OBVESTILO KOMISIJE –

Smernice za javno naročanje inovativnih rešitev

(2021/C 267/01)

IZJAVA O OMEJITVI ODGOVORNOSTI Namen tega obvestila je ponuditi praktične smernice za javno naročanje inovativnih rešitev. Obvestilo ni pravno zavezujoče. Čeprav so v obvestilu občasno povzete določbe zakonodaje EU, ni njegov namen dodajati ali zmanjševati pravice in obveznosti iz te zakonodaje. Kolikor je mogoče razumeti, da obvestilo razlaga zakonodajo EU, je treba poudariti, da je za pravno zavezujočo razlago prava EU pristojno samo Sodišče Evropske unije. Čeprav so bile informacije iz tega vodnika skrbno pregledane, Evropska komisija ne prevzema nobene odgovornosti v zvezi s posameznimi primeri, navedenimi v njem.

KAZALO

POVZETEK 5

1 SEZNANJANJE Z JAVNIM NAROČANJEM INOVATIVNIH REŠITEV 6

1.1 Kaj je javno naročanje inovativnih rešitev? 6

1.2 Zakaj javno naročanje inovativnih rešitev? 7

1.2.1 Spodbujanje gospodarskega okrevanja, zelenega in digitalnega prehoda ter odpornosti EU 7

1.2.2 Zagotavljanje višje kakovosti javnih storitev z optimalnim proračunom 8

1.2.3 Odziv na novo nastajajočo potrebo 8

1.2.4 Posodabljanje javnih storitev 9

1.2.5 Pomoč zagonskim podjetjem ter inovativnim MSP pri zagonu in rasti 10

1.2.6 Spodbujanje trgov v smeri inovacij 10

1.3 Zakaj smernice za javno naročanje inovativnih rešitev? 11

2 USTVARJANJE OKVIRA POLITIKE ZA JAVNO NAROČANJE INOVATIVNIH REŠITEV 11

2.1 Jasno pooblastilo v okviru politike 11

2.2 Inovacije kot način za dosego različnih ciljev politike 14

2.3 Določanje ravni ambicij 15

2.4 Spreminjanje ambicij v dejanja in zaveze 16

2.5 Gradnja zmogljivosti 17

2.5.1 Usposabljanje in pomoč ljudem 17

2.5.2 Sodelovanje pri javnih naročilih 18

2.6 Premagovanje nenaklonjenosti tveganjem z ustvarjanjem spodbud za inovacije 22

3 PRIVABLJANJE INOVATORJEV 24

3.1 Odpiranje vrat do javnega naročanja tudi manjšim inovatorjem 24

3.1.1 Sodelovanje s trgom 24

3.1.2 Zmanjšanje upravnega bremena 26

3.1.3 Prilagoditev meril za izbor 26

3.1.4 Uporaba sklopov 28

3.1.5 Uporaba standardov, odprtih podatkov, odprtih vmesnikov in odprtokodne programske opreme 29

3.1.6 Oblikovanje plačilnih shem, prijaznih do MSP 30

3.2 Razvoj ekosistemskega pristopa k inovacijam 30

3.3 Pritegnitev inovacijskih posrednikov 31

4 PRIVABLJANJE INOVACIJ 33

4.1 Inovacijam prijazna orodja za vse vrste postopkov 33

4.1.1 Ocena potreb 33

4.1.2 Predhodno preverjanje trga 35

4.1.3 Uporaba neobveznih polj v standardnih obrazcih 38

4.1.4 Tehnične specifikacije 38

4.1.4.1 Opisne zahteve 38

4.1.4.2 Zahteve glede funkcionalnosti 39

4.1.5 Različice 40

4.1.6 Merila za oddajo javnega naročila 41

4.1.6.1 Cena 41

4.1.6.2 Stroški 41

4.1.6.3 Kakovost 42

4.1.7 Upravljanje pravic intelektualne lastnine 43

4.1.8 Izvedba javnega naročila 46

4.2 Posebni, inovacijam prijazni postopki javnega naročanja 47

4.2.1 Prilagajanje inovacij, pripravljenih za uporabo – postopki s pogajanji 47

4.2.1.1 Konkurenčni postopek s pogajanji 48

4.2.1.2 Konkurenčni dialog 48

4.2.2 Projektni natečaji 48

4.2.3 Spodbujanje inovacij z naročanjem raziskav in razvoja 49

4.2.3.1 Naročilo raziskovalnih in razvojnih storitev in podelitev pravic intelektualne lastnine 49

4.2.3.2 Predkomercialna javna naročila 50

4.2.3.3 Javno naročanje blaga na področju raziskav in razvoja 51

4.2.3.4 Partnerstvo za inovacije 52

5 DRŽAVNA POMOČ 56

PRILOGA I PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE 58

Del I – Splošni vidiki v zvezi s pravicami intelektualne lastnine 58

Del II – Vrsta naročenega rezultata in pravice intelektualne lastnine 60

PRILOGA II PREDLOGI ZA VABILO DOBAVITELJEM 65

PRILOGA III PREDLOGA VPRAŠALNIKA ZA SESTANEK Z DOBAVITELJI 67

POVZETEK

Javno naročanje inovativnih rešitev lahko izboljša gospodarsko okrevanje EU po krizi zaradi COVID-19 z boljšimi javnimi naložbami. To je pomembno orodje za spodbujanje preobrazbe našega gospodarstva v smeri zelenega in digitalnega gospodarstva. Te smernice, ki so bile sprejete v okviru Sporočila „Prenovljeni evropski načrt za raziskave in inovacije – priložnost Evrope, da oblikuje svojo prihodnost“ ter prispevka k neuradni večerji voditeljev v Sofiji dne 16. maja 2018, so posodobljene po sprejetju evropske strategije za MSP in industrijske strategije (1) ter mehanizma za okrevanje in odpornost (2). Njihov namen je podpreti javne kupce, da bodo lahko bolje prispevali h gospodarskemu okrevanju, dvojnemu zelenemu in digitalnemu prehodu ter odpornosti EU.

V teh smernicah so zgoščeno predstavljeni temeljni vidiki javnega naročanja inovativnih rešitev: zakaj je pomembno, kdo je zanj zainteresiran in kako je mogoče ta postopek izvajati.

V tem dokumentu so upoštevani odgovori, prejeti v okviru predhodnega javnega posvetovanja. Raven podrobnosti je bila namerno izbrana zato, da bi dokument dosegel najširšo strokovno javnost (kupce, oblikovalce politik in dobavitelje) ter spodbudil zanimanje pri tistih, ki o tej temi niso nikoli razmišljali, tistih, ki niso nikoli mislili, da jih zadeva. Tudi najbolj strokovno usposobljeni bralci bodo našli koristna napotila na nedavne pobude in primere.

Z direktivami o javnem naročanju iz leta 2014 je bil okvir javnega naročanja prilagojen potrebam javnih kupcev in gospodarskih subjektov, ki izhajajo iz tehnološkega razvoja, gospodarskih trendov in večje družbene usmeritve na trajnostno javno porabo.

Javno naročanje inovativnih rešitev ponuja neizkoriščene priložnosti za zagonska podjetja in razvoj inovativnih rešitev, kot je Komisija poudarila v pred kratkim sprejetih strategiji za MSP in akcijskem načrtu za pravice intelektualne lastnine (3).

Pravila o javnem naročanju niso več namenjena le vprašanju „kako kupiti“, temveč dajejo možnost za pobude, povezane z vprašanjem „kaj kupiti“, ne da bi jih predpisovala. Cilj dobre porabe davkoplačevalskega denarja dobiva nove razsežnosti, ki presegajo le zadovoljevanje primarnih potreb javnih subjektov. Pri vsakem javnem nakupu ima javnost pravico vedeti, ali je naročena rešitev ne le formalno skladna, temveč ali hkrati prinaša najboljšo dodano vrednost v smislu kakovosti, stroškovne učinkovitosti, učinka na okolje in družbo ter ali ustvarja priložnosti za trg dobaviteljev.

Javno naročanje inovativnih rešitev obravnava vse zgoraj navedene pomisleke. Odpira vrata višji kakovosti in učinkovitejšim rešitvam, v katerih se priznavajo koristi za okolje in družbo, boljši stroškovni učinkovitosti ter novim poslovnim priložnostim za podjetja. Poleg tega bi bilo treba te smernice brati v povezavi s smernicami Komisije o udeležbi ponudnikov in blaga tretje države na trgu javnih naročil EU iz leta 2019, ki se prav tako nanašajo na strateško javno naročanje in javno naročanje inovativnih rešitev (4) ter javnim kupcem zagotavljajo praktične nasvete o tem, kako obravnavati udeležbo tretjih držav v postopkih za oddajo javnega naročila.

Te smernice so zato zasnovane, kot sledi:

V 1. poglavju so pojasnjeni pojem javnega naročanja inovativnih rešitev, njegova vseobsegajoča razsežnost in dodana vrednost.

V 2. poglavju je predstavljen politični okvir, potreben za strateško uporabo javnega naročanja inovativnih rešitev.

V 3. poglavju je prikazano, kako odpreti vrata javnega naročanja inovatorjem, vključno z zagonskimi podjetji ter inovativnimi malimi in srednjimi podjetji (MSP).

V 4. poglavju je opisano, kako izvajati postopke javnega naročanja za posodobitev javnih storitev z inovativnimi rešitvami ter ustvarjanje rasti in delovnih mest, in sicer v zvezi z upravljanjem pravic intelektualne lastnine.

V 5. poglavju so obravnavana določena merila, ki bi jih moralo javno naročanje inovativnih rešitev izpolnjevati, da se prepreči dodelitev državne pomoči dobavitelju.

Priloge vsebujejo praktične informacije za kupce o pravicah intelektualne lastnine in orodja za pomoč kupcem pri organizaciji sestankov z dobavitelji.

Smernice bi lahko bile vir navdiha za vse akterje, ki sodelujejo v javnem naročanju:

— uradnike za javna naročila;

— končne uporabnike naročenih rešitev;

— odločevalce in oblikovalce politik, katerih prispevek k ustvarjanju ugodnih pogojev je ključen;

— dobavitelje, ki se lahko naučijo, kako bi bili s svojimi inovativnimi rešitvami bolj konkurenčni pri javnem naročanju.

1 SEZNANJANJE Z JAVNIM NAROČANJEM INOVATIVNIH REŠITEV

1.1 Kaj je javno naročanje inovativnih rešitev?

Inovacija ima lahko mnogo pomenov (5). Te smernice zavzemajo širok pristop. „Javno naročanje inovativnih rešitev“ pomeni vsako naročilo, ki izpolnjuje enega ali oba naslednja vidika:

— nakup postopka inovacij – raziskovalnih in razvojnih storitev – z (delnimi) rezultati;

— nakup rezultatov inovacij.

Javni kupec najprej opiše svojo potrebo ter tako spodbudi podjetja in raziskovalce k razvoju inovativnih proizvodov, storitev ali postopkov, ki še ne obstajajo na trgu, za izpolnitev te potrebe.

V drugem primeru javni kupec ravna kot prvi uporabnik ter kupi proizvod, storitev ali postopek, ki je na trgu nov in vsebuje bistveno nove značilnosti, namesto da bi kupoval proizvode, storitve ali postopke, ki so splošno dostopni (6).

Take inovacije, ki prinašajo boljšo učinkovitost in dodano vrednost za različne deležnike, včasih ustrezajo tradicionalnemu okolju (postopne inovacije), pogosto pa z ustvarjanjem različnih subjektov, tokov in vrednosti rušijo star sistem (prelomne inovacije) ali celo zahtevajo obširnejše spremembe, saj obravnavajo neizpolnjene potrebe in so zaradi njih potrebne strukturne ali organizacijske reforme (transformativne inovacije). V teh smernicah je pozornost usmerjena na koristi različnih oblik inovacij in je pojasnjeno, kako do njih pristopati v postopkih javnega naročanja.

1.2 Zakaj javno naročanje inovativnih rešitev?

1.2.1 Spodbujanje gospodarskega okrevanja, zelenega in digitalnega prehoda ter odpornosti EU

Javne naložbe in inovacije sta dva bistvena načina za spoprijemanje z izzivi okrevanja, zelenega in digitalnega prehoda ter oblikovanja odpornejšega gospodarstva v EU. Novi mehanizem za okrevanje in odpornost (7) bo spodbujal javne naložbe po krizi zaradi COVID-19 in velik del teh naložb bo usmerjenih preko javnega naročanja. Primerjalna analiza v EU kaže, da Evropa izkorišča le polovico potencialne zmogljivosti javnega naročanja inovativnih rešitev v podporo gospodarskemu okrevanju ter da je naložb precej premalo, zlasti pri javnem naročanju na področjih digitalnih rešitev ter raziskav in razvoja, ki sta obe ključni za krepitev strateške avtonomije in konkurenčnosti EU (8). Javni kupci bodo morali spodbuditi javno naročanje inovativnih rešitev in pomagati podjetjem razviti inovativne rešitve v ključnih industrijskih ekosistemih, zlasti tam, kjer so javni kupci odločilni vlagatelji. Javni kupci bodo morali tudi spodbujati odpornost evropskega gospodarstva z razpršitvijo virov dobave osnovnih dobrin, kot so farmacevtske sestavine, kot je razkrila pandemija COVID-19, in s pospeševanjem novih rešitev.

