EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 13.12.2022 COM(2022) 729 final 2022/0424(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zbiranju in prenosu predhodnih informacij o potnikih (API) za izboljšanje in olajšanje nadzora zunanjih meja, spremembi Uredbe (EU) 2019/817 in Uredbe (EU) 2018/1726 ter razveljavitvi Direktive Sveta 2004/82/ES {SEC(2022) 444 final} - {SWD(2022) 421 final} - {SWD(2022) 422 final} - {SWD(2022) 423 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji V zadnjih desetletjih se je povečalo število ljudi, ki potujejo z letalom, z inovacijami pa se je izboljšala tudi učinkovitost, posledica česar so večja letala in potreba po učinkovitejšem pretoku potnikov na letališčih. Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) je poročala, da je leta 2019 v svetovnem merilu z rednim zračnim prevozom potovalo 4,5 milijarde potnikov, pri čemer več kot pol milijarde potnikov vsako leto vstopi v EU ali jo zapusti, kar povzroča pritisk na zunanje zračne meje. Obdelava predhodnih informacij o potnikih (v nadaljnjem besedilu: podatki API), kot je določena v sedanji direktivi o predhodnih informacijah o potnikih (v nadaljnjem besedilu: direktiva API) in tem predlogu, je orodje za upravljanje meja, ki prispeva k uspešnosti in učinkovitosti mejnih kontrol, saj olajšuje in pospešuje preverjanje potujočih, ter je instrument za boj proti nezakonitemu priseljevanju. Podatki API so sklop informacij o identiteti potnikov, ki jih vsebujejo njihovi potovalni dokumenti, in informacij o letu, zbranimi ob prijavi na let, ki se prenesejo mejnim organom namembne države. Ker ti organi podatke API prejmejo pred pristankom leta, lahko v skladu z veljavno zakonodajo vnaprej preverijo potujoče glede na profile tveganja, nadzorne sezname in podatkovne zbirke, zato se lahko pospešijo mejne kontrole dobrovernih potujočih ter več virov in časa nameni identifikaciji potujočih, ki jih je treba ob prihodu dodatno preveriti. Vzpostavitev sistemov za zbiranje in prenos podatkov API je od leta 2017 mednarodni standard na podlagi Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (Čikaška konvencija). V EU to ureja direktiva API. Navedena direktiva letalskim prevoznikom nalaga obveznost, da podatke API na zahtevo prenesejo mejnim organom namembne države pred vzletom. Vendar pa državam članicam ne nalaga obveznosti, da od letalskih prevoznikov zahtevajo podatke API, kar ustvarja vrzeli in nedoslednosti v načinu zbiranja in uporabe podatkov, saj nekaj držav članic te podatke sistematično zbira, druge pa ne. V povprečju se za vse države članice skupaj ocenjuje, da se podatki API zbirajo za 65 % dohodnih letov. Zaradi tega lahko posamezniki, ki se želijo izogniti preverjanjem in zaobiti zračne linije, na katerih se podatki API dosledno zbirajo, preprosto potujejo do svojega namembnega kraja prek linij, na katerih se podatki API manj pogosto ali sploh ne uporabljajo. Nedavna ocena direktive API je pokazala, da tudi kadar države članice zahtevajo podatke API, njihovi nacionalni organi teh podatkov ne uporabljajo vedno dosledno. Podatki API mejnim policistom dejansko omogočajo predhodno preverjanje identitete potnikov in veljavnosti uporabljenih potovalnih dokumentov v podatkovnih zbirkah, določenih v zakoniku o schengenskih mejah. Vendar podatkov API za predhodno preverjanje v podatkovnih zbirkah, določenih v zakoniku o schengenskih mejah, ne uporabljajo vse države članice. Irska, ki ne sodeluje pri zakoniku o schengenskih mejah, uporablja podobno nacionalno zakonodajo. To se zaradi predlagane uredbe ne bo spremenilo. Direktiva API določa le omejena merila za zbiranje, prenos in obdelavo podatkov API, kar zadeva lete, za katere se zbirajo podatki, podatkovne elemente, ki jih je treba zbirati, ali sredstva za zajemanje podatkov, ta merila pa ne upoštevajo razvoja mednarodnih standardov in smernic v zvezi z zbiranjem podatkov API. To vodi v zelo različne prakse, ki ovirajo uspešnost in učinkovitost mejnih kontrol ter dodatno obremenjujejo letalske prevoznike, ki morajo izpolnjevati različne sklope zahtev glede na zračne linije, na katerih prevažajo potnike, in glede na državo članico, ki zahteva podatke API.Uskladitev zbiranja in prenosa podatkov API s temi mednarodnimi standardi za podatke API bi zagotovila, da bi letalski sektor izpolnjeval te zahteve. Da bi se lahko podatki API učinkovito uporabljali, morajo biti točni, popolni in posodobljeni. Če podatki o identiteti niso zanesljivi in preverjeni, kar se občasno zgodi, navzkrižno preverjanje v podatkovnih zbirkah ne bo dalo zanesljivih operativnih rezultatov. Ker je v zadnjih 20 letih spletna prijava na let postala običajna praksa, potniki vse pogosteje ročno prepišejo ali sami navedejo podatke API iz potovalnega dokumenta. Če se nacionalnim organom prenesejo nepopolni, nepravilni ali zastareli podatki API, lahko v različnih vrstah kontrole, ki jih opravljajo mejni organi, nastanejo vrzeli, kar ima nazadnje posledice za potujoče, saj so lahko podvrženi nepravilni in nepotrebni kontroli. Zahteva, da morajo biti zbrani podatki API dovolj kakovostni, je močno povezana s sredstvi, ki jih letalski prevozniki uporabljajo za zagotavljanje, da relevantni zbrani podatki API ustrezajo informacijam v potovalnih dokumentih. Sedanji okvir API ne predpisuje sredstev za zbiranje podatkov API od potujočih. V nasprotju z ročno prepisanimi informacijami bi avtomatizirano zbiranje podatkov povzročalo manj težav glede kakovosti ter omogočalo uspešnejšo in učinkovitejšo uporabo podatkov API, kar bi prispevalo tudi k skrajšanju časa, ki ga pristojni mejni organi namenijo interakciji s prevozniki. Zato revizija veljavnega pravnega okvira o zbiranju in prenosu podatkov API ponuja priložnost za izboljšanje upravljanja zunanjih meja in boja proti nezakonitemu priseljevanju. Pomagala bo namreč zagotoviti, da se lahko vsako osebo, ki z letalom potuje iz tretje države ali države članice, ki ne sodeluje pri predlagani uredbi, v Unijo (natančneje v države, ki sodelujejo v schengenskem območju brez nadzora na notranjih mejah (v nadaljnjem besedilu: schengensko območje), in na Irsko), tj. državljane tretjih držav, osebe brez državljanstva in državljane EU, pred njihovim prihodom predhodno preveri na podlagi podatkov API ter da države članice uporabljajo enotna merila za tako zbiranje in prenos podatkov za namene nadzora zunanjih meja in boja proti nezakonitemu priseljevanju. Ta predlog z olajšanjem pretoka potnikov na letališčih in pospešitvijo mejnih kontrol prispeva k zagotavljanju, da se lahko vsi letalski potniki učinkovito sistematično preverijo v skladu z veljavno zakonodajo. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog obravnava potrebo po skupnih pravilih za zbiranje in prenos podatkov API za namene upravljanja meja in boja proti nezakonitemu priseljevanju, ki je povezana z obstojem schengenskega območja in skupnimi pravili, ki urejajo gibanje oseb prek zunanjih meja. Predlog je skladen z obveznostmi iz zakonika o schengenskih mejah glede kontrole oseb na zunanjih mejah. Predlagana uredba se umešča v širšo krajino obsežnih informacijskih sistemov EU, ki se je od sprejetja direktive API leta 2004 bistveno razvila. Poleg tega strateške smernice, ki jih je junija 2014 sprejel Evropski svet, predvidevajo razširitev postopkov, ki jih izvajajo mejni policisti na zunanjih mejah, da se poveča učinkovitost preverjanj pred mejno kontrolno točko in omejijo neželeni učinki na mejah. To vključuje: Schengenski informacijski sistem (SIS), Vizumski informacijski sistem (VIS) in sistem Eurodac. Poleg tega so v razvojni fazi še trije novi sistemi: sistem vstopa/izstopa (SVI), Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter centralizirani sistem za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN). Vsi ti sedanji in prihodnji sistemi so povezani prek okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij, sprejetega leta 2019, ki se trenutno vzpostavlja. Spremembe, vključene v ta predlog, upoštevajo okvir za interoperabilnost. Predlagani usmerjevalnik zlasti preprečuje podvajanje tehničnih komponent s souporabo komponent portala ETIAS za prevoznike. Portal ETIAS za prevoznike prevoznikom zagotavlja tehnično orodje za iskanje po sistemu ETIAS, da preverijo status državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in potujejo v države članice. Predlagana uredba zagotavlja, da so različni podatkovni postopki strogo ločeni ter da se spoštujejo pravice dostopa, določene v različnih instrumentih EU. Poleg tega predlagana uredba povezuje delo obstoječe svetovalne skupine eu-LISA za SVI in ETIAS s prihodnjim delom v zvezi s podatki API, da se s preprečevanjem podvajanja delovnih skupin izboljša učinkovitost in doseže ekonomija obsega. Kot je pojasnjeno zgoraj, se mejne kontrole, ki naj bi jih pravila predlagane uredbe olajšala in okrepila, izvajajo na podlagi zakonika o schengenskih mejah, kadar je to ustrezno, ali na podlagi nacionalnega prava. Poleg tega se bodo uporabljali splošno veljavni akti prava EU v skladu s pogoji, določenimi v njih. Kar zadeva obdelavo osebnih podatkov, to velja zlasti za splošno uredbo o varstvu podatkov (GDPR) in uredbo EU o varstvu podatkov. Ta predlog ne vpliva na navedene akte. Uporaba zgoraj navedenih aktov prava EU za obdelavo podatkov API, prejetih na podlagi te uredbe, pomeni, da države članice izvajajo pravo EU v smislu člena 51(1) Listine, kar pomeni, da se uporabljajo tudi pravila Listine. Natančneje, pravila iz navedenih aktov prava EU je treba razlagati ob upoštevanju Listine. Smernice ICAO o strojno berljivih potovalnih dokumentih so v pravni red EU prenesene z Uredbo (EU) 2019/1157 o okrepitvi varnosti osebnih izkaznic državljanov Unije in Uredbo (ES) št. 2252/2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih. Navedeni uredbi sta pogoj za omogočanje avtomatiziranega pridobivanja popolnih in visokokakovostnih podatkov iz potovalnih dokumentov. Predlagana uredba bi bila še naprej del schengenskega pravnega reda. Pristojni mejni organi držav članic bodo podatke API še naprej prejemali in nadalje obdelovali izključno za namene upravljanja meja in boja proti nezakonitemu priseljevanju, za katere so bili podatki API zbrani na podlagi predlagane uredbe. Ta predlog je tesno povezan s predlogom uredbe o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj, saj oba predloga vsebujeta podobne določbe o seznamu podatkovnih elementov API, zbiranju podatkov API z avtomatiziranimi sredstvi in prenosu podatkov na usmerjevalnik. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga Za to predlagano uredbo o zbiranju in prenosu podatkov API za namene upravljanja meja in boja proti nezakonitemu priseljevanju sta glede na cilj in predvidene ukrepe ustrezna pravna podlaga člen 77(2)(b) in (d) ter člen 79(2)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V skladu s točko (b) odstavka 2 člena 77 PDEU je Unija pristojna za sprejemanje ukrepov glede kontrole oseb pri prehodu zunanjih meja, v skladu s točko (d) pa za sprejemanje vseh ukrepov, potrebnih za postopno uvedbo integriranega sistema upravljanja zunanjih meja. V skladu s točko (c) odstavka 2 člena 79 PDEU je Unija pristojna za sprejemanje ukrepov v zvezi z nezakonitim priseljevanjem. Na ta način je zagotovljena skladnost z veljavno direktivo API, ki temelji na istih določbah. •Subsidiarnost PDEU Unijo izrecno pooblašča za razvoj skupne politike o kontrolah oseb, ki prehajajo zunanje meje, zato je to jasen cilj, za katerega si je treba prizadevati na ravni EU. Hkrati je to področje deljene pristojnosti EU in držav članic. Potreba po skupnih pravilih za zbiranje in prenos podatkov API za upravljanje meja in boj proti nezakonitemu priseljevanju je, brez poseganja v posebni položaj Irske, zlasti povezana z vzpostavitvijo schengenskega območja in skupnimi pravili, ki urejajo gibanje oseb prek zunanjih meja, zlasti z zakonikom o schengenskih mejah. V tem kontekstu odločitve ene države članice vplivajo na druge države članice, zato so na tem področju nujna skupna in jasna pravila ter operativne prakse. Za učinkovit in uspešen nadzor zunanjih meja je potreben usklajen pristop na celotnem schengenskem območju, vključno z možnostjo predhodnega preverjanja potujočih na podlagi podatkov API. Potreba po ukrepanju EU v zvezi s podatki API v tem trenutku izhaja tudi iz nedavnega zakonodajnega razvoja na področju upravljanja zunanjih schengenskih meja, zlasti naslednjega: –Uredba o interoperabilnosti iz leta 2019 bo omogočila sistematično preverjanje oseb, ki prehajajo zunanje meje, na podlagi vseh razpoložljivih in ustreznih informacij v centraliziranih informacijskih sistemih EU za upravljanje varnosti, meja in migracij. Vzpostavitev centraliziranega mehanizma za prenos podatkov API na ravni EU je logično nadaljevanje tega koncepta. V skladu s koncepti iz uredbe o interoperabilnosti bi lahko centraliziran prenos podatkov API v prihodnosti privedel do uporabe teh podatkov za iskanje v različnih podatkovnih zbirkah (SIS, podatki Europola) prek evropskega iskalnega portala. –Na zunanjih mejah bi uporaba podatkov API učinkovito dopolnjevala skorajšnje izvajanje Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter sistema vstopa/izstopa (SVI). Uporaba podatkov API bi bila še naprej potrebna za upravljanje zunanjih meja, saj se na ta način mejni policisti vnaprej obvestijo, ali se je potujoči dejansko vkrcal na letalo in bo vstopil na schengensko območje, kar olajša mejno kontrolo, ki bo opravljena, ko potujoči prispe na zunanjo mejo. •Sorazmernost V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5(4) PEU je treba naravo in intenzivnost zadevnega ukrepa prilagoditi ugotovljeni težavi. Vse težave, obravnavane v tej zakonodajni pobudi, tako ali drugače zahtevajo zakonodajno ukrepanje na ravni EU, da bi države članice lahko te težave učinkovito reševale brez preseganja tistega, kar je za to potrebno. S tem predlogom se bo okrepil pravni okvir za zbiranje in prenos podatkov API za namene upravljanja zunanjih meja in boja proti nezakonitemu priseljevanju. Predlog bo okrepil podatke API kot instrument za izboljšanje predhodnih preverjanj potujočih na zunanjih mejah, s tem pa prispeval ne le k uspešnosti in učinkovitosti samih preverjanj, temveč tudi k cilju boja proti nezakonitemu priseljevanju, zlasti v povezavi s čezmejnim zračnim prevozom in odgovornostmi letalskih prevoznikov v zvezi s tem. V skladu z mednarodnimi standardi in priporočenimi praksami bo ta predlog od letalskih prevoznikov zahteval, da zbirajo in prenesejo podatke API za vse lete v Unijo, kot so opredeljeni v predlogu. Obveznosti iz tega predloga so omejene na to, kar je potrebno za dosego tega cilja. Natančneje, ta predlog določa jasna pravila, med drugim o tem, kateri podatki so podatki API, za katere lete bi morali letalski prevozniki zbirati podatke API in kako bi se morali ti podatki prenesti. Ta predlog v obliki uredbe bo vzpostavil dosleden pristop k uporabi podatkov API za upravljanje zunanjih meja in boj proti nezakonitemu priseljevanju. Taka standardizacija zahtev v zvezi s podatki API v vseh državah članicah bo prispevala k večji pravni varnosti in predvidljivosti, s tem pa tudi k bolj doslednemu upoštevanju pravil s strani letalskih prevoznikov. Sorazmernost je nadalje zagotovljena z več elementi predlagane uredbe, kot so omejitev samo na dohodne lete, ciljno usmerjena zahteva po uporabi avtomatiziranih sredstev le za nekatere podatke API in zaščitni ukrepi v zvezi z načinom in namenom obdelave podatkov API. Predlagana uredba predvideva vzpostavitev usmerjevalnika, ki bi služil kot enotna povezovalna točka med državami članicami in letalskimi prevozniki v skladu z mednarodnimi priporočili, in določa pristop EU za zbiranje in prenos podatkov API. S prenosom podatkov API prek usmerjevalnika se bodo zmanjšali stroški za letalski sektor, mejnim policistom pa bi se zagotovil hiter in nemoten dostop do podatkov API, ki jih potrebujejo za opravljanje izpopolnjenih mejnih kontrol. S tem pristopom se bo drastično zmanjšalo število povezav, ki jih bodo morale vzpostaviti in vzdrževati države članice. Tudi naloga letalskih prevoznikov, da vzdržujejo povezave s pristojnimi mejnimi organi, in doseganje ekonomije obsega bosta manj zapletena. Za zasnovo, razvoj, gostovanje in tehnično upravljanje usmerjevalnika bo odgovorna agencija EU, in sicer agencija eu-LISA. S prenosom podatkov API prek usmerjevalnika se bo podprlo spremljanje letov in tako se bo zmanjšala verjetnost, da prevoznik ne izpolni obveznosti sporočanja podatkov API, kot je določena v tem predlogu. •Izbira instrumenta Predlaga se uredba. Kot je bilo ocenjeno v oceni učinka, priloženi temu predlogu, in glede na to, da se morajo ukrepi neposredno in enotno uporabljati v vseh državah članicah, je uredba ustrezna izbira pravnega instrumenta. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene obstoječe zakonodaje Ocena direktive API je pokazala, da so razlogi za zbiranje podatkov API in njihov prenos pristojnim mejnim organom 15 let po začetku veljavnosti Direktive še vedno veljavni. Sedanji cilji Direktive, zlasti boljše upravljanje nadzora meja, ki lahko prispeva tudi k boju proti nedovoljenim migracijam, so še vedno zelo pomembni glede na potrebe ustreznih deležnikov in širše družbe. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da sta zbiranje in prenos podatkov API pomembna tudi za olajšanje zakonitega potovanja.

