4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Španija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, ki so določeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

1.Unija da Španiji na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 69 512 589 611 EUR. Znesek v višini 46 592 869 727 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se izračuna znesek za Španijo, ki je enak ali višji od tega zneska, je na voljo dodaten znesek v višini 22 919 719 884 EUR kot pravno prevzeta obveznost, od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Španije na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(61)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podporo je treba izplačati v obrokih, ko Španija zadovoljivo izpolni ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(60)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Španijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Španijo zdaj dati na voljo znesek za pravno obveznost do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti za sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(59)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Španije znašajo 69 528 050 000 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je poleg tega znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Španijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Španije, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Španijo.

(58)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila španski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in Prilogo V k njej, bi bilo treba v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija daje na voljo za izvajanje načrta v obliki nepovratne finančne podpore.

(57)Da bi zagotovili odgovornost ustreznih akterjev, je ključnega pomena, da se v izvajanje naložb in reform, vključenih v načrt, vključijo vsi zadevni regionalni in lokalni organi ter deležniki, vključno s socialnimi partnerji. Zagotavljanje širše odgovornosti za izvajanje načrta bi prispevalo k povečanju njegove učinkovitosti in pričakovanega dolgoročnega učinka. Uredba o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost priznava, da so regije in lokalni organi pomembni partnerji pri izvajanju reform in naložb. Za izvajanje načrta je Španija vzpostavila novo sektorsko konferenco za obnovo, preobrazbo in odpornost, namenjeno usklajevanju regij, lokalnih subjektov in centralne vlade. Poleg tega bi morale obstoječe sektorske konference na različnih političnih področjih podpirati izvajanje posebnih ukrepov v okviru svojih pristojnosti. V načrtu je poudarjeno, da bo pri končni zasnovi več ustreznih ukrepov, napovedanih v načrtu, kot sta reformi trga dela in pokojninskega sistema, opravljeno posvetovanje s socialnimi partnerji.

(56)V skladu s točko (q) člena 18(4) Uredbe (EU) 2021/241 načrt Španije za okrevanje in odpornost vključuje povzetek postopka posvetovanja, izvedenega za pripravo in izvajanje načrta. Španija je pri pripravi načrta izvedla ciljno usmerjena posvetovanja s socialnimi partnerji, deležniki in svetovalnimi sveti. Španija je uporabila tudi razpise za prijavo interesa, s katerimi se je obrnila na podjetja za načrtovanje naložb. Na podlagi teh razpisov so organi zbrali širok nabor predlogov, ki naj bi se uporabili kot podlaga za strateške projekte, podprte z načrtom.

(55)Španski načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki bi morali omogočiti napredek pri obstoječih čezmejnih ali večdržavnih projektih na področju prometa (TEN-T: železniške povezave na sredozemskem in atlantskem koridorju ter prek osrednjih Pirenejev) in digitalne povezljivosti (s podmorskimi kabli). Načrt vključuje tudi ukrepe, ki naj bi španskim podjetjem olajšali sodelovanje v morebitnih čezmejnih ali večdržavnih projektih, vključno z načrtovanimi pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa na področjih, kot so mikroprocesorji, vodik iz obnovljivih virov, varne satelitske komunikacije ter računalništvo v oblaku in računalništvo na robu naslednje generacije.

(54)Španija je zagotovila samooceno varnosti za naložbe v digitalne zmogljivosti in povezljivost v skladu s točko (g) člena 18(4) Uredbe (EU) 2021/241. V komponenti 15 (digitalna povezljivost) načrta je Španija pojasnila, da bo z reformama, predvidenima v okviru komponente, izvedla priporočilo Evropske komisije o povezljivosti in zakon o zahtevah za zagotovitev varnosti elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev 5G, ta zakon pa bo vključeval ključna priporočila iz sporočila Evropske komisije z dne 29. januarja 2020 z naslovom „Varna uvedba tehnologije 5G v EU – izvajanje nabora orodij EU“.

(53)Španija je predložila obsežne informacije o pričakovanem prispevku načrta k enakosti spolov in enakim možnostim za vse ter o vključevanju teh ciljev. Z načrtom za okrevanje in odpornost je veliko pozornosti posvečene uravnoteženi zastopanosti spolov, ki je eno od štirih medsektorskih področij ukrepanja v načrtu. V načrtu so različni ukrepi, ki neposredno vplivajo na zmanjševanje razlik med spoloma, kot so spodbujanje žensk za odločanje za specializirane poklice na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ukrepi za spodbujanje izvajanja načrtov za preglednost plačil in enakost spolov v podjetjih, povečanje ponudbe predšolske vzgoje in izobraževanja, naložbe v podporo podjetnicam ter vključevanje žensk iz ranljivih skupin v družbo in na trg dela.

(52)Načrt za okrevanje in odpornost predstavlja celovit in uravnotežen sveženj reform in naložb. Ukrepi v okviru komponent se medsebojno dopolnjujejo, vse komponente pa vključujejo sveženj dobro uravnoteženih reform in naložb. Poleg tega se ukrepi medsebojno podpirajo in dopolnjujejo tudi med različnimi komponentami. V načrtu je predlagan tudi obsežen sveženj reform, ki naj bi s krepitvijo sektorske ureditve in poslovnega okolja na splošno olajšale izvajanje vseh ukrepov iz načrta. Pričakuje se, da bo krepitev javnih institucij s svežnjem reform za izboljšano delovanje in interoperabilnost javne uprave olajšala učinkovito izvajanje reform in naložb ter okrepila odgovornost do civilne družbe. K fiskalnemu zdravju in vzdržnosti naj bi prispevali tudi ukrepi za podporo močnim institucijam in sistemom javnega sektorja. Dejstvo, da bi bilo treba številne reforme izvesti v prvih dveh letih načrta, in sicer med 1. januarjem 2021 in 31. decembrom 2022, bi moralo omogočiti učinkovito izvajanje naložb.

(51)V skladu s točko (k) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(50)Poleg tega bi bilo treba postopek in obliko informacij, ki jih morajo predložiti subjekti države, avtonomnih skupnosti in lokalnega javnega sektorja za spremljanje projektov in računovodenje izdatkov, ki se obračunajo za projekte v okviru načrta, določiti kot poseben mejnik, ki ga je treba izpolniti najpozneje ob predložitvi prvega zahtevka za plačilo.

(49)Španija je navedla, da se razvija integriran sistem za upravljanje mejnikov in ciljev ter poročanje o njih, da bi izpolnila posebne zahteve glede upravljanja in poročanja, opisane v načrtu. V skladu s točko (e) člena 20(5) Uredbe (EU) 2021/241 bi morala Španija ta ukrep izvajati zaradi skladnosti s členom 22 navedene uredbe in status njegovega izvajanja potrditi s prvim zahtevkom za plačilo z namenskim revizijskim poročilom. V poročilu je treba analizirati vse s tem povezane ugotovljene pomanjkljivosti in sprejete ali načrtovane popravljalne ukrepe.

(48)Sistem notranjega nadzora, opisan v načrtu za okrevanje in odpornost, temelji na trdnih procesih in strukturah, predhodno razvitih za spremljanje strukturnih skladov. Jasno opredeljuje akterje ter njihove vloge in odgovornosti za izvajanje nalog notranjega nadzora. Španski generalni državni nadzornik je revizijski organ, ki bo usklajeval tudi delo regionalnih organov. Generalni državni nadzornik in enote za notranji nadzor različnih organov so glavni akterji, odgovorni za nadzor in revizijo načrta. Na splošno so nadzorni sistem in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem in dajanjem na voljo podatkov o končnih upravičencih, zadostni za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotja interesov pri uporabi sredstev v okviru Uredbe (EU) 2021/241 ter za preprečevanje dvojnega financiranja iz navedene uredbe in drugih programov Unije. Vključiti bi bilo treba poseben mejnik, da se zagotovi uvedba integriranega informacijskega sistema, vključno z izpolnjevanjem obveznosti zbiranja in shranjevanja podatkov o končnih upravičencih, izvajalcih, podizvajalcih in dejanskih lastnikih v skladu s členom 22 navedene uredbe.

(47)V skladu s točko (j) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa zadostni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevali dvojno financiranje iz navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in uveljavljanje skladnosti s pravom EU, vključno instrumentov in orodij za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in navzkrižij interesov ter za zaščito finančnih sredstev Unije v skladu z Uredbo (EU) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(46)Španija je predložila posamezne ocene stroškov za vse naložbe in reforme s povezanimi stroški v načrtu za okrevanje in odpornost, pri čemer se je oprla na več virov. Ti med drugim vključujejo razpise za prijavo interesa, objavljene posebej za namene načrta, zunanje reference, ki so jih zagotovile mednarodne organizacije, in javna naročila za podobne storitve ali pretekle naložbe podobne narave. Posledično se ocene stroškov za večino ukrepov v načrtu štejejo za razumne. Španija je uporabila poenostavljene možnosti za izračun stroškov tako za pavšalne zneske kot tudi stroške na enoto. Generalni državni nadzornik je neodvisno potrdil razumnost znatnega deleža ocen stroškov v načrtu. Znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta je v skladu z naravo in vrsto predvidenih reform in naložb. Posledično se ocene stroškov za večino ukrepov v načrtu štejejo za verjetne. Španija je predložila dovolj informacij in dokazov, da se znesek ocenjenih skupnih stroškov ne krije z obstoječim ali načrtovanim financiranjem Unije. Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost so sorazmerni s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(45)V skladu s točko (i) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(43)Nacionalne ureditve za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost so določene v kraljevi uredbi-zakonu 36/2020 z dne 30. decembra o odobritvi nujnih ukrepov za posodobitev javne uprave in izvajanje načrta za okrevanje. Komisija za okrevanje, preobrazbo in odpornost, ki združuje vse ministre, pristojne za načrt, je odgovorna za politične smernice, predsedoval pa naj bi ji predsednik vlade. Novi generalni sekretariat za evropske sklade v okviru ministrstva za finance je odgovorni organ za načrt za okrevanje. Navedeni organ bi moral pripraviti zahtevke Komisiji za plačilo, ko organi, pristojni za doseganje ustreznih mejnikov in ciljev, izjavijo, da so bili ti doseženi, in ko generalni državni nadzornik poda razumno zagotovilo o njihovi izpolnitvi. Na splošno so mejniki in cilji jasni in realistični, predlagani kazalniki zanje pa so ustrezni, sprejemljivi in trdni. Poleg tega je zaporedje mejnikov in ciljev dovolj jasno, da omogoča plačila in spremljanje napredka, ter odraža močno usmerjenost v zgodnje izvajanje ukrepov, saj je večina mejnikov in ciljev zastavljena v obdobju med 1. januarjem 2021 in 31. decembrom 2023. Mejniki in cilji so pomembni tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni v skladu s členom 17(2) Uredbe. Zadovoljivo izpolnjevanje teh mejnikov in ciljev v daljšem časovnem obdobju je potrebno, da se upraviči zahtevek za izplačilo. Vzpostavljen naj bi bil integriran informacijski sistem, ki ga bodo souporabljale vse zadevne uprave.

(42)V skladu s točko (h) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki.

