Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 42/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Cabernet d’Anjou“

Referenčna številka: PDO-FR-A1005-AM01

Datum obvestila: 14. 11. 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje vin, ki so upravičena do kontroliranih označb porekla […], ‚Cabernet d’Anjou‘ […], se izvajajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 zajema ozemlje naslednjih občin:

— departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

— departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti, ki predstavljajo geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe upravne določitve območij, ki so bile izvedene po homologaciji specifikacije proizvoda. Zaradi večje pravne varnosti ta seznam upošteva veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi francoski nacionalni inštitut za statistiko in gospodarske študije (INSEE). Obseg geografskega območja ostaja povsem enak.

Nazadnje je omenjeno, da so za boljše obveščanje javnosti na spletišču inštituta INAO na voljo kartografski dokumenti, na katerih je predstavljeno geografsko območje.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

2. Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je za besedilom „5. septembra 2007“ dodano besedilo „in 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je besedilo „4. septembra 1996“ nadomeščeno z besedilom „4. in 5. septembra 1996“.

S to spremembo je popravljen datum nacionalnega postopka, v katerem je bilo odobreno razmejeno območje parcel.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z naslednjim:

— departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz), Vallet;

— departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Ta sprememba upošteva različne združitve občin, ki so bile izvedene od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja povsem enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

4. Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja I se doda naslednje: „V medvrstnih prostorih je obvezna nadzorovana naravna ali zasajena rastlinska odeja; če te rastlinske odeje ni, izvajalec obdela tla, da nadzoruje naravno zatravljenost, ali dokaže uporabo bioloških sredstev za zatiranje škodljivih organizmov, ki so jih homologirali javni organi na področju vinogradništva. Če se na parceli uporabljajo biološki herbicidi za zatiranje škodljivih organizmov, uporaba drugih herbicidov ni dovoljena.“

Ta sprememba sledi trenutnemu razvoju praks izvajalcev za spodbujanje agroekologije v vseh vinogradih v anžujski regiji in je izraz vedno večje ozaveščenosti o potrebi po varovanju okolja pri uporabi tehnik. S spodbujanjem obstoja rastlinske odeje ali mehanskega odstranjevanja plevela ali celo uporabe bioloških sredstev za zatiranje škodljivih organizmov pomaga zmanjševati uporabo kemičnih herbicidov. Manjša uporaba herbicidov mora omogočiti večjo zaščito vinogradniških tal in ohranitev njihovih naravnih funkcij (rodovitnost, biotska raznovrstnost, biološko čiščenje), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter podpira pojem območja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1(a) oddelka VII poglavja I je stavek „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D.645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“ črtan.

Datuma začetka trgatve ni več treba določiti, ker imajo izvajalci zdaj na voljo številna orodja, s katerimi lahko zelo točno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima na voljo različne posamezne in skupne naprave in opremo, s katerimi lahko natančno določi najprimernejši datum za začetek trgatve na vsaki parceli glede na cilje proizvodnje.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Vsebnost sladkorja

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I je za besedilom „Vina imajo“ dodano besedilo „po fermentaciji“.

Ta sprememba je potrebna, da bi se izognili zmedi v zvezi z vsebnostjo sladkorja pred fermentacijo. Pomembno je namreč pojasniti, da je treba to vsebnost preveriti po fermentaciji.

Posledično je spremenjena točka 4 enotnega dokumenta.

7. Tehnike obogatitve z rektifikacijo

V točki 1(d) oddelka IX je dodan naslednji odstavek: „Za proizvodnjo […] vin rosé, ki so upravičena do kontrolirane označbe porekla ‚Cabernet d’Anjou‘, […] so dovoljene tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %.“

Ta sprememba je posledica preizkušanja več letnikov, ki je pokazalo, da ob primerni surovini z dobrim kakovostnim potencialom, najvišji stopnji koncentracije 10 % in obogatitvah, omejenih na volumenski delež skupnega alkohola 15 %, tehnika reverzne osmoze nima negativnega učinka na vina. Tehnike obogatitve z rektifikacijo bodo lahko omogočile ponovno uravnoteženje sestave mošta v letih, ko bo prišlo do nepredvidljivih vremenskih pojavov.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I je stavek „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva glede na zadnjih pet let.“ nadomeščen z naslednjim: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

V specifikaciji proizvoda ni bila omenjena zmogljivost glede na prostornino (izražena v hl ali m3), temveč je bil omenjen donos, to je količina pridelka, deljena s površino pridelave (izražena na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče odpraviti to nedoslednost glede količin, ne da bi se spremenila vsebina (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina pridelanega vina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Dajanje vina v promet

Točka 5(b) oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10. Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila pregledana zaradi posodobitve števila zadevnih občin (70 namesto 126).

Posledično je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi.

