EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 14.6.2011 
SEC(2011) 751 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
Predlog 
 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zaht evah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev 
tveganjem, ki nastajajo zaradi fizika lnih dejavnikov (ele ktromagnetnih sevanj) 
(XX. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) 
 
{COM(2011) 348 kon č.} 
{SEC(2011) 750 kon č.}  
 
SL 1   SL KAZALO 
1. OKVIR POLITIKE ...................................................................................................... 2 
2. POSVETOVANJE IN IZVEDENJSKA MNENJA..................................................... 2 3. OPREDELITEV PROBLEMA.................................................................................... 3 4. CILJI ....................................................................................................................... ..... 6 
5. MOŽNOSTI POLITIKE .............................................................................................. 6 6. ANALIZA U ČINKA ................................................................................................... 7 
7. PRIMERJAVA MOŽNOSTI....................................................................................... 9 8. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE ...................................................................... 10 
 
SL 2   SL 1. OKVIR  POLITIKE 
Ta ocena u činka obravnava varovanje delavcev, ki  so med delom izpostavljeni visokim 
ravnem elektromagnetnih sevanj (EMS). To vprašanje je del splošne politike EU, dolo čene v 
Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) za zagotovitev ustreznega varovanja zdravja in 
varnosti delavcev pred tveganji pri delu. 
2. POSVETOVANJE  IN IZVEDENJSKA  MNENJA 
Pogodba o delovanju Evropske unije za zakonodajne pobude na podro čju socialne politike 
določa dvofazno posvetovanje s socialnimi partnerji. Prva faza ( člen 154(2) PDEU) je 
potekala med 1. julijem in 10. septembrom 2009. Komisija je na to posvetovanje prejela 
16 odgovorov.  
Druga faza posvetovanja iz člena 154(3) PDEU je potekala med 20. majem in 5. julijem 2010 
ter je bila izvedena neodvisno od ocene u činka. Prispelo je 27 odgovorov. 
Ugotovitve se lahko povzamejo v naslednjih to čkah: 
• Sindikati in delodajalci se na splošno strinjajo, da se danja direktiva ni najboljši 
instrument in da obstaja splošna potreba za novo pobudo EU, da se zaš čiti delavce 
pred elektromagnetnim sevanjem. Vendar so  nekateri predstavniki delodajalcev 
(mala in srednja podjetja ter nacionalne organizacije) bolj kot direktivi naklonjeni 
nezavezujo čim instrumentom.  
• Na splošno velja, da so mejne vrednosti  iz sedanje direktive prenizke in da 
temeljijo na preve č konservativnih predpostavkah; a če so delodajalci naklonjeni 
ohlapnejšim mejnim vrednostim, predst avniki delavcev želijo, da prihodnja 
direktiva zajame dolgoro čne vplive na zdravje.  
• Delodajalci industrije (razen proizvajal ci opreme za MRI) ne podpirajo izvzetja 
nekaterih kategorij delavcev iz podro čja uporabe Direktive. Poleg tega dopuš čanje 
odstopanj od mejnih vrednosti izpostavlje nosti v nekaterih sektorjih (zdravstveno 
varstvo) povzro ča težave za industrijo. 
• Socialni partnerji potrjujejo, da se nobena kategorija delavcev ne sme prikrajšati 
za korist katerega koli novega  pravnega instrumenta, če novi instrument 
zagotavlja ustrezno prožnost za nadaljevanje dejavnosti. 
• Medtem ko se delodajalci odlo čno zavzemajo za prožen pristop z možnimi 
izjemami, se organizacije delavcev bojij o, da bi prožnost brez strogega nadzora 
lahko zmanjšala varovanje delavcev. 
• Organizacije delodajalcev in delavcev se strinjajo s prilagoditvijo mejnih 
vrednosti izpostavljenosti, kot jih dolo ča Direktiva, ter uvedbo pristopa „po 
področjih“, da se pri manj težavnih situacijah omogo či manjša ocena tveganj. 
Strani se poleg tega strinjajo o pomembnosti operativnega usmerjanja. 
 