(41)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje številne naložbe, ki podpirajo inovacije ter krepijo posodabljanje in konkurenčnost industrije, zlasti MSP, da bi dosegli trajen učinek. Ukrepi bi morali Španiji pomagati pri hitrejšem uveljavljanju načel trajnosti in digitalizacije. Izvajanje naložb, predvidenih na teh področjih, v celoti bi lahko španska podjetja postavilo v boljši položaj za konkuriranje na trgih, ki bodo nastali po digitalnem in zelenem prehodu, privedlo do razogljičenja tradicionalne industrije ter spodbudilo novo učinkovito in trajnostno gospodarstvo. Po načrtu za okrevanje in odpornost se bo vlagalo v energijsko prenovo stavb v Španiji. Poleg tega naj bi načrt prispeval tudi k doseganju mednarodno dogovorjenih ciljev glede razogljičenja in kakovosti zraka z ukrepi za preoblikovanje urbanega okolja. Vsi ti ukrepi bodo po pričakovanjih podprli energijski prehod Španije in srednjeročno zmanjšali odvisnost od uvoza energije, hkrati pa zaščitili naravni kapital in ekosisteme. Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinsko obravnavo globoko zakoreninjenih teritorialnih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(40)Pričakuje se, da bodo reforme, opisane v načrtu, privedle do strukturnih sprememb v zadevnih politikah in upravi, zlasti s krepitvijo trga dela in posodobitvijo socialne zaščite ter izboljšanjem delovanja uprave, tudi z digitalizacijo. Kar zadeva trg dela, je v načrtu predstavljen širok nabor reform, namenjenih zmanjševanju brezposelnosti in segmentacije trga dela, tudi v javni upravi. Pričakuje se, da bodo imeli ti ukrepi trajen učinek, zlasti s spodbujanjem ustvarjanja kakovostnih delovnih mest in pomočjo pri zmanjševanju dolgoletne visoke stopnje brezposelnosti, hkrati pa prispevali k trajnostni krepitvi socialne kohezije. Načrt vključuje tudi ustrezne reforme na področju znanj in spretnosti, zlasti digitalnih, s posebnim poudarkom na izpopolnjevanju nizkokvalificiranih delavcev in preusposabljanju delovne sile v skladu s potrebami trga dela. Prizadevanja za posodobitev in večjo učinkovitost sistema socialne zaščite lahko trajno prispevajo k večji udeležbi na trgu dela, stabilizaciji prihodkov v gospodarskem ciklu, izboljšanju socialnega in gospodarskega vključevanja vseh ter zmanjšanju neenakosti. Digitalizacijo javne uprave bi morali spremljati ukrepi, ki zagotavljajo, da se za javne politike izvedejo ocene učinka in vrednotenja, tudi odhodkov. Poleg tega se pričakuje, da bodo predvidene reforme sistema javnega naročanja in insolvenčnega okvira podpirale učinkovitejše dodeljevanje sredstev in premoženja v državi.

(39)V skladu s točko (g) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri trajen učinek na Španijo (ocena A).

(38)Načrt vključuje naložbe za odpravo digitalnega razkoraka med mestnimi in podeželskimi območji ter za izkoriščanje polnega potenciala povezljivosti 5G. Predvidene so naložbe v vzpostavitev ultrahitrih širokopasovnih povezav na nekaterih območjih brez tovrstne infrastrukture, kot so podeželska območja ali zgodovinska mestna središča. Omrežje 5G naj bi se vzpostavilo v nekaterih delih vzdolž meje s Francijo in Portugalsko, vzdolž nekaterih delov glavnih nacionalnih prometnih koridorjev, na območjih, ki jih mobilni operaterji ne pokrivajo, in na nekaterih kritičnih žariščnih točkah, kot so poslovni parki, industrijska območja in v bližini osrednjih javnih služb. Podpora storitvam povezljivosti za ranljive skupine in MSP je namenjena povečanju deleža ljudi in podjetij z internetno povezavo. Načrt vključuje ukrepe za povečanje ravni digitalnih znanj in spretnosti prebivalstva, ciljno usmerjene ukrepe v izobraževalnem sistemu (kot so digitalizacija izobraževanja in usposabljanja učiteljev ter poklicnega izobraževanja) in naložbe v preusposabljanje in izpopolnjevanje delavcev in iskalcev zaposlitve. Poleg tega načrt vključuje podporo za digitalizacijo podjetij in vključevanje naprednih tehnologij ter posebno podporo za MSP z obsežno uvedbo „digitalnega nabora orodij“. Načrt vključuje tudi reforme in naložbe v napredna digitalna znanja in spretnosti, vključno z umetno inteligenco in kibernetsko varnostjo, ki naj bi po pričakovanjih povečali zaupanje v digitalne storitve in tehnologije ter pripomogli k trajnemu sprejetju teh naprednih digitalnih tehnologij. Načrt vključuje tudi celovit sveženj reform in naložb za izboljšanje digitalizacije v javni upravi na vseh ravneh, s posebnim upoštevanjem medsebojne povezljivosti in interoperabilnosti. Te zajemajo pravosodni sistem, davčno upravo, javne zavode za zaposlovanje, digitalno javno naročanje, javno zdravje, prometni sektor, ohranjanje ekosistemov in biotske raznovrstnosti, ohranjanje obalnih območij in gospodarjenje z vodami ter elektroenergetska omrežja.

(37)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje naložbe in reforme, za katere se pričakuje, da bodo imele dolgotrajen učinek na digitalno preobrazbo gospodarskega in socialnega sektorja ter znatno prispevale k reševanju izzivov, ki izhajajo iz digitalnega prehoda. Španija bo po pričakovanjih zlasti vlagala na področjih, kot so digitalna znanja in spretnosti, digitalizacija podjetij in vključevanje naprednih tehnologij v poslovni sektor. Horizontalne ukrepe, ki koristijo celotnemu gospodarstvu in prebivalstvu (kot je izboljšana povezljivost), dopolnjujejo ciljno usmerjeni ukrepi, ki obravnavajo posebne sektorje (kot so turizem, MSP, kultura in mediji) ali posebne segmente prebivalstva (kot so študenti, javni uslužbenci in brezposelni). Načrt vključuje uporabo sedmih strateških načrtov v okviru digitalne agende Španije do leta 2025: načrta za povezljivost, strategije za promocijo 5G, nacionalne strategije za umetno inteligenco, nacionalnega načrta za digitalna znanja in spretnosti, načrta za digitalizacijo javnih uprav, načrta za digitalizacijo MSP in španskega načrta za avdiovizualno vozlišče. Predvideni digitalni ukrepi upoštevajo digitalno strategijo EU, evropsko industrijsko strategijo, program znanj in spretnosti za Evropo, evropski steber socialnih pravic, evropski izobraževalni prostor in akcijski načrt za digitalno izobraževanje.

(36)V skladu s točko (f) člena 9(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri učinkovito prispevajo (ocena A) k digitalnemu prehodu ali obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Ti ukrepi prispevajo k digitalnemu cilju v znesku, ki predstavlja 28,2 % vseh dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih v skladu z metodologijo iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(35)Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za izboljšanje zakonodaje o ravnanju z odpadki, spremljajo pa ga naložbe, ki spodbujajo krožno gospodarstvo. Ukrepi so namenjeni tudi izboljšanju gospodarjenja z vodami z zmanjšanjem odtekanja odpadne vode in večjo ponovno uporabo vode. Z načrtom so predvidene tudi naložbe v zmanjševanje poplavne ogroženosti in prilagajanje na obalnih območjih, v obnovo in izboljšanje stanja podtalnice in vodonosnikov, v učinkovito rabo vode v kmetijstvu ter v zmanjševanje onesnaženosti z nitrati.

(34)Kar zadeva biotsko raznovrstnost, načrt vključuje ukrepe v skladu z novo strategijo EU za biotsko raznovrstnost, na primer za ohranitev dragocenih gozdnih ponorov ogljika z ukrepi za preprečevanje požarov in okrepljeno zaščito pred požari ter s povečanjem absorpcije CO2 z okrepljenimi ukrepi za trajnostno gospodarjenje z gozdovi. Naložbe v ohranjanje biotske raznovrstnosti v obsegu 50 000 hektarov do 30. junija 2026, vključno z mokrišči, in obnovo ekosistemov, s ciljem za obnovo ekosistemov v obsegu 30 000 hektarov do 31. decembra 2024, bi prav tako morale prispevati k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Ukrepi se nanašajo tudi na varstvo, ohranjanje in obnovo morskih in kopenskih ekosistemov ter njihove biotske raznovrstnosti. Poleg tega načrt podpira ekološko povezljivost in spodbuja zeleno infrastrukturo, tudi na mestnih območjih.

(33)Ukrepi iz načrta prispevajo k temu, da bo Španija do leta 2030 v sektorjih iz Uredbe (EU) 2018/842 o porazdelitvi prizadevanj dosegla cilj 26-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 2005, vključno s prometom, kmetijstvom, odpadki in zgradbami. Cilj naložb v trajnostno mobilnost je zmanjšati emisije iz prometa, tj. sektorja, v katerem emisije toplogrednih plinov še naprej najbolj naraščajo. Načrt bo prispeval k splošnemu cilju Španije, da do leta 2023 namesti od 80 000 do 110 000 polnilnih mest in doseže vozni park vsaj 250 000 priključnih električnih vozil. Zagotovil bo tudi spodbude za zasebna podjetja, da svoje vozne parke za potniški in tovorni promet nadomestijo s čistejšimi vozili. Poleg tega bo načrt omogočil vzpostavitev območij z nizkimi emisijami v občinah in spodbujal uporabo aktivnih načinov prevoza, kot sta kolesarjenje in hoja, ter izboljšal in spodbujal uporabo javnega mestnega prevoza, vključno z železnico, da bi prispeval k 35-odstotnemu zmanjšanju prometa z zasebnimi vozili do leta 2030 in manjšemu onesnaževanju zraka. Načrt vključuje tudi naložbe v preusmeritev tovornega prometa s ceste na železnico, vključno z dokončanjem 1 400 kilometrov atlantskega in sredozemskega koridorja TEN-T, naložbami za prehod vlečnih tirnih vozil na vodik ali električno energijo, razvojem vozlišč za prehajanje med različnimi oblikami prevoza in boljšimi železniškimi povezavami do pristanišč.

(32)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje reforme in naložbe, povezane z zelenim prehodom, s posebnim velikim prispevkom k podnebnim ciljem, ki izhajajo iz komponent o energijski prenovi na stanovanjskih in mestnih območjih, trajnostni mobilnosti in energiji iz obnovljivih virov. S finančnim prispevkom za Španijo bo tako mogoče prednostno financirati naložbe, potrebne za doseganje višjih podnebnih ciljev EU, po katerih naj bi neto emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšali za vsaj 55 % v primerjavi z letom 1990 in si prizadevali za podnebno nevtralnost EU do leta 2050, kot sta se začasno dogovorila Evropski parlament in Svet v okviru evropskih podnebnih pravil. Kar zadeva energijsko učinkovitost, je Španija v svojem celovitem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu za obdobje 2021–2030 kot prispevek k cilju na ravni EU predvidela zmanjšanje porabe primarne energije za 39,5 %. V načrtu za obnovo in odpornost je določen cilj za prenovo vsaj 355 000 posameznih stanovanj v okviru vsaj 510 000 ukrepov prenove, vsaj 600 hektarov mestnih območij, najmanj 40 000 stanovanjskih stavb in 690 000 m2 nestanovanjskih stavb, vsaj 26 000 m2 stavb v občinah in mestnih območjih z manj kot 5 000 prebivalci ter najmanj 1 230 000 m2 javnih stavb do 31. avgusta 2026. Naložbe v energetsko prenovo stanovanjskih stavb v načrtu predstavljajo pomemben delež javne podpore, predvidene v NEPN na tem področju. Prispevale bodo k cilju prihranka energije do leta 2030 in cilju iz NEPN v smislu števila stanovanj, ki se bodo prenovila. Vendar bodo še vedno potrebna dodatna javna sredstva za mobilizacijo skupnega obsega naložb, potrebnih za dosego cilja iz NEPN za leto 2030, in za zagotovitev razmeroma višjega faktorja finančnega vzvoda za privabljanje zasebnih naložb. Reforme in naložbe v energijo iz obnovljivih virov bi morale znatno povečati razvoj in uporabo obnovljivih virov energije v Španiji ter prispevati k doseganju cilja 42-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov do leta 2030, kot je določeno v NEPN. Načrt vključuje podporo inovativnim obnovljivim virom v industriji in stavbah (skoraj 4 GW) ter obnovljivim virom energije na otokih. Ukrepi v zvezi z elektroenergetsko infrastrukturo so namenjeni spodbujanju pametnih omrežij ter uvedbi ukrepov za prožnost in shranjevanje energije. V ta namen reforme predvidevajo vzpostavitev okvira, ki bo olajšal vključevanje obnovljivih virov energije v energetski sistem, uvedbo sistemov za shranjevanje energije ter upravljanje povpraševanja in storitve prilagodljivosti. Po načrtu se bo vlagalo tudi v vodik iz obnovljivih virov in prispevalo k splošnemu cilju Španije, da do leta 2030 namesti 4 GW zmogljivosti za elektrolizo vodika, namenjenih proizvodnji obnovljivega vodika, in do 200 polnilnih postaj za vodik. To bi moralo prispevati k razogljičenju sektorjev, v katerih je težko zmanjšati emisije, kot sta industrija in promet.

