[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 15.4.2010

COM(2010)165 konč.

2008/0223 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s

stališčem Sveta v prvi obravnavi o sprejetju spremenjenega predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)

2008/0223 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s

stališčem Sveta v prvi obravnavi o sprejetju spremenjenega predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)

1. OZADJE

Datum predložitve predloga EP in Svetu (COM(2008)0780 – COD/2008/0223): | 13. november 2008 |

Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: | 13. maj 2009 |

Datum mnenja Odbora regij: | 24. april 2009 |

Datum mnenja Evropskega parlamenta, prva obravnava: | 23. april 2009 |

Datum sprejetja stališča Sveta v prvi obravnavi: | 14. april 2010 |

2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Namen prenovitve Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (v nadaljnjem besedilu: EPBD) je razjasniti in poenostaviti nekatere določbe, razširiti področje uporabe Direktive, okrepiti nekatere od njenih določb, da se izboljša njihov učinek, ter zagotoviti vodilno vlogo javnega sektorja. Cilji in načela veljavne direktive se obdržijo, določanje konkretnih zahtev glede energetske učinkovitosti pa je še vedno prepuščeno državam članicam.

3. PRIPOMBE NA STALIŠČE SVETA V PRVI OBRAVNAVI

3.1. Splošne pripombe na stališče Sveta

Besedilo dogovorjenega stališča Sveta je vsebinsko skladno s predlogom Komisije, zato ga lahko ta podpre.

3.2. Dogovor o stališču Sveta v prvi obravnavi

Dogovorjeno stališče Sveta je rezultat medinstitucionalnih pogajanj v dveh korakih. V prvem koraku je bila obravnavana vsebina predloga, v drugem koraku pa se je predlog prilagodil Pogodbi o delovanju Evropske unije glede delegiranih in izvedbenih aktov (člena 290 in 291 PDEU) ter pravne podlage.

V zvezi z vsebino predloga je predsednik Odbora za industrijo, raziskave in energetiko Herbert Reul 30. novembra 2009 potrdil strinjanje Parlamenta z besedilom, ki je bilo dogovorjeno na tristranskih pogovorih 17. novembra 2009 in ga je podprl Coreper 20. novembra 2009.

V zvezi s prilagoditvijo predloga k Pogodbi o delovanju Evropske unije je doseženi kompromis 24. marca 2010 podprl Coreper, 25. marca 2010 pa ga je potrdil predsednik Odbora za industrijo, raziskave in energetiko Parlamenta g. Reul. Dogovorjeno stališče Sveta je bilo uradno sprejeto 14. aprila 2010 s pisnim postopkom.

Glavne teme pogajanj, o katerih je bil dosežen dogovor, so:

Sprememba pravne podlage (uvodne izjave): zaradi začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, so se sozakonodajalci odločili, da bodo pravno podlago spremenili v člen 194(2) PDEU. V členu 1 je bil dodan odstavek, v katerem je izpostavljeno, da Direktiva določa minimalne zahteve, ki državam članicam ne onemogočajo, da obdržijo ali uvedejo strožje ukrepe. Komisija se strinja s temi spremembami, ki ne spreminjajo postopka odločanja, ki se zdaj uporablja.

Določbe o delegiranih in izvedbenih aktih (členi 22 do 26): Direktiva daje Komisiji pooblastila za sprejetje primerjalnega metodološkega okvira iz člena 5 (do 30. junija 2011) in prilagoditev tehničnemu napredku (točki 3 in 4 Priloge I) za obdobje petih let (kar se podaljšuje samodejno) po začetku veljavnosti Direktive. Parlament in Svet lahko kadar koli prekličeta pooblastilo in delegiranemu aktu ugovarjata v dveh mesecih po uradnem obvestilu, prosita pa lahko za podaljšanje tega roka za dodatna dva meseca. Na zahtevo Parlamenta je bila dodana izjava Komisije v zvezi z uradnimi obvestili o delegiranih aktih v obdobju, ko institucije ne delajo, poleg tega pa tudi skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o tem, da določbe te direktive ne bodo predstavljale precedensa glede njihovih stališč v zvezi z delegiranimi akti ( glej Prilogo I ).

Od Komisije je bilo tudi zahtevano, da sprejme izvedbeni akt v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 3 Sklepa 1999/468/ES za vzpostavitev prostovoljne skupne sheme certificiranja za energetsko učinkovitost nestanovanjskih stavb (člen 10(9)).

Stroškovno optimalne ravni minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti in primerjalni metodološki okvir (člen 5 in Priloga III): Komisija bo razvila primerjalno metodologijo za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni glede energetske učinkovitosti stavb. Države članice bodo morale upravičiti vse očitne razlike in predložiti načrt ustreznega nadaljnjega ravnanja.

Obstoječe stavbe (člen 7): določba je bila okrepljena za zahtevo, da vse obstoječe stavbe, na katerih naj bi se izvajala obsežna obnovitvena dela, izpolnjujejo zahteve energetske učinkovitosti in da se zahteve energetske učinkovitosti določijo tudi za stavbne elemente.

Tehnični stavbni sistemi (člen 8): nova določba zahteva določitev zahtev energetske učinkovitosti za tehnične stavbne sisteme (npr. ogrevalne sisteme, sisteme tople vode in klimatske sisteme).