SL 3   SL • Sindikati podpirajo „samodejne“ zdravnišk e preglede po primerih prevelike 
izpostavljenosti nad mejnimi vrednostmi. Organizacije delodajalcev in zdravniki 
se sprašujejo, ali je to razumno za obmo čje nizke frekvence, kjer je vplive možno 
težje odkriti. 
• Drugi sektorji so skepti čni do odstopanj od mejnih vrednosti za zdravstvo, s čimer 
bi se olajšalo zdravljenje z MRI, sindikati pa priporo čajo klavzulo ponovnega 
pregleda, da se prepre či krčenje zaščitne zakonodaje. 
V času posvetovanja in ocene u činka so bila opravljena obšir na posvetovanja s predstavniki 
držav članic, strokovnjaki in zain teresiranimi stranmi.  
3. OPREDELITEV  PROBLEMA 
V čem je težava? 
Ta ocena u činka obravnava varovanje delavcev, ki  so med delom izpostavljeni visokim 
ravnem elektromagnetnih sevanj. To vpraš anje je del splošne politike EU, dolo čene v Pogodbi 
o delovanju Evropske unije za zagotovitev ustrez nega varovanja zdravja in varnosti delavcev 
pred tveganji pri delu. To pomeni, da ta dokument obravnava samo (visoko) izpostavljenost 
delavcev med delom in ne (veliko nižjo) izpostavljenost splošne javnosti, ki uporablja 
mobilne telefone, živi v b ližini daljnovoda ali gre skozi detektorje kovin na letališ čih. 
Delavci so lahko izpostavljeni elektromagnetnemu sevanju na ve č področjih dejavnosti: pri 
industrijskih postopkih, kot so varjenje, pe čatenje, radiodifuzija , proizvodnja elektri čne 
energije itd., ali pri medicinskih postopkih, kot  je tehnika slikanja z magnetno resonanco 
(MRI). Zdravstvene posledice prevelike izpost avljenosti se lahko razlikujejo glede na 
intenzivnost in bližino virov ter zna čilnosti samega elektromagnetn ega sevanja, npr. njegove 
frekvence. Simptomi akutnih u činkov so jasno op redeljeni. V obmo čju visokih frekvenc (npr. 
radiodifuzija, radarji) lah ko pride do hudih opeklin, v obmo čju nizkih frekvenc (npr. varjenje, 
proizvodnja in di stribucija elektri čne energije) lahko indicirani tokovi vplivajo na delovanje 
centralnega ali perifernega živ čevja, izpostavljene osebe pa lahko ob čutijo vrtoglavico, 
slabost, kovinski ob čutek v ustih ali magnetofosfene (bliskanje v o čeh). V zelo redkih 
primerih pride do dramati čnih učinkov, ko mo čni magneti privla čijo feromagnetni predmet in 
povzročijo, da zadenejo os ebo, ki je nepri čakovano ujeta med magn etom in kovinskim 
predmetom. 
Vprašanje o varovanju delavcev, ki so izposta vljeni elektromagnetnemu sevanju, je že bilo 
obravnavano na ravni EU leta 2 004 s sprejetjem Direktive 2004/40/ES1 Evropskega 
parlamenta in Sveta. 
Zelo hitro se je pokazalo, da bi sprejeta Direktiva, zlasti zavezujo če mejne vrednosti 
izpostavljenosti, povzro čila velike težave pri izvajanju in bi  celo ovirala nekatere bistvene 
medicinske postopke in z njimi povezane raziskave na podro čju najsodobnejših medicinskih 
uporab, kot je MRI. Po drugi st rani je bilo na voljo vedno ve č novih znanstvenih ugotovitev s 
                                                 
1 Direktiva 2004/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih zdravstvenih 
in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih 
dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posami čna direktiva v smislu člena 16(1) 
Direktive 89/391/EGS). UL L 184, 24.5.2004, str. 1.  
 
