[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.1.2008

COM(2008) 6 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju sistema „Forest Focus“ v skladu z Uredbo (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus) {SEC(2008) 30}

UVOD IN PODROčJE UPORABE

To poročilo je odziv na zahteve glede poročanja iz člena 19 Uredbe št. 2152/2003. Ta uredba je vzpostavila sistem Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Forest Focus“) za široko zasnovano, usklajeno in celovito dolgoročno spremljanje stanja gozdov za obdobje štirih let od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2006.

Ta uredba je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 614/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+). Ker instrument LIFE+ določa ukrepe, ki zadevajo področje uporabe sistema „Forest Focus“, se predlaga, da se ne vloži nobenega predloga v zvezi z nadaljnjim izvajanjem sistema „Forest Focus“ po letu 2006.

Zato je poročilo glede področja uporabe omejeno na izvedbeno obdobje sistema „Forest Focus“.

Forest Focus: sistem in njegovo izvajanje

Ozadje in cilji

Sistem „Forest Focus“ temelji na prejšnji zakonodaji, ki je povezana predvsem s spremljanjem zdravstvenega stanja gozdov v skladu s Konvencijo UNECE o čezmejnem onesnaževanju zraka na velike razdalje, katere podpisnica je Skupnost[1]. Ustrezna zakonodaja Skupnosti, tj. Uredba Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka[2] in Uredba Sveta (EGS) št. 2158/92 z dne 23. julija 1992 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari[3], je prenehala veljati konec leta 2002.

Sistem „Forest Focus“ je bil namenjen zlasti spremljanju onesnaženosti zraka v gozdovih, spremljanju gozdnih požarov, njihovih vzrokov in učinkov ter preprečevanju gozdnih požarov. Sistem je predvidel tudi razvoj novih instrumentov za spremljanje, povezanih s spremljanjem tal, sekvestracijo ogljika, biološko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami in varovalnimi funkcijami gozdov, ter vrednotenje učinkovitosti dejavnosti spremljanja. V zvezi s tem države članice zdaj izvajajo študije, preskuse in predstavitvene projekte, ki jih je treba končati v letu 2008.

V okviru sistema so bile vzpostavljene mreže z več tisoč opazovalnimi točkami in ploskvami (ploskve ravni I in ravni II, glej opombo 1), da bi se izvajali redni popisi in stalno spremljanje gozdnih ekosistemov.

Delovanje

Komisija je bila odgovorna za usklajevanje, spremljanje in razvoj sistema. Da bi države članice dosegle cilje sistema „Forest Focus“, so morale pripraviti dvoletne nacionalne programe za obdobji 2003/2004 in 2005/2006 (razdeljeno na fazi za leto 2005 in 2006). Ti programi so bili predloženi Komisiji v odobritev ter so bili tudi predhodno ovrednoteni.

Vsaka država članica je morala imenovati pristojni organ za vodenje svojega nacionalnega programa. Ker pa so Belgija, Nemčija in Portugalska imenovale več pristojnih organov, sistem izvaja 41 pristojnih organov. Ti vključujejo tudi pristojne organe v EU-10 (razen Malte), ki so se sistemu pridružili leta 2004.

Komisija je sprejela odločbe[4] o imenovanju nacionalnih agencij, ki izvajajo sistem, nacionalne programe in njihov proračun, ter o njih obvestila sodelujoče države članice. Komisija je pozneje s pristojnimi nacionalnimi organi sklenila sporazume za vsako obdobje nacionalnih programov. Na podlagi teh odločb je Komisija s pristojnimi organi sklenila skupno 123 sporazumov, ki v celoti zajemajo obdobje 2003–2006.

Skupni proračun sistema „Forest Focus“ je bil v štiriletnem obdobju 65 milijonov EUR, vključno z 9 milijoni EUR za ukrepe za preprečevanje požarov. Evropska unija je za stroške nacionalnih programov prispevala 50 % ali 75 % sredstev, odvisno od vrste dejavnosti. V Prilogi I je prikazana letna razčlenitev ukrepov, ki so bili oblikovani v okviru tega sistema.

Dejavnosti sistema „Forest Focus“ se lahko v vsakem nacionalnem programu razdelijo na (glej sliki 1 in 2):

– dejavnosti A v zvezi z usklajevanjem in upravljanjem projektov , npr. dejavnosti, povezane z usklajevanjem nacionalnega programa;

– dejavnosti B1, ki se izvajajo na podlagi mreže za spremljanje na ravni I , npr. postavitev in vzdrževanje sistematične mreže;

– dejavnosti B2, ki se izvajajo na ploskvah ravni II in vključujejo intenzivno spremljanje , npr. merjenje stanja krošenj;

– dejavnosti B3 v zvezi s preprečevanjem gozdnih požarov , vključno z evropskim informacijskim sistemom za gozdne požare. Vključene dejavnosti so oblikovanje protipožarnih presek, vzdrževanje in nadaljnji razvoj evropskega informacijskega sistema za gozdne požare (EFFIS) ter kampanje za ozaveščanje;

– dejavnosti C: študije in predstavitveni projekti , kot so študije za proučitev vzrokov in dinamike gozdnih požarov, preskusna obdobja spremljanja (glej tudi seznam študij v Prilogi).