(31)V skladu s točko (e) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Španski načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe za podporo podnebnim ciljem v znesku, ki predstavlja 39,7 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih v skladu z metodologijo iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030 (NEPN).

(30)Z izbiro ukrepov, ki znatno prispevajo k okoljskim ciljem ali nimajo predvidljivega vpliva na okoljske cilje oziroma je ta vpliv nepomemben, je pričakovati, da številni ukrepi v načrtu že od samega začetka ne škodujejo bistveno, na primer na področjih izobraževanja in usposabljanja, trga dela, javne uprave ter kulture in športa. Ocena, podana za druge ukrepe, kaže, da so namenjeni zagotavljanju skladnosti z načelom, da se ne škoduje bistveno. Ti ukrepi vključujejo obsežne sheme podpore, ki zajemajo več sektorjev in dejavnosti, kot so raziskave, razvoj in inovacije, ter podporo industriji in MSP. Španija je predložila dokaze in zagotovila, s katerimi utemeljuje, da naj ukrepi ne bi bistveno škodovali nobenemu od šestih okoljskih ciljev, tj. blažitvi podnebnih sprememb, prilagajanju podnebnim spremembam, trajnostni rabi in varstvu vodnih in morskih virov, krožnemu gospodarstvu, preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Španija je predlagala izvajanje blažilnih ukrepov po potrebi oziroma je v zasnovo ukrepov vključila posebne elemente, da bi preprečila bistveno škodo, kar je treba zagotoviti z ustreznimi mejniki in cilji. To zlasti velja za ukrepe, ki podpirajo strateške projekte, med drugim obrate v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, posebne dejavnosti predelave odpadkov, namakanje za kmetijsko pridelavo in široke sheme podpore, ki zajemajo več sektorjev in dejavnosti.

(29)V skladu s točko (d) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem (ocena A) v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). Španija je v skladu z Uredbo (EU) 2021/241 in tehničnimi smernicami Evropske komisije za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno, predložila popolno oceno, po kateri se pričakuje, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem.

(28)V načrtu je predstavljenih več reform in naložb, ki bi lahko prispevale k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in akcijskega načrta, potrjenega na vrhu v Portu 7. maja 2021. Te vključujejo posebne ukrepe za izboljšanje zaposljivosti mladih, zmanjšanje deleža oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, in povečanje udeležbe otrok v predšolski vzgoji in varstvu ter ukrepe za krepitev socialne zaščite, kot je opisano zgoraj. Predvidene reforme na področju aktivnih politik trga dela vključujejo pregled spodbud za zaposlovanje, okrepitev izobraževanja odraslih ter reformo in digitalizacijo javnih zavodov za zaposlovanje. Te reforme dopolnjujejo reforme na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter digitalnih znanj in spretnosti, pričakuje pa se, da bodo izboljšale zaposljivost delavcev ter tako zvišale stopnjo zaposlenosti in zmanjšale stopnjo brezposelnosti. Španija pričakuje, da bo načrt srednje- in dolgoročno vodil k ustreznemu zmanjšanju dohodkovne neenakosti, in sicer na podlagi ustvarjanja delovnih mest in kakovosti delovnih mest, pravičnejše obdavčitve, učinkovitejše socialne zaščite in znatnih naložb v predšolsko vzgojo in izobraževanje, dolgotrajno oskrbo, socialne storitve in socialna stanovanja.

(27)Načrt za okrevanje in odpornost, ki ga je predložila Španija, vključuje ukrepe, namenjene obravnavi izzivov socialne kohezije, ki so bili opredeljeni v prejšnjih poročilih in priporočilih za Španijo ter se spremljajo s pregledom socialnih kazalnikov. Posebni ukrepi so namenjeni odpravi šibkih točk v sistemu socialne zaščite, kot so poenostavitev in izboljšanje pomoči za primer brezposelnosti, racionalizacija sistema dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki, in pregled sistema družinskih dajatev, da bi zmanjšali revščino otrok. Celovito izvajanje nacionalne sheme minimalnega dohodka, sprejete junija 2020, bi bilo treba podpreti s pilotnimi projekti za podporo socialno-ekonomskemu vključevanju upravičencev sheme. Poleg tega je cilj načrta okrepiti socialno kohezijo in sistem socialne zaščite z ohranjanjem kupne moči upokojencev skozi čas v skladu s praksami v drugih državah članicah.

(26)Reforme in naložbe, opisane v načrtu, bi lahko odpravile znatne šibke točke španskega gospodarstva, povezane z zunanjim sektorjem. Naložbe v raziskave in inovacije, preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile ter v podporo internacionalizaciji MSP lahko na primer povečajo konkurenčnost podjetij. Poleg tega lahko naložbe v obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost zmanjšajo uvoz energije. Načrt delno prispeva k odpravljanju obstoječih šibkih točk države s fiskalnega vidika. Predvidene politike za boj proti davčnim goljufijam in njihovo preprečevanje ter zagotavljanje učinkovitejše javne porabe, tudi z reformami na področju javnega naročanja, in obdavčitev naj bi po pričakovanjih postavile temelje za okrepitev fiskalnega okvira in okvira javnega naročanja. Pričakuje se tudi, da bo načrt učinkovito zmanjšal teritorialne razlike z reformami in naložbami za reševanje demografskih izzivov na podeželskih območjih in v majhnih občinah, kot so namenske naložbe za izboljšanje energijske učinkovitosti v občinah z manj kot 5 000 prebivalci, uvedba ultrahitrih širokopasovnih povezav, spodbujanje podjetništva na podeželskih območjih in podpiranje pravičnega prehoda na območjih, ki se spoprijemajo z izzivi zaradi prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo.

(25)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko po načrtu BDP Španije do leta 2024 narasel za 1,8 % do 2,5 %. Kombinacija naložb in reform, ki jih je predstavila Španija, bo predvidoma spodbudila gospodarsko rast prek več vzvodov, vključno z izboljšanjem skupne faktorske produktivnosti, povečanjem zmogljivosti na področju trgovine, izboljšanjem znanj in spretnosti, odpravo ovir za naložbe in večjo učinkovitostjo na trgu dela. H gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest naj bi največ prispevale reforme in naložbe na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti, digitalizacije, raziskav in inovacij.

(24)V skladu s točko (c) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter konvergenco v Uniji.

(22)Načrt vključuje tudi reformo pokojninskega sistema, katere namen je ohraniti njegovo ustreznost in dolgoročno vzdržnost. O nekaterih ukrepih, kot so revidirani sistem indeksacije, spodbude za poznejše upokojevanje in regulativne spremembe v zvezi s predčasnim upokojevanjem, bi bilo treba razpravljati v okviru socialnega dialoga. Končna zasnova teh in drugih reform, o katerih poteka razprava s socialnimi partnerji, kot je novi mehanizem za prožnost in stabilnost na trgu dela, bi morala biti združljiva s srednje- do dolgoročno fiskalno vzdržnostjo javnih financ.

(21)Za obravnavo izzivov na področju javnih financ načrt vključuje ukrepe za okrepitev upravljanja sistema za pregled porabe in zaveze za izvajanje reform, ki izhajajo iz prejšnjih pregledov porabe, in reforme davčnega sistema. Slednjo bi bilo treba izvesti po tem, ko bo odbor davčnih strokovnjakov izdal priporočila glede tega, kako izboljšati vzdržnost javnih financ in učinkovitost. V tem okviru bi bilo treba pregledati sistem družinske podpore, da bi se izboljšala njegova učinkovitost. Poleg tega načrt vključuje pomembne ukrepe na področju zdravstvenega varstva, vključno z naložbami v visokotehnološko opremo, v podporo obravnavi priporočil za posamezno državo glede odpornosti in zmogljivosti zdravstvenega sistema.

(20)Pričakuje se, da bodo javne naložbe iz načrta mobilizirale zasebne naložbe v več sektorjih, vključno s trajnostno in čisto energijo in prometom, prenovo stavb, agroživilskim sektorjem, ribištvom ter zdravstvenimi in ključnimi digitalnimi tehnologijami, s čimer bodo prispevale k obravnavi priporočil za posamezno državo na področju naložb. Pričakuje se, da bodo reforme, kot je zakon o ustanavljanju in rasti podjetij, ki naj bi spodbudile kulturo pravočasnih plačil ter odpravile nepotrebne in nesorazmerne regulativne ovire, izboljšale poslovno okolje. Medtem je namen sprejetja nacionalne strategije za javna naročila povečati učinkovitost javnega naročanja. Načrt naj bi poleg drugih ukrepov prispeval tudi k učinkovitejšim politikam na področju raziskav in inovacij, in sicer z ukrepi, namenjenimi okrepitvi upravljanja raziskav in inovacij na vseh ravneh ter reorganizaciji javnih raziskav, ki se izvajajo v sistemu univerz in v javnoraziskovalnih organizacijah. Namen ukrepov je tudi okrepiti usklajevanje med različnimi ravnmi upravljanja, vključno z zagotavljanjem interoperabilnosti med platformami IT centralne in regionalne uprave.

(19)Načrt vključuje reformo za nadaljnje izboljšanje zasnove nacionalnega sistema za zagotavljanje minimalnega dohodka in predvideva naložbe v pilotne projekte, ki podpirajo socialno vključevanje upravičencev na trg dela prek aktivacijskih poti. Cilj obeh ukrepov je obravnavati ustrezno priporočilo za posamezno državo. Druge reforme, kot so novi zakon o družinah, posodobitev socialnih storitev ter poenostavitev in izboljšanje pomoči za primer brezposelnosti, naj bi po pričakovanjih podpirale obravnavo dolgoletnih priporočil za posamezno državo o socialnih politikah.

(18)Namen 135 000 novoustvarjenih mest za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter formalne akreditacije poklicnih znanj in spretnosti, pridobljenih z delovnimi izkušnjami in neformalnim usposabljanjem, ter drugih naložb in reform na področju znanj in spretnosti je prispevati k zagotavljanju znanj in spretnosti ter kvalifikacij, pomembnih za trg dela, ki bi morali spremljati zeleni in digitalni prehod države. Na področju izobraževanja je cilj vzpostavitve 1 000 storitvenih enot za podporo ranljivim učencem in izvajanju programa za podporo in usmerjanje učencev z nizko uspešnostjo preprečiti zgodnje opuščanje šolanja. Poleg tega se pričakuje, da se bo dostop do digitalnega izobraževanja znatno izboljšal z naložbami v naprave ter znanja in spretnosti, pa tudi z razvojem spletnih tečajev.

(17)Več reform trga dela iz načrta je še vedno odvisnih od izida procesa socialnega dialoga in njihovo končno zasnovo je zato treba še določiti. Te reforme bi morale biti del celovitega svežnja, ki podpira ustvarjanje in prerazporejanje delovnih mest ter obravnava segmentacijo trga dela. V mejnikih bi bilo treba določiti, da bi bilo treba te reforme izvesti ob upoštevanju socialnega dialoga in v sklopu celovitega pristopa, ki bi uravnotežil potrebo po prožnosti in varnosti na trgu dela. To velja zlasti za novi mehanizem za prilagodljivost in stabilizacijo ter za reformo kolektivnih pogajanj.

(16)Na podlagi izkušenj, pridobljenih s shemami skrajšanega delovnega časa, je cilj načrta tudi vzpostavitev novega mehanizma za prilagodljivost in stabilizacijo, da se zagotovita notranja prožnost za podjetja in stabilnost za delavce ob cikličnih ali strukturnih pretresih, s posebnim poudarkom na usposabljanju. Mehanizem bi moral zagotoviti učinkovito izpopolnjevanje in preusposabljanje ter olajšati prostovoljno mobilnost delavcev v podjetjih in med njimi, da bi se obravnavalo priporočilo za posamezno državo o ohranjanju delovnih mest.

