RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2019/1429

z dne 26. marca 2019

s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017, oddelek VII – Odbor regij

EVROPSKI PARLAMENT,

— ob upoštevanju sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017, oddelek VII – Odbor regij,

— ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0101/2019),

A. ker želi organ za podelitev razrešnice med postopkom podelitve poudariti poseben pomen nadaljnje krepitve demokratične legitimnosti institucij Unije z izboljšanjem preglednosti in odgovornosti, izvajanjem koncepta oblikovanja proračuna glede na uspešnost in dobrega upravljanja človeških virov;

1. ugotavlja, da Računsko sodišče v svojem letnem poročilu o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2017 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča) ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila Odbora regij (v nadaljnjem besedilu: odbor);

2. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče na podlagi svojega revizijskega dela sklenilo, da v skupnih plačilih za upravne in druge odhodke institucij in organov za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ni bilo pomembnih napak;

3. ugotavlja, da je bil odboru za leto 2017 odobren proračun v znesku 93 295 000 EUR (90 500 000 EUR v letu 2016), od tega je bilo 91,5 milijona EUR odobritev za prevzem obveznosti (89,4 milijona EUR v letu 2016) s stopnjo izvrševanja 98,0 % (98,7 % v letu 2016), 83,9 milijona EUR pa je bilo odobritev za plačila, pri katerih je stopnja izvrševanja znašala 89,9 %;

4. ugotavlja, da je proračun odbora večinoma upravne narave in da se velik delež porabi za odhodke v zvezi z zaposlenimi, stavbami, pohištvom, opremo in raznimi tekočimi stroški;

5. poziva odbor, naj metodologijo smotrnostne priprave proračuna razširi na ustrezne dele svojega proračuna; želi biti redno obveščen o dosežkih pri uporabi načel smotrnostne priprave proračuna;

6. ugotavlja, da je splošna stopnja izvrševanja za plačila ob koncu decembra 2017 znašala 89,9 %; ugotavlja, da bo končna stopnja izvrševanja plačil ob koncu proračunskega cikla (po plačilu prenosov) višja in bi morala biti v najboljšem primeru blizu stopnje prevzetih obveznosti;

7. ugotavlja, da se analitično orodje za spremljanje izvrševanja proračuna (Budget Watch) uporablja centralno za spremljanje izvrševanja obveznosti in plačil v vseh proračunskih vrsticah, kar prispeva k optimizaciji izvrševanja proračuna z boljšo pripravo na prerazporeditve sredstev; poziva odbor, naj okrepi svoja prizadevanja glede stopenj izvrševanja plačil, zlasti za naslov 2 proračuna v zvezi s stavbami, opremo in raznimi odhodki iz poslovanja, kjer je stopnja izvrševanja plačil znašala 77,1 %;

8. spodbuja odbor, naj svoje letno poročilo o dejavnosti in zaključni račun objavi do 31. marca leta, ki sledi zadevnemu obračunskemu letu, da bi optimizirali in pospešili postopek podelitve razrešnice;

9. obžaluje, da nadaljnje ukrepanje odbora na podlagi resolucije o razrešnici za leto 2016 zgolj posredno odgovarja na pripombe Parlamenta in se v več točkah sklicuje na letno poročilo o dejavnostih; poudarja, da je poročilo o nadaljnjem ukrepanju za Odbor za proračunski nadzor Evropskega parlamenta bistvenega pomena pri ugotavljanju, ali je odbor izvedel priporočila Parlamenta; poziva odbor, naj v svoje naslednje poročilo o nadaljnjih ukrepih vključi vse potrebne odgovore in pojasnila o izvajanju priporočil Parlamenta;

