SL Uradni list Evropske unije C 314/46

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 314/16)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ARROZ DEL DELTA DEL EBRO“ ali „ARRÒS DEL DELTA DE L'EBRE“

ES št.: ES/PDO/005/0336/11.03.2004

ZOP ( X ) ZGO( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura, Pesca y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación Naslov: Paseo Infanta Isabel, 1 E-28071 Madrid Telefon: (34) 913 47 53 94 Telefaks: (34) 913 47 54 10 E-naslov: sgcaproagro@mapya.es

2. Vlagatelj:

Naziv: Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida «Arroz del Delta del Ebro» Naslov: C/Prim 92 de Amposta E-43870 Amposta (Tarragona) Telefon: (34) 977 70 10 20 — 977 48 77 77 Telefaks: (34) 977 70 01 90 — 977 48 77 78 E-naslov: info@arrossaires.com Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina: 1.6. Žita

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime: „Arroz del Delta del Ebro“ ali „Arròs del Delta de l'Ebre“

4.2 Opis: Beli riž vrste Oryza sativa L., sort „Bahía“, „Tebre“, „Sénia“, „Fonsa“, „Bomba“ in „Montsianell“, ki ustreza trgovski kategoriji „extra“.

Najbolj gojene so sorte „Bahía“, „Sénia“ in „Tebre“ z zelo podobnimi značilnostmi.

Posebne značilnosti zrn glavne sorte riža (Bahía):

Osnovne značilnosti različnih sort:

Vse navedene sorte se razlikujejo po enotnih značilnostih glede kuhanja in homogenih zrnih ter so izvrstne za regionalno kuhinjo, saj se v nasprotju z drugimi vrstami riža, kot je dolgozrnati riž, njihova zrna dobro navzemajo okusa.

Te sorte imajo v sredini zrna visoko koncentracijo škroba, znano kot „perlo“, ki omogoča, da se riž navzame okusov drugih sestavin jedi in obarva.

Vse sorte z zaščiteno označbo porekla „Arroz del Delta del Ebro“ bodo imele ob odpremi vse značilnosti razreda „extra“, zrna pa morajo biti: zdrava, brez gliv, plesni, insektov ali parazitov; čista; brez zaznavnega tujega vonja ali okusa; suha, z največ 15 % vsebnostjo vlage in brez ostankov plodovne lupine.

4.3 Geografsko območje: Območje za pridelavo in predelavo sort, ki bodo imele v bodoče zaščiteno geografsko označbo „Arroz del Delta del Ebro“, zajema območje delte reke Ebro, ki je del pokrajin Baix Ebre in Montsià v provinci Tarragona.

Pridelovalno območje sestavljajo polja v občinah Deltebre in Sant Jaume d'Enveja, na območju delte reke Ebro pa v občinah L'Aldea, Amposta, L'Ampolla, Camarles in Sant Carles de la Ràpita, ki se štejejo za primerna za gojenje riža.

Območje za brušenje in čiščenje riža omejujejo občine, ki oblikujejo pridelovalno območje do ceste N 340, razen občine Amposta, katere območje se konča pri avtocesti A7. Riž, ki ustreza dovoljenim sortam, prihaja s plantaž, ki so na območju proizvodnje, ter so vpisane v register plantaž Regulativnega odbora.

4.4 Dokazilo o poreklu: Riž, ki ustreza dovoljenim sortam, prihaja s plantaž, ki so na pridelovalnem območju, ter so vpisane v register plantaž Regulativnega odbora. Riž se ocenjuje po enem izmed postopkov iz specifikacije ter se skladišči in pakira v podjetjih, ki so vključena v registrih podjetij za pakiranje in trženje, ki jih vodi Regulativni odbor. Riž, potrjen na pregledih, izvedenih na vseh stopnjah proizvodnega postopka in postopka pakiranja, fizikalno-kemijskih ter organoleptičnih testih, se trži z etiketo in sekundarno etiketo z zaščiteno označbo porekla, in, kadar je to ustrezno, oznako kakovosti, ki jo je izdal Regulativni odbor.

4.5 Metoda pridobivanja: Proizvodni postopek vključuje naslednje faze: setev, kalitev, razraščanje, daljšanje stebla, oblikovanje klasja, cvetenje in zorenje zrn.

Setev poteka od sredine aprila do začetka maja, uporabi se 35–38 kg (160–175 kg/ha) semen dnevno, če niso zdrobljena, in 45–50 kg (205–228 kg/ha), če so zdrobljena, odvisno od sort, pri čemer so polja poplavljena s 5 do 10 cm globoko vodo.

Po 15–20 dneh seme vzkali in zraste rastlina. Hkrati zrastejo plevel, alge in divji riž. Pridelek se zato poškropi z izbranimi herbicidi, da se uničijo nezaželene rastline, ki bi lahko ogrozile riž. Če pogoji ustrezajo rasti divjega riža, se zemlja poškropi že pred setvijo, da se prepreči širjenje le-tega.