Javni organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni lahko z javnim naročanjem inovativnih rešitev na področju aplikacij EU na podlagi vesoljskih tehnologij veliko prispevajo k izvajanju zelenega dogovora ter digitalizaciji interakcije med podjetji/državljani in javnimi upravami. Pri tem je tudi veliko možnosti za čezmejno sodelovanje. Obstajajo številna področja uporabe podatkov in storitev na podlagi vesoljskih tehnologij, ki jih zagotavlja vesoljski program EU, pri čemer je javno naročanje inovativnih rešitev najučinkovitejši pristop k spodbujanju digitalnega in zelenega prehoda, česar tržne sile same ne bi zagotovile.

PRIMER VESOLJSKE STORITVE Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Javni organi so pomemben uporabnik vesoljskih tehnologij, zlasti na področjih, kot so: — javna varnost (storitve nujne pomoči in pomoč pri nesrečah, iskanje in reševanje, gasilske storitve, upravljanje meja); — zaščita kritične infrastrukture; — javni prevoz (upravljanje javnega prevoza, avtonomna vozila, pametna mesta); — pomorske, letalske in železniške dejavnosti, ki jih vodijo ali nadzorujejo javni organi. Kaj je bilo narejeno drugače? Javno naročanje inovativnih rešitev je torej lahko obetaven instrument za uporabo naprednih vesoljskih tehnologij in storitev, saj javne organe spodbuja, da inovativna podjetja najamejo kot „prve stranke“. Evropska komisija je oktobra 2019 objavila pilotni razpis H2020-SPACE-EGNSS-2020 za „predkomercialno javno naročilo aplikacij EGNSS (EGNOS in Galileo) za javne organe“, katerega cilj je bil razvoj inovativnih rešitev z uporabo tehnologije GNSS EU za reševanje vprašanj v javnem interesu, v zvezi s katerimi ni ponudbe na trgu (značilno nedelovanje trga zaradi zaznavanja tveganja visoke tehnologije/tržnega tveganja in monopsona/omejenega povpraševanja). Kakšen je bil rezultat? Izbrani projekt BROADGNSS bo izkoriščal edinstvene in napredne funkcije signalov EGNOS in Galileo pri javnovarnostnih aplikacijah nižje v prodajni verigi za izboljšanje storitev organizacij za javno varnost in pomoč pri nesrečah za državljane Evrope. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2 Zagotavljanje višje kakovosti javnih storitev z optimalnim proračunom

Redko kdaj je inovativna rešitev naročena zgolj zaradi svoje inovativnosti. V večini primerov postane inovativna rešitev zanimiva za javne kupce, kadar omogoči podobne ali še boljše rezultate ob optimalnih stroških.

PRIMER INOVACIJA OMOGOČA BOLJ ZELENO IN CENEJŠO ENERGIJO ZA DRŽAVLJANE Obrat za soproizvodnjo toplote in električne energije v Vilni Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Zaradi uvoza plina so imeli prebivalci Vilne visoke stroške v zvezi z ogrevanjem. Poleg tega je močna odvisnost mesta od porabe plina negativno vplivala na okolje zaradi velikih emisij CO2. Kaj je bilo narejeno drugače? Mesto se je leta 2018 odločilo za naložbo v inovativen domač obrat za proizvodnjo zelene energije ter zmanjšanje odvisnosti od uvoza plina in ogljičnega odtisa. Celoten projekt javnega naročanja je bil dokončan v enem letu. Obrat za soproizvodnjo toplote in električne energije je sestavljen iz sežigalnice odpadkov in dveh sistemov na biogorivo. Največji del naložbe je omogočila pomoč iz strukturnih skladov EU in posojilo Evropske investicijske banke (EIB). Kakšen je bil rezultat? Skoraj 40 % državljanov lahko zdaj svoje povpraševanje po energiji zadovolji ob zmanjšanih emisijah CO2. Ko bo sistem sredi leta 2020 deloval s polno zmogljivostjo, naj bi se cene za državljane znižale za 20 %. Emisije CO2 je mogoče znatno zmanjšati, in sicer za 436 000 ton na leto. Inovacija prispeva h krožnemu gospodarstvu zaradi nemotenega pretvarjanja odpadkov v energijo. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/ https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/ https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3 Odziv na novo nastajajočo potrebo

V nekaterih primerih se z javnim naročanjem inovativnih rešitev odzove na neizpolnjene potrebe ali nova pričakovanja, ki jih obstoječe rešitve na trgu ne obravnavajo ustrezno.

PRIMER INOVACIJA, KI SE ODZIVA NA DRUŽBENO SPREMEMBO Spodbujanje učencev k učenju s tehnologijo Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Mnogo otrok se danes bolj zanima za računalniške igrice kot za matematiko ali znanost. Medtem ko se navdušenost nad učenjem teh „težkih“ predmetov zmanjšuje, se stopnje osipa v šolah in na univerzah zvišujejo. To vpliva na možnosti naslednje generacije Evropejcev, da bi našla dobra delovna mesta v gospodarstvu, ki vse bolj temelji na znanju. Kaj je bilo narejeno drugače? Da bi rešile ta izziv, so se šole iz Halmstada na Švedskem, Viladecansa v Španiji, Magdeburga v Nemčiji in Konnevesija na Finskem odločile za skupno javno naročilo. Pri sedmih inovativnih dobaviteljih so naročile raziskave in razvoj ter nato preizkusile in primerjale njihove rešitve. Od sedmih dobaviteljev so štirje uspeli priti do stopnje prototipov, dva pa sta nato razvila inovativna orodja, ki so jih šole sprejele. Orodja otrokom v osnovnih in srednjih šolah ponujajo bolj prilagojeno, računalniškim igricam podobno učno izkušnjo, tako da s pomočjo umetne inteligence stalno analizirajo vzorce vedenja. Kakšen je bil rezultat? Sodelovanje več kot 600 učencev in 45 učiteljev iz vseh štirih držav je pokazalo, da so učenci ob novih rešitvah za 55–75 % bolj motivirani in uspešnejši pri učenju matematike, tehnologije, fizike in kemije, hkrati pa je verjetneje, da se bodo odločili za poklicno pot na teh področjih. Rešitve so bile medtem prodane različnim šolam. Šola Kuulammen koulu na Finskem je na primer potrdila, da se z inovativnimi rešitvami hkrati za 30–40 % skrajša čas, ki ga učitelji namenijo načrtovanju in ocenjevanju, šole pa prihranijo pri učnem gradivu (ena licenca stane 10-krat manj kot šolske knjige za celo šolo). Podjetje, ki je zagotovilo rešitev na Finskem, je medtem pridobilo naložbo tveganega kapitala in svoje poslovanje razširilo tudi na druge segmente trga (za usposabljanje zaposlenih v podjetjih). Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: www.imaile.eu (Projekt, sofinanciran v okviru sedmega okvirnega programa EU)

1.2.4 Posodabljanje javnih storitev

Z javnim naročanjem inovativnih rešitev se lahko način zagotavljanja javnih storitev uskladi s pričakovanji državljana, ki je vse bolj navdušen nad tehnologijo, okoljsko odgovoren in družbeno zaveden, hkrati pa se lahko izboljša izkušnja javne storitve.

PRIMER INOVACIJA ZMANJŠUJE UPORABO AVTOMOBILOV V JAVNIH ORGANIH Platforma za skupno upravljanje voznega parka portugalskega ministrstva za zdravje Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Portugalsko ministrstvo za zdravje je skušalo optimizirati upravljanje poti, zmanjšati okoljski vpliv in skupne stroške voznega parka avtomobilov, ki ga uporabljajo vse službe pod okriljem ministrstva in institucij portugalske nacionalne zdravstvene službe. Kaj je bilo narejeno drugače? Namesto da bi ministrstvo za zdravje enostavno kupilo nove avtomobile, je ponovno premislilo o možnih načinih razporeditve voznega parka. Načrtovalo je elektronsko platformo, na kateri bi bile centralizirane vse informacije v zvezi z uporabo voznega parka. Zunanji izvajalec, izbran s postopkom javnega naročanja, v katerem so bili želeni rezultati izraženi v smislu zahtev glede funkcionalnosti, je leta 2017 vzpostavil platformo za skupno upravljanje voznega parka ministrstva za zdravje. Kakšen je bil rezultat? Platforma bo uporabnikom omogočila delitev vseh razpoložljivih virov (vozil in poti). S tem se bodo zmanjšali število vozil, z njimi povezani stroški (kot so zavarovanje, stroški goriva in vzdrževanja itd.) in vpliv na okolje. Hkrati bo platforma ustvarjala poročila o uporabi virov v realnem času, s čimer bo zagotovila kazalnike za spodbujanje učinkovitega, preglednega in vestnega načrtovanja, upravljanja, uporabe in nadzora voznega parka. To se sklada s cilji digitalnega in zelenega prehoda Komisije. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

PRIMER INOVACIJA KOT ODZIV NA POMISLEKE V ZVEZI Z OKOLJEM Zaščita oskrbe z vodo Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? V Avstriji je odpadna voda pri proizvodnji kovancev vsebovala kemikalije, ki so presegale zakonske mejne vrednosti. Kaj je bilo narejeno drugače? Avstrijska zvezna agencija za javna naročila je uvedla tristopenjski postopek javnega naročanja, da bi našla inovativno rešitev za avstrijsko kovnico (subjekt, odgovoren za proizvodnjo kovancev). Potencialni dobavitelji so bili povabljeni, da predstavijo informacije o dosedanjih dosežkih na področju inovacij. V pogodbena določila so bili vključeni natančno določeni cilji glede čiščenja voda. Kakšen je bil rezultat? Izbran je bil enostavno namestljiv mehanizem za vakuumsko izhlapevanje, ki filtrira najrazličnejše delce, zato je primeren za uporabo v številnih industrijah, vključno s kovinsko, galvansko, fotografsko, tiskarsko, farmacevtsko in živilsko industrijo. Hkrati se je potreba avstrijske kovnice denarja po sveži vodi zmanjšala za 97 %, s čimer letno prihranijo 4 milijone litrov vode. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5 Pomoč zagonskim podjetjem ter inovativnim MSP pri zagonu in rasti

Kupna moč javnih kupcev na ravni EU je okrog 14 % BDP (9). V mnogih delih Evrope predstavlja pomemben delež lokalnih gospodarstev. To pomeni, da lahko javni kupci spodbujajo inovacije med uveljavljenimi subjekti na trgu, hkrati pa ponujajo pomembne priložnosti MSP in novim inovativnim družbam, ki imajo morda rešitve za neizpolnjene potrebe, vendar se soočajo s težavami pri njihovem uvajanju na trg.

S tem, ko delujejo kot vodilne stranke, lahko javni kupci inovativnim družbam ponudijo priložnost, da preizkusijo svoje nove rešitve v pogojih realnega življenja. Hkrati lahko javni naročniki s tem, ko postanejo njihova stranka in tako povečajo njihov promet, spodbudijo druge vlagatelje (tako javne kot zasebne) k naložbam v svoje dejavnosti. Nazadnje, javni kupci lahko s široko uporabo digitalnih platform dajo več priložnosti gospodarskim subjektom – MSP, zagonskim podjetjem – za razvoj ali predlog inovativnih rešitev in omogočijo čezmejni dostop do trgov javnih naročil (10).

1.2.6 Spodbujanje trgov v smeri inovacij

Kadar proizvod še ni na voljo na trgu ali so na voljo le proizvodi slabe kakovosti, lahko kupna moč javnih kupcev trge spodbudi v smeri inovacij.

PRIMER INOVACIJA KOT ODZIV NA POMISLEKE JAVNOSTI Bolj zdrava oskrba bolnikov v bolnišnicah Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Švedsko mesto Örebro je hotelo naročiti katetre brez škodljivih snovi PVC. Čeprav na trgu niso bili široko dostopni, se je mesto kljub temu odločilo objaviti javni razpis. Takrat se je lahko nanj prijavil le en dobavitelj. Kaj je bilo narejeno drugače? Kljub pravnim izzivom je mestu uspelo naročiti želene katetre. Kakšen je bil rezultat? Po osmih letih so vsi dobavitelji ponudili proizvode brez PVC.

1.3 Zakaj smernice za javno naročanje inovativnih rešitev?

Glavni cilj javnih kupcev je zagotoviti čim bolj stabilen in zanesljiv rezultat javnega naročila. Tveganja navadno zmanjšujejo tako, da:

i. iščejo uveljavljene gospodarske subjekte z brezhibnim ugledom, zgodovino plačevanja davkov in znatnim prometom ter

ii. zahtevajo standardne rešitve, ki so se izkazale kot zanesljive.

V takem okolju je morda težko zagovarjati inovativne proizvode in storitve, ki s seboj prinašajo povečano mejno tveganje, čeprav odločitev za nakup inovacije javnemu kupcu prinese jasne koristi. Te koristi, najsi gre za prihranke, rešitve za nove potrebe ali boljši odziv na stare potrebe, morajo biti jasno ugotovljene, podrobno in pregledno opisane ter določene kot cilj in objektivno merjene. Predvidevati je treba tveganja v zvezi z zakonitostjo, proračunom in ugledom ter jih ublažiti. Cilj teh smernic je zagotoviti začetno spodbudo in zamisli, da bi oblikovalci politike javnega naročanja sprejeli ta izziv.

Evropska komisija je skupaj z različnimi partnerji že izdala številne smernice o tej temi in ti dokumenti so še vedno veljavna referenca (11). Na podlagi preteklih izkušenj in večkratnih pozivov deležnikov so v teh smernicah predstavljeni podrobnejši praktični preudarki; smernice se osredotočajo na neraziskane vidike orodij, predlaganih v pravilih EU, in jih postavljajo v širšo perspektivo, med drugim v okvir podpore zagonskim podjetjem in inovativnim MSP na ravni celotne EU.

