P9_TA(2021)0416

Reforma politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2021 o reformi politike EU na področju škodljivih davčnih praks (vključno z reformo Skupine za kodeks ravnanja) (2020/2258(INI))

(2022/C 132/13)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju členov 113, 115 in 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

— ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, sprejete 1. decembra 1997 (1), o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja, katerega namen bila omejitev škodljive konkurence na področju davkov v Evropski uniji,

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. aprila 2009 o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (COM(2009)0201),

— ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 17. junija 2015 z naslovom Pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje (COM(2015)0302),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2016 o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje (COM(2016)0024),

— ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. marca 2016 o kodeksu ravnanja za obdavčitev podjetij (2),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2016 o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom (COM(2016)0451), ki vsebuje tudi razlago o postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije,

— ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016 o merilih in postopku za oblikovanje seznama EU z nekooperativnimi jurisdikcijami v davčne namene,

— ob upoštevanju sklepov izrednega srečanja Sveta za gospodarske in finančne zadeve z dne 5. decembra 2017,

— ob upoštevanju kodeksa ravnanja (obdavčitev podjetij): delovni program med portugalskim predsedovanjem (3)9. februarja 2021,

— ob upoštevanju zadnje posodobitve seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, z dne 26. februarja 2021 (4),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje (COM(2020)0313),

— ob upoštevanju svojega stališča o predlogu Komisije za direktivo Sveta o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCTB) (5) in o predlogu Komisije za direktivo Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (6),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2021 z naslovom „Obdavčitev podjetij za 21. stoletje“ (COM(2021)0251),

— ob upoštevanju resolucij z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (7), z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (8) ter z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (9),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (10),

— ob upoštevanju svojega priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (11),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (12) ter vprašanj za Komisijo in Svet o reformi seznama davčnih oaz EU (O-000082/2020 – B9-0002/2021 in O-000081/2020 – B9-0001/2021),

— ob upoštevanju ukrepanja Komisije na podlagi zgoraj navedenih resolucij in priporočil Evropskega parlamenta (13),

— ob upoštevanju poročila, ki ga je za Komisijo pripravil Center za evropske ekonomske raziskave (ZEW) GmbH, z naslovom „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Učinek davčnega načrtovanja na v prihodnost usmerjene efektivne davčne stopnje) (14),

— ob upoštevanju poročila, pripravljenega za Komisijo, z naslovom Kazalniki agresivnega davčnega načrtovanja (15),

— ob upoštevanju študije o pregledu slamnatih podjetij v Evropski uniji, ki jo je Generalni direktorat Evropskega parlamenta za parlamentarne raziskovalne storitve objavil 17. oktobra 2018 (16),

— ob upoštevanju poročila skupine OZN na visoki ravni za mednarodno finančno odgovornost, preglednost in integriteto o uresničevanju agende do leta 2030 iz februarja 2021 z naslovom Financial Integrity for Sustainable Development (Finančna integriteta za trajnostni razvoj) (17),

— ob upoštevanju tekočega dela vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije,

— ob upoštevanju začetne ocene učinka boja proti uporabi navideznih subjektov in ureditev za davčne namene (18),

— ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada z naslovom Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi) (19),

— ob upoštevanju Direktive Sveta (EU) 2016/1164 z dne 12. julija 2016 o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (direktiva proti izogibanju davkom I) (20), in Direktive Sveta (EU) 2017/952 z dne 29. maja 2017 o spremembi Direktive (EU) 2016/1164 v zvezi s hibridnimi neskladji s tretjimi državami (direktiva proti izogibanju davkom II) (21),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (direktiva o obrestih in licenčninah) (22),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/96/EU z dne 30. novembra 2011 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (direktiva o matičnih in odvisnih družbah) (23),

— ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (direktiva o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja) (24) Direktive Sveta (EU) 2015/2376 z dne 8. decembra 2015 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (DAC 3) (25) ter Direktive Sveta (EU) 2016/881 z dne 25. maja 2016 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčevanja (DAC 4) (26) in Direktive Sveta (EU) 2018/822 z dne 25. maja 2018 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave informacij na področju obdavčevanja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerih se poroča (DAC 6) (27),

— ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0245/2021),

A. ker je od leta 1997 kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (v nadaljnjem besedilu: kodeks ravnanja) glavni instrument Unije za preprečevanje škodljivih davčnih ukrepov; ker so škodljivi davčni ukrepi v kodeksu ravnanja opredeljeni kot ukrepi (vključno z upravnimi praksami), ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na izbiro kraja poslovne dejavnosti v Uniji in ki zagotavljajo znatno nižjo raven obdavčitve od tiste, ki se običajno uporablja v zadevni državi članici;

B. ker se po podatkih iz letnega poročila Komisije o obdavčitvi za leto 2021 zaradi izogibanja davkom v EU letno izgubi 36–37 milijard EUR prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb (28);

C. ker se je zaradi politik proti izogibanju davkom zmanjšalo število preferenčnih davčnih režimov po vsem svetu, zlasti v Uniji; ker je v skladu z ukrepom 5 akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička preferenčni davčni režim tisti, ki ponuja določeno obliko davčnih ugodnosti glede na splošna načela obdavčitve v zadevni državi; ker lahko režim ugodnost ponuja v veliko različnih oblikah, med katerimi so znižanje davčne stopnje ali davčne osnove ali ugodnejši pogoji za plačilo ali vračilo davkov (29); ker so se pojavile nove oblike škodljivih davčnih praks, saj so se preferenčni davčni režimi preoblikovali v agresivne splošne režime;

D. ker se pri agresivnem davčnem načrtovanju izkoriščajo tehnične lastnosti davčnega sistema ali neskladja med dvema ali več davčnimi sistemi, da bi se zmanjšale davčne obveznosti; ker davčni ukrepi ne bi smeli ovirati zasebnih pobud, ki omogočajo trajnostno rast; ker so empirične raziskave pokazale, da je dejanska raven obdavčitve za velika multinacionalna podjetja nižja kot za domača mala in srednja podjetja (30);