Poleg osnovnega gnojenja pred setvijo, se naknadno pognoji v juniju za oskrbo z dodatnim dušikom.

Obdobje med sredino junija in sredino julija je čas za razraščanje, globina vode se poveča na 15–20 cm in se vseskozi vzdržuje.

Na začetku septembra se globina vode zmanjša in začne se žetev, ki se lahko nadaljuje še prvih deset dni v oktobru. Žetev se začne, ko Regulativni odbor odloči, da je riž dozorel. Čas za žetev riža je najprimernejši, ko je vsebnost vlage v zrnih med 18 in 21 %.

V predelovalnem obratu gre riž v posebne sušilce, ki vsebnost vlage v zrnih zmanjšajo na največ 14–15 %, nato pa se uskladišči v silose.

Da bi riž v silosu pred predelavo ostal v kar najboljšem stanju, se v silos v časovnih presledkih dovaja zrak, najbolje hladen (5 °C – proizveden v hladilnih enotah) ali pri temperaturi okolja.

Ko je riž pripravljen za predelavo, se odstrani iz silosov, očisti in s pomočjo mlinskih kamnov ali gumijastih valjev se odstrani lupina. Riž gre nato v denzimetrično pripravo, kjer se izločijo zrna z lupino ali delom lupine, ki se vrnejo na ponovno odstranjevanje lupin.

Cela zrna po odstranitvi lupine se imenujejo oluščen riž ali „cargo“, ki ga poznamo tudi kot polnozrnati riž. Po odstranitvi lata ali plodovne lupine se riž brusi z brusnimi kamni in dobimo beli riž.

Cela ali zdrobljena (srednje velika) zrna, kalček (zarodek), drobci kalčka in drugi stranski proizvodi se nato ločijo in ostane končni brušen proizvod.

Končno opravilo je odstranitev neustreznih zrn (zelenih ali rdečih) z razvrščanjem po barvi. Lahko se opravi nadaljnji izbor z vbrizganjem zraka ali tresenjem pred pakiranjem.

Postopek pakiranja je avtomatiziran in riž se pakira na različne načine, ki so odobreni za zaščiteno označbo porekla. Vsaka embalaža vsebuje eno sorto riža kakovosti „extra“. Za zagotovitev sledljivosti proizvoda je treba pri pakiranju spoštovati vse kontrole in standarde iz specifikacije.

4.6 Povezava:

Zgodovinska povezava:

Riž izvira iz jugovzhodne Azije, natančneje iz starodavne Kitajske, od koder se je pred več kot tri tisoč leti razširil na preostalo Azijo in Bližnji vzhod. Nato so ga začeli pridelovati tudi v Sredozemlju, v Španiji se je pojavil nekje v 8. stoletju pod muslimansko nadvlado, sodobno špansko ime je „arroz“ in izhaja iz arabskega imena „al-ruzz“.

Riž je tradicionalna kultura v delti reke Ebro in je tesno povezan z oblikovanjem in fizičnim ter geološkim razvojem delte. Posebne značilnosti območja delte reke Ebro so pripomogle k temu, da se priljubljenost riža s tega območja širi med potrošniki, ki ga hitro povežejo z njegovim poreklom.

Mnogi zapisi potrjujejo povezavo med pridelavo tradicionalnega riža in območjem delte reke Ebro. Med njimi je najpomembnejše delo „Geografía de Catalunya“ (Geografija Katalonije) Lluísa Soléa y Sabarisa (1958), ki piše o tem, da „obstajajo dokazi o tem, da so v delti reke Ebro skušali riž gojiti v 15. stoletju, njegova pridelava pa se je razvila šele v 19. stoletju“. V tem delu je navedeno tudi, da„… je v delti, ki se je uporabljala za sezonsko pašo živine, prekop Derecha, zgrajen v Xerti v drugi polovici 19. stoletja, omogočil poplavljanje s sladko vodo in začetek gojenja riža, ki se je vseskozi večala, pri čemer je ta voda razsoljevala slano pokrajino in prinašala dober pridelek …“.

Eden prvih zapisov sodi v leto 1697, ko so cistercijanski menihi iz samostana Benifassar skušali gojiti riž na svoji zemlji na poplavljenem območju in šotiščih Carrove. Kljub vzpodbudnim rezultatom pa se pridelava ni nadaljevala, saj brez namakalnega sistema za poplavljanje zemlje to ni bilo mogoče.

Okrog leta 1857 je prekop Derecha dosegel Amposto in omogočil obsežnejšo pridelavo riža.

Leta 1872 se je začela gradnja prekopa Izquierda, ki se je končala 5. maja 1912. Leta 1907 so lastniki zemlje v severni delti ali „delti izquierdo“ ustanovili „Comunidad de Regantes-Sindicato Agrícola del Ebro“ Prekopa sta omogočila preoblikovanje kmetijstva na tem območju in ogromno povečanje pridelave riža.