10. je seznanjen, da je odbor zmanjšal skupno število delovnih mest v kadrovskem načrtu za 48 mest, in sicer s 537 leta 2013 na 489 leta 2017, predvsem zaradi uveljavitve sklepa o 5-odstotnem zmanjšanju števila zaposlenih in izvajanja sporazuma o sodelovanju, ki ga je leta 2014 sklenil s Parlamentom; pozdravlja, da je odboru, kljub zmanjšanju števila zaposlenih, uspelo okrepiti svoje politično delo, in sicer s prerazporeditvijo več človeških virov iz podpornih služb v osrednja področja delovanja, povezana s političnimi in zakonodajnimi dejavnostmi; poziva odbor, naj obvešča Parlament o razporeditvi delovnih obremenitev v organizaciji, da bo lahko preveril ujemanje med nalogami in viri;

11. ugotavlja, da se je število pogodbenih uslužbencev povečalo s 34 leta 2013 na 54 leta 2017, število začasnih uslužbencev pa se je povečalo s 64 leta 2013 na 71 leta 2017; ugotavlja, da je povečanje števila začasnih in pogodbenih uslužbencev predvsem povezano z varnostnimi vprašanji, ki jih narekujejo razmere v Bruslju; je zaskrbljen, ker del tega povečanja izhaja iz potrebe po nadomestitvi splošnega zmanjšanja števila zaposlenih ter bi lahko škodilo enakovredni delovni obremenitvi ter dolgoročnemu organizacijskemu razvoju institucije;

12. pozdravlja zavezo o določitvi jasnih političnih ciljev za okrepitev sodelovanja odbora v političnem in zakonodajnem ciklu politik Unije s krepitvijo učinkovitih partnerstev z drugimi institucijami Unije; poudarja pomen spodbujanja sodelovanja regionalnih in lokalnih organov glede na njihov vlogo pri izvajanju politik Unije; poziva Odbor regij, naj se bolje usklajuje z delom na povezanih zadevah, ki se opravlja v Komisiji, Evropskem parlamentu in Svetu, in sicer tako, da svoja mnenja uskladi s časovnim razporedom teh institucij, da bi se dosegla večja učinkovitost;

13. pozdravlja dialog na politični ravni med odborom in Parlamentom; z zadovoljstvom opaža izmenjave med komisijami odbora in odbori Parlamenta ter sodelovanje s Službo Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS); spodbuja odbor in Parlament, naj razvijeta bolj sistematičen pristop k temu sodelovanju;

14. pozdravlja medinstitucionalno upravno sodelovanje s Parlamentom in rezultate vmesne ocene izvajanja sporazuma o sodelovanju med odborom in Ekonomsko-socialnim odborom, v katerem je izpostavljeno uspešno izvajanje številnih ukrepov; je seznanjen, da je odbor v okviru prerazporeditve že premestil 70 prevajalcev na druga delovna mesta, tudi v Službo Evropskega parlamenta za raziskave;

15. pozdravlja, da se je odbor s Komisijo pogajal o več sporazumih o ravni storitev in da so bili ti sporazumi podpisani;

16. pozdravlja rezultate vmesne ocene izvajanja sporazuma o sodelovanju med odborom in Ekonomsko-socialnim odborom, v katerem je izpostavljena uspešna poenostavitev upravljavske in upravne strukture; pozdravlja, da sodelovanje med lastnimi in skupnimi službami na področjih, kot so na primer informacijska tehnologija, EMAS ali upravljanje sejnih sob, deluje dobro; ugotavlja, da prihranki na teh operativnih področjih močno presegajo sredstva, porabljena za usklajevanje;

17. pozdravlja pozitivne rezultate predhodne ocene pilotnega projekta o skupnem upravljanju prevajalskih enot; spodbuja odbor, naj še naprej razvija to sodelovanje, da bi ustvaril več sinergij;

18. ugotavlja, da cilj zmanjšanja produktivnosti prevajanja za 5 do 10 % v letu 2017 ni bil dosežen, kljub zmanjšanju za 4,6 % v primerjavi z letom 2016; pozdravlja zavezo odbora, da bo v letu 2018 sprejel nadaljnje ukrepe za dosego obvladljive ravni produktivnosti prevajanja, in ga spodbuja k izvajanju nadaljnjih ukrepov za racionalizacijo, vključno s potrebnimi spremembami na področju informacijske tehnologije;

