[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.11.2005

COM(2005) 588 končno

2005/0238 (COD)

.

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA …/…/ES

z dne […]

o pomorski inšpekciji

(Predelava)(predložena s strani Komisije){SEC(2005) 1499}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) OZADJE PREDLOGA

- Razlogi in cilji predloga

1) Prenova Direktive 95/21/ES o pomorski inšpekciji.

Besedilo je bilo večkrat spremenjeno in zaradi tega je precej zapleteno. Prenova direktive bo pojasnila njene določbe, da bodo razumljivejše in tako v skladu s politiko „boljše ureditve“, ki jo spodbuja Komisija.

2) Drugi cilj je krepitev in izboljšanje učinkovitosti pomorske inšpekcije države pristanišča.

Ta cilj je rezultat številnih prizadevanj Komisije in zahtev drugih institucij, zlasti po nezgodi tankerja PRESTIGE novembra 2002. Že 3. decembra 2002 je Komisija sprejela sporočilo (COM(2002) 681 konč. z dne 3.12.2002) o krepitvi pomorske varnosti po tankerju PRESTIGE, Svet pa je 6. decembra 2002 sprejel sklep o varnosti ladij in preprečevanju onesnaževanja, v katerem je povabil Komisijo, da čim prej sestavi predlog o krepitvi postopkov pomorske inšpekcije. Končno je treba poudariti, da je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. aprila 2004 po delu začasnega odbora za krepitev pomorske varnosti (odbor MARE) prav tako pozval k izboljšanju in pogostejšemu pregledu ladij v pristaniščih Evropske unije.

- Splošno ozadje

Veljavni predpisi so del Direktive 95/21/ES in njenih nadaljnjih sprememb. Cilj predlaganega ukrepa je ravno preoblikovati te elemente v prečiščeno besedilo.

Poleg tega se s predlogom želi:

- Spremeniti nekatere določbe v smislu poenostavitve ali razjasnitve (npr. sistem razširjenih inšpekcijskih pregledov) ali v smislu okrepitve (zlasti v primeru določb v zvezi z vlogo pilotov pri odkrivanju nepravilnosti in predpisov glede prepovedi podstandardnih ladij).

- Dodati določeno število novih določb za področja, ki jih pomorska inšpekcija ne pokriva, kot je npr. pomorska varnost, da se upošteva nedavni razvoj v mednarodnem pravu in pravu Skupnosti.

- Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Direktiva 95/21/ES.

- Usklajevanje z drugimi politikami in cilji Unije

Krepitev nadzora nad ladjami bo imela neposreden vpliv na okolje, saj bo zmanjšala tveganje nezgod in s tem tudi onesnaževanje, ki ga take nezgode lahko povzročijo.

Poleg tega bo ukrep zaradi zmanjšanega tveganja nezgod in onesnaženja imel pozitivne finančne posledice. Te spremembe bodo prav tako omogočile vzpostavitev pravičnejših konkurenčnih pogojev za upravljavce v pomorskem prometu, saj bodo omejile nepravično konkurenco podstandardnih ladij, za katere bodo veljale strožje kazni, ter omogočale upravljavcem kakovostnih plovil manj stroge inšpekcijske preglede.

Ukrep bo končno tudi prispeval k socialni politiki Evropske unije, saj bo omogočal spremljanje življenjskih razmer in delovnih pogojev na ladji ter uvedbo strožjih predpisov glede obravnavanja pritožb s stani pomorščakov.

2) POSVETOVANJE INTERESNIH SKUPIN IN PRESOJA VPLIVA

- Posvetovanje z interesnimi skupinami

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašanih

Maja 2004 in kasneje februarja 2005 je Komisija na podlagi delovnih dokumentov, ki so jih pripravile njene službe in so vsebovali podroben seznam z vprašanji o predlaganih spremembah, izpeljala dva kroga posvetovalnih srečanj s predstavniki držav članic in predstavniki pomorske industrije.

Povzetek odgovorov in način, kako so bili upoštevani

Rezultati posvetovanj in študije vpliva so potrdile:

- dodatno vrednost, ki jo ima izvedba popolne prenove obstoječega besedila za izpolnjevanje zahtev glede jasnosti in poenostavitve predpisov;

- potrebo po krepitvi ukrepov glede ladij, ki prestavljajo največje tveganje, zlasti s pogostejšimi prepovedmi;

- interes za postavitev temeljev novega sistema inšpekcijskih pregledov, ki bi zagotavljali, da se nobena ladja ne bi mogla izogniti pregledu in da bi bili časovni presledki med pregledi odvisni od kakovosti ladij, tako da pregledi ne bi imeli negativnih učinkov na njihovo konkurenčnost.

Zbrani podatki in podrobni zaključki študije o presoji vpliva so navedeni v priloženem dokumentu SEC .../…

- Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj

Znanstvena/strokovna področja

Pomorska varnost, varovanje človeškega življenja, varstvo okolja in varnost.

Uporabljena metodologija

Sodelovanje Komisije v skupinah strokovnjakov Pariškega memoranduma, študije, ki jih je izvedla Evropska agencija za pomorsko varnost (npr. pregled uporabe možnosti glede zavrnjenega dostopa v pristanišča od začetka veljavnosti Direktive, preučitev možnih vplivov novega sistema inšpekcijskih pregledov), zbiranje in analiza informacij, ki so bile pridobljene iz podatkovne baze Pariškega memoranduma o soglasju o pomorski inšpekciji ladij.

Glavne organizacije in strokovnjaki, vključeni v posvetovanja

Delo začasnega odbora Evropskega parlamenta o krepitvi pomorske varnosti po potopu tankerja Prestige leta 2002 (sklepi odbora MARE).

Strokovnjaki EMSE in Pariškega memoranduma.

Povzetek odgovorov in način, kako so bili upoštevani

Omenjena so bila potencialna resna tveganja z nepopravljivimi posledicami. Zavedanje o obstoju teh tveganj je splošno priznano.

Nasveti strokovnjakov Pariškega memoranduma so pomagali določiti razpon problema in izločiti možne praktične težave glede vprašanj kot so inšpekcijski pregled zasidranih ladij. Delo skupine strokovnjakov o izvajanju novega sistema inšpekcijskih pregledov, pri katerem je sodelovala tudi Komisija preko Agencije, je omogočilo določitev smernic za prihodnji sistem inšpekcijskih pregledov.

Študije EMSE so pokazale na slabe strani veljavne zakonodaje, zlasti kar zadeva uporabo trenutnih ukrepov v primeru zavrnitve dostopa, ki so pripeljali do predlagane krepitve sistema na tej točki. Izkušnje, ki jih je EMSA pridobila pri upravljanju podatkovne baze inšpekcijskih pregledov za RO-RO potniške ladje (z uporabo Direktive 99/35/ES), omogočajo predlaganje poenostavitev in uskladitev podobnih določb v obeh direktivah.

Načini za seznanjanje javnosti z rezultati strokovnih mnenj

Strokovna mnenja so navedena v študiji vpliva. Poleg tega spletne strani Pariškega memoranduma (http://www.parismou.org/) in EMSE (http://www.emsa.eu.int/) navajajo informacije o uporabi sistema pomorske inšpekcije (črna lista prepovedanih ladij, črna lista zastav, katerih ladje so najpogosteje zadržane).

- Presoja vpliva

Zbrani podatki in podrobni zaključki študije o presoji vpliva so navedeni v priloženem dokumentu SEC ../.., katere povzetek je naslednji:

Možnost 1: brez ukrepanja

Trenutni sistem se ohrani. Vendar status quo ne ustreza zahtevam, ki sta jih izrazila Evropski parlament in Svet, ter prizadevanjem Komisije po nezgodi tankerja PRESTIGE. Obvezuje države članice, da uporabljajo določbe, ki jih je prehitel čas v smislu razvoja mednarodnega prava in položaja v EU. Tako je bilanca s stališča okoljskega in družbenega načrta negativna. Če ta možnost ne povzroči dodatnih upravnih stroškov za organe, pa z gospodarskega stališča ohranja nepravično konkurenco za lastnike kakovostnih ladij nasproti podstandardnim ladjam.

Možnost 2: reševanje problema s povečanim sodelovanjem med državami članicami

Neposredno sodelovanje držav članic ali sodelovanje v sklopu Pariškega memoranduma je pravno mogoče le na področjih, ki še niso zajeta v Direktivi. To pa bi lahko pripeljalo do razlik med predpisi Skupnosti in uporabljenimi postopki v sklopu medvladnih sporazumov, kar bi bilo izredno škodljivo za učinkovito in usklajeno uporabo pomorske inšpekcije. Družbeni, okoljski in gospodarski vplivi bi bili zato negativni in to toliko bolj, ker nekatere države niso podpisnice Pariškega memoranduma.

Možnost 3: poenostavitev in izboljšanje obstoječe zakonodaje

Pomeni tehnično prilagoditev Direktive, prednost je v tem, da omogoča nadaljnjo veljavnost obstoječe zakonodaje, predlagajo pa se samo ključne spremembe, s katerimi je mogoče doseči zastavljene cilje. Okoljski, družbeni in gospodarski stroški bi tako bili nizki. Toda ta možnost ponuja manjše koristi, zlasti na gospodarski ravni, kot jih ponuja ambicioznejši pristop, opisan v možnosti št. 4, saj kljub krepitvi sankcij za podstandardne ladje s hitrejšo prepovedjo plovbe ne dosega popolnoma ciljev za spodbujanje visoko kakovostnega pomorskega prometa.

Možnost 4: sprememba obstoječega sistema

To bi pomenilo nadomestitev sedanjega sistema, ki temelji na kvantitativnem pristopu (25 % števila ladij pregledajo države članice), z globalnim pristopom na ravni EU, ki bi temeljil na kakovosti. Novi sistem inšpekcijskih pregledov bi bil stroškovno učinkovitejši, saj bi vire raje namenil za inšpekcijo tveganih in nekakovostnih ladij; to pa bi brez slabosti omogočilo okoljske, družbene in gospodarske prednosti. 231

Presoja vpliva je zapisana v delovnem in zakonodajnem programu Komisije, njeno poročilo pa je objavljeno na spletni strani Komisije:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/index_en.htm .

3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlaga se:

- prenova Direktive 95/21/ES o pomorski inšpekciji, ki jo izvaja država pristanišča, in njenih nadaljnjih spremembah v enotno besedilo,

- uvedba določenega števila sprememb za posodobitev, dopolnitev in krepitev Direktive, da se izboljša varnost in zaščita morij, varstvo pomorščakov in okolja.

- Pravna podlaga

Člen 80(2) Pogodbe.

- Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne posega na področje, ki je v izključni pristojnosti Skupnosti.

Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov:

Posamično ukrepanje države članice je po naravi nezdružljivo s cilji pomorske inšpekcije, s katerimi se želi doseči usklajeno delovanje inšpekcijskih pregledov na krovu ladij na zadevnem geografskem območju.

Poleg tega je eden od ciljev ukrepanja na regionalni ravni zmanjšanje stroškov in s pomočjo usklajenega delovanja čim bolje razporediti potrebne vire za učinkovit pregled ladij. Manj stroga uporaba inšpekcijskih pregledov države pristanišča v zadevni državi članici bi povečala varnostna tveganja in privedla do pojava prijaznejših pristanišč ter tako ustvarjala nesprejemljivo izkrivljanje konkurence v Skupnosti.

Cilji predloga se bodo učinkoviteje uresničili z ukrepanjem Skupnosti iz naslednjih razlogov.

Predlog krepi določbe že obstoječe Direktive.

Ukrepanje Skupnosti zagotavlja usklajeno uporabo inšpekcijskih postopkov, zlasti z vzpostavitvijo standardov kakovosti in programi usposabljanja inšpektorjev, s širjenjem informacij med države članice s skupnimi informacijskimi sistemi in spremljanjem ukrepov od ene države članice do druge (npr. v zvezi z zavrnitvijo dostopa).

Področje uporabe obstoječe Direktive se ne spremeni.

Zato je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov.

Natančnost in podrobnost ukrepov, ki so zajeti v predlogu, sta bistveni za vzpostavitev enotnih pravil za inšpekcijske preglede v Evropski uniji.

Predlog združuje večjo učinkovitost pri odstranjevanju podstandardnih ladij in boljšo uporabo obstoječih virov, tako da bi čim manj prizadeli kakovostne izvajalce.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument(-i): direktiva.

Drugi instrumenti ne bi bili primerni iz naslednjih razlogov.

Kot prvo je to vprašanje prenove obstoječe direktive. Poleg tega samoregulacija ne more biti mogoča, saj je cilj inšpekcijskega pregleda, da javni organi preverijo skladnost z obveznimi varnostnimi standardi in kaznujejo njihovo nespoštovanje na enoten in sorazmeren način. Priporočilo je izključeno, saj ne bi omogočilo določiti zavezujočih ciljev in od držav članic zahtevati, da jih spoštujejo.

4) VPLIV NA PRORAčUN

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

5) DODATNE INFORMACIJE

- Simulacija, pilotna faza in prehodno obdobje

Za predlog velja oziroma bo veljalo prehodno obdobje.

- Poenostavitev

Predlog uvaja poenostavitev zakonodajnega okvira upravnih postopkov, ki veljajo za javne organe (nacionalne in evropske).

V skladu s političnimi cilji Evropske unije za boljšo ustvarjanje zakonodaje vsebuje novo besedilo številne izboljšave: navzkrižnih sklicevanj na druge določbe ali sklicevanj, ki se ponavljajo, je v besedilu zelo malo. Poleg tega so za boljšo berljivost besedila določbe glede postopkov ali tehničnih podrobnostih inšpekcij zbrane v prilogi, tako da operativni del Direktive vsebuje samo načela, cilje in bistvene elemente.

Zaradi jasnosti in zaradi upoštevanja velikega števila sprememb različne pomembnosti, ki so se pojavile v prenovljeni Direktivi, so glavne predlagane spremembe tematsko naštete po ciljih.