E. ker se Unija proti škodljivim davčnim praksam med drugim bori s sprejemanjem zakonodaje, mehkim pravom in medvladnim sodelovanjem; ker je Parlament na področju neposrednega obdavčevanja zaprošen za mnenje in spoštuje suverenost držav članic na tem področju;

F. ker so škodljive davčne prakse v Uniji povzročile zaskrbljenost v začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja, ko je bil ustanovljen odbor neodvisnih strokovnjakov, ki je pripravil poročilo s priporočili za obdavčitev dohodkov pravnih oseb v EU (Rudingovo poročilo) (31); ker je Svet Evropske unije leta 1997 sprejel kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja; ker je bila v Svetu ustanovljena Skupina za kodeks ravnanja, da bi ocenila, kateri davčni ukrepi bi lahko spadali v področje uporabe kodeksa; ker empirične raziskave (32) kažejo, da države članice EU skupno izgubijo večino prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb v drugih državah članicah EU in ne v tretjih državah; poudarja, da do teh izgub prihaja predvsem zato, ker ni zakonodajnih ukrepov proti agresivnim davčnim praksam in škodljivi davčni konkurenci znotraj EU;

G. ker je naloga Skupine za kodeks ravnanja oceniti davčne ukrepe, ki bi lahko spadali na področje uporabe kodeksa ravnanja, in ker omogoča sodelovanje in medsebojni strokovni pregled morebitnih škodljivih režimov v EU; ker je kodeks ravnanja med državami članicami pridobil določeno avtoriteto, in sicer ustvarja medsebojni pritisk za uvedbo reform, ki se prenaša tudi na tretje države in jih spodbuja k sodelovanju v postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije;

H. ker je bila Skupina za kodeks ravnanja učinkovita pri omejevanju preferenčnih davčnih režimov; ker se zdi, da je davčna konkurenca v Evropi vplivala na nižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, zaradi česar je povprečna evropska stopnja tega davka nižja od povprečne stopnje v državah OECD (33); ker je kodeks ravnanja prispeval k preprečevanju agresivne davčne konkurence med državami članicami, tako da je določil načela poštene konkurence; ker skupini za kodeks ravnanja ni uspelo odpraviti nepoštenih davčnih ureditev, ki jih nekatere države članice ponujajo velikim podjetjem, kot so škodljivi vnaprejšnji cenovni sporazumi („davčna stališča“) in posledične nepoštene konkurenčne prednosti; ker se je Skupina za kodeks ravnanja pri najnovejših medsebojnih strokovnih pregledih osredotočila na ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine; ker je Skupina za kodeks ravnanja še vedno zgolj medvladno telo;

I. ker sta oba stebra prihodnjega svetovnega sporazuma v skladu z vizijo Komisije za okvir obdavčitve podjetij, ki jo je predstavila v nedavnem sporočilu z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje; ker je Komisija v tem sporočilu napovedala predlog direktive, v katerega bo vključila pravila, ki jih bo oblikovala po vzoru pravil OECD za izvajanje drugega stebra o minimalni dejanski obdavčitvi in ustrezno prilagodila;

J. ker je Skupina za kodeks ravnanja uspešno začela dialog z jurisdikcijami tretjih držav, pozvanimi, naj odpravijo svoje škodljive davčne prakse, da ne bi bile uvrščene na seznam EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami (v nadaljnjem besedilu: seznam EU); ker mora biti ta seznam instrument za odvračanje jurisdikcij tretjih držav od škodljivih davčnih praks, da bi se ohranila poštena konkurenca na svetovni ravni; ker je na seznamu EU zaenkrat le 12 jurisdikcij tretjih držav (34), žal pa na njem ni nekaterih dobro poznanih davčnih oaz; ker je seznam EU oblikovan na podlagi meril, določenih v kodeksu ravnanja;

K. ker se merila za seznam EU še vedno razlikujejo od meril, ki se uporabljajo pri medsebojnem strokovnem pregledu EU v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami, pri čemer obe oceni izvaja Skupina za kodeks ravnanja; ker je v priporočilih za posamezne države šest držav članic prejelo priporočilo, naj svoj davčni sistem bolj zaščitijo pred tveganjem agresivnega davčnega načrtovanja;

L. ker je Komisija sprejela sporočilo o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje ter načrtuje reformo kodeksa ravnanja in izboljšave seznama EU;

M. ker je pandemija covida-19 gospodarstvo EU pahnila v najglobljo recesijo sodobnega časa, znaki okrevanja pa so se pojavili šele pred kratkim; ker so vlade po vsej Uniji v okviru odziva na pandemijo covida-19 hitro sprejele davčne ukrepe, da bi podjetjem in gospodinjstvom zagotovile likvidnost (35), zato pa so bili davčni prihodki držav članic nižji; ker bi morali pri obdavčitvi podjetij podpreti okrevanje s preprostimi davčnimi pravili za mala in srednja podjetja, ki gospodarskega okrevanja ne bi ovirala s pretiranim davčnim bremenom;

Obstoječe politike EU za boj proti škodljivim davčnim praksam v Uniji

1. ugotavlja, da so številni davčni škandali, zlasti LuxLeaks, panamski dokumenti, rajski dokumenti in nedavna razkritja OpenLux, pa tudi pritiski javnosti in Parlamenta, spodbudili politično agendo EU v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami; poudarja, da davčne utaje in izogibanje davkom državam članicam povzročajo nesprejemljivo izgubo znatnih prihodkov, ki jih trenutno potrebujejo za odpravljanje uničujočih posledic pandemije; opozarja, da naj bi po previdni oceni OECD erozija davčne osnove in preusmerjanje dobička vsako leto povzročila izgubo približno 4–10 % svetovnih prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb ali 100–240 milijard USD (84–202 milijard EUR) ( 36 ) ; želi spomniti, da po ocenah Parlamenta izogibanje davkom od dohodkov pravnih oseb z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička ter prek drugih davčnih ureditev povzroči izgubo od 160 do 190 milijard EUR ( 37 ) ; poziva Komisijo, naj redno ocenjuje obseg davčnih utaj in izogibanja davkom;

