SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 7.10.2009 
SEC(2009) 1298 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
  
Spremni dokument k  
  
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika  
(Načrt SET) 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2009) 519 kon č.} 
{SEC(2009) 1295} {SEC(2009) 1296} {SEC(2009) 1297} 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
za sporočilo o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika (Na črt SET) 
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Podnebne spremembe so mednarodni problem, ki bo, če se z njim ne bo ukvarjalo, povzro čil 
znatno in trajno škodo svetovnih razsežnosti. EU je v okviru svoje energetske in podnebne 
politike sprejela cilja do leta 2020 zmanjšati em isije toplogrednih plinov za 20 % in za 20 % 
povečati delež evropske energije, ki iz vira iz obnovljivih virov. Izhajajo č iz tega bi se morali 
izpusti CO 2 z današnjih vrednosti do leta 2050 spustiti za 80 %. V podporo izpolnjevanju teh 
ciljev so nastale mnoge pobude, med katerimi je  najpomembnejša evropski sistem trgovanja z 
emisijami. 
Ena od poti, ki se ubira, je razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, ki so bistvenega 
pomena tako za doseganje z evrops ko energetsko in podnebno politiko za črtanih ciljev kot za 
zagotavljanje prihodnje konkuren čnosti Evrope. Evropski strateški na črt za energetsko 
tehnologijo (SET), sprejet v okviru energetske in podnebne politike, je namenjen 
pospeševanju razvoja klju čnih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika tako, da jih trgu 
približuje hitreje kot sicer. 
Namen te ocene u činka je preu čiti, začrtati in predlagati dolo čene ukrepe, ki jih je potrebno 
sprejeti za financiranje razvoj a in uvajanja tehnologij z nizk imi emisijami ogljika, navedenih 
v načrtu SET.  
2. SUBSIDIARNOST  
V tem razdelku je opisana upravi čenost posredovanja EU z vidika  
• pomoči pri pritegnitvi doda tnih potrebnih finan čnih sredstev; 
• pomoči pri usklajevanju razli čnih razdrobljenih inštrumentov.  
Finančna vrzel 
Tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, ki prih ajajo na evropski energetski trg, se soo čajo z 
mnogimi tržnimi pomanjkljivostmi in regulator nimi vrzelmi. Koristne so predvsem zaradi 
manjših emisij CO 2, vendar je zmanjšanje emisij javno dobro, ki prinaša velike zunanje 
okoljske stroške, ki v ra čun za energijo niso vklju čeni. Podobno osnovne raziskave prinašajo 
javno korist, ki dale č presega zasebno korist r aziskovalne inštitucije (u činek prelitja). Trg 
posledično v nobenem od navedenih primerov ne bo zagotavljal družbeno optimalne ravni 
financiranja, zato je ja vna intervencija upravi čena. Druge kriti čne pomanjkljivosti, ki zavirajo 
razvoj tehnologij z nizkim i emisijami ogljika, vklju čujejo:  
– visoka tehnološka, regulatorn a in tržna tveganja, ki vodijo k manjšim vlaganjem v 
tehnologije z nizkimi emisija mi ogljika od optimalnih; 
SL 3   SL – mnoge pomanjkljivosti, zna čilne za energetski trg, zlasti vi soke transakcijske stroške in 
ovire pri vstopu ter omejeno konkurenco, razd robljen regulatorni okvir za nov razvoj 
infrastrukture in svojstveno iner cijo energetske infrastrukture. 
Da bi se spopadli s temi pomanjkljivostmi in dosegli svoje cilje glede podnebnih sprememb, 
je načrt SET opredelil številne st rateške tehnologije, ki jih namerava spodbujati. Ocena 
dodatnega financiranja, ki je za posamezne tehnologije potrebna za doseganje ciljev na črta 
SET, prikazuje, da bo potrebno dodatno financir anje v višini približno 50 milijard EUR.  
Nepopolnosti pri usklajevanju 
Ovire za doseganje ciljev, zastavljenih z na črtom SET, po drugi stra ni ni opaziti le pri 
financiranju, temve č tudi glede zgradbe in usklaje nosti dostopnih inštrumentov. Trenutno 
obstaja širok nabor inštrumentov, ki vklju čuje tudi raziskovalne in inovacijske programe ter 
finančne inštrumente v okviru skupine Evropske  investicijske banke . Vendar so v mnogih 
primerih splošna usklajenost in ravni fina nciranja nezadostne, zlasti glede obsežnih 
demonstracijskih projektov ter razi skovalnih in inovacijskih programov. 
Skupna ocena 
Prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika je za skupnost potreben in koristen. 
Vendar je glede na kompleksnost in ra vni potrebnih vložkov le malo držav članic sposobnih 
uvesti potrebne spremembe. Glede usklajevan ja raznih programov podpor in konsolidacije 
trenutno razdrobljenega trga obs taja na ravni EU pomembna sine rgija. Potrebno je ukrepati in 
ukrepi na ravni EU bi prinesli ob čutne koristi, mnogo ve čje kot tiste, ki bi jih prinesli ukrepi 
držav članic, ki bi delovale individualno, zato so ukrepi na ravni EU upravi čeni. 
