SL ECB-PUBLIC 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 27. maja 2014 
o javnem dostopu do dolo čenih informacij o slabih posojilih nekaterih bank  
(CON/2014/39) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je dne 11. ap rila 2014 prejela zahtevo predsednika slovenskega 
parlamenta za mnenje o predlogu zakona o sprememb ah in dopolnitvah Zakona o dostopu do informacij 
javnega zna čaja1 (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
in šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES2, saj se predlog zakona nanaša na pravila v zvezi s 
finančnimi institucijami, kolikor pomem bno vplivajo na stabilnost finan čnih institucij in trgov. V skladu s 
prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.  
 
1.  Namen predloga zakona 
1.1 Zakon o dostopu do informacij javnega zna čaja3 (v nadaljnjem besedilu: Zakon) ureja postopek za 
prost dostop do informacij, s katerimi razpol agajo osebe javnega prava, in njihovo ponovno 
uporabo. Skladno z zadnjimi spremembami Zakona4 so zajete tudi informacije, s katerimi 
razpolagajo poslovni subjekti pod prevladujo čim vplivom oseb javnega prava. 
1.2 Zaradi nedavno odobrenih državnih pomo či nekaterim slovenskim bankam5, med drugim v obliki 
dokapitalizacije in prenosa oslabljenih sredstev bank na državno Družbo za upravljanje terjatev 
bank (DUTB), zadnje spremembe Zakona zahtevajo javno razkritje dolo čenih informacij o »slabih 
posojilih«6, ki so jih banke, ki so prejele državno pomo č, prenesle na DUTB7. Zakon sedaj zahteva, 
da DUTB za vsako preneseno slabo posojilo razkrije naslednje informacije: 
(a)  informacije v zvezi s sklenjenimi pogodbami: (i) vrsto in vrednost posla; (ii) firmo in sedež 
upnika in dolžnika; in ( iii) datum sklenitve pogodbe; 
                                                 
1  Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah  Zakona o dostopu do informacij javnega zna čaja z dne 8. aprila 2014. 
2  Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetova nju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede 
osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42).  
3  Zakon o dostopu do informacij javnega zna čaja (ZDIJZ) (Ur. l. RS št. 51/06 – uradno pre čiščeno besedilo, 117/06 - 
ZDavP-2 in 23/14). 
4  Sprejete 24. marca 2014 in za čele veljati 17. aprila 2014 (Zakon o spreme mbah in dopolnitvah Zakona o dostopu do 
informacij javnega zna čaja (ZDIJZ-C) (Ur.l. RS št. 23/14)). 
5  V skladu z Zakonom o ukrepih Republike Slovenije za krepit ev stabilnosti bank (ZUKSB) (U r. l. RS št. 105/12, 63/13 - 
ZS-K in 23/14 - ZDIJZ-C). 
6  »Slaba posojila« so opredeljena v členu 6.a(6) Zakona. 
7  Člen 6.a(5) v povezavi s členom 1.a(3) Zakona. 
ECB-PUBLIC 
2 (b)  informacije v zvezi s sklepi organa zade vne banke, ki je pris tojen za odobritev posla: 
(i) organ, ki je odobril posel, skupaj z imenom in položajem vsakega člana organa; in 
(ii) imena članov uprave in nadzornega sveta banke v času odobritve posojila; 
(c)  informacije v zvezi z dokumenti o zavarovanju, in sicer vrsto zavarovanja in predmet 
zavarovanja za posojilo; ter  
(d)  informacije v zvezi s pogodbo, sklenjeno med zadevno banko in DUTB: (i) firmo in sedež 
banke, (ii) dolžnika posameznih slabih posojil, ki so bila prenesena na DUTB; in (iii) kon čno 
bruto izpostavljenost do posame znih dolžnikov iz teh posojil. 
 Podatki se morajo razkriti na spletni strani DUTB8. 
1.3 Te zadnje spremembe predlog zakona sedaj nadgrajuje in razširja podro čje razkritij v zvezi s 
slabimi posojili. Javno bi bilo treba razkriti ne sam o informacije o slabih posojilih, ki so bila iz 
bank, ki so prejele državno pomo č, prenesena na DUTB, ampak tudi informacije o slabih posojilih, 
ki so ostala v bilancah stanja bank na datum za četka veljavnosti predloga zakona9. Predlog zakona 
od bank, ki so prejele državno pomo č, zahteva, da na svojih spletnih straneh objavijo zadevne 
informacije o slabih posojilih iz odstavka 1.2 zgoraj10. 
1.4 Skladno z obrazložitvenim memorandumom k pr edlogu zakona naj bi po dokapitalizaciji bank z 
davkoplačevalskim denarjem javni interes zahteval pove čanje preglednosti, kot se uvaja s 
predlaganimi spremembami. Obrazložitveni memorandum navaja, da obsežna državna podpora 
bankam kli če k preglednemu, u činkovitemu in odgovornemu ravnanj u v prihodnje, tako s strani 
DUTB kot bank. 
 2. Dolžnost posvetovanja z ECB ECB ugotavlja, da zadnje spremembe Zakona, ki so uvedle zahtevo po javnem razkritju informacij v 
zvezi s slabimi posojili, ki so bila prenesena na DUTB, nalagajo tudi novo nalogo Banki Slovenije. V 
skladu s členom 10.a(10) Zakona mora Banka Slovenije dolo čiti podrobna pravila za objavo informacij o 
slabih posojilih. Na podlagi členov 127(4) in 282(5) P ogodbe ter tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 
98/415/ES se morajo nacionalni organi posvetovati z ECB o osnutkih pra vnih predpisov na podro čjih v 
pristojnosti ECB, vklju čno o osnutkih pravnih pred pisov, ki se nanašajo na nacionalne centralne banke. 
ECB je treba zaprositi za mnenje o nacionalnih pravni h predpisih, preden se ti sprejmejo ter v ustrezni 
fazi zakonodajnega postopka, ki ECB zagotavlja dovolj časa za preu čitev osnutka pravnega predpisa ter 
sprejetje mnenja in ki zade vnim nacionalnim organom omogo ča, da upoštevajo mnenje ECB. ECB prosi, 
da slovenski organi v prihodnje izpolni jo svojo obveznost posvetovanja z ECB. 
 