SL 4   SL trdnimi dokazi, da so nekatere mejne vre dnosti izpostavljenosti v Direktivi preve č 
konzervativne. Vprašanje je postalo odlo čilno, ko se je približeval rok za prenos Direktive v 
državah članicah. Komisija se je odlo čila, da bo izvedla celovit pregled razmer. 
Na koga to vpliva in kako? 
Po podatkih zainteresiranih st rani vprašanje skupno zadeva ve č kot 1  500  000 delavcev 
(samozaposleni niso vklju čeni) na ve č kot 200  000 delovnih mestih v EU. 
Sektor  Delavci Delovna mesta/ocene  
Električna energija 200  000 3  000 
Zdravstveno varstvo 211  000 13  000 
Kovinska industrija 1  019  000 162  140 
Telekomunikacije in 
radiodifuzija 39 500 11  000 
Železnica 120  000 500 
Drugo 50  000 25  000 
Skupaj 1  639  500 214  640 
Vir: informacije zai nteresiranih strani  
Delavci v zdravstvu in industriji so lahko iz postavljeni veliko višjim ravnem, kot so 
opredeljene za splošno ja vnost. Splošna javnost na čeloma nima dostopa do obmo čij, kjer se 
pojavljajo visoke ravni izpostavljenosti.  
Preglednica v nadaljevanju prikazuje možne vp live na zdravje, do katerih lahko pride pri 
različnih poklicnih dejavnostih, in z njimi povezana frekven čna območja. 
Frekvenčno območje Povezane dejavnosti Možne zdravstvene težave 
0 Hz tehnologija magnetne resonance  
dvigala za dvigovanje  
elektrokemi čni postopki varnostne težave:  nenadzorovano 
privlačevanje feromagnetnih 
kovin 
zdravstvene težave:  vrtoglavica, 
kovinski okus v ustih, glavoboli 
50 Hz daljnovodi  
proizvodnja in distribucija električne energije  
varjenje 
100 Hz–10  000 kHz tehnologija magnetne resonance 
(gradientna polja) glavoboli, magnetofosfeni,  
nezaželeni vplivi na periferni 
živčni sistem 
9 kHz– elektri čno varjenje 
30 kHz–   industrijsko indukcijsko gretje 
300 kHz–   AM radio  
industrijsko indukcijsko gretje vplivi na živ čevje 
 
SL 5   SL 3 MHz–   AM radio  
varjenje plastike  
dielektrično stiskanje  
indukcijsko utrjevanje  
FM radio  
predelava lesa 
300 MHz–   TV  
diatermija  
GSM  
dielektrično vulkaniziranje 
3 GHz–   sistemi varovanja proti kraji  
radarji  
(komuniciranje s) sateliti 
30 GHz– prenos digitalnih in analognih 
video signalov opekline,  
toplotni stres 
Vir: AGORIA (BE), Vodnik po najboljših praksah  
Razlogi za težave 
Najnovejše raziskave2 kažejo, da Direktiva 2004/40/ES glede nekaterih to čk določa strožje 
zahteve, kot so potrebne. Odkar so bila leta 1998 objavljena priporo čila Mednarodne komisije 
za zaščito pred neionizirajo čimi sevanji (ICNIRP), na katerih temelji Direktiva, so postali 
dostopni novi znanstveni podatki o vplivih polj nizkih frekvenc. Ti podatki kažejo, da bi bile 
lahko nekatere sedanje me jne vrednosti prenizke.  
Zlasti opozorila zdravstv a kažejo, da bi bilo z Direktivo 2004/40/ES, t udi z manj strogimi 
priporočili, izklju čenih 5–8 % medicinskih postopkov, saj bi izpostavljenost zdravniškega 
osebja, ki delajo z opremo MR I, lahko presegla mejne vrednosti3. To bi bilo nezaželeno, saj 
prinaša uporaba MRI paciento m mnoge koristi : tehnika omogo ča postavljanje diagnoz za 
bolezni, ki jih prej ni bilo mogo če diagnosticirati, in kirurške  posege brez uporabe rentgena, 
hkrati pa so v korist pacientov skoraj vs ak teden razvite nove možnosti uporabe.  
Po drugi strani pa je treb a prav tako zagotoviti varnost in  zdravje zdravniškega osebja.  
Stanje izvajanja pravnega okvira 
Obstoječi pravni okviri v državah članicah se med seboj zelo razl ikujejo. Podroben pregled se 
nahaja v Prilogi 1 k poro čilu. Le redke države članice so že za čele s prenosom 
Direktive 2004/40/ES, pri čemer so v časih dopustile nekaj prožnosti za zagotovitev ustrezne 
uporabe tehnik MRI ( čeprav Direktiva 2004/40/ES take prožnosti ne dopuš ča). Druge države 
se trenutno zanašajo na obstoje če nezavezujo če standarde ali pa se pri uporabi oprejo na 
                                                 