S poenostavitvijo so bile ukinjene nekatere obveznosti, za katere se je presodilo, da so odvečne (npr. veljavni postopki v primeru neprisotnosti spričeval IMO na krovu), prav tako pa so bili usklajeni veljavni postopki in orodja, ki so navedeni v drugih direktivah (usklajevanje preverjanj RO-RO potniških ladij z razširjenimi inšpekcijskimi pregledi iz Direktive 95/21/ES).

Predlog je del programa Komisije za posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti.

- Klavzula o ponovnem pregledu/o reviziji/o časovni omejitvi veljavnosti

Predlog vključuje klavzulo o reviziji.

- Prenova zakonodaje

Predlog vsebuje prenovo veljavnih zakonskih določb.

- Evropski gospodarski prostor

Ta osnutek akta izhaja s področja, ki ga zajema Sporazum EGP, in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor.

- Podrobna razlaga predloga po členih

1) Zagotavljanje učinkovitejše uporabe sistema pomorske inšpekcije v pristaniščih in sidriščih Evropske unije (člena 10 in 13)

Kar zadeva pristanišča je treba najprej zagotoviti, da je pomorska inšpekcija enaka za vsa pristanišča vseh držav članic Evropske unije. Prav tako bodo določbe glede prepovedi plovbe osnovane na zadržanjih, ki se bodo izvajala v vseh državah članicah, ne samo v pristaniščih držav podpisnic Pariškega memoranduma, kot je to določala sedanja direktiva. Predlog prav tako določa inšpekcijske postopke, ki veljajo v sidriščih.

2) Krepitev obveznosti obveščanja s strani pilotov (člen 17)

Direktiva že nalaga obveznost, da pomorski pilot javlja okvare. Nesreča tankerja PRESTIGE je pokazala, da pomorski piloti ob približevanju Baltiku niso sporočali informacij, ker za takšno dejanje tudi ni bilo nobene pravne podlage. Obstoječe določbe so bile spremenjene tako, da se je ta obveznost razširila na pilote odprtega morja, vključno na tiste za tranzitne ladje. Poleg tega se predlaga sprememba določb direktive, da se zagotovi, da države članice lahko bolje sledijo sporočilom pilotov in pristaniških oblasti.

3) Razširitev in poenostavitev ukrepov za zavrnjen dostop (člen 10)

Zavrnitev dostopa je zelo učinkovit odvračilni ukrep v boju proti podstandardnim ladjam. Trenutni predpisi:

- se bodo razširili na vse ladje: statistika kaže, da so ladje za razsuti tovor in tovorne ladje v povprečju najpogosteje zadržane v Evropski uniji;

- se bodo poenostavili: trenutna merila so nejasna in zapletena za izvajanje. Podano bo jasno sporočilo, predlog pa temelji na dveh preprostih merilih: najprej lastnikovo slabo upravljanje ladje, ki se kaže v ponavljajočih se zadržanjih brez bistvenega izboljšanja stanja ladje, in kot drugo neustrezno spremljanje s strani države zastave ob upoštevanju, da se je znašla na črnih in sivih listah Pariškega memoranduma;

- bodo okrepljeni: za boj proti zlorabam, ki so že bile opažene pri izvajanju Direktive, se uvede minimalno obdobje prepovedi plovbe, zlasti zavrnitev dostopa, ki pa se prehitro prekliče brez kakega pravega inšpekcijskega pregleda stanja ladje. Ponovni kršitelji bodo resneje kaznovani, grozi jim lahko celo stalna prepoved pristajanja v pristaniščih Evropske unije.

4) Krepitev zahtev glede uprav, pristojnih za inšpekcije in usposobljenost inšpektorjev (člena 4 in 16)

V skladu z mednarodnim pravom lahko pomorsko inšpekcijo izvaja država pristanišča samo, če deluje skladno s predpisi, za katere zahteva, da jih spoštujejo tuje ladje v njenih pristaniščih. Direktiva bo bolje ubesedila to minimalno zahtevo, ki bodo jo morale upoštevati države članice Evropske unije.

Poleg tega morajo biti pristojni organi pooblaščeni za izvajanje obveznih inšpekcijskih pregledov ladij v pristanišču, vključno ob koncu tedna in praznikih, tako da se zagotovi, da se zadevne ladje ne izognejo pregledu.

Poleg tega se predlaga okrepitev zahtev glede strokovnega profila inšpektorjev, tako da države članice redno preverjajo njihovo usposobljenost, zlasti ob upoštevanju novih predpisov, ki izhajajo iz sprememb k Direktivi ali mednarodnih konvencij. Komisija bo s pomočjo EMSE vzpostavila usklajeno shemo kvalifikacij in usposabljanja inšpektorjev, da bi dosegli visoko raven usposobljenosti inšpektorjev v razširjeni Evropski uniji.

5) Izboljšanje načrtovanja, priprave in izvedbe inšpekcijskih pregledov (člena 7 in 18)

V okviru krepitve določb glede sodelovanja med oblastmi bo treba predhodna sporočila, ki jih bodo prejela pristanišča in drugi organi, takoj sporočiti inšpektorjem, kar jim bo omogočilo boljše načrtovanje in pripravo inšpekcijskih pregledov.

Prav tako je določeno, da inšpektor ob izvajanju pregleda preveri, če so bile okvare, odkrite toda neodpravljene v predhodnem pristanišču, do tega pregleda zares odpravljene.

6) Izboljšanje režima razširjene inšpekcije (člen 8)

Izvedene so praktične izboljšave za režim razširjene inšpekcije: ladje bo inšpektor vnaprej obvestil, da bo ob njihovem prihodu v pristanišče opravljen razširjen inšpekcijski pregled, in bodo morale v zameno sprejeti ustrezne ukrepe, da bodo na voljo za tak pregled.

Zaradi poenostavitve se bo shema razširjenih pregledov uporabljala za kategorije zadevnih ladij od enotne minimalne starosti naprej (12 let).

7) Krepitev določb glede človeškega faktorja (člen 12)

Statistika Pariškega memoranduma kaže na veliko število nepravilnosti v zvezi s kakovostjo in življenjskimi in delovnimi pogoji pomorščakov na krovu ladij. Določbe v teh vidikih krepijo nadzor, zlasti za odzivanje na zaskrbljujoč pojav ponarejenih spričeval. Poleg tega se bodo pritožbe članov posadke glede varnosti in zdravja posadke, življenjskih pogojev in na splošno varnosti ladij in preprečevanja onesnaževanja obravnavale sistematično, pomorščaki pa bodo obveščeni o rezultatih svojih pritožb.

8) Pregledi v zvezi z varnostjo (člen 7)

Pomorski promet je še zlasti izpostavljen tveganju terorističnih akcij ali drugih kriminalnih dejavnosti. Zaradi lažje uporabe Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih so bili v to direktivo zajeti inšpekcijski postopki, vzpostavljeni na ravni Pariškega memoranduma.

9) Večja transparentnost in razširjanje informacij glede ladij in upravljavcev (člen 20)

Da bi okrepili odvračilne ukrepe za lastnike ladij, ki so bile kaznovane v skladu z Direktivo, Komisija načrtuje preko Evropske agencije za pomorsko varnost izdajo črne liste z lastniki ladij, proti katerim so bili že večkrat uvedeni ukrepi zadržanja ali zavrnitve dostopa. Črna lista ladij, katerim je prepovedana plovba v skladu z Direktivo, bo prav tako objavljena v skladu z enakimi postopki in se bo nenehno posodabljala.

10) Lažje spremljanje Komisije glede izvajanja Direktive s strani držav članic (člen 23)

Obstoječe določbe, ki Komisiji ne omogočajo zadostnega pregleda nad izvajanjem Direktive s strani držav članic, bodo spremenjene, tako da bodo omogočile Evropski agenciji za pomorsko varnost, delujoči v imenu Komisije, da bo dobila natančne elektronske podatke o premikanju ladij. Na tej podlagi bi bilo mogoče izvesti podrobne analize o delovanju sistema v pristaniščih držav članic, kar bo omogočilo npr. optimizacijo inšpekcijskih virov, ki bo temeljila na prometu, ali pa se bo mogoče izogniti tveganju pojava „prijaznejših pristanišč“.

11) Vzpostavitev novega inšpekcijskega režima (člen 5)

Sedanji sistem inšpekcijskih pregledov temelji le na doseganju kvantitativnega praga 25 % števila ladij, ki jih mora pregledati država članica, kar pa ne samo da omogoča mnogim ladjam, da uidejo skozi mrežo, ampak tudi organi včasih izvedejo neupravičene inšpekcijske preglede, samo da bi dosegli ta odstotek. Predlagani pristop uvaja skupni cilj, to je pregledati vse ladje, ki pristanejo v Evropski uniji, medtem ko se ladje z večjim tveganjem pregledajo pogosteje od kakovostnih ladij.

Novi inšpekcijski režim bo zmanjšal breme inšpekcij na kakovostnih ladjah na podlagi meril, ki veljajo za samo ladjo in njeno zastavo (zlasti dejstvo, da država zastave uporablja prostovoljni sistem revizije IMO). Toda treba je poudariti, da ta novi režim ne sme oslabiti sedanjega sistema, kar bi pomenilo še večjo negotovost. Vsekakor pa novi režim ne sme zmanjšati virov, ki so dodeljeni za pomorsko inšpekcijo državi pristanišča, ampak mora težiti k njihovi najboljši izrabi.

Načelo je sicer preprosto, toda njegovo izvajanje je zapleteno: če se želimo izogniti pojavu prijaznejših pristanišč, je predpogoj za tak režim, da najdemo nepristranski mehanizem, ki bo zagotavljal pošteno in preverljivo razporeditev števila inšpekcijskih pregledov med države članice.

Podrobne značilnosti takega mehanizma se sedaj preučujejo v sklopu Pariškega memoranduma, kjer je bila ustanovljena posebna delovna skupina, in v EMSI.

Zato se v tej fazi predlaga, de se načela tega novega režima vključijo v Direktivo skupaj z njegovimi bistvenimi elementi: določitev profila tveganja, ki se uporablja za ladje, spodbude za ladje z nizkim profilom tveganja in sprejetje obstoječih postopkov, ki veljajo za inšpekcijske preglede in spremljanje.

Vse nadaljnje spremembe Direktive, ki bodo postale potrebne, se bodo uvajale s postopkom „komitologije“ po tem, ko bodo vzpostavljeni vsi elementi in praktični načini uporabe novega inšpekcijskega režima.

Toda dokler ne bodo te tehnične podrobnosti sprejete in začele veljati na ravni Skupnosti, se bo obstoječi režim še dalje uporabljal, zlasti pa prag 25 % števila posameznih ladij, ki jih pregledajo države članice.

2005/0238 (COD)

ê95/21/ES

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA …/…/ES

z dne […]

ê 2001/106/ES člen 1 točka 1 (prilagojeno)

o pomorski inšpekciji na ladjah, ki jo izvaja država pristanišča

ê 95/21/ES (prilagojeno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 84(2) Ö 80(2) Õ Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora[2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3],

v skladu s postopkom, določenim v členu 189c Ö 251 Õ Pogodbe[4],

ob upoštevanju naslednjega:

ònovo

1. Direktiva Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o pomorski inšpekciji na ladjah, ki jo izvaja država pristanišča[5], je bila že večkrat temeljito spremenjena. Ker bo še prišlo do sprememb, jo je treba zaradi jasnosti preoblikovati.

ê 95/21/ES uvodna izjava 1

2. Skupnost je resno zaskrbljena zaradi nesreč v pomorskem prometu ter onesnaževanja morja in obal držav članic.

ê 95/21/ES uvodna izjava 2

3. Skupnost je prav tako zaskrbljena zaradi bivalnih in delovnih pogojev na ladjah.

ê 95/21/ES uvodna izjava 3 (prilagojeno)

Svet je na svoji seji dne 25. januarja 1993 sprejel sklepe, ki zahtevajo od Skupnosti in držav članic, da zagotovijo učinkovitejšo uporabo in izvrševanje ustreznih mednarodnih standardov za varnost na morju in zaščito okolja ter izvajanje novih predpisov, potem ko so sprejeti;

ê 95/21/ES uvodna izjava 4 (prilagojeno)

Svet je v svoji resoluciji dne 8. junija 1993 o skupni politiki glede varnosti v pomorskem prometu[6] zahteval od Komisije, da čim prej predloži Svetu predloge za posebne ukrepe in uradne predloge glede meril za inšpekcijski pregled ladij, vključno z uskladitvijo predpisov o zadržanju ter vključno z možnostjo objave rezultatov inšpekcijskih pregledov in zavrnitve dostopa v pristanišča Skupnosti;

ê 95/21/ES uvodna izjava 5 (prilagojeno)

4. Varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne pogoje na ladjah je mogoče učinkovito okrepiti z občutnim zmanjšanjem števila podstandardnih ladij v vodah Skupnosti Ö kar bo doseženo Õ z dosledno uporabo mednarodnih konvencij, kodeksov in resolucij.

ê 95/21/ES uvodna izjava 6 (prilagojeno)

5. Skladnost ladij z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne pogoje na ladjah morajo spremljati predvsem države zastave. Vendar čedalje večje število Ö nekatere Õ državae zastave ne Ö niso Õ izvajale in ne Ö niso Õ uporabljale mednarodnih standardov. Odslej mora država pristanišča prav tako zagotavljati nadzor nad skladnostjo z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanjem onesnaževanja ter bivalnimi in delovnimi pogoji na ladjah.

ê 95/21/ES uvodna izjava 7

6. Usklajen pristop držav članic k učinkovitemu izvrševanju teh mednarodnih standardov za ladje, ki plujejo v teritorialnih vodah držav članic in uporabljajo njihova pristanišča, bo onemogočil izkrivljanje konkurence.

ònovo

7. Sektor pomorskih prevozov ogrožajo morebitna teroristična dejanja. Države članice morajo učinkovito izvajati ukrepe za zaščito prevozov in z nadzorom nad izvrševanjem zaščitnih ukrepov skrbno preverjati izpolnjevanje pravil za zaščito.

