EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.6.2022 COM(2022) 406 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Mnenje Komisije o prošnji Republike Moldavije za članstvo v Evropski uniji



















A. UVOD Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: Moldavija) je v zadnjih dveh letih z jasnim mandatom svojih državljanov naredila odločen korak k reformam. Po predsedniških volitvah leta 2020 in parlamentarnih volitvah leta 2021 bo prvič po osamosvojitvi prišlo do jasne uskladitve predsedniške, izvršilne in zakonodajne oblasti na reformam naklonjeni evropski poti, usmerjeni v boj proti korupciji. To se je zgodilo po obdobju, ko je bila neodvisnost ključnih institucij resno ogrožena. Ruska vojna agresija proti Ukrajini resno vpliva na Moldavijo. Moldavija v duhu resnične solidarnosti in spoštovanja evropskih vrednot dejavno podpira ljudi, ki bežijo iz Ukrajine, saj gosti največje število beguncev na prebivalca. Moldavska vlada je kljub temu izzivu trdno odločena, da bo uresničila svoje jasne cilje glede reform – zlasti glede reforme pravosodja, reforme javne uprave in posodobitve gospodarstva – v korist prebivalcev Moldavije. Rezultati nedavne raziskave Eurobarometra kažejo na povečano podporo vključevanju v EU in dojemanje EU kot najbolj zaupanja vredne tuje organizacije. (a) Prošnja za članstvo Republika Moldavija je 3. marca 2022 vložila prošnjo za članstvo v Evropski uniji. Prošnja je bila vložena v kontekstu ruske vojne agresije proti Ukrajini. Svet Evropske unije je 7. marca Komisijo pozval, naj predloži mnenje o tej prošnji. Voditelji in voditeljice držav ali vlad EU so to odločitev podprli na neformalnem srečanju voditeljev v Versaillesu . Moldavija je vprašalnika prejela 11. aprila 2022 (o političnih in ekonomskih merilih) in 19. aprila (o poglavjih pravnega reda EU); izpolnjena vprašalnika pa je predložila 22. aprila oziroma 12. maja. V členu 49 Pogodbe o Evropski uniji je navedeno: „Vsaka evropska država, ki spoštuje vrednote iz člena 2 in si prizadeva za njihovo spodbujanje, lahko zaprosi za članstvo v Uniji. O tej prošnji se obvestijo Evropski parlament in nacionalni parlamenti. Država prosilka naslovi prošnjo na Svet, ki o tem odloča soglasno po posvetovanju s Komisijo in po odobritvi Evropskega parlamenta, ki odloča z večino svojih članov. Upoštevajo se merila za pristop, o katerih se je dogovoril Evropski svet.“ V členu 2 Pogodbe o Evropski uniji je navedeno: „Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.“ To mnenje Komisije je predloženo na podlagi navedenega pravnega okvira. Evropski svet je junija 1993 v Københavnu sklenil: „Pristop se bo izvedel, takoj ko bo država sposobna prevzeti obveznosti članstva z izpolnitvijo zahtevanih gospodarskih in političnih meril. Zahteve za članstvo so: –stabilnost institucij v državi kandidatki, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in varstvo manjšin, –obstoj delujočega tržnega gospodarstva kot tudi sposobnosti za spoprijemanje s konkurenčnimi pritiski in tržnimi silami v Uniji; –sposobnost prevzemanja obveznosti članstva, vključno s spoštovanjem ciljev politične, gospodarske in monetarne unije.“ Evropski svet je decembra 1995 na zasedanju v Madridu poudaril potrebo „po oblikovanju razmer za postopno in usklajeno pridruževanje držav [prosilk], zlasti z razvojem tržnega gospodarstva, prilagoditvijo njihovih upravnih struktur ter oblikovanjem stabilnega gospodarskega in monetarnega okolja“. Evropski svet je decembra 2006 soglašal, da „strategija širitve, ki temelji na utrjevanju zavez, izpolnjevanju pogojev in obveščenosti, skupaj s sposobnostjo EU za vključevanje novih članic predstavlja podlago za novo soglasje o širitvi“. Komisija v tem mnenju ocenjuje prošnjo Moldavije na podlagi tega, kako je zmožna izpolnjevati merila, ki jih je Evropski svet določil v Københavnu leta 1993 in v Madridu leta 1995, zlasti glede upravnih zmogljivosti države. V mnenju so upoštevana tudi prizadevanja Moldavije pri izvajanju obveznosti na podlagi pridružitvenega sporazuma, ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje. Komisija bo učinek pristopa Moldavije na področja politike EU ocenila pozneje.

(b) Odnosi med Evropsko unijo in Moldavijo Odnosi med EU in Moldavijo so se začeli z osamosvojitvijo Moldavije avgusta 1991. Novembra 1994 je bil podpisan sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki je začel veljati julija 1998. Politično in gospodarsko sodelovanje se je okrepilo z začetkom pogajanj o pridružitvenem sporazumu leta 2010. Pridružitveni sporazum, ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, je bil podpisan junija 2014 , v celoti pa je začel veljati 1. julija 2016. Ta sporazum je trenutno ključni dvostranski pravni instrument, ki je podlaga za poglabljanje političnih vezi, močnejše gospodarske povezave, spodbujanje skupnih vrednot in okrepljeno sodelovanje na področjih skupnega interesa. EU je v preambuli priznala evropske težnje in evropsko izbiro Moldavije, vključno z zavezanostjo zgraditi trdno in trajnostno demokracijo ter tržno gospodarstvo. Moldavija je na podlagi pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini izvedla številne zahtevne reforme in svojo zakonodajo na številnih področjih uspešno uskladila z EU. Platforma civilne družbe EU-Moldavija je eden od organov, ustanovljenih s pridružitvenim sporazumom. Platforma organizacijam civilne družbe na obeh straneh omogoča, da spremljajo proces izvajanja in pripravljajo priporočila za pristojne organe. Poznejši pridružitveni načrti, o katerih sta se dogovorili EU in Moldavija, določajo jasne prednostne naloge za izvajanje pridružitvenega sporazuma in njegovega poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja. Kmalu bo sprejet pridružitveni načrt (2021–2027), ki se osredotoča na demokracijo, človekove pravice in dobro upravljanje; svobodo, varnost in pravico ter gospodarsko, trgovinsko in sektorsko sodelovanje. EU ostaja v celoti zavezana podpori celoviti, mirni in trajnostni rešitvi spora v Pridnestrju na podlagi suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije znotraj njenih mednarodno priznanih meja, s posebnim statusom za Pridnestrje. EU že dolgo podpira Moldavijo in ta podpora že kaže rezultate. EU zagotavlja znatno finančno pomoč, ki je v obdobju 2014–2021 znašala 512 milijonov EUR nepovratnih sredstev v okviru evropskega instrumenta sosedstva in 160 milijonov EUR v okviru programa makrofinančne pomoči v obliki posojil in nepovratnih sredstev za podporo socialno-ekonomskemu razvoju. EU zagotavlja podporo Moldaviji z razvojem politik in celovitimi reformami, pri čemer države članice tesno sodelujejo v duhu Ekipe Evropa. Med ključnimi programi so podpora za predhodno preverjanje sodnikov in tožilcev, podpora za povečanje energetske varnosti Moldavije ter skupina svetovalcev na visoki ravni za moldavsko vlado na posebej pomembnih področjih. Za krepitev zmogljivosti vojaške zdravstvene službe in inženirskega bataljona je bilo v letu 2021 namenjenih 7 milijonov EUR iz evropskega mirovnega instrumenta. EU je od energetske krize jeseni 2021, zaradi katere je bila ogrožena zanesljivost oskrbe in se je potrojila cene energije, ter začetka ruske vojne agresije proti Ukrajini okrepila podporo za splošno gospodarsko, socialno in finančno odpornost Moldavije z nujno makrofinančno pomočjo v vrednosti 150 milijonov EUR in s 60 milijoni EUR proračunske podpore kot odziv na energetsko krizo. EU je Moldaviji zagotovila humanitarno pomoč, da bi se lažje soočila s pritokom beguncev iz Ukrajine. Namen gospodarskega in naložbenega načrta za vzhodno partnerstvo je sprostiti 3,4 milijarde EUR javnih in zasebnih naložb za gospodarski razvoj države, vključno s prilagojenimi vodilnimi naložbami. EU skupaj z drugimi finančnimi institucijami podpira Moldavijo. Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj sta od leta 2014 odobrili 425 milijonov EUR oziroma 777 milijonov EUR posojil. EU prav tako tesno sodeluje s Svetovno banko in Mednarodnim denarnim skladom, ki sta od leta 2014 ključna partnerja, ki podpirata prizadevanja Moldavije za reforme. Državljani Moldavije lahko od aprila 2014 v schengensko območje potujejo brez vizumov. Sporazum o ponovnem sprejemu oseb je začel veljati januarja 2018. Moldavija je pogodbenica Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti in sporazuma o skupnem evropskem zračnem prostoru ter članica Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini, ki pomagajo pri približevanju moldavske zakonodaje pravnemu redu EU. Moldavija je članica Združenih narodov, Sveta Evrope ter Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE). Moldavija od leta 2014 postopoma širi svoje sodelovanje v programih EU. Trenutno sodeluje v programu Obzorje Evropa, organizacije in posamezniki iz Moldavije pa lahko koristijo tudi nekatere ukrepe programa Erasmus+ in programa evropske solidarnostne enote. Med Moldavijo in EU potekajo redni dialogi na ministrski ravni o trgovini, energiji in varnosti. Moldavija sodeluje v več programih Interreg in je članica makroregionalne strategije EU za Podonavje. Moldavija je sklenila delovne dogovore, sporazume o sodelovanju ali memorandume o soglasju s številnimi agencijami EU, kot so Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex); Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA); Agencija Evropske unije za železnice (ERA), Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust); Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA), Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA), Evropska agencija za okolje (EEA), Evropska agencija za varnost hrane (EFSA), Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), Evropska fundacija za usposabljanje (ETF), Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO), Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA). Moldavija sodeluje v vzhodnem partnerstvu. Vzhodno partnerstvo temelji na načelu vključevanja in razlikovanja. Ruska vojna v Ukrajini je pokazala, da sta večstransko sodelovanje in kohezija, tako kot tudi krepitev odpornosti regije, zdaj pomembnejša kot kdaj koli prej. Tudi v prihodnje se bo treba osredotočiti na dvostranske odnose, da se Moldaviji omogoči izvajanje ključnih reform, tudi na področju upravljanja, pravosodja in pravne države. B. MERILA ZA ČLANSTVO 1. POLITIČNA MERILA Ta ocena temelji na københavnskih merilih, v skladu s katerimi mora imeti država stabilne institucije, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo in človekove pravice ter spoštovanje in varstvo manjšin. 1.1 Demokracija

Moldavija je v skladu s svojo ustavo parlamentarna demokracija: zakonodajno oblast izvaja parlamentarna skupščina, izvršilno oblast pa vlada. Predsednik republike ima večinoma reprezentativno funkcijo, vendar je formalno odgovoren za zunanjo politiko in zagotavlja civilni nadzor nad oboroženimi silami. Izvršilno oblast izvaja vlada, ki jo sestavljajo predsednik vlade in 15 ministrov. Ustava zagotavlja temeljna načela demokratične države, vključno s pravno državo, svobodnimi volitvami in varstvom človekovih pravic. V ustavi je zapisano načelo primarnosti mednarodnega prava pred notranjim pravom. Ustavno sodišče je bilo leta 2019 ponovno sestavljeno in je zdaj neodvisno. Vrhovno sodišče je najvišje sodišče splošne pristojnosti, ustavno sodišče pa ima ustavno pristojnost. Parlament je edini zakonodajni organ, ki sprejema zakonodajo, vključno s spremembami ustave, ter izvaja demokratični nadzor in pregled nad delovanjem izvršilnih organov. Funkcija pregleda in nadzor nad vlado ter spremljanje zakonodajnega razvoja, ki ga izvaja parlament (vključno s spremljanjem izvajanja zakonodaje), sta omejena z zmogljivostjo parlamentarnih institucij. Potrebna so dodatna prizadevanja za zagotovitev preglednosti financiranja političnih strank. Ustava državljanom omogoča, da izberejo svojo vlado na svobodnih in poštenih rednih volitvah s tajnim glasovanjem ter na podlagi splošne in enake volilne pravice. Zadnji krogi parlamentarnih volitev julija 2021 so bili po mnenju Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) dobro vodeni in konkurenčni, temeljne svoboščine pa so bile v veliki meri spoštovane, vendar je treba obravnavati še več priporočil ODIHR na področjih, kot so učinkovit nadzor nad financiranjem kampanj, politična pristranskost medijskih hiš in nepristranskost osrednje volilne komisije. Uporaba nujnih postopkov za sprejemanje zakonodaje, tudi na področjih, pomembnih za pravni red EU, se je v zadnjih štirih letih precej zmanjšala. Potrebne so celovite ocene učinka predlagane zakonodaje. Ustava zagotavlja svobodo zbiranja in združevanja, z zakonom o nekomercialnih organizacijah iz leta 2020 pa je bila poenostavljena registracija ter odpravljene registracijske pristojbine in omejitve članstva. Pripravljena sta strategija in akcijski načrt za razvoj civilne družbe. Organizacije civilne družbe lahko postanejo pomembni partnerji pri razvoju države. Vzpostavitev sistematičnega postopka javnega posvetovanja bi jim omogočila pomembnejši prispevek k procesu reforme. 