Cilj teh smernic je zato:

— predstaviti argumente v podporo gospodarski upravičenosti javnega naročanja inovativnih rešitev;

— predlagati ukrepe, ki inovativnim projektom zagotavljajo potrebno podporo;

— z razlago pravnega okvira EU za javno naročanje, kot se uporablja za inovativne postopke, in primeri iz resničnega življenja pomagati pri premagovanju nejasnosti.

Primeri iz teh smernic dokazujejo, da bi morale biti ideje, ki se v njih spodbujajo, izvedljive v vseh državah članicah, saj glavna pravila o javnem naročanju izhajajo iz istih direktiv o javnem naročanju.

2 USTVARJANJE OKVIRA POLITIKE ZA JAVNO NAROČANJE INOVATIVNIH REŠITEV

Javno naročanje inovativnih rešitev je priložnost za javne kupce, državljane in podjetja. Za uresničitev te priložnosti je nujen celovit okvir politike, ki zagotavlja vizijo, strategijo in primerna sredstva. V naslednjih odstavkih so opisane glavne sestavine okvira politike za javno naročanje inovativnih rešitev.

2.1 Jasno pooblastilo v okviru politike

Pomembno je, da se institucijam in strokovnjakom, ki sodelujejo v strateškem naročanju, zagotovi jasna vizija politike na politični ravni, saj jim zagotavlja potrebna pooblastila za ukrepanje. Če je vizija politike pospremljena z jasno kampanjo obveščanja in podprta z dolgoročno proračunsko zavezo, ima večje možnosti za uspeh.

PRIMER ŠVEDSKI NACIONALNI SVET ZA INOVACIJE Švedski nacionalni svet za inovacije združuje vladne ministre za področja, povezana z inovacijami, in strokovnjake. Predseduje mu ministrski predsednik. Ta forum omogoča razprave o inovacijah na najvišji ravni, kar pripomore h konsolidaciji vladnega pristopa. Pripomogel je na primer k pojasnitvi uporabe funkcionalnih meril v javnem naročanju. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Strateške možnosti javnega naročanja inovativnih rešitev so neizmerne, zlasti če se podpira tehnološki razvoj v javnem sektorju in s strani tega sektorja. Panoge, odvisne od prodaje javnemu sektorju, je mogoče preko javnega povpraševanja spodbuditi k inovacijam in sprejemanju novih tehnologij. Družbeni sektorji, kot so zdravstvo, čiščenje voda, daljinsko ogrevanje, ceste in železnica, so skoraj izključno odvisni od izraženega javnega povpraševanja. V teh primerih je javno naročanje jasno sredstvo, s katerim se izraža tako povpraševanje in pospešuje tehnološki napredek.

PRIMER INOVACIJE PRIPOMOREJO K IZPOLNITVI OKOLJSKIH CILJEV NA OBČINSKI RAVNI Inovativne tehnologije izpolnjujejo okoljske cilje Københavna Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Potem ko si je København zastavil cilj, da do leta 2025 postane ogljično nevtralen, zdaj spreminja svoj način upravljanja energije. Ključna zahteva za dosego tega cilja je bistveno zmanjšanje porabe energije zaradi ulične razsvetljave. V ta namen je bila potrebna zamenjava skoraj 20 000 uličnih svetilk. Cilji mesta København glede razsvetljave so bili naslednji: — zamenjati visokotlačne natrijeve sijalke na mestnih stanovanjskih cestah, večjih ulicah in avtocestah z učinkovitimi, po meri zasnovanimi svetilkami LED; — doseči pomembne prihranke energije in CO2, da bi lahko mesto do leta 2025 doseglo svoj cilj ogljične nevtralnosti; — izboljšati kakovost ulične razsvetljave zaradi večje varnosti in udobja; — združiti nadzor razsvetljave s podatki o gostoti prometa, da bi se ravni razsvetljave v prihodnosti prilagodile glede na uporabo cest; — ustvariti osrednji sistem upravljanja za učinkovito upravljanje in nadzor ulične razsvetljave. Kaj je bilo narejeno drugače? Javni naročnik je izbral postopek konkurenčnega dialoga. Merila za ocenjevanje so bila uravnotežena: 25 % cena, 25 % organizacija in izvedba naloge, 20 % rešitev za razsvetljavo, 30 % energijske in okoljske lastnosti. Postopek je do podpisa pogodbe trajal 16 mesecev. Kakšen je bil rezultat? S prehodom na sijalke LED se je poraba energije zmanjšala za 57 %, hkrati pa so se zmanjšali ogljični odtis in tudi stroški vzdrževanja (1,6 milijona EUR letno pri naložbi v vrednosti 26 milijonov EUR). Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://spice-project.eu http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Zavedati pa se je treba, da javno naročanje inovativnih rešitev poleg številnih prednosti prinaša tudi tveganja in stroške. Potreben je namreč kulturni premik ne le med javnimi kupci, temveč v celotnem ekosistemu: med gospodarskimi subjekti, političnimi organi, revizorji in celo akademiki. V tem okviru je treba z jasno izjavo o politiki obravnavati izogibanje tveganjem in morebitne dodatne stroške, ki nastanejo zaradi preprečevanja inovacij.

PRIMER UDELEŽBA IZVOLJENIH FUNKCIONARJEV Komisija mesta Pariz za javna naročila Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Mesto Pariz je hotelo okrepiti svoj strateški pristop k javnemu naročanju in ga izvajati učinkoviteje, hkrati pa bolje vključiti (izvoljene) člane svojega mestnega sveta. Kaj je bilo narejeno drugače? Mestni svet Pariza je leta 2016 ustanovil komisijo za javna naročila (Commission d’anticipation des achats). Sestavlja jo 10 članov, ki zastopajo vse politične skupine v mestnem svetu. Komisija razpravlja o prihodnjih projektih javnega naročanja in načinih za uresničevanje strateškega pristopa v določenih postopkih. Tako lahko izvoljeni predstavniki prejemajo informacije, si izmenjujejo mnenja in zagotovijo prispevek na začetni stopnji, še preden se začnejo izvajati postopki. Kakšen je bil rezultat? Zaradi širše in zgodnje vključitve vseh političnih skupin je strateški pristop k javnemu naročanju pridobil večjo legitimnost. Stalno se tudi izboljšuje zaradi poglobljenih izmenjav, ki potekajo na sestankih komisije. Strateški premisleki so v določenih postopkih javnega naročanja bolje upoštevani. S takim vključujočim pristopom in širšo vključitvijo politikov so se hkrati skrajšali postopki javnega naročanja (krajši so za od 1 do 3 mesecev kot pred ustanovitvijo komisije).

Močno pooblastilo v okviru politike se lahko učinkovito izraža s cilji, tj. z določitvijo odstotka javnih nakupov, ki jih je treba nameniti javnemu naročanju inovativnih rešitev. Čeprav ta pristop morda ne deluje v vseh okoljih in ima svoje izzive, zlasti kar zadeva opredelitev, merjenje in odgovornost, lahko ustvari močne institucionalne pobude za premostitev počasnega odzivanja uprav in njihove nenaklonjenosti tveganjem.

CILJI PO SVETU IN V EVROPI Javni organi po vsem svetu so si zastavili cilje, da določen odstotek svojih proračunov za javna naročila namenijo raziskavam in razvoju ter inovacijam. ZDA si na primer prizadevajo porabiti vsaj 500 milijonov USD (~2,5 % BDP) za javna naročila na področju raziskav in razvoja, Južna Koreja pa si prizadeva porabiti 5 % svojih sredstev za javna naročila za razvoj, 20 % pa za uvedbo inovativnih rešitev. V Evropi so cilji nacionalni in regionalni. Običajno je od 2 do 5 % javnih naročil namenjenih sprejemanju inovacij. Nekateri lokalni organi so si zastavili višje cilje. Mesto Gent je na primer 10 % svojega proračuna za javna naročila informacijske in komunikacijske tehnologije namenilo raziskavam in razvoju ter inovacijam. Cilja, priporočena v manifestu Scale-up Europe, sta najmanj 3 % za predkomercialna javna naročila in 20 % za javna naročila inovativnih rešitev. Cilj mesta Gent: https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf Nacionalni/regionalni cilji po EU: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe Manifest Scale Up Europe: http://scaleupeuropemanifesto.eu Mnenje Odbora za evropski raziskovalni prostor in inovacije (ERAC): http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf Študija o primerjalni analizi nacionalnih okvirov politike in odhodkih za javno naročanje inovativnih rešitev (ki ponuja pregled ciljev, ki se uporabljajo po Evropi) je na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

PRIJAZNOST NACIONALNIH OKVIROV POLITIKE DO INOVACIJ – ŠTUDIJA

Rezultati primerjalne analize kažejo, kako je Evropa že napredovala pri uvajanju nacionalnih okvirov politike za javno naročanje inovativnih rešitev. Skupni okvir politike na področju inovacij po Evropi deluje le z malo nad četrtino svoje potencialne moči.

Na splošno je mogoče ugotoviti, da javno naročanje inovativnih rešitev v številnih državah še ni strateška prednostna naloga. Tudi spodbude in strukture za krepitev zmogljivosti ne zadostujejo za podporo javnim kupcem pri izvajanju javnega naročanja inovativnih rešitev.

Vendar pa je bilo ugotovljeno, da so države članice, vodilne pri inovacijah na splošno, vzpostavile tudi okvir politike za javno naročanje inovativnih rešitev. Krepitev naložb v razvoj bolj strateškega okvira politike za javno naročanje inovativnih rešitev v Evropi bi torej lahko prispevala k večji konkurenčnosti evropskega gospodarstva.

Diagram 1

Vseevropska primerjalna analiza nacionalnih okvirov politike za javno naročanje inovativnih rešitev

Vir: Študija o primerjalni analizi nacionalnih okvirov politike in odhodkih za javno naročanje inovativnih rešitev, navedena v zgornjem okviru.

2.2 Inovacije kot način za dosego različnih ciljev politike

Inovacije so ključno gonilo trajnostne rasti, okrevanja in odpornosti, h katerim lahko bistveno prispeva javna kupna moč, ter pomembno sredstvo za krepitev cenovne učinkovitosti javnih storitev, za katero je odgovorna vlada.

Poleg tega mora vizija politike jasno določati povezave med drugimi cilji politike in javnim naročanjem inovativnih rešitev, kot so na primer krepitev odpornosti gospodarstva, zmanjšanje okoljskega odtisa, povečanje energijske učinkovitosti, odzivanje na podnebne spremembe, trajnostna zdravstvena oskrba za starajoče se prebivalstvo, olajšanje dostopa zagonskim podjetjem in MSP do trga, znižanje stroškov v življenjski dobi, posodobitev izvajanja javnih storitev itd.

PRIMER INOVACIJE PRIPOMOREJO K IZVAJANJU OKOLJSKIH IN ZDRAVSTVENIH POLITIK Svež pristop do hlajenja v poljski bolnišnici Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Zaradi podnebnih sprememb so vročinski valovi na Poljskem vse pogostejši. Bolnišnica v mestu Sucha Beskidzka je bila ena od mnogih na Poljskem, kjer je vpliv visokih temperatur prostora na dobro počutje osebja in bolnikov ter na medicinsko opremo povzročal vse večje skrbi. Ministrstvo za javno zdravje se je odzvalo tako, da je od vseh izvajalcev zdravstvene dejavnosti zahtevalo namestitev „opreme za zaščito pred sončno svetlobo“ v bolniških sobah, ki so ji preveč izpostavljene. Vendar pa je uporaba klimatskih naprav v bolniških sobah v poletnih mesecih obremenila proračun bolnišnice v mestu Sucha Beskidzka. Kaj je bilo narejeno drugače? Bolnišnica ni kupila še več istih naprav, pač pa se je v okviru tehničnega dialoga pozanimala za razpoložljive rešitve na trgu. Namesto da bi nato v odprtem postopku predpisala določeno rešitev, je na podlagi funkcionalnih meril (znižanje temperature za 2 °C) naročila bolj zdravo in trajnejšo rešitev: fasada stavbe je bila opremljena s sončnimi kolektorji, ki zagotavljajo senco, vendar sob ne zatemnijo. Model stroškov celotnega življenjskega cikla je bil ključen za rezultat javnega naročila, od katerega so imeli koristi bolniki, osebje in vodstvo. Kakšen je bil rezultat? Temperatura znotraj bolnišnice se je znižala za 10 % tudi, kadar so se zunanje temperature povišale za 20 %. Sončni kolektorji hkrati zagotavljajo 5 % potreb bolnišnice po električni energiji, s čimer se povrne prvotna naložba. Ta primer kaže na pomembno vlogo, ki jo imajo lahko javno naročanje in inovacije pri spoprijemanju z izzivi okrevanja in zelenega prehoda. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3 Določanje ravni ambicij

Pri javnem naročanju inovativnih rešitev je vodilo „začni v majhnem obsegu in se hitro širi“. Izkušnja je lahko velik izziv, zato jo je morda najbolje uvesti kot postopen učni proces. Povedano drugače, ni treba, da se številne spremembe, potrebne pri javnem naročanju inovativnih rešitev (od kulturnih do postopkovnih), izvedejo vse naenkrat. Uspešen projekt, ki vključuje inovacije, je mogoče zasnovati tudi od spodaj navzgor, tako da se pozornost najprej posveti preprostim, praktičnim težavam.