ê 95/21/ES uvodna izjava 8 (prilagojeno)

Pravni okvir Skupnosti, katerega namen je uskladiti inšpekcijske postopke, je temelj za zagotavljanje enotne uporabe načel varnosti v pomorskem prometu in preprečevanja onesnaževanja, ki sta v središču prometne in okoljske politike Skupnosti;

ê 95/21/ES uvodna izjava 10 (prilagojeno)

Sprejetje direktive Sveta je primeren postopek za oblikovanje pravnega okvira in usklajenih pravil ter meril za pomorsko inšpekcijo.

ê 95/21/ES uvodna izjava 11 (prilagojeno)

8. Izkoristiti je treba izkušnje, pridobljene med izvajanjem Pariškega memoranduma (MOU) o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (pomorska inšpekcija), podpisanega v Parizu dne 26. januarja 1982.

ònovo

9. Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), ki je bila ustanovljena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1406/2002[7], mora zagotoviti potrebno podporo za usklajeno in učinkovito izvajanje sistema pomorske inšpekcije. EMSA mora predvsem prispevati k razvoju usklajene sheme Skupnosti za usposabljanje in izpopolnjevanje pomorskih inšpektorjev.

ê 95/21/ES uvodna izjava 12 (prilagojeno)

10. Inšpekcijski pregled, ki ga vsaka država članica opravi na najmanj četrtini 25 % števila posameznih tujih ladij, ki v določenem letu vplujejo v njena pristanišča, dejansko pomeni, da je bil inšpekcijski pregled opravljen na velikem številu ladij, ki v nekem času opravljajo prevoz v območju Skupnosti.

ònovo

11. Cilj učinkovitega režima pomorske inšpekcije pa mora biti tudi zagotavljanje rednih inšpekcijskih pregledov vsehladij, ki pristajajo v pristaniščih znotraj Evropske unije, in ne zgolj ene četrtine ladij, ki priplujejo v pristanišča vsake od držav članic. Inšpekcijske preglede je treba izvajati predvsem na ladjah, ki ne ustrezajo standardom, na drugi strani je treba kakovostne ladje, torejladje, ki imajo zadovoljive rezultate inšpekcijskih pregledov ali ki plujejo pod zastavo države, ki se ravna po sistemu pregledov držav članic IMO, nagraditi z manj pogostimi inšpekcijskimi pregledi. Takšna nova ureditev inšpekcijskih pregledov mora biti vključena v režim pomorske inšpekcije v Skupnosti takoj po določitvi njenih različnih vidikov in na podlagi sistema delitve inšpekcijskih pregledov, v katerem vsaka država članica ustrezno prispeva k uresničitvi skupnega cilja Skupnosti, tj. k vzpostavitvi celovitega sistem inšpekcijskih pregledov.

ê 95/21/ES uvodna izjava 13 (prilagojeno)

Dodatno si je treba prizadevati za razvoj boljšega sistema ciljnega izbora.

ê 95/21/ES uvodna izjava 14

12. Pravila in postopki za inšpekcijske preglede države pristanišča, vključno z merili za zadržanje ladij, morajo biti usklajeni z namenom zagotoviti trajno učinkovitost v vseh pristaniščih, kar bo prav tako občutno zmanjšalo selektivno uporabo nekaterih namembnih pristanišč pri izogibanju mreži ustreznega nadzora.

ònovo

13. Nekatere kategorije ladij pomenijo večje tveganje za nezgodo ali onesnaževanje, ko dosežejo neko starost, zato je treba na njih opraviti razširjeni inšpekcijski pregled; podrobnosti takšnega razširjenega inšpekcijskega pregleda je še treba določiti.

ê 95/21/ES uvodna izjava 15 (prilagojeno)

Podatki o nesrečah, zadržanjih in pomanjkljivostih, objavljeni v sporočilu Komisije, naslovljenem „Skupna politika o varnosti v pomorskem prometu“, in v letnem poročilu MOU, kažejo, da je treba na nekaterih kategorijah ladij opraviti razširjeni inšpekcijski pregled.

ê 2001/106/ES uvodna izjava 4 (prilagojeno)

14. Nekatere ladje pomenijo očitno tveganje za varnost v pomorskem prometu in za morsko okolje zaradi svojega slabega stanja, zastave in preteklih dogodkov; med temi so zlasti ladje, ki plujejo pod zastavo države, vpisane v črni seznam, ki je objavljen v letnem poročilu Pariškega memoranduma o soglasju (MOU), kot države z „izredno velikim tveganjem“ ali „velikim tveganjem“. Tem ladjam bi bilo torej treba zavrniti dostop do pristanišč Skupnosti, razen če se lahko dokaže, da lahko varno plujejo v vodah Skupnosti. Treba je sestaviti navodila, ki določajo postopke, uporabljene ob uvedbi take prepovedi dostopa in razveljavitve prepovedi. Zaradi boljše preglednosti bi bilo treba objaviti sezname ladij, ki jim je bil zavrnjen dostop do pristanišč Skupnosti.

ònovo

15. Da bi se zmanjšala obremenitev nekaterih uprav in družb zaradi ponavljajočih se inšpekcijskih pregledov, veljajo uspešno opravljeni pregledi na ro-ro trajektih in visokohitrostnih potniških plovilih v državi gostiteljici, izvedeni na podlagi Direktive Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili,[8] kot razširjeni pregledi sistema pomorske inšpekcije.

ê 95/21/ES uvodna izjava 16 (prilagojeno)

16. Odpraviti je treba neskladnost z določbami ustreznih konvencij. Ladje, od katerih se zahteva Ö ki morajo izpeljati Õ ukrep za odpravo nepravilnosti, kadar Ö opažene Õ pomanjkljivosti očitno ogrožajo varnost, zdravje ali okolje, je treba zadržati, dokler se neskladnost Ö pomanjkljivosti Õ ne odpravijo.

ê 95/21/ES uvodna izjava 17

17. Omogočiti je treba pravico do pritožbe proti odločbam o zadržanju, ki jih sprejmejo pristojni organi, da bi preprečili neutemeljene odločbe, ki lahko povzročijo neupravičeno zadržanje in zamudo.

ê 95/21/ES uvodna izjava 18 (prilagojeno)

Naprave v pristanišču inšpekcijskega pregleda so lahko take, da bo pristojni organ prisiljen odobriti ladji nadaljevanje v primerno remontno ladjedelnico pod pogojem, da so za premestitev izpolnjeni pogoji. Ladje, ki ne ustrezajo predpisom, bi lahko še naprej ogrožale varnost, zdravje ali okolje in uživale poslovne ugodnosti, ker niso bile posodobljene v skladu z navedenimi predpisi konvencij, ter bi jim moral biti zato zavrnjen dostop do vseh pristanišč Skupnosti.

ê 95/21/ES uvodna izjava 19 (prilagojeno)

Dogaja se, da mora biti ladji, kateri je bil zavrnjen dostop do pristanišč znotraj Skupnosti, izdano dovoljenje za vstop. V takih razmerah je ladji mogoče dovoliti dostop do nekega pristanišča šele takrat, ko so sprejeti vsi varnostni ukrepi za zagotovitev njenega varnega vstopa.

ê 95/21/ES uvodna izjava 20 (prilagojeno)

Upoštevajoč raznovrstnost zahtev konvencij glede ladijske konstrukcije, opreme in članov ladijske posadke, resnih posledic sprejetih odločb inšpektorjev in potrebe, da inšpektorji sprejemajo povsem nepristranske odločbe, smejo inšpekcijske preglede izvajati samo inšpektorji, ki so pravilno pooblaščeni javni uslužbenci ali druge take osebe z odličnim znanjem in veliko izkušnjami.

ònovo

18. Organi in inšpektorji, ki so vključeni v dejavnosti pomorske inšpekcije, ne smejo biti v konfliktu interesov glede pristanišča inšpekcijskega pregleda ali pregledanih ladij in imeti podobnih interesov. Inšpektorji morajo biti ustrezno usposobljeni in imeti zagotovljeno izpopolnjevanje, da ohranijo in še izboljšajo svojo strokovno usposobljenost za opravljanje inšpekcijskih pregledov. Države članice morajo sodelovati pri razvijanju in podpiranju usklajene sheme Skupnosti za usposabljanje in izpopolnjevanje inšpektorjev.

ê 95/21/ES uvodna izjava 21 (prilagojeno)

19. Piloti in pristaniške oblasti lahko Ö morajo imeti možnost, da Õ zagotovijo koristne podatke o Ö okvarah, ugotovljenih na ladjah Õ pomanjkljivostih takih ladij in posadk.

ònovo

20. Pritožbe o bivalnih in delovnih pogojih na ladjah je treba preveriti. Vsaka oseba, ki vloži pritožbo, mora biti seznanjena o nadaljnjih ukrepih, ki sledijo pritožbi.

ê 95/21/ES uvodna izjava 22

21. Sodelovanje med pristojnimi organi držav članic in drugimi organi ali organizacijami nujno je zaradi zagotavljanja učinkovitega spremljanja ladij s pomanjkljivostmi, ki jim je bilo dovoljeno nadaljevati plovbo, in za izmenjavo podatkov o ladjah v pristanišču.

ê 95/21/ES uvodna izjava 23 (prilagojeno)

ðnovo

22. ðKer je inšpekcijska baza podatkov bistveni del pomorske inšpekcije, morajo države članice zagotoviti njeno posodabljanje v skladu z zahtevami Skupnosti. ï Informacijski sistem Sirenac E, ki je vzpostavljen na podlagi MOU, omogoča pridobiti veliko dodatnih podatkov, potrebnih za uporabo te direktive.

ê 95/21/ES uvodna izjava 24 (prilagojeno)

23. Objava podatkov o ladjah Ö in njenih upravljavcih ali družbah Õ, ki niso v skladu z mednarodnimi standardi varnosti, zdravja in zaščite morskega okolja, je lahko učinkovito sredstvo odvračanja vkrcevalcev od uporabe takih ladij in spodbuda njihovim lastnikom, da ukrepajo za zboljšanje, ne da bi bili v to prisiljeni.

ê 95/21/ES uvodna izjava 25 (prilagojeno)

24. Vse stroške za inšpekcijske preglede ladij, ki upravičujejo zadržanje, Ö in stroške, nastale ob razveljavitvi zavrnitve dostopa, Õ mora nositi lastnik ali upravljavec ladje.

ê 95/21/ES uvodna izjava 26 (prilagojeno)

Za namene izvajanja te direktive je treba uporabiti Odbor, ustanovljen na podlagi člena 12 Direktive Sveta 93/75/EGS z dne 13. septembra 1993 o minimalnih zahtevah za plovila, ki so namenjena v pristanišča Skupnosti ali jih zapuščajo in prevažajo nevarno ali okolju škodljivo blago[9], da bi Komisiji pomagal pri spreminjanju obveznosti inšpekcije držav članic na podlagi pridobljenih izkušenj, ob upoštevanju sprememb v okviru MOU, in s sprejetjem potrebnih prilog glede na spremembe konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij pomembnih mednarodnih teles in MOU.

ê 2001/106/ES uvodna izjava 18 (prilagojeno)

25. Ukrepi, potrebni za izvajanje Ö te Õ Direktive 95/21/ES, morajo biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[10].

ò novo

26. Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganega ukrepa, tj. zmanjšati število podstandardnih ladij v vodah Skupnosti prek izboljšanega inšpekcijskega sistema Skupnosti za morske ladje in razvoja sredstev za preventivne ukrepe na področju onesnaževanja morij, in jih je zaradi njihovega obsega in učinkov mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

27. Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s prejšnjimi direktivami. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena s prejšnjo direktivo.

28. Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo iz dela B Priloge XVII –

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Namen

Namen te direktive je pripomoči k občutnemu zmanjšanju števila podstandardnega ladjevja v vodah v pristojnosti držav članic:

(a) s povečevanjem upoštevanja mednarodnih in ustreznih predpisov Skupnosti o pomorski varnosti, ð pomorski zaščiti, ï varstvu morskega okolja ter bivalnih in delovnih pogojev na ladjah vseh zastav,;

(b) z vzpostavitvijo skupnih meril za nadzor ladij države pristanišča in usklajevalnih postopkov za inšpekcijski pregled in zadržanje, ob primernem upoštevanju obveznosti, ki so jih pomorske oblasti držav članic prevzele s Pariškim memorandumom o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (MOU).

Člen 2

Opredelitve

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Za namene te direktive, vključno z njenimi prilogami:

ê 2001/106/ES čl. 2 točka 1 (prilagojeno)

1. „Konvencije“ pomeni Önaslednje konvencije skupaj s protokoli in spremembami navedenih konvencij ter pripadajočimi obveznimi kodeksi v njihovi najnovejši različici Õ:

ê2001/106/ES člen 1 točka 2

(a) Mednarodno konvencijo o tovornih črtah, 1966 (LL 66) ,;

(b) Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju, 1974 (SOLAS 74),;

(c) Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij, 1973 in Protokol 1978 k tej konvenciji (Marpol 73/78) ,;

(d) Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov, 1978 (STCW 78),;

(e) Konvencijo o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju, 1972 (Colreg 72) ,;

(f) Mednarodno konvencijo o izmeritvi ladij, 1969 (ITC 69) ,;

(g) Konvencijo o minimalnih normativih v trgovski mornarici, 1976 (ILO št. 147),;

(h) Mednarodno konvencijo o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992 (CLC 92) ,.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 2 (prilagojeno)

è1 2002/84/ES člen 4 točka 1(a)

skupaj s protokoli in spremembami teh konvencij in pripadajočimi obveznimi kodeksi, è1 v najnovejši različici, ç.

ê2001/106/ES člen 1 točka 2 (prilagojeno)

è1 2002/84/ES člen 4 točka 1(b)

2. „ Ö Pariški memorandum Õ“ pomeni Memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, podpisan v Parizu, 26. januarja 1982, è1 v najnovejši različici ç.