Naravna povezava:

— Pokrajina in tla:

Na razvoj pridelave riža v delti reke Ebro vplivajo tako značilnosti podnebja in tal ter slanost zemlje kot raven vodnega vira. Pokrajina v delti je izredno ravninska, 60 % jo leži na nadmorski višini nižji od enega metra (na določenih delih pod gladino morja); 30 % na nadmorski višini med enim in dvema metroma in samo 10 % nad dvema metroma.

Tla so naplavljena, nastala z usedanjem, kar je razlog za zelo izrazito slojevitost, zato je celotni delti težko pripisati določen tip tal. Vrhnjo plast sestavlja rečno blato in je različno debela. Je zelo primerna za kmetijsko pridelavo, njeno oblikovanje pa je tesno povezano s polnjenjem namakalnih zajetij. Višje plasti sestavlja fina struktura zemlje pod površjem.

Pri sestavi nižjih plasti je opazen vpliv morja. Nevihte na naplavine nanašajo ogromne količine peska. Luknje dokazujejo, da so na teh območjih prisotne tanke plasti mulja med veliko debelejšimi plastmi peska enotne in srednje fine strukture, namočene z zelo slano podzemno vodo. Na močno izsušenih območjih ali območjih z nenehnim prečnim pronicanjem se nabira organski material, ki tvori velike količine šote. Med temi višjimi, nižjimi in šotnatimi območji so preostala in največja območja, sestavljena iz različnih glin, mulja in peska v razmerju, ki se spreminja z oddaljevanjem od reke in približevanjem morju.

— Podnebje:

Delta leži v pasu, katerega podnebje v celoti določa Sredozemsko morje. Gre za sredozemsko morsko podnebje, to je toplo in suho. Zime so mile, ni hujšega mraza ali večjih količin dežja, prevladujejo suhi severni in severozahodni vetrovi. Poletja so vroča in izredno suha, s subtropskimi temperaturami, mirnim ozračjem ter vlažnimi in rahlimi severnimi in severovzhodnimi vetrovi. Padavine so zmerne in neenakomerne ter so najpogostejše spomladi in jeseni. Vlažnost je vse leto precejšnja.

— Hidrografski sistem:

Hidrografski sistem tega območja je reka Ebro. Vsa namakalna voda prihaja iz reke Ebro, kar zagotavlja, da ima pridelek na tem območju posebne značilnosti, ki se razlikujejo od tistih, ki jih ima riž, gojen drugje. Voda za namakanje je izredne kakovosti, ki jo zagotavljata majhno število prebivalcev in manj razširjena industrija ob bregovih reke Ebro. Prekope in namakalne sisteme upravljajo tamkajšnje zveze „Comunidades de Regantes“ in „Sindicatos de Riego“.

Zaključek: Proizvodi so enotne kakovosti in kljub obstoju glavne sorte so značilnosti končnih proizvodov vseh sort, razen sorte „bomba“, podobne. Različne sorte niso edini razlog za raznolikost končnih proizvodov, saj imajo močan vpliv geografsko območje, okolje, podnebje, voda in postopek zorenja, pri čemer je raznolikost teh dejavnikov po celotnem pridelovalnem območju izredno majhna.

Na značilnosti riža vplivajo značilnosti naravnega okolja območja. Podnebje in tla, slanost in raven vodnega vira zagotavljajo, da je riž edina kultura na opredeljenem območju. Polja riža v delti so izvrstna za to kulturo in pridelek je med največjimi na svetu, saj se nahajajo na 40. severnem vzporedniku in izotermi 19 °C.

Dokazano je, da je riž iz tega območja priljubljen med potrošniki zaradi svoje biserno bele barve, okusa in strukture, kar je rezultat značilnosti uporabljenih sort in pridelovalnega območja. Riž je cenjen tudi po svojih značilnostih glede kuhanja, saj se zrna ne lepijo (lepljivost zrn 7,3) in močno vpijajo vodo (1,93 gramov vode na gram riža), kar omogoča, da se riž močno navzema okusov v jedeh, za katere se uporablja.

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: Calitax Naslov: Tuset, 10 E-08006 Barcelona Telefon: (34) 932 17 27 03 Telefaks: (34) 932 18 51 95 E-naslov: —

Pristojni organi potrjujejo, da je kontrolni organ v skladu s standardom EN-45011.

4.8 Označevanje: Etikete, sekundarne etikete in oznake kakovosti oštevilči in izda Regulativni odbor, namestijo pa jih registrirana podjetja za pakiranje in sicer na način, ki ne dovoljuje njihove ponovne uporabe.

Na etiketah mora biti odtisnjeno „Denominación de Origen Protegida ‚Arroz del Delta del Ebro‘ ali ‚Arròs del Delta de l'Ebre‘“, serijska številka in vsakršna druga informacija, ki jo določa veljavna zakonodaja.

(1) (g vode/g riža)

(2) 9 = zelo dobro; 7 = dobro; 5 = običajno; 3 = nezadovoljivo