zračnem prometu med posameznimi državami. Leta 2003 je Evropska unija začela voditi skupno zunanjo letalsko politiko z izbranimi tretjimi državami. Kot je poudarjeno v sporočilu Komisije „Razvijanje agende zunanje letalske politike Skupnosti”[1], bodo ciljno usmerjeni sporazumi med Evropsko unijo in nekaterimi tretjimi državami imeli za posledico znatne dodatne koristi zaradi ustvarjanja novih gospodarskih priložnosti z odpiranjem trgov in spodbujanjem naložbenih možnosti. Takšni sporazumi obenem na najboljši način zagotavljajo pošteno konkurenco in visoke standarde varnosti, zaščite in varstva okolja, saj spodbujajo sodelovanje med regulativnimi organi.

Zato je Evropska komisija predlagala začetek ciljno naravnanih pogajanj za dosego celovitih sporazumov o letalstvu z izbranimi ključnimi partnerji v vseh regijah sveta z namenom krepitve možnosti za pospeševanje evropske industrije in zagotavljanja poštene konkurence ter s hkratnim prizadevanjem za reformiranje mednarodnega civilnega letalstva.

1.2 Ker med EU in Brazilijo letno potuje 4,4 milijona potnikov[2], zračni promet med EU in Južno Ameriko pa dosega visoke stopnje rasti[3], je Brazilija zelo primerna kandidatka za sporazum nove generacije o zračnem prevozu z Evropsko unijo. Na področju civilnega letalstva sta EU in Brazilija nedavno začeli tesno sodelovati:

- V začetku leta 2009 sta EU in Brazilija s pogajanji uskladili Sporazum o nekaterih vidikih zračnega prevoza („horizontalni sporazum“)[4].

- Decembra 2009 so se začela pogajanja o dvostranskem sporazumu o varnosti civilnega letalstva med EU in Brazilijo[5].

- Med 24. in 26. majem 2010 bo v Rio de Janeiru skupaj z brazilskimi letalskimi organi organiziran vrh EU in Latinske Amerike o civilnem letalstvu.

1.3 Brazilska vlada je obvestila Komisijo, da želi z EU začeti splošna pogajanja o zračnem prometu z namenom, da bi nadomestila obstoječe dvostranske sporazume o zračnih storitvah med državami članicami in Brazilijo ter vzpostavila sodoben regulativni okvir, s katerim bi omogočila rast zračnih storitev v obdobju pred svetovnim nogometnim prvenstvom, ki bo v Braziliji leta 2014, in olimpijskimi igrami, ki bodo v Rio de Janeiru leta 2016.

1.4 Sporazum z Brazilijo o postopnem odprtju dostopa na trg bi pomenil gospodarske koristi za zračne prevoznike, letališča, potnike, prevoznike, turistično industrijo, pa tudi za širše gospodarstvo v EU in Braziliji. Po ekonomski študiji, opravljeni v imenu Komisije, bi odprtje letalskih trgov med EU in Brazilijo na leto ustvarilo do 460 mio. EUR koristi za potrošnike[6]. Obenem bi takšno odprtje trgov prineslo temeljito reformo regulativnega okvira za urejanje zračnih storitev med EU in Brazilijo, kar je prav tako pomembno. Komisija zato priporoča, naj Svet Komisijo pooblasti, da v imenu EU s pogajanji doseže obširen sporazum o zračnem prometu z Brazilijo, katerega cilj naj bo postopno odpiranje trga ter visoka raven sodelovanja med regulativnimi organi. Z okrepljenim sodelovanjem regulativnih organov bi zagotovili pošteno konkurenco z enakimi pogoji za vse prevoznike. Hkrati bi s sodelovanjem med regulativnimi organi bistveno zmanjšali stroške za letalsko industrijo v EU.

2. OBSTOJEčI OKVIR ZA ZRAčNI PROMET MED EU IN BRAZILIJO

2.1 Dvostranski sporazumi o zračnem prevozu med državami članicami in Brazilijo

Komercialni zračni promet med Brazilijo in EU je trenutno urejen s petnajstimi dvostranskimi sporazumi o zračnih storitvah, pravne podlage za zračne storitve med Brazilijo in drugimi dvanajstimi članicami EU pa ni.