ê95/21/ES

3. „Ladja“ pomeni katero koli morsko plovilo, za katerega velja ena ali več konvencij, ki pluje pod zastavo države, ki ni država pristanišča.

4. „Plavajoča naprava“ pomeni pritrjeno ali plavajočo ploščad, ki deluje na epikontinentalnem pasu države članice ali nad njim.

ònovo

5. „Sidrišče“ pomeni prostor v pristanišču ali na drugem območju pod jurisdikcijo pristanišča, primernega za zasidranje ladij.

ê95/21/ES

6. „Inšpektor“ pomeni javnega uslužbenca ali drugo osebo, ki jo pristojni organ države članice pooblasti za opravljanje inšpekcijskih pregledov in je odgovorna tistemu pristojnemu organu.

ònovo

7 „Pristojni organ“ pomeni pomorski organ, ki je odgovoren za pomorsko inšpekcijo v skladu s to direktivo.

8. „Pristojni organ za pomorsko zaščito“ pomeni pristojni organ za pomorsko zaščito, kot je opredeljen v členu 2 točki 7 Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta[11].

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

9. „Inšpekcijski pregled“ pomeni obisk ð inšpektorja na ladji zato, da se preveri, ali ladja upošteva zahteve ustreznih konvencij in predpisov, izveden pa mora biti najmanj v obsegu, kot ga določa člen 7(1) ï da se preveri veljavnost spričeval in drugih dokumentov ter stanje ladje, njene opreme in posadke ter bivalnih in delovnih pogojev posadke.

10. „Podrobnejši inšpekcijski pregled“ pomeni inšpekcijski pregled, pri katerem je opravljen temeljit pregled ladje, njene opreme in posadke kot celote ali po potrebi delno v razmerah, naštetih v členu Ö 7(4) Õ , ki zajema ladijsko konstrukcijo, opremo, število članov ladijske posadke, bivalne in delovne pogoje ter skladnost z delovnimi postopki na ladji.

11. „Razširjeni pregled“ pomeni inšpekcijski pregled, ð ki zajema najmanj postavke iz dela C Priloge VIII. Razširjeni pregled lahko vključuje podrobnejši inšpekcijski pregled, če zanj obstajajo upravičeni razlogi v skladu s členom 7(4) ï , kakor je opredeljen v členu 7.

ònovo

12. „Pritožba“ pomeni vsakršno informacijo ali poročilo poveljnika ladje, člana posadke, strokovnega telesa, združenja, sindikata ali na splošno katere koli osebe z interesom za varnost ladje, vključno z interesom za varnost in zdravje njene posadke, bivalne in delovne pogoje na ladjah in preprečevanje onesnaževanja.

ê95/21/ES

13. „Zadržanje“ pomeni uradno prepoved ladji izpluti zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti, ki, posamezno ali skupaj, povzročajo nesposobnost ladje za plovbo.

ònovo

14. „Odločba o zavrnitvi dostopa“ pomeni dokument, izdan poveljniku ladje in družbi, odgovorni za ladjo, s katerim se ju uradno obvešča, da bo ladji zavrnjen dostop do pristanišč Skupnosti.

ê95/21/ES

15. „Prepoved plovbe ladji“ pomeni uradno prepoved nadaljevanja plovbe ladji zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti, ki bi, posamično ali skupaj, pomenile nevarnost za nadaljnjo plovbo.

ònovo

16. „Družba“ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolila v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, določenih v Mednarodnem kodeksu ravnanja za varno upravljanje ladij („Kodeks ISM“).

17. „Priznana organizacija“ pomeni klasifikacijski zavod ali drugo zasebno organizacijo, ki v imenu uprave države zastave opravlja predpisane naloge.

18. „Predpisano spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga izda država zastave ali je izdano v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami.

19. „Klasifikacijsko spričevalo“ je dokument, ki ga izda priznana organizacija in potrjuje primernost ladje za določeno uporabo ali storitev v skladu s pravili in predpisi, ki jih ta priznana organizacija opredeli in objavi.

20. „Inšpekcijska baza podatkov“ pomeni osrednji informacijski sistem za zapisnike pomorske inšpekcije.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

Člen 3

Področje uporabe

1. Ta direktiva se uporablja za vsako ladjo in njeno posadko, ð ki pristaja v pristanišču ali na sidrišču države članice ï:

(a) pristaja v pristanišču države članice ali na plavajoči napravi,; ali

(b) je zasidrana pred takim pristaniščem ali tako napravo.

ð Za namene te direktive lahko država članica v skladu z mednarodnim pravom izvršuje pravico do inšpekcijskega pregleda in zadržanja ladje, ki je v vodah pod njeno jurisdikcijo ali na plavajoči napravi ali je zasidrana pred njo ali katero koli drugo napravo v vodah pod njeno jurisdikcijo. ï

Nič v tem členu ne vpliva na pravice posega, ki so na razpolago državi članici na podlagi ustreznih mednarodnih konvencij.

2. Pri ladjah z bruto tonažo manj kakor 500 uporabijo države članice tiste zahteve ustrezne konvencije, ki se uporabljajo, in če se konvencija ne uporablja, lahko ukrepajo, kakor je treba, da zagotovijo, da ladje ne predstavljajo očitne grožnje za varnost, zdravje ali okolje. Pri uporabi tega odstavka se države članice ravnajo po Prilogi 1 k Ö Pariškemu memorandumu Õ MOU.

3. Pri pregledu ladje, ki pluje pod zastavo države, ki ni podpisnica konvencije, države članice zagotovijo, da se taka ladja in njena posadka ne obravnavata ugodneje kakor ladja, ki pluje pod zastavo države, podpisnice konvencije.

4. Ribiška plovila, vojne ladje, plovni pripomočki, lesene ladje enostavne gradnje, vladne ladje, uporabljane za netrgovske namene, in jahte za prosti čas, ki se ne uporabljajo v pomorski trgovini, so izvzete iz področja uporabe te direktive.

ê2001/106/ES člen 1 točka 3

ðnovo

Člen 4

ð Obveznosti držav članic ï

Inšpekcijski organ

ònovo

1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da pridobijo zakonsko pravico, da v skladu z mednarodnim pravom na krovu tujih ladij izvajajo inšpekcijske preglede, kakor so navedeni v tej direktivi.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 3 (prilagojeno)

ðnovo

ð 2. ï Države članice ohranjajo ustrezne nacionalne pomorske uprave za inšpekcijski pregled ladij, ki imajo potrebno število osebja, zlasti usposobljenih inšpektorjev, in so imenovane v nadaljevanju pristojnei organei“ ter sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi pristojni organi izvajajo naloge, določene v tej direktivi. ðOb upoštevanju obsega in značilnosti pomorskega prometa v vsakem pristanišču zaposlijo potrebno število osebja, vključno s kvalificiranimi inšpektorji. ï

ðDržave članice vzpostavijo ustrezno ureditev, s katero zagotovijo, da so inšpektorji usposobljeni za izvajanje razširjenih in obveznih inšpekcijskih pregledov v skladu s členom 8 in delom A.1. Priloge I ï

ê95/21/ES

Člen 5

Obveznosti pri inšpekcijskem pregledu

ònovo

1. Države članice prispevajo svoj delež pri izvajanju inšpekcijskih pregledov, s katerim bo, upoštevajoč inšpekcijske preglede, ki jih izvajajo druge države članice in države podpisnice Pariškega memoranduma, mogoče zagotoviti, da bodo pregledane vse ladje, ki priplujejo v pristanišče ali na sidrišče Evropske unije. Na ta način je mogoče zagotoviti temeljitejši in pogostejši pregled ladij, ki predstavljajo večje tveganje.

Režim inšpekcijskih pregledov, uveden z namenom doseganja cilja iz prvega pododstavka, obsega elemente iz Priloge II.

2. Komisija v skladu s postopkom iz člena 24(2) odloči o podrobnih pravilih inšpekcijskih pregledov iz odstavka 1.

ê2001/106/ES člen 1 točka 4 (prilagojeno)

ðnovo

Ö 3. Õ 1. ðDokler predlagani ukrepi iz odstavka 2 ne stopijo v veljavo, ï celotno število inšpekcijskih pregledov ladij iz odstavka (2) in člena 7, ki jih vsako leto opravi pristojni organ vsake države članice, ustreza najmanj 25 % povprečnega letnega števila posameznih ladij, ki vplujejo v njena pristanišča, izračunanega na podlagi zadnjih treh koledarskih let, za katera so na voljo statistični podatki. To letno število ustreza povprečju zadnjih treh koledarskih let, za katera so na voljo statistični podatki. Upoštevano obdobje se zaključi najpozneje eno leto pred začetkom leta, v katerem se izvajajo inšpekcijski pregledi.

ònovo

4. Pri izbiri ladij za inšpekcijski pregled pristojni organ upošteva pravila iz Priloge I.

ê2001/106/ES člen 1 točka 4

2. (a) Pristojni organ zagotovi, ob upoštevanju določb člena 7a, da se v skladu s členom 6 opravi pregled vsake ladje, za katero ni predpisan razširjeni inšpekcijski pregled, s ciljnim faktorjem nad 50 po informacijskem sistemu Sirenac, pod pogojem, da je pretekel najmanj en mesec od zadnjega inšpekcijskega pregleda, izvedenega v pristanišču z območja MOU.

(b) (b) Pri izbiranju drugih ladij za pregled pristojni organi določijo naslednji prednostni vrstni red:

- prve ladje, izbrane za pregled, so tiste, ki so navedene v Delu I Priloge I, ne glede na njihov ciljni faktor,

- ladje, navedene v Delu II Priloge I, so izbrane po padajočem vrstnem redu, ki je odvisen od prednostnega vrstnega reda, ki izhaja iz vrednosti njihovega razpona ciljnega faktorja, objavljenega v informacijskem sistemu Sirenac.

3. Države članice se vzdržijo pregledovanja ladij, ki jih je v prejšnjih šestih mesecih pregledala katera koli druga država članica, pod pogojem, da:

- ladja ni navedena v Prilogi I,

- niso bile javljene pomanjkljivosti po zadnjem pregledu,

- ni upravičenih razlogov za izvedbo inšpekcijskega pregleda,

- ladja ni zajeta v odstavku 2(a).

ê 95/21/EC

4. Določbe odstavka 3 se ne uporabljajo za preglede delovanja, ki so posebno predvideni v konvencijah.

5. Države članice in Komisija sodelujejo v prizadevanjih za razvoj prednostnih nalog in načinov ravnanja, ki bodo omogočili učinkovitejše izbiranje ladij, ki so verjetno pomanjkljive.

Kakršna koli nadaljnja sprememba tega člena, razen številke 25 % v odstavku 1, se opravi po določbah člena 19.

ònovo

Člen 6

Najava ladij

Upravljavec, agent ali poveljnik ladje, ki pristaja v pristanišču ali na sidrišču države članice, najavi njen prihod v skladu s Prilogo III.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

Člen Ö 7 Õ 6

Postopek pri inšpekcijskem pregledu

1. Pristojni organ zagotovi, da inšpektor najmanj:

(a) v primernem obsegu preveri spričevala in dokumente, ð ki se v skladu s predpisi Skupnosti o pomorski varnosti in mednarodnimi konvencijami hranijo na ladji, zlasti tiste, ï ki so navedeni v Prilogi Ö IV Õ;

ð (b) po potrebi preveri, ali so bile odpravljene izrazite pomanjkljivosti, ugotovljene na prejšnjih inšpekcijskih pregledih, ki so jih opravile države članice ali podpisnice Pariškega memoranduma; ï

Ö (c) Õ (b) se prepriča o splošnem stanju ladje, vključno s Ö higienskimi razmerami na ladji, Õ strojnico in nastanitvenimi prostori in higienskimi razmerami.

ònovo

2. Če je ladja dobila dovoljenje za izplutje iz pristanišča pod pogojem, da bodo pomanjkljivosti odpravljene v naslednjem pristanišču, je inšpekcijski pregled v naslednjem pristanišču omejen na preverjanje, ali so bile te pomanjkljivosti odpravljene.

Vendar lahko inšpektor po lastnem strokovnem preudarku presodi, da je treba inšpekcijski pregled razširiti z dodatnimi preverjanji.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Ö 3. Õ 2. Inšpektor lahko pregleda vsa ustrezna spričevala in dokumente, poleg tistih, navedenih v Prilogi Ö IV Õ II, ki morajo biti v skladu s konvencijami na ladji.

Ö 4. Õ 3. Vedno, kadar po inšpekcijskem pregledu iz odstavkov 1, in 2 Ö in Õ 3 obstajajo upravičeni razlogi za domnevo, da stanje ladje bodisi njene opreme ali posadka ladje ne izpolnjujejo ustreznih zahtev konvencije, se izvede podrobnejši inšpekcijski pregled, vključno z nadaljnjim preverjanjem skladnosti ladje z zahtevami za obratovanje.

„Upravičeni razlogi“ obstajajo, kadar inšpektor najde dokaze, ki po njegovem strokovnem mnenju upravičujejo podrobnejši inšpekcijski pregled ladje, njene opreme ali posadke.

Primeri „upravičenih razlogov“ so navedeni v Prilogi Ö V in VII, oddelku C Õ III.

Ö 5. Õ 4. Prav tako je treba upoštevati ustrezne postopke in navodila za nadzor ladij, navedene v Prilogi Ö VI Õ IV.

ònovo

Toda če postopki in smernice iz točke 4 Priloge VI odstopajo od veljavnih pravnih aktov Skupnosti, države članice ne sprejemajo nobenih predpisov nacionalne zakonodaje ali upravnih ukrepov, katerih posledica bi bila izvajanje postopkov ali opravljanje inšpekcijskih pregledov, ki so v nasprotju s pravnimi akti Skupnosti. Države članice zagotovijo, da so njihovi pristojni organi ustrezno obveščeni o zadevnih smernicah ali postopkih, ki jih je treba izvesti v skladu s pravnimi akti Skupnosti, in preveriti njihovo izvajanje.