2. pozdravlja pomembne ukrepe, ki so bili na ravni EU in mednarodni ravni sprejeti, da bi poostrili načela davčne preglednosti in se borili proti škodljivi davčni konkurenci ter da bi se spoštovali ukrepi proti škodljivim davčnim praksam; pozdravlja medinstitucionalni sporazum o direktivi o spremembi Direktive 2013/34/EU ( 38 ) v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki (javno poročanje po posameznih državah); pričakuje, da bo Svet hitro sprejel stališče v prvi obravnavi, da bo lahko direktiva čim prej sprejeta in začela veljati; želi opozoriti, da je EU sprejela več različnih instrumentov za obravnavanje škodljivih davčnih praks v Uniji, med katerimi so direktiva proti izogibanju davkom I in II, direktiva o obrestih in licenčninah, direktiva o matičnih in odvisnih družbah, direktiva o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (DAC), zlasti DAC 3, 4 in 6 (o davčnih stališčih, poročanju po posameznih državah in pravilih o obveznem razkritju za posrednike), različna priporočila Komisije Svetu, kodeks ravnanja ter priporočila Sveta v okviru evropskega semestra, ki se nanašajo na agresivno davčno načrtovanje;

3. opozarja, da zakonodaja Unije določa minimalne standarde za sodelovanje in izmenjavo informacij na področju obdavčevanja; podpira nadaljnje razprave med državami članicami, s katerimi naj bi okrepile upravno sodelovanje na področju obdavčevanja; poudarja, da bi se morale pri tem osredotočiti na pravilno izvajanje in spremljanje obstoječih pravil; poudarja, da v socialnem tržnem gospodarstvu EU ustrezne ravni obdavčitve ter preprosti in jasni davčni zakoni spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, povečujejo konkurenčnost EU ter prispevajo k boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom; priznava, da imajo države članice pravico same odločati o svoji davčni politiki, kot se jim zdi primerno glede na njihove okoliščine; v zvezi s tem želi spomniti, da bi morale države članice izvajati svoje pristojnosti v skladu s pravom Unije;

4. opozarja, da kodeks ravnanja temelji na predpostavki, da je treba oblikovati skupna načela o tem, v kolikšni meri lahko države uporabijo svoj davčni sistem in politiko za privabljanje podjetij in dobičkov, medtem ko davčna konkurenca med državami sama po sebi ni problematična; poudarja, da Komisija priznava, da sta se narava in oblika davčne konkurence v zadnjih dveh desetletjih bistveno spremenili in da kodeks ravnanja ni bil preoblikovan tako, da bi se v njem upoštevali novi izzivi, to pa je postavilo na preizkus same načela pravičnosti ( 39 )

5. pozdravlja notranjo in zunanjo usmeritev dela, ki ga opravlja Skupina za kodeks ravnanja v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami; ugotavlja, da Skupina za kodeks ravnanja obravnava zunanjo razsežnost škodljivih davčnih praks predvsem na podlagi merila pravične obdavčitve; meni, da je treba postopek uvrščanja na seznam EU preoblikovati; priporoča, naj se ta postopek formalizira v pravu EU, in sicer s pravno zavezujočim instrumentom; poziva Komisijo, naj zagotovi dodatne informacije, da bi lahko ocenili usklajenost med šibkimi merili glede škodljivih davčnih praks, ki se uporabljajo za države članice, in strožjimi merili –zlasti glede ekonomske vsebine –, ki se uporabljajo za jurisdikcije tretjih držav v postopku uvrščanja na seznam; poudarja, da bi morale države članice pri izvajanju direktive o upravnem sodelovanju upoštevati tudi merilo preglednosti; opozarja, da je vpliv Unije v boju proti davčnim utajam in škodljivim davčnim praksam po vsem svetu odvisen od tega, kakšen zgled daje doma; v zvezi s tem pozdravlja, da je Komisija v sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje napovedala okrepljen boj proti zlorabi slamnatih družb, in z zanimanjem pričakuje predlog o pravilih glede ekonomske vsebine slamnatih družb, ki je omenjen v sporočilu in naj bi bil namenjen obravnavanju priložnosti za agresivno davčno načrtovanje, povezano z uporabo podjetij, ki na določenem ozemlju nimajo ekonomske vsebine in ne opravljajo dejanske gospodarske dejavnosti ali pa jo opravljajo le v najmanjši meri;

6. opozarja, da je od leta 1997 kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja glavni instrument Unije za preprečevanje škodljive davčne konkurence; poudarja, da je bil leta 1998 v okviru OECD ustanovljen forum o škodljivih davčnih praksah, katerega naloga je spremljati in pregledovati davčne prakse, osredotoča pa se zlasti na značilnosti preferenčnih davčnih režimov; poudarja, da ocene tega foruma odločilno vplivajo na določanje škodljivih režimov v postopku uvrščanja na seznam EU; poziva, naj Skupina za kodeks ravnanja pri ocenjevanju škodljivih davčnih praks ostane neodvisna od tega foruma;

Priporočila za prihodnje delo EU na področju škodljivih davčnih praks

7. opozarja na predlagano reformo drugega stebra vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (vključujoči okvir), s katero naj bi obravnavali preostale izzive v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička ter določili pravila, na podlagi katerih bi imele jurisdikcije pravico do obdavčevanja, kadar druge jurisdikcije niso uveljavile svojih primarnih pravic do obdavčevanja ali če za plačilo veljajo nizke ravni dejanske obdavčitve, da bi ukrepali proti škodljivim davčnim praksam in naložili dejansko davčno stopnjo ( 40 ) ; v zvezi s tem upa, da bo na svetovni ravni doseženo soglasje, ki bo v skladu z interesom Unije, da bi imela preprosta in pravična davčna načela in standarde;