[pic]

Slika 1: Dodelitev proračunskih sredstev v odstotkih glede na vrsto dejavnosti (A: usklajevanje in upravljanje projektov; B1: spremljanje na ravni I; B2: intenzivno spremljanje na ravni II; B3: preprečevanje gozdnih požarov; C: študije in predstavitveni projekti)

Komisija (Skupno raziskovalno središče) je podprla in podpira sistem na tehnični in znanstveni ravni. Njen znanstveni usklajevalni organ je ustvaril zbirko podatkov, s katero je izpolnjena potreba po načinu zbiranja podatkov v okviru sistema, ter razvil in dodatno izboljšal evropski informacijski sistem za gozdne požare (EFFIS) glede na zahteve, ki so jih izrazile države članice in Parlament. Skupno raziskovalno središče upravlja evropsko središče Komisije za podatke o gozdovih.

S programom „ICP Forests“ (glej opombo 1) je na podlagi sporazuma o donaciji s Komisijo zagotovljeno delovanje strokovnih skupin, v njegovem okviru so bile oblikovane tudi usklajene metode in standardi za spremljanje stanja gozdov na ravneh I in II, vključno z izdelavo skupnega priročnika o spremljanju in sistemi zagotavljanja kakovosti / nadzora kakovosti za terenska opazovanja in laboratorijske analize. Zaradi izpolnitve teh nalog je program „ICP Forests“ podprlo 6 partnerjev, med katerimi so bili zlasti gozdarski raziskovalni inštituti.

[pic]

Slika 2: Dodelitev proračunskih sredstev glede na vrsto dejavnosti za obdobje 2003–2006 (A: usklajevanje in upravljanje projektov; B1: spremljanje na ravni I; B2: intenzivno spremljanje na ravni II; B3: preprečevanje gozdnih požarov; C: študije in predstavitveni projekti)

POROčANJE

Države članice so izpolnile svoje letne obveznosti glede poročanja, tako da so Komisiji poslale letne podatke (ki so dostopni tudi javnosti[5]), zbrane v okviru sistema „Forest Focus“, s priloženim letnim poročilom. Vmesna poročila o prvem obdobju programa (2003–2004) so zdaj predložena Komisiji. Končna poročila je treba predložiti ob koncu vsakega nacionalnega programa, kar naj bi bilo do tri leta po zadevnem obdobju programa. Ta časovni zamik je predvsem posledica dejstva, da je treba dokončati študije. Poleg tega morajo pristojni organi, ki izvajajo sistem, Komisijo redno obveščati o svojem napredku pri izvajanju programa.

Celotno poročanje o sistemu „Forest Focus“ je zagotovljeno z letnimi poročili, ki jih objavita Evropska komisija in program „ICP Forests“, ter serijami znanstvenih objav (glej http://www.icp-forests.org/Reports.htm) z informacijami o nacionalnih gozdarskih in okoljskih politikah. Komisija na podlagi sporazuma o donaciji sofinancira pripravo osnutkov poročil o programu „ICP Forests“ in njihovo objavo.