6. Ob izvajanju nadzora nad zaščitnimi ukrepi na ladji se inšpektor ravna po postopkih, določenih v Prilogi VII.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 5 (prilagojeno)

Člen Ö 8 Õ 7

Obvezni Razširjeni pregled nekaterih ladij

ê2001/106/ES člen 1 točka 5 (prilagojeno)

ðnovo

1. Ladja, ki spada v eno od kategorij v oddelku A Ö točki B Priloge VIIIÕ V, Ö je primerna za Õ mora biti razširjeni pregled po 12 mesecih od zadnjega razširjenega inšpekcijskega pregleda, izvedenega v pristanišču ð države članice ali ï države podpisnice Ö Pariškega memoranduma Õ MOU.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 5 (prilagojeno)

ðnovo

2. Če je taka ladja izbrana za pregled v skladu s Ö točko A.2. Priloge I Õ členom 5(2)(b), se izvede razširjeni pregled. Vendar pa se lahko izvede pregled v skladu s členom Ö 7Õ 6 v obdobju med dvema razširjenima pregledoma.

3. (a) Upravljavec ali poveljnik ladje, za katero velja odstavek 1, javi vse podatke, navedene v oddelku B Priloge V, pristojnemu organu države članice vsakega pristanišča, v katerega ladja pripluje po 12 mesecih od zadnjega razširjenega inšpekcijskega pregleda. Ti podatki se predložijo najmanj tri dni pred pričakovanim vplutjem v pristanišče ali pred izplutjem iz prejšnjega pristanišča, če se pričakuje, da bo vožnja trajala manj kakor tri dni.

b)Na vsaki ladji ð iz odstavka 1, ï ki ne ravna v skladu ð z zahtevo o najavi iz člena 6 ï s pododstavkom (a), mora biti izveden razširjeni pregled v namembnem pristanišču ð ali na njegovem sidrišču ï.

Ö 3. Õ 4. Države članice v skladu s členom Ö 9 Õ 7a zagotovijo, da se izvede razširjeni pregled na ladji, za katero se uporablja odstavek Ö 1 Õ 3 in ki ima Ö v skladu s Prilogo I Õ ciljni faktor 7 ali več, v prvem pristanišču, v katerega pripluje po 12 mesecih od Ö predhodnega Õ zadnjega razširjenega inšpekcijskega pregleda.

ê2001/106/ES člen 1 točka 5 (prilagojeno)

Kadar države članice ne morejo pravočasno povečati svoje zmogljivosti za izvedbo vseh dodatnih zahtevanih pregledov, zlasti zaradi težav, povezanih z zaposlovanjem in usposabljanjem inšpektorjev, se dovoli, da postopno vzpostavijo svojo inšpekcijsko službo do 1. januarja 2003. Ta doba se lahko podaljša za šest mesecev za pristanišče Rotterdam. Komisija uradno obvesti države članice in Evropski parlament o takem podaljšanju.

Ö 4. Õ 5. Razširjeni pregled se izvede v skladu s postopki, Ö določenimi v točki C Priloge VIII Õ oddelka C Priloge V.

6. Kadar obstaja možnost, da lahko sprememba ali osnutek spremembe Pariškega memoranduma o soglasju (MOU) zmanjša obseg obveznosti za razširjeni pregled po tem členu, Komisija takoj predloži odboru, ustanovljenemu na podlagi člena 18, osnutke ukrepov za ponovno uvedbo vrednosti ciljnega faktorja, ki ustrezajo ciljem te direktive.".

ê 2001/106/ES člen 1 točka 6 (prilagojeno)

ðnovo

Člen Ö 9 Õ 7a

Postopek, kadar nekaterih ladij ni mogoče pregledati

1. Kadar država članica iz operativnih razlogov ne more izvesti inšpekcijskega pregleda ladje s ciljnim faktorjem nad 50 iz Ö Priloge I Õ člena 5(2)(a) ali obveznega razširjenega inšpekcijskega pregleda iz člena Ö 8(3) Õ 7(4), država članica takoj obvesti ð pristojne organe naslednjega pristanišča, če je to pristanišče države članice ali države podpisnice Pariškega memoranduma, ï sistem Sirenac, da tak pregled ni bil izveden.

2. Taki primeri se sporočijo Komisiji v šestmesečnih presledkih, skupaj z razlogi, zakaj ladje niso bile pregledane. ðPoleg tega mora država članica navesti skupno število inšpekcijskih pregledov iz člena 8(2) in točke A.I. Priloge I, izvedenih v teh šestih mesecih. ï

ðTi podatki se sporočijo v štirih mesecih od konca obdobja, na katerega se podatki nanašajo. ï

3. V ð treh zaporednih ï posameznem koledarskihem letihu število teh neopravljenih pregledovi ð iz člena 1 ï ne smejo presegati 5 % povprečnega letnega števila posameznih ladij, primernih za inšpekcijske preglede v skladu z odstavkom 1, ki ð v tem obdobju ï pristanejo v pristaniščih države članice, izračunanega na podlagi zadnjih treh koledarskih let, za katera so na voljo statistični podatki.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 6 (prilagojeno)

4. Na ladjahe iz odstavka 1 morajo biti Ö opravljen obvezni Õ pregledane, kakor je določeno v Ö točki A.1. Priloge I Õ členu 5(2)(a), ali obveznio razširjenio pregledane v skladu s členom Ö 8(2) Õ 7(4), kakor je primerno, v naslednjem pristanišču Skupnosti, v katerem pristanejo.

5. Do 22. julija 2008 se število 5 %, navedeno v odstavku 3, spremeni na podlagi presoje Komisije, če se to šteje za primerno, v skladu s postopkom, navedenim določenim v členu Ö 24(2) Õ 19.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 7 (prilagojeno)

ðnovo

Člen Ö 10 Õ 7b

Ukrepi zavrnitve dostopa za nekatere ladje

1. Država članica zagotovi, da se ð kateri koli ï ladji, ki ð izpolnjuje merila, navedena v točki A Priloge IX, ï spada v eno od kategorij iz oddelka A Priloge XI, zavrne dostop do njenih pristanišč ð in sidrišč ï, razen v primerih, opisanih v členu ð 15(6). ï 11(6), če ladja:

bodisi

– pluje pod zastavo države, navedene na črnem seznamu, objavljenem v letnem poročilu MOU, in

– je bila zadržana več kakor dvakrat v zadnjih 24 mesecih v pristanišču države podpisnice MOU,

ali

– pluje pod zastavo države, opisane na črnem seznamu, objavljenem v letnem poročilu MOU, kot države z «izredno velikim tveganjem» ali «velikim tveganjem», in

– je bila zadržana več kakor enkrat v zadnjih 36 mesecih v pristanišču države podpisnice MOU.

ê2001/106/ES člen 1 točka 7 (prilagojeno)

ðnovo

Zavrnitev dostopa se izvrši takoj, ko dobi ladja ð zapusti pristanišče ali sidrišče, ï dovoljenje za izplutje iz pristanišča, v katerem je bila drugič ali tretjič zadržana, ð in kjer je bila izdana odločba o zavrnitvi dostopa, odvisno od primera. ï

2. Za namene odstavka 1 se države članice ravnajo v skladu s postopki, določenimi v Ö točki Õ oddelku B Priloge IX XI.

3. Komisija vsakih šest mesecev objavi podatke o ladjah, ki jim je bil zavrnjen dostop do pristanišč Skupnosti na podlagi tega člena.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 8 (prilagojeno)

Člen Ö 11 Õ 8

Poročilo poveljniku o inšpekcijskem pregledu

Ob zaključku inšpekcijskega pregleda, podrobnejšega ali razširjenega, inšpektor sestavi poročilo v skladu s Prilogo Ö X Õ IX. Kopijo inšpekcijskega poročila predloži poveljniku ladje.

ònovo

Člen 12

Pritožbe

Vse pritožbe o razmerah na ladjah se preverijo.

Če pristojni organ meni, da je pritožba očitno neutemeljena, o svoji odločitvi in o razlogih zanjo obvesti pritožnika.

Identiteta osebe, ki je vložila pritožbo, se ne razkrije poveljniku ali lastniku zadevne ladje. Inšpektor zagotovi, da se med vsemi pogovori s člani posadke ohrani zaupnost.

Država članica obvesti upravo države zastave, po potrebi pošlje kopijo Mednarodni organizaciji dela (ILO), o pritožbah, ki niso očitno neutemeljene, in o nadaljnjih sprejetih ukrepih.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Člen Ö 13 Õ 9

Odprava pomanjkljivosti in zadržanje

ê 2001/106/ES člen 1 točka 9(a) (prilagojeno)

1. Pristojni organ se prepriča, da so ali bodo v skladu s konvencijami odpravljene vse pomanjkljivosti, ugotovljene ali odkrite z inšpekcijskim pregledom, navedenim v členu 5(2) in členu 7.

ê95/21/ES

2. V primeru pomanjkljivosti, ki očitno ogrožajo varnost, zdravje ali okolje, odredi pristojni organ države pristanišča, kjer ladjo pregledujejo, zadržanje ladje ali prepove plovbo, med katero so bile odkrite pomanjkljivosti. Zadržanje ali prepoved plovbe je odpravljena, ko je grožnja odstranjena ali ko organ ugotovi, odvisno od vseh potrebnih pogojev, da ladja lahko nadaljuje plovbo ali spet začne pluti, ne da bi bila ogrožena varnost in zdravje potnikov ali posadke ali druge ladje, ali če ni nesprejemljive grožnje za onesnaženje morskega okolja.

ònovo

3. Brez poseganja v omejitve zaradi varnostih razlogov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 725/2004, lahko odredba o zadržanju, ki jo izda pristojni organ:

(a) vključuje navodilo, da ladja ostane na istem mestu ali se premakne na neko sidrišče ali privez; in

(b) določi okoliščine, v katerih lahko kapitan ladje iz varnostnih razlogov ali zaradi preprečitve onesnaženja premakne ladjo na drugo lokacijo.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 9(b) (prilagojeno)

ðnovo

Ö 4. Õ 3. Inšpektor pri strokovnem presojanju o tem, ali naj ladjo zadrži ali ne, uporabi merila, določena v Prilogi Ö XI Õ VI.

Tako ladjo zadrži, Če Ö inšpekcijski pregled pokaže, da ladja Õ ni opremljena z delujočoim Ö napravo Õ sistemom za zapisovanje podatkov o vožnji, kadar je Ö njena Õ uporaba tega sistema obvezna v skladu ð z Direktivo 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta[12], ï s Prilogo XII Ö pristojni organ zagotovi, da se ladja zadrži Õ.

Če se te pomanjkljivosti, ð ki upravičujejo zadržanje, ni mogoče ï ne dajo hitro odpraviti v pristanišču zadržanja, lahko pristojni organ dovoli ladji nadaljevanje plovbe do ð najbližje razpoložljive remontne ladjedelnice, kjer so lahko ï najbližjega primernega pristanišča, kjer bo te pomanjkljivosti hitro odpravljene, ali Ö lahko Õ zahteva, da se Ö pomanjkljivosti Õ napaka odpravijo v največ 30 dneh ð , v skladu s smernicami, ki jih je izdelal Pariški memorandum ï. V teh primerih se uporabijo postopki, določeni v členu Ö 15 Õ 11.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Ö 5. Õ 4. V izrednih okoliščinah, ko je splošno stanje ladje očitno podstandardno, lahko pristojni organ začasno prekine inšpekcijski pregled ladje, dokler odgovorne osebe ne sprejmejo ukrepov, potrebnih za izpolnitev ustreznih zahtev konvencij.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 9(c) (prilagojeno)

Ö 6. Õ 5. Če je na podlagi ugotovitev inšpekcijskih pregledov, navedenih v členu 5(2) in členu 7, ladjo treba zadržati, pristojni organ takoj obvesti, pisno in skupaj z inšpekcijskim poročilom, upravo države Ö zastave Õ, pod zastavo katere ima ladja pravico pluti (v nadaljnjem besedilu imenovan pristojni upravni organ države zastave), ali kadar to ni mogoče, konzula ali v njegovi odsotnosti najbližjega diplomatskega predstavnika omenjene države, o vseh okoliščinah, v katerih se je zadržanje izkazalo za potrebno. Prav tako se obvestijo imenovani inšpektorji ali priznane organizacije, odgovorne za izdajo klasifikacijskih spričeval ali potrdil, ki jih izda država zastave, v skladu z mednarodnimi konvencijami, kjer je to potrebno.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Ö 7. Õ 6. Določbe te direktive ne vplivajo na dodatne zahteve konvencij, ki se nanašajo na uradno obvestilo in postopke poročanja v zvezi s pregledi pomorske inšpekcije.

Ö 8. Õ 7. Pri opravljanju pregleda pomorske inšpekcije na podlagi te direktive si je treba prizadevati, da se prepreči neupravičeno zadržanje ali zamuda ladje. Če je ladja neupravičeno zadržana ali zamuja, sta lastnik ali upravljavec upravičena do odškodnine za nastalo izgubo ali škodo. V vsakem primeru domnevno neupravičenega zadržanja ali zamude ladje nosi dokazno breme lastnik ali upravljavec ladje.

ònovo

9. Zaradi zmanjšanja prezasedenosti pristanišča lahko pristojni organ zadržani ladji dovoli premik v drug del pristanišča, če je tak premik varen. Vendar se prezasedenost pristanišča ne more upoštevati kot razlog za zadržanje ali odpravo zadržanja ladje.

Da bi olajšali namestitev zadržanih ladij, pristaniške oblasti sodelujejo s pristojnimi organi.