8. je seznanjen z novim zagonom v pogajanjih OECD/G20 o vključujočem okviru, ki je nastal po nedavni pripravi predlogov ameriške administracije, pa tudi po nedavnem sporazumu o vključujočem okviru in sporočilu finančnih ministrov skupine G20, tako da bi do sredine leta 2021 lahko dosegli dogovor o drugem stebru, pri katerem bi sodelovalo več kot 130 držav; se strinja z zavezo skupine G7 z dne 13. junija 2021 o minimalnem globalnem davku v višini vsaj 15 % za vsako državo posebej, kar je podlaga za nadaljnja pogajanja, ki je bila ponovljena 1. julija 2021 v izjavi o dvostebrni rešitvi za obravnavanje davčnih izzivov, ki izhajajo iz digitalizacije gospodarstva;

9. poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka glede prihodnjih rezultatov mednarodnih pogajanj o obdavčitvi; želi spomniti na zavezo Komisije, da bo predlagala podobno rešitev, kot je določena v drugem stebru o minimalni dejanski obdavčitvi, ne glede na to, ali bo dogovor dosežen na ravni vključujočega okvira OECD ali ne;

10. poziva, naj se določi „minimalno raven ekonomske vsebine“, ki bi bila skladna s svetovnim standardom OECD in naknadnim delom v zvezi z ukrepom 5 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, po možnosti na podlagi formule, in ki bi se postopoma povečevala glede na sporočeno povečanje dohodka; meni, da bi se to merilo lahko uporabilo za oceno, ali je davčna ureditev potencialno škodljiva; opozarja, da Komisija v svojem sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje obravnava možnost, da bi za namene davčnih pravil uvedli nove vsebinske zahteve in kazalnike dejanske gospodarske dejavnosti; poudarja, da je zahteva glede ekonomske vsebine že vključena v merilo „pravične obdavčitve“ v zvezi s seznamom EU; vseeno meni, da to merilo dopušča več razlag in je še vedno preveč nejasno, saj še vedno omogoča, da se po kozmetičnih reformah s seznama črtajo dobro znane davčne oaze;

11. poziva Komisijo, naj pripravi smernice o tem, kako oblikovati poštene in pregledne davčne spodbude, pri katerih bo tveganje za izkrivljanja enotnega trga manjše ter ki bodo zagotavljale pošteno konkurenco in spodbujale ustvarjanje delovnih mest, pri čemer bi bilo treba pri določanju tovrstnih spodbud zlasti upoštevati vrsto spodbude (na podlagi dobička ali stroškov), časovno naravo (začasna ali stalna), ozemeljsko omejitev (gospodarska območja) in intenzivnost (popolne ali delne izjeme); je seznanjen s študijo o znižanju stopenj davka od dohodkov pravnih oseb in njegovem vplivu na prihodke in rast ( 41 ) , ki jo je naročil Evropski ekonomsko-socialni odbor;

12. pozdravlja, da Komisija priznava, da bi bilo treba v kodeksu ravnanja upoštevati prihodnji svetovni standard minimalne obdavčitve, ne glede na to, ali bo doseženo soglasje na svetovni ravni ali ne, da bi zagotovili, da bodo vsa podjetja plačala pošten znesek davka, kadar ustvarjajo dobiček na enotnem trgu ( 42 ) ; ugotavlja, da je Komisija nedavno, tj. v svojem sporočilu o obdavčitvi podjetij za 21.stoletje, napovedala zakonodajne predloge, ki bodo potrebni za izvajanje drugega stebra na ravni Unije, vključno z revizijo direktive proti izogibanju davkom – da bi pravila o nadzorovanih tujih družbah prilagodili dogovorjenemu pravilu o vključevanju dohodka iz drugega stebra –, prenovitvijo direktive o obrestih in licenčninah, prenovo kodeksa ravnanja in uvedbo določb drugega stebra v merila, ki se uporabljajo za ocenjevanje tretjih držav v okviru seznama EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo izvedbena pravila o minimalni dejanski davčni stopnji zasnovana tako, da ne bodo povzročala pretiranih stroškov za izpolnjevanje zahtev; se zaveda, da nacionalna dejanska davčna stopnja za katero koli veliko podjetje na splošno ne bi smela biti nižja od minimalne davčne stopnje, saj je to v skladu z logiko sedanjega predloga drugega stebra;

13. opozarja, da je predlog za spremembo direktive o obrestih in licenčninah v Svetu od leta 2012 blokiran, zlasti zaradi nesoglasja glede minimalnega davčnega odtegljaja; poziva Svet in predsedstvo, naj ponovno začneta pogajanja v zvezi s tem;

14. poudarja, da je treba multinacionalna podjetja obdavčiti na podlagi poštene in učinkovite formule za porazdelitev pravic do obdavčitve med državami članicami; v zvezi s tem obžaluje, da se Svet ni strinjal s predlogoma o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb; poziva Komisijo, naj časovni načrt prihodnjega zakonodajnega predloga BEFIT (Business in Europe: Framework for Income Taxation – Podjetja v Evropi: okvir za obdavčevanje dohodkov) prilagodi mednarodni davčni agendi; je zaskrbljen, ker ni jasne strategije, s katero bi zagotovili, da bodo novi okvir za obdavčitev podjetij v Uniji podprle države članice;

15. poudarja, da se po navedbah Mednarodnega denarnega sklada ( 43 ) delež v BDP, ki ga predstavljajo pobrani prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb, ob upoštevanju poslovnega cikla praktično ni spremenil, čeprav se stopnje tega davka znižujejo;