Izhodišče bi lahko bila opredelitev številnih tem (npr. okolje/podnebne spremembe, zdravstvo itd.), ki jim je treba posvetiti pozornost in bi imele korist od inovativnega pristopa. Začeli bi lahko pri tistih sektorjih in projektih, v katerih se lahko inovacije uvedejo enostavneje in se lahko hkrati doseže največja sprememba. Z začetkom v majhnem obsegu se krepita verodostojnost in zaupanje, kar lahko sčasoma pritegne večje projekte.

Pravila EU zagotavljajo javnim kupcem nabor orodij, ki ustrezajo različnim možnim stopnjam ambicij. Predstavljena bodo v 4. poglavju.

PRIMER REŠITVE ZA VSE STOPNJE AMBICIJ Model okoljskih meril Švedske agencije za javna naročila Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Na Švedskem nacionalne politike v zvezi z okoljem, energijo in prometom podpirajo javno naročanje inovativnih rešitev kot strateško prednostno nalogo. Vendar pa praktično izvajanje na podlagi teh političnih ambicij zahteva posebne smernice, modele meril in predloge dokumentov. Vendar ena sama rešitev ni vedno primerna za vse. Kaj je bilo narejeno drugače? Švedska agencija za javna naročila je okoljska merila za postopke javnega naročanja v zvezi z inovacijami organizirala na treh ravneh: osnovna, napredna in vodilna (npr. avtomobili na vodik so trenutno uvrščeni med vodilne rešitve). Dogovori o merilih in ravneh potekajo na sestankih vseh ustreznih deležnikov: javnih kupcev na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, proizvajalcev, prodajalcev avtomobilov, taksi služb in kurirskih podjetij itd. Skladno s tehnološkim napredkom na posameznem področju se redno posodabljajo. Ko je doseženo soglasje o določenem merilu, agencija oblikuje ustrezno pravno besedilo, ki mora vzdržati na sodišču ter ga lahko vsak javni kupec kopira in prilepi v razpisne zahteve za svoja javna naročila. Merila so prostovoljna in brezplačna. Kakšen je bil rezultat? Ta pristop je spodbudil uvajanje in razširjanje inovativnih rešitev na trgu v energetsko intenzivnih sektorjih, kot so bela tehnika, javni prevoz ali ogrevanje, s čimer je pripomogel k 15-odstotnemu zmanjšanju odvisnosti Švedske od jedrske energije. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria Posebna študija primera je na spletnem naslovu: http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4 Spreminjanje ambicij v dejanja in zaveze

Da bi ambicije spremenili v dejanja na terenu, je treba vzpostaviti strateški okvir politike skupaj z akcijskim načrtom za javno naročanje inovativnih rešitev. V okviru politike so običajno navedeni politični cilji in prednostne naloge, vključno z opredelitvami, kazalniki, vlogami in odgovornostmi. Akcijski načrt vsebuje zaveze o številnih jasno opredeljenih ukrepih, akterjih, orodjih, virih, proračunih, pričakovanih rezultatih in časovnici za izvajanje. Pri oblikovanju akcijskega načrta je ključen vidik udeležba deležnikov, s čimer se zagotovi zavezanost vseh vključenih strank.

Kot je razvidno iz zgoraj navedene študije o primerjalni analizi, so v Evropi štiri države članice (Avstrija, Belgija, Finska in Nizozemska) sprejele namenski akcijski načrt za javno naročanje inovativnih rešitev, pet drugih (Danska, Estonija, Grčija, Francija in Švedska) pa je posebne cilje in konkretne ukrepe glede javnega naročanja inovativnih rešitev vključilo v širše nacionalne strategije ali programe, pogosto z namenskim proračunom in jasno zavezo ključnih akterjev.

PRIMER SPREMEMBA VIZIJE V DEJANJA Avstrijska zvezna strategija za raziskave, tehnologijo in inovacije Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? „Javno naročanje, ki spodbuja inovacije“, je od leta 2011 prednostna naloga v okviru Avstrijske zvezne strategije za raziskave, tehnologijo in inovacije. Kaj je bilo narejeno drugače? Sprejet je bil akcijski načrt, s katerim bi se strategija prenesla v prakso in bi se okrepile sinergije z drugimi področji politike. Zvezna agencija za javna naročila deluje kot osrednje avstrijsko strokovno središče za javno naročanje inovativnih rešitev, ki ponuja usposabljanje, dokumentacijo, pomoč in majhne zneske nepovratnih sredstev, s katerimi se lahko avstrijski javni kupci pripravijo na predkomercialna javna naročila ali javna naročila inovativnih rešitev. MSP lahko pridobijo finančno jamstvo, ki jim olajša dostop do razpisov. Leta 2014 je bil uveden sistem spremljanja, s katerim se merijo letni izdatki za javno naročanje inovativnih rešitev v Avstriji. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: http://www.ioeb.at https://era.gv.at/object/document/2177

Javno naročanje inovativnih rešitev ne poteka ločeno od drugih politik. Še bolje pa lahko uspeva, kadar ga podpirajo druge sektorske in horizontalne politike, ki omogočajo inovacije. V okvirih politike in akcijskih načrtih za posamezne sektorje (npr. varnost, zdravstvo, podnebne spremembe) in druge horizontalne politike omogočanja (npr. raziskave in inovacije, davčna politika) je mogoče predvideti posebne ukrepe za javno naročanje inovativnih rešitev.

2.5 Gradnja zmogljivosti

Za javno naročanje inovativnih rešitev je treba izvesti številne posebne dejavnosti, ki jih ni mogoče improvizirati. Ne glede na stopnjo ambicije so zanje potrebni čas, denar in strokovno znanje. Specializirano usposabljanje (2.5.1), sodelovanje pri javnih naročilih (2.5.2) in spodbujanje splošne podjetniške kulture lahko pripomorejo h gradnji potrebnih zmogljivosti za javno naročanje inovativnih rešitev z obvladljivimi stroški.

Dvanajst držav članic je vzpostavilo nacionalna strokovna središča za javno naročanje inovativnih rešitev, ki ponujajo enotno kontaktno točko za ozaveščanje, usklajevanje dejavnosti gradnje zmogljivosti in pomoč javnim kupcem pri izvajanju javnih naročil inovativnih rešitev (12).

STROKOVNA SREDIŠČA Evropska komisija financira dejavnosti mreženja med nacionalnimi strokovnimi središči preko evropskega omrežja nacionalnih strokovnih središč za javno naročanje inovativnih rešitev, tj. projekta Procure2Innovate. https://procure2innovate.eu https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Strokovni organi in poklicna združenja lahko zagotovijo podobno podporo v obliki priročnikov, smernic, predlog dokumentov, osnutkov meril za ocenjevanje ali metodologij za merjenje. Na podlagi svojega podrobnega poznavanja trga bodo lahko svoje strokovno znanje razširili med javne kupce ter jim tako pomagali opredeliti potrebe in pripraviti tehnične specifikacije glede na najsodobnejšo tehnologijo (13).

2.5.1 Usposabljanje in pomoč ljudem

Eden od ključnih dejavnikov uspeha je profesionalnost (14). Pri nekaterih najuspešnejših primerih javnega naročanja inovativnih rešitev, kot so tisti v Barceloni, Lombardiji, Avstriji ali na Švedskem, je bilo močno pooblastilo v okviru politike, ki inovacije postavlja v ospredje lokalnih gospodarskih politik, združeno z visoko motiviranim strokovnim osebjem.

Da bi lahko javni kupec uspešno izvajal javna naročila inovativnih rešitev, bi moral izkoristiti znanje in veščine na področjih, kot so:

— znanje: — trg in udeležba deležnikov, — ustrezni proizvodi ali storitve;

— osnovna znanja in spretnosti: — ustrezen pravni okvir, — pogajanja, — upravljanje pogodb;

— znanja in spretnosti, ki se nanašajo na inovacije: — ocena tveganja, — upravljanje pravic intelektualne lastnine, — politika podjetništva.

To zmogljivost je mogoče graditi z notranjim usposabljanjem, ciljno usmerjenim zaposlovanjem, opiranjem na zunanje strokovnjake in svetovalce ali združevanjem strokovnega znanja z drugimi javnimi kupci. Tudi pri nižjih ambicijah pomagata dobro poznavanje trga in zmogljivost za uporabo osnovnih orodij, ki jih ponujajo pravila EU, kot so merila ali zahteve glede funkcionalnosti ekonomsko najugodnejše ponudbe.

Ta proces učenja ne zadeva le javnih kupcev. Tudi podjetja, zlasti zagonska, in inovativni MSP se morajo skupaj z javnim sektorjem postopno vključiti v izvajanje inovativnih poslovnih procesov ter se seznaniti s posebnimi upravnimi praksami.

PRIMER PROFESIONALIZACIJA JAVNEGA NAROČANJA Usposabljanje zaposlenih v mestnem svetu Barcelone Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Za javno naročanje inovativnih rešitev so potrebne veščine in znanje. Kaj je bilo narejeno drugače? Mestni svet Barcelone v sodelovanju z Evropskim inštitutom za javno upravo (EIPA) organizira program usposabljanja za javno naročanje inovativnih rešitev za mestne svetnike, javne uslužbence, svetovalce, podjetja in pravne svetovalce. Program z naslovom Javno naročanje za inovacije in predkomercialna javna naročila v mestih ponuja praktične informacije o tem, kako postati vodilno mesto v spodbujanju inovacij na strani povpraševanja. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141 http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

PRIMER MEDNARODNA IZMENJAVA IZKUŠENJ Evropska komisija je sofinancirala vzpostavitev spletne platforme za izmenjavo izkušenj o javnem naročanju inovativnih rešitev. Platformo upravlja združenje ICLEI (Lokalne oblasti za trajnostni razvoj). Javnim kupcem, oblikovalcem politik, raziskovalcem in drugim deležnikom pomaga izkoristiti potencial javnega naročanja inovativnih rešitev preko foruma javnih naročil in centra za vire. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: www.innovation-procurement.org

2.5.2 Sodelovanje pri javnih naročilih

Sodelovanje pri javnih naročilih zajema različne načine sodelovanja med javnimi kupci.

Najbolj strukturiran način sodelovanja je ustanavljanje ali pooblaščanje namenskih organov, kot so osrednji nabavni organi, združenja mest, konzorciji evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (15), skupna podjetja (16) ali evropska združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (17), za redno sodelovanje pri javnih naročilih. Osrednji nabavni organi so ustanove, ki vodijo postopek javnega naročanja za druge javne kupce. Osrednje vlade lahko osrednje nabavne organe ustanovijo na nacionalni ravni, lokalni organi pa lahko storijo enako na svoji ravni. Lahko jih ustanovijo tudi javni kupci znotraj določenega sektorja.

OSREDNJI NABAVNI ORGANI Osrednji nabavni organi postajajo ključen element organiziranja javnega naročanja v državah članicah EU. Po Evropi je bilo ustanovljenih veliko osrednjih nabavnih organov, ki delujejo na različnih ravneh (osrednji (18), regionalni (19) in sektorski (20)). Okrog 50 osrednjih nabavnih organov vsako leto odda več kot 15 javnih naročil, kar 200 organov pa jih odda med 5 in 15. Več informacij je na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_sl

Sodelovanje pri javnih naročilih na splošno, zlasti pa uporaba trajnih struktur v ta namen, ima številne značilnosti, ki olajšujejo javno naročanje inovativnih rešitev:

— z njimi je lažje vključevati strokovno osebje, ki ima strokovno znanje za jasno izražanje specializiranih in kompleksnih potreb, lažje je strukturirano sodelovati s trgom in oblikovati postopke, ki vodijo do inovacij;

— te značilnosti ustvarjajo ekonomije obsega, potrebne za ustvarjanje prvih trgov za inovativne proizvode in storitve;

— hkrati omogočajo večji učinek inovativnih rešitev, saj lahko vsako rešitev razvijejo različni javni kupci.

Treba pa je opozoriti, da mora sodelovanje pri javnih naročilih kot tako preprečiti, da bi se trg javnih naročil zaradi pretirane standardizacije zaprl pred individualiziranimi ali po meri narejenimi proizvodi.

Sodelovanje pri javnih naročilih ima lahko tudi manj strukturirane oblike, kot so omrežja in združenja javnih kupcev, ki se priložnostno združujejo, da bi skupaj izvedla določeno javno naročilo inovativne rešitve ter organizirala izmenjavo dobrih praks in medsebojno učenje.