Podrobni vidiki izvajanja

Gozdni požari

Komisija in države članice so leta 1998 ustanovile stalno, a neuradno skupino strokovnjakov za gozdne požare kot forum za izmenjavo informacij, katerega namen je razvoj naprednih metod za ocenjevanje tveganja za gozdne požare in kartiranje pogorelih površin na evropski ravni. V naslednjih letih je zaradi teh dejavnosti Skupno raziskovalno središče razvilo evropski informacijski sistem za gozdne požare (EFFIS)[6]. V okviru sistema „Forest Focus“ je evropski informacijski sistem za gozdne požare dobil dodatno podporo, njegovo nadaljnje izvajanje pa je bilo zagotovljeno z upravnim dogovorom med Generalnim direktoratom za okolje in Skupnim raziskovalnim centrom. Hranjenje in analize podatkov, ki jih zberejo države članice, ter usklajevanje dejavnosti, povezanih s požari, na evropski ravni potekajo v okviru evropskega informacijskega sistema za gozdne požare, ki vsak dan objavlja napovedi tveganja za požare, analizira letni razvoj tveganja za požare in oceni zadnjo sezono požarov ter tako opredeli morebitne pomanjkljivosti pri obvladovanju požarov in boju proti njim na ozemlju EU in zunaj njega. Komisija usklajuje dejavnosti tega sistema, da se informacije predložijo končnim uporabnikom, zlasti službam civilne zaščite in gozdnim službam v državah članicah. Evropski informacijski sistem za gozdne požare se uporablja tudi za ocenjevanje zahtevkov za nadomestilo škode v gozdu v vlogah za finančno pomoč iz Evropskega solidarnostnega sklada[7]. Skupino strokovnjakov za gozdne požare sestavljajo strokovnjaki iz nacionalnih organov, vključno s civilno zaščito. Skupina je edino skupno omrežje strokovnjakov za požare na ravni EU ter vključuje predstavnike vseh držav članic in nekaterih tretjih sredozemskih držav, ki se spopadajo z velikim tveganjem za požare. Sodelovanje s sosednjimi tretjimi državami je dragoceno, ker vzpostavitev čezmejnih preprečevalnih ukrepov in medsebojna pomoč v boju proti požarom temeljita na skupnem evropskem kartiranju tveganja za požare.

Sistem „Forest Focus“ je omogočil financiranje strukturnih ukrepov za preprečevanje požarov, kot so gradnja gozdnih poti, mest za oskrbo z vodo ali postaj za odkrivanje požarov, če podpora zanje ni bila zagotovljena v Uredbi o razvoju podeželja (ES) št. 1257/1999[8] in če niso bili vključeni v nacionalne ali regionalne programe za razvoj podeželja.

Začasna delovna skupina strokovnjakov za preprečevanje gozdnih požarov, ki jo sestavljajo predstavniki zainteresiranih držav članic in glavnih nevladnih organizacij na področju gozdarstva, je bila ustanovljena leta 2004, da bi Komisiji predlagala, kako voditi politiko za preprečevanje gozdnih požarov po letu 2006.

Ta delovna skupina je poleg svojih priporočil[9] predlagala, da je treba v instrumentu LIFE+ in uredbah o razvoju podeželja opredeliti posebne določbe za zaščito okolja pred požari. Za obdobje 2007–2013 se je to upoštevalo. Instrument LIFE+ vsebuje določbe za informativne kampanje in kampanje za ozaveščanje v zvezi z gozdnimi požari ter usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri preprečevanju požarov. Razvoj podeželja zagotavlja ukrepe za preprečevanje požarov in sanacijske ukrepe. Poleg tega je delovna skupina podprla evropski informacijski sistem za gozdne požare kot sredstvo strateškega načrtovanja in bistveni element spremljanja gozdnih požarov. Delo evropskega informacijskega sistema za gozdne požare, ki ga je podprl sistem „Forest Focus“, je zagotovljeno do konca leta 2010 v obliki donacije Evropskega parlamenta za zaščito in ohranjanje gozdov.

Komisija od leta 2000 v tesnem sodelovanju s skupino strokovnjakov vsako leto izda poročilo o gozdnih požarih[10], ki temelji na statistiki požarov v najbolj prizadetih državah članicah (glej tabelo „število požarov“ in „požgana območja“ v Prilogi).

Stanje gozdov in spremljanje okolja – ocenjevalno poročilo

Čeprav različne študije v okviru sistema „Forest Focus“ ne bodo končane do leta 2008, je Komisija leta 2005 opravila zunanje ocenjevanje, povezano zlasti z upravljanjem programa in spremljanjem stanja gozdov. Ocenjevanje sta izvedla raziskovalna inštituta „Forest Research“ (Združeno kraljestvo) in „Gozdarski raziskovalni inštitut Finske“ (Finska) (glej: http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf ).

Z oceno je bilo ugotovljeno:

Upravljanje programov je bilo stroškovno učinkovito, vendar se je v državah članicah z več pristojnimi organi povečala upravna obremenitev.

Dejavnosti spremljanja (ploskve ravni I + II) morajo obravnavati širša vprašanja kot le zdravstveno stanje gozdov, povezano z onesnaženostjo zraka. Vključevati morajo parametre, povezane s podnebnimi spremembami, biološko raznovrstnostjo in varovalnimi funkcijami gozdov.

Pri spremljanju gozdov se morajo upoštevati podatki iz nacionalnih popisov gozdov.

Zagotoviti je treba nadaljnje izvajanje programa spremljanja.

V poročilu je tudi poudarjeno, da države članice z iztekom uredbe o sistemu „Forest Focus“ niso več obvezane izvajati usklajenega spremljanja gozdov na ravni EU ter da je treba za preprečitev neusklajenih dejavnosti v prihodnosti razviti okvir za celotno EU, ki omogoča učinkovito upravljanje, zapisovanje podatkov, analize, nadzor kakovosti in poročanje.