V oceni je bilo ugotovljeno, da pomanjkanje harmonizacije pri izvajanju Direktive ovira njeno učinkovitost in skladnost. Zaradi minimalnih zahtev, ki jih določa Direktiva, sta izvajanje sistemov API in tudi dejanska uporaba podatkov API razdrobljena. Poleg tega je možnost, ki je bila prepuščena državam članicam v zvezi z uporabo podatkov API za pregon, ne da bi bil jasno opredeljen namen niti določen okvir zanjo, privedla do različnega izvajanja na nacionalni ravni. V oceni so bila ugotovljena tudi neskladja z drugimi instrumenti EU, ki povzročajo operativne izzive v praksi in negotovost za strani, ki jih to zadeva, zlasti za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki. Zahteve glede varstva osebnih podatkov iz direktive API niso popolnoma skladne z najnovejšim razvojem na tem področju. Poleg tega direktiva API ni v celoti skladna z mednarodnim regulativnim okvirom o informacijah o potnikih, zlasti kar zadeva podatkovna polja in standarde prenosa. V oceni so bile izpostavljene številne pomanjkljivosti direktive API, in sicer pomanjkanje (i) standardizacije in harmonizacije, (ii) določenih zaščitnih ukrepov za varstvo podatkov ter (iii) jasne usklajenosti z najnovejšim razvojem politike in pravnim razvojem na ravni EU. Ti elementi vplivajo na učinek Direktive ter ustvarjajo breme za deležnike in določeno stopnjo pravne negotovosti za letalske prevoznike, ki zbirajo in prenašajo podatke API, pristojne mejne organe, ki jih prejemajo in nadalje obdelujejo, ter nazadnje za potnike. Ugotovitve ocene so bile podlaga za pripravo ocene učinka in tega predloga. •Posvetovanja z deležniki Priprava tega predloga je vključevala širok nabor posvetovanj z zadevnimi deležniki, vključno z organi držav članic (pristojnimi mejnimi organi, enotami za informacije o potnikih), predstavniki prometnega sektorja in posameznimi letalskimi prevozniki. V skladu s svojim mandatom in strokovnim znanjem so prispevke zagotovile tudi agencije EU, kot so Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), Agencija EU za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), Agencija EU za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) in Agencija EU za temeljne pravice (FRA). Ta pobuda vključuje tudi mnenja in povratne informacije, prejete med javnim posvetovanjem, ki je potekalo konec leta 2019 v okviru ocene direktive API. Med posvetovalnimi dejavnostmi v okviru priprave ocene učinka v podporo temu predlogu so bile povratne informacije deležnikov zbrane na različne načine. Te dejavnosti so vključevale zlasti začetno oceno učinka, zunanjo podporno študijo in vrsto tehničnih delavnic. Začetna ocena učinka je bila objavljena za povratne informacije od 5. junija 2020 do 14. avgusta 2020, pri čemer je bilo prejetih skupno sedem prispevkov s povratnimi informacijami o razširitvi področja uporabe prihodnje direktive API, kakovosti podatkov, sankcijah, razmerju med podatki API in podatki iz evidence podatkov o potnikih (podatki PNR) ter varstvu osebnih podatkov. Zunanja podporna študija je bila izvedena na podlagi teoretične raziskave ter razgovorov in anket, opravljenih s strokovnjaki za to področje, ter je preučila različne možne ukrepe za obdelavo podatkov API z jasnimi pravili, ki olajšujejo zakonito potovanje in so skladna z interoperabilnostjo informacijskih sistemov EU, zahtevami EU glede varstva osebnih podatkov ter drugimi obstoječimi instrumenti EU in mednarodnimi standardi. Službe Komisije so organizirale tudi vrsto tehničnih delavnic s strokovnjaki iz držav članic in pridruženih schengenskih držav. Namen teh delavnic je bil zbrati strokovnjake za izmenjavo mnenj o možnostih, ki so bile predvidene za okrepitev prihodnjega okvira za podatke API za upravljanje meja in boj proti nezakonitemu priseljevanju, pa tudi za boj proti kriminalu in terorizmu. V priloženi oceni učinka je podrobnejši opis posvetovanja z deležniki (Priloga 2). •Ocena učinka Komisija je v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje izvedla oceno učinka, kot je predstavljena v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. Odbor za regulativni nadzor je na seji 28. septembra 2022 pregledal osnutek ocene učinka in 30. septembra 2022 podal pozitivno mnenje. Glede na ugotovljene težave v zvezi z zbiranjem in prenosom podatkov API so bile v oceni učinka ocenjene možne politike glede obsega zbiranja podatkov API za zgoraj navedene namene, skupaj z možnostmi za izboljšanje kakovosti podatkov API. Kar zadeva zbiranje podatkov API za upravljanje zunanjih meja in boj proti nezakonitemu priseljevanju, je bilo v oceni učinka obravnavano zbiranje podatkov API za vse dohodne lete iz držav zunaj schengenskega območja na eni strani ter zbiranje podatkov API za vse dohodne lete iz držav zunaj schengenskega območja in odhodne lete v te države na drugi strani. Poleg tega so bile v oceni učinka obravnavane tudi možnosti za izboljšanje kakovosti podatkov API, bodisi z zbiranjem podatkov API z avtomatiziranimi sredstvi in ročno bodisi z zbiranjem podatkov API samo z avtomatiziranimi sredstvi. Ker se celotni nabor podatkov API ustvari, ko so potniki vkrcani na letalo, bi mejni policisti podatke API prejeli šele po fizični izstopni kontroli potujočih in preverjanju njihovih potnih listov, kar je prepozno, da bi se podprlo delo mejnih policistov, zato možnost zbiranja podatkov API za vse ustrezne dohodne in odhodne lete ni bila izbrana kot del prednostne možne politike. Na podlagi ugotovitev iz ocene učinka prednostna možna politika za instrument API za navedene namene vključuje zbiranje podatkov API za vse ustrezne dohodne lete, pri čemer bi letalski prevozniki nekatere podatke API zbirali le z avtomatiziranimi sredstvi. Kombinacija teh možnosti bi izboljšala zmogljivost držav članic za uporabo podatkov API za uspešno in učinkovito predhodno preverjanje potujočih v zračnem prometu pred njihovim prihodom na zunanje meje. Standardizacija zahtev za zbiranje in prenos podatkov API bi izboljšala skladnost letalskega sektorja, ki bi moral v vseh državah članicah izpolnjevati enake zahteve. Zanesljivejši in preverjeni podatki API, vključno s podatki API, zbranimi z avtomatiziranimi sredstvi, bi omogočili identifikacijo potujočih, ki predstavljajo visoko tveganje, ter zagotovili hitrejše olajšanje kontrol na zunanjih mejah in preverjanje potnikov ob prihodu. Predlog je skladen s ciljem podnebne nevtralnosti iz evropskih podnebnih pravil ter cilji Unije za leti 2030 in 2040. V oceni učinka so bile proučene (in opuščene) tudi možnosti, kot je zbiranje podatkov API od prevoznikov v drugih vrstah prometa, na primer v pomorskem, železniškem in avtobusnem prometu. Ugotovljeno je bilo namreč, da že obstajajo pravila EU in mednarodna pravila, ki od prevoznikov v pomorskem prometu zahtevajo, da informacije o potnikih vnaprej prenesejo mejnim organom držav članic na vstopnih in izstopnih poteh. Dodatna obveznost EU za prevoznike v pomorskem prometu, da prenesejo podatke API, bi bila zato odveč. V primerjavi s sektorjem zračnega prometa je zbiranje podatkov o potnikih zahtevnejše za prevoznike v kopenskem prometu, torej v železniškem ali avtobusnem prometu (ni postopkov, kot je prijava na let, poimenske vozovnice se ne izdajajo sistematično), in bi zahtevalo velike naložbe v fizično infrastrukturo prevoznikov, kar bi imelo znatne posledice za njihov ekonomski model in za potnike. Odločitev, da se ti vidiki ne vključijo v predlagano uredbo, ne posega v prakse nekaterih držav članic, ki zahtevajo podatke o potnikih na železniških povezavah na podlagi nacionalne zakonodaje, če so v skladu s pravom EU. •Temeljne pravice in varstvo osebnih podatkov Ta pobuda določa obdelavo osebnih podatkov potujočih in zato omejuje uveljavljanje temeljne pravice do varstva osebnih podatkov, kot je zagotovljena s členom 8 Listine EU o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in členom 16 PDEU. Kot je poudarilo Sodišče EU (SEU), pravica do varstva osebnih podatkov ni absolutna, vendar pa je treba vsako omejitev obravnavati glede na vlogo te pravice v družbi, prav tako pa morajo biti izpolnjena merila iz člena 52(1) Listine. Varstvo osebnih podatkov je tesno povezano tudi s spoštovanjem pravice do zasebnosti v okviru pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, ki jo varuje člen 7 Listine. Obveznost letalskih prevoznikov, da zbirajo podatke API o vseh potujočih, ki prečkajo zunanje meje, in jih nato prek usmerjevalnika prenesejo pristojnim mejnim organom, pripomore k cilju zagotavljanja, da se na zunanjih mejah uspešno in učinkovito izvajajo predhodna preverjanja vseh potujočih, ki vstopajo v države članice, kar prispeva tudi k cilju boja proti nezakonitemu priseljevanju. Čeprav pristojni mejni organi ne bodo sprejemali odločitev izključno na podlagi podatkov API, jim bo ta predlog omogočil, da vnaprej organizirajo svoje dejavnosti, ter olajšal vstop dobrovernih potnikov in odkrivanje drugih potnikov. Poseganje v prej navedene temeljne pravice je omejeno na to, kar je nujno potrebno za doseganje navedenih ciljev, zlasti z omejitvijo zbiranja podatkov o identiteti na podatke iz potovalnih dokumentov potujočih ter obsega obdelave na najmanjšo potrebno, tudi kar zadeva obdobje hrambe osebnih podatkov. Obvezna uporaba avtomatiziranih sredstev za zbiranje podatkov API od potujočih s strani letalskih prevoznikov lahko povzroči dodatna tveganja z vidika varstva osebnih podatkov. Vendar so bila taka tveganja omejena in ublažena. Prvič, zahteva se uporablja le za nekatere podatke API, pri čemer se morajo avtomatizirana sredstva uporabljati odgovorno, kar zadeva strojno berljive podatke iz dokumentov potujočih. Drugič, predlagana uredba vsebuje zahteve glede avtomatiziranih sredstev, ki se bodo uporabljala, ki jih je treba podrobneje določiti v delegiranem aktu. Poleg tega je določenih več zaščitnih ukrepov, kot so vodenje dnevnikov, posebna pravila o varstvu osebnih podatkov in učinkovit nadzor.