ê 98/25/ES člen 1 točka 2

člen 9a

Postopek, ki se uporabi, če ni spričeval ISM

1. Kadar inšpekcijski pregled pokaže, da na ladji, za katero znotraj Skupnosti na dan inšpekcijskega pregleda velja Kodeks ISM, ni izvoda spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju ladij, ki sta izdana v skladu z Mednarodnim kodeksom ravnanja za varno upravljanje ladij in za preprečevanje onesnaževanja (Kodeks ISM), pristojni organ zagotovi, da se ladja zadrži.

2. Kljub odsotnosti dokumentacije iz odstavka 1 lahko pristojni organ, če se med inšpekcijskim pregledom ne ugotovijo nobene druge pomanjkljivosti, zaradi katerih bi bilo zadržanje ladje upravičeno, odpravi odredbo o zadržanju ladje, da se prepreči prezasedenost pristanišča. Kadar je sprejeta taka odločitev, mora pristojni organ o tem nemudoma obvestiti pristojne organe drugih držav članic.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se vsem ladjam, ki so imele dovoljenje za izplutje iz pristanišča države članice v okoliščinah iz odstavka 2, prepove vstop v vsa pristanišča v Skupnosti, razen v primerih iz člena 11(6), dokler lastnik ali upravljavec ladje ne prepriča pristojnega organa države članice, v kateri je bilo zadržanje odrejeno, da ima ladja veljavna spričevala, izdana v skladu s Kodeksom ISM. Kadar so ugotovljene pomanjkljivosti iz člena 9(2) in jih ni mogoče odpraviti v pristanišču zadržanja, se uporabijo tudi ustrezne določbe člena 11.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Člen Ö 14 Õ 10

Pravica do pritožbe

ê 2001/106/ES člen 1 točka 10

1. Lastnik ali upravljavec ladje ali njegov zastopnik v državi članici ima pravico do pritožbe zoper odločbo o zadržanju ali zavrnitvi dostopa, ki jo je sprejel pristojni organ. Pritožba ne zadrži izvršitve zadržanja ali zavrnitve dostopa.

ê 95/21/ES

2. Države članice vzpostavijo in ohranijo primerne postopke v ta namen v skladu s svojo nacionalno zakonodajo.

3. Pristojni organ ustrezno pouči poveljnika ladje iz odstavka 1 o pravici do pritožbe.

ònovo

4. Če je na podlagi pritožbe ali zahteve, ki jo vloži lastnik ali upravljavec ladje ali njegov zastopnik, odredba o zadržanju ali odločba o zavrnitvi dostopa preklicana ali spremenjena:

(a) Države članice zagotovijo, da se inšpekcijska baza podatkov takoj ustrezno dopolni,

(b) Država članica, v kateri je bila izdana odredba o zadržanju ali odločba o zavrnitvi dostopa, v 24 urah po sprejetju takšne odločitve zagotovijo objavo popravka v skladu s členom 19.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen Ö 15 Õ 11

Spremljanje po inšpekcijskih pregledih in zadržanjihu

1. Kadar pomanjkljivosti, navedenih v členu Ö 13 Õ 9 (2), ni mogoče odpraviti v pristanišču, kjer se opravlja inšpekcijski pregled, lahko pristojni organ te države članice dovoli ladji plovbo v najbližjo primerno razpoložljivo remontno ladjedelnico po izbiri poveljnika in zadevnih organov, ð kjer je mogoče sprejeti nadaljnje ukrepe, ï remontno ladjedelnico, pod pogoji, ki jih odredi pristojni organ države zastave in s katerimi soglaša zadevna država članica. Taki pogoji zagotavljajo, da ladja lahko nadaljuje plovbo, ne da bi bila ogrožena varnost in zdravje potnikov ali posadke ali druge ladje, ali če ni nesprejemljive grožnje za onesnaženje morskega okolja.

ònovo

2. Če je odločitev, da se ladjo pošlje v remontno ladjedelnico, sprejeta zaradi neizpolnjevanja določil resolucije A. 744(18) IMO, in sicer zaradi ladijske dokumentacije ali konstrukcijskih napak ali pomanjkljivosti, lahko pristojni organ zahteva, da se v pristanišču zadržanja opravi merjenje debeline, preden se ladji dovoli odplutje.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Ö 3. Õ 2. V primerih, navedenih v odstavku 1, pristojni organ države članice v pristanišču inšpekcijskega pregleda obvesti pristojni organ države, v kateri je remontna ladjedelnica, stranke, navedene v členu Ö 13(6) Õ 9(5), in vse druge pristojne organe o vseh pogojih plovbe.

3. Obveščanje strank, navedenih v odstavku 2, se izvede v skladu s Prilogo 2 MOU.

Pristojni organ države članice, ki prejme tako sporočilo, obvesti organ, ki je poslal sporočilo, o sprejetih ukrepih.

4. Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se Ö dostop do katerega koli pristanišča znotraj Skupnosti zavrne Õ ladjam, navedenim v odstavku 1, ki nadaljujejo plovbo:

Ö (a) Õ (i) ne da bi izpolnile pogoje, ki jih je odredil pristojni organ katere koli države članice v pristanišču inšpekcijskega pregleda; ali

Ö (b) Õ (ii) ki zavrnejo izpolnitev veljavnih zahtev konvencij, tako da ne odplujejo v določeno remontno ladjedelnico.;

zavrne dostop do katerega koli pristanišča znotraj Skupnosti, Ö Takšna zavrnitev ostane v veljavi, Õ dokler lastnik ali upravljavec ne priskrbi dokazov, ki prepričajo pristojni organ države članice, v kateri so bile ugotovljene pomanjkljivosti ladje, da ta popolnoma izpolnjuje vse veljavne zahteve konvencij.

5. V primerih, navedenih v odstavku 4Ö (a) Õ (i), pristojni organ države članice, v kateri je bilo ugotovljeno, da ima ladja pomanjkljivosti, takoj opozori pristojne organe vseh drugih držav članic.

V primerih, navedenih v odstavku 4 Ö (b) Õ (ii), pristojni organ države članice, v kateri je remontna ladjedelnica, takoj opozori pristojne organe vseh drugih držav članic.

Preden zavrne vplutje, lahko država članica zahteva posvet z upravnim organom države zastave ladje.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

6. Ne glede na določbe Ö Z odstopanjem od določb Õ odstavka 4 lahko ustrezni pristojni organ države pristanišča dovoli dostop do določenega pristanišča v primeru višje sile, prevladujočih varnostnih razlogov ali da zmanjša ali omili nevarnost onesnaženja ali da se odpravijo pomanjkljivosti, pod pogojem, da je lastnik, upravljavec ali poveljnik ladje izvedel ustrezne ukrepe za zagotovitev varnega vplutja, ki jih pristojni organ take države članice sprejme kot zadostne.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

Člen Ö 16 Õ 12

Strokovne zahteve za inšpektorje

1. Inšpekcijske preglede izvajajo le inšpektorji, ki izpolnjujejo merila o usposobljenosti, opredeljena v Prilogi Ö XII, Õ VII ð in jih je za opravljanje inšpekcijskih pregledov pooblastil pristojni organ države članice ï.

2. Kadar pristojni organ države pristanišča ne more zagotoviti zahtevanega poklicnega strokovnega znanja, lahko inšpektorju tega pristojnega organa pomaga vsaka oseba z zahtevanim strokovnim znanjem.

3. ð Pristojni organ, ï inšpektorji za varnost plovbe, ki izvajajo nadzor pomorske inšpekcije, in osebe, ki jim pomagajo, ne smejo imeti nobenega poslovnega interesa bodisi v pristanišču inšpekcijskega pregleda ali na ladjah v pregledu, prav tako inšpektorji ne smejo biti zaposleni ali opravljati dela v imenu nevladnih organizacij, ki izdajajo predpisana in klasifikacijska spričevala ali opravljajo preglede, potrebne za izdajo teh spričeval ladjam.

4. Vsak inšpektor nosi osebni dokument v obliki osebne izkaznice, ki ga je izdal njegov pristojni organ v skladu z ð Direktivo Komisije 96/40/ES[13] ï nacionalno zakonodajo, z navedbo, da je inšpektor pooblaščen za opravljanje inšpekcijskih pregledov.

ê 95/21/ES

Skupni vzorec za tako osebno izkaznico se uvede v skladu s postopkom, določenim v členu 19.

ònovo

5. Države članice zagotovijo preverjanje strokovne usposobljenosti inšpektorjev in preizkus njihovega znanja, kakor je navedeno v Prilogi XII, preden jih pooblastijo za izvajanje inšpekcijskih pregledov, nato pa ponovno vsakih pet let.

6. Države članice inšpektorjem zagotovijo ustrezno izpopolnjevanje v zvezi s spremembami režima pomorske inšpekcije, kakor so določene v tej direktivi in spremembah konvencij.

7. Komisija v sodelovanju z državami članicami razvija in podpira usklajene sheme Skupnosti za usposabljanje in izpopolnjevanje inšpektorjev .

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

Člen Ö 17 Õ 13

Poročila pilotov in pristaniških oblasti

1. ð Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi piloti, ki se ukvarjajo z vplutjem ali izplutjem ladij ali so na ladjah, ki so namenjene v pristanišče znotraj države članice ali v tranzitu, ï Piloti držav članic, ki se ukvarjajo z vplutjem ali izplutjem ladij ali so na ladjah, namenjenih v pristanišče znotraj države članice, takoj ustrezno obvestijo pristojni organ države pristanišča ali obalne države, kadar koli med običajnimi dolžnostmi izvedo, da obstajajo Ö okvare Õ pomanjkljivosti, ki lahko škodujejo varni plovbi ladje ali grozijo z onesnaženjem morskega okolja.

2. Če pristaniške oblasti med opravljanjem običajnih dolžnosti izvedo, da ima ladja v njihovem pristanišču Ö okvare Õ pomanjkljivosti, ki lahko vplivajo na varnost ladje ali pomenijo nesprejemljivo grožnjo za onesnaženje morskega okolja, tak organ takoj obvesti pristojni organ zadevne države pristanišča.

ònovo

3. Države članice od pilotov in pristaniških oblasti zahtevajo uporabo vzorčnega poročila iz Priloge XIII ali enakovrednega poročila, kadar je mogoče v elektronski obliki.

Države članice zagotovijo, da se v primeru, ko piloti in pristaniške oblasti javijo okvare, sprejmejo ustrezni nadaljnji ukrepi.

Države članice vsako leto pošljejo Komisiji poročilo o izvajanju določb odstavkov 1 in 2, vključno s podrobnostmi o sprejetih nadaljnjih ukrepih v zvezi z okvarami, ki so jih javili piloti in pristaniške oblasti.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

Člen 18 14

Sodelovanje

1. Vsaka država članica ð zagotovi, da njene pristaniške oblasti in drugi pristojni organi ali telesa pristojnemu pomorskemu inšpekcijskemu organu predložijo naslednje vrste podatkov, s katerimi razpolagajo: ï predvidi medsebojno sodelovanje svojih pristojnih organov, pristaniških oblasti ali drugih ustreznih organov ali poslovnih organizacij, da zagotovi lastnemu pristojnemu organu možnost pridobivanja vseh pomembnih podatkov o ladjah, ki se ustavljajo v njenih pristaniščih.

ð – podatke, sporočene v skladu s Prilogo III; ï

ð – podatke o ladjah, ki niso izpolnile zahtev glede obveščanja v skladu s to direktivo in direktivama 2000/59/ES[14] in 2002/59/ES[15] Evropskega parlamenta in Sveta ter, če je primerno, Uredbo (ES) št. 725/2004; ï

ð – podatke o ladjah, ki so izplule, ne da bi upoštevale določbe člena 7 ali 10 Direktive 2000/59/ES; ï

ð – podatke o ladjah, ki jim je bil zaradi varnostih razlogov zavrnjen vstop v pristanišče ali ki jim je bilo naloženo, da ga zapustijo. ï

ê 2001/106/ES člen 1 točka 11 (prilagojeno)

ðnovo

2. Države članice ohranijo določbe o izmenjavi podatkov in sodelovanju med njihovim pristojnim organom in pristojnimi organi vseh drugih držav članic ter vzdržujejo vzpostavljeno operativno povezavo med njihovim pristojnim organom, Komisijo in Ö inšpekcijsko bazo podatkov Õ informacijskim sistemom Sirenac, ustanovljenim v St. Maloju v Franciji.

ðDržave članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo posodobitev inšpekcijske baze podatkov ob upoštevanju zahtev, ki jih prinaša ta direktiva. ï

Inšpektorji zaradi izvajanja inšpekcijskih pregledov, navedenih v členu 5(2) in členu 7, pregledajo javne in zasebne baze podatkov o inšpekcijskih pregledih ladij, ki so dostopne prek informacijskega sistema Equasis.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

3. ðDržave članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo takojšnje posredovanje podatkov o inšpekcijskih pregledih. ï

Podatki, navedeni v Ö tem Õ odstavku 2, so tisti, ki so opredeljeni v prilogah ð X in XIV, in tisti, ki so pomembni za izbiro ladje v skladu s členom 5(4). ï

ê 1999/97/ES člen 1 točka 2 (prilagojeno)

Člen Ö 19 Õ 15

Objava podatkov

ê1999/97/ES člen 1 točka 2 (prilagojeno)

ðnovo

1. Pristojni organ vsake države članice sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ð objave podatkov o inšpekcijskih pregledih, zadržanjih in zavrnitvah dostopa v skladu s Prilogo XIV ï, da so podatki, navedeni v delu I Priloge VIII o ladjah, ki so bile zadržane ali jim je bil zavrnjen dostop do pristanišča te države članice v prejšnjem mesecu, objavljeni vsaj enkrat na mesec.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 12

2. Podatki, navedeni v delih I in II Priloge VIII, in podatki o spremembah, začasnih izključitvah in umikih razreda iz člena 15(3) Direktive 94/57/ES, so na voljo v sistemu Sirenac. Objavijo se v okviru informacijskega sistema Equasis v čim krajšem času po zaključku inšpekcijskega pregleda ali razveljavitvi zadržanja.