Skoraj nič-energijske stavbe (člen 9): dosežen je bil konsenz glede opredelitve „skoraj nič-energijskih stavb“ in potrebe po razvoju nacionalnih načrtov, da se njihovo število poveča. Države članice zagotovijo, da so do 31. decembra 2018 nove stavbe, ki jih javni organi uporabljajo kot lastniki, in do 31. decembra 2020 tudi druge nove stavbe „skoraj nič-energijske stavbe“.

Finančne spodbude in tržne ovire (člen 10): ta nov člen je bil dodan, da se izpostavi pomembnost ustreznega financiranja. Države članice oblikujejo seznam obstoječih in predlaganih ukrepov, Komisija pa pripravi analizo sredstev, ki so na voljo. Izjava Komisije o sredstvih za energetsko učinkovitost stavb nakazuje njeno vlogo pri podpori uporabe finančnih instrumentov za razvoj energetsko učinkovitega in nizkoogljičnega evropskega gradbenega sektorja ( glej Prilogo II ).

Certificiranje energetske učinkovitosti (členi 11 do 13): ta določba je bila okrepljena z izboljšanjem vsebine energetskih izkaznic, z okrepitvijo obveznosti, da se izkaznice v javnih stavbah prikažejo na vidnih mestih, in z zahtevo, da se v nepremičninskih oglasih navede indikator energetske učinkovitosti iz izkaznice.

Pregled ogrevalnih in klimatskih sistemov (členi 14 do 16) ter neodvisni strokovnjaki in nadzorni sistemi (člen 18 in Priloga II): večji prožnosti držav članic glede pregledov klimatskih sistemov se je pridružila zahteva, da se zagotovijo neodvisni nadzorni sistemi za izkaznice in poročila o pregledih ogrevalnih in klimatskih sistemov.

Klavzula o pregledu (člen 19): klavzula o pregledu je postala bolj določna z določitvijo datuma za oceno Direktive (1. januar 2017).

Prenos (člen 28): rok za sprejetje ukrepov držav članic za prenos je bil spremenjen na „dve leti po začetku veljavnosti“ Direktive. Roki za začetek izvajanja nacionalnih določb, ki prenašajo večino določb Direktive, so zdaj „dve leti in šest mesecev“ ter „tri leta“ po začetku veljavnosti Direktive. Zdaj je na voljo več časa (do 31. decembra 2015) za izvedbo člena 11(1) in (2) glede posameznih stavbnih enot, ki se oddajajo.

4. SKLEP

Stališče Sveta izpolnjuje cilje začetnega predloga Komisije. Komisija zato besedilo podpira.

Priloga I

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

o členu 290 PDEU

„Evropski parlament, Svet in Komisija izjavljajo, da določbe te direktive ne vplivajo na nobeno prihodnje stališče institucij glede izvajanja člena 290 PDEU ali posameznih zakonodajnih aktov, ki vsebujejo takšne določbe.“

Izjava Komisije

„Evropska komisija je seznanjena s stališčem Evropskega parlamenta in Sveta, da je treba pri uradnem obveščanju o delegiranih aktih – razen v primerih, ko zakonodajni akt predpisuje nujni postopek –, upoštevati obdobja, ko institucije ne delajo (zimske in poletne počitnice, evropske volitve), in s tem Evropskemu parlamentu in Svetu omogočiti, da izvajata svoja pooblastila v rokih, določenih v ustreznih zakonodajnih aktih, ter je pripravljena ravnati v skladu s tem.“

Priloga II

Izjava Komisije o financiranju energetske učinkovitosti stavb

„Komisija poudarja odločilno vlogo, ki jo imajo finančni instrumenti pri uspešnem prehodu evropskega gradbenega sektorja v energetsko učinkovit in nizkoogljičen sektor. Komisija bo države članice še naprej spodbujala, naj čim bolj črpajo razpoložljiva sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj (trenutno lahko za izboljšanje energetske učinkovitosti in uporabo obnovljivih virov energije v stanovanjskem sektorju poleg finančne pomoči brez pragov, ki je za trajnostne energije v javnih in komercialnih/industrijskih stavbah že na voljo, črpajo do 4 % skupnih nacionalnih zneskov Evropskega sklada za regionalni razvoj, kar trenutno znaša 8 milijard EUR), ter jim bo pomagala, da bodo bolje črpale sredstva iz vseh obstoječih skladov in financiranj, ki bi lahko delovala kot vzvod za spodbujanje naložb v energetsko učinkovitost.

Komisija bo tudi preučila, ali je obstoječe pobude, npr. pobudo za pametna mesta[1] ali sredstva za program pametna energija – Evropa II, mogoče razširiti oziroma povečati, da se npr. izboljša izmenjava znanja in tehnične pomoči pri ustanavljanju nacionalnih obnovljivih skladov.

Poleg tega bo Komisija pripravila pregled in analizo obstoječih finančnih mehanizmov v državah članicah ter si na podlagi ugotovljenega prizadevala najboljše prakse razširiti po vsej EU.

Komisija bo po opravljeni analizi iz člena [9a(4)] Direktive [2010/XXX/ES] preučila, ali je treba uvesti nadaljnje finančne spodbude (med drugim tudi za v ta namen določene instrumente Skupnosti iz člena 9a(4a)) in kako jih najbolje uporabiti za naložbe za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb.“

[1] Načrt SET, COM(2009) 519.