1.2 Reforma javne uprave Strateški okvir Moldavije za reformo javne uprave temelji na strategiji za reformo javne uprave za obdobje 2016–2020 (ki je bila podaljšana do leta 2022). Pravni okvir in sistem javnih uslužbencev sta večinoma v skladu z evropskimi načeli javne uprave ter evropskimi standardi in praksami. Cilj strategije za reformo javne uprave je zagotoviti kakovost, stabilnost, nevtralnost in kontinuiteto javne uprave ter pregledne postopke zaposlovanja, napredovanja in odpuščanja na podlagi kompetenc. Nova strategija za reformo javne uprave je v pripravi. Potrebna so dodatna prizadevanja za zagotovitev ustreznih upravnih zmogljivosti za razvoj, izvajanje in izvrševanje zakonodaje. Kar zadeva zagotavljanje storitev, vladni akcijski načrt za obdobje 2021–2022 vsebuje ključne cilje, kazalnike rezultatov/izidov in prednostne ukrepe na področju dobrega upravljanja in politike za digitalno preobrazbo, namenjene posodobitvi storitev javne uprave, povečanju kakovosti in dostopnosti javnih storitev za državljane in podjetja ter razširitvi in izboljšanju elektronskih storitev za državljane in podjetnike. Ključna prednostna naloga vlade je uprava, ki je bolj usmerjena v državljane, pripravljena pa je bila tudi skupna strateška vizija za digitalizacijo in e-upravo. Vlada je še naprej zavezana izvajanju strategije upravljanja javnih financ (2013–2020), ki je bila podaljšana do konca leta 2022. Organi so dosegli določen napredek pri reformah upravljanja javnih financ. Ministrstvo za finance še naprej izboljšuje postopek v zvezi s srednjeročnim proračunskim okvirom in preglednost ter krepi regulativni okvir za finančno upravljanje in notranji nadzor. Zakonodajalec in vrhovna revizijska institucija nadzorujeta proračunski postopek. Vlada si prizadeva za nadaljnje izboljšave na več področjih, vključno s preglednostjo, načrtovanjem in izvajanjem javnih naložb, računovodskimi standardi, notranjim nadzorom in revizijo, upravljanjem podjetij v državni lasti, javnim naročanjem in e-javnim naročanjem ter vključevanjem civilne družbe v proračunske postopke. Nova strategija upravljanja javnih financ naj bi se pripravila in izvajala po naslednji oceni javne porabe in finančne odgovornosti. Kar zadeva upravljanje na več ravneh, se proces decentralizacije razvija od leta 2012. Revidirani načrt za lokalno in regionalno demokracijo naj bi temu procesu dal nov zagon. Glede na navedeno mora teritorialna reforma lokalnim oblastem omogočiti trajnostno financiranje, s katerim se bodo zagotavljale storitve za državljane. Parlament Republike Moldavije je decembra 1994 sprejel zakon o posebnem pravnem statusu Gagauzije, s katerim je bila Gagauzija ustanovljena kot avtonomna ozemeljska enota Moldavije. Izboljšave na področju javnih storitev in upravljanja človeških virov zaradi politične nestabilnosti in pomanjkanja politične volje, ki vplivata na reforme, še niso prinesle želenega učinka, tj. vzpostavitve strokovne in na zaslugah temelječe javne službe. Privabljanje in zadržanje poklicnih javnih uslužbencev je stalen izziv in ključnega pomena za krepitev upravne zmogljivosti za izvajanje državnih funkcij in zagotavljanje kakovostnih storitev. Moldavija si prizadeva za reformo plač javnih uslužbencev, da bi javna služba postala privlačnejša. Institucije in pravni okvir za razvoj in usklajevanje politik so vzpostavljeni. Kakovost oblikovanja politik je treba še izboljšati z ustreznimi postopki in izvajanjem zakonodaje. Okrepljeno usklajevanje bi moralo biti bolj osredotočeno na vsebino in manj na formalna, postopkovna vprašanja, okrepljena pa bi morala biti tudi uporaba vključujočega in z dokazi podprtega razvoja politik in zakonodaje, vključno z javnimi in medresorskimi posvetovanji o zakonodajnih predlogih. Da bi se zagotovila usklajena odgovornost in upravljanje, je treba posodobiti pravni okvir in se osredotočiti na ustrezno izvajanje z jasnimi strukturami, ki opredeljujejo nadzorne in podrejene organe. Vlada podpira reformo upravne odgovornosti in sistematičen prenos odgovornosti. Organizacije civilne družbe še naprej pozivajo k večji preglednosti pri sprejemanju odločitev v parlamentu in drugih javnih organih. 1.3 Pravna država Moldavija je od bančne goljufije leta 2014 temeljito prenovila pravosodni in protikorupcijski sistem. V zadnjih letih je okrepila pravno državo, vključno z reformo policije in ukrepi za reformo sodstva. Potrebna so dodatna prizadevanja za odpravo vpliva osebnih interesov na političnem in poslovnem področju. (a) Sodstvo V Moldaviji se od leta 2009 izvajajo številne pravosodne reforme za krepitev neodvisnosti, učinkovitosti in uspešnosti sodstva. Reforme pravosodja so prednostna naloga sedanje vlade. Moldavija je nedavno je sprejela celovito strategijo za zagotavljanje neodvisnosti in integritete pravosodnega sektorja za obdobje 2022–2025 ter ustrezen akcijski načrt. Ustavni in pravni okvir za sodstvo je večinoma v skladu z evropskimi standardi. Strukture kazenskega pregona in pravosodja so bile utrjene. Vrhovni sodni svet (visoki sodni svet) in vrhovni tožilski svet (visoki tožilski svet) sta odgovorna za samoupravljanje sodstva. Ustavni in zakonodajni okvir načeloma zagotavljata neodvisnost sodstva in njegovo nepristranskost. V praksi je treba bistveno izboljšati integriteto, neodvisnost in odgovornost sodstva.

Ustavne spremembe glede delovanja sodstva so začele veljati aprila 2022. S spremembami v skladu s priporočili Sveta Evrope se bistveno izboljšuje pravni okvir na področju neodvisnosti, odgovornosti in učinkovitosti sodstva in sodne uprave. S spremembami se je zlasti uskladila sestava vrhovnega sodnega sveta z evropskimi standardi, saj se je izključilo članstvo po uradni dolžnosti in spremenil postopek imenovanja laičnih članov vrhovnega sodnega sveta. S tem se krepi vloga predsednika pri imenovanju sodnikov, ureja funkcionalna imuniteta sodnikov na ustavni ravni in spreminja postopek imenovanja sodnikov vrhovnega sodišča, da se zmanjša tveganje politizacije. Marca 2022 je bil sprejet zakon o predhodnem preverjanju kandidatov za sodni in tožilski svet. V zakonu je predvideno, da integriteto bodočih članov vrhovnega sodnega sveta, vrhovnega tožilskega sveta in njunih specializiranih organov oceni ocenjevalni odbor, ki ga sestavljajo trije nacionalni in trije mednarodni člani. S tem naj bi se povečala integriteta samoupravnih sodniških in tožilskih organov ter okrepilo zaupanje družbe v njihovo delovanje in pravosodni sistem kot celoto. Priporočila Beneške komisije so bila večinoma izvedena. Ocenjevalni odbor naj bi prvo fazo ocenjevanja zaključil do julija 2022. Vzpostavljeni so etični kodeksi za sodnike in tožilce ter integriran sistem za upravljanje zadev z avtomatiziranim dodeljevanjem zadev. Imenovanje sodnikov in tožilcev še vedno ne temelji v celoti na objektivnih merilih. Odpraviti je treba neupravičeno notranje in zunanje vmešavanje v sodstvo. Generalna skupščina sodnikov ni zapolnila prostih mest v vrhovnem sodnem svetu in njegovih specializiranih organih, zaradi česar vrhovni sodni svet že dve leti nima potrebnega kvoruma za imenovanje novih sodnikov. Reforma te institucije se izvaja in je politična prednostna naloga. Število sodnikov (16,4) na 100 000 prebivalcev je manjše od evropskega povprečja (21), število tožilcev (24,2) pa je dvakrat večje od evropskega povprečja (12). Kar zadeva učinkovitost, se je čas, potreben za izdajo sodne odločbe v civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah, podaljšal