19. je seznanjen z nizko stopnjo izvrševanja proračunske vrstice 1420 (dodatne storitve za prevajanje), in sicer 55 % za obveznosti in 45 % za plačila; ugotavlja, da so skupni stroški odbora za prevajanje v letu 2017 znašali 27 231 105 EUR, od tega 2 376 591 EUR za zunanje prevajanje; ugotavlja, da je zunanje izvajanje predstavljalo 17,1 % skupnih stroškov prevajanja v letu 2017; spodbuja odbor, naj dokonča prilagoditev prevajalskih enot, da bi čim prej dosegel cilj vsaj 20 % zunanjega izvajanja;

20. ugotavlja, da je znesek za potne stroške članov odbora v letu 2017 znašal 8 882 955 EUR;

21. je seznanjen, da je v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2017 seznam dogodkov, ki so se jih udeležili člani odbora; obžaluje, da je seznam manj podroben, kot je bil seznam, vključen v odgovor na vprašalnik za razrešnico za leto 2016; poziva odbor, naj v okviru nadaljnjega ukrepanja v zvezi s to razrešnico predloži podrobnejši seznam, ki bo vključeval več natančnejših informacij o sodelujočih članih, naslovih dogodkov, datumih in stroških; poziva odbor, naj tak seznam za leto 2018 vključi v svoje naslednje letno poročilo o dejavnostih;

22. ugotavlja, da je bil za obdobje 2017–2018 cilj odbora glede objav dokumentov in začetih študij vsako leto 15, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo v letu 2017 število objav 9, v letu 2016 pa 12; poziva odbor, naj si po najboljših močeh prizadeva za uresničitev cilja v zvezi s objavami in zahteva nadaljnje spremljanje razmer v dokumentu o nadaljnjih ukrepih v zvezi z razrešnico za leto 2017;

23. pozdravlja dosežke odbora v smislu komunikacijskih dejavnosti, namenjenih povečanju njegove prepoznavnosti in medijskega vpliva, vključno s povečanjem dosega na družbenih medijih; zlasti pozdravlja pobudo „Razmislimo o Evropi“ za spodbujanje udeležbe državljanov v sedanji razpravi o prihodnosti Unije in 180 državljanskih dialogov, ki so bili opravljeni v tem okviru; spodbuja odbor, naj izboljša svoje sodelovanje z drugimi institucijami Unije pri skupnih komunikacijskih kampanjah in drugih pobudah;

24. ugotavlja, da so bile po obsežni reviziji regulativnega okvira na področju človeških virov v letu 2017 posodobljene nekatere določbe o prožnem delovnem času, starševskem dopustu in letnih potnih stroških; ugotavlja, da je bila marca 2017 v varnostni službi uvedena shema za pripravljenost na delo in delo v izmenah; pozdravlja prizadevanja za nadaljnjo poenostavitev postopkov na področju človeških virov, zlasti z novimi postopki odločanja; ugotavlja, da je bilo objavljeno prvo notranje letno poročilo o človeških virih;

25. pozdravlja celovito politiko o dobrem počutju, zdravju in upravljanju odsotnosti, ki jo je sodelovanje zdravstvene službe in službe za delovne razmere še dodatno učvrstilo; je seznanjen s pozornim spremljanjem stopenj odsotnosti, pri katerem je poudarek na preprečevanju, preverjanju in uspešnem ponovnem vključevanju po dolgotrajni bolniški odsotnosti; ugotavlja, da se je stopnja odsotnosti z dela z leti zmanjševala (s 4,86 % leta 2015 na 4,60 % leta 2016 in 4,50 % leta 2017); pozdravlja preglednost odbora v zvezi z zaposlenimi, ki trpijo za izgorelostjo, in pozdravlja oceno delovne obremenitve, ki jo je odbor začel leta 2018, da bi opredelil porazdelitev delovne obremenitve znotraj organizacije in preverili ujemanje med nalogami in viri; poziva, naj se Parlament obvešča o tej oceni;