PRIMER ZDRUŽITEV MOČI ZA JAVNO NAROČANJE NA PODROČJU VISOKOZMOGLJIVEGA RAČUNALNIŠTVA Od priložnostne skupine kupcev do namenskega subjekta za naročanje Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Visokozmogljivo računalništvo se uporablja na številnih področjih javnega sektorja, vključno s kibernetsko varnostjo, energetiko, podnebnimi spremembami in zdravstvom, saj omogoča razvoj, preizkušanje in izvajanje zelo kompleksnih aplikacij. Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Kaj je bilo narejeno drugače? Leta 2017 so vodilna središča za superračunalništvo iz Francije, Italije, Španije in Nemčije oblikovala priložnostno skupino kupcev, da bi skupaj izvedla javno naročilo inovativnih rešitev. Javni kupci so svoje časovne načrte uskladili za zagotavljanje bolj energijsko učinkovitih virov visokozmogljivega računalništva po vsej Evropi. Kakšen je pričakovani rezultat? Skupni načrtovani proračun za to prvo skupno javno naročilo inovativnih rešitev visokozmogljivega računalništva je 73 milijonov EUR. Prva uvajanja so omogočila bistveno izboljšavo infrastrukture visokozmogljivega računalništva. Dobro sodelovanje je utrlo pot nadaljnjim skupnim naložbam v Evropi v vrednosti 1 milijarde EUR preko Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (EUROHPC), namenskega subjekta, ki so ga ustanovile EU in države članice, da bi v prihodnosti usklajeno izvajalo javno naročanje na področju visokozmogljivega računalništva po vsej Evropi, kar je bilo podpisano januarja 2018. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers https://www.ppi4hpc.eu https://eurohpc-ju.europa.eu/

PRIMER POBUDA ZA VELIKE KUPCE Javno naročanje inovativnega blaga in storitev na specifičnih področjih Zadovoljevanje potreb velikih kupcev Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Glavni cilj te pilotne pobude je bil povečati uporabo javnega naročanja inovativnih rešitev v Evropi s partnerstvi z javnimi kupci. Združenje ICLEI je pilotno pobudo izvajalo skupaj z mrežo Eurocities v imenu Generalnega direktorata Evropske komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja (GD GROW), saj sta upravljala sekretariat projekta. V pilotnem projektu so veliki kupci (večinoma velika mesta, pa tudi javne službe ali osrednji nabavni organi) opredelili tri podskupine kot področja, na katera se je treba osredotočiti: gradbišča brez emisij, električna težka vozila in „krožni“ gradbeni material. Kaj je bilo narejeno drugače? Na primer, udeleženci v podskupini električnih težkih vozil (Amsterdam, Budimpešta, Helsinki, Lizbona, Malmoe, Oslo, Pariz, Porto, Rotterdam, belgijska pošta bpost in Stavenger) so: (i) združili moči in skupaj pripravili svoje sodelovanje z dobavitelji ter (ii) si izmenjali informacije za pripravo razpisa (načrtovanje, razpisna dokumentacija, merila za oddajo javnega naročila, rezultati pilotnih pobud v zvezi z vozili brez emisij itd.). Kakšen je pričakovani rezultat? Cilj je oblikovati skupno izjavo o povpraševanju ter se dogovoriti o številnih vprašanjih in tehničnih/pravnih merilih za razpis javnega naročila. Ta razpis se bo nanašal na razvoj električnih težkih vozil (tovornjaki za zbiranje odpadkov, čiščenje ulic, dostavo velikih pošiljk), ki trenutno niso na voljo na trgu. Po pričakovanjih bo sodelovanje med velikimi kupci pripomoglo k spodbujanju trga inovativnih izdelkov. Podoben pristop uporabljajo v drugih podskupinah. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://www.bigbuyers.eu/

Koristi sodelovanja pri javnih naročilih imajo lahko posamezni javni kupci z zadostno kupno močjo, kot so večja mesta ali velika komunalna podjetja. Ti javni kupci so logični kandidati za javno naročanje inovativnih rešitev, saj lahko ugotovijo in preizkusijo inovativno blago in storitve, preden jih kot vsakdanje proizvode kupijo v velikih količinah.

PRIMER EHPPA (EVROPSKO ZAVEZNIŠTVO ZA JAVNO NAROČANJE NA PODROČJU ZDRAVJA) Kaj je EHPPA? EHPPA je zavezništvo nepridobitnih organizacij za javno naročanje. Njegov cilj je združiti strokovno znanje, izboljšati uspešnost in svojim članom zagotoviti strateški položaj na evropskem trgu javnih naročil na področju zdravja. Zavezništvo EHPPA, ustanovljeno leta 2012, je združenje, registrirano v skladu s francosko zakonodajo, s sedežem v Parizu. Kaj je zavezništvo EHPPA naredilo za pospešitev nakupa inovativnih rešitev? Mreža gospodarskih zbornic CCI France International in EHPPA sta 28. in 29. septembra 2017 v Parizu organizirala prve „Dneve EHPPA“, evropski forum za javno naročanje inovativnih rešitev na področju zdravja. Cilj tega dogodka je bil javne kupce v zdravstvu (npr. osrednje nabavne organe, bolnišnice) povezati z inovativnimi francoskimi in drugimi evropskimi dobavitelji ter pridobiti informacije o različnih nabavnih praksah vsake evropske države. Kdo so bili udeleženci? Udeleženci so bili zagonska podjetja, MSP, podjetja iz srednjega tržnega segmenta ter francoski in drugi evropski dobavitelji, ki ponujajo inovativne rešitve v vsaki panogi zdravstvenega sektorja. Te panoge vključujejo: lekarništvo, patologijo, biomedicinsko tehniko, upravljanje pacientov, medicinsko opremo, biotehnologijo, e-zdravje in digitalno podporo, nastanitev, infrastrukturo in tehnične storitve, energijo in trajnostni razvoj ter telekomunikacijske in informacijske storitve. Poročilo o Dnevih EHPPA 2017: http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf Podobne pobude: https://beneluxa.org/ https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

PRIMER ZDRUŽEVANJE MOČI ZA STRUKTURIRANE UKREPE, USMERJENE K INOVACIJAM Norveški nacionalni razvojni program za dobavitelje Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Številni postopki inovativnega javnega naročanja, ki jih izvajajo posamezni javni kupci, prinašajo dobre rešitve, vendar se po pilotni ali prototipni stopnji zaključijo, saj posamezni kupec ne predstavlja zadostnega povpraševanja. Kaj je bilo narejeno drugače? Norveški nacionalni razvojni program za dobavitelje sistematično spodbuja javne kupce s podobnimi interesi (npr. za dosego določenega cilja politike v zvezi s podnebjem ali zdravstvom) ter podobnimi potrebami, da že od začetka združijo svoje moči in skupaj pozovejo trg k iskanju rešitev, ki bi jim omogočila doseči njihov skupni cilj. Skupni projekti ponujajo morebitnim dobaviteljem predvidljivost, jasnost ter, kar je zelo pomembno, obseg, potreben za komercializacijo in serijsko proizvodnjo. Kakšen je bil rezultat? Razvojni program je v enem od skupnih projektov sodeloval z največjimi javnimi kupci v državi, ki začenjajo izvajati in nadzorujejo gradbene projekte, vključno z gradnjo novih šol, vrtcev, univerz, bolnišnic in vladnih stavb. Njihov skupni izziv je bil vzpostaviti trajnejše postopke gradnje in tako prispevati k zavezam Norveške v okviru Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. S podporo Razvojnega programa so skupaj pozvali trg, naj zagotovi gradbišča brez emisij, kar zadeva stroje. Da bi morebitnim dobaviteljem pokazali možen obseg trga, so razkrili svoj skupni proračun za gradnje za naslednjih pet let. Tehnološki razvoj, ki brez obsega trga ne bi bil možen, že poteka. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6 Premagovanje nenaklonjenosti tveganjem z ustvarjanjem spodbud za inovacije

Priznati je treba dejstvo, da javno naročanje inovativnih rešitev vključuje tveganja, na primer za neuspešno dobavo proizvoda ali storitve, neskladje med pričakovanimi rezultati in ponujeno rešitvijo itd. Javni kupci so pogosto nenaklonjeni dodatnim tveganjem v svojih postopkih javnega naročanja, saj upravljajo javni denar. Ker kot gospodarski subjekti niso izpostavljeni tržnemu pritisku, je hkrati težje upravičiti tveganje, ki izhaja iz naročanja inovativnih rešitev. Zato je treba te pomisleke upoštevati pri zasnovi projektov javnega naročanja inovativnih rešitev. Pri premagovanju nenaklonjenosti tveganjem gre za spremembo motivacije javnih kupcev s finančnimi in nefinančnimi spodbudami.

Med nefinančnimi, na ustrezno vedenje usmerjenimi spodbudami so na primer nagrajevanje dobrih praks (npr. z nacionalnimi nagradami za javno naročanje inovativnih rešitev), določitev javnega naročanja inovativnih rešitev za cilj v letnih kariernih ciljih uradnikov za javno naročanje ali upraviteljev javnega naročanja (npr. z določitvijo ključnih kazalnikov uspešnosti), ponujanje boljših priložnosti za napredovanje javnim kupcem, ki uspešno izvedejo javna naročila inovativnih rešitev, s katerimi se hitreje posodabljajo javne storitve. Druga možnost je osredotočanje na vpliv, ki ga ima lahko javno naročanje inovativnih rešitev na njihovo volilno enoto.

NAGRADE ZA JAVNO NAROČANJE INOVATIVNIH REŠITEV Nemško strokovno središče za javno naročanje inovativnih rešitev KOINNO vsako leto nagradi zgledna javna naročila inovativnih rešitev nemških javnih kupcev z nagrado „Inovacije ustvarjajo koristi“, ki se podeljuje pod pokroviteljstvom Nemškega zveznega ministrstva za gospodarske zadeve in energijo. Podobno tudi evropsko omrežje za trajnostno javno naročanje Procura+ podeljuje letne nagrade za trajnostna in inovativna javna naročila. Kratek opis vseh pohvaljenih projektov je na voljo na njihovi spletni strani, kjer so tudi pojasnjene najpomembnejše značilnosti inovativnega pristopa. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis http://www.procuraplus.org/awards

Financiranje je pogosto ključen dejavnik pri odločitvi za javno naročanje inovativnih rešitev, zlasti kadar so ambicije v smislu inovacij visoke. Da bi javni kupci upravičili odločitev o tem, da se proračuni za javna naročila usmerjajo k inovacijam, morajo dobro utemeljiti gospodarske razloge in jasno pokazati, da pričakovane koristi inovativnih rešitev (npr. izboljšanje kakovosti/učinkovitosti, znižanje stroškov v življenjski dobi) odtehtajo potrebne stroške naložb. Dokazi o morebitnih koristih novih tehnologij so zato pomembni, da lahko javni kupec gospodarsko upraviči odločitev za naložbo. Certificiranje inovativnih rešitev pomaga prepričati javne kupce, da lahko nove tehnologije uresničijo njihove obljube.

Hkrati je na voljo veliko virov financiranja, ki javnim kupcem zagotavljajo finančne spodbude za javno naročanje inovativnih rešitev. S posebnim financiranjem je mogoče kriti številne dodatne stroške, povezane z javnim naročanjem inovativnih rešitev, kot so stroški priprave in vodenja javnega naročila, predhodnih preverjanj trga, pogajanj, raziskav in razvoja (npr. izdelava prototipov, preizkušanje in certificiranje), pritegnitve posebnega tehničnega ali pravnega strokovnega znanja, prilagajanja upravnih postopkov itd. Tako se lahko tudi nadomestijo neopredmeteni stroški kulturnega premika in spremembe navad.

NACIONALNI IN REGIONALNI PODPORNI PROGRAMI ZA JAVNO NAROČANJE INOVATIVNIH REŠITEV Štirinajst držav članic EU je uvedlo nacionalne ali regionalne podporne programe za javno naročanje inovativnih rešitev. Ti navadno zagotavljajo nekaj sredstev javnim kupcem za pripravo in/ali izvedbo javnih naročil inovativnih rešitev, da bi izravnali nekatera tveganja v zvezi z inovativnimi rešitvami. S finskim programom javnega naročanja inovativnih rešitev je bilo na primer podprtih že 70 javnih naročil inovativnih rešitev. Italijanska regija Lombardija je predkomercialna javna naročila in javno naročanje inovativnih rešitev vključila med politične cilje v svoji regionalni zakonodaji ter dodelila finančna sredstva za organiziranje rednih razpisov za ugotavljanje potreb po inovacijah med javnimi kupci v regiji, za katere se nato izvedejo nova javna naročila. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

PROGRAMI FINANCIRANJA EU EU podpira javno naročanje inovativnih rešitev z različnimi programi financiranja. V okviru glavnega programa EU za raziskave in inovacije, tj. pobude Obzorje 2020, se zagotavljajo redna finančna sredstva za pozive po ukrepih za usklajevanje in podporo (s katerimi se financirajo dejavnosti usklajevanja in mreženja za pripravo prihodnjih javnih naročil inovativnih rešitev), razpise za predkomercialna javna naročila (s katerimi se sofinancirajo stroški za naročanje raziskav, razvoja in preizkušanja inovativnih rešitev) ter razpise za javno naročanje inovativnih rešitev (s katerimi se sofinancirajo tudi stroški naročanja in uvedbe inovativnih rešitev). Pregled vseh javnih naročil inovativnih rešitev, ki so do zdaj prejela finančna sredstva, je na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects. Več informacij o podpori pobude Obzorje 2020 za javno naročanje inovativnih rešitev je na voljo na spletnih naslovih: http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm; https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement. S programom COSME, tj. Programom EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (MSP), (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) se financirajo inovativni projekti, ki vključujejo MSP. Tudi države članice EU in njihove regije lahko v okviru svojih strategij pametne specializacije iz Evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESIS) sofinancirajo javno naročanje inovativnih rešitev, vključno s predkomercialnimi javnimi naročili. Glej namenski vodnik, v katerem je pojasnjeno, kako je javno naročanje inovativnih rešitev mogoče uporabiti v okviru skladov ESI v sinergiji s financiranjem iz pobude Obzorje 2020: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf. Za primere projektov javnega naročanja inovativnih rešitev, financiranih s strani ESIS, glej: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf.