na 171 dni leta 2020 v primerjavi s 143 dnevi leta 2018. Stopnja rešenih zadev se je znižala na 97 % (bila je 107-odstotna leta 2018). Čas, potreben za izdajo sodne odločbe, ostaja glavna skrb. Zaostanki v tekočih sodnih postopkih zajemajo 22 299 zadev za prvo oziroma 3 330 zadev za drugo stopnjo . Proračun za pravosodni sistem za leto 2020 znaša 0,40 % BDP, kar je manj kot leta 2018 (0,48 % BDP). Leta 2020 je bilo 21,3 milijona EUR dodeljenih sodiščem, 17,4 milijona EUR pa tožilstvu. Proračun ne zadošča za kritje potreb po usposabljanju in naložbah, saj se 85 % sredstev porabi za plače in nadomestila. Okrepiti je treba popolno funkcionalno neodvisnost tožilstva in učinkovitost generalnega tožilstva. Odločitve, ki vplivajo na upravljanje in vodenje moldavskega tožilstva, so včasih politično motivirane, na primer odstranitev, (začasna) zamenjava in aretacija tožilca za boj proti korupciji leta 2021. (b) Boj proti korupciji Boj proti korupciji in njeno preprečevanje sta visoko na programu reform moldavske vlade. Moldavija je povečala letni proračun protikorupcijskih institucij, vključno z nacionalnim organom za integriteto, agencijo za odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in enoto za finančne preiskave. Korupcija ostaja resna težava, ki ji je treba stalno namenjati pozornost, saj povzroča velike stroške za državni proračun, podjetja in prebivalstvo, odvrača domače in tuje naložbe ter spodkopava pravno državo. Glavni dokument politike za preprečevanje korupcije in povečanje integritete je nacionalna strategija za integriteto in boj proti korupciji za obdobje 2017–2023. Strategija vključuje ukrepe v zvezi z odvzemom premoženjske koristi, zaščito žvižgačev, krepitvijo etike in integritete v javnem, zasebnem in nevladnem sektorju ter zagotavljanjem preglednosti javnih institucij in financiranja političnih strank in medijev. Moldavija je pogodbenica vseh ključnih mednarodnih protikorupcijskih konvencij, vključno s Skupino držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO) in Konvencijo Združenih narodov proti korupciji (UNCAC). Vzpostavljen je celovit pravni okvir za preprečevanje korupcije in boj proti njej, ki je večinoma v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi ter se delno izvaja. Kriminalizirane so vse oblike korupcije, vključno z nezakonito obogatitvijo, zakoni pa urejajo navzkrižje interesov in ščitijo žvižgače. Ustanovljene so bile specializirane protikorupcijske institucije, ki že delujejo, in sicer nacionalni center za boj proti korupciji z agencijo za odvzem premoženja nezakonitega izvora kot samostojno enoto, urad tožilca za boj proti korupciji in nacionalni organ za integriteto. Te institucije imajo obsežna pooblastila v skladu z mednarodnimi standardi in delujejo vse bolj neodvisno, usklajevanje med agencijami in potrebni viri pa so delno zagotovljeni. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za pojasnitev pooblastil teh institucij ter okrepitev učinkovitosti nacionalnega centra za boj proti korupciji in nacionalnega organa za integriteto. Potreben je napredek, da se zadeve v zvezi s korupcijo obravnavajo na sodišču in učinkovito preganjajo. Preiskovanje primerov majhne korupcije ostaja v pristojnosti nacionalnega centra za boj proti korupciji in urada tožilca za boj proti korupciji. To pomeni, da se te institucije ne morejo osredotočiti na primere korupcije na visoki ravni. Potrebna so dodatna prizadevanja za učinkovito preverjanje prijav premoženjskega stanja in varen odvzem premoženjske koristi. Nekatera priporočila mednarodnih in regionalnih protikorupcijskih nadzornih mehanizmov, vključno s priporočili Skupine držav proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope, niso izpolnjena. Kar zadeva preprečevanje, je nacionalni organ za integriteto odgovoren za preverjanje prijav premoženja, ki jih predložijo osebe na javnih položajih, in uporabo pravne ureditve v zvezi z navzkrižjem interesov. Nacionalni center za boj proti korupciji od leta 2017 preverja, ali osnutek zakonodaje dopušča korupcijo, pri čemer je bilo sprejetih približno 50 % priporočil (večinoma povezanih z nejasnostmi ali vrzelmi pri pripravi zakonodaje ali upravnih postopkih). Pri preiskovanju bančne goljufije iz leta 2014 in pregonu odgovornih ni bilo velikega napredka. Prizadevanja za boj proti bančnim goljufijam bi bilo treba okrepiti s posodobitvijo strategije za odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in vzpostavitvijo novega mehanizma za odvzem premoženjske koristi. (c) Organizirani kriminal Moldavija je podpisala in ratificirala Konvencijo združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter njena protokola o trgovini z ljudmi in o tihotapljenju migrantov. V zakoniku o kazenskem postopku so opisane preiskovalne dejavnosti in dejavnosti kazenskega pregona. Moldavija je sklenila delovni dogovor z Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), operativni in strateški sporazum z Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter memorandum o soglasju z Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA). Moldavija sodeluje v Evropski večdisciplinarni platformi proti grožnjam kriminala (EMPACT) in je članica Interpola. Zakonodaja na področju preprečevanju pranja denarja delno odraža standarde Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) in ustrezno mednarodno zakonodajo, vendar še vedno niso bila izvedena vsa priporočila odbora MONEYVAL. Vzpostavitev celovitega okvira za boj proti finančnemu kriminalu in pranju denarja ter zagotavljanje njegovega učinkovitega izvajanja sta ključnega pomena za obravnavanje znatnih tveganj, ki so z njima povezana. Moldavija leži na pomembnem križišču tihotapljenja oseb in nezakonitega blaga (vključno z drogami in orožjem) v EU. Moldavija je izvorna, tranzitna in namembna država za trgovino z ljudmi, zlasti za spolno izkoriščanje in prisilno delo, vendar je bilo obsojenih le malo storilcev. Generalni policijski inšpektorat obravnava organizirani kriminal, vendar podatki o deležu obsodb za organizirani kriminal niso na voljo. Inšpektorat ima osrednji oddelek in dva regionalna oddelka (nacionalni preiskovalni inšpektorati), ki so odgovorni za celoten spekter. V številnih primerih so potrebna nadaljnja znatna prizadevanja za preiskovanje obsežnejših mrež organiziranega kriminala. 1.4 Temeljne pravice (a) Mednarodni okvir