26. ugotavlja, da se delež žensk na srednjih vodstvenih položajih v letu 2017 ni bistveno izboljšal, saj je znašal približno 38 % (v primerjavi z 37 % leta 2015 in 33 % leta 2016); močno obžaluje nadaljnje zmanjšanje deleža žensk na vodilnih položajih s 33 % leta 2016 na približno 25 % leta 2017 zaradi odhoda ženske z vodilnega položaja v tem letu; pozdravlja celovite ukrepe, ki jih je odbor sprejel za izboljšanje razmer, vključno z uvedbo nove sheme za upravljanje funkcij, ki je bila med drugim zasnovana za povečanje števila žensk, ki želijo opravljati uradne naloge vodenja; spodbuja odbor, naj v zvezi s tem znatno izboljša svojo uspešnost in organu za podelitev razrešnice poroča o svojem napredku;

27. ugotavlja, da so državljani držav članic, ki so k Uniji pristopile po letu 2004 (EU-13), zasedali 13,3 % vodstvenih položajev; poziva odbor, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje geografskega ravnotežja pri vodstvenih položajih, da bi dosegel cilj 20 %, ki odraža delež prebivalstva EU13 v primerjavi s skupnim številom prebivalstva Unije;

28. pozdravlja ukrepe, ki jih je odbor sprejel za dejavno preprečevanje nadlegovanja v delovnem okolju, kot sta redno usposabljanje o politiki proti nadlegovanju in delo zaupnih svetovalcev; spodbuja odbor, naj pozorno spremlja učinkovitost svoje politike v zvezi s tem, še naprej ozavešča o problematiki nadlegovanja na delovnem mestu ter spodbuja politiko ničelne tolerance glede nadlegovanja; vseeno izraža zaskrbljenost, ker odbor nima notranjega mehanizma za pritožbe ali kazni v primerih nadlegovanja, v katere so vpleteni člani odbora; poziva odbor, naj posodobi svoj kodeks ravnanja za člane in interni pravilnik v zvezi s tem ter o tem poroča organu za podelitev razrešnice;

29. pozdravlja dolgoročno nepremičninsko strategijo, ki sta jo leta 2017 odobrila odbor in Ekonomsko-socialni odbor; je seznanjen, da je nepremičninska strategija okvir za vse prihodnje odločitve v zvezi z nepremičninsko politiko in vsebuje niz vodilnih načel na področju nepremičnin; je seznanjen, da je bilo opredeljenih in preučenih več scenarijev za pripravo na nepremičninsko politiko po letu 2021, pri čemer se je prednost namenila scenarijem, ki predvidevajo nadaljnjo uporabo stavbe VMA; želi biti obveščen o potekajočih pogajanjih s Komisijo glede nadaljnje uporabe stavbe VMA; spodbuja odbor, naj skupaj z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom opravi oceno morebitnih potreb po prenovi in oceno stroškov za scenarij, po katerem bi odbora zasedla celotno stavbo VMA;

30. z zadovoljstvom ugotavlja, da sta se povečala število vpisanih in stopnja aktivnosti v spletnem tečaju odbora za regionalne in lokalne organe (MOOC), in sicer za 5 % pri številu vpisanih in za 5 odstotnih točk pri stopnji aktivnosti, po tem, ko so bile te številke leta 2016 nižje zaradi terorističnih napadov v Bruslju; z zadovoljstvom ugotavlja, da se je število obiskovalcev v letu 2017 povečalo za 14 %;

31. pozdravlja dobre rezultate, dosežene v zvezi s sistemom okoljskega ravnanja, prek sodelovanja med Ekonomsko-socialnim odborom in odborom; pozdravlja ukrepe odbora za izboljšanje porabe energije in vključitev okoljskih meril v večino javnih razpisov; ugotavlja, da je bilo v 27 razpisnih postopkih opravljeno posvetovanje s službo EMAS v zvezi z okoljskimi merili; pozdravlja, da je odbor skupaj z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom pridobil oznako Dobra hrana, ki jo je bruseljska regija podelila kot potrdilo, da se menze odborov upravljajo trajnostno;

