[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.5.2007

SEC(2007) 526

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremljanje priporočil projektne skupine za konkurenčnost sektorja IKT in prevzemanje IKT

VSEBINA

1. Uvod 3

2. Ključna priporočila in nadaljnje spremljanje 3

2.1. Prevzemanje IKT 3

2.2 MSP in podjetništvo 5

2.3 Enotno regulativno okolje 6

2.4 Intelektualna lastnina 7

2.5 Inovacije, raziskave, investicije in finance 7

2.6 Standardi in interoperabilnost 9

2.7 Znanje in zaposljivost 11

Tehnična priloga (EN)

1. UVOD

Namen tega dokumenta je opisati, kako Komisija deluje v skladu s ključnimi priporočili projektne skupine za konkurenčnost sektorja IKT in prevzemanje IKT, ter predstaviti ostale primerne dejavnosti EU na tem področju. Vsako priporočilo projektne skupine je podrobno opisano v tehnični prilogi.

Projektna skupina IKT, ustanovljena junija 2006, je bila ena izmed pobud posameznih sektorjev, objavljenih v Sporočilu o industrijski politiki[1] iz leta 2005, ki si prizadeva oblikovati bolj ugodno poslovno okolje v EU. Projektna skupina dopolnjuje i2010[2], strategijo EU na področju informacijske družbe za rast in zaposlovanje, ki je bila uvedena junija 2005 in spodbuja digitalno ekonomijo prek povezovanja raziskav, regulativnih orodij in političnih pobud. Naloga projektne skupine je bila prepoznati večje ovire v sektorju konkurenčnosti in prevzemanja IKT, pomagati pri mobilizaciji sektorja in predlagati možne odzive politike. Članstvo[3] sestavljajo visoki predstavniki industrije IKT in civilne družbe. Predstavniki industrije so zastopali cel sektor IKT, vključno z že uveljavljenimi, novimi ter velikimi in srednje velikimi podjetji. Ostali člani so zastopali sindikate, MSP, gospodarske zbornice, potrošnike, vlagatelje in akademske kroge.

Projektna skupina je novembra lani pripravila poročilo[4], ki ponazarja, kje so potrebna prizadevanja za povečanje konkurenčnosti sektorja IKT[5]. Predlogi poročila večinoma potrjujejo, da je politika IKT Komisije na pravi poti. Podpirajo dosedanje dobro delo pri spodbujanju prevzemanja IKT in podjetništva, okrepitvi notranjega trga in oblikovanju enotnega regulativnega okolja, povečanju inovacij, izboljšanju dostopa do financ, uskladitvi standardizacijske politike s trenutno dinamiko v industriji ter razvijanju dolgoročne strategije e-znanj.

Z vmesnim pregledom industrijske politike Komisije konec leta bo zagotovljeno nadaljnje spremljanje sklepov projektne skupine IKT.

2. KLJUčNA PRIPOROčILA IN NADALJNJE SPREMLJANJE

2.1. Prevzemanje IKT

Ključna priporočila projektne skupine: izvedba strukturnih reform za prilagodljivejši proizvodni trg in trg delovne sile, oblikovanje ugodnega okolja za naložbe v omrežja in storitve nove generacije ter javne spletne storitve, in oblikovanje listine pravic potrošnikov v digitalnem okolju.

Prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta določa vseobsegajočo reformo gospodarske agende, njen mikroekonomski steber pa se osredotoča na vzpostavitev poslovno prijaznega okolja. Komisija je februarja 2007 predlagala obsežno paleto ukrepov[6], ki bi pripomogla k boljšemu delovanju notranjega trga blaga . To bo omogočilo podjetjem, zlasti MSP, da na trg EU dajejo izdelke ter hkrati zagotavljajo visoko raven kakovosti in varnosti.