Ta predlog vključuje tudi dodatne in posebne zaščitne ukrepe za zagotovitev skladnosti z Listino, tudi glede varnosti obdelave osebnih podatkov, izbrisa in omejitve namena ter pravice potujočih do obveščenosti. Poleg tega predlagana uredba razen v določbi, ki zagotavlja skladnost z načelom omejitve namena, ne bi urejala uporabe podatkov API s strani pristojnih mejnih organov, ki te podatke prejmejo na podlagi predlagane uredbe, saj to že ureja druga zakonodaja (zakonik o schengenskih mejah, zakonodaja o varstvu osebnih podatkov, Listina), vendar je zaradi jasnosti v uvodnih izjavah navedeno, da taka uporaba ne sme povzročiti diskriminacije, ki je prepovedana na podlagi člena 21 Listine. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta zakonodajna pobuda o zbiranju in prenosu podatkov API za olajšanje nadzora zunanjih meja bi vplivala na proračun in kadrovske potrebe agencije eu-LISA in pristojnih mejnih organov držav članic. Ocenjuje se, da bo za agencijo eu-LISA potreben dodaten proračun v višini približno 45 milijonov EUR (33 milijonov EUR v sedanjem večletnem finančnem okviru) za vzpostavitev usmerjevalnika in 9 milijonov EUR na leto od leta 2029 naprej za njegovo tehnično upravljanje ter približno 27 dodatnih delovnih mest za zagotovitev, da bo imela agencija potrebne vire za opravljanje nalog, ki so ji dodeljene s predlagano uredbo in predlagano uredbo o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj. Za države članice se ocenjuje, da bi lahko bila sredstva v višini 27 milijonov EUR (8 milijonov EUR v sedanjem večletnem finančnem okviru), namenjena posodobitvi potrebnih nacionalnih sistemov in infrastruktur za organe za upravljanje meja, in postopoma sredstva v višini do 5 milijonov EUR na leto od leta 2028 naprej za njihovo vzdrževanje upravičena do povračila iz sklada Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko. Vsako tako upravičenost bo treba na koncu določiti v skladu s pravili, ki urejajo ta sredstva, in pravili o stroških iz predlagane uredbe. Glede na tesno povezavo med to predlagano uredbo in predlagano uredbo o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj, zlasti kar zadeva prenos podatkov API na usmerjevalnik, je ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga v prilogi k tej predlagani uredbi enaka za oba predloga. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija bi zagotovila potrebno ureditev za spremljanje delovanja predlaganih ukrepov in njihovo ocenjevanje glede na glavne cilje politike. Štiri leta po začetku izvajanja predlagane uredbe in nato vsaka štiri leta bi Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo, v katerem bi ocenila izvajanje uredbe in njeno dodano vrednost. V poročilu bi poročala tudi o kakršnem koli neposrednem ali posrednem vplivu na zadevne temeljne pravice. Pri tem bi preučila dosežene rezultate glede na cilje ter ocenila veljavnost temeljnih razlogov in morebitne posledice za prihodnje možnosti. Obveznost zbiranja podatkov API in uvedba usmerjevalnika bosta omogočili jasnejši pregled nad zbiranjem in prenosom podatkov API s strani letalskih prevoznikov, s tem pa nad poznejšo uporabo podatkov API s strani držav članic v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije. To bo Evropski komisiji pomagalo pri nalogah ocenjevanja in izvrševanja, saj ji bo zagotovilo zanesljive statistične podatke o količini prenesenih podatkov in letih, za katere bi se zahtevali podatki API. •Načelo neobveznega sodelovanja Ta predlog nadgrajuje in razvija schengenski pravni red v zvezi z zunanjimi mejami, saj se nanaša na prehajanje zunanjih meja. Zato bi bilo treba upoštevati naslednje posledice v zvezi s Protokolom št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU, ter Protokolom št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU. Ta predlog zajema ukrepe schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska sodeluje v skladu s členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda. Natančneje, sodelovanje Irske pri tem predlogu se nanaša na odgovornost Unije, da sprejme ukrepe za razvoj določb schengenskega pravnega reda proti nezakonitemu priseljevanju, pri katerih Irska sodeluje. Irska zlasti sodeluje pri tem predlogu glede na vključitev sklica v členu 1(1) navedenega sklepa Sveta na člen 26 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi s tujci, ki se jim zavrne vstop, in zagotavljanjem, da imajo tujci potrebne potne listine. Irska sodeluje pri celotni predlagani uredbi. V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega predloga, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej po sprejetju ne uporablja. Ker predlagana uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. Predlagana uredba za Ciper, Bolgarijo in Romunijo ter Hrvaško predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011. Kar zadeva Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajn, bo predlagana uredba pomenila razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu njihovih pridružitvenih sporazumov. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje 1 določa splošne določbe te uredbe, začenši s pravili o predmetu urejanja in področjem uporabe. Vsebuje tudi seznam opredelitev pojmov. Poglavje 2 vsebuje določbe o zbiranju in prenosu podatkov API, in sicer jasen sklop pravil o zbiranju podatkov API s strani letalskih prevoznikov, prenosu podatkov API na usmerjevalnik, obdelavi podatkov API s strani pristojnih mejnih organov ter hrambi in izbrisu podatkov API s strani letalskih prevoznikov in navedenih organov.

Poglavje 3 vsebuje določbe za prenos podatkov API prek usmerjevalnika. Natančneje, vključuje določbe, ki opisujejo glavne značilnosti usmerjevalnika, pravila za uporabo usmerjevalnika, postopek za prenos podatkov API z usmerjevalnika na pristojne mejne organe, izbris podatkov API z usmerjevalnika, vodenje dnevnikov in postopke v primeru delne ali popolne tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika. Poglavje 4 vsebuje sklop posebnih določb o varstvu osebnih podatkov. Pojasnjuje namreč, kdo so upravljavci podatkov in obdelovalec podatkov za obdelavo podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke, na podlagi te uredbe. Določa tudi ukrepe, ki jih mora sprejeti agencija eu-LISA za zagotovitev varnosti obdelave podatkov v skladu z določbami Uredbe (EU) 2018/1725. Prav tako navaja ukrepe, ki jih morajo sprejeti letalski prevozniki in pristojni mejni organi, da se zagotovi, da sami spremljajo izpolnjevanje svojih obveznosti iz zadevnih določb te uredbe, ter pravila o presojah. Poglavje 5 ureja nekatera posebna vprašanja v zvezi z usmerjevalnikom. Vsebuje zahteve glede povezav pristojnih mejnih organov in letalskih prevoznikov z usmerjevalnikom. Določa tudi naloge agencije eu-LISA v zvezi z zasnovo in razvojem ter gostovanjem in tehničnim upravljanjem usmerjevalnika ter druge podporne naloge v zvezi z usmerjevalnikom. Poglavje poleg tega vsebuje določbe o stroških, ki jih bodo imele agencija eu-LISA in države članice na podlagi te uredbe, zlasti zaradi povezav držav članic z usmerjevalnikom in integracijo z njim. Zajema tudi določbe o odgovornosti za škodo, povzročeno na usmerjevalniku, začetku delovanja usmerjevalnika in možnosti prostovoljne uporabe usmerjevalnika s strani letalskih prevoznikov pod določenimi pogoji. Poglavje 6 vsebuje določbe o nadzoru, morebitnih kaznih za letalske prevoznike zaradi neizpolnjevanja obveznosti na podlagi te uredbe, pravilih v zvezi s statističnim poročanjem agencije eu-LISA in pripravi praktičnega priročnika s strani Komisije. Poglavje 7 ureja učinke na druge akte prava EU. Natančneje, vsebuje določbe o razveljavitvi Direktive 2004/82/ES in potrebnih spremembah drugih obstoječih instrumentov, in sicer Uredbe (EU) 2018/1726 in Uredbe (EU) 2019/817. Poglavje 8 vsebuje končne določbe te uredbe, ki se nanašajo na sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov, spremljanje in ocenjevanje te uredbe ter začetek njene veljavnosti in uporabe. 2022/0424 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zbiranju in prenosu predhodnih informacij o potnikih (API) za izboljšanje in olajšanje nadzora zunanjih meja, spremembi Uredbe (EU) 2019/817 in Uredbe (EU) 2018/1726 ter razveljavitvi Direktive Sveta 2004/82/ES EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2), točki (b) in (d), ter člena 79(2), točka (c), Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izvajanje kontrole oseb na zunanjih mejah znatno prispeva k zagotavljanju dolgoročne varnosti Unije, držav članic in državljanov ter kot tako ostaja pomemben zaščitni ukrep, zlasti na območju brez nadzora na notranjih mejah (v nadaljnjem besedilu: schengensko območje). Učinkovit in uspešen nadzor zunanjih meja, ki se izvaja zlasti v skladu z Uredbo (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta, kadar je to ustrezno, prispeva k boju proti nezakonitemu priseljevanju in preprečuje grožnje notranji varnosti, javnemu redu, javnemu zdravju in mednarodnim odnosom držav članic. (2)Uporaba podatkov o potujočih in informacij o letu, prenesenih pred prihodom potujočih, znanih kot predhodne informacije o potnikih (v nadaljnjem besedilu: podatki API), prispeva k pospešitvi izvajanja zahtevanih kontrol med postopkom prehajanja meje. V tej uredbi ta postopek natančneje zadeva prehajanje meja med tretjo državo ali državo članico, ki ne sodeluje pri tej uredbi, na eni strani in državo članico, ki sodeluje pri tej uredbi, na drugi strani. Uporaba navedenih podatkov krepi kontrole na navedenih zunanjih mejah, saj se zagotovi dovolj časa za podrobno in celovito preverjanje vseh potujočih, ne da bi to nesorazmerno negativno vplivalo na osebe, ki potujejo v dobri veri. Zato bi bilo treba zaradi uspešnosti in učinkovitosti kontrol na zunanjih mejah zagotoviti ustrezen pravni okvir, da se pristojnim mejnim organom držav članic na prehodih na zunanjih mejah zagotovi dostop do podatkov API pred prihodom potujočih. (3)Obstoječi pravni okvir za podatke API, ki ga tvorita Direktiva 2004/82/ES in nacionalna zakonodaja, s katero se prenaša navedena direktiva, se je izkazal za pomembnega za izboljšanje nadzora meja, saj je zlasti vzpostavil okvir, v katerem so lahko države članice uvedle določbe o obveznostih letalskih prevoznikov, da prenesejo podatke API za potnike, ki se prevažajo na njihovo ozemlje. Vendar še vedno obstajajo razlike na nacionalni ravni. Predvsem se podatki API od letalskih prevoznikov ne zahtevajo sistematično, letalski prevozniki pa se soočajo z različnimi zahtevami glede vrste informacij, ki jih morajo zbirati, in pogojev, pod katerimi morajo podatke API prenesti pristojnim mejnim organom. Te razlike letalskim prevoznikom povzročajo nepotrebne stroške in zaplete, obenem pa tudi ovirajo zagotavljanje uspešnih in učinkovitih predhodnih preverjanj oseb, ki prihajajo na zunanje meje.