ê 1999/97/ES člen 1 točka 2

3. Države članice in Komisija sodelujejo pri vzpostavitvi ustreznih tehničnih ukrepov iz odstavka 2.

4. Po potrebi se informacijski sistem Sirenac spremeni zaradi izpolnjevanja zgoraj navedenih zahtev.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 13 (prilagojeno)

Ö 2. Õ 5. Določbe tega člena ne vplivajo na nacionalno zakonodajo o odgovornosti.

ònovo

Člen 20

Črni seznam o delovanju upravljavcev ladij in družb

Komisija vsako leto sestavi in objavi črni seznam, ki prikazuje skladnost delovanja upravljavcev ladij in družb s postopki in merili, določenimi v Prilogi XV.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Člen Ö 21 Õ 16

Povračilo stroškov

1. Če inšpekcijski pregledi, navedeni v členih Ö 7 in 8 Õ 6 in 7, potrdijo ali odkrijejo pomanjkljivosti glede na zahteve konvencije, ki upravičujejo zadržanje ladje, vse stroške, ki se nanašajo na inšpekcijske preglede v nekem običajnem obračunskem obdobju, krije lastnik ladje ali upravljavec ali njegov zastopnik v državi pristanišča.

2. Vse stroške v zvezi z inšpekcijskimi pregledi, ki jih je izvedel pristojni organ države članice pod pogoji iz člena Ö 15(4) in člena 10, Õ 11(4), krije lastnik ali upravljavec ladje.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 14 (prilagojeno)

Ö 3. Õ 2a. Ob zadržanju Ö ladje Õ zaradi pomanjkljivosti ali odsotnosti veljavnih spričeval, kakor je določeno v členu 9 in Prilogi VI, nosita vse stroške, nastale v zvezi z zadržanjem v pristanišču, lastnik ali upravljavec ladje.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Ö 4. Õ 3. Zadržanje se ne odpravi, dokler stroški niso v celoti povrnjeni ali ni dano zadostno jamstvo za povračilo stroškov.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 15 (prilagojeno)

Člen Ö 22 Õ 17

Podatki za spremljanje izvajanja

ê2001/106/ES člen 1 točka 15 (prilagojeno)

Države članice predložijo Komisiji podatke, navedene v Prilogi Ö XVI Õ X, v presledkih, navedenih v omenjeni prilogi.

ònovo

Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi Komisiji zagotovijo poln in neomejen dostop do vseh podatkov, ki se obdelujejo v informacijskem sistemu iz člena 18(2).

Člen 23

Spremljanje izpolnjevanja določb in uspešnosti držav članic

Komisija za zagotovitev učinkovitega izvajanja te direktive in spremljanje splošnega delovanja režima pomorske inšpekcije Skupnosti v skladu s členom 2(b)(i) Uredbe (ES) št. 1406/2002 zbira potrebne podatke in opravlja obiske v državah članicah.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 15 (prilagojeno)

Člen Ö 24 Õ 18

Odbor

ê 2002/84/ES člen 4 točka 2 (prilagojeno)

1. Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) [16].

ê 2001/106/ES člen 1 točka 15

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, traja tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

Člen Ö 25 Õ 19

Postopek za spremembo Direktive

ê 2001/106/ES člen 1 točka 16 (prilagojeno)

Ta direktiva se lahko spremeni brez razširitve področja njene uporabe, v skladu s postopkom, določenim v členu Ö 24(2), Õ 18(2), zaradi:

ê2001/106/ES člen 1 točka 16 (prilagojeno)

ðnovo

(a) prilagoditve obveznosti, navedenih v členih razen številke 25 % iz odstavka 1 tega člena, v členih ð od 5 do 17 in od 19 do 22 ter ï ter prilogah, na katere se ti členi nanašajo, na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju te direktive, in ob upoštevanju razvoja v okviru Ö Pariškega memoranduma Õ MOU;

ê 95/21/ES (prilagojeno)

ðnovo

(b) prilagajanja prilog, da bi se upoštevale spremembe ð pravnih aktov Skupnosti o pomorski varnosti in zaščiti, ï konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij ustreznih mednarodnih organizacij in Ö Pariškega memoranduma, Õ MOU, ki so začele veljati;

ê 2002/84/ES člen 4 točka 3(a) (prilagojeno)

ðnovo

(c) posodabljanja seznama mednarodnih konvencij, ki so pomembne za namene te direktive, v členu 2(1) ð in spremembe opredelitev v njem ï.

ê 2002/84/ES člen 4 točka 3(b)

Spremembe mednarodnih instrumentov iz člena 2 se lahko po členu 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 izvzamejo s področja uporabe te direktive.

ònovo

Člen 26

Vključitev novega režima inšpekcijskih pregledov v pravne akte Skupnosti

V skladu s postopkom iz člena 24(2) se lahko sprejmejo dodatni ukrepi zaradi:

- določitve vrednosti glede na posamezni parameter tveganja. Uspešnost države zastave, elementi, ki se nanašajo na klasifikacijske zavode, in uspešnost družbe morajo imeti višjo vrednost od ostalih meril;

- določitve kombinacije parametrov tveganja za vsako posamezno stopnjo profila tveganja ladje;

- izdelave meril in postopkov glede na vrsto in obseg inšpekcijskih pregledov;

- Izdelave načel in modalitet glede obveznosti držav članic pri inšpekcijskem pregledu.

Komisija vsako leto preveri uporabo parametrov tveganja ladij in po potrebi v skladu s postopkom iz člena 24(2) predlaga prilagoditev parametrov na podlagi novih izkušenj ali glede na cilje, ki jih je treba doseči.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 17 (prilagojeno)

Člen Ö 27 Õ 19a

Ö Sankcije Õ Kazni

Države članice določijo sistem Ö sankcij Õ kazni za kršitev nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se te Ö sankcije Õ kazni izvajajo. Tako določene Ö sankcije Õ kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

ê2001/106/ES člen 3 (prilagojeno)

ðnovo

Člen 28

Pregled

Komisija pregleda izvajanje te direktive najpozneje ð v 18 mesecih po izteku roka za prenos te direktive. ï do 22. julija 2006. Ta pregled med drugim obsega število inšpektorjev pomorske inšpekcije v vsaki državi članici in število opravljenih inšpekcijskih pregledov, vključno z obveznimi razširjenimi pregledi.

Komisija sporoči ugotovitve pregleda Evropskemu parlamentu in Svetu in na podlagi pregleda določi, ali je treba predlagati spremembo direktive ali nadaljnjo zakonodajo na tem področju.

ê

Člen 29

Izvajanje in uradno obveščanje

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi […] in točkami […] Prilog […] [členi ali podrazdelki te direktive in točkami prilog, ki so bili vsebinsko spremenjeni v primerjavi s prejšnjo direktivo] s to direktivo, najpozneje v 18 mesecih po datumu, določenem v členu 31. Države članice takoj sporočijo Komisiji besedila navedenih predpisov ter primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

2. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Prav tako vključijo izjavo, da se sklici v veljavnih zakonih, uredbah in upravnih določbah na direktive, ki so bile razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Države članice določijo način sklicevanja in oblikujejo izjavo.

3. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

4. Poleg tega Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o napredku pri izvajanju direktive v državah članicah.

Člen 30

Razveljavitev

Direktiva 95/21/ES, kot je bila spremenjena z direktivami iz dela A Priloge XVII, se razveljavi z [datum začetka veljavnosti preoblikovane direktive] brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz dela B Priloge XVII v nacionalno zakonodajo.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi XVIII.

Člen 31

Začetek veljave

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Členi […] in točke […] iz prilog […] [členi ali podrazdelki te direktive in točke prilog, ki se v primerjavi s prejšnjo direktivo niso spremenile, se uporabljajo od [dan začetka veljave predelane direktive].

Člen 32

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik […] […]

ê 98/42/ES člen 1 točka 2 in Priloga točka 1 (prilagojeno)

PRILOGA I

Ö IZBIRA Õ LADIJ KI SE UPOŠTEVAJO ZA PREDNOSTNI INŠPEKCIJSKI PREGLED

(po členu 5(4) (2))

ò novo

A. Obveznosti pri inšpekcijskem pregledu

1. Pristojni organ zagotovi, da se opravi pregled vsake ladje v pristanišču ali na sidrišču, razen tistih, ki so bile izbrane za razširjeni inšpekcijski pregled, katerih ciljni faktor je nad 50 po inšpekcijski bazi podatkov, pod pogojem, da je pretekel najmanj en mesec od zadnjega inšpekcijskega pregleda, ki ga je opravila država članica ali država podpisnica Pariškega memoranduma.

2. Pri izbiri drugih ladij za pregled pristojni organi določijo naslednji prednostni vrstni red:

(a) prve ladje, izbrane za pregled, so tiste, ki so navedene v delu B.I. te priloge, ne glede na njihov ciljni faktor,

(b) ladje, navedene v delu B.II, se izberejo po padajočem vrstnem redu, ki je odvisen od prednostnega vrstnega reda, ki izhaja iz vrednosti njihovega razpona ciljnega faktorja, kakor je naveden v inšpekcijski bazi podatkov, pod pogojem, da je pretekel najmanj en mesec od zadnjega inšpekcijskega pregleda, opravljenega v pristanišču ali na sidrišču države članice ali države podpisnice Pariškega memoranduma.

3. Države članice ne opravijo inšpekcijskega pregleda ladij, ki jih je pregledala katera koli država članica Evropske unije ali podpisnica Pariškega memoranduma v zadnjih šestih mesecih, pod pogojem, da:

(a) ima ladja, razen ladij, primernih za razširjeni inšpekcijski pregled, ciljni faktor pod 7,

(b) pregled ladje nima absolutne prednosti v skladu z delom B.I,

(c) niso bile javljene pomanjkljivosti po zadnjem pregledu,

(d) ni upravičenih razlogov za izvedbo inšpekcijskega pregleda,

(e) ladja ni zajeta v odstavku 2(a).

4. Pregledi na ro-ro trajektih in visokohitrostnih potniških plovilih, ki jih opravi država gostiteljica v skladu s členom 6 in 8 Direktive 1999/35/ES[17], veljajo kot podrobnejši ali razširjeni inšpekcijski pregledi, kar je ustrezneje, in se kot takšni tudi vnesejo v inšpekcijsko bazo podatkov. V primeru pomanjkljivosti, ki očitno ogrožajo varnost, zdravje ali okolje, se ladja zadrži v skladu s členom 13.

B. Ladje, ki se upoštevajo za prednostni inšpekcijski pregled

ê 98/42/ES člen 1 točka 2 in Priloga točka 1 (prilagojeno)

ðnovo

Ö B. Õ I. GLAVNI RAZLOGI

Ne glede na vrednost ciljnega faktorja imajo absolutno prednost pri inšpekcijskem pregledu naslednje ladje:

1. Ladje, za katere so piloti ali pristaniške oblasti sporočili, da imajo Ö okvare Õ pomanjkljivosti, ki lahko škodujejo njihovi varni plovbi (na podlagi Direktive 93/75/EGS[18] in člena 13 te direktive) Ö ali grozijo z onesnaženjem okolja v skladu s členom 17 te direktive Õ.

2. Ladje, ki niso izpolnile ð ustreznih zahtev glede obveščanja, ï obveznosti, določenih v Direktivi 93/75/EGS ð navedenih v členu 6 te direktive, v Direktivi 2000/59/ES, Direktivi 2002/59/ES in, če je primerno, Uredbi (ES) št. 725/2004 ï.

3. Ladje, ki so bile predmet poročila ali obvestila druge države članice.

ònovo

4. Ladje, ki jih je država članica prijavila zaradi neizpolnjevanja Priporočila o plovbi skozi ožine v Baltiško morje iz prilog k Resoluciji MSC.138(76) IMO.

ê 98/42/ES člen 1 točka 2 in Priloga točka 1 (prilagojeno)

è1 1999/97/ES člen 1 točka 3 in Priloga točka 1(a)

ð novo

5. 4. Ladje, ki so bile predmet poročila ali pritožbe poveljnika, člana posadke ali katere koli osebe ali organizacije, ki ima upravičen interes za varno delovanje ladje, bivalne in delovne pogoje na ladji ali preprečevanje onesnaževanja, razen če zadevna država članica meni, da sta poročilo ali pritožba očitno neutemeljena.; identiteta osebe, ki predloži poročilo ali pritožbo, ne sme biti razkrita poveljniku ali lastniku zadevne ladje.

6. 5. Ladje, ki:

(a) so bile udeležene v trčenju, brodolomu ali so nasedle na poti v pristanišče;,

(b) so bile obtožene domnevne kršitve predpisov o raztovarjanju škodljivih snovi ali odplak;,

(c) so nenadzorovano ali nevarno manevrirale, pri čemer niso upoštevale predpisov med plovbo, ki jih je sprejela IMO, ali varne navigacijske prakse in postopkov;, ali

(d) so jih sicer upravljali na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje.

7. 6. Ladje, ki so bile ðpo zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma ï v preteklih šestih mesecih začasno izključene è1 ali umaknjene ç iz svojega razreda zaradi varnostnih razlogov.

ò novo

8. Ladje s spričevalom, ki ga je izdala organizacija, katere priznanje je bilo odvzeto v skladu s členom 9 Direktive XX/XX o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 19 (prilagojeno)

ð novo

Ö B. Õ II. GLOBALNI CILJNI FAKTOR

ð Pristojni organ izbere spodaj navedene ladje po padajočem vrstnem redu, ki je odvisen od prednostnega vrstnega reda, ki izhaja iz vrednosti njihovega razpona ciljnega faktorja, objavljenega v inšpekcijski bazi podatkov. ï Naslednje ladje se prednostno pregledajo.

1. Ladje, ki pristanejo v pristanišču države članice prvič ali po 12 ali prvič po več mesecih odsotnosti. Pri uporabi teh meril države članice upoštevajo prav tako tiste inšpekcijske preglede, ki so jih izvedle članice MOU. Če ni ustreznih podatkov za ta namen, države članice upoštevajo razpoložljive podatke v sistemu Sirenac Ö inšpekcijski bazi podatkov Õ in pregledajo tiste ladje, ki Ö niso vpisane v inšpekcijsko bazo podatkov Õ niso bile vpisane v Sirenacovo zbirko podatkov od začetka njene veljavnosti dne 1. januarja 1993.