Komisija poudarja, da je bilo to ocenjevanje sicer opravljeno v zgodnji fazi izvajanja, vendar je njegovo glavno priporočilo o razširitvi dejavnosti spremljanja zdaj že vključeno v področje uporabe instrumenta LIFE+.

Komisija opozarja, da je nadaljnje izvajanje dejavnosti spremljanja navedeno tudi v Akcijskem načrtu EU za gozdove[11] 2007–2011. V osmem ključnem ukrepu Akcijskega načrta je predlagano prizadevanje za oblikovanje evropskega sistema za spremljanje gozdov. Sklepi Sveta[12] o Akcijskem načrtu EU za gozdove prav tako navajajo jasno zavezo držav članic, da dodatno razvijejo evropski sistem za spremljanje gozdov.

Predlogi v okviru instrumenta LIFE+ še niso bili prejeti, vendar lahko vključujejo sodelovanje nacionalnih gozdarskih organov, ki so odgovorni za popise. Ker instrument LIFE+ temelji na projektih in prostovoljnem sodelovanju, mora biti spremljanje v prihodnosti bolj povezano s posebnimi političnimi vprašanji, kot so podnebne spremembe, biološka raznovrstnost in varovalne funkcije gozdov, in ne sme biti le nadaljnje izvajanje opazovanj na podlagi tradicionalnih parametrov, povezanih z onesnaževanjem zraka, kar je bilo značilno za sistem „Forest Focus“.

Komisija v zvezi z upravljanjem sistema navaja, da je povprečna finančna obveznost na program nizka. Za obdobje 2003–2004 je znašala približno 0,5 milijona EUR na pogodbenico v razponu od 20 000 EUR do 2,7 milijona EUR. Za leto 2005 je bila 0,4 milijona EUR v razponu od 20 000 EUR do 2,1 milijona EUR, za leto 2006 pa 0,4 milijona EUR v razponu od 28 000 EUR do 2,1 milijona EUR. Od tega so različni pristojni organi približno 7 % namenili usklajevanju in upravljanju nacionalnih programov.

[1] Program „ICP Forests“ (mednarodni program sodelovanja za oceno in spremljanje učinkov onesnaženega zraka na gozdove) je bil ustanovljen leta 1985 v skladu s Konvencijo Ekonomske komisije OZN za Evropo (UNECE) o čezmejnem onesnaževanju zraka na velike razdalje zaradi vse večje ozaveščenosti javnosti o mogočih škodljivih učinkih onesnaženega zraka na gozdove. S programom „ICP Forests“ se v sodelovanju z Evropsko komisijo spremlja stanje gozdov v Evropi, pri čemer se uporabljata različni intenzivnostni ravni spremljanja. Prva mreža (t. i. raven I) zajema približno 6 000 opazovalnih ploskev velikosti 16 X 16 km, ki sestavljajo sistematično nadnacionalno omrežje, ki pokriva vso Evropo. Intenzivnostna raven II zajema približno 800 ploskev v izbranih evropskih gozdnih ekosistemih, pri katerih se izvaja intenzivno spremljanje. Tudi program „Forest Focus“ temelji na ploskvah ravni I in II. Trenutno v programu „ICP Forests“ sodeluje 40 držav. Glej tudi: http://www.icp-forests.org/Political.htm.

[2] UL L 326, 21.11.1985, str. 2.

[3] UL L 217, 31.7.1992, str. 3–7.

[4] Odločba 2003–2004: Odločba Komisije C(2004)4901 konč.

Odločba 2005: Odločba Komisije C(2006)874 konč.

Odločba 2006: Odločba Komisije C(2006)2466 konč.

[5] Čeprav so s pristojnimi organi večkrat potekale razprave o objavi in razširjanju podatkov, o tem vprašanju ni bilo mogoče doseči sporazuma. Zato podatki niso dostopni splošni javnosti, razen po posvetovanju z lastniki podatkov.

[6] Cilj evropskega informacijskega sistema za gozdne požare je zagotovitev pomembnih informacij za zaščito gozdov pred požari v Evropi, pri čemer se upoštevajo razmere pred požarom in po njem http://effis.jrc.it/wmi/viewer.html.

[7] Uredba Sveta št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002, UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

[8] UL L 160, 26.6.1999, str. 80.

[9] http://ec.europa.eu/environment/forests/wgffp.htm.

[10] http://forest.jrc.it/documents/2006/ForestFiresInEurope2005.pdf.

[11] COM(2006)302 konč., 15.6.2006.

[12] Sklepi Sveta o Akcijskem načrtu EU za gozdove 2007–2011. 2758. seja Sveta za kmetijstvo in ribištvo. 24.–25. oktober 2006.