Prenos Direktive o storitvah [7]v državah članicah, sprejete decembra 2006,bo odstranil diskriminatorne in neupravičene ovire, zmanjšal birokracijo in posodobil ter poenostavil pravni in upravni okvir, kar zaradi zakonske obveznosti do leta 2009 zlasti velja za formalne elektronske postopke ter postopke v zvezi z opravljanjem in dostopom do storitvenih dejavnosti. Prav tako se bo izboljšalo upravno sodelovanje med državami članicami, vzpostavljen pa bo tudi informacijski sistem notranjega trga (IMI). Direktivo o storitvah morajo države članice prenesti v nacionalno zakonodajo do konca leta 2009, Komisija pa bo države podpirala in jim pomagala pri tem procesu. Direktiva o storitvah dopolnjuje regulativni okvir notranjega trga za storitve informacijske družbe, ki je bil določen z Direktivo o elektronskem poslovanju[8]. Na podlagi v letu 2005 končane zakonodajne faze akcijskega načrta[9] za razvoj pravega evropskega trga za finančne storitve Komisija zdaj izvaja novo strategijo[10] za poglobitev finančnega povezovanja ter zagotavljanje dodatnih koristi industriji in potrošnikom.

Podpora politike za razvoj omrežij in storitev nove generacije se prvotno zagotovi s stalnim preverjanjem regulativnega okvira za elektronske komunikacije [11] ter tudi z ostalimi ukrepi prvega stebra pobude i2010 [12], ki si prizadeva vzpostaviti enotni evropski informacijski prostor tako, da združuje regulativne in ostale instrumente, ki jih ima Komisija na voljo za oblikovanje sodobnega in tržno usmerjenega regulativnega okvira digitalne ekonomije. Ključna prioriteta je bila razširitev dostopnosti do javnih spletnih storitev zlasti prek akcijskega načrta za e-upravo [13] ter razvoja Evropskega okvira interoperabilnosti za vseevropske e-vladne storitve[14].

Poleg tega je decembra 2006 Evropski svet obljubil, da bo na spomladanskem zasedanju 2008 v okviru lizbonske strategije preučil izzive nove generacije interneta in omrežij. Leta 2007 bodo v procesu razmisleka, ki bo podlaga za vmesni pregled i2010 leta 2008, obravnavani tudi prihodnji trendi pri omrežjih in internetu ter predvidene ovire pri njihovem razvoju.

Komisija je marca 2007 sprejela Strategijo potrošniške politike za obdobje od 2007 do 2013[15]. Ta poudarja, da pomanjkanje zaupanja potrošnikov skupaj z ureditvenimi ovirami še vedno zavira polnopravni notranji trg, ter si prizadeva spopadati z izzivi digitalnega okolja, da se potrošnikom zagotovi možnost nakupovanja kjer koli v EU, v trgovini na vogalu ali internetu, ter da so pri tem enako učinkovito zaščiteni. Na začetku leta 2007 je bila na podlagi zelene knjige Komisije[16] o pregledu obstoječe zakonodaje uvedeno pomembno posvetovanje o pravilih za varstvo potrošnika . Namen te pobude je bila tudi prilagoditev obstoječih pravil za varstvo potrošnika v digitalnem svetu. Komisija želi s pomočjo odzivov iz zelene knjige spodbuditi zaupanje potrošnikov v enotni trg z razvojem enotnih in enostavnih predpisov, ki bodo potrošnikom omogočili poznavanje nihovih pravic ter premišljeno izbiro in ustrezno zaščito, če gre kar koli narobe. Za reševanje obstoječih problemov in pomanjkljivosti bodo predlogi za posebne pobude – regulativne ali druge – predloženi po posvetovanju. Z odstranitvijo trenutnih klavzul o minimalnem usklajevanju na tem področju se bodo utrdili tudi pozitivni učinki direktive o elektronskem poslovanju na notranji trg.

Namen univerzalnih storitev , ki so pomemben del regulativnega okvira za elektronske komunikacije, je zagotoviti sprejemljive in visoko kakovostne storitve za vse, ne glede na geografsko lokacijo, priskrbele pa so tudi možnost, da lahko vsi dobijo telefonsko ali internetno povezavo po sprejemljivi ceni. V tem pomenu storitve omogočajo uporabo IKT. Treba je pregledati načelo in obseg univerzalnih storitev za elektronske komunikacije v 21. stoletju, Komisija pa bo o tej zadevi konec leta 2007 izdala zeleno knjigo ter sprožila obširno razpravo.