(4)Obstoječi pravni okvir bi bilo zato treba posodobiti in nadomestiti, da se zagotovijo jasnost, usklajenost in učinkovitost pravil o zbiranju in prenosu podatkov API z namenom izboljšanja in olajšanja uspešnosti in učinkovitosti kontrol na zunanjih mejah in boja proti nezakonitemu priseljevanju. (5)Da bi se zagotovil čim doslednejši pristop na mednarodni ravni ob upoštevanju pravil o zbiranju podatkov API, ki se uporabljajo na tej ravni, bi moral posodobljeni pravni okvir, vzpostavljen s to uredbo, upoštevati ustrezne prakse, ki so bile mednarodno dogovorjene z letalskim sektorjem ter v okviru smernic Svetovne carinske organizacije, Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov in Mednarodne organizacije civilnega letalstva o predhodnih informacijah o potnikih. (6)Zbiranje in prenos podatkov API vplivata na zasebnost posameznikov in vključujeta obdelavo osebnih podatkov. Za popolno spoštovanje temeljnih pravic, zlasti pravice do spoštovanja zasebnega življenja in pravice do varstva osebnih podatkov v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), bi bilo treba določiti ustrezne omejitve in zaščitne ukrepe. Zlasti bi morala vsaka obdelava podatkov API, predvsem tistih, ki predstavljajo osebne podatke, ostati omejena na to, kar je potrebno in sorazmerno za doseganje ciljev te uredbe. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da podatki API, ki se zbirajo in prenašajo na podlagi te uredbe, ne bodo povzročili nobene oblike diskriminacije, ki jo prepoveduje Listina. (7)Da bi lahko dosegla svoje cilje, bi se morala ta uredba uporabljati za vse prevoznike, ki opravljajo lete v Unijo, kot so določeni v tej uredbi, in sicer tako redne kot tudi posebne lete, ne glede na kraj sedeža letalskih prevoznikov, ki opravljajo te lete. (8)Zaradi učinkovitosti in pravne varnosti bi bilo treba jasno in izčrpno navesti informacije, ki skupaj predstavljajo podatke API, ki jih je treba zbirati in nato prenesti na podlagi te uredbe, zajemati pa morajo informacije, ki se nanašajo na vsakega potujočega, in informacije o letu tega potujočega. Take informacije o letu bi morale obsegati informacije o mejnem prehodu vstopa na ozemlje zadevne države članice v vseh primerih, ki so zajeti s to uredbo, vendar bi se morale te informacije zbirati le, kadar je to ustrezno na podlagi Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], tj. kadar se podatki API ne nanašajo na lete znotraj EU. (9)Da bi omogočili prožnost in inovacije, bi bilo treba načeloma vsakemu letalskemu prevozniku prepustiti izbiro, kako bo izpolnjeval svoje obveznosti v zvezi z zbiranjem podatkov API iz te uredbe. Glede na to, da obstajajo ustrezne tehnološke rešitve, ki omogočajo avtomatizirano zbiranje nekaterih podatkov API, hkrati pa zagotavljajo, da so ti podatki točni, popolni in posodobljeni, ter glede na prednosti uporabe take tehnologije z vidika uspešnosti in učinkovitosti bi bilo treba od letalskih prevoznikov zahtevati, da navedene podatke API zbirajo z avtomatiziranimi sredstvi z branjem strojno berljivih podatkov iz potovalnih dokumentov. (10)Avtomatizirana sredstva potujočim omogočajo, da nekatere podatke API zagotovijo sami med postopkom spletne prijave na let. Taka sredstva bi lahko na primer vključevala varno aplikacijo na pametnem telefonu ali računalniku potujočega ali spletno kamero, ki lahko prebere strojno berljive podatke v potovalnem dokumentu. Če se potujoči ne prijavijo na let prek spleta, bi jim morali letalski prevozniki v praksi zagotoviti možnost, da zadevne strojno berljive podatke API zagotovijo med prijavo na let na letališču, ki jo opravijo na samopostrežnem terminalu ali s pomočjo letalskega osebja na okencu. (11)Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje tehničnih zahtev in postopkovnih pravil, ki jih morajo letalski prevozniki izpolnjevati pri uporabi avtomatiziranih sredstev za zbiranje strojno berljivih podatkov API na podlagi te uredbe, da se povečata jasnost in pravna varnost ter prispeva k zagotavljanju kakovosti podatkov in odgovorne uporabe avtomatiziranih sredstev. (12)Glede na prednosti, ki jih ponuja uporaba avtomatiziranih sredstev za zbiranje strojno berljivih podatkov API, in jasnost, ki jo omogočajo tehnične zahteve v zvezi s tem, ki jih je treba sprejeti na podlagi te uredbe, bi bilo treba pojasniti, da imajo letalski prevozniki, ki se odločijo za uporabo avtomatiziranih sredstev za zbiranje informacij, ki jih morajo prenesti na podlagi Direktive 2004/82/ES, možnost, ne pa tudi obveznosti, da navedene zahteve po njihovem sprejetju uporabljajo v povezavi s tako uporabo avtomatiziranih sredstev, kolikor navedena direktiva to dovoljuje. Kakršna koli prostovoljna uporaba navedenih specifikacij pri uporabi Direktive 2004/82/ES se ne bi smela razumeti, kot da na kakršen koli način vpliva na obveznosti letalskih prevoznikov in držav članic na podlagi navedene direktive. (13)Za zagotovitev, da so predhodna preverjanja, ki jih vnaprej opravijo pristojni mejni organi, uspešna in učinkovita, bi morali podatki API, ki se prenesejo na navedene organe, vsebovati podatke o potujočih, ki bodo dejansko prestopili zunanje meje, tj. potujočih, ki so dejansko na krovu zrakoplova. Zato bi morali letalski prevozniki podatke API prenesti neposredno po zaprtju leta. Poleg tega podatki API pristojnim mejnim organom pomagajo razlikovati med zakonitimi potujočimi in potujočimi, ki bi lahko predstavljali tveganje in jih je zato morda treba dodatno preveriti, kar bi zahtevalo dodatno usklajevanje in pripravo nadaljnjih ukrepov, ki se lahko sprejmejo ob njihovem prihodu. To bi se lahko zgodilo na primer ob nepričakovano velikem številu potujočih, ki morda predstavljajo tveganje, katerih fizične kontrole na mejah bi lahko negativno vplivale na mejne kontrole drugih zakonitih potujočih in njihov čas čakanja na mejah. Da se pristojnim mejnim organom zagotovi možnost, da pripravijo ustrezne in sorazmerne ukrepe na meji, kot so začasno povečanje števila članov osebja ali njihova prerazporeditev, zlasti za lete, pri katerih čas med zaprtjem leta in prihodom na zunanje meje ne zadostuje, da bi lahko pristojni mejni organi pripravili najustreznejši odziv, bi bilo treba podatke API prenesti tudi pred vkrcanjem, in sicer ob prijavi vsakega potujočega na let. (14)Zaradi jasnosti glede tehničnih zahtev, ki se uporabljajo za letalske prevoznike in ki so potrebne za zagotovitev varnega, uspešnega in hitrega prenosa podatkov API, ki so jih letalski prevozniki zbrali na podlagi te uredbe, na usmerjevalnik, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da določi specifikacije za skupne protokole in podprte oblike zapisa podatkov, ki se bodo uporabljali za navedene prenose. (15)Da bi se izognili kakršnemu koli tveganju zlorabe in da bi se upoštevalo načelo omejitve namena, bi bilo treba pristojnim mejnim organom izrecno preprečiti obdelavo podatkov API, ki jih prejmejo na podlagi te uredbe, za kateri koli drug namen, ki ni izboljšanje in olajšanje uspešnosti in učinkovitosti kontrol na zunanjih mejah in boj proti nezakonitemu priseljevanju. (16)Da bi imeli pristojni mejni organi dovolj časa za učinkovito predhodno preverjanje vseh potujočih, vključno s tistimi na dolgih in povezovalnih letih, in dovolj časa za zagotovitev, da so podatki API, ki jih zbirajo in prenašajo letalski prevozniki, popolni, točni in posodobljeni, ter da bi lahko po potrebi od letalskih prevoznikov zahtevali dodatna pojasnila, popravke ali dopolnitve, bi morali podatke API, ki jih prejmejo na podlagi te uredbe, hraniti za določeno obdobje, ki ostaja omejeno na to, kar je nujno potrebno za navedene namene. Podobno bi morali letalski prevozniki, da bi se lahko odzvali na take zahteve, hraniti podatke API, ki jih prenesejo na podlagi te uredbe, za enako določeno in nujno potrebno obdobje. (17)Da bi se izognili temu, da bi morali letalski prevozniki vzpostaviti in vzdrževati več povezav s pristojnimi mejnimi organi držav članic za prenos podatkov API, zbranih na podlagi te uredbe, ter s tem povezani neučinkovitosti in varnostnim tveganjem, bi bilo treba določiti, da se na ravni Unije vzpostavi in upravlja en sam usmerjevalnik, ki služi kot povezovalna in razdelilna točka za te prenose. Zaradi operativne in stroškovne učinkovitosti bi se moral usmerjevalnik, kolikor je to tehnično izvedljivo in ob polnem spoštovanju pravil iz te uredbe in Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], opirati na tehnične komponente drugih ustreznih sistemov, vzpostavljenih na podlagi prava Unije. (18)Usmerjevalnik bi moral podatke API na avtomatiziran način prenesti na ustrezne pristojne mejne organe, ki bi jih bilo treba določiti na podlagi mejnega prehoda vstopa na ozemlje države članice, vključenega v zadevne podatke API. Za olajšanje postopka distribucije bi morala vsaka država članica navesti, kateri mejni organi so pristojni za prejemanje podatkov API, ki se prenesejo z usmerjevalnika. Za zagotovitev pravilnega delovanja te uredbe in zaradi preglednosti bi bilo treba navedene informacije objaviti. (19)Usmerjevalnik bi moral služiti le temu, da letalskim prevoznikom olajša prenos podatkov API na pristojne mejne organe v skladu s to uredbo in na enote za informacije o potnikih v skladu z Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], in ne bi smel biti odložišče podatkov API. Zaradi tega in da bi se čim bolj zmanjšalo tveganje nepooblaščenega dostopa ali druge zlorabe ter v skladu z načelom najmanjšega obsega podatkov bi morala vsaka hramba podatkov API na usmerjevalniku ostati omejena na to, kar je nujno potrebno za tehnične namene, povezane s prenosom, podatke API pa bi bilo treba nemudoma, trajno in na avtomatiziran način izbrisati z usmerjevalnika takoj, ko je prenos zaključen, ali če se podatki sploh ne prenesejo, kadar je to ustrezno v skladu z Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]. (20)Da se zagotovi pravilno delovanje prenosa podatkov API z usmerjevalnika, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da določi podrobna tehnična in postopkovna pravila za ta prenos. Navedena pravila bi morala zagotavljati, da je prenos varen, učinkovit in hiter ter da na potovanje potnikov in na letalske prevoznike ne vpliva bolj, kot je to potrebno. (21)Da bi lahko letalski prevozniki čim prej izkoristili prednosti uporabe usmerjevalnika, ki ga razvije agencija eu-LISA v skladu s to uredbo, in pridobili izkušnje z njegovo uporabo, bi morali imeti možnost, ne pa tudi obveznosti, da usmerjevalnik v vmesnem obdobju uporabljajo za prenos informacij, ki jih morajo prenesti na podlagi Direktive 2004/82/ES. To vmesno obdobje bi se moralo začeti takoj, ko usmerjevalnik začne delovati, in zaključiti, ko prenehajo veljati obveznosti iz navedene direktive. Za zagotovitev, da vsaka taka prostovoljna uporaba usmerjevalnika poteka odgovorno, bi bilo treba zahtevati predhodno pisno soglasje odgovornega organa, ki bo prejemal informacije, in sicer na prošnjo letalskega prevoznika in po tem, ko ta organ po potrebi opravi preverjanja in pridobi zagotovila. Da bi se izognili temu, da letalski prevozniki večkrat začnejo in prenehajo uporabljati usmerjevalnik, bi bilo treba od njih zahtevati, da po začetku prostovoljne uporabe usmerjevalnika uporabo nadaljujejo, razen če obstajajo objektivni razlogi za prenehanje njegove uporabe za prenos informacij na zadevni pristojni organ, na primer ker postane očitno, da se informacije ne prenašajo zakonito, varno, učinkovito in hitro. Zaradi zagotovitve ustrezne uporabe možnosti prostovoljne uporabe usmerjevalnika bi bilo treba določiti potrebna pravila o posvetovanjih in zagotavljanju informacij ob ustreznem upoštevanju pravic in interesov vseh strani, ki jih to zadeva. Kakršna koli taka prostovoljna uporaba usmerjevalnika pri uporabi Direktive 2004/82/ES, kot je določena v tej uredbi, se ne bi smela razumeti, kot da na kakršen koli način vpliva na obveznosti letalskih prevoznikov in držav članic na podlagi navedene uredbe. (22)Usmerjevalnik, ki ga je treba vzpostaviti in upravljati v skladu s to uredbo, naj bi poenostavil in zmanjšal število tehničnih povezav, potrebnih za prenos podatkov API, ter jih omejil na eno samo povezavo na letalskega prevoznika in na pristojni mejni organ. Zato ta uredba določa, da morajo tako pristojni mejni organi kot tudi letalski prevozniki vzpostaviti svojo povezavo z usmerjevalnikom in doseči potrebno integracijo z njim, da se zagotovi pravilno delovanje sistema za prenos podatkov API, vzpostavljenega s to uredbo. Za uveljavitev teh obveznosti in zagotovitev pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega s to uredbo, bi bilo treba obveznosti dopolniti s podrobnimi pravili. (23)Glede na zadevne interese Unije bi bilo treba stroške, ki jih bo imela agencija eu-LISA pri opravljanju svojih nalog na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj] v zvezi z usmerjevalnikom, kriti iz proračuna Unije. Ob upoštevanju nekaterih izjem bi moralo enako veljati za ustrezne stroške, ki jih bodo imele države članice v zvezi s svojimi povezavami in integracijo z usmerjevalnikom, kot se zahtevajo na podlagi te uredbe in v skladu z veljavno zakonodajo. Stroške, ki jih zajemajo te izjeme, bi morala kriti vsaka zadevna država članica sama.