16. vztraja pri tem, da bi bilo treba pri uvajanju novih orodij EU proti škodljivim davčnim praksam v prihodnosti dati prednost uporabi zavezujočih instrumentov in preučiti vse možnosti, ki izhajajo iz PDEU in bi omogočile učinkovitejše sprejemanje odločitev; opozarja, da se lahko postopek iz člena 116 PDEU uporabi, kadar škodljive davčne prakse izkrivljajo pogoje konkurence na notranjem trgu, in da ta določba PDEU ne spreminja delitve pristojnosti med Unijo in državami članicami;

17. poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost posebnih ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine in drugih ureditev glede intelektualne lastnine v skladu z novim pristopom povezanosti, opredeljenim v ukrepu 5 akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v zvezi s škodljivimi davčnimi praksami, pri čemer naj oceni tudi učinek na izgubo prihodka; poziva Komisijo, naj pripravi predloge, če bo ocena pokazala, da ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine ne vplivajo na dejanske gospodarske dejavnosti; opozarja, da ameriška administracija predlaga razveljavitev določb glede neopredmetenih prihodkov iz tujine (FDII – Foreign-Derived Intangible Income);

18. poudarja, da se davčne politike držav članic spremljajo v okviru evropskega semestra; meni, da bi lahko evropski semester dodatno razvili kot orodje, ki bi pomagalo omejevati agresivno davčno načrtovanje v EU, in sicer prek temu namenjenih priporočil za posamezne države;

Prenova kodeksa ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja

19. pozdravlja, da je Skupina za kodeks ravnanja, odkar je bil oblikovan, ocenila 480 davčnih režimov, od tega jih je približno 130 ( 44 ) ocenila kot škodljive ( 45 ) ; priznava, da je medsebojni strokovni pregled nacionalnih davčnih režimov, ki je bil opravljen na podlagi kodeksa ravnanja, prispeval k zmanjšanju škodljive davčne konkurence in tako privedel do zmanjšanja števila preferenčnih davčnih režimov v Uniji; pričakuje, da bo imel postopek uvrščanja na seznam EU podoben učinek na svetovni ravni; vseeno opozarja na razvoj škodljivih nepreferencialnih režimov; zato meni, da so sedanja merila, ki v kodeksu ravnanja določajo škodljive davčne prakse, delno zastarela, saj se osredotočajo na preferenčne davčne režime; poudarja, da je treba glede na nedavne davčne škandale in trenutne izzive, kot so globalizacija, digitalizacija in vse večji pomen neopredmetenih sredstev, poskrbeti, da bo kodeks ravnanja učinkovitejši;

20. poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj v celoti izkoristi sedanji obseg svojega mandata; hkrati poziva Svet, naj po potrebi čim prej nadalje preoblikuje obseg mandata, zlasti pa naj preuči vse kazalnike agresivnega davčnega načrtovanja po državah članicah, vključno s splošnimi značilnostmi davčnega sistema, da bi ugotovil, ali njihova zakonodaja vsebuje škodljive davčne ukrepe; poziva Svet, naj ukrepa na podlagi sporočila Komisije iz julija 2020 o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje, v katerem se Komisija zavzema za reformo kodeksa ravnanja, da bi v Uniji zagotovili pravično obdavčitev; ugotavlja, da to delno že izvaja Skupina za kodeks ravnanja, zlasti za režime odbitkov nominalnih obresti in režime oprostitve za dohodke iz tujine ter v okviru postopka uvrščanja na seznam EU;

21. poudarja, da je kodeks ravnanja instrument mehkega prava, katerega namen je ohraniti davčni okvir EU, ki omogoča enake konkurenčne pogoje na področju obdavčitve, to pa je doseženo na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda in medsebojnega pritiska; vseeno obžaluje, da kodeks ravnanja ni zavezujoč; se zaveda, da lahko države članice odložijo razveljavitev škodljivega režima ali ga celo ohranijo, ne da bi utrpele kakršne koli posledice; vztraja, da bi morala biti dokumentacija v zvezi z odločanjem o kodeksu ravnanja javno dostopna;

22. poziva k reviziji meril, upravljanja in področja uporabe kodeksa ravnanja, in sicer z oblikovanjem zavezujočega instrumenta, ki bo temeljil na sedanji medvladni ureditvi, postopek odločanja pa bo učinkovitejši; meni, da bi bilo treba revizijo kodeksa ravnanja opraviti na podlagi demokratičnega, preglednega in odgovornega postopka, pri njej pa bi morala sodelovati strokovna skupina, ki bi jo sestavljali strokovnjaki iz civilne družbe, Komisije in Parlamenta; poziva, naj se revidirani instrument uporablja na preglednejši in učinkovitejši način, poleg tega pa naj se z instrumentom zagotovi ustrezno sodelovanje Parlamenta v postopku oblikovanja in sprejemanja novih politik in meril za boj proti škodljivim davčnim praksam;

23. meni, da je treba merila kodeksa ravnanja nujno preoblikovati in da bi morali pri tem najprej določiti merilo glede dejanske davčne stopnje, ki bi bilo v skladu s prihodnjo mednarodno dogovorjeno minimalno dejansko davčno stopnjo v okviru drugega stebra vključujočega okvira, ter stroge in progresivno zasnovane pogoje glede ekonomske vsebine, hkrati pa omogočiti pošteno konkurenco – to bi bil najboljši možen rezultat ambicioznih prizadevanj, v katerih imajo glavno vlogo Unija in ZDA, ki so njena najpomembnejša partnerska država;

24. meni, da bi lahko preusmerjanje dobička olajšali številni potencialni dejavniki tveganja, kot so število subjektov s posebnim namenom, selitev neopredmetenih sredstev in visoke ravni pasivnih dohodkov (licenčnine, obresti, dividende itd.);