11. Prehodni ukrep

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

V oddelku XI poglavja I je dodan stavek „Določbe o obvezni nadzorovani naravni ali zasajeni rastlinski odeji v medvrstnih prostorih, ali če te rastlinske odeje ni, obveznosti izvajalca, da obdela tla ali uporabi biološka sredstva za zatiranje škodljivih organizmov, da nadzoruje naravno zatravljenost, se ne uporabljajo za vinogradniške parcele, ki so obstajale na datum homologacije te specifikacije proizvoda in na katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Zaradi prehodnega ukrepa ne bodo prizadeti obstoječi vinogradi, katerih trenutni način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. V vinogradih z veliko gostoto zasaditve in razdaljo med vrstami največ 1,70 metra lahko namreč vzdrževanje stalnega travinja ali obdelava tal povzročata tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). V nizkih vinogradih se z zatravljanjem tudi povečuje nevarnost spomladanske pozebe. Poleg tega rastlinska odeja vpliva na zmanjšano preskrbo trt z vodo, kar še toliko bolj vpliva na vinograde z večjo gostoto zasaditve. Nasprotno pa se bodo morale za vinograde, ki bodo zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev upoštevati sprejete kmetijsko-okoljske določbe ne glede na gostoto zasaditve in razdaljo med vrstami.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12. Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja II je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve načina oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Namen uskladitve določb o vodenju registrov je olajšati pripravo načrta inšpekcijskih pregledov in nadzor nad registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje III je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikacijah proizvodov območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Cabernet d’Anjou

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Vina so mirna vina rosé z naslednjimi analitskimi lastnostmi:

Vina imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih po fermentaciji je najmanj 10 gramov na liter.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije, vendar vsaka serija neustekleničenega vina, upravičenega do navedbe „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo), vsebuje največ 10,2 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter.

Vina vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj izrazito sladka. Njihove intenzivne arome odražajo posebnosti sort vinske trte. Vendar so prisotne tudi sadne arome (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih se občuti pravo razmerje med svežino in zaokroženostjo. Vina imajo zelo obstojno aromo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra. Pridelek z vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov, vendar enaka ali večja od 3 300 trsov na hektar, je upravičen do kontrolirane označbe porekla, če se upoštevajo določbe v zvezi s pravili o oblikovanju v špalir in višini listja, ki so določene v specifikaciji proizvoda. Na teh parcelah razdalja med vrstami ne sme biti večja od treh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra.

Pravila o obrezovanju in oblikovanju v špalir

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 14 očesi na trs in največ 8 očesi na šparon.

Višina privezane listne površine je najmanj enaka 0,6-kratniku razmika med vrstami, pri čemer se ta višina meri med spodnjo mejo listne površine, ki je najmanj 0,4 metra nad tlemi, in zgornjo mejo obrezovanja, ki je najmanj 0,2 metra nad zgornjo žico za privezovanje.

Za vinogradniške parcele z gostoto zasaditve manj kot 4 000 trsov, vendar vsaj 3 300 trsov na hektar, veljajo naslednja pravila o oblikovanju v špalir: najvišja višina kolov za privezovanje nad zemljo je 1,90 metra; špalir vključuje 4 ravni žic; najnižja višina zgornje žice je 1,85 metra nad tlemi.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Posebni enološki postopek

Uporaba oglja za enološko uporabo samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki je prepovedana.

Prepovedana je tudi uporaba koščkov lesa.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Poleg zgornjih določb se morajo v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

69 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje vin, ki so upravičena do kontrolirane označbe porekla „Cabernet d’Anjou“, se izvajajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 zajema ozemlje naslednjih občin:

— departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

— departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chanzeaux, La Jumellière in Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré in La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet-sauvignon N

Cabernet franc N

8. Opis povezave

Informacije o geografskem območju

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje se razprostira na dveh velikih geoloških enotah, kjer vinogradi ležijo predvsem na rečnih bregovih in nekaj planotah: na zahodu je predkambrijska in paleozojska podlaga povezana z Armorikanskim gorstvom; na vzhodu mezozojska in kenozojska podlaga Pariške kotline prekriva staro podlago. Zaradi te geološke posebnosti se zahodni del geografskega območja, za katerega so značilni skrilavci, zlasti glinasti, lokalno imenovani „Anjou noir“, razlikuje od vzhodnega dela geografskega območja, za katerega je značilna kreda z lehnjakom (Saumur), lokalno imenovana „Anjou blanc“.

Geografsko območje, ki je zgodovinsko povezano z nekdanjo pokrajino Anjou, leta 2018 zajema predvsem južno polovico departmaja Maine-et-Loire (70 občin) ter severne dele departmajev Deux-Sèvres (14 občin) in Vienne (9 občin).

Na parcelah, razmejenih za trgatev, so tla nastala z različnimi geološkimi formacijami. Čeprav se zelo razlikujejo, so na splošno revna, zaloge vode v njih pa so zmerne. Imajo tudi dobre toplotne lastnosti.