2.2. MSP in podjetništvo

Ključna priporočila projektne skupine: več usposabljanj na področju podjetniških znanj in boljše poznavanje koristi IKT.

Promoviranje podjetništva in znanj je ena izmed petih specifičnih smernic politike Komisije na področju MSP[17].Komisija priznava vse pomembnejšo vlogo podjetniškega izobraževanja ter zlasti ključno vlogo šol in univerz, ki spodbujajo podjetniško mišljenje. Poleg tega je ob spomladanskem evropskem vrhu marca 2005 pozvala države članice, da spodbujajo podjetništvo, vključno s podjetniškim izobraževanjem in usposabljanjem. Sporočilo „Spodbujanje podjetniškega razmišljanja skozi izobraževanje in učenje“[18] je prispevalo k oblikovanju bolj sistematičnih pristopov k podjetniškemu izobraževanju ter povečanju vloge izobraževanja in usposabljanja pri oblikovanju bolj podjetniške kulture v Evropi. Sporočilo združuje primere dobre prakse, se osredotoča na podporne ukrepe politike in podaja priporočila za ukrepe, ki bi jih lahko sprejeli na nacionalni ali regionalni ravni. Mnogo dejavnosti informacijske družbe podpirajo strukturni skladi, ki vsebujejo dele e-poslovanja in MSP-ja.

Mreža eBSN (European eBusiness Support Network – Evropsko omrežje za podporo podjetništvu) [19] določa platformo za usklajevanje politik za nacionalne in regionalne pobude, ki spodbujajo prevzemanje praks e-poslovanja v MSP-jih, ter pospešuje izmenjavo podatkov in študij primerov v zvezi s e-poslovanjem. Mreža eSBN je pregledala nacionalne kampanje ozaveščanja in v vseh državah članicah potrdila premik politike od sponzoriranja in sofinanciranja naložb IKT ter internetne povezave do usposabljanja MSP za inovacije z uporabo IKT. Nedavno je mreža eBSN opazila nadaljnji premik k politikam posameznih sektorjev[20], tj. politikam, ki podpirajo MSP pri sprejemanju IKT, ob upoštevanju njihovega posebnega poslovnega okolja (poslovne partnerje, dobavitelje, stranke, itd.). Mreža eBSN bo še naprej združevala predstavnike držav članic, da se druga od druge učijo in pridobivajo navdih ter spodbujajo bolj dinamičen pristop k ozaveščanju.

2.3. Enotno regulativno okolje

Ključna priporočila projektne skupine: zagotovitev regulativnega okolja, ki pospešuje konvergenco in vključujočo informacijsko družbo, spodbujanje oblikovanja notranjega trga za storitve, ki temeljijo na znanju, in pregled dajatev za avtorske pravice.

Konvergenca je ena izmed treh prednostnih nalog pobude i2010 „Oblikovanje informacijskega prostora“. Ta pobuda predvideva prilagoditev zakonodaje, ki vključuje pregled regulativnega okvira za elektronske komunikacije in sprejetje direktive o avdiovizualnih in medijskih storitvah, vsebuje pa tudi številne druge pobude za nove avdiovizualne storitve, kot so listina o filmih na spletu ter prihodnja sporočila o spletnih vsebinah in mobilnem oddajanju. Konvergenca vsebuje druge izzive na področju pravic intelektualne lastnine, varnosti in varstva potrošnikov[21]. To bo obravnavano v procesu razmisleka, usmerjenem k vmesnemu pregledu strategije i2010 leta 2008.

Vmesni pregled i2010 za leto 2008 bo obravnaval razsežnosti storitev IKT na notranjem trgu, vključno s tistimi, ki temeljijo na znanju, in je tudi usklajen s splošnim pregledom strategije enotnega trga [22]. Temu zadnjemu pregledu bo sledilo poročilo o enotnem trgu 21. stoletja, vključno s konkretnimi predlogi za prihodnje ukrepe, ki ga bo Komisija predstavila Evropskemu svetu leta 2007.