PRIMER LITOVSKI PROGRAM PODPORE JAVNEMU NAROČANJU INOVATIVNIH REŠITEV, FINANCIRAN S STRANI ESIS Po začetku rednih razpisov v okviru vladnega podpornega programa za predkomercialna javna naročila v letu 2016 se je leta 2020 v Litvi začelo izvajati 21 predkomercialnih javnih naročil, 13 pa se jih bo kmalu začelo izvajati. Podporni program se sofinancira iz ESIS. Z rednimi razpisi so litovski javni kupci pozvani, naj predstavijo sveže zamisli za nove projekte predkomercialnih javnih naročil. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Preučili bi se lahko tudi mehanizmi obvladovanja tveganj, kot so posojilne, zavarovalne ali jamstvene sheme. Zavarovalni ali jamstveni mehanizmi za izravnavo tveganj zaradi inovacij za javne kupce so bili dejansko že testirani, zlasti za kritje morebitne škode v primeru neizvajanja rešitve. Ta sistem prispeva k zmanjšanju tveganja za kupca, učinek česar je oblikovanje ozračja zaupanja med deležniki.

PODPORNI FINANČNI INSTRUMENTI ZA ZMANJŠEVANJE TVEGANJ Evropska investicijska banka (EIB) in Evropski investicijski sklad (EIF) ob podpori delovnega programa za dostop to financiranja tveganja v okviru programa Obzorje 2020 zagotavljata dve vrsti finančnih instrumentov za zmanjšanje tveganja zaradi javnega naročanja inovativnih rešitev za javne kupce in podjetja (zlasti tudi za zagonska podjetja in MSP). EIB v okviru programov „veliki projekti/znanost InnovFin“ zagotavlja posojila za posamezne velike kupce ali skupine velikih kupcev, da lahko začnejo izvajati predkomercialna javna naročila in javna naročila inovativnih rešitev. To kupcem omogoča, da premagajo finančne težave z vlaganjem vnaprej v nekaj inovativnega, kar se bo izplačalo šele pozneje. Obdobje odplačevanja posojila se lahko določi tako, da mora javni kupec začeti odplačevati posojilo šele, ko začne inovacija kupcu prinašati dejanske izboljšave kakovosti in stroškov. Posojilo lahko tudi olajša težave s časovno uskladitvijo finančnih virov za začetek sodelovanja pri javnih naročilih, saj lahko vsem članom skupine omogoči, da takoj začnejo skupno javno naročanje, vsak od njih pa svoj del odplača po različnem individualnem časovnem razporedu. V okviru programa „InnovFin za inovatorje“ lahko EIB in EIF pomagata podjetjem, ki sodelujejo pri predkomercialnih javnih naročilih in javnih naročilih inovativnih rešitev, da dobijo lažji dostop do posojil, jamstev, posrednih osebnih jamstev ter hibridnega, lastniško-dolžniškega in lastniškega financiranja za širitev svojega poslovanja med javnim naročilom inovativnih rešitev za širšo komercializacijo rešitev. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: veliki projekti/znanost InnovFin: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm InnovFin za inovatorje: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3 PRIVABLJANJE INOVATORJEV

Eden glavnih izzivov javnega naročanja inovativnih rešitev je, kako privabiti inovatorje, zlasti visokotehnološka zagonska podjetja in inovativna MSP. Ta podjetja so v nekaterih sektorjih močno odvisna od tega, ali javni kupci sprejmejo njihove inovativne rešitve (21), hkrati pa javni kupci morda potrebujejo njihov inovacijski potencial za zagotovitev najsodobnejših javnih storitev. Hkrati zagonska podjetja in MSP pogosto nimajo zanesljivih zmogljivosti in preteklih dosežkov, ki jih po navadi zahtevajo javni kupci.

Javni kupci lahko uberejo dve glavni poti: postopek javnega naročanja lahko prilagodijo tem inovatorjem (3.1) ali pritegnejo inovacijske posrednike (3.3).

3.1 Odpiranje vrat do javnega naročanja tudi manjšim inovatorjem

V skladu z načeli Pogodbe morajo biti vsa javna naročila inovativnih rešitev, ki dosegajo ali presegajo mejne vrednosti javnih naročil, odprta za gospodarske subjekte vseh velikosti. Kljub temu mala inovativna podjetja kažejo več interesa za javna naročila inovativnih rešitev kot za redna naročila proizvodov, ki so splošno dostopni. Pravila EU o javnem naročanju iz leta 2014 so javnim kupcem omogočila, da so oblikovali postopke, prilagojene ne le večjim podjetjem, temveč tudi manjšim inovativnim dobaviteljem.

3.1.1 Sodelovanje s trgom

Prvi korak do prejetja ponudbe inovatorja je preprost: sodelovanje z njim. Pri tem strašno preprostem pristopu sta dve težavi: pomakanje zavedanja podjetij o javnih naročili in pomanjkanje zaupanja. Obe težavi je mogoče rešiti z neposrednim nagovorom gospodarskih subjektov. Tako kot pri prodajnem nagovoru lahko neposredni nagovor prepriča tudi sicer skeptično podjetje, da začne poslovati z javnimi kupci.

Način komunikacije je lahko e-pošta ali klic predhodno identificiranih podjetij. Uporabita se lahko tudi mreženje in podajanje informacij na sejmih. Komunikacija je lahko minimalistična in brez vlaganja velikega truda (npr. pošiljanje spletne povezave do obvestila o javnem naročilu nekaterim podjetjem ali panožnim združenjem) ali dovršena (npr. predstavitev dokumentov v zvezi z oddajo javnega naročila na sejmu, spletni seminar ali kampanja v družbenih medijih). V državah z majhnim zaupanjem v javno naročanje imajo taki stiki tudi pomembno vlogo, da postopku dajo človeški obraz in povečajo zaupanje podjetij, da bo javno naročilo oddano na podlagi poštene konkurence.

Vendar za preprečevanje diskriminacije in neenake obravnave za javne kupce veljajo tudi omejitve glede načinov, kako obveščajo dobavitelje. Za zagotovitev javnega natečaja in učinkovite konkurence ne sme biti nobenemu potencialnemu dobavitelju odobren izključni ali prednostni dostop do dokumentov ali informacij. Javni kupci morajo tudi zadostno dokumentirati vso ustno komunikacijo s podjetjem (22).

PRIMER PROAKTIVEN PRISTOP K JAVNEMU NAROČANJU Telemedicina, ki rešuje življenja v enotah intenzivne nege evropskih bolnišnic Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Bolnišnice na Nizozemskem, v Španiji, Belgiji in na Finskem so skušale razviti visoko interoperabilno telemedicinsko platformo za daljinsko odkrivanje in nego bolnikov v enotah intenzivne nege s povečanim tveganjem smrti zaradi sepse. Kaj je bilo narejeno drugače? Bolnišnice so začele čim prej promovirati prihodnje javno naročilo z objavo predhodnega informativnega obvestila na portalu TED in z zbiranjem informacij od potencialnih ponudnikov s predhodnim preverjanjem trga, ki je bilo izvedeno v obliki vrste fizičnih srečanj, dopolnjenih s spletnimi vprašalniki. Ta pristop je javnim kupcem omogočil širok vpogled v trenutno najsodobnejšo tehnologijo. Potrdil je, da je predvideni proračun za javno naročanje ustrezen in razkril, do katerih dodatnih informacij je še treba biti kritičen. Promocija za javno naročilo se je začela preko spletnega mesta THALEA (23) ter objav na drugih spletnih mestih, forumih in v glasilih v zvezi z javnimi naročili na področju zdravja, IT in inovativnih rešitev. Kupci so predhodno informativno obvestilo in obvestilo o javnem naročilu promovirali tudi na sejmih sektorja zdravja in IT. S ciljno usmerjenimi dopisi so bili obveščeni panožna združenja, gospodarske zbornice, nacionalne kontaktne točke za sektor zdravja in IT v okviru programa Obzorje 2020 ter podjetja, za katera je bilo znano, da so dejavna na tem področju. Promocija je bila okrepljena preko družbenih medijev, da bi dosegli zlasti tudi MSP, na primer preko pobude Start-up Europe, instrumenta EU za MSP, digitalnega enotnega trga EU in računov EU na družbenem omrežju Twitter na področju zdravja. Kakšen je bil rezultat? Predkomercialno javno naročilo je pritegnilo ponudbe ne le velikih podjetij, temveč tudi manjših inovatorjev, vključno z zagonskimi podjetji. Rezultat javnega naročila je, da so dve zagonski podjetji in en velik akter uspešno dostavili nove algoritme in izboljšane rešitve za zaznavanje tveganja. Te zagotavljajo zgodnejše odkrivanje in bistveno izboljšujejo učinkovitost enot intenzivne nege. Smrtnost zaradi sepse se je tako zmanjšala za 25 %. Hkrati se je bivanje v bolnišnici skrajšalo za 20–50 %. Bolnišnice so pri nadaljnjih javnih naročilih povečale skupine kupcev, da bi se ta vrsta inovativnih rešitev širše uvajala po vsej Evropi. Za to javno naročilo so začele izvajati novo odprto preverjanje trga, da bi promovirale nov prihodnji razpis za inovatorje in ostale v stiku z najnovejšimi dosežki v najsodobnejši tehnologiji. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:EN:HTML

3.1.2 Zmanjšanje upravnega bremena

Birokratska bremena pogosto odvračajo MSP in zagonska podjetja od sodelovanja v postopkih javnega naročanja. Glede na državo članico in javnega naročnika morajo skupaj s ponudbo priskrbeti upravna dokazila o svojem pravnem položaju, gospodarski in finančni zmogljivosti, da se preverijo merila za izključitev in izbor.

S posodobljenimi pravili EU so bile te zahteve poenostavljene. Zdaj lahko ponudniki predložijo lastno izjavo, v kateri navedejo, ali izpolnjujejo vse upravne predpogoje. Poleg tega predložijo dokazila za potrditev lastne izjave samo, če je njihova ponudba ocenjena kot najboljša. S poslovnega vidika je potrdila bolj smiselno zbirati tik pred sklenitvijo pogodbe kot na začetku postopka.

Z elektronsko različico te lastne izjave, tj. enotnim evropskim dokumentom v zvezi z oddajo javnega naročila (ESPD) (24), je postopek še enostavnejši. ESPD omogoča ponovno uporabo podatkov, da se lahko ponudniki prijavijo hitreje. Gre za bistveno poenostavitev za javne kupce in ponudnike.

Storitve ESPD se izvajajo v večini držav članic (25). ESPD je vnaprej pripravljen seznam možnih elementov lastne izjave, ki se lahko zahteva za udeležbo v javnih postopkih. Javni kupci pri vsakem postopku izberejo ustrezne zahteve, na katere se mora ponudnik odzvati.

V bolj povezanem sistemu elektronskega javnega naročanja in elektronske uprave (26) se spodbujajo elektronske povezave med ESPD in elektronskimi registri v državni lasti, ki ustvarjajo ustrezna potrdila, po načelu „samo enkrat“. Skladno s tem načelom lahko javni kupci neposredno dostopajo do potrebnih dokazil. Ponudniku tako ni treba ročno pošiljati informacij, ki jih države članice že imajo v svojih sistemih. Poleg storitve eCertis (27), ki omogoča pregled nad dokazili vseh evropskih držav, je to mogoče tudi v čezmejnem okviru.

STORITVE ENOTNEGA EVROPSKEGA DOKUMENTA V ZVEZI Z ODDAJO JAVNEGA NAROČILA (ESPD) Finska pokaže svoje možnosti za poenostavitev Storitve ESPD se trenutno izvajajo po vsej Evropi. Nekatere ponujajo osnovne funkcije, kot so dokazila o izpolnjevanju meril za izključitev (plačani davki in dajatve za socialno varnost itd.). Vse več storitev pa ESPD povezuje z nacionalnimi podatkovnimi zbirkami in drugimi storitvami z dodano vrednostjo. Te lahko vključujejo shranjevanje profilov podjetij, da se zmanjšajo upravna bremena za organe in dobavitelje. Na Finskem je bila osrednja storitev elektronskega javnega naročanja med izvajanjem storitve ESPD povezana z osmimi nacionalnimi podatkovnimi zbirkami. Organi lahko zdaj neposredno dostopajo do informacij, ki jih zagotavljajo dobavitelji in bodo shranjene v profilu podjetja za enostavno ponovno uporabo. Hkrati lahko glavni dobavitelj pozove člane konzorcija in podizvajalce, da izpolnijo ESPD neposredno s platforme za elektronsko javno naročanje. Tako je sodelovanje MSP v večjih projektih javnega naročanja bistveno enostavnejše. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: https://ec.europa.eu/tools/espd. www.hanki-palvelu.fi

3.1.3 Prilagoditev meril za izbor

Javni kupci od gospodarskih subjektov pogosto zahtevajo dokaz, da so finančno in/ali ekonomsko sposobni izvesti javno naročilo. To je po navadi del pristopa s primerno skrbnostjo, da se zmanjša morebitno tveganje, da bi bil zoper izvajalca med veljavnostjo pogodbe uveden postopek likvidacije in da bi to vplivalo na dobavo javni službi. Javni kupci po navadi za ta namen zahtevajo informacije o letnih računovodskih izkazih in višini prometa.

Včasih morajo gospodarski subjekti izpolnjevati velike finančne zahteve, da dokažejo to sposobnost. Zahtevani minimalni promet je pogosto nekajkrat višji od vrednosti zadevnega naročila. Taka zahteva pa ni nujno zagotovilo, da bo naročilo dobro izvedeno. Hkrati pa izključuje vse morebitne ponudnike z manjšim prometom, ki morda imajo potrebno zmogljivost in, kar je še pomembneje, boljšo rešitev.

Na podlagi novih pravil javni kupci ne morejo več zahtevati, da je promet večji od dvakratnika ocenjene vrednosti javnega naročila, razen če to ustrezno opravičujejo posebne okoliščine (28). To pravilo olajšuje sodelovanje zagonskih podjetij in inovativnih MSP, za katera je verjetneje, da so bila ustanovljena šele pred kratkim in imajo razmeroma majhen promet.