Moldavija je ratificirala glavne mednarodne instrumente o človekovih pravicah, vključno s Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), Evropsko listino o regionalnih ali manjšinskih jezikih, Evropsko konvencijo o uresničevanju otrokovih pravic in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah (vendar pa ni ratificirala Dodatnega protokola št. 12). Država je ratificirala Konvencijo ZN o otrokovih pravicah in dva izbirna protokola, ne pa tudi tretjega protokola (o postopku sporočanja kršitev) niti izbirnega protokola h Konvenciji ZN o pravicah invalidov. (b) Pravna in institucionalna ureditev Pravni in institucionalni okvir, ki ureja temeljne pravice, je vzpostavljen, zakoni pa na splošno sledijo evropskim in mednarodnim standardom. Zmogljivost institucij, pristojnih za varstvo in uveljavljanje človekovih pravic, ter izvajanje obstoječih strategij in akcijskih načrtov sta še vedno omejena in ovirata učinkovito uveljavljanje človekovih pravic. Zlasti nacionalnemu svetu za preprečevanje diskriminacije in zagotavljanje enakosti resno primanjkuje osebja. Moldavija je sprejela novo strategijo za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2021–2024. Ključne prednostne naloge so enakost spolov/pravice žensk, spoštovanje človekovih pravic v kazenskopravnem sistemu, zagotavljanje integritete volilnih postopkov ter podpora neodvisnim medijem, dostop do informacij in boj proti dezinformacijam. Državni preventivni mehanizem sestavlja sedem članov, vključno z varuhom človekovih pravic, varuhom otrokovih pravic in petimi osebami, ki jih predlaga civilna družba. Institucija varuha človekovih pravic je imenovana za nacionalno institucijo za človekove pravice, mednarodni usklajevalni odbor nacionalnih institucij za spodbujanje in zaščito človekovih pravic pa ji je podelil status A, kar pomeni, da večinoma izpolnjuje pariška načela. Okrepiti bi bilo treba njeno finančno in funkcionalno neodvisnost ter pojasniti njeno vlogo v okviru sveta Moldavije za preprečevanje mučenja. (c) Ključna vprašanja na področju temeljnih pravic Evropsko sodišče za človekove pravice je zoper državo izreklo 18 sodb, ki so do njihove izvršitve v postopku okrepljenega nadzora. Te vključujejo grdo ravnanje s strani državnih uslužbencev, nezakonit odvzem prostosti, kršitve pravice do poštenega sojenja, nezagotavljanje zaščite pred nasiljem v družini s strani organov in diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti. Potrebna so dodatna prizadevanja v zvezi s pravico do poštenega sojenja ter ustreznim preiskovanjem in pregonom grdega ravnanja. Osebe, ki jim je odvzeta prostost, ne uživajo vseh temeljnih pravnih jamstev že od začetka pripora. Domnevni primeri grdega ravnanja niso ustrezno preiskani, kar vzbuja občutek nekaznovanosti. Pogoji v objektih za odvzem prostosti in pripor še vedno ne dosegajo mednarodnih standardov, zlasti zaradi prenatrpanosti zaporov, pomanjkanja učinkovitih zdravstvenih storitev ali uporabe dolgotrajne osamitve kot disciplinskega ukrepa. Zakonodaja o dostopu do informacij in svobodi izražanja je večinoma v skladu z mednarodnimi standardi, vendar so potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev celovitega izvajanja zakona. Mediji lahko na splošno svobodno poročajo. Da bi se zagotovila pluralnost medijev, je treba odpraviti koncentracijo medijskega lastništva in nepregledno financiranje medijev. Potrebna so tudi nadaljnja prizadevanja za zagotovitev dostopa do informacij javnega značaja, zaščito neodvisnosti novinarjev in kakovosti medijskih vsebin (tudi v zvezi z dezinformacijami) ter obravnavanje vse pogostejših primerov verbalnih napadov, ustrahovanja in nadlegovanja novinarjev. Pravica do enakosti je zapisana v ustavi. Kazenski zakonik zagotavlja zaščito pred diskriminacijo in kaznivimi dejanji iz sovraštva. Svet za enakost nima ustreznih pooblastil v okviru obstoječe zakonodaje o enakosti. Parlament je aprila 2022 sprejel spremembe kazenskega zakonika in zakonika o kršitvah, da bi spodbudil odziv države na kazniva dejanja iz sovraštva. Nedavno je bila sprejeta dolgo pričakovana zakonodaja o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki je privedla do razširitve obsega zaščitenih razlogov in s tem okrepila pravni okvir za pregon in kaznovanje kaznivih dejanj, storjenih na podlagi predsodkov. Potrebna so dodatna prizadevanja v boju proti sovražnemu govoru in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete ter proti nasilju na podlagi spola. Kar zadeva enakost žensk na trgu dela, pravni okvir ne prepoveduje več dostopa do nekaterih poklicev, vendar se ženske še vedno soočajo z dejanskimi ovirami in diskriminacijo na podlagi starosti. Plačna vrzel med spoloma v Moldaviji ostaja, saj so ženske leta 2019 v povprečju zaslužile 14,1 % manj kot moški (enako povprečju EU), 39,6 % poslancev, izvoljenih leta 2021, pa je žensk (nad povprečjem EU). Za zaščito pravic lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih, interspolnih ali queer oseb (LGBTIQ) je treba storiti več. Zakon prepoveduje diskriminacijo pri zaposlovanju na podlagi spolne usmerjenosti, vendar se družbena diskriminacija nadaljuje. Proces deinstitucionalizacije otrok je v zadnjih letih precej napredoval. Storiti je treba več glede umrljivosti dojenčkov, dela otrok, vključno s povezavami s trgovino z ljudmi in spolnim izkoriščanjem, ter posebnega položaja romskih otrok in otrok, ki so jih zapustili starši. Število dojenčkov in otrok s posebnimi potrebami v institucionalnem varstvu je zaskrbljujoče. 2. GOSPODARSKA MERILA Ta ocena temelji na københavnskih merilih, ki določajo, da mora država imeti delujoče tržno gospodarstvo in sposobnost spoprijemanja s konkurenčnimi pritiski in tržnimi silami v Uniji. 2.1 Delujoče tržno gospodarstvo Moldavija je majhno odprto gospodarstvo, njen bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca pa se je v smislu paritete kupne moči s 25 % leta 2013 povečal na približno 30 % povprečja EU leta 2020. Gledano celostno, Moldavija dosega zadovoljive rezultate pri izvajanju na splošno preudarnih makroekonomskih politik. Vendar je bilo zaradi pomanjkanja politične volje in pogostega menjavanja vlad izvajanje reform včasih neenakomerno, zato se je preobrazba v konkurenčno tržno gospodarstvo zavlekla. Moldaviji je v zadnjem desetletju uspelo ohraniti povprečno letno gospodarsko rast v višini približno 4,5 % in preživeti več gospodarskih kriz, vključno s pandemijo. Javne finance so stabilne, z majhnim primanjkljajem, ki je v obdobju 2013–2020 v povprečju znašal približno 1,5 % BDP, in vzdržno ravnjo dolga (približno 32 % BDP v letu 2021, od tega večina pri mednarodnih finančnih institucijah pod ugodnimi pogoji). To odraža prizadevanja Moldavije za večjo konsolidacijo fiskalne politike in boljše upravljanje javnih financ, ki ju spodbuja strategija upravljanja javnih financ za obdobje 2013–2020. Pred svetovnimi inflacijskimi pritiski, ki jih je spodbudila ruska vojna agresija proti sosednji Ukrajini, je bila nacionalna banka Moldavije na splošno uspešna pri ohranjanju inflacije v ciljnem razponu 5 % (+/– 1,5 odstotne točke), režim nadzorovanega drsečega deviznega tečaja pa je podpiral stabilno nacionalno valuto. Zaradi hitro naraščajočih cen energije in hrane je naraščajoča inflacija, ki je do