25. podpira namero Komisije, ki jo je izrazila v akcijskem načrtu za pravično in preprosto obdavčitev, s katerim naj bi podprli strategijo za okrevanje gospodarstva, tj. namero, da v področje uporabe kodeksa ravnanja vključi tudi druge vrste davčnih režimov in splošne vidike nacionalnih sistemov obdavčitve dohodkov pravnih oseb; priporoča, naj se vanj vključijo preferenčni davčni režimi za dohodnino, da bi zajeli posebne sheme državljanstva ali ukrepe za privabljanje zelo mobilnih bogatih posameznikov in „digitalnih nomadov“, ki lahko povzročijo znatno izkrivljanje enotnega trga;

26. poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o naslednjem „Okviru v zvezi z agresivnih davčnimi režimi in nizkimi obrestnimi merami“ (Framework on Aggressive Tax Arrangements and low Rates – FATAL), ki bi nadomestil sedanji kodeks ravnanja: A. Brez poseganja v ustrezna področja pristojnosti držav članic in Unije se ta okvir nanaša na ukrepe, ki pomembno vplivajo ali bi lahko pomembno vplivali na izbiro kraja poslovne dejavnosti v Uniji ter na preselitev osebnega dohodka in kapitala (režimi za obdavčevanje fizičnih oseb). Poslovna dejavnost v tem smislu vključuje tudi vse dejavnosti, ki se izvajajo znotraj skupine podjetij. Davčni ukrepi, ki jih zajema okvir, vključujejo zakone ali druge predpise in upravne prakse. B. Na področju uporabe odstavka A je treba davčne ukrepe, ki določajo dejansko stopnjo obdavčitve, ki je znatno nižja od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, ali ki je nižja od minimalne dejanske stopnje obdavčitve, dogovorjene v vključujočem okviru za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička ali na mednarodnih forumih, v katerih je zastopana EU, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajeti v kodeksu (merilo dostopnosti). Taka stopnja obdavčitve se lahko uporablja na podlagi nominalne davčne stopnje in/ali davčne osnove ali katerega koli drugega ustreznega dejavnika, ki določa dejansko davčno stopnjo. Pri ocenjevanju, ali so omenjeni ukrepi škodljivi, je treba med drugim upoštevati: 1. ali so do ugodnosti upravičeni le nerezidenti oz. veljajo za transakcije z nerezidenti; 2. ali so ugodnosti ločene od domačega trga, tako da ne vplivajo na nacionalno davčno osnovo; 3. ali se ugodnosti podelijo tudi brez opravljanja dejanske gospodarske dejavnosti in znatne gospodarske prisotnosti v državi članici, ki ponuja tovrstne davčne ugodnosti, kot je to opredelila Evropska komisija in na podlagi pogoja sorazmernosti glede na ekonomsko vsebino, tako da se ta postopoma povečuje glede na sporočeno povečanje dohodka v zadevni državi članici. V zvezi s tem bo posebna pozornost namenjena ureditvi za obdavčitev intelektualne lastnine; 4. ali pravila za določitev dobička v zvezi z dejavnostmi v okviru multinacionalne skupine podjetij odstopajo od mednarodno sprejetih načel, zlasti pravila, dogovorjena v OECD; 5. ali davčni ukrepi niso dovolj pregledni, vključno s primeri, v katerih so zakonske določbe na upravni ravni sproščene na nepregleden način. C. Na področju uporabe odstavka A je treba preferenčne režime za dohodnino ali obdavčitev kapitala, ki določajo dejansko stopnjo obdavčitve, ki je znatno nižja od stopenj, ki se navadno uporabljajo v zadevni državi članici, vključno z obdavčitvijo po ničelni stopnji, obravnavati kot potencialno škodljive in so zato zajete v kodeksu. Podobno so lahko v področje uporabe zajete in ocenjene splošne ureditve za obdavčitev dohodnine in premoženja, ki bi privedle do izkrivljanja enotnega trga. Neuvedba (standstill) in izločitev (rollback) Neuvedba D. Države članice se zavezujejo, da ne bodo uvedle novih davčnih ukrepov, ki bi bili škodljivi v smislu tega okvira. Države članice bodo zato pri določanju prihodnje politike spoštovale načela, na katerih temelji okvir, in bodo pri ocenjevanju, ali je kateri od novih davčnih ukrepov škodljiv, ustrezno upoštevale postopek pregleda iz odstavkov od E do I. Izločitev E. Države članice se zavezujejo, da bodo ponovno preučile svoje obstoječe zakone in uveljavljene prakse ob upoštevanju načel, na katerih temelji okvir, in postopka pregleda iz odstavkov od E do I. Države članice bodo po potrebi te zakone in prakse spremenile, da bi morebitne škodljive ukrepe čim prej odpravile, pri čemer bodo upoštevale razprave Sveta in Komisije po postopku pregleda. Postopek pregleda Ustrezno obveščanje F. V skladu z načeloma preglednosti in odprtosti bodo države članice druga drugu in Komisijo obveščale o obstoječih in predlaganih davčnih ukrepih, ki bi lahko spadali na področje uporabe okvira. Države članice so zlasti pozvane, naj na zahtevo druge države članice poročajo o vsakem davčnem ukrepu, za katerega se zdi, da spada na področje uporabe tega okvira. Kadar mora predvidene davčne ukrepe odobriti parlament, morajo države članice o njih poročati šele po tem, ko so predloženi parlamentu. O ureditvah, ki bodo ocenjene v okviru okvira, bi bilo treba v vednost poročati Evropskemu parlamentu. Ocena škodljivih ukrepov G. Vsaka država članica lahko zahteva, da se ji da možnost za razpravo in predložitev pripomb o davčnem ukrepu druge države članice, ki bi lahko spadal na področje uporabe okvira. Na podlagi tega bo mogoče oceniti, ali so zadevni davčni ukrepi škodljivi glede na učinke, ki jih lahko imajo v Uniji. Pri tej oceni se bodo upoštevali vsi dejavniki, navedeni v odstavkih B in C. H. Svet prav tako poudarja, da je treba pri tej oceni skrbno pretehtati učinke davčnih ukrepov na druge države članice, med drugim glede na to, kako so ustrezne dejavnosti dejansko obdavčene po vsej Uniji. Če se davčni ukrepi uporabljajo za podporo gospodarskemu razvoju posameznih regij, se oceni, ali so ukrepi sorazmerni z zastavljenimi cilji in ali so usmerjeni vanje. Pri ocenjevanju tega bo v primeru najbolj oddaljenih regij in majhnih otokov posebna pozornost namenjena njihovim posebnostim in omejitvam, ne da bi pri tem ogrozili celovitost in usklajenost pravnega reda Unije, vključno z notranjim trgom in skupnimi politikami. Pri takšni oceni bi se upoštevale progresivne zahteve glede minimalne stopnje znatne gospodarske prisotnosti, kot so določene v odstavku B. Postopek I. Svet in Komisija bosta skupaj ustanovila skupino, ki bo ocenila davčne ukrepe, ki bi lahko spadali na področje uporabe tega okvira, in nadzorovala obveščaje o teh ukrepih. Svet poziva vse države članice in Komisijo, naj v skupino imenujejo visokega predstavnika in njegovega namestnika, skupini pa bo predsedoval predstavnik države članice. Skupina, ki se bo redno sestajala, bo izbrala in pregledala davčne ukrepe, ki naj bi se ocenili, v skladu z določbami iz odstavkov od E do G. Skupina bo o ocenjenih ukrepih redno poročala. Poročila bo redno pošiljala Svetu v razpravo; na podlagi odločitve Sveta se bodo poročila objavila. Dokumente bi bilo treba na zahtevo posredovati Parlamentu in jih razkriti po koncu postopka ocenjevanja. Izvrševanje J. Države članice so upravičene do izvajanja protiukrepov, da bi zmanjšale spodbude za izogibanje davkom, če država članica v dveh letih ne bi odpravila ureditve, ki je bila v okviru tega okvira ocenjena kot škodljiva, kar zlasti vključuje: (a) neodbitnost stroškov; (b) ukrepe davčnih odtegljajev; (c) omejitev oprostitve dohodkov od deležev; (d) posebne zahteve glede dokumentacije, zlasti v zvezi s transfernimi cenami; Ozemeljska pokritost K. Svet meni, da je priporočljivo, da se načela za odpravo škodljivih davčnih ukrepov sprejmejo na čim širši geografski osnovi. V ta namen se države članice zavezujejo, da bodo spodbujale njihovo sprejetje v tretjih državah; prav tako se zavezujejo, da bodo spodbujale njihovo sprejetje na ozemljih, za katera se Pogodba ne uporablja. V zvezi s tem bi se morala Svet in Komisija pri oblikovanju seznama EU z nekooperativnimi davčnimi jurisdikcijami opreti na merila glede davčne preglednosti, pravične obdavčitve in izvajanja ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Merila pravične obdavčitve bi morala temeljiti na dejavnikih, določenih v odstavkih B in C tega okvira. L. Države članice z odvisnimi ali pridruženimi ozemlji ali ki imajo posebne odgovornosti ali davčne pristojnosti na drugih ozemljih, se v okviru svoje ustavne ureditve zavežejo, da bodo zagotovile uporabo teh načel na teh ozemljih. V zvezi s tem bodo te države članice pregledale stanje in o njem poročale skupini iz odstavka H, ki bo njihova poročila ocenila v okviru zgoraj opisanega postopka pregleda. Spremljanje in pregled M. Da bi zagotovili enakomerno in učinkovito izvajanje okvira, Svet poziva Komisijo, naj mu vsako leto poroča o njegovem izvajanju in uporabi davčne državne pomoči. Poročilo bi moralo biti javno dostopno. Svet in države članice bodo pregledali določbe okvira dve leti po njegovem sprejetju;