(15)Načrt vključuje zakonodajne reforme za zmanjšanje uporabe pogodb o zaposlitvi za določen čas v zasebnem in javnem sektorju, tudi s poenostavitvijo nabora pogodb in posplošitvijo uporabe pogodb o zaposlitvi za nedoločen čas. Pri reformah in naložbah na področju aktivnih politik trga dela bi bilo treba dati prednost ranljivim skupinam, zlasti z akcijskim načrtom za boj proti brezposelnosti mladih in racionalizacijo spodbud za zaposlovanje. Te ukrepe bi bilo treba podpreti z digitalizacijo javnih zavodov za zaposlovanje, da bi zagotovili učinkovitejšo podporo iskalcem zaposlitve in delavcem v prehodnem položaju.

(14)Načrt vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkoviti obravnavi vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Španijo v okviru evropskega semestra leta 2019 in 2020, zlasti na področju zaposlovanja, kot so segmentacija trga dela, aktivne politike trga dela in zmogljivost javnih zavodov za zaposlovanje, na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti, kot so zgodnje opuščanje šolanja ter ustrezna znanja in spretnosti za trg dela, vključno z digitalnimi, na področju socialnih politik, kot so sistemi za zagotavljanje minimalnega dohodka, pomoč v primeru brezposelnosti in družinska podpora, na področju naložb, kot so zeleni in digitalni prehod, strateški sektorji ter raziskave in inovacije, na področju poslovnega okolja, kot sta zakon o enotnosti trga, zapoznela plačila in okvir za insolventnost, ter na področju javne uprave in javnega naročanja.

(13)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta Španije, ne glede na to, da se je država članica na splošno ustrezno in zadostno odzvala na nujno potrebo po podpori gospodarstvu s fiskalnimi sredstvi v letih 2020 in 2021, v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. Poleg tega priporočilo za zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ni več relevantno zaradi izteka ustreznega proračunskega obdobja in aktivacije splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast v marcu 2020 v okviru krize zaradi pandemije.

(12)V skladu s točko (b) člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezno državo za Španijo, vključno s fiskalnimi vidiki, in priporočilih v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(11)Več komponent načrta bi moralo podpirati steber o zdravstveni, gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti. Komponente za okrepitev zdravstvenega sistema in posodobitev javne uprave so na primer namenjene krepitvi odpornosti na teh dveh področjih, medtem ko so reforme za posodobitev davčnega sistema, vključno z učinkovitejšim preprečevanjem davčnih goljufij, in učinkovitejšo porabo sredstev namenjene okrepitvi ekonomske in socialne odpornosti. Drugi ukrepi krepijo zmogljivost države, da ohrani svoj naravni kapital in se odzove na naravne nesreče. Steber politik za naslednjo generacijo je podprt z ukrepi v izobraževalnem sistemu (kot je razširitev ponudbe predšolske vzgoje in varstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja), na področju digitalnih znanj in spretnosti (kot so ukrepi za odpravo digitalne vrzeli za ranljive študente) in na trgu dela (kot je nov akcijski načrt za boj proti brezposelnosti mladih). Prav tako predvideva odobritev zakona o raznolikosti družin, ki vključuje pregled družinskih dajatev s ciljem zmanjšanja revščine otrok.

(10)Večina komponent načrta naj bi prispevala k stebru pametne, trajnostne in vključujoče rasti s številnimi ukrepi, namenjenimi krepitvi konkurenčnosti in produktivnosti ter spodbujanju raziskav, razvoja in inovacij. Pomembne komponente na področju pametne, trajnostne in vključujoče rasti vključujejo tiste, ki se nanašajo na industrijsko politiko, podporo MSP, podporo turističnemu sektorju in podporo raziskavam, razvoju in inovacijam. Pričakuje se, da bo osemnajst od tridesetih komponent načrta posebej prispevalo k stebru socialne in teritorialne kohezije, in sicer z ukrepi za krepitev medregionalne trajnostne mobilnosti, izobraževalnih priložnosti na podeželskih območjih z digitalnimi sredstvi, naložb v socialna stanovanja, posodobitev in krepitev socialnih storitev in politik vključevanja ter posodobitev aktivnih politik trga dela. Pričakuje se, da bodo ukrepi za razširitev uporabe pogodb o zaposlitvi za nedoločen čas na trgu dela ali za pravičnejšo obdavčitev pozitivno vplivali na socialno kohezijo. Da bi nadgradili steber teritorialne kohezije iz člena 3 Uredbe, bi moral biti cilj izvajanja instrumenta zmanjšanje razlik med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi v Španiji. V skladu s členom 349 PDEU je treba posebno pozornost nameniti prispevku mehanizma za okrevanje in odpornost k razvoju Kanarskih otokov, najbolj oddaljene regije EU s stalnimi težavami, ki jih je treba obravnavati s prilagojenimi ukrepi.

(9)Zeleni in digitalni steber sta skupaj s socialno in teritorialno kohezijo ter uravnoteženo zastopanostjo spolov ključni medsektorski področji ukrepanja v načrtu ter temeljita na ustreznih reformah in naložbah. Zelene komponente načrta med drugim vključujejo ustrezne ukrepe za podporo trajnostni mobilnosti, prenovi stavb, biotski raznovrstnosti (vključno s preoblikovanjem agroživilskega in ribolovnega sistema ter ohranjanjem ekosistemov, ki vključuje prilagajanje podnebnim spremembam), krožnemu gospodarstvu, gospodarjenju z vodnimi viri in ravnanju z odpadki, energetski in prometni infrastrukturi ter obnovljivim virom energije, vključno z obnovljivim vodikom. Zeleni prehod je prisoten v celotnem načrtu, od področij, kot je posodobitev fiskalnega sistema (ki vključuje ukrepe za okoljski davek), do ukrepov za podporo znanjem in spretnostim ter delovnim mestom za zeleni prehod. Kar zadeva digitalni steber, načrt za okrevanje in odpornost vključuje številne komponente, ki naj bi neposredno prispevale k digitalni preobrazbi države s trajnim učinkom. Z znatnimi naložbami naj bi bili podprti digitalna infrastruktura (vključno s povezljivostjo, kibernetsko varnostjo in 5G), proces digitalizacije in posodobitve industrije, vključno z MSP, digitalizacija javne uprave, vključno s pravosodjem in zdravstvenim sistemom, ter pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti (vključno s formalnim izobraževanjem, poklicnim izobraževanjem ter usposabljanjem in vseživljenjskim učenjem).

(8)V skladu s točko (a) člena 19(3)Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) pomeni celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241 ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(7)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Zato bo približno tretjina učinka instrumenta na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(6)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da se podpre okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(5)Španija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Ta predložitev je sledila postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Nacionalna odgovornost za načrte za okrevanje in odpornost podpira njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je v skladu s členom 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(4)[V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je bilo državam članicam euroobmočja priporočeno, naj ukrepajo, tudi prek načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter nadalje povečale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. V priporočilu Sveta je bila priporočena tudi okrepitev nacionalnih institucionalnih okvirov, zagotovitev makrofinančne stabilnosti ter dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU) in okrepitev mednarodne vloge eura.] [Če priporočilo Sveta do sprejetja direktive o gradbenih proizvodih ne bo sprejeto, izbrišite uvodno izjavo].

(3)Komisija je 2. junija 2021 za Španijo objavila poglobljeni pregled v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Na podlagi opravljene analize je Komisija ugotovila, da v Španiji obstajajo makroekonomska neravnotežja, zlasti šibke točke čezmejnega pomena v zvezi z visokim zunanjim in notranjim dolgom, tako javnim kot zasebnim, v razmerah visoke stopnje brezposelnosti.

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Španijo naslovil priporočila. Svet je na področju javnih financ priporočil, naj se ohrani vzdržnost pokojninskega sistema, okrepita fiskalni okvir in okvir javnega naročanja na vseh ravneh upravljanja, sprejmejo vsi potrebni ukrepi za učinkovit odziv na pandemijo ter okrepitev odpornosti in zmogljivosti zdravstvenega sistema, ohrani gospodarstvo in podpre okrevanje, ki bo sledilo, ko gospodarske razmere to dopuščajo, pa naj se izvajajo fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnega srednjeročnega fiskalnega položaja in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb. Na področju zaposlovanja je Svet priporočil, naj se pospeši prehod na pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas, podpre zaposlovanje z ureditvami za ohranjanje delovnih mest, učinkovitimi spodbudami za zaposlovanje in razvojem znanj in spretnosti ter okrepi zmogljivost zavodov za zaposlovanje in socialnih služb, pa tudi varstvo za primer brezposelnosti, zlasti za netipične oblike zaposlitve. Na področju izobraževanja ter znanj in spretnosti je Svet priporočil, naj se izboljša dostop do digitalnega učenja, zmanjša zgodnje opuščanje šolanja, izboljšajo rezultati izobraževanja ter okrepi sodelovanje med izobraževalnimi ustanovami in gospodarstvom, da bi se izboljšalo zagotavljanje znanj in spretnosti ter kvalifikacij, pomembnih za trg dela, zlasti na področju informacijske in komunikacijske tehnologije. Na področju socialnih politik je Svet priporočil izboljšanje podpore družinam, odpravo vrzeli v pokritosti s sistemi za zagotavljanje minimalnega dohodka in zmanjšanje razdrobljenosti nacionalne pomoči za brezposelnost. Na področju naložb je Svet Španiji priporočil, naj daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom, spodbuja zasebne naložbe ter usmeri naložbe v zeleni in digitalni prehod, zlasti v spodbujanje raziskav in inovacij, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, energetsko infrastrukturo in medsebojne povezave s preostalo Unijo, infrastrukturo za železniški tovorni promet, gospodarjenje z vodo in ravnanje z odpadki ter trajnostni promet. Na področju poslovnega okolja je Svet priporočil nadaljnje izvajanje zakona o enotnosti trga in zagotovitev učinkovitega izvajanja ukrepov za zagotavljanje likvidnosti MSP ter samozaposlenim, tudi z izogibanjem zamudam pri plačilih. Na področju javne uprave je Svet Španiji priporočil, naj izboljša usklajevanje med različnimi ravnmi upravljanja. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bil v zvezi s posebnim priporočilom dosežen znaten napredek pri sprejemanju vseh potrebnih ukrepov, v skladu s splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast, za učinkovit odziv na pandemijo, ohranjanje gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo.