konca prvega četrtletja 2022 dosegla 22 %, poleg stroškov stanovanj in velikega pritoka vojnih beguncev eden ključnih izzivov za makroekonomsko stabilnost Moldavije v prihodnosti. Na zunanji strani so neravnovesja razmeroma velika, saj je primanjkljaj na tekočem računu v zadnjih desetih letih v povprečju znašal 7,3 % BDP, predvsem zaradi znatnega trgovinskega primanjkljaja. K temu je prispevalo močno domače povpraševanje, ki so ga še povečevali velika nakazila izseljencev, neugodni pogoji trgovanja in razmeroma šibka izvozna osnova. Vendar je Moldavija lahko zaradi precejšnje podpore mednarodnih partnerjev znatno povečala svoje devizne rezerve. Moldavija je tradicionalno zelo odvisna tudi od priliva nakazil izseljencev, sedanja vojna v Ukrajini pa negativno vpliva na prihodke iz Rusije in regije Skupnosti neodvisnih držav (SND). Sedanja vlada je podedovala zapuščino korupcije, osebnih interesov in šibkih institucij, odgovornih za pravno državo, kar ovira naložbe in rast produktivnosti ter še naprej spodkopava poslovno okolje. Vlada je zato začela reformo pravosodnega sistema in sprejema pomembne ukrepe za boj proti korupciji, cilj tekočih regulativnih reform pa je zmanjšati birokracijo. Moldavski sektor podjetij v državni lasti je še vedno velik, saj ga sestavlja približno 900 podjetij, in še vedno potrebuje državno podporo. Vpliv države ostaja pomemben v ključnih gospodarskih sektorjih, vključno s telekomunikacijskim, energetskim in prometnim sektorjem. Na splošno imajo podjetja v državni lasti sredstva v vrednosti približno 26 % BDP in zaposlujejo približno 6 % aktivne delovne sile. Na sektor še vedno močno vplivajo pomanjkanje ustreznih praks upravljanja podjetij, neučinkovitost in slab nadzor. To dodatno ogroža naložbe zasebnega sektorja in konkurenčnost celotnega gospodarstva ter pomeni fiskalno tveganje. Potrebne so nadaljnje reforme, zlasti v zvezi z boljšim upravljanjem podjetij, reorganizacijo, privatizacijo in likvidacijo podjetij, ki niso sposobna preživeti, pri čemer so te reforme med prednostnimi nalogami vlade. Poleg tega je neformalni sektor še vedno razmeroma velik in je leta 2020 po ocenah predstavljal 27 % BDP. Visoke stopnje neformalnosti so deloma posledica velikega regulativnega bremena in ne pomenijo le velike izgube proračunskih prihodkov, temveč tudi manjšo produktivnost.

Moldavija je izvedla pomembne reforme finančnega sektorja, zlasti po veliki bančni goljufiji leta 2014, ki je bila enakovredna 12 % BDP. Od takrat so bile ključne sistemske banke prestrukturirane, pri čemer je bila večina delnic prodana preglednim mednarodnim delničarjem. Trenutno se zdi, da je bančni sektor dobro kapitaliziran, saj vse banke dosegajo količnik kapitalske ustreznosti, delež slabih posojil pa se je v zadnjih letih precej zmanjšal. Zaradi uspešnih reform bančnega sektorja se je dostop do financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja, v zadnjem času izboljšal. Vendar finančno posredništvo ostaja na nizki ravni, saj delež posojil, odobrenih zasebnemu sektorju, v obdobju 2017–2021 v povprečju znaša 20 % BDP. Poleg tega je splošni napredek pri izterjavi ukradenega premoženja in sodnih postopkih v zvezi z bančno goljufijo iz leta 2014 počasen in nepregleden. Trg dela ima velike strukturne pomanjkljivosti, kar se kaže v zelo nizki stopnji zaposlenosti, ki je bila leta 2020 približno 49-odstotna. To je deloma posledica velikega deleža neformalnega zaposlovanja, zlasti v kmetijskem sektorju in gradbeništvu. Prav tako obstaja neskladje med znanjem in spretnostmi ter zahtevami delovnih mest. Čeprav je brezposelnost med univerzitetnimi diplomanti v povprečju nižja kot med tistimi s srednješolsko izobrazbo, nekateri diplomanti še vedno težko najdejo zaposlitev, ki bi ustrezala njihovi izobrazbi. Zavode za zaposlovanje in programe trga dela ovirajo omejena finančna sredstva, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest pa zavirajo nezadostne zasebne in tuje naložbe v sektorje z višjo dodano vrednostjo. 2.2 Sposobnost spoprijemanja s konkurenčnimi pritiski in tržnimi silami v EU Moldavija se spoprijema z nizko stopnjo znanja in spretnosti ter ujemanja zaradi nizke kakovosti izobraževanja in velikega izseljevanja kvalificiranih delavcev. Čeprav so bile naložbe v izobraževanje v obdobju 2019–2022 razmeroma visoke in so znašale 5,7 % BDP, je Moldavija po rezultatih raziskave PISA pod povprečjem OECD, saj se je uvrstila na 51. mesto med 78 državami. Kljub temu je na tem področju še vedno razmeroma uspešnejša kot druge države v regiji, v zadnjih letih pa je dosegla tudi napredek. Poklicno usposabljanje se je izboljšalo, pri čemer se trenutno izvaja nova oblika dualnega izobraževanja za premostitev vrzeli med izobraževalnimi ustanovami in zasebnim sektorjem. Fizična infrastruktura v Moldaviji je kljub pomembni podpori mednarodnih partnerjev in znatnim vladnim naložbam še vedno razmeroma slabo razvita, vendar pa je bilo izhodišče nizko. Bruto investicije v osnovna sredstva so se v zadnjih letih pospešeno povečevale in leta 2020 znašale približno 25 % BDP. Hkrati je skupna vrednost neposrednih tujih naložb majhna in znaša približno 25 % BDP, kar odraža slabosti v poslovnem okolju ter stalne težave s korupcijo in lastninskimi pravicami. Energetski sektor ima ključne strukturne pomanjkljivosti, ki so se pokazale po plinski krizi, ki se je začela oktobra 2021. Moldavija je v celoti odvisna od dobave plina iz Rusije in na svojem ozemlju nima skladiščnih zmogljivosti, zato je, kar zadeva dobavitelja, izredno ranljiva. Na trgu z električno energijo so težave podobne, saj je diverzifikacija energetskih virov slaba, infrastruktura pa ni dovolj razvita. Zato je ločitev energetskih podjetij ena ključnih prednostnih nalog v prihodnosti in Moldavija v ta namen tesno sodeluje z EU. Moldavsko gospodarstvo ni zelo raznoliko in je še vedno močno odvisno od kmetijskega sektorja, zaradi česar je manj produktivno in še posebej občutljivo na podnebne razmere. Kmetijstvo predstavlja približno 12 % uradnega BDP Moldavije (po podatkih iz leta 2021), neformalno samooskrbno kmetijstvo pa po ocenah predstavlja še 11 % BDP. Proizvodni sektor ostaja razmeroma šibek, saj se je njegov delež v BDP zmanjšal s 15,4 % leta 2016 na 12,4 % leta 2021. Vendar se je sektor informacijske tehnologije zlasti po pandemiji opazno razširil, čeprav z nizke ravni, kar se kaže v njegovem vse večjem prispevku k rasti BDP. Usklajenost Moldavije s pravnim okvirom EU za elektronske komunikacije je omejena. Gospodarstvo Moldavije je tesno povezano z gospodarstvom EU. Gospodarske povezave med njima so se še okrepile po začetku veljavnosti poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja. EU je največja trgovinska partnerica Moldavije, saj je v letu 2021 predstavljala približno 66 % njenega celotnega izvoza, kar je precej več kot v sosednjih državah v regiji, in približno 45 % njenega celotnega uvoza. Hrana in kmetijski proizvodi ter drugo blago predstavljajo skoraj polovico izvoza Moldavije, kar kaže na njeno šibko izvozno strukturo in potrebo po napredovanju v svetovnih vrednostnih verigah. Moldavija je članica STO od leta 2001 in ima večinoma odprto trgovinsko politiko. 