2 Forschungsbericht 400: Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz — Abschlussbericht, ISSN 0174-
4992, marec 2010 (poro čilo BMAS). Smernice ICNIRP: Smer nice za omejevanje izpostavljanju 
izmeničnim elektri čnim in magnetnim poljem (1 Hz do 100 kHz): objavljeno decembra 2010. 
3 1) Projekt VT/2007/017: „Preiskava poklicne izpostavljenosti elektromagnetnemu sevanju za osebje, ki 
dela z opremo za medicinsko slikanje z magnetno resonanco in v njeni bližini“; kon čno poročilo z 
dne 4. aprila 2008.  
2) „Ocena elektromagnetnih sevanj v bližini naprav za magnetno resonanco (MRI)“ (2007) 
http://www.hse.gov.uk/rese arch/rrpdf/rr570.pdf.  
 
SL 6   SL priporočila ICNIRP. Države članice so zamrznile uvedbo nove  nacionalne zakonodaje za 
prenos Direktive 2004/40/ES, saj čakajo na pojasnila in nov predlog Komisije. 
Če se situacija ne bo spremenila, bo moralo vseh 27 držav članic prenesti dolo čbe 
Direktive 2004/40/ES do 30. aprila 2012. To bi seveda izni čilo prizadevanja Komisije za 
zagotovitev rešitev za nastale težave pri iz vajanju ter zagotovo ne bi izpolnilo pri čakovanj 
vlad, socialnih partnerjev in ve čine zainteresiranih strani.   
Pravica do ukrepanja in subsidiarnost  
Zakonodajno ukrepanje na podro čju zdravja in varnosti pri delu temelji na členu 153(1)(a) in 
(2) PDEU, ki izrecno dovoljuje evropsko ukrepanje na navedenem podro čju.  
Komisija, Parlament in Svet so ob sprejetju Di rektive 2004/40/ES menili, da je ukrepanje na 
ravni EU najboljši na čin za varovanje delavcev pred tveg anji, ki nastajajo zaradi poklicne 
izpostavljenosti elektromagnetnim sevanjem . Trenutno Komisija nima nobenih novih 
dokazov, zaradi katerih ne bi ravnala v skladu z odlo čitvijo Parlamenta in Sveta iz leta 2004. 
Potreba po varovanju delavcev ostaja klju čnega pomena. Ob upoštevanju razmer iz to čke 2.5 
poročila in potrebe za pregled, s katero se strinj ajo vse strani, se zdi, da mora Komisija 
ukrepati z uporabo svoje pravice do pobude.  
4. CILJI 
Na podlagi splošnega cilja varova nja delavcev pri delu je v te m primeru cilj varovanje pred 
škodljivim elektromagnetnim sevanjem.   
Ker pomeni izpostavljenost elektromagnetnem u sevanju kompleksno tveganje, je treba 
natančneje opredeliti specifi čne ukrepe za zagotovitev us treznega varovanja delavcev, 
obenem pa zagotoviti, da ne bi prišlo do nepotrebnega oviranja pri uporabi in razvoju 
industrijskih in medicinskih pos topkov ali nalaganja nesorazmer nih bremen podjetjem, zlasti 
malim in srednjim podjetjem.   
Operativni cilj je zagotoviti u činkovitost ukrepov za varovanj e delavcev, izpostavljenih 
elektromagnetnemu sevanju, z dolo čanjem ustreznih mejnih vrednosti in zagotavljanjem 
ustreznih informacij delodajalcem o potrebnih ukrepih za upravljanje tveganja.  
5. MOŽNOSTI  POLITIKE   
Možnost politike A:  „Brez ukrepanja“ 
Konkretno to pomeni, da je treba Direk tivo 2004/40/ES do 30. aprila 2012 prenesti v 
zakonodajo vseh držav članic.  
Možnost politike B:  „Nova direktiva z revidiranimi mejnimi vrednostmi izpostavljenosti“ 
Direktivo 2004/40/ES nadomesti nova direk tiva z revidiranimi mejnimi vrednostmi 
izpostavljenosti, ki so višje kot prejšnje, vendar v skladu z znanstvenimi dokazi. Podrobnosti 
so navedene v Prilogi 3 k poro čilu. 
 
