SL Uradni list Evropske unije C 345/19

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2011/C 345/07

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SER KORYCIŃSKI SWOJSKI“

ES št.: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Ser koryciński swojski“

2. Država članica ali tretja država:

Poljska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

„Ser koryciński swojski“ je zorjeni sir, proizveden iz surovega polnomastnega kravjega mleka, ki se mu dodata sirilo in kuhinjska sol. Dodajo se lahko tudi začimbe in zelišča.

„Ser koryciński swojski“ je sploščene okrogle (geoidne) oblike in ima elipsast prečni prerez; njegov premer je največ 30 cm (odvisno od velikosti cedila, ki se uporabi pri njegovi proizvodnji, in količine sira, ki se položi vanj), tehta pa 2,5–5 kg (odvisno od uporabljenega cedila in trajanja obdobja zorenja).

„Ser koryciński swojski“ ima veliko luknjic različnih velikosti in oblik. Površina sira je rebrasta.

Glede na trajanje zorenja obstajajo tri različne vrste sira, ki se prodaja pod imenom „ser koryciński swojski“:

„ser koryciński swojski“ – świeży (sveži) zori 2–4 dni;

„ser koryciński swojski“ – leżakowany (zorjeni) zori in se stara 5–14 dni;

„ser koryciński swojski“ – dojrzały (zrel) zori in se stara več kot 14 dni.

Trajanje zorenja ne vpliva na posebne značilnosti proizvoda „ser koryciński swojski“ iz točke 5.2.

Opis proizvoda „ser koryciński swojski“ glede na trajanje zorenja Skupina značilnosti ali sestavin značilnost ali sestavina sveži „ser koryciński swojski“ zorjeni „ser koryciński swojski“ zreli „ser koryciński swojski“ Barva barva zunanjosti kremna slamnato rumenkasta rumenkasta ali rumena barva notranjosti kremna kremasto slamnata slamnato rumenkasta Čvrstost/tekstura čvrstost zunanjosti enakomerno čvrsta zunanjost in notranjost čvrsta zunanjost in mehka notranjost nežno rumena skorja z belkasto plesnijo na zunanjem delu tekstura notranjosti vlažna, zelo prožna, z enakomerno razporejenimi majhnimi luknjami (velikimi približno 1 mm) vlažna, prožna, z enako velikimi in enakomerno razporejenimi luknjami (velikimi približno 2 mm) rahlo vlažna, prožna, z enako velikimi in enakomerno razporejenimi luknjami Organoleptične značilnosti okus pretežno blag in kremast, značilno gumijast, pri čemer škriplje med zobmi rahlo slan, z značilnim oreškastim priokusom izrazito suh, precej slana zunanja plast in nekoliko manj slana sredica, rahel oreškast okus vonj prevladujoč vonj po svežem maslu rahel vonj po suhem siru vonj po suhem siru Fizikalno-kemične lastnosti vlažnost ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % maščobe ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

— osnovne surovine so kravje mleko, sirilo in kuhinjska sol (približno 3 g na 10 l mleka) ter sol, ki se vtre v sir po oblikovanju v hlebce;

— neobvezne surovine – suhe začimbe in zelišča: poper, čili, bazilika, koper, peteršilj, luštrek, meta, črnika, divji česen, kumina, paprika, majaron, origano, pikantne in suhe gobe;

— sveže začimbe in zelišča: česen, paprika, olive; sveža zelišča: koper, drobnjak, bazilika, meta in majaron.

Sir se proizvaja iz surovega polnomastnega mleka. Fizična ali kemična obdelava ni dovoljena, razen filtriranja makroskopskih nečistoč in vzdrževanja temperature okolja za namene konzerviranja sira. Pri proizvodnji sira se mora mleko uporabiti v največ petih urah po koncu molzenja.

Različne začimbe se uporabljajo le za dodajanje okusa in ne spreminjajo značilnosti proizvoda „ser koryciński swojski“.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Pri izdelavi proizvoda „ser koryciński swojski“ se mora uporabiti mleko krav, ki se pasejo na prostem vsaj 150 dni na leto. Krma živali je tradicionalna; pozimi so osnovna krma travniško seno, žitna krma (ječmen, rž, pšenica in žitne mešanice) ali silaža.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

— segrevanje mleka ter dodajanje sirila in soli;

— usirjenje;

— ločevanje sirotke;

— odcejanje sirotke;

— oblikovanje;

— vtiranje soli;

— zorenje.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Vsi proizvajalci proizvoda „ser koryciński swojski“ morajo na svojih etiketah uporabiti skupni logotip za „ser koryciński swojski“. Logotip „ser koryciński swojski“ se podeli prek Združenja proizvajalcev korycinskega sira (Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego).