Na podlagi obstoječih sporazumov o zračnih storitvah med članicami EU in Brazilijo zračni prevozniki, letališča, potniki in drugi prevozniki ne morejo v celoti izkoristiti prednosti odprtih trgov. Vsi sporazumi namreč omejujejo število tedenskih letov, kar še posebej ovira promet med EU in São Paulom. Sporazumi omejujejo tudi pravice skupne uporabe oznak ter pravice prevažanja potnikov in tovora med Brazilijo in tretjimi državami, obenem pa so bistvene razlike med posameznimi dvostranskimi sporazumi privedle do položaja, ko za zračni promet med EU in Brazilijo veljajo različna pravila. Medsebojno priznane prometne pravice lahko obsegajo od dva do osemdeset tedenskih letov. Razlike v dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu med državami članicami in Brazilijo vodijo k neenakim možnostim za letalske prevoznike EU.

Okvir za zračni prevoz v Braziliji

2.2 Zaradi svojih zemljepisnih danosti je Brazilija četrti največji notranji letalski trg na svetu[7]. Med letoma 2003 in 2008 se je obseg notranjega trga zaradi vstopa nizkocenovnih prevoznikov skoraj podvojil. Največji letalski prevoznik za notranje in mednarodne storitve je TAM, sledi pa mu nizkocenovnik Gol. TAM je trenutno edini brazilski prevoznik, ki leti v Evropo. Letalski prevozniki EU prevažajo 78 % potnikov in 85 % tovornih ton na neposrednih letih med EU in Brazilijo[8].

2.4 Tujelastniški delež brazilskih letalskih prevoznikov je trenutno omejen na 20 %. Novembra 2009 je brazilski senat potrdil zakon, s katerim se bo največji lastniški delež tujih letalskih prevoznikov povečal na 49 %.

2.5 Za urejanje zračnega prometa v Braziliji je značilna močna prisotnost leta 2006 ustanovljene Nacionalne agencije za civilno letalstvo (ANAC), ki deluje v okviru Ministrstva za obrambo. Upravljanje zračnega prometa nadzorujejo brazilske zračne sile. Za organizacijo brazilskih letališč skrbi Infraero, ki prav tako deluje v okviru Ministrstva za obrambo. Najpomembnejše mednarodno letališče, São Paulo-Guarulhos, je resno preobremenjeno. Brazilija obenem razmišlja o uvedbi letaliških koncesij, da bi pospešila posodabljanje infrastrukture.

3. MOžNE KORISTI SPLOšNEGA SPORAZUMA O ZRAčNEM PROMETU MED EU IN BRAZILIJO

3.1 Nadaljnja krepitev strateškega partnerstva med EU in Brazilijo

Leta 2007 sta Brazilija in EU sklenili navezati strateško partnerstvo[9]. Brazilija je pomembna partnerka EU, saj si z njo ne deli le tesnih zgodovinskih, kulturnih in trgovskih vezi, temveč lahko tako kot EU odločilno prispeva k reševanju številnih svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe in drugi.

Brazilija predstavlja ne le deseto največje gospodarstvo na svetu, temveč je tudi deseti največji trgovski partner EU. Brazilija je tudi v času svetovne gospodarske krize v obdobju 2008–09 beležila rast in splošno velja, da ima brazilsko gospodarstvo izjemen potencial. EU na področju prometnih storitev izkazuje tržni presežek v višini več kot 700 mio. EUR[10]. Zračni promet med EU in Brazilijo spodbujajo turizem ter poslovne in zasebne izmenjave. Krepitev zračnih prometnih vezi med EU in Brazilijo je zato bistvenega pomena za pospeševanje trgovinske izmenjave, naložb, turizma in zasebnih izmenjav z našo strateško partnerko.

3.2 Gospodarske koristi odpiranja letalskih trgov med EU in Brazilijo

Zgoraj navedena ekonomska študija kaže, da bi morebitni sporazum o zračnem prometu z Brazilijo imel pomembne gospodarske koristi:

- Odprava dvostranskih omejitev zmogljivosti in pogostosti letov bi letalskim prevoznikom omogočila razširiti storitve v skladu s potrebami potnikov. Trenutno številni letalski prevozniki iz EU zlasti na linijah v São Paulo in obratno izkoriščajo vse razpoložljive letalske pravice.

- Odprava nadzora nad cenami bi v dobro potnikov spodbudila več cenovne konkurence.