PRIMER USTVARJANJE PRILOŽNOSTI ZA MSP Brezpilotni zrakoplovi in osebna zaščitna oprema za gašenje gozdnih požarov v Bolgariji in Srbiji Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Mesti Kula v Bolgariji in Boljevac v Srbiji sta želeli kupiti specializirana vozila, brezpilotne zrakoplove za nadzor in osebno zaščitno opremo za gašenje gozdnih požarov. Ker lahko inovativna MSP na tem področju ponudijo kakovostne rešitve, so želeli javni kupci zagotoviti, da bi bil postopek naročanja dostopen zanje. Kaj je bilo narejeno drugače? Obe mesti sta objavili podobne razpise za zbiranje ponudb. Zahtevani minimalni promet na podlagi meril finančne zmogljivosti je bil enak vrednosti njihove ponudbe (in ne več). Povprečni letni promet ponudnika v preteklih treh letih pri zaključenih računih je moral preseči vrednost njihove ponudbe. Ker so kupci hkrati razdelili naročilo v sklope, tako da je bila skupna vrednost naročila razdeljena med različne sklope (vozila, brezpilotni zrakoplovi in zaščitna oprema), je bila zahteva o finančni zmogljivosti za MSP izvedljiva. Kakšen je bil rezultat? Ta pristop je MSP omogočil pridobiti naročila za inovativno opremo. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915 http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:SL:HTML&src=0 (za Kulo) http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:EN:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:SL:HTML&src=0 (za Boljevac) (sofinancirano s čezmejnim programom Interreg-IPA za Bolgarijo in Srbijo)

Da bi gospodarski subjekti dokazali svojo tehnično sposobnost za izvedbo zadevnega javnega naročila, morajo pogosto predložiti seznam v preteklosti opravljenih del, dostavljenega blaga ali opravljenih storitev. Temu seznamu morajo biti pogosto priložena potrdila o zadovoljivi izvedbi ali drugi podatki. Ta zahteva pomeni izziv za zagonska podjetja, ki so bila ustanovljena pred kratkim in še niso imela časa, da bi si ustvarila reference. S tem pristopom so torej lahko izključeni iz udeležbe v nekaterih postopkih javnega naročanja, čeprav ima zagonsko podjetje prav lahko potrebne sposobnosti za izvajanje javnega naročila – morda celo z inovativnejšo tehnično rešitvijo.

Javni kupci imajo možnost, da od gospodarskih subjektov za dokaz zahtevajo še druga dokazila (29). Odvisno od javnega naročila lahko gospodarski subjekt predloži dokazila o izobrazbi in strokovni usposobljenosti izvajalca storitev ali gradenj ali vodstvenih delavcev podjetja ali navedbo sistemov upravljanja dobavne verige in sistemov za sledenje, ki jih bo gospodarski subjekt lahko uporabljal med izvajanjem naročila. Dokazila, ki od ponudnika ne zahtevajo, da posluje že veliko let, omogočajo tudi zagonskim podjetjem, da se potegujejo za javno naročilo.

3.1.4 Uporaba sklopov

Inovatorje je mogoče privabiti tudi z razdelitvijo naročil v sklope. Velikost vsakega sklopa je lahko sorazmerna z operativnimi zmogljivostmi zagonskih podjetij in inovativnih MSP. Uporaba sklopov je tudi eden od načinov, da se zmanjša vezanost na enega samega ponudnika, tudi v primerih, v katerih prevladujejo veliki ponudniki. V teh primerih lahko javni kupec določi zahteve za interoperabilnost in/ali odprte standarde, da med seboj poveže različne dele sistema, ki jih prodajalci zagotavljajo v različnih sklopih. V zvezi s tem bi morala biti v pogodbi, sklenjeni z dobaviteljem, določena pravila za prihodnjo rabo morebitnih novih pravic intelektualne lastnine, ki bi nastale zaradi projekta.

Po novih pravilih EU se od javnih kupcev pričakuje, da bodo v vseh javnih naročilih upoštevali sklope (30). V praksi morajo najti pravo ravnovesje med dvema vidikoma: na eni strani uporabo sklopov, da se olajša sodelovanje malih inovativnih podjetij in spodbudi prehod k bolj odprtim, interoperabilnim rešitvam, na drugi strani pa zmanjšanjem lastnih upravnih bremen tako, da se naročilo odda enemu samemu izvajalcu, ki bo poskrbel za vse naloge.

PRIMER PRILOŽNOSTI ZA MSP V OKVIRU VEČJIH PROJEKTOV Središča za upravljanje prometa, primerna za prihodnost, za Anglijo in Nizozemsko Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Nizozemski in angleški organ za upravljanje cest, Rijkswaterstaat oziroma Highways England, sta pri svoji naslednji generaciji središč za upravljanje prometa hotela preiti na odprto modularno platformo programske opreme. Želela sta odpraviti vezanost na enega samega ponudnika in omogočiti manjšim inovativnim podjetjem, da zagotovijo nove inovativne storitve. Kaj je bilo narejeno drugače? Za dosego svojega cilja so javni kupci uvedli dva skupna postopka javnega naročanja, ki sta potekala vzporedno: 1) javno naročilo za zamenjavo njihove po meri narejene platforme programske opreme z novo platformo z odprtimi vmesniki; 2) predkomercialna javna naročila za razvoj novih inovativnih modulov upravljanja prometa, ki bi se izvajali na novi odprti platformi. Da bi zagotovili zadostno konkurenco med prodajalci in interoperabilnost med različnimi moduli, so javni kupci razdelili predkomercialna javna naročila v sklope za posamezne module. Kakšen je bil rezultat? S prvim naročilom je bila med obstoječimi velikimi prodajalci ustvarjena zdrava konkurenca za odprtje osnovne platforme programske opreme. Z drugim javnim naročilom raziskav in razvoja je na ta trg vstopilo še več MSP, tudi takih, ki prej niso bila dejavna na področju upravljanja prometa. Tako so bili razviti odlični novi moduli za: (i) napredno porazdeljeno upravljanje omrežja, ki zmanjšuje prometne zastoje in izpuste CO2, ii) napovedovanje in preprečevanje prometnih nesreč, s čimer se povečuje varnost na cestah, ter (iii) sodelovalne inteligentne sisteme prometa, ki pospešujejo uvajanje pametnih avtomobilov in drugih tehnoloških inovacij. Poleg tega je primerjalna ocena takega pristopa, ki temelji na odprti modularni arhitekturi, pokazala, da bi se z njo ustvarili prihranki stroškov v višini 20 %. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://charmprogramme.com

3.1.5 Uporaba standardov, odprtih podatkov, odprtih vmesnikov in odprtokodne programske opreme

Standardi, odprti podatki, odprti vmesniki in odprtokodna programska oprema so še eden od načinov, kako odpreti trge. Ustvarijo lahko prostor za manjše inovatorje, da uveljavijo svojo vlogo v večjih projektih, ali pa jim omogočijo, da sami pridobijo naročila in širijo svoje poslovanje. V pogodbah bi morala biti določena pravila glede dostopa do že obstoječih pravic intelektualne lastnine, ki so potrebne za dokončanje postopka inovacije, in dostopa do novih pravic intelektualne lastnine, ustvarjenih s postopkom inovacije.

PRIMER JAVNO NAROČANJE POSTOPKA ODPRTE INOVACIJE Pametno omrežje za „mesto luči“ Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Mesto Eindhoven na Nizozemskem je želelo izboljšati kakovost življenja v mestu in okrepiti svoj ugled „mesta luči“. Kaj je bilo narejeno drugače? Namesto da bi občina pridobila določen proizvod ali rešitev, je naročila postopek odprte inovacije. Novi pristop je temeljil na časovnem načrtu, v katerem so bile predvidene ambicije mesta do leta 2030. Spodbujala sta ga stalno sodelovanje med ponudnikom storitev, državljani, raziskovalnimi institucijami in občino. V jedru so bili uporabniki vključeni v „živ laboratorij“, da bi zaznali spremembe, ki jih kupec na začetku ni mogel predvideti, in se odzvali nanje. Postopek javnega naročanja je obsegal preverjanje trga, konkurenčni dialog (v treh zaporednih krogih in s tremi predhodno izbranimi konzorciji), razpisno fazo in fazo pred oddajo naročila, v kateri se preveri izbrana ponudba. Med merili za izbor je bila tudi „inovativna sposobnost“, vključno z mnenji, strategijo in izkušnjami z izvajanjem odprtih inovacij. Postopek izbora je temeljil na metodologiji „najboljšega razmerja med kakovostjo in ceno“. Kakšen je bil rezultat? Izbrani dobavitelj je razvil povezan, pametno zasnovan „odprt“ sistem razsvetljave javnega prostora. Za zagotavljanje stalnih inovacij se sistem uporablja (ali lahko uporablja) tako, da različni drugi inovativni ponudniki, vključno z zagonskimi podjetji in inovativnimi MSP, izvajajo različne storitve. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: https://www.jouwlichtop040.nl

PRIMER KREPITEV VLOGE ZAGONSKIH PODJETIJ ZA RAST Ohranjanje kulturne dediščine v inovativnih odprtokodnih digitalnih arhivih Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Nacionalne kulturne ustanove, avdiovizualni arhivi, javne knjižnice in ustanove za lokalno dediščino iz Švedske, Belgije, Irske, Nizozemske, Nemčije, Španije, Estonije in Grčije so želele rešiti isti izziv: izboljšati kakovost digitalnih datotek, ki ohranjajo kulturne vsebine za dolgoročno prihodnost, da bi preprečile poslabšanje kakovosti shranjevanja podatkov skozi čas. Kaj je bilo narejeno drugače? Skupaj so naročile raziskave in razvoj iz različnih podjetij, da bi ustvarile nova standardizirana odprtokodna orodja, ki bodo arhivarjem pomagala zagotoviti, da bodo vse datoteke izpolnjevale zahteve, s katerimi so primerne za dolgoročno hrambo. Kakšen je bil rezultat? Prodajalci, ki jim je bilo oddano javno naročilo, so bili mala inovativna, večinoma zagonska podjetja. Od šestih podjetij, ki so sodelovala v javnem naročilu, so tri uspešno razvila inovativna orodja, ki (i) zmanjšujejo stroške, ii) izboljšujejo točnost in splošno kakovost digitalizacije ter dolgoročno hrambo kulturnih vsebin. Ustanove za ohranjanje dediščine v drugih delih sveta, vključno z ZDA, uporabljajo nekatere najnaprednejše rešitve, ki so jih razvila uspešna zagonska podjetja. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://www.preforma-project.eu

3.1.6 Oblikovanje plačilnih shem, prijaznih do MSP

Zagonska podjetja in inovativna MSP potrebujejo pravočasna in redna plačila, saj nimajo finančnih rezerv velikih podjetij. Javni kupci lahko predvidijo različne plačilne sheme glede na to, ali je MSP neposredni izvajalec ali podizvajalec.

Če gre za neposrednega izvajalca, so lahko predplačila odločilni dejavnik, ki omogoča sodelovanje MSP.

Če pa gre za podizvajalca, lahko države članice zahtevajo, da javni kupci plačujejo neposredno podizvajalcem. Pri taki krajši plačilni verigi bodo podizvajalci, tj. zagonska podjetja in inovativni MSP, prej prejeli plačilo. Izognili se bodo tudi tveganju zamude pri plačilu zaradi morebitnih pomanjkljivosti na strani glavnega izvajalca.

Kadar neposredna plačila niso najprimernejša možnost, je mogoče podizvajalce podpreti drugače, na primer s spodbujanjem glavnih izvajalcev k skrajšanju plačilnih rokov.

SPODBUJANJE ZAGONSKIH PODJETIJ S PRAVOČASNIMI PLAČILI Zagotavljanje predplačil Mesto Pariz je ugotovilo, da so bile običajne plačilne sheme z majhnimi vmesnimi plačili in velikim končnim plačilom ob zaključku javnega naročila ovira za sodelovanje MSP. Da bi zagonskim podjetjem in inovativnim MSP omogočilo sodelovanje v javnih razpisih, je mesto Pariz leta 2017 povečalo predplačila s 5 % na 20 %. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1 Odvračanje od zamudnih plačil V skladu s španskim kodeksom javnih naročil lahko naročniki med merila za oceno finančne zmogljivosti uvrstijo povprečni čas za plačilo podizvajalcem. Leta 2016 je mesto Madrid v naročilo za zbiranje odpadkov vključilo kazen za neplačevanje podizvajalcev, ki je lahko znašala do 50 % dolgovanega zneska. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2 Razvoj ekosistemskega pristopa k inovacijam

Kaj je ekosistem na področju inovacij?

Inovacijski ekosistem je sestavljen iz poslovnih udeležencev, zagonskih podjetij, akademikov, tehničnih in podpornih služb ter posameznikov, ki so gonilna sila inovacij. Vsak od njih ima pomembno vlogo pri ustvarjanju vrednosti v širšem ekosistemu s pretvarjanjem novih zamisli v resničnost z dostopom do finančnih naložb. Inovacijski ekosistem ustvarja dejaven tok informacij in virov za pretvarjanje zamisli v resničnost. Inovatorji in podjetniki preko teh ekosistemov rešitve za reševanje težav v resničnem svetu razvijajo in uvajajo hitreje, kot bi jih brez ekosistema. S tem procesom se ustvarja strokovno znanje na novih področjih, pomaga razvejati gospodarstvo in omogoča podjetjem, da se srečajo s strankami tam, kjer so.