(1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Španije. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Španije znašal 84,8 % povprečja EU. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Španije v letu 2020 zmanjšal za 10,8 %, v letih 2020 in 2021 pa naj bi se kumulativno zmanjšal za 5,6 %. Dlje prisotni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo visoko stopnjo brezposelnosti in velik delež delavcev s pogodbami o zaposlitvi za določen čas, velik zunanji, zasebni in javni dolg, strukturno nizko rast produktivnosti in pomanjkanje naložb.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost, zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 16.6.2021 COM(2021) 322 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Španijo {SWD(2021) 147 final}



PRILOGA

ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1.Opis reform in naložb A. KOMPONENTA 1: NAČRT TRAJNOSTNE, VARNE IN POVEZANE MOBILNOSTI V URBANEM IN METROPOLITANSKEM OKOLJU Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost obravnava izzive v zvezi s kakovostjo zraka, ki vplivajo predvsem na velika metropolitanska območja in so leta 2018 v Španiji povzročili več kot 20 000 prezgodnjih smrti. Glavni cilj reform in naložb v tej komponenti je prehod na čisto, varno in pametno mobilnost v mestih. Posebni cilji te komponente so: ·pospešitev izvajanja območij z nizkimi emisijami v vseh občinah z več kot 50 000 prebivalci in prestolnicami v provinci ter prodor električne mobilnosti; ·spodbujanje aktivne mobilnosti in drugih ukrepov za zmanjšanje uporabe osebnih avtomobilov; ·digitalna in trajnostna preobrazba sektorja javnega prevoza kot resnična alternativa uporabi zasebnih vozil; ·izboljšanje kakovosti in zanesljivosti železniških storitev na kratkih razdaljah, da se poveča njihova učinkovita uporaba v velemestnih okoljih na škodo zasebnega vozila; ·optimizacija upravljanja prometa in lažje sprejemanje odločitev za spodbujanje čistejše mobilnosti. Komponenta obravnava priporočilo za posamezne države o spodbujanju javnih in zasebnih naložb ter spodbujanju zelenega prehoda ( priporočilo za posamezne države št. 3 2020), spodbujanju naložb v inovacije in energijsko učinkovitost ( priporočilo za posamezne države št. 3 2019) ter krepitvi sodelovanja na različnih ravneh upravljanja ( priporočilo za posamezne države št. 4 2019). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (v nadaljnjem besedilu: NSH) (2021/C58/01). A.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 (C1.R1) – Načrt za polnjenje in krepitev infrastrukture električnih vozil Cilj tega ukrepa je okrepiti operativni in regulativni okvir, ki bo olajšal postavitev polnilne infrastrukture za spodbujanje uporabe električnih vozil. Reforma obsega sprejetje naslednjega regulativnega okvira, katerega cilj je odpraviti ovire, ki trenutno ovirajo razširjanje polnilnih mest: -Kraljevi odlok, ki ureja javno dostopne storitve zaračunavanja pristojbin in zagotavlja pravilno in zanesljivo delovanje nameščenih postaj; -Kraljevi zakonski odlok 23/2020 z dne 23. junija 2020, ki je prispeval k pospešitvi obdelave polnilne infrastrukture z navedbo, da so polnilnice z močjo nad 250 kW v javno korist;

-Odredba TMA/178/2020 o zmanjšanju upravnega bremena za odobritev in postavitev naprav za polnjenje električne energije na bencinskih črpalkah; -spremenjeni tehnični gradbeni predpisi, ki povečujejo minimalne količine infrastrukture za polnjenje električnih vozil v stanovanjskih in terciarnih parkiriščih, kar presega minimalne zahteve iz direktive o energetski učinkovitosti stavb, ter -spremenjeni nizkonapetostni elektrotehnični predpis, ki vključuje obveznosti za polnilno infrastrukturo na parkiriščih, ki niso povezana s stavbo. Reforma se izvede do 30. junija 2022. Reforma 2 (C1.R2) – Zakon o mobilnosti in financiranju prometa Cilj tega ukrepa, ki se izvaja z zakonom, je zagotoviti regulativni okvir, ki podpira prenovljeno politiko mobilnosti v Španiji in temelji na izboljšani trajnosti in digitalni razsežnosti. Zakon določa vsaj: ·vzpostavitev plačilnega mehanizma za uporabo državnih cest, ki bo uveden leta 2024 v skladu z načelom „plača povzročitelj obremenitve“. Cilj takega ukrepa je internalizirati zunanje stroške cestnega prometa, s čimer bi se ustvarile spodbude za večjo učinkovitost v tem sektorju in zmanjšale emisije toplogrednih plinov; ·številne obveznosti in metodološke smernice, ki se uporabljajo za občine in podjetja določene velikosti, da se spodbudi izvajanje načrta za trajnostno mobilnost v mestih oziroma trajnostnih programov mobilnosti, povezanih z delom; ·vzpostavitev mehanizma za povečanje strogosti pri načrtovanju infrastrukture v skladu s priporočili, ki jih je izdal neodvisni fiskalni organ (Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal, AIReF), vključno z razmisleki o trajnosti ter analizi socialnih stroškov in koristi; ·vzpostavitev predvidljivega sistema financiranja mestnega prometa med občinami v državi na podlagi enotnih meril za razdelitev državnih sredstev; ·uvedba regulativnega peskovnika za inovacije v sektorju mobilnosti in prometa ter njihov vstop na trg; ·izboljšanje upravljanja v skladu s priporočili AIReF z vzpostavitvijo (i) nacionalnega sistema mobilnosti za spodbujanje usklajevanja in sodelovanja med tremi teritorialnimi upravami, pristojnimi za promet in mobilnost; (ii) višji svet za promet in mobilnost kot organ za svetovanje, razpravo in vključevanje proizvodnih sektorjev, akademskih krogov in civilne družbe v opredelitev prometnih politik in politik mobilnosti; ter (iii) integrirano informacijsko platformo za promet in mobilnost, ki bo združevala informacije različnih uprav in zunanjih virov o prometu in mobilnosti. To bo upravam omogočilo, da optimizirajo oblikovanje javnih politik in izboljšajo svoje zmogljivosti za odzivanje na krize in izredne razmere. Ukrep se objavi v uradnem listu do 31. decembra 2023. Naložba 1 ( C1.I1) – območja z nizkimi emisijami ter preoblikovanje mestnega in metropolitanskega prometa Cilj tega ukrepa je spodbujati trajnostno in digitalno preobrazbo prometnih storitev, da bi prispevali k zmanjšanju uporabe zasebnih vozil v mestnih okoljih za 35 % do leta 2030. Ukrep zajema tudi spodbude za prehod podjetij, ki zagotavljajo prevozne storitve, na čistejše vozne parke potniškega in tovornega prometa. To naložbo izvajajo lokalni organi, avtonomne skupnosti ter Ministrstvo za promet, mobilnost in mestno agendo (MITMA). Naložbeni projekti, ki naj bi jih izvedle avtonomne skupnosti, se lahko nanašajo na: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza, da se dosežejo cilji direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (c) digitalizacijo javnega prevoza, njegovim upravnim upravljanjem in izboljšanjem njegove dostopnosti; (d) ukrepi za dajanje prednosti kolektivnemu prometu in aktivni mobilnosti, vključno z infrastrukturo za kolesarjenje in voznimi pasovi za pešce; (e) spodbujanje prodora novih brezemisijskih tehnologij v prometu v Španiji; (f) parkirišča za odvračanje zunaj teh občin in glavnih mest province, da se zmanjša promet, ki vstopa v mestno središče, in (g) razširitev ali posodobitev železniškega prometnega sistema (npr. podzemne železnice ali železnice); (h) projekte digitalizacije, ki dopolnjujejo ukrepe za podporo trajnostni mobilnosti, vključno z informacijskimi sistemi v realnem času o storitvah javnega prevoza, mobilnosti kot storitvi, projektih za izboljšanje intermodalnega ali medsektorskega izdajanja vozovnic, projektih za podporo upravljanju prometa in mobilnosti ter analizi informacij za povečanje učinkovitosti prometnega sistema in (i) vseh drugih projektov, ki: i. prispevajo k izboljšanju kakovosti zraka, zlasti na mestnih območjih, ii. spodbujajo zmanjšanje uporabe zasebnega prevoza v mestnih in velemestnih območjih ter iii. spodbujajo uporabo javnega prevoza ali iv. spodbude za aktivno in zdravo mobilnost. Projekti lokalnih organov bodo obsegali na primer: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza, da se dosežejo cilji direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistvenoo“ (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (c) digitalizacijo javnega prevoza, njegovim upravnim upravljanjem in izboljšanjem njegove dostopnosti; ter (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno razvrščanje skupinskega prevoza in aktivne mobilnosti. Ta pomoč se dodeli občinam z več kot 50 000 prebivalci in prestolnicami v provinci, pod določenimi pogoji pa se lahko dodeli tudi občinam z od 20 000 do 50 000 prebivalci. Naložbeni projekti MITMA naj bi se začeli ukvarjati s humanizacijo in organizacijo prometa na mestnih cestah v njegovi pristojnosti. Naložbe prispevajo k spodbujanju mobilnosti pešcev in kolesarjev ter drugih novih oblik mobilnosti (skuterjev) ali k zmanjšanju avtomobilskih prostorov in hitrosti vozil, da bi zmanjšali emisije v zrak in obremenitev s hrupom.

Spodbude za preoblikovanje potniških in tovornih voznih parkov prevoznih podjetij so sestavljene iz naslednjih linij pomoči: (a) pomoč za nakup brezemisijskih in nizkoemisijskih potniških in tovornih vozil; (b) pomoč za vzpostavitev infrastrukture za dovod goriva za gospodarska vozila z alternativnimi gorivi (električnimi gorivi, utekočinjenim zemeljskim plinom, SZP in biometanom); (c) pomoč podjetjem za nakup ali prilagoditev priklopnikov in polpriklopnikov intermodalnemu prevozu ter (d) pomoč podjetjem za razrez starih vozil. Pričakuje se, da ta ukrep ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepa in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). Zlasti podpora za linijo pomoči (a) zajema le nizkopodne električne avtobuse in avtobuse z nizkim dnom (kategoriji M2 in M3, običajno mestni in primestni avtobusi); „visokopodni“ avtobusi, vključno z UZP/SZP, hibridnimi, električnimi in vodikovimi avtobusi (kategoriji M2 in M3, običajno medmestnimi avtobusi), skladnimi z EURO VI–E (kategoriji M2 in M3, običajno medmestnimi avtobusi); ter brezemisijski in nizkoemisijski tovornjaki ter tovornjaki z utekočinjenim zemeljskim plinom/SZP, ki uporabljajo pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva . Za linijo pomoči (b) infrastruktura za polnjenje goriva za gospodarska vozila izpolnjuje pogoje za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva . Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 310 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 2 195 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Naložbe v okviru tega ukrepa se izvedejo do 31. decembra 2025. Naložba 2 ( C1.I2) – Spodbujevalna shema za namestitev polnilnih mest, nakup vozil na električni pogon in vozila na gorivne celice ter inovacije na področju elektromobilnosti, polnjenja in zelenega vodika Cilj tega ukrepa je podpreti skladnost s španskim nacionalnim okvirom za alternativno energijo v prometu, pospešiti izvajanje nacionalnega celovitega energetskega in podnebnega načrta ter podpirati teritorialno kohezijo z elektrifikacijo mobilnosti na podeželskih območjih. Naložba je izražena v različnih shemah pomoči, ki spodbujajo uvajanje električnih vozil in vozil na gorivne celice, hkrati pa spodbujajo posamezne inovacijske projekte, povezane z vrednostno verigo elektromobilnosti in obnovo voznega parka na splošno, vključno z izkoriščanjem tehnologije zelenega vodika. Naložba vključuje tudi namestitev javnih polnilnih postaj na stanovanjskih območjih in v nacionalnem cestnem omrežju. Merila za izbor, ki se uporabljajo v razpisih za dodelitev shem pomoči, vključujejo: i) zmanjšanje vpliva na okolje, ii) tehnično–gospodarsko izvedljivost, iii) raven tehnološkega razvoja in inovacij, iv) ponovljivost in nadgradljivost, v) ustvarjanje delovnih mest, povezano s projektom, neposredno in posredno ter vi) vpliv na vrednostno verigo in sinergijo z drugimi sektorji, zlasti industrijskimi. Ta naložba se izvede do 31. avgusta 2025. Naložba 3 (C1.I3) – Ukrepi za izboljšanje kakovosti in zanesljivosti storitev železniškega prevoza Cilj tega ukrepa je izboljšati privlačnost in dostopnost javnega kratkega železniškega omrežja (t. i. Cercanias), tako da postane hrbtenica mobilnosti v mestnih območjih in nadomešča uporabo zasebnih vozil na metropolitanskih območjih. Projekte izvajata ADIF (upravljavec železniške infrastrukture) in RENFE (izvajalec železniških storitev z obveznostmi javne službe). ADIF izvaja infrastrukturne naložbe v železnice Cercanias, vključno z obnovo tirov, nadgradnjo postaj, izboljšanjem elektrifikacije in signalizacijskega sistema. Poleg tega je RENFE odgovoren za izvajanje naložb za posodobitev upravljanja javnega železniškega prevoza. Naložbe zajemajo predvsem pet razsežnosti: (a) digitalizacijo varnostnih sistemov na postajah; (b) sisteme obveščanja potnikov; (c) izboljšanje nadzora dostopa; (d) prilagoditev samoprodajnih strojev novim tehnologijam in (e) opremljanje objektov na postajah omrežja Cercanías. Izvajanje se zaključi do 30. junija 2026. A.2. Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Glej preglednico spodaj. Datum izhodišča za vse kazalnike je 1. februar 2020, razen če je v opisu ukrepa navedeno drugače. Zneski v preglednici ne vključujejo DDV. Zaporedna številka Ukrep Mejnik