- Odprava omejitev glede skupne rabe oznak bi letalskim prevoznikom omogočila, da svojim potnikom ponudijo večjo mrežo povezav.

- Odprava omejitev glede števila določenih letalskih prevoznikov bi novim udeležencem na trgu omogočila uvedbo novih storitev med EU in Brazilijo.

- Odprtejši regulativni okvir bi prinesel velike koristi za trg letalskega tovornega prometa med EU in Brazilijo, ki znaša 250 000 tovornih ton na leto. Zaradi pomanjkanja prometnih pravic za prevoz med Brazilijo in tretjimi državami ter za intermodalne prometne storitve so storitve zračnega tovornega prometa precej omejene.

- Z morebitno medsebojno liberalizacijo predpisov o naložbah bi letalskim družbam olajšali dostop do tujega kapitala, vlagatelji bi lahko vlagali v obetavna podjetja na drugih trgih.

- Z zmanjšanjem stroškov poslovanja bi zmanjšali tudi operativne stroške za letalske družbe, od česar bi imeli koristi uporabniki njihovih storitev, tj. potniki in prevozniki.

Po oceni iz študije bi koristi za potrošnike, ki izhajajo iz morebitnega odprtja letalskih trgov med EU in Brazilijo, znašale 300–460 mio. EUR letno[11].

3.3 Dodana vrednost sodelovanja regulativnih organov z Brazilijo na ravni Unije

Dodana vrednost pogajanj o zračnem prometu na ravni Unije z Brazilijo še zdaleč ni omejena zgolj na gospodarske koristi odprtja letalskih trgov. Načelo vzajemnosti je v brazilskem pravilniku o zračnem prometu ter v posebnih zakonih in predpisih o letalstvu zelo pomembno, kar obenem zagotavlja dobro pravno podlago za ustvarjanje medsebojnih koristi v sodobnem regulativnem okviru med Unijo in Brazilijo.

Razsežnosti sodelovanja regulativnih organov v sporazumu o zračnem prometu na ravni Unije so mnogo večje od tistih, ki bi jih bilo mogoče doseči dvostransko. Pomembna sestavina sporazuma o zračnem prometu na ravni Unije je okrepljeno sodelovanje z Brazilijo z namenom reševanja okoljskih posledic letalskega prometa. Obe strani želita tako skupaj prispevati k svetovnim prizadevanjem za blažitev učinkov letalskega prometa na podnebje. Ker ima Brazilija interese na področju biogoriv, bi lahko v okviru takega sodelovanja razvijali trajnostna biogoriva, ki zmanjšujejo učinke letalskega prometa na okolje. Brazilija ponuja tudi naravne možnosti za razvoj „okolju prijaznih letov“ z inovativnimi oblikami upravljanja letalskega prometa na linijah v EU in iz nje. Z okrepljenim sodelovanjem na področjih letalske varnosti, olajšav letalskega prometa in politike do letališč bi lahko letalske družbe, letališča in prevozniki prihranili stroške.

S sporazumom bi ustanovili skupni odbor za spremljanje izvajanja sporazuma. Tak skupni odbor predstavlja idealen vzvod za složno reševanje vseh vprašanj v zvezi z zračnimi storitvami med EU in Brazilijo. Večino takih vprašanj bi namreč zelo težko rešili s posvetovanji v okviru dvostranskih sporazumov o zračnih storitvah.

4. SKLEPI: BISTVENA DODANA VREDNOST PRIHODNJIH SPORAZUMOV O ZRAčNEM PROMETU MED EU IN BRAZILIJO

4.1 Brazilija je izrazila interes za začetek pogajanj o splošnem sporazumu o zračnem prometu z EU. EU bi se na to morala odzvati pozitivno in izkoristiti interes brazilske strani. Sodoben okvir za zračni promet med EU in Brazilijo bi letalskim družbam in letališčem v EU omogočil pomembne nove tržne priložnosti na podlagi enakih konkurenčnih pogojev. Evropski industrijski sektor je izrazil željo, naj v letu 2010 institucije EU začnejo pogajanja o zračnem prometu z Brazilijo s ciljem, da se po svetovni gospodarski in finančni krizi spodbudi okrevanje zračnega prometa[12]. Obenem bi krepitev povezav zračnega prometa dodatno okrepila strateško partnerstvo med EU in Brazilijo.