V zvezi z dajatvami za avtorske pravice, se je Komisija decembra 2006 po obsežnih posvetovanjih[23] z interesnimi skupinami in državami članicami odločila, da se je treba tej kompleksni temi še bolj posvetiti.

2.4. Intelektualna lastnina

Ključna priporočila projektne skupine: zaradi raznolikosti strategij na področju pravic intelektualne lastnice v sektorju IKT je treba izvesti obširno posvetovanje pred spremembo zakonodaje EU. Omejitev kriminalizacije za kršitve pravic intelektualne lastnine na namerno ponarejanje blagovnih znamk, prekrške avtorskih pravic in piratstvo modelov. Promoviranje sprejetja Londonskega protokola in znižanje patentnih stroškov.

Komisija je predlagala direktivo[24] o kazenski ukrepih za zagotavljanje pravic intelektualne lastnine. Ta predlog ni omejen samo na blagovne znamke, avtorske pravice ali pravice iz modela. Evropski parlament in Svet trenutno obravnavata predlog Komisije.

Komisija je na podlagi sklepov Evropskega sveta iz decembra 2006 in obširnega posvetovanja interesnih skupin v letu 2006 aprila 2007 sprejela Sporočilo o izboljšanju patentnega sistema v Evropi[25]. Čeprav je znižanje patentnih stroškov eden izmed glavnih ciljev, je treba upoštevati, da je ratifikacija Londonskega sporazuma v rokah držav članic. Poleg tega namerava Komisija v letu 2008 predstaviti obsežno strategijo na področju pravic intelektualne lastnine, da se v EU zagotovi primeren okvir za spodbujanje in zaščito inovacij.

2.5. Inovacije, raziskave, naložbe in finance

Ključna priporočila projektne skupine: izmenjava najboljših inovacijskih praks, spodbujanje raziskav s pomočjo shem davčnih odbitkov, podpiranje skupnih raziskav prek evropskih tehnoloških platform in skupnih tehnoloških pobud, podpiranje razvoja vodilnih trgov prek javnih naročil, zaščita enakih konkurenčnih pogojev za evropsko industrijo polprevodnikov, oblikovanje okolja, prijaznega tveganemu kapitalu, in nadaljnje reforme politike državne pomoči.

Države članice so v sedmem okvirnem programu (FP7) namenile 9,1 milijarde EUR za raziskave IKT, ki pa so s tem postale najobsežnejša raziskovalna tema programa sodelovanja, ki je tudi najobsežnejši specifični program FP7.

Vseh 31 evropskih tehnoloških platform [26] je izdalo dokument o „viziji“, večina pa jih je tudi končala ali razvila napreden osnutek svojega Strateškega načrta za raziskave (SRA). Te platforme so zdaj v fazi pripravljanja na izvajanje. Komisija je pri razvoju svoje raziskovalne politike, zlasti pri pripravi FP7, upoštevala rezultate dela platform. To je koristen način zagotavljanja njihovega industrijskega pomena. Analize kažejo, da bo 15 SRA-jev zajetih v enotni raziskovalni temi FP7 (kar ponazarja tesno sodelovanje z oblikovanjem FP7), ostalih 16 SRA-jev pa bo obravnavalo več raziskovalnih tem. Prva skupna tehnološka pobuda , ARTEMIS[27], ki zajema raziskave in razvoj v vgrajenih računalniških sistemih, naj bi se začela izvajati v prvi polovici leta 2007, sledil pa ji bo ENIAC[28] (Evropski svetovalni svet za nanoelektroniko).

Komisija je nedavno začela pobudo PRO INNO Europe [29], ki združuje več kot 200 oblikovalcev politike in zainteresiranih strank na področju inovacij iz 33 držav, vključno z državami članicami. Združuje analizo ter primerjavo nacionalnih in regionalnih uspehov inovacijske politike, podpira pa tudi sodelovanje med nacionalnimi in regionalnimi programi za inovacije ter pobudami za skupne ukrepe, ki vključujejo inovacijske agencije in zainteresirane stranke, kot je nadnacionalno sodelovanje pri razvoju politike povezanih skupin[30].