/cilj Ime Kvalitativni kazalniki za mejnike Kvantitativni kazalnik za cilj Čas Opis vsakega mejnika in cilja Enota Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1 C1.R1 mejnik Sklep TMA/178/2020 in kraljeva uredba-zakon 23/2020 Določba v odredbi in kraljevem odloku, ki določa začetek njune veljavnosti Q4 2020 Začetek veljavnosti i) Odredbe TMA/178/2020 o zmanjšanju upravnega bremena za namestitev naprav za polnjenje z električno energijo na bencinskih črpalkah in določitvi časa, potrebnega za odlaganje infrastrukture, (ii) kraljevega odloka z zakonsko močjo 23/2020 z dne 23. junija o razglasitvi javne službe za infrastrukturo za polnjenje z močjo nad 250 kW, da se pospeši postavitev tovrstnih objektov. 2 C1.R1 mejnik Spremembe tehničnega gradbenega zakonika (še ni potrjeno), nizkonapetostno elektrotehnično uredbo (LVER) in odobritev kraljevega odloka o urejanju javnih storitev polnjenja Določba v zakoniku, uredbi in kraljevem odloku, ki določa njihov začetek veljavnosti Q2 2022 Začetek veljavnosti:

i) spremembe tehničnega stavbnega zakonika (še ni potrjeno), da se zagotovi a) obveznost zagotovitve prednamestitve polnilnih mest na 100 % novih parkirnih mest v stanovanjskih stavbah in 20 % novih parkirnih mest v poslovnih in drugih stavbah, b) namestitev enega polnilnika za vsakih 40 novih parkirnih mest (in enega za vsakih 20 parkirnih mest v stavbah splošne državne uprave) in c) obveznost za predhodno obstoječe nestanovanjske parkirne parke z več kot 20 parkirnimi mesti, da se do leta 2023vsako parkirno mesto prilagodi na navedeno zahtevo (tj. namestitev enega polnilnika za vsakih 40 parkirnih mest);

ii) spremembe nizkonapetostnega elektrotehničnega predpisa (LVER), da se vključijo obveznosti za polnilno infrastrukturo za parkirišča, ki niso povezana s stavbo, in

iii) kraljevi odlok o urejanju javnih storitev polnjenja, vključno z razmerjem subjektov, ki sodelujejo pri zagotavljanju storitve (operaterji polnilnih postaj, ponudniki storitev električne mobilnosti), ter določitev njihovih pravic in obveznosti 3 C1.R2 mejnik Sprejetje zakona o trajnostni mobilnosti in financiranju prometa Določba zakona, ki določa začetek veljavnosti zakona Q4 2023 Začetek veljavnosti zakona o trajnostni mobilnosti in prometu za izboljšanje načrtovanja, usklajevanja in učinkovitosti politik javnega prevoza, podpiranje digitalizacije prometa in uporabe javnega prevoza ter vzpostavitev sistema financiranja za ohranjanje in vzdrževanje javnih infrastruktur, ki internalizirajo okoljske stroške 4 C1.I1 cilj Proračunska sredstva, porabljena za nakupe ali dodeljena s strani občin, namenjena spodbujanju trajnostne mobilnosti Milijoni EUR 0 400 Q4 2022 Objava dodelitve projekta ali subvencij v UL ali na platformi za javna naročila ali izvajanje izdatkov, povezanih z nakupi občin, ki prispevajo k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50 000 prebivalci in prestolnicami v provinci, se lahko pod določenimi pogoji dodelijo tudi občinam z od 20 000 do 50 000 prebivalci. Projekti podpirajo na primer: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza, da se dosežejo cilji direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (c) digitalizacijo javnega prevoza, njegovim upravnim upravljanjem in izboljšanjem njegove dostopnosti; (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno razvrstitev skupinskega prevoza in aktivne mobilnosti.

Z merili za izbor se zagotovi, da od skupnega končnega proračuna v višini 1 500 000 000 EUR vsaj 310 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 1 190 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost. 5 C1.I1 cilj Proračun, porabljen za nakupe ali dodeljene s strani avtonomnih skupnosti, v višini najmanj 900 milijonov EUR za spodbujanje trajnostne mobilnosti Milijoni EUR 0 900 Q4 2023 Objava dodelitve projektov ali subvencij v UL ali na platformi za javna naročila ali izvrševanje odhodkov, povezanih z nakupi s strani avtonomnih skupnosti. Projekti in subvencije, ki jih dodelijo in kupijo avtonomne skupnosti:

1) prispevati k spodbujanju trajnostne mobilnosti z zagotavljanjem subvencij zasebnim podjetjem za (a) razrez starih težkih vozil, (b) obnovo njihovega težkega potniškega in tovornega voznega parka s čistejšimi vozili, (c) nakup ali prilagoditev priklopnikov ali polpriklopnikov za intermodalni prevoz ali (d) namestitev polnilnih in oskrbovalnih mest z alternativnimi gorivi (električnimi gorivi, utekočinjenim zemeljskim plinom, SZP in biometanom); Subvencije bi bilo treba zagotoviti v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01);

ali

2) prispevati k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50 000 prebivalci in prestolnicami v pokrajini s podporo za primere (a) preoblikovanja voznih parkov javnega prevoza, da bi se dosegli cilji direktive o čistih vozilih, in v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (c) digitalizacijo javnega prevoza, njegovim upravnim upravljanjem in izboljšanjem njegove dostopnosti; (d) ukrepi za dajanje prednosti kolektivnemu prometu in aktivni mobilnosti, vključno z infrastrukturo za kolesarjenje in voznimi pasovi za pešce; (e) spodbujanje prodora novih brezemisijskih tehnologij v prometu v Španiji; (f) parkiranje zaradi odvračanja zunaj teh občin in glavnih mest province, da se zmanjša promet, ki vstopa v mestno središče; (g) razširitev ali posodobitev železniškega prometnega sistema, kot so podzemne železnice ali železnice;(h) projekte digitalizacije, ki dopolnjujejo ukrepe za podporo trajnostni mobilnosti, vključno z informacijskimi sistemi v realnem času o storitvah javnega prevoza, mobilnosti kot storitvi, projektih za izboljšanje intermodalnega ali medpostrežnega izdajanja vozovnic, projektih za podporo upravljanju prometa in mobilnosti ter analizi informacij za povečanje učinkovitosti prometnega sistema in (i) drugih projektih, ki: i. prispevajo k izboljšanju kakovosti zraka, zlasti na mestnih območjih, ii. spodbujajo zmanjšanje uporabe zasebnega prevoza v mestnih in velemestnih območjih ter iii. spodbujajo uporabo javnega prevoza ali iv. spodbude za aktivno in zdravo mobilnost.

Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 900 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o instrumentu za okrevanje in odpornost. 6 C1.I1 cilj Zaključeni projekti za spodbujanje trajnostne mobilnosti, tudi na mestnih in metropolitanskih območjih število 0 25 Q4 2023 Zaključenih je bilo najmanj 25 projektov za spodbujanje trajnostne mobilnosti na 150 mestnih in metropolitanskih območjih z več kot 50 000 prebivalci ter pod določenimi pogoji na mestnih območjih med 20 000 in 50 000 prebivalci.

Projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost, so:

i. Projekti občin, ki prispevajo k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50 000 prebivalci in prestolnicami v provinci, se lahko pod določenimi pogoji dodelijo tudi občinam z od 20 000 do 50 000 prebivalci. Projekti podpirajo na primer: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza, da se dosežejo cilji direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (c) digitalizacijo javnega prevoza, njegovim upravnim upravljanjem in izboljšanjem njegove dostopnosti; (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno razvrstitev skupinskega prevoza in aktivne mobilnosti. Projekt je niz opredeljenih, medsebojno povezanih in usklajenih dejavnosti, ki se izvajajo s skupnim ciljem v določenih časovnih in proračunskih rokih, za katere se zaprosi za subvencijo. Ena občina lahko razvije več kot en projekt.

ii. Projekti za spodbujanje trajnostne mobilnosti na mestnih in metropolitanskih območjih, ki so jih razvile avtonomne skupnosti. To se nanaša na tipologije a) do i), opredeljene v naložbi C1.I1. Mestna in metropolitanska območja so opredeljena kot občine z več kot 50 000 prebivalci, prestolnice pokrajin in pod določenimi pogoji občine z več kot 20 000 prebivalci. Vsaka avtonomna skupnost lahko razvije več projektov.

iii. Projekti, ki zagotavljajo subvencije zasebnim podjetjem za (a) razrez starih težkih vozil, (b) obnovo njihovega težkega potniškega in tovornega voznega parka s čistejšimi vozili, (c) nakup ali prilagoditev priklopnikov ali polpriklopnikov za intermodalni prevoz ali (d) namestitev črpalnih postaj z alternativnimi gorivi (električnimi gorivi, utekočinjenim zemeljskim plinom, SZP in biometanom). Subvencionirati je treba vsaj 8 500 težkih vozil ali črpalnih postaj, da bi se štelo, da je bil zaključen en projekt za spodbujanje trajnostne mobilnosti. Subvencije bi bilo treba zagotoviti v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01). 7 C1.I1 cilj Proračunska sredstva, porabljena za nakupe ali dodeljena s strani občin, namenjena spodbujanju trajnostne mobilnosti Milijoni EUR 400 1 500 Q4 2024 Objava dodelitve projekta ali subvencij v UL ali na platformi za javna naročila ali izvajanje izdatkov, povezanih z nakupi občin, ki prispevajo k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50 000 prebivalci in prestolnicami v provinci, se lahko pod določenimi pogoji dodelijo tudi občinam z od 20 000 do 50 000 prebivalci. Projekti podpirajo na primer: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza, da se dosežejo cilji direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (c) digitalizacijo javnega prevoza, njegovim upravnim upravljanjem in izboljšanjem njegove dostopnosti; (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno razvrstitev skupinskega prevoza in aktivne mobilnosti.

Z merili za izbor se zagotovi, da vsaj 310 000 000 EUR prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb s 100-odstotnim podnebnim koeficientom in vsaj 1 190 000 000 EUR s 40-odstotnim podnebnim koeficientom v skladu s Prilogo VI k Uredbi (EU) 2021/241 o mehanizmu za okrevanje in odpornost. (Izhodišče: 31. december 2022) 8 C1.I1 cilj Nagrada za projekte, ki izboljšujejo nove oblike mobilnosti na državnih cestah Milijoni EUR 0 105 Q4 2024 Objava nagrade ministrstva za promet, mobilnost in agendo za mesta v UL ali platformi za javna naročila v višini najmanj 105 milijonov EUR za projekte za izboljšanje državnih cest v mestnih območjih. Projekti bodo vključevali gradnjo novih kolesarskih stez, razširitev območij za pešce, zmanjšanje parkirnih površin ali izboljšanje varnosti na prehodih. 9 C1.I1 cilj Zaključeni projekti za spodbujanje trajnostne mobilnosti, tudi na mestnih in metropolitanskih območjih število 25 280 Q4 2025 Dokončanih je bilo vsaj 280 projektov za spodbujanje trajnostne mobilnosti, tudi na mestnih in metropolitanskih območjih, ki prispevajo k trajnostni mobilnosti na 150 mestnih območjih z več kot 50 000 prebivalci in pod določenimi pogoji na mestnih območjih med 20 000 in 50 000 prebivalci.