3. SPOSOBNOST PREVZEMANJA OBVEZNOSTI ČLANSTVA Sposobnost Moldavije, da prevzame obveznosti članstva, je bila ocenjena na podlagi naslednjih kazalnikov: –zaveze iz pridružitvenega sporazuma, ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, in njihovo izvajanje; –stopnja sprejetja, izvajanja in uveljavljanja pravnega reda EU zunaj pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini. Pridružitveni sporazum med EU in Moldavijo, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem, spada v novo generacijo najambicioznejših pridružitvenih sporazumov, ki jih je EU sklenila s partnerskimi državami. Sporazum zajema znaten del pravnega reda EU s podrobnim časovnim razporedom izvajanja, ki zajema obdobje od treh do sedmih let, in približuje državo Evropski uniji v smislu regulativnega usklajevanja. Države članice EU so od začasnega začetka veljavnosti pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini leta 2014 prek Pridružitvenega sveta in Pridružitvenega odbora tesno vključene v njegovo izvajanje. Sprejemajo se skupna stališča za Pridružitveni svet, za Pridružitveni odbor pa se sprejema podroben obrazložen dnevni red. Strateške smernice se zagotavljajo na sestankih Pridružitvenega sveta na najvišji politični ravni. Poleg tega sta s pridružitvenim parlamentarnim odborom EU-Moldavija v izvajanje sporazuma vključena Evropski parlament in moldavski parlament. Razprave temeljijo na prispevkih, ki jih civilna družba zagotovi prek platforme civilne družbe EU–Moldavija, in se ustrezno upoštevajo. Institucionalna ureditev vključuje Pridružitveni odbor in Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi, namenske pododbore in pododbore za sklope, ki pokrivajo skoraj vsa poglavja pravnega reda EU, kar omogoča stalno in temeljito analizo napredka v odnosih. EU in Moldavija tesno sodelujeta pri opredelitvi ključnih področij politike, določitvi ciljev reform in zakonodajnega napredka ter primerjanju dosežkov na navedenih področjih. V pridružitvenih načrtih, ki se redno posodabljajo, so določeni kratkoročni in srednjeročni cilji politike v okviru sodelovanja med EU in Moldavijo. Izvajanje pravnega reda EU v Moldaviji je dokumentirano v poročilih o izvajanju pridružitvenega sporazuma , ki jih EU izdaja redno od leta 2017. Celovit pregled vseh poglavij pravnega reda EU se bo izvedel pozneje. Po sprejetju revidirane metodologije širitve in za namene širitvene politike EU je pravni red EU strukturiran okoli šestih tematskih sklopov. Pravni red EU v teh sklopih je v veliki meri zajet v pridružitvenem sporazumu/poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini, Moldavija pa se mu postopoma približuje. Moldavija ima zadovoljive rezultate pri izvajanju, čeprav je napredek neenakomeren, pri čemer so pogoste zamude pri izpolnjevanju ambicioznih časovnih okvirov v pridružitvenem sporazumu/poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini. Izčrpen pregled vseh poglavij se bo izvedel pozneje, analiza v nadaljevanju pa vsebuje primere poglavij v sklopih, pri katerih je Moldavija dosegla posebno dobre rezultate, in izpostavlja področja, na katerih je bilo približevanje pravnemu redu EU omejeno. Sklop o temeljnih prvinah vključuje poglavja pravnega reda EU o sodstvu in temeljnih pravicah, pravosodju, svobodi in varnosti, javnih naročilih, statistiki in finančnem nadzoru. Ta sklop je že bil ocenjen v okviru oddelkov o političnih in gospodarskih merilih. V sklopu so področja, na katerih je približevanje pravnemu redu EU še vedno omejeno, na primer na področjih sodstva in temeljnih pravic ter pravosodja, svobode in varnosti.

Sklop o notranjem trgu zajema poglavja pravnega reda EU o prostem pretoku blaga, prostem gibanju delavcev, pravici do ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev, prostem pretoku kapitala, pravu gospodarskih družb, pravu intelektualne lastnine, politiki varstva konkurence, finančnih storitvah ter varstvu potrošnikov in varovanju zdravja. Moldavija je dosegla posebno dobre rezultate na področju prostega pretoka blaga, kjer si je močno prizadevala za uskladitev s standardi EU in odpravo tehničnih ovir za trgovino. V sklopu so še druga področja, na katerih je približevanje pravnemu redu EU še vedno omejeno, na primer na področju politike varstva konkurence. V pridružitvenem sporazumu/poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini so določeni ambiciozni cilji na področju državne pomoči in konkurence. Zakonodaja Moldavije o konkurenci in državni pomoči večinoma temelji na pravnem redu EU na področju protimonopolne politike in združitev. Dodatno je treba okrepiti učinkovite mehanizme za spremljanje trga, nadzor in izvrševanje. Sklop o konkurenčnosti in vključujoči rasti zajema poglavja pravnega reda EU o informacijski družbi in medijih, obdavčenju, ekonomski in monetarni politiki, socialni politiki in zaposlovanju, podjetniški in industrijski politiki, znanosti in raziskavah, izobraževanju in kulturi ter carinski uniji. Moldavija je dosegla posebno dobre rezultate na področju carine z novo zakonodajo za boj proti tihotapljenju in utaji uvoznih davkov ter za povečanje števila carinskih preiskav, z EU pa se je dogovorila o vzajemnem priznavanju programov pooblaščenih gospodarskih subjektov. Novi carinski zakonik, ki bo začel veljati leta 2023, je z nekaj izjemami usklajen s carinskim zakonikom Unije. Pridružitev Moldavije programu Obzorje Evropa je uspešen način za vključevanje v prakse EU na področju raziskav in inovacij. V sklopu so še druga področja, na katerih je približevanje pravnemu redu EU še vedno omejeno, na primer na področju socialne politike in zaposlovanja. Sklop o zeleni agendi in trajnostni povezljivosti zajema poglavja pravnega reda EU o prometni politiki, energetiki, vseevropskih omrežjih ter okolju in podnebnih spremembah. Moldavija je posebno dobre rezultate dosegla na področju omrežij TEN-T. Omrežje TEN-T je bilo leta 2019 razširjeno na Moldavijo z opredelitvijo 17 prednostnih projektov z naložbo v višini 917 milijonov EUR. Več kot 62 % prednostnih kilometrov železniških in cestnih povezav je dokončanih ali se gradijo. Sporazum o skupnem zračnem prostoru, podpisan leta 2013, povezuje moldavski in evropski letalski trg ter zagotavlja postopno uskladitev z ustreznim pravnim redom EU. Čeprav je bilo opravljenega nekaj pripravljalnega dela, so za uskladitev moldavske zakonodaje s pravnim redom EU na področju okolja in podnebnih ukrepov potrebna znatna prizadevanja ob politični in finančni podpori. V