3. CILJI  
Namen te ocene u činka je preu čiti finančne ukrepe, ki bi se jih la hko izvajalo za zagotovitev 
doseganja ciljev, navedenih v na črtu SET. Ob upoštevanju z goraj navedenega bodo ti 
vključevali naslednje posebne ukrepe: 
– spodbuditi ob čutno pove čanje zasebnega vlaganja v ra ziskave, tehnološki razvoj, 
predstavitve in replikac ije trga tehnologij iz na črta SET; 
– zagotoviti zadostna, primerna in u činkovita finan čna sredstva v podporo razvoju tehnologij 
z nizkimi emisijami ogljika, za črtanih v na črtu SET, s čimer se zagotovi varna raven 
inovacij v skladu s cilji politike EU. 
Na operativni ravni bo to vklju čevalo  
– najmanj podvojitev finan čnih sredstev, namenjenih tehnologijam iz na črta SET; 
– prožnejšo in u činkovitejšo rabo sedanjih inštrumentov;  
– po potrebi ustanovitev novih ali spremenjenih inštrumentov. 
SL 4   SL 4. MOŽNE POLITIKE  
Odločeno je bilo, da se zaradi lažje dolo čitve najučinkovitejšega na čina, na katerega se lahko 
doseže te cilje, alternativ e razdeli na štiri razli čne možne politike, ki prikazujejo in 
ponazarjajo celotni kontinuum razpoložljivih izbir: 
(1) nadaljevanje z obstoje čimi nosilci naložb v okviru trenutnih institucionalnih ureditev 
(običajno gospodarjenje); 
(2) povečanje naložb, usmerjeno skozi obstoje če nosilce naložb v okviru trenutnih 
institucionalnih ureditev (možnost 1); 
(3) okrepitev obstoje čih nosilcev naložb v okviru spreme njenih institucionalnih ureditev 
(možnost 2); 
(4) novi nosilci naložb, sprejem posebne inst itucionalne ureditve, zapolnitev vrzeli in 
odprava ponavljajo čih se slabosti obstoje čega portfelja nosilcev naložb (možnost 3). 
Vsaka izmed navedenih možnih politik predst avlja posebno, izvedljivo pot naprej in vklju čuje 
predloge, ki se ti čejo razvoja, inovacij, dolga, lastnišk ih instrumentov in tveganega kapitala. 
Skupaj te štiri možnosti ustrezno prikazujejo  in ponazarjajo razpoložljive alternative.  
5. OCENA U ČINKOV  
Kljub temu, da so ustrezni ukrepi za doseganje  zgoraj opisanih cilj ev potrebni, je treba 
priznati, da lahko celotna energetska politika (katere del so ti ukrepi) družbo tudi nekaj stane v smislu rasti BDP. Vendar je te stroške mogo če omiliti ali jih celo zmanjšati s polnim 
izkoriščanjem komplementarnos ti, ki obstajajo me d dobrim izvajanjem teh politik in že 
obstoječimi mehanizmi za zmanjšanje emisij, zlasti programom trgovanja z emisijami.  
Treba je opozoriti, da je v smislu gospodars kih in družbenih koristi, pri tem ko so vse 
razčlenjene možnosti o čitno boljše kot možnost obi čajnega gospodarjenja, poglavitna razlika 
med možnimi politikami bolj v tempiranju u činkov kot v njihovem kon čnem obsegu. 
Pričakovana hitrost pojavljanja pozitivnih u činkov na okolje je povezana s hitrostjo izvajanja 
načrta SET. Razli čne možne politike bodo vplivale na hitrost sprejemanja tehnologij z nizkimi 
emisijami ogljika in zato tudi na celotne evropske emisije CO
2. 
6. PRIMERJAVA MOŽNIH POLITIK  
Razvrščanje tehnologij  
Tehnologije iz na črta SET so bile zaradi izvedbe zadostne analize razvrš čene v tri skupine, da 
bi se bolje zadovoljilo posebnos tim in potrebam vsakega segmenta tehnologije. Te skupine 
tehnologij so: 
(1) Skupina I: Blizu tržni konkuren čnosti1 
                                                 
1 Kopenski veter, son čno ogrevanje, son čna fotovoltaika (c-Si), biogoriva prve generacije, elektri čna 
omrežja (prenos), jedrska fisija (G I II+), soproizvodnja toplote in elektri čne energije (SPTE), 
energetska u činkovitost pri zgradbah, v prometu in industriji. 
SL 5   SL (2) Skupina II: Nastajajo če tehnologije pred prodorom na množi čni trg2 
(3) Skupina III: Nove tehnologije3 
Ocenjevalna merila 
Vsaka izmed štirih možnih politik je bila glede posebnih politik, ki se jih bo sprejemalo, 
razčlenjena po posebnem kriteriju, ki preu čuje njihove zna čilnosti v smislu: 
• mobilizacije – sposobnosti mobilizacije zadostnega financiranja, 
• trajnosti – stopnje, do katere predvidena ur editev ustreza potrebam zadevnih tehnologij,  
• prožnosti – stopnje, do katere se  je predvidena ureditev sposo bna prilagajati spremenjenim 
okoliščinam, 
• učinkovitosti – stopnje, do katere predvidena ured itev vpliva na evropski energetski sektor.  