Komisija je v nedavnem Sporočilu „Boljša uporaba davčnih olajšav za raziskave in razvoj“[31] je Komisija predstavila obstoječi pravni okvir (s posebnim poudarkom na skladnosti s temeljnimi svoboščinami in nedavno spremenjenimi Pravili o državni pomoči za raziskave, razvoj in inovacije [32]) ter spodbuja države članice, da izboljšajo uporabo in uskladitev davčnih olajšav v zvezi z dejavnostmi raziskav in razvoja. V Sporočilu so tudi napotki za davčno obravnavo, zlasti v zvezi z obširnimi nadnacionalnimi projekti za raziskave in razvoj, rast mladih inovativnih podjetij, čezmejno mobilnost raziskovalcev, davčno obravnavo DDV-ja in R&R-ja v skupni konsolidirani davčni osnovi ter filantropsko financiranje. Komisija bo pregledovala situacijo.

Komisija izvaja podrobno analizo z zainteresiranimi strankami, vključno s posvetovanji evropskih tehnoloških platform in inovacijskih odborov Europe INNOVA[33], da bi prepoznala možna področja, kjer lahko kombinacija ukrepov ponudbe in povpraševanja prispeva k nastanku vodilnega trga . Navedeno je v skladu s široko zastavljeno inovacijsko strategijo iz leta 2006[34]. Komisija bo glede na rezultate pripravila dokument o politiki v drugi polovici leta 2007.

Industrija polprevodnikov je za EU strateško zelo pomembna. Splošni cilj za vse industrijske panoge ostaja vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev po celem svetu. Ključni pomen ima tudi izboljšanje okvirnih pogojev za spodbujanje naložb v raziskave in razvoj ter razvoj zahtevnih kvalifikacij.

Nedavno sprejeti Okvir Skupnosti za državno pomoč na področju raziskav in razvoja ter inovacij [35] določa več kategorij pomoči za temeljne raziskave, industrijske raziskave in eksperimentalni razvoj. Najvišja dovoljena pomoč za industrijske raziskave je 50 %.

Komisija je v svojem Sporočilu iz junija 2006 „Financiranje rasti MSP – dodajanje evropskih vrednosti“[36] razkrila pobude za pomoč MSP-jem za lažji dostop do finančnih sredstev za zagon in rast . Sporočilo vsebuje tudi ukrepe za spodbujanje naložb tveganega kapitala, razvoj bančnega financiranja za inovacije in prijaznejše obstoječe sisteme financiranja do MSP. Komisija je na podlagi tega ustanovila strokovne skupine za odstranjevanje ovir čezmejnim naložbam skladov tveganega kapitala [37], za semenski kapital ter dobro prakso pri naložbah tveganega kapitala na regionalni ravni . Nov Okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP) [38] bo zagotovil nadaljnje pobude za vlagatelje v zasebni kapital za naložbe v podjetja s potencialom rasti, Evropski investicijski sklad (EIF) pa bo v imenu Komisije izvajal ali pomagal izvajati več finančnih instrumentov za MSP : pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF), jamstvena pomoč za MSP (SMEG) ter shema za vzpostavitev institucij in kadrov (CBS). Komisija bo v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko (EIB) uvedla Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) [39] in s tem podprla investicije v RTR projekte z visokim tveganjem s pomočjo posojil in jamstev, kjer bo EU prispevala do 1 milijarde iz sedmega okvirnega programa (FP7), svoj delež pa bo prispevala tudi EIB.

2.6. Standardi in interoperabilnost

Ključna priporočila projektne skupine: zaradi odgovornosti industrije za tehnično interoperabilnost, nadaljevanje prizadevanj za obravnavo pravne in semantične interoperabilnosti, spodbujanje učinkovitih sistemov skladnosti in razvoj politike javnih naročil.