(24)Ni mogoče izključiti, da zaradi izjemnih okoliščin in kljub sprejetju vseh razumnih ukrepov v skladu s to uredbo usmerjevalnik, sistemi ali infrastruktura, ki povezujejo pristojne mejne organe in letalske prevoznike, prenehajo pravilno delovati in da zato usmerjevalnika tehnično ne bo mogoče uporabljati za prenos podatkov API. Ker bi bil usmerjevalnik v tem primeru nedosegljiv in zato za letalske prevoznike na splošno ne bi bilo razumno mogoče zakonito, varno, učinkovito in hitro z drugimi sredstvi prenesti podatkov API, ki jih zadeva tehnična nezmožnost, bi morala obveznost letalskih prevoznikov, da prenesejo navedene podatke API na usmerjevalnik, prenehati veljati, dokler se težava ne odpravi. Da bi se omejili trajanje in negativne posledice tehnične nezmožnosti, bi se morale zadevne strani v takem primeru nemudoma medsebojno obvestiti in nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe za odpravo težave. Glede na to, da podatki API v zvezi z že prispelimi leti niso koristni za mejne kontrole, v takem primeru ni upravičeno zahtevati, da letalski prevozniki zbirajo in hranijo podatke API. Ta ureditev ne bi smela posegati v obveznosti vseh zadevnih strani na podlagi te uredbe, da zagotovijo pravilno delovanje usmerjevalnika ter svojih sistemov in infrastrukture, kot tudi ne v dejstvo, da se letalskim prevoznikom naložijo kazni, kadar navedenih obveznosti ne izpolnijo, tudi kadar se poskušajo sklicevati na to ureditev, če tako sklicevanje ni upravičeno. Da bi preprečili take zlorabe ter olajšali nadzor in po potrebi nalaganje kazni, bi morali letalski prevozniki, ki se sklicujejo na to ureditev zaradi nedelovanja svojega sistema in infrastrukture, o tem poročati pristojnemu nadzornemu organu. (25)Za zagotovitev skladnosti s temeljno pravico do varstva osebnih podatkov bi bilo treba v tej uredbi opredeliti upravljavca in obdelovalca ter določiti pravila o presojah. Za učinkovito spremljanje, zagotavljanje ustreznega varstva osebnih podatkov in čim večje zmanjšanje varnostnih tveganj bi bilo treba določiti tudi pravila o vodenju dnevnikov, varnosti obdelave in notranjem spremljanju. Kadar se zadevne določbe nanašajo na obdelavo osebnih podatkov, bi jih bilo treba razumeti kot dopolnitev splošno veljavnih aktov prava Unije o varstvu osebnih podatkov, zlasti Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta. Ta uredba ne bi smela vplivati na navedene akte, ki se uporabljajo tudi za obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe v skladu z njenimi določbami. (26)Zlasti je namen postopkov obdelave na podlagi te uredbe, ki zajemajo prenos podatkov API od letalskih prevoznikov prek usmerjevalnika na pristojne mejne organe držav članic, pomagati tem organom pri izpolnjevanju njihovih obveznosti upravljanja meja in nalog, povezanih z bojem proti nezakonitemu priseljevanju. Zato bi morali biti pristojni mejni organi, ki prejemajo podatke API, upravljavci za prenos podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke, prek usmerjevalnika in za hrambo teh podatkov na usmerjevalniku, če je taka hramba potrebna za tehnične namene, ter za kakršno koli poznejšo obdelavo teh podatkov, pri kateri se navedeni podatki uporabijo za izboljšanje in olajšanje kontrol na zunanjih mejah. Letalski prevozniki pa bi morali biti ločeni upravljavci v zvezi z obdelavo podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke in ki jih morajo letalski prevozniki obdelovati na podlagi te uredbe. Zato bi morali biti tako letalski prevozniki kot tudi pristojni mejni organi ločeni upravljavci podatkov, kar zadeva njihovo vsakokratno obdelavo podatkov API na podlagi te uredbe. (27)Za zagotovitev, da letalski prevozniki učinkovito uporabljajo pravila te uredbe, bi bilo treba določiti imenovanje in pooblastitev nacionalnih organov, ki bodo nadzirali uporabo teh pravil. Pravila iz te uredbe o takem nadzoru, tudi v zvezi z naložitvijo kazni, če je to potrebno, ne bi smela vplivati na naloge in pooblastila nadzornih organov, ustanovljenih v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, tudi kar zadeva obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe. (28)Države članice bi morale določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni, vključno z denarnimi, za tiste letalske prevoznike, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v zvezi z zbiranjem in prenosom podatkov API na podlagi te uredbe. (29)Ker ta uredba določa nova pravila o zbiranju in prenosu podatkov API s strani pristojnih mejnih organov za izboljšanje in olajšanje uspešnosti in učinkovitosti kontrol na zunanjih mejah, bi bilo treba Direktivo 2004/82/ES razveljaviti. (30)Ker bi morala usmerjevalnik zasnovati, razviti, gostiti in tehnično upravljati agencija eu-LISA, ustanovljena z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta, je treba navedeno uredbo spremeniti, da se ta naloga doda k nalogam agencije eu-LISA. Za hrambo poročil in statističnih podatkov o usmerjevalniku v centralnem registru za poročanje in statistične podatke je treba spremeniti Uredbo (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta. (31)Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s členi 5, 6, 11, 20 oziroma 21 za sprejetje ukrepov v zvezi s tehničnimi zahtevami in operativnimi pravili za avtomatizirana sredstva za zbiranje strojno berljivih podatkov API, v zvezi s skupnimi protokoli in oblikami zapisa, ki se bodo uporabljali za prenos podatkov API s strani letalskih prevoznikov, v zvezi s tehničnimi in postopkovnimi pravili za prenos podatkov API z usmerjevalnika na pristojne mejne organe in enote za informacije o potnikih ter v zvezi s povezavami in integracijo enot za informacije o potnikih in letalskih prevoznikov z usmerjevalnikom. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (32)Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, kar zadeva začetek delovanja usmerjevalnika. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (33)Vsem zainteresiranim stranem, zlasti letalskim prevoznikom in pristojnim mejnim organom, bi bilo treba dati na voljo dovolj časa, da se pripravijo na izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi te uredbe, pri čemer je treba upoštevati, da se lahko nekatere priprave, kot so tiste v zvezi z obveznostmi glede povezave in integracije z usmerjevalnikom, zaključijo šele, ko bosta fazi zasnove in razvoja usmerjevalnika zaključeni in bo usmerjevalnik začel delovati. Zato bi se morala ta uredba začeti uporabljati šele na ustrezen datum po začetku delovanja usmerjevalnika, kot ga določi Komisija v skladu s to uredbo. (34)Vendar pa bi bilo treba fazo zasnove in razvoja usmerjevalnika začeti in zaključiti čim prej, da bi usmerjevalnik lahko začel čim prej delovati, kar zahteva tudi sprejetje ustreznih izvedbenih in delegiranih aktov, določenih v tej uredbi. Prav tako bi bilo treba brez odlašanja zagotoviti pojasnilo, kot je določeno v tej uredbi, glede uporabe specifikacij v zvezi z uporabo avtomatiziranih sredstev pri uporabi Direktive 2004/82/ES. Zato bi se morali členi o navedenih zadevah začeti uporabljati na dan začetka veljavnosti te uredbe. Da bi se čim prej omogočila prostovoljna uporaba usmerjevalnika, bi se morali člen o taki uporabi in nekateri drugi členi, potrebni za zagotovitev odgovorne uporabe usmerjevalnika, začeti uporabljati čim prej, in sicer od začetka delovanja usmerjevalnika. (35)Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost držav članic, da v svojem nacionalnem pravu določijo sistem zbiranja podatkov API od ponudnikov prevoza, ki niso navedeni v tej uredbi, če je tako nacionalno pravo v skladu s pravom Unije. (36)Ker so cilji te uredbe, in sicer izboljšanje in olajšanje uspešnosti in učinkovitosti kontrol na zunanjih mejah ter boj proti nezakonitemu priseljevanju, povezani z zadevami, ki so same po sebi čezmejne narave, jih države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (37)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. (38)Irska sodeluje pri tej uredbi v skladu s členom 5(1) Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES. (39) Sodelovanje Irske pri tej uredbi v skladu s členom 6(2) Sklepa 2002/192/ES se nanaša na odgovornosti Unije za sprejemanje ukrepov za razvoj določb schengenskega pravnega reda proti nezakonitemu priseljevanju, pri katerih Irska sodeluje. (40)Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1, točka A, Sklepa Sveta 1999/437/ES. (41)Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1, točka A, Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES. (42)Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz člena 1, točka A, Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU. (43)Ta uredba za Ciper, Bolgarijo in Romunijo ter Hrvaško predstavlja akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu ali je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu iz leta 2003, člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2005 oziroma člena 4(1) Akta o pristopu iz leta 2011.