27. pozdravlja izmenjavo mnenj s predsednico Skupine za kodeks ravnanja Ljudmilo Petkovo 19. aprila 2021; poziva, da bi predsednica oz. predsednik te skupine vsaj enkrat letno nastopil pred Parlamentom na javni predstavitvi, Svetu pa predstavil poročilo o napredku;

28. pozdravlja objavo polletnih poročil Skupine za kodeks ravnanja Svetu; meni, da bi bilo treba vzpostaviti namensko spletno orodje, da se pri pridobivanju bistvenih informacij o davčni politiki na ravni EU ne bi zanašali le na sklepe Sveta; ceni prizadevanja za objavo dokumentov in dela, povezanih s Skupino za kodeks ravnanja; poziva, naj bodo javne informacije na voljo na uporabniku prijazni platformi;

29. poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj na svoje razprave povabi poslance Evropskega parlamenta kot opazovalce; skupino spodbuja, naj javno poroča o svojih sejah, kadar na njih ni potrebna zaupna razprava;

o

o o

30. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) Priloga I k sklepom Sveta za ekonomske in finančne zadeve s seje, ki je potekala 1. decembra 1997 o davčni politiki – Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (UL C 2, 6.1.1998, str. 2).

(2) https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

(3) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6004-2021-INIT/en/pdf

(4) UL C 331, 7.10.2020, str. 3 in UL C 66, 26.2.2021, str. 40.

(5) UL C 162, 10.5.2019, str. 182.

(6) UL C 162, 10.5.2019, str. 152.

(7) UL C 366, 27.10.2017, str. 51.

(8) UL C 101, 16.3.2018, str. 79.

(9) UL C 108, 26.3.2021, str. 8.

(10) UL C 399, 24.11.2017, str. 74.

(11) UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

(12) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0022.