Pravila o podeljevanju logotipa ne smejo na noben način diskriminirati proizvajalcev, ki niso člani združenja.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

„Ser koryciński swojski“ se proizvaja v treh občinah okrožja Sokólski v Podlaškem vojvodstvu, in sicer v občinah Korycin, Suchowola in Janów.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

5.1.1 Naravni dejavniki

Geografsko območje, na katerem se proizvaja „ser koryciński swojski“, leži v mezoregiji planote Białystok, ki je del makroregije severnega dela Podlaške nižine, tj. ledeniškega jezerskega območja, za katerega so značilne močvirnate depresije na obsežni planoti. Pokrajina na tem območju je raznolika zaradi stalnega delovanja ledenikov. Severni del Podlaške nižine zajema več manjših območij, in sicer doline, povodja, ravnine in planote, vključno s planoto Białystok. Planote so večinoma ledeniškega izvora, pri čemer je zanje značilna velika morfološka raznolikost. Najpogostejša reliefna oblika so erodirane ledeniške vzpetine in strma pobočja, ki so v nekaterih delih visoki do 200 m nadmorske višine.

Na vzhodnih delih teh nižinskih predelov je podnebje veliko bolj podobno celinskemu podnebju (medtem ko na zahodu Poljske prevladuje vpliv morskega podnebja). Območje, kjer se proizvaja „ser koryciński swojski“, leži v južnem delu severovzhodne Poljske, ki je poleg gorskih območij najhladnejša regija v državi. Zime so dolge (povprečno trajajo približno 110 dni), temperature na tem območju pa so med najnižjimi v državi: januarja je povprečna temperatura zraka od – 5 do – 6 °C (januarsko povprečje v Varšavi je približno – 3,5 °C), pri čemer se snežna odeja ohrani precej dolgo. Poletja trajajo približno 90 dni in so precej topla, pri čemer je povprečna julijska temperatura približno 18 °C. Prehodna obdobja so krajša kot v osrednjem delu države. Na leto pade povprečno okrog 650 mm padavin. Večina padavin pade od aprila do septembra. To je ugoden dejavnik, saj 70 % vseh padavin pade med rastno sezono, kar ugodno vpliva na travnike in pašnike. Prav tako je ugodna pogostost padavin med rastno sezono, saj je v tem obdobju približno 94 deževnih dni. Rastna sezona je kratka. Začne se konec prve tretjine aprila in konča konec oktobra, kar pomeni, da traja približno 200 dni.

5.1.2 Zgodovinski dejavniki in spretnosti ljudi

V regiji, v kateri se proizvaja „ser koryciński swojski“, ni težke industrije. Industrijske rastline, ki rastejo na tem območju, se uporabljajo za proizvodnjo agroživilskih proizvodov, zlasti mleka. Večina zemljišč se uporablja za kmetijstvo ali je poraščena z gozdovi. Kmetijska zemljišča, ki so skoraj v celoti v lasti posameznih kmetov, pokrivajo velik del tega območja. Večina kmetijskih zemljišč ima nizko proizvodno vrednost oziroma je redko posejana z drevesi.

Podlaško vojvodstvo, ki zajema območje, opredeljeno v točki 4, je usmerjeno v proizvodnjo mleka in mlečnih izdelkov, kar dokazuje dejstvo, da je na tem območju največji delež travišč na Poljskem, ki pokrivajo 35,4 % obdelovalnih površin. Pašniki pokrivajo 13 %, travniki pa 22,4 % zemljišč. Vojvodstvo je po številu glav živine drugo največje v državi. V tem vojvodstvu se proizvede ena tretjina mleka, proizvedenega na Poljskem, in ena petina masla. Proizvajalci mleka na tem območju proizvedejo povprečno 33,3 tone mleka, medtem ko znaša povprečje na nacionalni ravni 16,2 tone. Njegov delež na nacionalni ravni se stalno povečuje.

To vojvodstvo je že zelo dolgo usmerjeno v proizvodnjo mleka in mlečnih izdelkov zaradi nizke ravni industrializacije v preteklosti ter omejenega obsega naložb, visoke brezposelnosti in nizkih plač. V preteklosti se je prodajalo zlasti surovo mleko, vendar je veliko kmetij izdelovalo tudi maslo in „ser koryciński swojski“ za lastno uporabo ali za prodajo. Proizvodnja sirov je zagotovila zlasti, da se je porabilo mleko in da je bila raznolikost prehrane večja. Dokaz, da imajo proizvajalci proizvoda „ser koryciński swojski“ posebno znanje in spretnosti, je predvsem to, da pri proizvodnji sira uporabljajo nepasterizirano mleko in da obračajo proizvod med zorenjem v različnih fazah, ki jih določi proizvajalec na podlagi svojega znanja in izkušenj.