(44)V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal [XX] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja Zaradi izboljšanja in spodbujanja uspešnosti in učinkovitosti mejnih kontrol na zunanjih mejah in boja proti nezakonitemu priseljevanju ta uredba določa pravila o: (a)zbiranju predhodnih informacij o potnikih (v nadaljnjem besedilu: podatki API) s strani letalskih prevoznikov za lete v Unijo; (b)prenosu podatkov API s strani letalskih prevoznikov na usmerjevalnik; (c)prenosu podatkov API z usmerjevalnika na pristojne mejne organe. Člen 2 Področje uporabe Ta uredba se uporablja za letalske prevoznike, ki opravljajo redne ali posebne lete v Unijo. Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„letalski prevoznik“ pomeni podjetje za zračni prevoz, kot je opredeljeno v členu 3, točka 1, Direktive (EU) 2016/681; (b)„mejna kontrola“ pomeni kontrolo, kot je opredeljena v členu 2, točka 11, Uredbe (EU) 2016/399; (c)„leti v Unijo“ pomenijo lete z odhodom na ozemlju tretje države ali države članice, ki ne sodeluje pri tej uredbi, in načrtovanim prihodom na ozemlju države članice, ki sodeluje pri tej uredbi;

(d)„mejni prehod“ pomeni mejni prehod, kot je opredeljen v členu 2, točka 8, Uredbe (EU) 2016/399; (e)„redni let“ pomeni let, ki poteka po določenem redu letenja in za katerega lahko splošna javnost kupi vozovnice; (f)„posebni let“ pomeni let, ki ne poteka po določenem redu letenja in ni nujno del redne letalske linije; (g)„pristojni mejni organ“ pomeni organ, ki ga država članica zadolži za izvajanje mejne kontrole ter ki ga ta država članica imenuje in o tem uradno obvesti agencijo eu-LISA in Komisijo v skladu s členom 11(2); (h)„potnik“ pomeni vsako osebo, razen članov posadke, ki se prevaža ali se bo prevažala na zrakoplovu s soglasjem letalskega prevoznika, pri čemer se takšno soglasje izrazi z registracijo te osebe na seznamu potnikov; (i)„posadka“ pomeni osebe na zrakoplovu med letom, ki niso potniki in ki delajo na zrakoplovu ali ga upravljajo, vključno z letalsko posadko in kabinskim osebjem; (j)„potujoči“ pomeni potnika ali člana posadke; (k)„predhodne informacije o potnikih“ ali „podatki API“ pomenijo podatke o potujočih in informacije o letu iz člena 4(2) oziroma (3); (l)„enota za informacije o potnikih“ pomeni pristojni organ iz člena 3, točka (i), Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]; (m)„usmerjevalnik“ pomeni usmerjevalnik iz člena 9; (n)„osebni podatki“ pomenijo informacije, kot so opredeljene v členu 4, točka 1, Uredbe (EU) 2016/679. POGLAVJE 2 ZBIRANJE IN PRENOS PODATKOV API Člen 4 Podatki API, ki jih zbirajo letalski prevozniki 1.Letalski prevozniki zbirajo podatke API, in sicer podatke o potujočih in informacije o letu iz odstavka 2 oziroma 3 tega člena, za lete iz člena 2, da bi te podatke API prenesli na usmerjevalnik v skladu s členom 6. 2.Podatke API tvorijo naslednji podatki o potujočem za vsakega potujočega na letu: (a)priimek; ime ali imena; (b)datum rojstva, spol in državljanstvo; (c)vrsta in številka potovalnega dokumenta ter tričrkovna oznaka države izdajateljice potovalnega dokumenta;

(d)datum izteka veljavnosti potovalnega dokumenta; (e)ali je potujoči potnik ali član posadke (status potujočega); (f)identifikacijska številka, ki jo letalski prevoznik uporablja za iskanje potnika v svojem informacijskem sistemu (koda lokatorja evidence PNR); (g)informacije o sedežu, kot je številka sedeža v zrakoplovu, ki je bila dodeljena potniku, če letalski prevoznik zbira take informacije; (h)informacije o prtljagi, kot je število kosov prijavljene prtljage, če letalski prevoznik zbira take informacije. 3.Podatke API tvorijo tudi naslednji podatki o letu za vsakega potujočega na letu: (a)identifikacijska številka leta, ali če taka številka ne obstaja, drugo jasno in primerno sredstvo za identifikacijo leta; (b)če je ustrezno, mejni prehod vstopa na ozemlje države članice, (c)koda letališča vstopa na ozemlje države članice, (d)začetno mesto vkrcanja; (e)lokalni datum in predvideni čas odhoda; (f)lokalni datum in predvideni čas prihoda. Člen 5 Načini zbiranja podatkov API 1.Letalski prevozniki pri zbiranju podatkov API na podlagi člena 4 poskrbijo, da so podatki API, ki jih prenesejo v skladu s členom 6, točni, popolni in posodobljeni. 2.Letalski prevozniki zbirajo podatke API iz člena 4(2), točke (a) do (d), z uporabo avtomatiziranih sredstev za pridobitev strojno berljivih podatkov iz potovalnega dokumenta zadevnega potujočega. To storijo v skladu s podrobnimi tehničnimi zahtevami in operativnimi pravili iz odstavka 4, če so bila taka pravila sprejeta in se uporabljajo. Če pa taka uporaba avtomatiziranih sredstev ni mogoča, ker potovalni dokument ne vsebuje strojno berljivih podatkov, letalski prevozniki ustrezne podatke zberejo ročno na način, ki zagotavlja skladnost z odstavkom 1. 3.Vsa avtomatizirana sredstva, ki jih letalski prevozniki uporabijo za zbiranje podatkov API na podlagi te uredbe, so zanesljiva, varna in posodobljena. 4.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnih tehničnih zahtev in operativnih pravil za zbiranje podatkov API iz člena 4(2), točke (a) do (d), z uporabo avtomatiziranih sredstev v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena. 5.Letalski prevozniki, ki za zbiranje informacij iz člena 3(1) Direktive 2004/82/ES uporabljajo avtomatizirana sredstva, lahko to storijo, če pri tem uporabljajo tehnične zahteve glede take uporabe iz odstavka 4 v skladu z navedeno direktivo.

Člen 6 Obveznosti letalskih prevoznikov glede prenosa podatkov API 1.Letalski prevozniki prenesejo podatke API na usmerjevalnik z elektronskimi sredstvi. To storijo v skladu s podrobnimi pravili iz odstavka 3, če so bila taka pravila sprejeta in se uporabljajo. 2.Letalski prevozniki prenesejo podatke API tako ob prijavi na let kot nemudoma po zaprtju leta, to je takrat, ko so potniki že vkrcani na zrakoplov v pripravi na odhod in se ne morejo več vkrcati ali izkrcati. 3.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za dopolnitev te uredbe z določitvijo potrebnih podrobnih pravil o skupnih protokolih in podprtih oblikah zapisa podatkov, ki se uporabljajo za prenos podatkov API na usmerjevalnik iz odstavka 1. 4.Kadar letalski prevoznik po prenosu podatkov API na usmerjevalnik ugotovi, da so podatki netočni ali nepopolni, da niso posodobljeni, da so bili obdelani nezakonito ali da preneseni podatki ne predstavljajo podatkov API, o tem nemudoma obvesti Agencijo Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA). Agencija eu-LISA po prejemu takih informacij nemudoma obvesti pristojni mejni organ, ki je prejel podatke API, prenesene prek usmerjevalnika. Člen 7 Obdelava prejetih podatkov API Pristojni mejni organi obdelujejo podatke API, ki so jim bili posredovani v skladu s to uredbo, izključno za namene iz člena 1. Člen 8 Hramba in izbris podatkov API 1.Letalski prevozniki hranijo podatke API v zvezi s posameznimi potniki, ki so jih zbrali v skladu s členom 4, 48 ur od odhoda leta. Ko se ta rok izteče, podatke API nemudoma in trajno izbrišejo. 2.Pristojni mejni organi hranijo podatke API v zvezi s posameznimi potniki, ki so jih prejeli prek usmerjevalnika v skladu s členom 11, 48 ur od odhoda leta. Ko se ta rok izteče, podatke API nemudoma in trajno izbrišejo. 3.Kadar letalski prevoznik ali pristojni mejni organ ugotovi, da so podatki, ki jih je zbral, prenesel ali prejel na podlagi te uredbe, netočni ali nepopolni, da niso posodobljeni, da so bili obdelani nezakonito ali da ne predstavljajo podatkov API, zadevne podatke API nemudoma popravi, dopolni, posodobi ali trajno izbriše. To ne posega v možnost letalskih prevoznikov, da hranijo in uporabljajo podatke, kadar je to potrebno za normalno poslovanje v skladu z veljavno zakonodajo. POGLAVJE 3 DOLOČBE GLEDE USMERJEVALNIKA Člen 9 Usmerjevalnik 1.Agencija eu-LISA v skladu s členoma 22 in 23 zasnuje, razvije, gosti in tehnično upravlja usmerjevalnik za olajševanje prenosa podatkov API s strani letalskih prevoznikov na pristojne mejne organe in enote za informacije o potnikih v skladu s to uredbo oziroma Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj].

2.Usmerjevalnik tvorita: (a)centralna infrastruktura, vključno s sklopom tehničnih komponent, ki omogočajo prenos podatkov API; (b)varen komunikacijski kanal med centralno infrastrukturo ter pristojnimi mejnimi organi in enotami za informacije o potnikih ter varen komunikacijski kanal med centralno infrastrukturo in letalskimi prevozniki za prenos podatkov API in za vse s tem povezane komunikacije. 3.Brez poseganja v člen 10 te uredbe za usmerjevalnik, kolikor je to tehnično izvedljivo, souporabijo in ponovno uporabijo tehnične komponente, vključno s komponentami strojne in programske opreme, spletne storitve iz člena 13 Uredbe (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta, portala za prevoznike iz člena 6(2), točka (k), Uredbe (EU) 2018/1240 in portala za prevoznike iz člena 2a, točka (h), Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta. Člen 10 Izključna uporaba usmerjevalnika Usmerjevalnik uporabljajo le letalski prevozniki za prenos podatkov API ter pristojni mejni organi in enote za informacije o potnikih za prejemanje podatkov API v skladu s to uredbo oziroma Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]. Člen 11 Prenos podatkov API z usmerjevalnika na pristojne mejne organe 1.Usmerjevalnik nemudoma in samodejno prenese podatke API, ki so bili nanj preneseni v skladu s členom 6, na pristojne mejne organe države članice iz člena 4(3), točka (c). To stori v skladu s podrobnimi pravili iz odstavka 4 tega člena, če so bila taka pravila sprejeta in se uporabljajo. Agencija eu-LISA za namene takega prenosa pripravi in posodablja korelacijsko tabelo med različnimi izvornimi in namembnimi letališči ter državami, ki jim ta letališča pripadajo. 2.Država članica imenuje pristojne mejne organe, pooblaščene za prejemanje podatkov API, ki so nanje preneseni z usmerjevalnika v skladu s to uredbo. Države članice do datuma začetka uporabe te uredbe iz člena 39, drugi pododstavek, uradno obvestijo agencijo eu-LISA in Komisijo o imenu in kontaktnih podatkih pristojnih mejnih organov ter po potrebi posodobijo sporočene informacije. Komisija na podlagi takih uradnih obvestil in posodobitev pripravi in javno objavi seznam priglašenih pristojnih mejnih organov, vključno z njihovimi kontaktnimi podatki. 3.Države članice zagotovijo, da ima dostop do podatkov API, ki se na pristojne mejne organe prenesejo prek usmerjevalnika, le ustrezno pooblaščeno osebje teh organov. V ta namen določijo potrebna pravila. Ta pravila vključujejo pravila o pripravi in rednem posodabljanju seznama tega osebja in njihovih profilov. 4.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za dopolnitev te uredbe z določitvijo potrebnih podrobnih tehničnih in postopkovnih pravil za prenos podatkov API z usmerjevalnika iz odstavka 1. Člen 12 Izbris podatkov API z usmerjevalnika Podatki API, preneseni na usmerjevalnik v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], se hranijo na usmerjevalniku le, kolikor je to potrebno za dokončanje prenosa na ustrezne pristojne mejne organe oziroma enote za informacije o potnikih v skladu z navedenima uredbama, in se nemudoma, trajno in avtomatizirano izbrišejo z usmerjevalnika v obeh naslednjih primerih: (a)če je bil prenos podatkov API na ustrezne pristojne mejne organe oziroma enote za informacije o potnikih zaključen; (b)glede na Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], če se podatki API nanašajo na lete znotraj EU, ki niso navedeni na seznamih iz člena 5(2) navedene uredbe.

