Priporočilo

PRIPOROČILO SVETA

v zvezi z nacionalnim reformnim programom Litve za leto 2011 ter mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa Litve za obdobje 2011–2014

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije[2],

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil predlog Evropske komisije za začetek nove strategije za delovna mesta in rast, imenovane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem usklajevanju ekonomskih politik ter se bo osredotočala na ključna področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za trajnostno rast in konkurenčnost.

(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[3], ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice so bile pozvane, naj upoštevajo integrirane smernice v svojih nacionalnih ekonomskih in zaposlovalnih politikah.

(3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi letni pregled rasti, ki zaznamuje začetek novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja politik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.

(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednostne naloge za fiskalno konsolidacijo in strukturno reformo (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pripravila Komisija). Poudaril je potrebo po prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdnih javnih financ in fiskalne vzdržnosti, zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter po novih prizadevanjih za povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednostne naloge pretvorijo v konkretne ukrepe ter jih vključijo v svoje programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(5) Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v paktu „euro plus“, naj pravočasno predložijo svoje zaveze, da bodo vključene v njihove programe stabilnosti ali konvergenčne programe in nacionalne reformne programe.

(6) Litva je 28. aprila 2011 predložila leta 2011 dopolnjeni konvergenčni program za obdobje 2011–2014 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.

(7) Litovsko gospodarstvo okreva po hudi gospodarski krizi, med katero se je BDP od najvišje do najnižje točke zmanjšal za 17 %, saj se je padec domačega povpraševanja še dodatno zaostril zaradi upada svetovne trgovine. Trg dela se je hitro odzval na krizo, stopnja brezposelnosti pa se je s 4,2 % v začetku leta 2008 povzpela na rekordnih 18,3 % sredi leta 2010. Strogo upoštevanje ureditve valutnega odbora skupaj z znatno fiskalno konsolidacijo in prilagoditvijo plač v zasebnem sektorju ter ukrepi za okrepitev stabilnosti finančnega sistema so pripomogli k stabilizaciji gospodarstva. Z okrevanjem svetovnega gospodarstva in koristmi, ki jih je gospodarstvu prinesla ponovno vzpostavljena konkurenčnost, se je leta 2010 izvoz naglo povečal, gospodarstvo pa je začelo spet rasti. Leta 2011 se okrevanje pospešuje, saj se domače povpraševanje popravlja. Vendar bo brezposelnost kljub pričakovanemu hitremu zmanjšanju ostala na stopnji dvomestnega števila.

(8) Na podlagi ocene dopolnitve konvergenčnega programa v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program, verjeten. Čeprav temelji na nekoliko ugodnejših predpostavkah o rasti za leto 2011, je na splošno v skladu z najnovejšo napovedjo Komisije za leto 2012. S programom naj bi se primanjkljaj zmanjšal pod 3-odstotno referenčno vrednost do leta 2012, tj. do roka, ki ga je določil Svet, vendar še ni zadostno podprt z ukrepi za leto 2012. Vedno večji gospodarski zagon bi lahko prinesel boljše proračunske rezultate za leto 2011, kot so bili predvideni v programu. Vendar obstaja tveganje, da proračunski cilji, ki jih za leto 2012 predvideva program, kljub izboljšujočim se makroekonomskim obetom ne bodo izpolnjeni, če začasni konsolidacijski ukrepi, ki prenehajo veljati konec leta 2011, ne bodo obnovljeni in dopolnjeni z obsežnimi trajnimi ukrepi. Povprečni letni fiskalni napor v obdobju 2010–2012 je precej nižji od vrednosti 2,25 % BDP, ki jo v skladu s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 16. februarja 2010 priporoča Svet. Ker so gospodarska rast in prihodki od davkov znatno večji od pričakovanih v času, ko je Svet izdal priporočilo o postopku v zvezi z čezmernim primanjkljajem, bi moral potrebni fiskalni napor omogočiti hitrejše zmanjševanje primanjkljaja in približevanje srednjeročnemu cilju. Ni predvideno, da se bo v programskem obdobju dosegel srednjeročni cilj, tj. strukturni presežek v višini 0,5 % BDP.