2. Ladje, ki jih v preteklih šestih mesecih ni pregledala nobena država članica.

3. Ladje, katerih predpisana spričevala o ladijski konstrukciji in opremi, izdana v skladu s konvencijami, in klasifikacijska spričevala so izdale organizacije, ki niso priznane v skladu s pogoji Direktive Sveta 94/57/ES.

4. Ladje, ki plujejo pod zastavo države, Ö ki se zaradi odstotka zadržanj, izračunanega na podlagi inšpekcijskih pregledov iz zadnjih treh koledarskih let, zabeleženih v inšpekcijski bazi podatkov, uvrstijo Õ ki je na črniem seznamu, kakor je Ö določen Õ v letnem poročilu MOU.

5. Ladje, ki jim je bilo dovoljeno zapustiti pristanišče ð ali sidrišče ï države članice pod nekaterimi pogoji, in sicer:

(a) če odpravijo pomanjkljivosti pred izplutjem;

(b) če odpravijo pomanjkljivosti v naslednjem pristanišču njihovega postanka;

(c) če odpravijo pomanjkljivosti v 14 dneh;

(d) če so bili glede pomanjkljivosti določeni drugi pogoji.

Če so bili sprejeti ukrepi v zvezi z ladjo in če so bile pomanjkljivosti odpravljene, se to upošteva.

6. Ladje, pri katerih so bile zabeležene pomanjkljivosti pri prejšnjem inšpekcijskem pregledu, glede na število pomanjkljivosti.

7. Ladje, ki so bile zadržane v prejšnjem pristanišču ð ali na sidrišču ï.

8. Ladje, ki plujejo pod zastavo države, ki ni ratificirala vseh ustreznih konvencij iz člena 2 te direktive.

9. Ladje, ð ki so jih klasificirali klasifikacijski zavodi, katerih uspešnost je v tabeli „deležev zadržanj po klasifikacijskem zavodu v treh letih“, objavljeni v okviru Pariškega memoranduma, opredeljena kot „nizka“ ali „zelo nizka“. ï ki jih je klasifikacijski zavod uvrstil med ladje z nadpovprečnim odstotkom pomanjkljivosti.

ê 2001/106/ES člen 1 točka 19 (prilagojeno)

ð novo

10. Ladje iz kategorij, navedenih v Prilogi Ö VIII(B) Õ V(A).

11. Ladje, starejše od 13 let.

Pri določanju prednostnega vrstnega reda za pregled zgoraj navedenih ladij pristojni organ upošteva globalni ciljni faktor, prikazan v informacijskem sistemu Sirenac, v skladu z oddelkom I Priloge I MOU. Točke 5, 6 in 7 se uporabijo samo za preglede, izvedene v zadnjih 12 mesecih. Globalni ciljni faktor ne sme biti manjši od seštevka vrednosti, določenih za točke 3, 4, 8, 9, 10 in 11.

Vendar se Za namen člena Ö 8(3) Õ 7.4 se pri globalnem ciljnem faktorju ne upošteva točka 10.

ð Za namene postavk 4 in 9 začnejo seznami, določeni v okviru Pariškega memoranduma, veljati vsakokrat prvega julija v letu, ki sledi koledarskemu letu, na katerem temeljijo statistični podatki. ï

ò novo

PRILOGA II

Glavni elementi režima pomorske inšpekcije v Skupnosti (kakor je navedeno v členu 5(2))

Naslednji elementi se vključijo v režim pomorske inšpekcije v Skupnosti:

I. PROFIL TVEGANJA LADJE

Profil tveganja ladje se določi s kombinacijo naslednjih parametrov:

(a) Vrsta ladje

Tveganje je večje pri potniških ladjah, naftnih tankerjih in kemičnih tankerjih, ladjah za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora.

(b) Starost ladje

Tveganje je večje pri starejših ladjah.

(c) Uspešnost države zastave

(i) Tveganje je večje pri ladjah, ki plujejo pod zastavo države z visokim deležem zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma.

(ii) Tveganje je manjše pri ladjah, ki plujejo pod zastavo države z majhnim deležem zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma.

(iii) Tveganje je manjše pri ladjah, ki plujejo pod zastavo države, za katere je neodvisni pregled, opravljen v skladu s Kodeksom za izvajanje obveznih instrumentov IMO, pokazal upoštevanje ustreznih instrumentov.

(d) Priznane organizacije

(i) Tveganje je večje pri ladjah, ki so jim spričevalo izdale priznane organizacije, katerih uspešnost je glede na delež zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma nizka ali zelo nizka.

(ii) Tveganje je manjše pri ladjah, ki so jim spričevalo izdale priznane organizacije, katerih uspešnost je glede na delež zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma visoka.

(iii) Tveganje je manjše pri ladjah, ki so jim spričevalo izdale organizacije, priznane v skladu s pogoji iz Direktive Sveta 94/57/ES.

(e) Uspešnost družb

(i) Tveganje je večje pri ladjah tistih družb, katerih uspešnost je glede na ugotovljene pomanjkljivosti njenih ladij in glede na delež zadržanj v Evropski uniji in na območju podpisnic Pariškega memoranduma nizka ali zelo nizka.

(ii) Tveganje je manjše pri ladjah tistih družb, katerih uspešnost je glede na ugotovljene pomanjkljivosti njenih ladij in glede na delež zadržanj v Evropski uniji in na območju podpisnic Pariškega memoranduma visoka.

(f) Rezultati preteklih inšpekcijskih pregledov v Evropski uniji in na območju podpisnic Pariškega memoranduma.

(i) Tveganje je večje pri ladjah, ki so bile zadržane več kot enkrat.

(ii) Tveganje je manjše pri ladjah, ki v preteklih 36 mesecih niso bile zadržane in pri katerih je bilo ugotovljenih malo pomanjkljivosti.

Na podlagi parametrov tveganja iz prvega odstavka se določijo naslednji profili tveganja ladje.

- veliko tveganje

- standardno tveganje

- nizko tveganje

Pri določanju navedenih profilov tveganja se bolj upoštevajo parametri uspešnosti države zastave, priznane organizacije in družbe.

II. INšPEKCIJSKI PREGLED LADIJ

Na ladjah, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti, se v rednih časovnih presledkih izvajajo periodični inšpekcijski pregledi, v posebnih okoliščinah pa dodatni inšpekcijski pregledi.

1. Periodični inšpekcijski pregledi

Časovni presledki med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi se določijo na podlagi profila tveganja ladje. Časovni presledek med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi ladje z velikim tveganjem ne sme biti daljši od 6 mesecev. Časovni presledek med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi ladij z drugačnim profilom tveganja se podaljša skladno z zmanjšanjem tveganja.

Države članice opravijo periodični inšpekcijski pregled na:

- Kateri koli ladji s profilom velikega tveganja, ki v preteklih 6 mesecih ni bila pregledana v pristanišču Evropske unije ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma. Ladje z velikim tveganjem so primerne za inšpekcijski pregled od petega meseca dalje.

- Kateri koli ladji s standardnim profilom tveganja, ki v preteklih 12 mesecih ni bila pregledana v pristanišču Evropske unije ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma. Ladje s standardnim tveganjem so primerne za inšpekcijski pregled od desetega meseca dalje.

- Kateri koli ladji s profilom majhnega tveganja, ki v preteklih 36 mesecih ni bila pregledana v pristanišču Evropske unije ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma. Ladje z majhnim tveganjem so primerne za inšpekcijski pregled od štiriindvajsetega meseca dalje.

2. Dodatni inšpekcijski pregledi

Na naslednjih ladjah, pri katerih so nastopile posebne okoliščine, se inšpekcijski pregledi opravijo ne glede na obdobje od zadnjega periodičnega pregleda:

- Ladje, ki so bile po zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma začasno izključene ali umaknjene iz svojega razreda zaradi varnostnih razlogov.

- Ladje, s spričevalom, ki ga je izdala organizacija, katere priznanje je bilo odvzeto po zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma.

- Ladje, ki so bile predmet poročila ali obvestila druge države članice.

- Ladje, ki jih ni v inšpekcijski bazi podatkov.

- Ladje, ki:

- so bile udeležene v trčenju, brodolomu ali so nasedle na poti v pristanišče;

- so bile obtožene domnevne kršitve predpisov o raztovarjanju škodljivih snovi ali odplak ali

- so nenadzorovano ali nevarno manevrirale, pri čemer niso upoštevale predpisov med plovbo, ki jih je sprejela IMO, ali varne navigacijske prakse in postopkov;

- so jih sicer upravljali na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje, ali

- niso upoštevale priporočil o plovbi, ki jih je sprejela IMO.

- Ladje, za katere so piloti ali pristaniške oblasti poročali, da imajo okvare, ki lahko ovirajo njihovo varno plovbo ali grozijo z onesnaženjem okolja v skladu s členom 17 te direktive.

- Ladje, ki niso izpolnile ustreznih zahtev glede obveščanja, navedenih v členu 6 te direktive, v Direktivi 2000/59/ES, Direktivi 2002/59/ES in, če je primerno, Uredbi (ES) št. 725/2004.

- Ladje, ki so bile predmet poročila ali pritožbe poveljnika, člana posadke ali katere koli osebe ali organizacije, ki ima upravičen interes za varno delovanje ladje, bivalne in delovne pogoje na ladji ali preprečevanje onesnaževanja, razen če zadevna država članica meni, da sta poročilo ali pritožba očitno neutemeljena.

- Ladje, ki so bile pred več kot tremi meseci že zadržane.

- Ladje, pri katerih so bile javljene izrazite pomanjkljivosti.

- Ladje, pri katerih so bili javljeni problemi v zvezi s tovorom, zlasti s škodljivim in nevarnim tovorom.

- Ladje, ki so jih upravljali na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje.

3. Obseg inšpekcijskega pregleda

Periodični in dodatni inšpekcijski pregledi obsegajo pregled predhodno določenih delov ladij, odvisno od vrste ladje, vrste inšpekcijskega pregleda in ugotovitev s prejšnjih pregledov pomorske inšpekcije. Periodični inšpekcijski pregledi ladij z velikim tveganjem ali ladij, ki zaradi svoje vrste ali starosti pomenijo večje tveganje, in ponovni pregledi ladij, za katere je bila izdana odredba o zavrnitvi dostopa v skladu s Prilogo XII, se izvedejo temeljiteje.

V inšpekcijski bazi podatkov so navedeni elementi za določitev področij z večjim tveganjem, ki jih je treba preveriti ob vsakem inšpekcijskem pregledu.

III. OBVEZNOSTI DRžAV čLANIC PRI INšPEKCIJSKEM PREGLEDU

Države članice sorazmerno prispevajo svoj delež k uresničitvi cilja, da se inšpekcijski pregledi opravijo na vseh ladjah, primernih za inšpekcijske preglede, ki pristanejo v pristaniščih EU.

Država članica opravi sorazmerno število vseh inšpekcijskih pregledov, ki jih je treba opraviti na območju podpisnic Pariškega memoranduma. Ta sorazmerni delež temelji na številu posameznih ladij, ki pristanejo v pristaniščih zadevne države članice, deljeno s številom posameznih ladij, ki pristanejo v pristaniščih vseh držav članic.

Poleg tega se uspešnost države članice pri uresničevanju navedenega cilja ocenjuje na podlagi števila neopravljenih pregledov.

Po potrebi se vzpostavi mehanizem pravične porazdelitve inšpekcijskih pregledov med državami članicami.

ò novo

PRILOGA III

Najava

(kakor je navedeno v členu 6)

1. Upravljavec, agent ali poveljnik ladje, ki je v skladu s členom 8(1) primerna za razširjeni inšpekcijski pregled in je namenjena v pristanišče države članice, sporoči spodaj navedene informacije pristaniški oblasti ali organu ali službi, določeni za ta namen, vsaj tri dni pred pričakovanim vplutjem v pristanišče ali sidrišče ali pred izplutjem iz prejšnjega pristanišča ali sidrišča, če se pričakuje, da bo vožnja trajala manj kakor tri dni.

(a) identifikacija ladje (ime, klicni znak, identifikacijska številka IMO ali številka MMSI);

(b) predvideno trajanje postanka;

(c) za tankerje:

(i) oblika: enojni trup, enojni trup s SBT, dvojni trup,

(ii) stanje cistern za tovor in balast: polne, prazne, inertne,

(iii) prostornina in vrsta tovora;

(d) načrtovani postopki v namembnem pristanišču ali sidrišču (natovarjanje, raztovarjanje, drugo);

(e) načrtovani predpisani inšpekcijski pregledi in večja vzdrževalna dela ter popravila, ki se bodo izvedla v namembnem pristanišču ali sidrišču;

(f) datum zadnjega razširjenega inšpekcijskega pregleda na območju podpisnic Pariškega memoranduma.

2. Upravljavci, agenti ali poveljniki drugih ladij, namenjenih v pristanišče države članice, sporočijo svoj prihod v skladu s členom 4 Direktive 2002/59/ES.

3. Pristaniška oblast po prejemu zgoraj navedenih informacij te posreduje pristojnemu pomorskemu inšpekcijskemu organu. Kadar je mogoče, se uporabijo elektronska sredstva.

4. Postopki in formati, ki jih za namen te priloge razvijejo države članice, so v skladu ustreznimi določbami iz Direktive 2002/59/ES v zvezi z obveznostjo sporočanja.

ê 95/21/ES (prilagojeno)

PRILOGA Ö IVÕ II

SEZNAM SPRIČEVAL IN DOKUMENTOV

(po členu 7 6 (1))

ê 95/21/ES

1. Mednarodno izmeritveno spričevalo (1969).

2. – Spričevalo o varnosti potniške ladje;

- spričevalo o