4.2 Cilj pogajanj o splošnem sporazumu o zračnem prometu z Brazilijo je postopno odprtje dostopa na trg in priložnosti za naložbe. Tak sporazum bi letalskim prevoznikom iz Skupnosti omogočil enake pravice in priložnosti v trdnem pravnem okviru, kjer bi bil dostop do trgov čim bolj odprt, zakonski standardi pa čim višji. Nadalje bi se ustvarile nove tržne priložnosti med Brazilijo in tistimi državami članicami, ki trenutno nimajo pravne podlage za komercialni zračni prevoz v Brazilijo in iz nje.

V nedavni študiji, ki je bila opravljena v imenu Komisije, se je pokazalo, da odprtje trgov med EU in Brazilijo ne bi prineslo le bistvenih gospodarskih koristi. Pomembno prednost bi pomenila tudi skupen odbor za razpravljanje in reševanje gospodarskih vprašanj v zvezi s storitvami zračnega prometa med EU in Brazilijo ter sodelovanje med regulativnimi organi na vseh področjih civilnega letalstva.

4.3 Sporazum o zračnem prometu med EU in Brazilijo bi okrepil visoke standarde varnosti, zaščite in varstva okolja pri storitvah zračnega prometa. Na področju varnosti civilnega letalstva trenutno potekajo pogajanja o posebnem sporazumu, ki bi omogočil tesno sodelovanje regulativnih organov in še zlasti vzajemno priznavanje certifikacijskih ugotovitev na področju varnosti letalstva in skladnosti z okoljem.

Sporazum mora biti skladen z zavezami EU glede trajnostnega razvoja prometa. Pomembno je, da sporazum ne omeji zmožnosti EU za uporabo regulativnih ali gospodarskih instrumentov za ublažitev učinkov letalstva na podnebne spremembe, temveč omogoči tesno sodelovanje s ciljem ublažitve takšnih učinkov. Brazilijo je treba spodbuditi k pripravi in izvedbi ukrepov za spopadanje z okoljskimi in podnebnimi učinki letalstva. Takšni ukrepi so lahko tržno naravnani, kot je npr. trgovanje z emisijami, ali pa imajo druge oblike emisijskih dobropisov in ukrepov.

Tesno sodelovanje med regulativnimi organi na različnih področjih civilnega letalstva bi prineslo velike koristi za industrijski sektor v EU in Braziliji, takšno sodelovanje pa je mogoče doseči samo na ravni Unije.

4.4 Glede na zgoraj navedeno Komisija priporoča, da Svet pooblasti Komisijo za začetek pogajanj z Brazilijo za sklenitev celovitega sporazuma o zračnem prevozu.

Komisija bo tesno sodelovala z državami članicami in vsemi ustreznimi interesnimi skupinami pri nadaljnjem razvijanju in doseganju ciljev, določenih v pogajalskih smernicah.

[1] COM(2005) 79 konč. z dne 11. marca 2005.

[2] Vir: Evropski statistični urad.

[3] Airbus v svoji svetovni tržni napovedi za obdobje 2009–2028 predvideva, da naj bi zračni promet med Evropo in Južno Ameriko naraščal za 5,7 % letno, kar je precej več od svetovnega povprečja 4,7 %, a obenem enako predvideni stopnji rasti prometa med Evropo in Indijo.

[4] COM(2009) 411 konč. z dne 3. avgusta 2009. 9. 10. 2009 je Svet odobril podpis sporazuma.

[5] Svet je s sklepom z dne 9. 10. 2009 pooblastil Komisija za začetek pogajanj.

[6] Booz & Co, The Economic Impacts of Opening Aviation Markets between the EU and Brazil, June 2009. (http://ec.europa.eu/transport/air/international_aviation/country_index/study_brazil_EN).

[7] Vir: World Air Transport Statistics, 51. izdaja.

[8] Vir: ANAC, Anuário do Transporte Aéreo 2008.

[9] COM(2007) 281 konč.

[10] Vir: Evropski statistični urad.

[11] Ta številka je omejena na potniške lete ter na neposredne učinke liberalizacije na presežke za uporabnike in ne vključuje posrednih ali povzročenih gospodarskih koristi.

[12] ACI Europe, Renewed Call for Competitive Relief Measures, november 2009.