Kaj je ekosistemski pristop k inovacijam?

Cilji ekosistemskega pristopa so določiti ključne inovatorje – zagonska podjetja, inovatorje in akademike –, komunicirati z njimi in sodelovati z njimi, da pomagajo pri razvoju inovacijskih zmogljivosti.

Kaj to pomeni za javne kupce?

Inovacijski ekosistem javnemu kupcu omogoča boljši pogled na več vprašanj: od kod bo prišla naslednja generacija zamisli in konceptov? Kako zanimiv je razvoj inovacij? V kateri fazi razvoja inovacij je ustrezno sodelovati? Kakšno vrednost bi lahko inovativna rešitev ustvarila v primerjavi z obstoječimi rešitvami? Kdo so novi akterji v ekosistemu, na katere je treba biti pozoren v okviru informacij o dobavnem trgu?

Javni kupec bi moral ustvariti povezave z inovacijskimi ekosistemi: grozdi, inkubatorji, agencijami za inovacije ali živimi laboratoriji (na lokalni, regionalni, nacionalni ali celo evropski ravni) in se naučiti sodelovati z njimi. Še ena dobra praksa za spoznavanje akterjev v specifičnem ekosistemu je lahko uporaba hekatona (31).

S takimi dejavnostmi bo lahko javni kupec bolje identificiral inovatorje ter začel dragoceno sodelovanje s soustvarjanjem, ocenil pripravljenost novega izdelka in ugotovil stroške uporabe inovativnih tehnologij.

PRIMER DELAVNICA, KI JO JE ORGANIZIRALO FRANCOSKO MINISTRSTVO ZA PROMET, Z JAVNIMI KUPCI IN AKTERJI IZ INOVACIJSKEGA EKOSISTEMA V SEKTORJU MOBILNOSTI (JANUAR 2020) Francosko ministrstvo za promet je organiziralo delavnico za usposabljanje v živem laboratoriju, pri čemer je povezalo več lokalnih organov različnih velikosti (iz mest z več kot 2 milijonoma prebivalcev do več kot 30 000 prebivalcev), velika podjetja, ki upravljajo infrastrukturo za mobilnost (kot je javni prevoz), zagonska podjetja in tehnične strokovnjake na področju prometa. Organizacija te delavnice v živem laboratoriju je kupcem omogočila povezavo z akterji na področju inovacij v sektorju mobilnosti. Cilj dogodka je bil organizirati sodelovanje med vsemi udeleženci, da bi najprej pregledali tehnične specifikacije za nakup aplikacije za souporabo avtomobila in nato oblikovali inovativne tehnične specifikacije, ki inovativnim podjetjem omogočajo predložitev ponudbe. Ta delavnica je bila poučna za podjetja, ki so lahko bolje razumela pravni okvir javnega naročanja, in tudi za javne kupce, ki so lahko razmislili o tem, kaj narediti, da postane projekt bolj odprt za inovacije. Kupci so, na primer, pripravili preglednico za opredelitev rezultatov, pričakovanih od inovativne rešitve. Kupci so predlagali tudi, da bi lahko specifikacije vključevale kratek video povzetek s predstavitvijo ključnih točk zahteve. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: https://www.francemobilites.fr/ https://www.liberte.paris/

3.3 Pritegnitev inovacijskih posrednikov

Povezave med zagonskimi podjetji, ki ponujajo inovativne rešitve, in inovativnimi MSP na eni strani ter javnimi kupci na drugi strani so pogosto šibke in ne nastanejo spontano. Inovacijski posredniki jih lahko pomagajo vzpostaviti ali okrepiti.

Inovacijski posrednik je lahko vsaka ustanova, ki ima zmogljivost in namen, da nastajajočo inovacijo uskladi s potrebo na strani povpraševanja. Posrednik je lahko vključen v celotno življenjsko dobo inovacije in je lahko gonilna sila javnega naročanja inovativnih rešitev. Lahko se dejavno vključi v usmerjanje zamisli od morebitnih dobaviteljev inovacij do omrežij morebitnih javnih kupcev inovacij, najsi gre za mesta, bolnišnice, organe civilne zaščite ali druge ustrezne javne kupce. Obratno lahko tudi sporoča ustrezni panogi potrebe javnih kupcev. Inovacijski posredniki lahko hkrati olajšajo pripravo inovativnih zamisli za določene postopke javnega naročanja.

Njihove naloge lahko zajemajo:

— svetovanje javnim kupcem o tem, kako naj opredelijo svoje potrebe, ki bi jih bilo mogoče zadovoljiti z javnim naročanjem inovativnih rešitev;

— organiziranje javnih kupcev, zainteresiranih za javno naročanje inovativnih rešitev, v omrežja zaradi razširjanja znanja, izmenjave dobrih praks in komunikacije s trgom (npr. preverjanje trga, skupna zaveza za prihodnje javno naročanje inovativnih rešitev);

— ugotovitev obetavnih inovativnih rešitev, ki ustrezajo potrebam javnih kupcev. Take rešitve imajo po navadi možnosti za komercializacijo in povečanje obsega prelomnih namesto postopnih inovacij.

Glede na poslovni model lahko tudi pospešijo dostop do financiranja in pripomorejo k upravljanju pravic intelektualne lastnine.

Inovacijski posredniki ne bi smeli javnim kupcem prodajati predlogov, ki jih ti niso zahtevali, prav tako ne morejo nadomestiti javnih kupcev. Javni kupci so še vedno odgovorni, da je celoten postopek – od povezovanja s trgom pred javnim naročanjem do izvedbe javnega naročila (32) – odprt, pregleden in nediskriminatoren.

PRIMER INOVACIJSKO POSREDNIŠTVO V EVROPI TekesMatch na Finskem Nedavna finska inovacija, TekesMatch, je programska oprema za semantično ujemanje, ki bo v nekaj minutah povezala vlagatelje in inovatorje. Pred uporabo tega inovativnega orodja so bili za to nalogo potrebni trije tedni. TekesMatch je bil ustvarjen s pomočjo projektnega natečaja in hekatona. Pospeševanje naložb s tovrstno programsko opremo odpira številne možnosti za rast zagonskih podjetij. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/ https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch Avstrijska platforma za navezovanje stikov Poslanstvo avstrijskega strokovnega središča za javno naročanje inovativnih rešitev (IÖB-Servicestelle) je „povezovanje javnih kupcev in dobaviteljev“. Središče IÖB-Servicestelle je za pospešitev tega poslanstva uvedlo digitalno platformo, ki jo v vse večjem številu uporabljajo javni kupci v okviru svojih rednih dejavnosti raziskav trga. Platforma ponuja informacije, vključno s podatki za navezavo stikov, za številne različne inovativne proizvode in storitve, ki jih ocenjujejo neodvisni strokovnjaki ter so pripravljeni za uporabo v javnem sektorju. Hkrati lahko javni kupci na njej objavijo svoje nedavne izzive, da bi se s trgom posvetovali o novih zamislih in konceptih. V letu 2018 je bilo na platformi več kot 100 inovativnih rešitev v kategorijah proizvodov, kot so informacijska tehnologija, mobilnost, upravljanje objektov ali zdravstvo, ki omogočajo, da dobavitelji navežejo stike z javnimi kupci. Od takrat je več kot ducat javnih kupcev objavilo izzive, s katerimi se spoprijemajo na področjih avtomatizacije, trženja in odnosov z javnostmi, tehnologije senzorjev in upravljanja objektov. Ti javni kupci so od trga preko platforme prejeli več kot 230 različnih zamisli. Podrobnosti so na voljo na spletnih naslovih: www.innovationspartnerschaft.at Pilotni projekt evropskih inovacijskih posrednikov (33) Namen projekta je ustvariti model za posrednika v javnem naročanju inovativnih rešitev, ki bo povezal naročnike, dobavitelje inovativnih rešitev (s posebno osredotočenostjo na MSP in zagonska podjetja), vlagatelje in raziskovalce, da se omogoči javno naročanje inovativnih izdelkov in storitev. Za proučitev ustvarjanja posrednika v javnem naročanju inovativnih rešitev je bil leta 2018 objavljen razpis za zbiranje predlogov. Oblikovan je bil konzorcij sedmih različnih subjektov (dve agenciji za inovacije, mreža, svetovalno podjetje, specializirano za javna naročila, in javni naročnik). Posledično se pet mrež posrednikov v javnem naročanju inovativnih rešitev preskuša v petih različnih državah članicah (Španija, Danska, Irska, Nemčija in Avstrija). To bi moralo pomagati pri ugotavljanju, katera vrsta organizacije in metoda sta najprimernejši za sistem inovacijskega posrednika. Dvoletni projekt se je končal avgusta 2020. Rezultati so razvoj in izvajanje poslovnega modela inovacijskega posrednika, pa tudi ustvarjanje poslovnih priložnosti za MSP pri javnih kupcih v zadevnih državah članicah. Uvedenih bo skupaj osem projektov inovativne nabave, večinoma v zvezi s trajnostnimi inovacijami. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: https://innovation-procurement.org/innobrokers/

4 PRIVABLJANJE INOVACIJ

Ko bodo vrata odprta vsem vrstam morebitnih inovatorjev, se lahko javni kupci posvetijo privabljanju inovacij v okviru posameznih postopkov javnega naročanja.

Številna orodja je mogoče vključiti v kateri koli postopek javnega naročanja, vključno z odprtimi in omejenimi postopki, ki se široko uporabljajo (4.1). Z inovacijami se lahko posebej spodbujajo tudi alternativni postopki javnega naročanja, kot so konkurenčni postopek s pogajanji, konkurenčni dialog, projektni natečaji, partnerstvo za inovacije ali pristop s predkomercialnimi javnimi naročili (4.2).

Izbira postopka in tehničnih specifikacij je prepuščena javnim kupcem. Ne nazadnje bodo uspešne inovacije odvisne od njihovih odločitev. Kar iz tega izhaja, ni predpis, ki bi kot tak veljal za vse, pač pa prožen nabor orodij, ki lahko navdihne nove pristope, ki jih omogočajo pravila EU.

4.1 Inovacijam prijazna orodja za vse vrste postopkov

V tem oddelku so opisane možnosti, ki so na voljo za vse projekte javnega naročanja. Že razmeroma majhna naložba v pripravo in organizacijo postopka javnega naročanja na inovacijam prijazen način zadostuje, da se pokažejo koristi za javnega kupca in dobavni trg.

4.1.1 Ocena potreb

Pred pripravo tehničnih specifikacij bi morali javni kupci izvesti obširno oceno potreb, da se opredeli težava, ki jo je treba rešiti. Ta korak se morda zdi odveč, saj je namen postopka javnega naročanja običajno očiten. Dejansko gre za kritični trenutek, ko lahko nastane zamisel o uvajanju inovacij. Namesto da bi javni kupec le nadomestil zastarelo opremo z isto ali obnovil potekle pogodbe o storitvah, izvede funkcionalno analizo potreb organizacije in njenih partnerjev/uporabnikov ter ugotovi morebitne težave ali področja za izboljšavo. Pri tej analizi se razkrije, ali so do zdaj uporabljana oprema in storitve (še vedno) najprimernejše.

PRIMER POSVETOVANJE Z UPORABNIKI JAVNIH STORITEV Pametno pristanišče v Talinu Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Upravni organ pristanišča v Talinu v Estoniji je želel izziv upravljanja čedalje večjega prometa rešiti z nakupom novega elektronskega sistema prijavljanja potniških in tovornih vozil. Kaj je bilo narejeno drugače? Javni kupec je zaradi ugotovitve svojih potreb izvedel štirideset pogovorov s potniki, šest pogovorov z vozniki, štiri pogovore s predstavniki upraviteljev trajektov, dva pogovora s ponudniki prekladalnih storitev in štiri pogovore z uslužbenci pristanišča. Kakšen je bil rezultat? Zaradi ocene potreb uporabnikov je lahko javni kupec naročil inovativno rešitev, ki vključuje celoten postopek potovanja za avtomobile in tovornjake, od predhodne registracije na spletu do prijave in popolnoma avtomatiziranega upravljanja prometa, s katerim se vozila usmerjajo na ladjo. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: http://www.portoftallinn.com/smart-port

PRIMER OCENA DEJANSKIH POTREB NAMESTO PONOVNEGA NAKUPA ISTE STVARI Malteški prehod na računalništvo v oblaku Zakaj je bila upoštevana inovativna rešitev? Ko se izteče življenjska doba naprave za shranjevanje podatkov, javni kupci po navadi ponovno oddajo ponudbo za javno naročilo blaga za podoben podatkovni strežnik. To morda ni najboljši način za zadovoljevanje trenutnih potreb, ki se lahko razlikujejo od preteklih. Kaj je bilo narejeno drugače? Da bi malteška vlada optimizirala shranjevanje podatkov v državni upravi, se preusmerja na infrastrukturo, temelječo na oblaku. Javni kupci ocenijo svoje potrebe po shranjevanju podatkov v smislu zmogljivosti, varnosti, pogojev za dostop za različne kategorije uporabnikov (npr. delo v delovnih prostorih v primerjavi z delom na daljavo), mobilnosti itd. Preučijo lahko tudi alternativne rešitve, kot so skupno podatkovno središče z drugimi upravami ali rešitve v oblaku. S shranjevanjem podatkov, temelječem na oblaku, se poleg prihranka stroškov za strojno opremo in vzdrževanje izboljšuje tudi prenosljivost podatkov in s tem mobilnost delavcev. Podrobnosti so na voljo na spletnem naslovu: https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software (Projekt je sofinanciran iz evropskih strukturnih skla