Projekti, ki spodbujajo trajnostno mobilnost, so:

i. Projekti občin, ki prispevajo k spodbujanju trajnostne mobilnosti v občinah z več kot 50 000 prebivalci in prestolnicami v provinci, se lahko pod določenimi pogoji dodelijo tudi občinam z od 20 000 do 50 000 prebivalci. Projekti podpirajo na primer: (a) preoblikovanje voznih parkov javnega prevoza, da se dosežejo cilji direktive o čistih vozilih in v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01); (b) izvajanje in upravljanje območij z nizkimi emisijami; (c) digitalizacijo javnega prevoza, njegovim upravnim upravljanjem in izboljšanjem njegove dostopnosti; (d) ukrepe za spodbujanje in prednostno razvrstitev skupinskega prevoza in aktivne mobilnosti. Projekt je niz opredeljenih, medsebojno povezanih in usklajenih dejavnosti, ki se izvajajo s skupnim ciljem v določenih časovnih in proračunskih rokih, za katere se zaprosi za subvencijo. Ena občina lahko razvije več kot en projekt.

ii. Projekti za spodbujanje trajnostne mobilnosti na mestnih in metropolitanskih območjih, ki so jih razvile avtonomne skupnosti. To se nanaša na tipologije a) do i), opredeljene v naložbi C1.I1. Mestna in metropolitanska območja so opredeljena kot občine z več kot 50 000 prebivalci, prestolnice province in občine z več kot 20 000 prebivalci pod določenimi pogoji. Vsaka avtonomna skupnost lahko razvije več projektov.

iii Projekti, ki zagotavljajo subvencije zasebnim podjetjem za (a) razrez starih težkih vozil, (b) obnovo njihovega težkega potniškega in tovornega voznega parka s čistejšimi vozili, (c) nakup ali prilagoditev priklopnikov ali polpriklopnikov za intermodalni prevoz ali (d) namestitev črpalnih postaj z alternativnimi gorivi (električnimi gorivi, utekočinjenim zemeljskim plinom, SZP in biometanom). Subvencionirati je treba vsaj 3 000 težkih vozil ali črpalnih postaj, polnilnih postaj ali črpalnih postaj, da bi se štelo, da je bil zaključen en projekt za spodbujanje trajnostne mobilnosti. Subvencije bi bilo treba zagotoviti v skladu s tehničnimi smernicami, „da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01). (Izhodišče: 31. december 2023) 10 C1.I1 cilj Izboljšanje državnih cest v mestnih območjih za spodbujanje novih oblik mobilnosti število 0 34 Q4 2025 Vsaj 34 državnih cest v mestnih območjih se je izboljšalo z gradnjo novih kolesarskih stez, razširitvijo območij za pešce, zmanjšanjem parkirišč ali izboljšanjem varnosti na prehodih.

To naložbo izvaja Ministrstvo za promet, mobilnost in agendo za mesta na cestah, ki jih ima v lasti na mestnih območjih. 11 C1.I2 cilj Dodelitev inovativnih projektov za spodbujanje elektromobilnosti Milijoni EUR 0 250 Q2 2023 Objava nagrad v UL v višini najmanj 250 milijonov EUR v razpisih za podporo inovativnim projektom, ki spodbujajo elektromobilnost. Merila za izbor, ki se uporabljajo v razpisih za dodelitev shem pomoči, vključujejo: i) zmanjšanje vpliva na okolje, ii) tehnično-gospodarsko izvedljivost, iii) raven tehnološkega razvoja in inovacij, iv) ponovljivost in nadgradljivost, v) ustvarjanje delovnih mest, povezano s projektom, neposredno in posredno ter vi) vpliv na vrednostno verigo in sinergijo z drugimi sektorji, zlasti industrijskimi. 12 C1.I2 cilj Uvedena električna vozila in polnilna mesta število 0 238 000 Q4 2023 Subvencioniranih najmanj 238 000 električnih vozil (BEV, REEV, PHEV, FCEV) in polnilnih postaj 13 C1.I2 cilj Zaključek inovativnih projektov za spodbujanje elektromobilnosti število 0 85 Q4 2025 Dokončanje najmanj 85 projektov, ki se izvajajo v okviru podpornega programa za inovacijske projekte na področju elektromobilnosti (MOVES Singulares). 14 C1.I3 cilj Železniške proge kratke razdalje (Cercanias) število (km) 0 200 Q4 2023 Vsaj 200 km železniških prog kratke razdalje, nadgrajenih v katerem koli podsistemu: peron, tir, elektrifikacija, varnost in komunikacijske/signalne naprave.

Dolžino železniških prog kratke razdalje, ki se nadgrajujejo, bi bilo treba razlagati v smislu dolžine, ki se nahaja na mestnih ali velemestnih območjih, kjer je bil izveden pomemben poseg, ki ni potreben za izvedbo ali popravilo. Posegi bi lahko vključevali elektrifikacijo, obnovo tirov, izboljšanje sistemov signalizacije in varnosti ter izboljšave postaj, ki presegajo vzdrževanje in popravila ter se izvajajo vzdolž nacionalnega ozemlja v vseh središčih prebivalstva, ki imajo storitve iz Cercanías Ferroviarias. 15 C1.I3 cilj Izboljšane postaje z digitalizacijo število 0 420 Q4 2023 Izboljšanih je bilo vsaj 420 postaj, pri čemer so bili vsi ali nekateri projekti, ki jih je RENFE razvil kot operater SPO, naslednji:

• Digitalizacija varnostnih sistemov na postajah (kot so inteligentna videoanalitika, kibernetska varnost in nadzor nad goljufijami)

• Sistemi obveščanja potnikov

• Izboljšanje nadzora dostopa do postaj

• Projekti prodajnih avtomatov

• Prilagoditev objektov 16 C1.I3 cilj Izboljšane postaje „Cercanias“ število 0 20 Q4 2023 Vsaj 20 postaj „Cercanias“, ki jih je ADIF izboljšal, predvsem v smislu del v zvezi z dostopnostjo in novih ali prenovljenih železniških tirov 17 C1.I3 cilj Kumulativni proračun, dodeljen za naložbe v kratke železniške proge Milijoni EUR 0 1 619 Q4 2024 Objava skupnega proračuna, dodeljenega za naložbe v kratke železniške proge, v UL: najmanj: 1 619 000 000 EUR. 18 C1.I3 cilj Nadgrajene železniške proge kratke razdalje (Cercanias) število (km) 200 700 Q2 2026 Vsaj 700 km železniških prog kratke razdalje, nadgrajenih v katerem koli podsistemu: peron, tir, elektrifikacija, varnost in komunikacijske/signalne naprave.

Dolžino železniških prog kratke razdalje, ki se nadgrajujejo, bi bilo treba razlagati v smislu dolžine, ki se nahaja na mestnih ali velemestnih območjih, kjer je bil izveden pomemben poseg, ki ni potreben za izvedbo ali popravilo. Posegi bi lahko vključevali elektrifikacijo, obnovo tirov, izboljšanje sistemov signalizacije in varnosti ter izboljšave postaj, ki presegajo vzdrževanje in popravila ter se izvajajo vzdolž nacionalnega ozemlja v vseh središčih prebivalstva, ki imajo storitve iz Cercanías Ferroviarias. (Izhodišče: 31. december 2023) 19 C1.I3 cilj Izboljšane postaje z digitalizacijo število 420 850 Q2 2026 Izboljšanih je bilo vsaj 850 postaj, pri čemer so bili vsi ali nekateri projekti, ki jih je RENFE razvil kot operater SPO, naslednji:

• Digitalizacija varnostnih sistemov na postajah (kot so inteligentna videoanalitika, kibernetska varnost in nadzor nad goljufijami)

• Sistemi obveščanja potnikov

• Izboljšanje nadzora dostopa do postaj

• Projekti prodajnih avtomatov

• Prilagoditev objektov (Izhodišče: 31. december 2023) 20 C1.I3 cilj Izboljšane postaje „Cercanias“ število 20 70 Q2 2026 ADIF je izboljšal vsaj 70 postaj „Cercanias“, predvsem v smislu del za dostopnost in novih ali prenovljenih železniških tirov. (Izhodišče: 31. december 2023)



B. KOMPONENTA 2: Izvajanje španske agende za mesta: Načrt za sanacijo in obnovo mest Ta del španskega načrta za obnovo in odpornost obravnava energetsko sanacijo stavb, njihovo dekarbonizacijo ter izboljšanje njihove kakovosti in udobja. Obravnava tudi socialna najemniška stanovanja, povečuje njihove zaloge ter zagotavlja pravičnejše in bolj vključujoče okrevanje. Poleg tega je namen te komponente obravnavati energijsko revščino s podpiranjem socialnih ali cenovno dostopnih najemniških stanovanj. Vključene so tudi dejavnosti digitalizacije. Del španskega načrta za okrevanje in odpornost podpira izvajanje nacionalnega energetskega in podnebnega načrta Španije, ki predvideva prenovo 1 200 000 stanovanjskih stavb do leta 2030 in sistemov ogrevanja in hlajenja v povprečju 300 000 stanovanjskih stavb na leto. V zvezi s tem Španija predlaga, da se: a)Razvoj in izvajanje reformnih ukrepov, vključno s špansko agendo za mesta, dolgoročno strategijo prenove Španije, stanovanjskim zakonom, zakonom za izboljšanje arhitekturne krajine in vzpostavitvijo točk „vse na enem mestu“ za prenovo stavb; b)Prenovi vsaj 355 000 edinstvenih stanovanjskih stanovanj v okviru vsaj 510 000 prenovitvenih ukrepov, vsaj 600 hektarov mestnih območij, kar ustreza najmanj 40 000 stanovanjskih zgradbam in 690 000 m² nestanovanjskih stavb, vsaj 26 000 stanovanjskih zgradb v občinah in mestnih območjih z manj kot 5 000 prebivalci ter vsaj 1 230 000 m² javnih stavb do leta 2026, s čimer se v povprečju doseže več kot 30-odstotni prihranek primarne energije, vključno z obnovo in ogrevanjem sistemov za nadgradnjo in hlajenje;

c)zgraditi vsaj 20 000 novih stanovanj za socialno najemnino ali po dostopnih cenah, pri čemer je povpraševanje po primarni energiji vsaj 20 % manjše od potreb stavb s skoraj nično porabo energije; ter d)izvesti vsaj 100 pilotnih projektov na lokalni ravni, ki podpirajo energetsko učinkovitost in izvajanje španske mestne agende. Ta komponenta španskega načrta za okrevanje in odpornost podpira zeleni prehod (priporočilo za posamezne države 3 2019) in zlasti izboljšave energetske učinkovitosti (priporočilo za posamezne države št. 3 2020). Izboljšuje tudi podporo družinam (priporočilo 2 za posamezne države, 2019; Priporočilo za posamezne države št. 2 2020) ter pomaga pri vnaprejšnjem financiranju zrelih javnih naložbenih projektov in spodbujanju zasebnih naložb za spodbujanje okrevanja gospodarstva (priporočilo za posamezne države št. 3 2020). Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). B.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma 1 (C2.R1) - Izvajanje španske agende za mesta (in z njo povezanega akcijskega načrta) Cilj tega ukrepa je priprava in odobritev španske mestne agende, ki je strateški in neregulativni dokument, ki trajnostnost vključuje v politiko razvoja mest. To bo tudi delovna metoda, ki bo vse javne in zasebne zainteresirane strani usmerjala k doseganju pravičnega, pravičnega in trajnostnega razvoja na posameznih območjih ter bo služila lokalni upravi, mestom in vasem, ne glede na velikost njihovega prebivalstva, kot je določeno v strateški, celostni in celoviti perspektivi, kot zahtevata agenda EU za mesta in nova Leipziška listina. Španska mestna agenda vključuje diagnozo slabosti in izzivov, s katerimi se soočajo španska mesta in vasi, da bi dosegli okoljsko trajnosten, socialno povezan in ekonomsko izvedljiv razvoj mest. Vključuje strateški okvir, ki temelji na naslednjih desetih strateških izzivih: demografsko; okolje, ekonomske in socialne; sedanje stanje stavbnega fonda; ranljivost za škodljive učinke podnebnih sprememb; (visoka) odvisnost od turizma; in tveganja, povezana z onesnaževanjem. Agenda za mesta vključuje tudi poseben akcijski načrt za nacionalno upravo in vključuje smernice za podporo lokalnim subjektom pri pripravi njihovih lokalnih akcijskih načrtov v skladu z metodologijo, ki jo predlaga splošna državna uprava, s čimer se zaveže k izboljšanju javnega in javno-zasebnega upravljanja. Naložba 6 to reformo dopolnjuje s podporo pripravi vsaj 100 lokalnih akcijskih načrtov. Španija je v okviru španske agende za mesta in potrebe po izpolnjevanju Direktive (EU) 2018/844 o energetski učinkovitosti stavb in o energetski učinkovitosti vzpostavila dolgoročno strategijo prenove za podporo prenove nacionalnega fonda stanovanjskih in nestanovanjskih stavb. To vključuje javne in zasebne stavbe ter bo do leta 2050 doseglo visoko energetsko učinkovit in razogljičen stavbni fond, kar bo olajšalo stroškovno učinkovito preoblikovanje obstoječih stavb v skoraj nič-energijske stavbe. Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2020. Reforma 2 (C2.R2) – Posodobitev španske dolgoročne strategije prenove za leto 2020 (in s tem povezan akcijski načrt) Cilj tega ukrepa je izvajanje španske agende za mesta. To vključuje ukrepe za pripravo, razpravo v posebnih delovnih skupinah, odobritev in razširjanje strateškega dokumenta akcijskega načrta za dolgoročno prenovo. Akcijski načrt je v skladu z ukrepi, vključenimi v ERESEE. Za izvajanje programa ERESEE se ustanovi več delovnih skupin, da se oblikujejo jasna priporočila za izvajanje akcijskega načrta za sanacijo in obnovo mest. Poročila s priporočili delovnih skupin se objavijo. ERESEE v delu III programa ERESEE, naslovljenem „Izvajanje“, vključuje sklop ukrepov, med katerimi je sklop reform predstavljen kot del načrta za spodbujanje sanacije in obnove mest ter spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda. Časovni načrt temelji na enajstih oseh in ukrepih za izboljšanje upravljanja, predpisov in financiranja. Ta načrt se vključi v strateški dokument kot glavni korak k izvajanju programa ERESEE. Najpomembnejši ukrepi vključujejo: ·prenova stavb javne uprave (usklajena s komponento 11 španskega načrta za okrevanje in odpornost) ·področja skladov, ki jih je treba izboljšati, vključno z novo obdavčitvijo, ki je ugodna za prenovo, tako v stanovanjskem kot terciarnem sektorju. ·spodbujanje in aktiviranje zasebnega financiranja ·boj proti energetski revščini ·uporaba novega energetskega modela v stavbnem sektorju za spodbujanje porabe energije iz obnovljivih virov v stavbah. ·aktivirati in združiti povpraševanje po sanaciji.