5.2 Posebnosti proizvoda:

„Ser koryciński swojski“ ima značilno obliko, ki je odvisna od tega, katero cedilo se uporabi pri njegovi proizvodnji. Poleg tega ima sir zaradi teh posod značilno rebrasto površino. Proizveden je iz polnomastnega nepasteriziranega mleka, zaradi katerega ima značilno aromo po svežem mleku. Sir je vlažen in prožen ter ima številne enako velike in enakomerno razporejene luknjice.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Povezava med proizvodom „ser koryciński swojski“ in območjem temelji na posebnih lastnostih proizvoda, opredeljenih v točki 5.2, in ugledu.

Posebne značilnosti proizvoda „ser koryciński swojski“ so se razvile v dolgoletnem obdobju njegove proizvodnje, pri čemer se je poznavanje proizvodne metode in s tem povezanih praktičnih znanj prenašalo iz roda v rod, ker priročniki o tehnologiji in proizvodnji mlečnih izdelkov ne opisujejo načina proizvodnje tega sira, ki je tesno povezana z geografskim območjem, opredeljenim v točki 4. Proizvod je zelo cenjen, kar dokazujejo številni članki v medijih, viri na internetu in prejete nagrade. „Ser koryciński swojski“ se prodaja v uglednih trgovinah po cenah, ki so do 50 % višje od cen drugih vrst sirov iz sirotke. „Ser koryciński swojski“ se prodaja prek interneta po popolnoma enaki ceni kot „oscypek“, tj. proizvod z zaščiteno označbo porekla.

Korycinski sir (ser koryciński) je dobil prvo nagrado in naziv „Smak Roku“ na kmetijskem sejmu Polagra leta 2004, nagrado „Perła“ na tekmovanju Nasze Kulinarne Dziedzictwo in naziv „Podlaska Marka Roku“ v kategoriji okusa. Festival korycinskega sira (Święto sera korycińskiego) poteka vsako leto od leta 2004. Leta 2005 je bil „ser koryciński swojski“ vključen na nacionalni seznam tradicionalnih proizvodov Ministrstva za kmetijstvo in razvoj podeželja.

„Ser koryciński swojski“ je vse bolj prepoznaven in iskan, zlasti v severnem in osrednjem delu Poljske. Proizvod se predstavi vsako leto v Varšavi na festivalu Podlasie w stolicy.

Sklicevanja na priznanja in popularnost korycinskega sira se redno pojavljajo v regionalnih in nacionalnih medijih: Gazeta Wyborcza (Białystok), 4.–5. junij 2005 – „Podlasie w stolicy“; Kurier Poranny, 4. julij 2005 – „Tłoczno i smacznie“; Gazeta Współczesna, 12. september 2005 – „Zrób sobie swojski ser“; Gazeta Współczesna, 29. september 2005 – „Święto sera po raz drugi“; Gazeta Współczesna, 4. oktober 2005 – „Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak“; Gazeta Współczesna, 29. november 2005 – „Projekt dla sera“; Gazeta Współczesna, 24. september 2007 – „Magia Smaku“; Gazeta Współczesna, 25. september 2007 – „Pierwsza przydomowa serowarnia“; Gazeta Współczesna, 23. oktober 2007 – „Sery to jest przyszłość“; Kurier Poranny, 17. oktober 2007 – „Niektórzy wracają“; Kurier Poranny, 19. januar 2008 – „Dobra marka To jest to!“; Gazeta Współczesna, 17. marec 2008 – „Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej“; GWAGRO, 19. maj 2008 – „Danie warte ‚Perły‘ ”; Gazeta Współczesna, 11. junij 2008 – „Podlasie w stolicy“; Gazeta Współczesna, 19. junij 2008 – „Serowarnia po polsku“; Gazeta Wyborcza Duży Format, 16. februar 2009„Bambus w szynce“; Gazeta Współczesna, 17. marec 2009 – „To były smaki“; Gazeta Wyborcza (Białystok), 15. maj 2009 – „Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni“; Gazeta Współczesna,, 9. junij 2009 – „Dobre smaki można promować“; Gazeta Współczesna, 16. junij 2009 – „Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy“. Pri iskanju izraza „ser koryciński“ z internetnimi brskalniki se prikaže 10 strani zadetkov; „ser koryciński swojski“ je opisan tudi v prosti enciklopediji Wikipedija.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.