skladu s cilji evropskega zelenega dogovora bo treba izvesti pomembne reforme. Na drugih področjih je približevanje pravnemu redu EU še vedno omejeno, na primer na področju energetike. Članstvo Moldavije v Energetski skupnosti podpira sprejetje potrebnih reform na energetskem trgu, pri čemer sta glavni prednostni nalogi ločevanje in certificiranje operaterjev prenosnega sistema električne energije in zemeljskega plina. Strateški dialog na visoki ravni z Moldavijo o energiji, ki se je začel leta 2021, je pomagal pospešiti preoblikovanje moldavskega energetskega omrežja in zagotoviti kratkoročno zanesljivost oskrbe z diverzifikacijo virov energije v skladu z načrtom REPowerEU. Dialog zagotavlja platformo za izboljšanje izvajanja pravnega reda EU za zagotovitev zelenega prehoda in podnebne nevtralnosti. Omogoča tudi obravnavanje novejšega pravnega reda EU, ki ni vključen v pridružitveni sporazum, ter upravnih in finančnih vidikov, potrebnih za njegovo izvajanje. Sklop o virih, kmetijstvu in koheziji zajema poglavja v pravnem redu EU o kmetijstvu in razvoju podeželja, varnosti hrane, veterinarski in fitosanitarni politiki, ribištvu, regionalni politiki in usklajevanju strukturnih instrumentov ter finančnih in proračunskih določbah. Moldavija je dosegla posebno dobre rezultate na področju kmetijstva in razvoja podeželja, na katerem je izvedla znaten del pravnega reda EU na področjih politike kakovosti, ekološkega kmetovanja, tržnih standardov, proizvodov, sadja in zelenjave ter tržnih standardov za živalske proizvode. Država je začela izvajati nekatere ključne mehanizme za regionalno politiko. Približevanje pravnemu redu EU na področju varnosti hrane ter veterinarske in fitosanitarne politike je omejeno. Sklop o zunanjih odnosih zajema zunanje odnose ter zunanjo, varnostno in obrambno politiko. Kar zadeva stališča skupne zunanje in varnostne politike EU, je bila stopnja usklajenosti z ustreznimi izjavami visokega predstavnika v imenu EU in sklepi Sveta leta 2021 62-odstotna (leta 2020: 68-odstotna; leta 2019: 80-odstotna; leta 2018: 72-odstotna; leta 2017: 69-odstotna). Marca 2022 se je začel politični in varnostni dialog na visoki ravni z Moldavijo, da bi se dopolnile redne izmenjave v okviru Pridružitvenega sveta in dodatno spodbudilo postopno zbliževanje na področju zunanje in varnostne politike. Moldavija prispeva k misijam skupne varnostne in obrambne politike, in sicer je en predstavnik vojaškega osebja od septembra 2020 napoten na misijo EU za vojaško usposabljanje v Maliju. Mogoče bi bilo nadalje okrepiti sodelovanje na področju skupne varnostne in obrambne politike ter povečati približevanje Moldavije skupni zunanji in varnostni politiki, vključno z vsemi stališči EU. 4. SKLEPI IN PRIPOROČILA Moldavija je parlamentarna demokracija, ki je kljub številnim zunanjim krizam nedavno začela izvajati program odločnih reform. Parlamentarno naravo demokracije so potrdile nedavne konkurenčne volitve na parlamentarni in predsedniški ravni. Pravni in ustavni okvir države večinoma ustreza evropskim in mednarodnim standardom. Vzpostavljen je okvir za sodobno javno upravo, vključno z mehanizmi za razvoj in usklajevanje politik, vlada pa je dosegla napredek na področju upravljanja javnih financ. Zagotoviti je treba ustrezno institucionalno zmogljivost in zmogljivost javne uprave za razvoj politik, izvrševanje zakonodaje in izvajanje politik. Moldavija je po bančni goljufiji leta 2014 temeljito prenovila pravosodni in protikorupcijski sistem. Kar zadeva reformo pravosodja, je država sprejela odločne ukrepe, vključno z ustavnimi reformami, da bi izboljšala delovanje sodstva, vendar je še vedno treba izboljšati njegovo preglednost, integriteto in odgovornost. Podobno so na področju boja proti korupciji, ki ostaja resna težava, vzpostavljene specializirane protikorupcijske institucije, pri čemer so potrebna nadaljnja prizadevanja, da bi primere korupcije predložili sodiščem in jih učinkovito preganjali. Okvir za temeljne pravice in svobodo izražanja na splošno sledi evropskim in mednarodnim standardom. Moldavija je kljub koncentraciji medijev in nepreglednemu financiranju dosegla pomemben napredek na področju svobode medijev. Potrebna so dodatna prizadevanja za zagotovitev dostopa do informacij javnega značaja in zaščito neodvisnosti novinarjev. Kar zadeva politična merila, ima Moldavija na splošno trdne temelje za doseganje stabilnosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin. Kar zadeva gospodarska merila, je Moldavija izvajala preudarne makroekonomske politike, znatno okrepila stabilnost finančnega sektorja in izboljšala poslovno okolje. Moldavija mora odpraviti neučinkovitosti, da bi privabila več tujih zasebnih naložb ter povečala javne in zasebne naložbe v strateško infrastrukturo, izobraževanje in inovacije. Ključna področja za izboljšanje delovanja tržnega gospodarstva vključujejo tudi zmanjšanje korupcije in nadaljevanje reform pravosodja, uveljavljanje lastninskih pravic, nadaljnji razvoj bolj dinamičnega poslovnega okolja ter boljšo poslovno reformo upravljanja sektorja podjetij v državni lasti, da bi zmanjšali njegovo velikost. Podobno je treba izboljšati energetsko varnost, da se zmanjša energetska intenzivnost gospodarstva in družbe. Poleg tega bo sposobnost države, da se spoprime s konkurenčnimi pritiski v EU, odvisna od trdnejšega in bolj raznolikega trga dela ter zmanjšanja odtekanja delovne sile, kar bo izboljšalo potencial za rast in zunanjo konkurenčnost Moldavije. Kar zadeva zmožnost izpolnjevanja obveznosti članstva, si Moldavija od leta 2016 prizadeva za izvajanje pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem. V teh sporazumih je že zdaj zajet znaten del pravnega reda EU, Moldavija pa je postopoma začela postopek usklajevanja v številnih poglavjih in je dosegla zadovoljive rezultate pri izvajanju, pri čemer je v nekaterih sektorjih postopek napredoval bolj kot v drugih. Na splošno je Moldavija vzpostavila trdno osnovo za nadaljnje usklajevanje. Moldavija je evropska država, zavezana spoštovanju in spodbujanju vrednot, na katerih temelji Evropska unija. Komisija zato priporoča Svetu, naj Moldaviji da možnost, da postane članica Evropske unije. Komisija zato priporoča, da se Moldaviji podeli status kandidatke, ob dogovoru, da Moldavija izvede naslednje korake: –dokonča ključne korake nedavno začete celovite reforme pravosodnega sistema v vseh institucijah v verigi pravosodja in tožilstva, da se zagotovi njihova neodvisnost, integriteta, učinkovitost, odgovornost in preglednost, vključno z učinkovitim preverjanjem premoženja in učinkovitim demokratičnim nadzorom; zlasti zapolni vsa preostala prosta mesta v vrhovnem sodnem svetu in njegovih specializiranih organih; –na vseh teh področjih odpravi pomanjkljivosti, ki sta jih opredelila OVSE/ODIHR in Svet Evrope/Beneška komisija;