·izboljšanje pogojev na strani ponudbe s spodbujanjem modernizacije sektorja rehabilitacije z raziskavami, razvojem in inovacijami, digitalizacijo ter spremljanjem, krepitvijo znanj in spretnosti ter usposabljanjem; ·razširjati informacije med državljani in podjetji ter si izmenjevati dobre prakse med upravami. ter ·razviti statistiko in kazalnike za spremljanje javno financiranih ukrepov, da bo mogoče ustrezno oceniti javne politike. Ta strateški dokument omogoča izvajanje projekta ERESEE v okviru španske agende za mesta, ki vključuje različne uprave (centralne, regionalne in lokalne). Izvajanje ukrepa se zaključi do 30. junija 2023. Reforma 2 (C2.R3) – stanovanjsko pravo Cilj tega ukrepa je s pomočjo stanovanjskega zakona izvajati prvo uredbo v Španiji, ki obravnava različne instrumente javnega načrtovanja, načrtovanja in sodelovanja, ki so že vzpostavljeni za podporo pravici do dostojnega in primernega stanovanja. Obravnava sanacijo in izboljšanje obstoječega javnega in zasebnega stanovanjskega fonda ter obnovo in obnovo stanovanjskih okolij, v katerih se nahajajo, da bi se izboljšala kakovost življenja. Zakon obravnava doseganje zadostne ravni stanovanjskega fonda za najemno nepremičnino, ki je na voljo po dostopnih cenah. Zakonodaja obravnava različne instrumente načrtovanja, načrtovanja programov in sodelovanja, da se zagotovi uresničevanje pravice do dostojnega in primernega stanovanja, vključno – kot eno od prednostnih nalog – s sanacijo in izboljšanjem obstoječega stanovanjskega fonda ter obnovo in obnovo stanovanjskih okolij, v katerih se nahajajo. Poleg tega zakon spodbuja povečanje ponudbe cenovno dostopnih in socialnih stanovanj z zagotavljanjem skladnosti z zahtevami, ki so trenutno določene za stavbe s skoraj nično porabo energije v skladu z osnovnim dokumentom o varčevanju z energijo (DB-HE) tehničnega gradbenega zakonika (CTE), in se izogiba ukrepom, ki bi lahko srednjeročno ovirali ponudbo stanovanj. To izvajanje reforme se zaključi do 30. septembra 2022. Reforma 3 (C2.R4) – Zakon o kakovosti arhitekture in gradbenega okolja ter nova strategija nacionalne arhitekture Cilj tega zakona je opredeliti kakovost arhitekture in stavb kot javno dobro za izboljšanje kakovosti življenja, spodbujati socialne korenine arhitekture, spodbujati trajnostni razvoj mestnih območij in vozlišč, prispevati h gospodarskemu in družbenemu razvoju ter varovati in varovati kulturno in naravno dediščino. V ta namen zakon obravnava različne pobude in ukrepe, ki so tesno povezani s programi obnove in obnove v tem delu španskega načrta za okrevanje in odpornost. Zakon ureja zlasti: i) ukrepi za medupravno sodelovanje na področju javnih naročil arhitekturnih, inženirskih in urbanističnih projektov in del; ii) orodja za razširjanje dobrih praks in podporo, usposabljanje in javno-zasebna partnerstva in iii) spodbujanje rehabilitacije s celovitega vidika, kot je opisano zgoraj. To izvajanje reforme se zaključi do 30. septembra 2022. Reforma 4 (C2.R5) – pisarne za prenovo („vse na enem mestu“) Cilj tega ukrepa je spodbuditi in razširiti lokalne urade za obnovo, ki so bili ustanovljeni v nekaterih občinah, da bi spremljali gospodinjstva in skupnosti lastnikov pri zelo zapletenih nalogah sanacije stanovanjske stavbe. V ta namen bo ta ukrep nadalje spodbujal in razširil ta pristop z vzpostavitvijo procesa za zagotovitev učinkovitega sodelovanja in sodelovanja med centralnimi, regionalnimi in/ali lokalnimi vladami. To vključuje boljše usklajevanje vse javne podpore (na centralni, regionalni ali lokalni ravni). V te točke „vse na enem mestu“ se vključijo vse ravni upravljanja, da se čim bolj poveča učinkovitost ukrepov prenove. Reforma se izvede do 30. septembra 2021. Reforma 5 (C2.R6) – izboljšano financiranje ukrepov prenove Cilj tega ukrepa je odpraviti eno od glavnih ovir za začetek obnovitvene dejavnosti, in sicer dostop do financiranja pod ugodnimi pogoji. Za odobritev posojila za obnovo je včasih treba dodeliti individualno osebno posojilo vsakemu posameznemu lastniku v stavbi. To je ovira za temeljito in celostno prenovo stavb.

Da bi rešili to vprašanje, ukrep: ·Vzpostavlja novo jamstveno shemo Instituto de Crédito Oficial (ICO), ki bo delno krila tveganje posojil, ki jih odobrijo zasebne finančne institucije za prenovo stanovanjskih stavb; ·Spodbuja sprejetje posebnih regulativnih določb, vključno z reformo horizontalnega zakona o lastnini, da se izboljša dostop do financiranja za skupnosti lastnikov. ter ·Spodbuja uporabo zelenega financiranja s strani finančnih institucij. Reforma se izvede do 30. septembra 2022. Naložba 1 (C2.I1) – Program sanacije za gospodarsko in socialno okrevanje v stanovanjskih okoljih Cilj tega ukrepa je podpreti prenovo energetske učinkovitosti v stanovanjskih stavbah in soseskah. Z ukrepi v okviru tega ukrepa se izvede vsaj 510 000 ukrepov prenove v vsaj 355 000 edinstvenih stanovanjih, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, preverjeno z energetskimi izkaznicami. Podpirajo se naslednji ukrepi: a)Program za podporo energetski prenovi na ravni soseske z zagotavljanjem nepovratnih sredstev in druge podpore v povprečju 20 000 EUR na stanovanje. S programom se obnovi vsaj 600 hektarov mestnih območij, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, preverjeno z energetskimi izkaznicami. Ukrepi vključujejo izboljšanje energetske učinkovitosti, vzpostavitev infrastrukture za električno mobilnost, izboljšanje dostopnosti stavb in odstranjevanje nevarnih snovi. Največ 15 % ukrepa se nameni izboljšavam na ravni sosesk, kot so izboljšave zunanje razsvetljave, kolesarskih poti, zelene infrastrukture in drenažnih sistemov, ob upoštevanju socialno-ekonomskih značilnosti soseske. b)Program za podporo energetski prenovi stanovanjskih stavb z zagotavljanjem nepovratnih sredstev v povprečju 15 000 EUR na stanovanje. Raven podpore je višja za tiste ukrepe, pri katerih je zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji večje, in za gospodinjstva z nizkimi dohodki. Ukrepi vključujejo izboljšanje energetske učinkovitosti, vzpostavitev infrastrukture za električno mobilnost, izboljšanje dostopnosti stavb in odstranjevanje nevarnih snovi. c)Sklop dejavnosti obravnava spodbude za energetsko prenovo. To med drugim vključuje (i) možnost odbitka prenov od dohodnine, če se doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, in (ii) izboljšanje okvira financiranja s spodbujanjem javno-zasebnih partnerstev. Kraljevi odlok določi tehnične zahteve za zagotovitev skladnosti s 30-odstotnim povprečnim zmanjšanjem povpraševanja po primarni energiji. Spremembe dohodnine se odobrijo s kraljevim zakonodajnim odlokom, njihov cilj pa je opredeliti davčne spodbude za ukrepe obnove stavb za izboljšanje energetske učinkovitosti. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 2 (C2.I2) – Program za gradnjo socialnih najetih stanovanj v energetsko učinkovitih stavbah Cilj tega ukrepa je zgraditi vsaj 20 000 novih stanovanj za namene socialnega najema po dostopnih cenah, skladnih z merili energetske učinkovitosti. Te se zgradijo zlasti na območjih, kjer so socialna stanovanja trenutno nezadostna, in na zemljiščih v javni lasti. Povpraševanje po primarni energiji v socialnih stanovanjih je vsaj 20 % manjše od potreb stavb s skoraj nično porabo energije. V ta namen se s kraljevim odlokom določijo tehnične zahteve za omejitev vrednosti porabe primarne energije na 80 % omejitve, določene v oddelku HE 0 temeljnega dokumenta o prihrankih energije (DB-HE) tehničnega gradbenega zakonika (CTE). Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 3 (C2.I3) – Program energetske sanacije stavb Cilj tega ukrepa je podpreti energetsko prenovo vsaj 40 000 stanovanjskih stavb in 690 000 m² nestanovanjskih stavb ter izboljšati energetsko učinkovitost in vključiti energijo iz obnovljivih virov. Program podpira le energijo iz obnovljivih virov, razen fosilnih goriv, zagotavlja višjo intenzivnost pomoči za energetske skupnosti in omogoča predhodno financiranje ukrepov prenove. Posebni ukrepi zajemajo izboljšanje energetske učinkovitosti s toplotno izolacijo, uporabo energije iz obnovljivih virov v sistemih ogrevanja in hlajenja ter izboljšanje sistema razsvetljave. Predvideno je merilo za upravičenost, da se z energetskimi izkaznicami v povprečju doseže vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba 4 (C2.I4) – Program za obnovo in demografski izziv

Cilj tega ukrepa je podpreti prenovo stavb v občinah in mestnih območjih z manj kot 5 000 prebivalci. Ukrepi vključujejo izboljšanje energetske učinkovitosti stavb, javne opreme in infrastrukture, proizvodnje in porabe energije iz obnovljivih virov, samoporabe in lokalnih energetskih skupnosti lastnikov ter trajnostne mobilnosti (kot so električne polnilne postaje). Izvajata se dve vrsti ukrepov: a)Za energetsko učinkovitost se v stanovanjskih stavbah opravi vsaj 26 000 energetskih prenov, s čimer se v povprečju doseže vsaj 30