Analiza in ugotovitve 
V analizi smo (i) posebej preu čili vsako izmed štirih možnih polit ik v smislu njihovih celotnih 
prednosti in pomanjkljivosti upoštevaje vsa štir i merila (ne da bi možnosti neposredno 
primerjali med seboj ali upoštevali skupine tehnol ogij); preden smo (ii) razdelili tehnologije v 
tri skupine tehnologij in posami čno ocenili vse možne politike po vsakem izmed štirih zgoraj 
navedenih meril. 
Ugotovili smo, da: 
• je možna politika številka dve, ki vklju čuje „okrepitev obstoje čih nosilcev naložb v okviru 
spremenjenih institucionalnih ureditev“ primerna za vse skupine tehnologij in bi 
predstavljala čvrsto pot naprej;  
• je mogoče možno politiko številka dve, ki vklju čuje povečanje naložb in samo majhne 
institucionalne spremembe, zaradi njene prožnosti in takojšnje u činkovitosti šteti za resno 
kandidatko, vendar pa je na splošno primerna samo za podporo tistih tehnologij, ki so blizu 
tržni konkuren čnosti; 
• bi bila možna politika štev ilka tri zaradi svoje pove čane mobilizacije financiranja in 
sposobnosti u činkovitega usklajevanja inštrumentov primerna za tehnologije iz tretje 
skupine;  
• bi bila možnost obi čajnega gospodarjenja povsem neprim erna za vse skupine tehnologij. 
Opozoriti je treba, da  te ugotovitve ne izklju čujejo možnosti mešanja razli čnih skupin možnih 
politik in ne tolma čijo načina in hitrosti, s katero bi se ukrepe lahko uvajalo.  
Priporočila 
                                                 
2 Pridobivanje vetrne energije na morju, son čna fotovoltaika (tankoplastna), pridobivanje koncentrirane 
sončne energije, biogoriva druge generacije, elektri čna omrežja (distribucija). 
3 Jedrska fisija - G IV, vodik in gorivne celi ce, energija oceanov, geotermalna energija. 
SL 6   SL Posledično priporo čamo, da se sredstva pove čajo na potrebno raven ter se raziš čejo ustrezni 
načini za institucionalne spremembe. Ob tem potr eba po nujnem ukrepanju kaže na to, da je 
treba hitro za četi izvajati možnost politik e številka ena za vsa podro čja ter postopoma in 
ciljno uvajati primerne ukrepe po možnih politikah  številka dve in tri, kjer in ko je to 
primerno.  
Pri oblikovanju strategije je treba upoštevati naslednje: 
• v mnogih primerih se lahko izkaže, da je  primerno uporabiti mešano strategijo, ki 
prevzema alternative iz razli čnih možnih politik; 
• mnoge tehnologije iz skupine  1, zlasti energetska u činkovitost, imajo kratkoro čen 
potencial, kar lahko krepi argumente za posp ešeno polno uvedbo možne politike številka 
dve; 
• glede tehnologij iz skupine 3 je treba opozor iti, da mnoge izmed njih pridobijo že z 
alternativami, predlaganimi v okvi ru možne politike številka dve. 
7. SPREMLJANJE IN OCENA  
Pred kratkim ustanovljeni informacijski sistem za spremljanje in ocenjevanje na črta SET 
(SETIS) bo koristil predlaga nim prizadevanjem za financ iranje. SETIS upravlja Skupno 
raziskovalno središ če (JRC) EU, ki zagotavlja njegovo samost ojnost in nepristranskost. Zlasti 
se bo stalno spremljalo finan čne raziskovalne naložbe v en ergetske tehnologije z nizkimi 
emisijami ogljika in se o tem letno poro čalo v načrtu zmogljivosti, ki ga izdaja SETIS.  
Prav tako bo SETIS stalno pozorno spremljal u činke financiranja ra ziskovanja na razvoj 
tehnologije, analize o tem pa bodo objav ljene na dve leti v tehnološkem na črtu. To pa bodo 
spremljali pregledi, ki jih bo SETIS izvajal glede razvoja posebnih tehnologij pod okriljem 
načrta SET, bodisi prek evropski h industrijskih pobud bodisi pr ek drugih programov v okviru 
evropske zveze organizacij za energetske razisk ave. Ta pregled se bo izvajal redno in bo 
temeljil na klju čnih kazalnikih u činkovitosti, ki jih bodo kot del postopka za za četek ter 
določitev ustreznih dejavnosti iz na črta SET, ki bodo usmerjene na tehnologijo in na sektor, 
skupaj razvili SETIS in zai nteresirane strani. Klju čni kazalniki bodo praviloma osredoto čeni 
na stroške in relativen u činek tehnologij.