Člen 13 Vodenje dnevnikov 1.Agencija eu-LISA vodi dnevnike o vseh postopkih obdelave, ki so povezani s prenosom podatkov API prek usmerjevalnika na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]. Ti dnevniki vključujejo naslednje: (a)letalskega prevoznika, ki je prenesel podatke API na usmerjevalnik; (b)pristojne mejne organe in enote za informacije o potnikih, ki so jim bili prek usmerjevalnika posredovani podatki API; (c)datum in čas prenosov iz točk (a) in (b) ter kraj prenosa; (d)kakršen koli dostop osebja agencije eu-LISA, ki je potreben za vzdrževanje usmerjevalnika v skladu s členom 23(3); (e)kakršne koli druge informacije v zvezi s temi postopki obdelave, ki so potrebne za spremljanje varnosti in celovitosti podatkov API ter zakonitosti teh postopkov obdelave. Ti dnevniki ne vključujejo nobenih osebnih podatkov, razen informacij, potrebnih za identifikacijo zadevnega člana osebja agencije eu-LISA iz točke (d) prvega pododstavka. 2.Letalski prevozniki ustvarijo dnevnike o vseh postopkih obdelave na podlagi te uredbe, ki jih izvajajo z uporabo avtomatiziranih sredstev iz člena 5(2). V teh dnevnikih se beležijo datum, čas in kraj prenosa podatkov API. 3.Dnevniki iz odstavkov 1 in 2 se uporabljajo samo za zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov API ter zakonitosti obdelave, zlasti kar zadeva skladnost z zahtevami iz te uredbe in Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], vključno s postopki v zvezi s kaznimi za kršitve navedenih zahtev v skladu s členoma 29 in 30 te uredbe. 4.Agencija eu-LISA in letalski prevozniki sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito dnevnikov, ki so jih ustvarili v skladu z odstavkoma 1 oziroma 2, pred nepooblaščenim dostopom in drugimi varnostnimi tveganji. 5.Agencija eu-LISA in letalski prevozniki hranijo dnevnike, ki so jih ustvarili v skladu z odstavkoma 1 oziroma 2, eno leto od trenutka, ko so bili ti dnevniki ustvarjeni. Ko se ta rok izteče, navedene dnevnike nemudoma in trajno izbrišejo. Če pa so ti dnevniki potrebni za postopke za spremljanje ali zagotavljanje varnosti in celovitosti podatkov API ali zakonitosti postopkov obdelave iz odstavka 2 in če so se prvonavedeni postopki že začeli ob izteku roka iz prvega pododstavka, lahko agencija eu-LISA in letalski prevozniki te dnevnike hranijo tako dolgo, kot je potrebno za te postopke. V tem primeru te dnevnike izbrišejo takoj, ko niso več potrebni za navedene postopke. Člen 14 Ukrepi v primeru tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika 1.Kadar prenos podatkov API prek usmerjevalnika tehnično ni mogoč zaradi napake na usmerjevalniku, agencija eu-LISA o težavi nemudoma na avtomatiziran način uradno obvesti letalske prevoznike in pristojne mejne organe. V tem primeru agencija eu-LISA nemudoma sprejme ukrepe za odpravo tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika, po uspešni odpravi težave pa o tem nemudoma uradno obvesti navedene strani. V obdobju med navedenima uradnima obvestiloma se člen 6(1) ne uporablja, v kolikor tehnična nezmožnost preprečuje prenos podatkov API na usmerjevalnik. V tem primeru se v navedenem obdobju člen 4(1) in člen 8(1) prav tako ne uporabljata za zadevne podatke API. 2.Kadar prenos podatkov API prek usmerjevalnika tehnično ni mogoč zaradi napake na sistemih ali infrastrukturi države članice, navedenih v členu 20, pristojni mejni organi zadevne države članice o težavi nemudoma na avtomatiziran način uradno obvestijo letalske prevoznike, pristojne organe drugih držav članic, agencijo eu-LISA in Komisijo. V tem primeru zadevna država članica nemudoma sprejme ukrepe za odpravo tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika, po uspešni odpravi težave pa o tem nemudoma uradno obvesti navedene strani. V obdobju med navedenima uradnima obvestiloma se člen 6(1) ne uporablja, v kolikor tehnična nezmožnost preprečuje prenos podatkov API na usmerjevalnik. V tem primeru se v navedenem obdobju člen 4(1) in člen 8(1) prav tako ne uporabljata za zadevne podatke API.

3.Kadar prenos podatkov API prek usmerjevalnika tehnično ni mogoč zaradi napake na sistemih ali infrastrukturi letalskega prevoznika, navedenih v členu 21, letalski prevoznik o težavi nemudoma na avtomatiziran način uradno obvesti pristojne mejne organe, agencijo eu-LISA in Komisijo. V tem primeru letalski prevoznik nemudoma sprejme ukrepe za odpravo tehnične nezmožnosti uporabe usmerjevalnika, po uspešni odpravi težave pa o tem nemudoma uradno obvesti navedene strani. V obdobju med navedenima uradnima obvestiloma se člen 6(1) ne uporablja, v kolikor tehnična nezmožnost preprečuje prenos podatkov API na usmerjevalnik. V tem primeru se v navedenem obdobju člen 4(1) in člen 8(1) prav tako ne uporabljata za zadevne podatke API. Če je tehnična nezmožnost uspešno odpravljena, zadevni letalski prevoznik pristojnemu nacionalnemu nadzornemu organu iz člena 29 brez odlašanja predloži poročilo, ki vsebuje vse potrebne podrobnosti o tehnični nezmožnosti, vključno z razlogi zanjo, njenim obsegom in posledicami ter ukrepi, sprejetimi za njeno odpravo. POGLAVJE 4 POSEBNE DOLOČBE O VARSTVU OSEBNIH PODATKOV Člen 15 Upravljavci osebnih podatkov Pristojni mejni organi so upravljavci v smislu člena 4, točka 7, Uredbe (EU) 2016/679 v zvezi z obdelavo podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke, prenesene prek usmerjevalnika, vključno s prenosom in hrambo teh podatkov na usmerjevalniku iz tehničnih razlogov, ter v zvezi z njihovo obdelavo podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke iz člena 7 te uredbe. Letalski prevozniki so upravljavci v smislu člena 4, točka 7, Uredbe (EU) 2016/679 za obdelavo podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke, v zvezi z njihovim zbiranjem navedenih podatkov in njihovim prenosom teh podatkov na usmerjevalnik na podlagi te uredbe. Člen 16 Obdelovalec osebnih podatkov Agencija eu-LISA je obdelovalec v smislu člena 3, točka 12, Uredbe (EU) 2018/1725 za obdelavo podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke, prenesene prek usmerjevalnika v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]. Člen 17 Varnost 1.Agencija eu-LISA zagotovi varnost podatkov API, zlasti tistih, ki predstavljajo osebne podatke, ki jih obdeluje na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]. Pristojni mejni organi in letalski prevozniki zagotovijo varnost podatkov API, ki jih obdelujejo na podlagi te uredbe, zlasti tistih, ki predstavljajo osebne podatke. Agencija eu-LISA, pristojni mejni organi in letalski prevozniki v skladu s svojimi nalogami in ob spoštovanju prava Unije z medsebojnim sodelovanjem zagotovijo varnost takih podatkov. 2.Agencija eu-LISA zlasti sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti usmerjevalnika in podatkov API, zlasti tistih, ki predstavljajo osebne podatke, ki se prenesejo prek usmerjevalnika, vključno s pripravo, izvajanjem in rednim posodabljanjem varnostnega načrta, načrta neprekinjenega poslovanja in sanacijskega načrta po nesreči, za: (a)fizično zaščito usmerjevalnika, med drugim s pripravo kontingenčnih načrtov za zaščito ključnih komponent usmerjevalnika; (b)preprečitev, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja, kakršne koli nepooblaščene obdelave podatkov API, vključno z nepooblaščenim dostopom do njih in njihovim kopiranjem, spreminjanjem ali brisanjem, tako med prenosom podatkov API na usmerjevalnik in z njega kot med hrambo podatkov API na usmerjevalniku, če je to potrebno za dokončanje prenosa; (c)zagotovitev možnosti preverjanja in ugotovitve, katerim pristojnim mejnim organom ali enotam za informacije o potnikih se podatki API prenesejo prek usmerjevalnika; (d)ustrezno poročanje upravnemu odboru o morebitnih napakah v delovanju usmerjevalnika;

(e)spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov, ki se zahtevajo na podlagi tega člena in Uredbe (EU) 2018/1725, ter za oceno in po potrebi za posodobitev varnostnih ukrepov glede na tehnološki ali operativni razvoj. Ukrepi iz prvega pododstavka tega odstavka ne vplivajo na člen 33 Uredbe (EU) 2018/1725 in člen 32 Uredbe (EU) 2016/679. Člen 18 Notranje spremljanje Letalski prevozniki in pristojni organi spremljajo izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi te uredbe, zlasti kar zadeva njihovo obdelavo podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke, tudi s pogostim preverjanjem dnevnikov iz člena 13. Člen 19 Presoje varstva osebnih podatkov 1.Pristojni nacionalni organi za varstvo podatkov iz člena 51 Uredbe (EU) 2016/679 zagotovijo, da se v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za presojo vsaj enkrat na štiri leta izvede presoja postopkov obdelave podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke, ki jih izvajajo pristojni mejni organi za namene te uredbe. 2.Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za presojo vsaj enkrat na leto izvede presoja postopkov obdelave podatkov API, ki predstavljajo osebne podatke, ki jih izvaja agencija eu-LISA za namene te uredbe in Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]. Poročilo o presoji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, državam članicam in agenciji eu-LISA. Agencija eu-LISA ima možnost, da pred sprejetjem poročila poda pripombe. 3.Agencija eu-LISA v zvezi s postopki obdelave iz odstavka 2 Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na njegovo zahtevo zagotovi informacije, ki jih ta zahteva, mu omogoči dostop do vseh dokumentov, ki jih zahteva, in do dnevnikov iz člena 13(1) ter mu kadar koli dovoli vstop v vse prostore agencije eu-LISA. POGLAVJE 5 POVEZAVE IN DODATNE DOLOČBE V ZVEZI Z USMERJEVALNIKOM Člen 20 Povezave pristojnih mejnih organov z usmerjevalnikom 1.Države članice zagotovijo, da so njihovi pristojni mejni organi povezani z usmerjevalnikom. Zagotovijo, da so sistemi in infrastruktura pristojnih mejnih organov za sprejemanje podatkov API, ki se prenašajo na podlagi te uredbe, povezani z usmerjevalnikom. Države članice zagotovijo, da povezava in integracija z usmerjevalnikom njihovim pristojnim mejnim organom omogočata prejemanje in nadaljnjo obdelavo podatkov API ter zakonito, varno, učinkovito in hitro izmenjavo s tem povezanih sporočil. 2.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za dopolnitev te uredbe z določitvijo potrebnih podrobnih pravil o povezavi in integraciji z usmerjevalnikom iz odstavka 1. Člen 21 Povezave letalskih prevoznikov z usmerjevalnikom