                                                 
8  Glej člen 6.a(5) do (7) in člen 10.a(10) Zakona. 
9  Glej predlagane spremembe k členu 6.a(5) Zakona. 
10  Glej predlagane spremembe k členu 6.a(7) Zakona, predlagani člen 10.a(13) in prehodne dolo čbe predloga zakona. 
ECB-PUBLIC 
3 3. Razkritje informacij 
3.1  Po Zakonu in predlogu zakona se zahteva objav a širokega nabora informacij o posameznih slabih 
posojilih slovenskih bank, ki so prejele državno pomo č v skladu z Zakonom o ukrepih Republike 
Slovenije za krepitev stabilnosti bank. Objavo mo rajo zagotoviti DUTB, kadar so slaba posojila 
prenesena iz bank, in banke same, kadar gre za pos ojila, ki se v njihovih bilancah stanja vodijo kot 
slaba posojila na datum za četka veljavnosti predloga zakona. 
 Iz obrazložitvenega memoranduma k predlogu zakona bi se lahko razumelo, da podro čje 
obveznosti razkritja po Zakonu in predlogu zakona zajem a tiste banke, ki so prejele ali bodo prejele 
državno pomo č do datuma za četka veljavnosti predloga zakona. Tako bi banke morale razkriti 
informacije v zvezi s posojili, ki jih na datum za četka veljavnosti predloga zakona v svojih bilancah 
stanja vodijo kot slaba posojila. Vendar to  zaradi besedila predlagane spremembe člena 6.a(5) 
Zakona ni jasno, zlasti ne pri branju pre čiščenega besedila člena 6.a(5). 
3.2 ECB izpostavlja, da posebne obveznosti razkritij, izjeme od razkritij in prepovedi razkritij nalaga 
pravo Unije, npr. uredba o kapitalskih zahtevah11, direktiva o kapitalskih zahtevah12, uredba o 
zlorabi trga13, direktiva o prospektu14, in tudi slovensko nacionalno pravo, npr. Zakon o 
bančništvu15. ECB bi pozdravila pojasnilo v predlogu za kona glede interakcije in prioritete med 
določenimi zahtevami glede razkritja informac ij po predlogu zakona ter obveznostmi in 
prepovedmi razkritja po pravu Unije in obstoje čo nacionalno zakonodajo (vklju čno z nacionalno 
zakonodajo, s katero se prenaša pravo Unije)16.  
ECB dalje izpostavlja, da ure dba o kapitalskih zahtevah dolo ča celovito ureditev glede razkritij, ki 
vključuje tudi pravila o razkritju oslabljenih izpos tavljenosti in o zaupnih in formacijah. Uredba o 
kapitalskih zahtevah dopuš ča, da institucije opustijo razkritje podatkov, če so informacije zaupne, 
t.j. če imajo institucije do strank ali v odnosih z nasp rotnimi strankami obveznosti, ki jih zavezujejo 
k zaupnosti17. Določila o zaupnosti se obi čajno najdejo v posojilnih pogodba h in tako tvorijo en tak 
zavezujoč odnos s stranko oziroma nasprotno stranko. Poleg tega uredba o kapitalskih zahtevah 
vsebuje pravilo o razkritju oslabljenih in zapadlih izpostavljenosti, ki razkritje informacij o slabih 
posojilih ureja po zneskih, raz členjenih na primer glede na geografska obmo čja (in ne po stranki ali 
                                                 
11  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parl amenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne 
institucije in investicijsk a podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1). 
12  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dn e 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij 
in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijsk ih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi 
direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338). 
13  Uredba (EU) št. …/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o zlor abi trga (uredba o zlorabi trga ) ter razveljavitvi Direktive 
2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direk tiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125 /ES in 2004/72/ES (še ni 
objavljena v Uradnem listu). 
14  Direktiva 2003/71/ES Evropskega  parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni 
ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in  o spremembi Direktive 2001/34/ES (UL L 345, 31.12.2003, 
str. 64). 
15  Zakon o ban čništvu (ZBan-1) (Ur. l. RS št. 99/10 – uradno pre čiščeno besedilo, 52/11 – popr., 9/11 - ZPlaSS-B, 35/11, 
59/11, 85/11, 48/12, 105/12, 56/13, 63/13 - ZS-K in 96/13). 
16  Glej Mnenje CON/2011/84, odstavek 7.2. 
17  Glej člena 432 in 442 uredbe o kapitalskih zahtevah. 
ECB-PUBLIC 
4 nasprotni stranki banke)18. Razlog za tako ureditev v zadevnih členih uredbe o kapitalskih 
zahtevah19 je v tem, da pravne dolo čbe o razkritju finan čnih informacij od kreditnih institucij ne 
smejo zahtevati, da razkrijejo podrobnosti o stra nkah ali drugih nasprotnih strankah posojilnih 
pogodb. Pristojni organi bi tudi morali biti pozorni na primere, v katerih sumijo, da je institucija 
informacije ozna čila za, med drugim, zaupne, da bi  se izognila njihovemu razkritju20. Nazadnje, cilj 
uredbe o kapitalskih zahtevah, da se zagotovi  postopno približevanje k enotnim pravilom o 
razkritju s strani institucij, ne bi smel biti spodkopan21. 
3.3  Obrazložitveni memorandum k predlogu zakona nava ja, da je razkritje informacij o slabih posojilih 
zaradi državne pomo či, vključene v sanacijo slovenskega ban čnega sistema, v javnem interesu in 
da je cilj predloga zakona spodbud iti odgovorno ravnanje v priho dnje. Poleg pripomb o interakciji 
med predlogom zakona in zakonodajo Unije o finan čnih storitvah, podanih v odstavku 3.2 zgoraj, 
ECB ugotavlja, da lahko obstajajo izjemne okoliš čine, ko bodo informacije sistemsko pomembne 
in bodo legitimni interesi upravi čevali, da se razkritje odloži ali prepre či. Ti legitimni interesi bi 
lahko vklju čevali22: (a) ohranjanje stabilnosti finan čnega sistema; (b) prepre čitev, da bi se 
likvidnostne krize spremenile v krize solventnosti; (c) izogibanje okoliš činam, ko bi javno razkritje 
lahko spodkopalo zaklju ček pogajanj, na črtovanih za zagotovitev dolgoro čne finančne sanacije 
kreditne institucije; in (d) zagotavljanje urejen e uporabe instrumentov za reševanje po direktivi o 
sanaciji in reševanju bank23. Zato ECB sprašuje, ali bi predlog zakona, z vidika finan čne 
stabilnosti, moral dolo čati tudi kakšna varovala v zvezi z obja vo informacij, ki se nanašajo na slaba 
posojila, kot jo zahteva člen 6.a(5) Zakona. Najprimerneje bi bilo , da bi oceno, ali so informacije 
sistemsko pomembne in ali je odložitev ali prepre čitev razkritja v javnem inte resu, naredila Banka  
                                                 
18  Glej člen 442(h) uredbe o kapitalskih zahtevah. 
19  Glej člena 432 in 442 uredbe o kapitalskih zahtevah. 
20  Glej uvodno izjavo 68 uredbe o kapitalskih zahtevah.  
21   Glej uvodno izjavo 120 uredbe o kapitalskih zahtevah. 
22  Glej mnenja CON/2012/99, odstavek 9, CON/2011/ 84, odstavek 7.2 in C ON/2012/21, odstavek 16. 
23  Direktiva 2014/…/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzposta vitvi okvira za sanacijo ter re ševanje kreditnih institucij 
in investicijskih podjetij ter o spre membi Direktive Sveta 82/891/EGS ter di rektiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 
2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/ES, 2012/30/ EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 
Evropskega parlamenta in Sveta (še ni objavljena v Uradnem listu). 
ECB-PUBLIC 
5 Slovenije kot nacionalna centralna banka in nacionalni nadzorni organ, v tesnem  sodelovanju z ustreznimi 
makrobonitetnimi organi in ECB24. 
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 27. maja 2014 
   
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
24  Glej Mnenje CON/2012/21, odstavek 16.3.