Evropske organizacije za standardizacijo (EOS) so razvile in bodo še naprej razvijale smernice, ki bodo pripomogle, da bo pri pripravi standardov upoštevana tudi interoperabilnost . Nekateri standardi se pravkar posodabljajo z namenom, da bodo imeli več značilnosti interoperabilnosti. Glede prednostnih nalog politike je interoperabilnost že glavni cilj standardizacije in se šteje za ključno vprašanje, ki ga je treba spremljati v okviru prihajajočega pregleda standardizacijske politike na področju IKT . Različni specifični ukrepi na področju standardizacije obravnavajo interoperabilnost na posebnih področjih, kot so e-zdravje[40], Enotno evropsko plačilno območje (SEPA), e-računi, itd. Poleg tega je Komisija uvedla študijo [41] za pripravo priporočil, ki bi zagotovila skladnost standardizacijske politike EU za sektor IKT s spremembami v sektorju, nastalih zaradi liberalizacije, globalizacije in konvergence.

Tema IKT v FP7 vključuje predhodne in vzporedne normativne raziskave, pomembne za izboljšanje interoperabilnosti ter kakovosti standardov in njihovega izvajanja . Industrijski sektor izvaja večino predhodnih raziskav. Delovni program IKT iz FP7 že vključuje ukrepe, ki bi izboljšali sodelovanje pri razvoju standardov in interoperabilnih rešitev.

Delovni programi Evropskih organizacij za standardizacijo (EOS) se osredotočajo na tehnično interoperabilnost, zlasti znotraj ETSI, medtem ko se s semantično interoperabilnostjo ukvarjajo delovni programi skupin za sektorsko standardizacijo, kot so e-zdravje[42] in e-BIF[43]. Drugi vidiki interoperabilnosti – npr. pravni vidiki – niso v njihovi pristojnosti, čeprav nekatere pokriva delovni program IKT iz FP7. Kot izhodišče za prepoznavanje ključnih dejavnikov, ki omogočajo interoperabilnost , delovni programi EOS vsebujejo tudi dejavnosti za prepoznavanje težav in zahtev. Splošni okvir interoperabilnosti IKT bo preučen pod naslovom „notranji trg“ v vmesnem pregledu i2010. Izkušnje pri izvajanju zakonodaje o prostem pretoku blaga so pokazale, da obstaja tveganje izkrivljanja konkurence, ker se prakse pri imenovanju in pooblaščanju organov in sistemov za ugotavljanje skladnosti med nacionalnimi organi zelo razlikujejo. S tem namenom je Komisija kot del predloga Komisije za nov paket ukrepov za notranji trg za blago[44] sprejela predlog za Uredbo[45] o strožjih pravilih za nadzor trga.

Akcijski načrt za e-javna naročila [46] vsebuje interoperabilnost kot bistveno zahtevo, Akcijski načrt e-vlade [47] pa ima na tem področju izrecno določene cilje. Študije in posvetovanja za pregled Evropskega okvira za interoperabilnost za vseevropske e-vladne storitve [48] že potekajo, predlogi za pregled pa bodo pravočasno predstavljeni.

2.7. Znanje in zaposljivost

Ključna priporočila projektne skupine: zaradi vedno večjih vrzeli v e-znanju, ki omejujejo inovacije in prevzemanje IKT, povečanje naložb v strokovni razvoj učiteljev in podporne mehanizme, povečanje sodelovanja med industrijo, vladami, delodajalci in izobraževalnimi institucijami ter nadaljevanje prizadevanj za vključitev podjetništva v učni načrt.

Za ukrepe v izobraževanju, usposabljanju in podporne ukrepe so odgovorne predvsem države članice. Komisija bo z obstoječimi programi EU in zlasti z novim Programom vseživljenjskega učenja [49] podprla pobude z organiziranjem študij, prireditev, projektov sodelovanja in izmenjav dobre prakse. Podpora bo zajemala širok spekter znanj za zaposljivost, ki bodo segala od e-znanj in podjetništva[50] do komunikacijskih sposobnosti ter spretnosti za delo v skupini in reševanje problemov.

Poleg tega bo Komisija pri pripravi Sporočila o dolgoročni strategiji e-znanj, ki naj bi bilo sprejeto leta 2007, upoštevala tudi priporočila projektne skupine in izjavo nedavne Evropske konference o e-znanju[51].