32. ugotavlja, da odbor še vedno čaka na končno poročilo urada OLAF o primeru žvižgača, o katerem je bil urad OLAF obveščen oktobra 2016; poziva odbor, naj v celoti spoštuje ugotovitve in rezultate iz poročila ter organu za podelitev razrešnice poroča o rezultatih in sprejetih nadaljnjih ukrepih;

33. je seznanjen s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 23. oktobra 2018 (1) v zadevi, ki jo je zoper odbor vložil nekdanji notranji revizor; ugotavlja, da ta sodba razveljavlja sklep odbora z dne 2. decembra 2014, v katerem je potrdil ugotovitve druge invalidske komisije, ki je sklenila, da invalidnost nekdanjega notranjega revizorja ni posledica opravljanja poklica; ugotavlja, da Sodišče Evropske unije v svoji sodbi meni, da ocena invalidske komisije ni bila ustrezno utemeljena in da je njena metodologija ocenjevanja vsebovala napako; ugotavlja, da je Sodišče Evropske unije obsodilo odbor na plačilo odškodnine v višini 5 000 EUR, zavrnilo pa je zahtevo nekdanjega notranjega revizorja do dodatne odškodnine v znesku 20 000 EUR;

34. nujno poziva odbor, naj čim prej izpolni sodbo Sodišča Evropske unije in sprejme vse potrebne ukrepe za nadaljnje ukrepanje v zvezi z njegovo odločitvijo; spodbuja odbor, naj razmisli o sporazumni poravnavi z nekdanjim notranjim revizorjem v interesu obeh strani, in zahteva, da se ga redno obvešča o tem;

35. ugotavlja, da je 31. januarja 2018 nekdanji notranji revizor na podlagi člena 90(1) kadrovskih predpisov vložil zahtevo, da ga odbor uradno prizna kot dejanskega žvižgača na podlagi člena 22a kadrovskih predpisov; poleg tega ugotavlja, da je nekdanji notranji revizor na podlagi člena 90(2) kadrovskih predpisov vložil pritožbo pri organu za imenovanje, in sicer 23. avgusta 2018, po tem, ko je odbor dne 24. maja 2018 sklenil, da ga ne prizna kot dejanskega žvižgača;

36. ugotavlja, da odbor preučil zahtevo in sklenil, da ni pravne podlage za priznanje nekdanjega notranjega revizorja kot dejanskega žvižgača; obžaluje, da je ta sklep v nasprotju s stališčem Parlamenta iz resolucije z dne 13. januarja 2004 o sporočilu Komisije o skupnem okviru za evropske regulativne agencije (2), in sicer, da je notranji revizor dejanski žvižgač; spodbuja odbor, naj razmisli o simboličnem priznanju statusa notranjemu revizorju, kljub temu, da v zadevnem obdobju za to ni bilo ustrezne pravne podlage;

37. poziva k mediaciji med nekdanjim notranjim revizorjem odbora in odborom, da bi se v interesu obeh strani dosegla sporazumna poravnava o tem sporu; poudarja, da bi morala takšna mediacija obravnavati tudi status nekdanjega notranjega revizorja kot dejanskega žvižgača (kot ga je priznal Parlament v svoji resoluciji iz leta 2004) in dejstvo, da je deloval v interesu Unije, saj je prijavil nepravilnosti institucijam Unije;

38. ugotavlja, da bodo po ocenah odbora finančne posledice odločitve Združenega kraljestva, da izstopi iz Unije, znašale 373 666 EUR v letu 2019 in 576 559 EUR v letu 2020, in sicer zaradi zmanjšanja števila članov odbora za 24, ki jih trenutno zasedajo predstavniki Združenega kraljestva; pozdravlja ustanovitev skupine za razmislek o ohranjanju tesnih odnosov z regionalnimi in lokalnimi organi v Združenem kraljestvu po izstopu te države iz Unije.

(1) Sodba Splošnega sodišča Evropske unije (drugi senat) z dne 23. oktobra 2018 v zadevi T-567/16, Robert McCoy proti Odboru Regij, ECLI:EU:T:2018:708.

(2) UL C 92 E, 16.4.2004, str. 119.