(9) Ker je za izpolnitev cilja glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2012 in približevanje srednjeročnemu cilju potrebna obsežna uskladitev in ker je treba zagotoviti potrebno sofinanciranje, da se okrepi zgodnje črpanje sredstev iz strukturnih skladov EU in povečajo produktivne naložbe v gospodarstvo, bo določanje nadaljnjih konsolidacijskih ukrepov velik izziv. Večja učinkovitost zasebnega sektorja bi lahko ustvarila dodatne možnosti za prilagoditev odhodkov, ne da bi pri tem trpela kakovost javnih storitev. Brez nadaljnje reforme se bodo odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, v naslednjih desetletjih dvignili nad povprečje EU. Junija 2010 je vlada odobrila splošni osnutek celovite reforme sistema socialnega varstva in pokojninskega sistema. Predlog je zajemal znatno povišanje upokojitvene starosti, spremembe v načinu izračunavanja pokojnin in vključitev državnih pokojnin v splošno shemo socialnega zavarovanja. Odobritev in uspešno izvajanje vseh vidikov teh predlogov bosta odločilna za dolgoročno fiskalno vzdržnost in bi lahko pripomogla k povečanju ponudbe delovne sile z zagotavljanjem močnejših spodbud za delo starejšim delavcem in primernih pokojnin. Poleg tega bi bil za dolgoročno fiskalno vzdržnost potreben tudi močnejši fiskalni okvir. Zlasti ob začetku krize fiskalni okvir ni preprečil ponavljajočega se obsežnega popravljanja ciljnih odhodkov in prociklične rasti odhodkov, ki se financira iz izrednih prihodkov. Čezmerna rast odhodkov, ki se financira s prihodki, povezanimi z napredkom, je bila vir velikih proračunskih neravnovesij, ki so nastala med krizo. To je prispevalo tudi k pregrevanju gospodarstva.

(10) Stopnja brezposelnosti v Litvi je ena najvišjih v EU. Treba je zagotoviti, da to naglo povečanje ne postane strukturno. Zaradi zelo stroge delovne zakonodaje in ovir za delo v okviru sistema socialne pomoči trg dela slabše deluje. Ukrepi na teh področjih bi skupaj z zadostno financiranimi aktivnimi politikami na trgu dela pripomogli k zmanjšanju tveganja, da visoka stopnja brezposelnosti postane strukturna, in znatne sive ekonomije.

(11) Delež BDP državnih podjetij v Litvi je približno 18 %. Še vedno so nagnjena k neučinkovitosti z nezadostnimi finančnimi donosi. Uspešna reforma državnih podjetij bi prav tako spodbudila konkurenco in izboljšala poslovno okolje. Leta 2010 je Litva pričela reformo petih glavnih sektorjev. Določila je smernice za preglednost za državna podjetja in s tem zagotovila osnovo za odgovornost vlade. Z vladno resolucijo o izboljšanju učinkovitosti iz decembra 2010 je zagotovila dodatni verodostojen okvir reforme. Vendar so vse to še vedno le okviri in smernice, v resoluciji pa manjkajo številni ključni ukrepi, ki so bili predlagani prvotno ter bi zagotovili ločitev regulativnih in lastniških funkcij.

(12) Energetska intenzivnost litovskega gospodarstva je ena najvišjih v EU. To je v veliki meri povezano z ogrevanjem gospodinjstev, pri čemer so slabo vzdrževane večstanovanjske stavbe največji problem. Čeprav je bila strategija za reševanje tega problema oblikovana že leta 2004, je bilo vlaganj zelo malo. Poleg tega se je število lastnikov avtomobilov hitro povečalo, prihodki od davka na energijo in prometnega davka pa so se znižali v primerjavi z BDP in davki na prihodke od dela (precej več kot povprečno v EU). Prilagoditev nizkih stopenj davka na energijo, med drugim za registracijo in lastništvo osebnih vozil, bi pripomogla k fiskalni konsolidaciji na kratki rok in hkrati spodbudila bolj učinkovito rabo energije.

(13) Čeprav ima Litva na splošno ugoden poslovni regulativni okvir, so pogoji za ustanavljanje podjetij, roki in stroški izdajanja gradbenih dovoljenj ter zaščita vlagateljev slabi. Izboljšave predpisov na teh področjih bi pomagale spodbujati ustvarjanje novih delovnih mest in rast. Reforma politike konkurence bi še dodatno izboljšala okolje, a je napredek počasen, zlasti v energetskem sektorju in sektorju prodaje živil na drobno. Dokončanje spremenjene nacionalne strategije za energetsko neodvisnost bo pripomoglo k reševanju vprašanj glede zanesljivosti oskrbe in spodbujanju večje konkurence pri proizvodnji energije. Izvajanje tretjega paketa zakonodaje EU za trg z električno energijo in plinom bi izboljšalo konkurenco na maloprodajnem trgu z električno energijo. V sektorju prodaje živil na drobno je Litva leta 2009 sprejela zakon o prepovedi nepoštenih transakcij podjetij, ki se ukvarjajo s prodajo živil na drobno. Vendar se v sektorju prodaje živil na drobno še vedno kaže nezadostna stopnja konkurence, ki deloma izvira iz strukture sektorja in neučinkovite regulacije trga. Koncentracija verig prodaje živil na drobno se povečuje, delež štirih največjih podjetij prodaje na drobno pa je leta 2008 dosegel 72 % celotne prodaje.

(14) Litva je v okviru pakta „euro plus“[4] sprejela številne zaveze. Da bi povečala fiskalno vzdržnost, bo Litva sprejela zakone za lažje zbiranje sredstev v rezervi državne blagajne za težka obdobja v gospodarstvu in za spodbujanje odgovorne protiinflacijske proračunske politike. Napovedani so bili tudi številni pomembni ukrepi za reformo pokojninskega sistema in sistema socialnega varstva. Ukrepi glede zaposlovanja se osredotočajo na spodbujanje zaposlovanja, boj proti nezakonitemu in neprijavljenemu delu ter spodbujanju prožnih pogodb o zaposlitvi. Za izboljšanje poslovnega okolja so bile za izboljšanje poslovnih inšpektoratov, povečanje preglednosti in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja sprejete številne zaveze. Te zaveze zadevajo vsa štiri področja pakta. Na splošno odražajo program reforme, začrtan v konvergenčnem programu in nacionalnem reformnem programu. Če bi se izvajali, bi ukrepi na področju zaposlovanja dobrodošlo prispevali k ustvarjanju povpraševanja po delovni sili. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporočilih.

(15) Komisija je ocenila konvergenčni program in nacionalni reformni program, vključno z zavezami v okviru pakta „euro plus“[5]. Pri tem ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in socialno-ekonomsko politiko v Litvi, ampak tudi njihovo usklajenost s pravili in navodili EU, in sicer zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega upravljanja Evropske unije z zagotavljanjem prispevka na ravni EU v prihodnjih nacionalnih odločitvah. Zato Komisija meni, da je treba določiti ukrepe za zagotavljanje usklajenosti s proračunskimi cilji za leto 2012. Poleg tega je treba sprejeti nadaljnje ukrepe za reformo pokojninskega sistema, da bi se izboljšala fiskalna vzdržnost in spodbudilo podaljšanje delovne dobe, izboljšalo delovanje trga dela, izvajal paket reform državnih podjetij, izboljšala energetska učinkovitost in zvišali nizki davki na energijo ter okrepila konkurenca v določenih sektorjih.

(16) Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. junija 2010, je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Litve za leto 2011, njegovo mnenje[6] pa je zlasti odraženo v njegovih priporočilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet proučil nacionalni reformni program Litve –

PRIPOROČA, naj Litva v obdobju 2011–2012 ukrepa tako:

(1) Do proračuna 2012 naj sprejme dodatne trajne fiskalne ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Izboljša naj spoštovanje davčnih predpisov in v celoti izkoristi okrevanje gospodarstva za nadaljnjo pospešitev zmanjševanja primanjkljaja ter zagotovi približevanje srednjeročnemu cilju vsaj za 0,5 % BDP na leto. Okrepi naj fiskalni okvir, zlasti z uvedbo izvršljivih in zavezujočih zgornjih mej odhodkov v srednjeročnem proračunskem okviru.

(2) Sprejme naj predlagano zakonodajo o izvajanju reforme pokojninskega sistema. Za večjo udeležbo na trgu dela naj odpravi fiskalne ovire za delo za ljudi, ki so dosegli pokojninsko starost ali se ji približujejo.

(3) Spodbuja naj prožnost trga dela s spremembo delovnega zakonika, da bo bolj prožen in da bo omogočal boljšo uporabo pogodb za določen čas. Spremeni naj ustrezno zakonodajo, zlasti zakon o gotovinski socialni podpori za zagotovitev, da sistem socialne podpore ne bo vseboval ovir za delo.

(4) Do konca leta 2011 naj začne izvajati vse vidike paketa reform za državna podjetja, s čimer bodo zagotovljeni ločitev lastniških in regulativnih funkcij, jasni cilji podjetij, večja preglednost in ločitev trgovskih dejavnosti od netrgovskih.

(5) Izboljša naj energetsko učinkovitost stavb s hitro uvedbo holdinškega sklada in sprejme ukrepe za preusmeritev obdavčenja na rabo energije, in sicer najprej pri registracijah in lastništvu osebnih vozil.

(6) Sprejme naj ukrepe za izboljšanje pogojev za ustanavljanje podjetij in izdajo gradbenih dovoljenj ter okrepi konkurenco v energetskem sektorju in sektorju prodaje na drobno.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

[2] UL C …, str. .

[3] Veljajo tudi za leto 2011 s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011.

[4] Več podrobnosti o zavezah v okviru pakta „euro plus“ je na voljo v SEC(2011) 723.

[5] SEC(2011) 723.

[6] Predvideno v členu 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97.