[1] COM(2005) 474, 5.10.2005

[2] Za informacije o pobudi i2010 glej http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm

[3] Članstvo projektne skupine: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf

[4] Za celotno poročilo projektne skupine, seznam članov in podrobnosti o organizaciji dela glej http://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm

[5] Poročilo Komisije o evropski konkurenčnosti, COM(2006) 697 vsebuje tudi analizo konkurenčnosti sektorja IKT.

[6] Glej sporočilo za javnost IP/07/181 z dne 14. februarja 2007. Paleta zlasti vsebuje „Predlog uredbe o določitvi postopkov v zvezi z uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih predpisov pri proizvodih, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici“, COM(2007) 36, 14.2.2007.

[7] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu, UL L 376, 27.12.2006, str. 36-68.

[8] Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu.

[9] Akcijski načrt za finančne storitve (FSAP), http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm

[10] Politika finančnih storitev 2005–2010 (bela knjiga), COM(2005) 629, 5.12.2005

[11] Glej http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm. Zakonodajni predlogi bodo predloženi do konca leta 2007.

[12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm

[13] i2010 akcijski načrt za e-upravo: pospeševanje e-uprave v Evropi za dobro vseh, COM(2006) 173, 25.4.2006

[14] Glej http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[15] „Strategija potrošniške politike EU 2007-2013“, COM(2007) 99, dostopna na: http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm

[16] Zelena knjiga o pregledu pravnega reda o varstvu potrošnikov, COM(2006) 744, 8.2.2007

[17] V sladu z „Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti: Sodobna politika za MSP za rast in zaposlovanje“, COM(2005) 551, 10.11.2005

[18] COM(2006) 33, 13.2.2006.

[19] Glej portal eBSN: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html

[20] Iz opažanj nedavnih delavnic eBSN in baze podatkov eBSN o nacionalnih projektih

[21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf

[22] Glej portal na http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm

[23] Dostopno na http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm

[24] Spremenjen predlog za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskih ukrepih za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, COM(2006) 168, 26.4.2006

[25] COM(2007) 165, 3.4.2007.

[26] Za seznam evropskih tehnoloških platform glej http://cordis.europa.eu/technologylatforms/individual_en.html

[27] Več podrobnosti o ARTEMIS-u je na http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[28] Več podrobnosti o ENIAC-u je na http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html

[29] Glej http://www.proinno-europe.eu

[30] Več podrobnosti je na http://www.proinno-europe.eu

[31] COM(2006) 728, 22.11.2006

[32] UL C 323, 30.12.2006, str. 1-26.

[33] Glavni del pobude Europa INNOVA so sektorski odbori strokovnjakov za inovacije, ki za vsak sektor predlagajo prednostne naloge delovanja in oblikujejo vprašanja, ki jih je treba obravnavati.

[34] COM(2006) 502, Prenos znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU.

[35] UL C 323, 30.12.2006, str. 1-26.

[36] COM(2006) 349, 29.6.2006

[37] Glavni cilj te skupine je za vsako sodelujočo državo določiti regulativni okvir, ki vpliva na domače ali tuje sklade tveganega kapitala in v primerih, kadar obstoječi predpisi zavirajo čezmejne dejavnosti skladov tveganega kapitala, najti pot za premagovanje teh ovir. Glej http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm

[38] CIP: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[39] Glej http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff

[40] Podskupina i2010 za e-zdravje trenutno razpravlja o priporočilu Komisije o smernicah in dobrih praksah na področju interoperabilnosti za elektronske zdravstvene evidence in kartice.

[41] „Študija EU o posebnih potrebah politike za standardizacijo IKT“, http://www.ictstandardisation.eu

[42] CEN TC 251

[43] CEN-ov forum za interoperabilnost e-poslovanja

[44] Za podrobnosti glej http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm

[45] Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov, COM(2007) 37, 14.2.2007

[46] Akcijski načrt za izvajanje pravnega sistema za elektronsko javno naročanje, COM(2004) 841, 13.12.2004

[47] COM(2006) 173, 25.4.2006

[48] Glej http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[49] Glej http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html

[50] Komisija je nedavno predstavila „Agendo iz Osla za podjetniško izobraževanje v Evropi“, s katero spodbuja podjetniško razmišljanje v družbi. Glej:http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm

[51] Za izjavo konference glejhttp://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf