OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta obrazložitveni memorandum je priložen Predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa.

Ta predlog dopolnjuje Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (v nadaljnjem besedilu: akt o čipih) z izvajanjem večine ukrepov, predvidenih v okviru pobude Čipi za Evropo, oblikovane v okviru predloga akta o čipih.

Za uresničitev te vizije je evropska strategija za čipe oblikovana na podlagi petih strateških ciljev:

·Evropa bi morala okrepiti svoj vodilni položaj na raziskovalnem in tehnološkem področju,

·Evropa bi morala zgraditi in okrepiti lastno zmogljivost za inovacije na področju oblikovanja, proizvodnje in pakiranja naprednih čipov ter jih spremeniti v komercialne izdelke,

·Evropa bi morala vzpostaviti ustrezen okvir za znatno povečanje svoje proizvodne zmogljivosti do leta 2030,

·Evropa bi morala obravnavati resno pomanjkanje znanj in spretnosti, privabiti nove talente in podpirati nastanek usposobljene delovne sile,

·Evropa bi morala razviti poglobljeno razumevanje o globalnih oskrbovalnih verigah polprevodnikov.

Predlog akta o čipih je doseči strateški cilj povečanja odpornosti evropskega polprevodniškega ekosistema in povečanja njegovega deleža na svetovnem trgu. Njegov cilj je tudi olajšati zgodnje sprejetje novih čipov v evropski industriji in povečati njeno konkurenčnost. V ta namen mora pritegniti naložbe v inovativne proizvodne obrate, imeti usposobljeno delovno silo, pa tudi biti sposobna oblikovati in proizvajati najnaprednejše čipe, ki bodo določali trge prihodnosti, tako da razvije zmožnosti ter ima možnost preizkušanja in razvoja prototipov inovativnih zasnov v okviru pilotnih linij v tesnem sodelovanju s svojimi vertikalnimi industrijskimi sektorji. To so nujni koraki, ki pa ne bodo zadoščali, če Evropa ne bo imela analitične zmožnosti povečanja preglednosti vrednostne verige, da bi lahko izkoristila večjo zmogljivost, ki bo služila skupnemu interesu enotnega trga v primeru krize. Cilj ni, da postane samozadostna, saj to ni uresničljivo. Unija mora okrepiti svoje prednosti in s tretjimi državami sodelovati v oskrbovalni verigi, v kateri bo soodvisnost še naprej velika.

Da bi se ti cilji uresničili, je eden od ciljev predlaganega akta o čipih oblikovati pobudo Čipi za Evropo (v nadaljnjem besedilu: pobuda), da bi se podprla obsežna krepitev zmogljivosti skozi naložbe v čezmejno in prosto dostopno raziskovalno, razvojno in inovacijsko infrastrukturo, vzpostavljeno v Uniji, ter tako omogočil razvoj najsodobnejših tehnologij polprevodnikov naslednje generacije, ki bodo okrepile napredne zmožnosti EU za oblikovanje, integracijo sistemov in proizvodnjo čipov, vključno s poudarkom na zagonskih podjetjih in podjetjih v razširitveni fazi.

V okviru pobude bo zlasti zgrajena virtualna platforma za oblikovanje za okrepitev zmogljivosti Evrope za oblikovanje, ki bo dostopna pod odprtimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji. Platforma bo spodbujala široko sodelovanje skupnosti uporabnikov z oblikovalskimi hišami, dobavitelji intelektualne lastnine in orodij, oblikovalci ter raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, pri čemer bo obstoječe in nove obrate za oblikovanje povezovala z razširjenimi knjižnicami in orodji za avtomatizacijo elektronskega oblikovanja.

S pobudo se bodo podprle pilotne linije, ki tretjim stranem pod odprtimi, preglednimi in nediskriminatornimi pogoji zagotavljajo sredstva za preizkušanje, potrjevanje in nadaljnji razvoj zasnove njihovih izdelkov. Razvoj novih pilotnih linij bo priprava na naslednjo generacijo proizvodnih zmožnosti in njihovo potrjevanje.

Poleg tega bodo s pobudo vzpostavljene napredne tehnološke in inženirske zmogljivosti za kvantne čipe, na primer v obliki knjižnic zasnov za kvantne čipe, pilotnih linij ter obratov za preizkušanje in eksperimentiranje.

S pobudo se bo podprla mreža kompetenčnih centrov po vsej Evropi, ki bodo zagotavljali strokovno znanje deležnikom, vključno s končnimi uporabniki med malimi in srednjimi podjetji (MSP), zagonskimi podjetji in vertikalnimi sektorji, ter izboljšali njihova znanja in spretnosti. Kompetenčni centri bodo olajšali odprt, pregleden in nediskriminatoren dostop do oblikovalske infrastrukture in pilotnih linij ter njihovo učinkovito uporabo. Postali bodo centri privlačnosti za inovacije in nove, visokousposobljene talente, med drugim s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem delavcev.

Ukrepi v okviru pobude se bodo izvajali predvsem prek Skupnega podjetja za čipe, tj. spremenjenega in preimenovanega sedanjega Skupnega podjetja za ključne digitalne tehnologije. To skupno podjetje trenutno zagotavlja obsežno podporo za industrijsko usmerjene raziskave, tehnološki razvoj in inovacije na področju elektronskih komponent in sistemov ter s tem povezane programske in sistemske tehnologije. Te dejavnosti bodo postale del pobude.