Geografsko območje ima zmerno oceansko podnebje s precej majhnimi temperaturnimi razlikami, kar je posledica sorazmerne bližine Atlantskega oceana in toplotne regulacije, ki jo zagotavlja Loara s pritoki, ne nazadnje pa tudi zasaditve vinogradov na gričih. Ne govorimo zaman o „anžujski milini“, ki je izrazita zlasti pozimi, med dolgo pomladjo in jeseni, medtem ko je poleti pogosta huda vročina. Usmerjenost površja sever-zahod/jug-vzhod ščiti pred pogosto zelo vlažnimi zahodnimi vetrovi. Za geografsko območje je zato značilno malo padavin, saj ga pred oceansko vlago ščiti fen, ki piha z višjih območij občin Choletais in Mauges. Letna količina padavin znaša 585 milimetrov, na območju Choletais pa skoraj 800 milimetrov.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradništvo je v pokrajini Anjou neprekinjeno prisotno že od 1. stoletja našega štetja. O uspešni rasti vinske trte na tem območju pričajo verzi pesnika Apolonija iz 6. stoletja: „Nedaleč od Bretanje je mesto na skali, bogato z darovi Cerere in Bakha, ki je ime Andégaves (Angers) dobilo po grškem imenu.“ Čeprav se je anžujsko vinogradniško območje pod okriljem samostanov na bregovih Loare in okoli Angersa razvijalo ves srednji vek, je pravi sloves doseglo šele od 12. in 13. stoletja. Slava kraljestva Henrika II. in Eleonore Akvitanske je „anžujsko vino“ prinesla na najimenitnejše mize.

Proizvodnja se je od 16. stoletja močno razvijala zaradi prihoda holandskih posrednikov, ki so iskali vina za svojo domovino in kolonije. Ker so Holandci nabavljali ogromne količine, se je trgovina v 18. stoletju tako razmahnila, da je bilo treba za zagotovitev prevoza na reki Layon, ki teče čez geografsko območje, urediti kanale. Vendar je velik sloves „anžujskih vin“ vzbudil pohlep in uvedli so številne davke (davek na zidove, davek na plovilo, davek na prodajo vina, osminska dajatev, davek na prost prehod itd.), ki so škodljivo vplivali na trgovino. Opustošenje, ki je ostalo po vendejski vstaji, je dokončno uničilo vinogradniško območje. Blaginja se je znova začela v 19. stoletju. Leta 1881 so vinogradi pokrivali 45 000 hektarov; od tega jih je leta 1893 po epidemiji trtne uši ostalo 10 000.

„Anjou“ dolguje svoj sloves predvsem proizvodnji belih vin iz sorte chenin B. Vendar so se po epidemiji trtne uši hitro razširili nasadi sorte cabernet franc N in nekoliko pozneje še sorte cabernet-sauvignon N. Vinifikacija je bila na začetku 20. stoletja usmerjena predvsem v proizvodnjo vina „rouget“, ki je lokalno poimenovanje za lahko vino, ki se pije v kavarnah. To je bil prvi korak k preoblikovanju anžujskega vinogradniškega območja. S sortama grolleau N in grolleau gris G, iz katerih se proizvajajo bleda vina „clairet“, ter sortama gamay N in pineau d’Aunis N prispevajo k razvoju obsežne proizvodnje značilnih vin rosé, ki so znana in priznana kot kontrolirani označbi porekla „Cabernet d’Anjou“ in „Rosé d’Anjou“. Drugi korak v navedenem preoblikovanju temelji na izkušnjah, ki so jih pridelovalci pridobili pri upravljanju teh rastlin. Opazovanje in analiza najboljšega ujemanja med sorto vinske trte in njenimi nasadi, presoja možnosti trgatve in obvladovanje tehnik vinifikacije so prispevali k razvoju proizvodnje rdečih vin od 60. let 20. stoletja.

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

Vina rosé vsebujejo fermentirne sladkorje in so bolj ali manj izrazito sladka. Imajo intenzivne arome, ki odražajo posebnosti sort vinske trte. Vendar so prisotne tudi sadne arome (breskev, jagoda, agrumi itd.). V ustih se občuti pravo razmerje med svežino in zaokroženostjo. Vina imajo zelo obstojno aromo.

Vzročna medsebojna povezava

Mirna vina

Kombinacija severne lege vinogradov, zasajenih v posebni pokrajini, ter milega podnebja, izvirne sestave tal in prsti daje vinom značilni okus, ki se kaže v njihovi svežini.

Različni pogoji v vinogradih z raznolikimi tlemi in prstjo so pridelovalcem omogočili, da za vsako sorto vinske trte, ki se je uveljavila, najdejo pogoje, v katerih najbolje uspeva. Vinogradniki z opazovanjem in analizo obnašanja vinskih trt torej lahko ugotovijo, kakšna zasaditev je najprimernejša za zadevni vinograd.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in proizvodnjo vin, upravičenih do kontrolirane označbe porekla „Cabernet d’Anjou“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 zajema ozemlje naslednjih občin:

— departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz), Vallet;

— departma Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla se lahko dopolni z navedbo „primeur“ (mlado) ali „nouveau“ (novo) glede na določbe v specifikaciji proizvoda.

Vse neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so napisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili v specifikaciji proizvoda. Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

Pri vinih z navedbo „primeur“ ali „nouveau“ je obvezno navesti tudi letnik.

Pri označevanju vin se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta kraj naveden na prijavi pridelka. Ime kraja, zavedenega v katastru, je izpisano s črkami, ki niti po višini niti po širini ne presegajo polovične velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.