1.Letalski prevozniki zagotovijo, da so povezani z usmerjevalnikom. Zagotovijo, da so njihovi sistemi in infrastruktura za prenos podatkov API na usmerjevalnik na podlagi te uredbe integrirani z usmerjevalnikom. Letalski prevozniki zagotovijo, da jim povezava in integracija z zadevnim usmerjevalnikom omogočata prenos podatkov API ter zakonito, varno, učinkovito in hitro izmenjavo s tem povezanih sporočil. 2.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za dopolnitev te uredbe z določitvijo potrebnih podrobnih pravil o povezavi in integraciji z usmerjevalnikom iz odstavka 1. Člen 22 Naloge agencije eu-LISA v zvezi z zasnovo in razvojem usmerjevalnika 1.Agencija eu-LISA je odgovorna za zasnovo fizične arhitekture usmerjevalnika, vključno z opredelitvijo tehničnih specifikacij. 2.Agencija eu-LISA je odgovorna za razvoj usmerjevalnika, vključno z vsemi tehničnimi prilagoditvami, potrebnimi za njegovo delovanje. Razvoj usmerjevalnika zajema pripravo in izvajanje tehničnih specifikacij, preskušanje ter splošno vodenje in usklajevanje projektov v fazi razvoja. 3.Agencija eu-LISA zagotovi, da je usmerjevalnik zasnovan in razvit tako, da zagotavlja funkcije, določene v tej uredbi in Uredbi (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], ter da začne delovati čim prej po tem, ko Komisija sprejme delegirane akte iz člena 5(4), člena 6(3), člena 11(4), člena 20(2) in člena 21(2). 4.Če agencija eu-LISA meni, da je razvojna faza zaključena, brez nepotrebnega odlašanja izvede celovit preskus usmerjevalnika v sodelovanju s pristojnimi mejnimi organi, enotami za informacije o potnikih, drugimi ustreznimi organi držav članic in letalskimi prevozniki ter o rezultatu tega preskusa obvesti Komisijo. Člen 23 Naloge agencije eu-LISA v zvezi z gostovanjem in tehničnim upravljanjem usmerjevalnika 1.EU-LISA gosti usmerjevalnik na svojih tehničnih lokacijah. 2.Agencija eu-LISA je odgovorna za tehnično upravljanje usmerjevalnika, vključno z njegovim vzdrževanjem in tehničnim razvojem, tako da se zagotovi varen, učinkovit in hiter prenos podatkov API prek usmerjevalnika v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]. Tehnično upravljanje usmerjevalnika zajema neprekinjeno izvajanje vseh nalog in implementacijo vseh tehničnih rešitev, potrebnih za pravilno delovanje usmerjevalnika v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], 24 ur na dan in sedem dni v tednu. Vključuje vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev, da usmerjevalnik deluje na zadovoljivi ravni tehnične kakovosti, zlasti kar zadeva razpoložljivost, točnost in zanesljivost prenosa podatkov API, v skladu s tehničnimi specifikacijami, in kolikor je mogoče, v skladu z operativnimi potrebami pristojnih mejnih organov, enot za informacije o potnikih in letalskih prevoznikov. 3.Agencija eu-LISA nima dostopa do nobenih podatkov API, ki se prenesejo prek usmerjevalnika. Vendar ta prepoved agenciji eu-LISA ne preprečuje takega dostopa, v kolikor je to nujno potrebno za vzdrževanje usmerjevalnika. 4.Brez poseganja v odstavek 3 tega člena in člen 17 Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 agencija eu-LISA za svoje osebje, ki dela s podatki API, prenesenimi prek usmerjevalnika, uporablja ustrezna pravila glede poklicne skrivnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti. Ta obveznost velja tudi po tem, ko zadevne osebe zapustijo delovno mesto ali prekinejo delovno razmerje, ali po prenehanju njihovih dejavnosti. Člen 24 Podporne naloge agencije eu-LISA v zvezi z usmerjevalnikom 1.Agencija eu-LISA pristojnim mejnim organom, enotam za informacije o potnikih ter drugim ustreznim organom držav članic in letalskim prevoznikom na njihovo zahtevo zagotovi usposabljanje o tehnični uporabi usmerjevalnika.

2.Agencija eu-LISA zagotavlja podporo pristojnim mejnim organom in enotam za informacije o potnikih pri prejemanju podatkov API prek usmerjevalnika na podlagi te uredbe oziroma uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], zlasti v zvezi z uporabo členov 11 in 20 te uredbe ter členov 5 in 10 Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj]. Člen 25 Stroški agencije eu-LISA in držav članic 1.Stroški, ki jih ima agencija eu-LISA v zvezi z zasnovo, razvojem, gostovanjem in tehničnim upravljanjem usmerjevalnika na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], se krijejo iz splošnega proračuna Unije. 2.Stroški, ki jih imajo države članice v zvezi s svojimi povezavami in integracijo z usmerjevalnikom iz člena 20, se krijejo iz splošnega proračuna Unije. Vendar se izključijo naslednji stroški, ki jih krijejo države članice: (a)stroški za organ za vodenje projektov, vključno s sestanki, službenimi potovanji in pisarniškimi prostori; (b)stroški gostovanja nacionalnih sistemov informacijske tehnologije, vključno s prostorom, implementacijo, električno energijo in hlajenjem; (c)stroški delovanja nacionalnih sistemov informacijske tehnologije, vključno z operaterji in pogodbami za izvajanje podpornih storitev; (d)stroški zasnove, razvoja, implementacije, delovanja in vzdrževanja nacionalnih komunikacijskih omrežij. 3.Države članice krijejo tudi stroške, ki izhajajo iz upravljanja, uporabe in vzdrževanja njihovih povezav in integracije z usmerjevalnikom. Člen 26 Odgovornost glede usmerjevalnika Če neizpolnjevanje obveznosti na podlagi te uredbe s strani države članice ali letalskega prevoznika povzroči škodo na usmerjevalniku, je država članica ali letalski prevoznik za takšno škodo odgovorna oziroma odgovoren, razen če in v kolikor agencija eu-LISA ni sprejela razumnih ukrepov za preprečitev nastanka škode ali za zmanjšanje njenega učinka. Člen 27 Začetek delovanja usmerjevalnika Komisija brez nepotrebnega odlašanja z izvedbenim aktom določi datum začetka delovanja usmerjevalnika, potem ko jo agencija eu-LISA obvesti o uspešnem zaključku celovitega preskusa usmerjevalnika iz člena 22(4). Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 36(2). Datum iz prvega pododstavka, ki ga določi Komisija, ni več kot 30 dni od datuma sprejetja izvedbenega akta. Člen 28 Prostovoljna uporaba usmerjevalnika pri uporabi Direktive 2004/81/ES

1.Letalski prevozniki imajo pravico uporabiti usmerjevalnik za prenos informacij iz člena 3(1) Direktive 2004/82/ES na enega ali več odgovornih organov iz navedene direktive v skladu z navedeno direktivo pod pogojem, da se zadevni odgovorni organ strinja s tako uporabo, in sicer od ustreznega datuma, ki ga določi navedeni organ. Ta organ se s tem strinja šele potem, ko ugotovi, da se lahko informacije, zlasti kar zadeva njegovo povezavo z usmerjevalnikom in povezavo zadevnega letalskega prevoznika, posredujejo na zakonit, varen, učinkovit in hiter način. 2.Kadar letalski prevoznik začne uporabljati usmerjevalnik v skladu z odstavkom 1, še naprej uporablja usmerjevalnik za pošiljanje takih informacij zadevnemu odgovornemu organu do datuma začetka uporabe te uredbe iz člena 39, drugi pododstavek. Vendar se navedena uporaba preneha z ustreznim datumom, ki ga določi navedeni organ, če ta organ meni, da obstajajo objektivni razlogi, ki zahtevajo prenehanje, in o tem ustrezno obvesti letalskega prevoznika. 3.Zadevni odgovorni organ: (a)se posvetuje z agencijo eu-LISA, preden se strinja s prostovoljno uporabo usmerjevalnika v skladu z odstavkom 1; (b)zadevnemu letalskemu prevozniku, razen v ustrezno utemeljenih nujnih primerih, omogoči, da predloži pripombe o njegovi nameri, da v skladu z odstavkom 2 preneha s tako uporabo, in se po potrebi o tem posvetuje tudi z agencijo eu-LISA; (c)agencijo eu-LISA in Komisijo nemudoma obvesti o vsaki taki uporabi, s katero se je strinjal, in o vsakem prenehanju take uporabe, pri čemer predloži vse potrebne informacije, vključno z datumom začetka uporabe, datumom njenega prenehanja in razlogi za prenehanje, kot je ustrezno. POGLAVJE 6 NADZOR, KAZNI, STATISTIČNI PODATKI IN PRIROČNIK Člen 29 Nacionalni nadzorni organ 1.Države članice imenujejo enega ali več nacionalnih nadzornih organov, odgovornih za spremljanje uporabe določb te uredbe s strani letalskih prevoznikov na njihovem ozemlju in zagotavljanje skladnosti z navedenimi določbami. 2.Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni nadzorni organi vsa potrebna sredstva ter vsa potrebna preiskovalna in izvršilna pooblastila za opravljanje svojih nalog na podlagi te uredbe, po potrebi tudi z nalaganjem kazni iz člena 30. Določijo podrobna pravila za opravljanje teh nalog in izvajanje teh pooblastil, pri čemer zagotovijo, da sta opravljanje nalog in izvajanje pooblastil učinkovita, sorazmerna in odvračilna ter da zanju veljajo zaščitni ukrepi v skladu s temeljnimi pravicami, zagotovljenimi s pravom Unije. 3.Države članice do datuma začetka uporabe te uredbe iz člena 21, drugi pododstavek, Komisijo uradno obvestijo o imenu in kontaktnih podatkih organov, ki so jih imenovale v skladu z odstavkom 1, ter o podrobnih pravilih, ki so jih določile v skladu z odstavkom 2. O vsaki naknadni spremembi v zvezi s tem nemudoma uradno obvestijo Komisijo. 4.Ta člen ne posega v pooblastila nadzornih organov iz člena 51 Uredbe (EU) 2016/679. Člen 30 Kazni Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice do datuma začetka uporabe te uredbe iz člena 39, drugi pododstavek, o teh pravilih in ukrepih uradno obvestijo Komisijo in jo nemudoma uradno obvestijo o vsaki naknadni spremembi, ki nanje vpliva. Člen 31

Statistični podatki 1.Agencija eu-LISA vsako četrtletje objavi statistične podatke o delovanju usmerjevalnika, iz katerih so razvidni zlasti število, državljanstvo in država odhoda potujočih, še posebej potujočih, ki so se na zrakoplov vkrcali z netočnimi, nepopolnimi ali neposodobljenimi podatki API, nepriznanim potovalnim dokumentom, brez veljavnega vizuma ali brez veljavne potovalne odobritve ali za katere je bila sporočena prekoračitev dovoljenega bivanja, število in državljanstvo potnikov. 2.Agencija eu-LISA hrani dnevne statistične podatke v centralnem registru za poročanje in statistične podatke iz člena 39 Uredbe (EU) 2019/817. 3.Agencija eu-LISA ob koncu vsakega leta zbere statistične podatke v letnem poročilu za zadevno leto. To letno poročilo objavi in ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, Evropski agenciji za mejno in obalno stražo ter nacionalnim nadzornim organom iz člena 29. 4.Agencija eu-LISA Komisiji na njeno zahtevo predloži statistične podatke o posebnih vidikih, povezanih z izvajanjem te uredbe in Uredbe (EU) [o zbiranju in prenosu podatkov API za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj], ter statistične podatke na podlagi odstavka 3. 5.Agencija eu-LISA ima pravico dostopa do naslednjih podatkov API, ki se prenesejo prek usmerjevalnika, izključno za namene poročanja iz člena 38 in za pripravo statističnih podatkov v skladu s tem členom, ne da bi tak dostop omogočal identifikacijo zadevnih potujočih: (a)ali je potujoči potnik ali član posadke; (b)državljanstvo, spol in leto rojstva potujočega; (c)datum in začetni kraj vkrcanja ter datum in letališče vstopa na ozemlje namembne države članice; (d)vrsta potovalnega dokumenta in tričrkovna oznaka države izdajateljice potne listine ter datum izteka veljavnosti potovalnega dokumenta; (e)število potujočih, prijavljenih na istem letu; (f)ali gre za redni ali posebni let; (g)ali so osebni podatki potujočega točni, popolni in posodobljeni. 6.Agencija eu-LISA za namene poročanja iz člena 38 in za pripravo statističnih podatkov v skladu s tem členom hrani podatke iz odstavka 5 tega člena v centralnem registru za poročanje in statistične podatke, vzpostavljenem s členom 39 Uredbe (EU) 2019/817. Medsistemski statistični podatki in analitično poročanje iz člena 39(1) navedene uredbe pristojnim mejnim organom in drugim ustreznim organom držav članic omogo