(13) Skupno nadaljnje ukrepanje, ki ga je Komisija sprejela 16. marca 2016 na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (Odbor za ekonomske in monetarne zadeve) s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji in na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAXE 1)) o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom; nadaljnje ukrepanje, ki ga je Komisija sprejela 16. novembra 2016 na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (Posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom (TAX2)) o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom; nadaljnje ukrepanje, ki ga je Komisija sprejela aprila 2018, na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta (Preiskovalni odbor za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije v zvezi s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (PANA)) z dne 12. decembra 2017 o osnutku priporočila Evropskega parlamenta Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji; ter nadaljnje ukrepanje z dne 27. avgusta 2019 po resoluciji Evropskega parlamenta (Posebni odbor o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (TAX3)) o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom.

(14) Dokumenti o obdavčevanju, delovni dokument št. 64, 31. avgust 2016, na voljo na: https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2016-11/taxation_paper_64.pdf.

(15) Dokumenti o obdavčevanju, delovni dokument št. 71, Inštitut za napredne študije v konzorciju s CPB in DONDENA, 2017, na voljo na: https://ec.europa.eu/taxation_ customs/system/files/2018-03/taxation_papers_71_atp_.pdf.

(16) Kiendl Krišto, I., in Thirion, E., An overview of shell companies in the European Union (Pregled slamnatih podjetij v Evropski uniji), Evropski parlament, Generalni direktorat za parlamentarne raziskovalne storitve, oddelek za naknadno oceno in oddelek za evropsko dodano vrednost, 17. oktober 2018, na voljo na: https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/155724/EPRS_STUD_627129_Shell%20companies%20in%20the%20EU.pdf.

(17) https://www.un.org/pga/75/wp-content/uploads/sites/100/2021/02/FACTI_Panel_Report-compressed.pdf

(18) https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12999-Izogibanje-davkom-boj-proti-uporabi-navideznih-subjektov-in-ureditev-za-davcne-namene_sl

(19) Crivelli, E., De Mooij, R., De Vrijer, J. E. J., Hebous, S., Klemm, A., Taxing Multinationals in Europe, 2021 (https://www.imf.org/en/Publications/Departmental-Papers-Policy-Papers/Issues/2021/05/25/Taxing-Multinationals-in-Europe-50129).

(20) UL L 193, 19.7.2016, str. 1.

(21) UL L 144, 7.6.2017, str. 1.

(22) UL L 157, 26.6.2003, str. 49

(23) UL L 345, 29.12.2011, str. 8.

(24) UL L 64, 11.3.2011, str. 1.

(25) UL L 332, 18.12.2015, str. 1.

(26) UL L 146, 3.6.2016, str. 8.

(27) UL L 139, 5.6.2018, str. 1.

(28) Annual Report on Taxation 2021 – Review of taxation policies in the EU Member States (Letno poročilo o obdavčitvi v letu 2021 – Pregled davčnih politik v državah članicah EU https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/db46de2a-b785-11eb-8aca-01aa75ed71a1/language-en).

(29) OECD (2015), Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5 – 2015 Final Report (Učinkovitejše ukrepanje proti škodljivim davčnim praksam ob upoštevanju transparentnosti in ekonomske vsebine, ukrep 5 – končno poročilo 2015) , OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, OECD Publishing, Paris http://dx.doi.org/10.1787/9789264241190-en.

(30) Poročilo MDS, Taxing Multinationals in Europe (Obdavčevanje multinacionalnih podjetij v Evropi), 2021: https://www.imf.org/en/Publications/Departmental-Papers-Policy-Papers/Issues/2021/05/25/Taxing-Multinationals-in-Europe-50129.

(31) Na voljo na: https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/0044caf0-58ff-4be6-bc06-be2af6610870.

(32) Tørsløv, T., Wier, L., in Zucman, G., The missing Profits of Nations (Izgubljeni prihodki držav), delovni dokument, april 2020, na voljo na https://missingprofits.world/.

(33) IMF, op.cit., 2021.

(34) Ameriška Samoa, Angvila; Dominika, Fidži, Gvam, Palav, Panama, Samoa, Trinidad in Tobago, Ameriški Deviški otoki, Vanuatu, Sejšeli.

(35) Evropska komisija, Letno poročilo o obdavčitvi za leto 2021.

(36) https://www.oecd.org/tax/beps/

(37) Drover, R., Ferrett, B., Gravino, D., Jones, E. in Merler, S., Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union (Spodbujanje preglednosti, usklajenosti in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji), Evropski parlament, Generalni direktorat za parlamentarne raziskave, oddelek za evropsko dodano vrednost, 24. november 2015. Na voljo na: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/558773/ EPRS_STU(2015)558773_EN.pdf.

(38) Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

(39) COM(2020)0313.

(40) Projekt OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, Tax Challenges Arising from Digitalisation – Report on Pillar One Planprint: Inclusive Framework on BEPS (Davčni izzivi digitalizacije – poročilo o načrtu za prvi steber: vključujoč okvir za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička), OECD Publishing, Pariz 2020, str. 12. Na voljo na: https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-digitalisation-report-on-pillar-two-blueprint.pdf.

(41) Baert, P., Lange. F., Watson, J., The Role of Taxes on Investment to Increase Jobs in the EU – An Assessment of Recent Policy Developments in the Field of Corporate Taxes (Vloga davkov na naložbe za povečanje števila delovnih mest v EU – ocena nedavnega razvoja politike na področju davka od dohodkov pravnih oseb), maj 2019.

(42) COM(2020)0313.

(43) https://www.elibrary.imf.org/view/journals/087/2021/012/article-A001-en.xml

(44) Izmenjava mnenj med Pododborom za davčne zadeve (FISC) in Ljudmilo Petkovo, predsednico Skupine za kodeks ravnanja, 19. aprila 2021.

(45) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9639-2018-REV-4/en/pdf