SL 7   SL Možnost politike C1:  „Nova direktiva z revidiranimi me jnimi vrednostmi izpostavljenosti in 
delnimi izvzetji“ 
Direktivo 2004/40/ES nadomesti nova direk tiva z revidiranimi mejnimi vrednostmi 
izpostavljenosti, ki so višje kot prejšnje, ve ndar v skladu z znanstvenimi dokazi (enako kot pri 
možnosti B). Poleg tega se dolo čijo pogojna odstopanja za MRI, za katerega bo še vedno 
veljala splošna zahteva upravljanja tveg anj pri elektromagnetnih sevanjih.  
Možnost politike C2:  „Nova direktiva z revidiranimi me jnimi vrednostmi izpostavljenosti in 
popolnim izvzetjem za MRI“ 
Direktivo 2004/40/ES nadomesti nova direk tiva z revidiranimi mejnimi vrednostmi 
izpostavljenosti, ki so višje kot prejšnje, ve ndar v skladu z znanstvenimi dokazi (enako kot pri 
možnosti B). Medicinski MRI bo v celoti izvzet iz vseh zahtev direktive o elektromagnetnih 
sevanjih. 
Možnost politike D1:  „Nadomestitev direktive s priporo čilom“ 
Direktivo 2004/40/ES nadomestijo nezavezujo ča priporo čila o poklicni izpostavljenosti 
elektromagnetnim sevanjem, ki temeljijo na najnovejših mednarodnih priporo čilih. Oblika teh 
priporočil bi bila podobna Priporo čilu Sveta o omejevanju izpostavljenosti splošne javnosti 
elektromagnetnim sevanjem iz leta 1999. 
Možnost politike D2:  „Prostovoljni sporazumi med socialnimi partnerji“ 
Direktivo 2004/40/ES nadomestijo prostovoljni sporazumi med socialnimi partnerji na 
evropski ali sektorsk i ravni v skladu s členom 154(4) PDEU.  
Možnost politike E:  „Nobenega zakonodajnega akta EU“ 
Direktiva 2004/40/ES se razvel javi, Direktiva 89/391/EGS ( okvirna direktiva) in obstoje če 
nacionalne zakonske dolo čbe na tem podro čju pa še naprej veljajo. Zaradi odsotnosti 
nacionalnih predpisov v nekaterih državah članicah bo poklicna izpostavljenost 
elektromagnetnim sevanjem ostala zakonsko neurejena, kar bi lahko pove čalo tveganje, 
zmanjšalo enakost itd. Pri tej možnosti se lah ko domneva, da na primer države, ki so že 
(delno) prenesle direktivo o elektroma gnetnih sevanjih, zakonodaje s tega podro čja ne bi 
razveljavile. 
Te možnosti so se zainteresiranim stranem zdel e ustrezne. Alternativne možnosti, ki niso 
podrobno analizirane, zajemajo uvedbo bolj sektorskega pristopa , omejitev zakonodaje na 
določbe o varni opremi ali izklju čno osredoto čanje na „mehke“ instrumente politike, kot so 
informacijske kampanje in smernice. 
6. ANALIZA  UČINKA 
Izhodiščna točka za analizo u činka 
Analiza temelji na predpostavki, da je bila okvirna direktiva v celoti prenesena, specifi čna 
direktiva o elektromagnetnih sevanjih pa še ni  bila prenesena. To je v skladu z dejanskim 
pravnim stanjem. 
 
SL 8   SL Razprave s strokovnjaki in zainteresirani mi stranmi so pokazale, da okoljski u činki niso 
verjetni, zato niso bili ocenjeni.  
Družbeni vplivi 
Glavni družben vpliv je morebitni vpliv na zdravje okoli 1,5 milijonov delavcev, vklju čno 
zlasti s precej manj številnimi posebno ogroženim i delavci, npr. tistimi z medicinskimi vsadki 
ali nosečnicami. S tega vidika imajo možnosti A,  B in C1 jasne prednosti. Možnost A je 
najstrožja, kar bi lahko pomenilo, da bi strogo varovanje ostalo le na papirju. Možnost C2 se 
uvršča za temi tremi, saj je varovanje delavcev na obmo čjih z visoko izpostavljenostjo o čitno 
slabše kot pri drugih možnostih. 
Drugi pomembni družbeni vplivi so koristi javnosti glede klju čnih možnosti uporabe MRI v 
medicini. Možnosti A in B ne zagotav ljata zadostne prožnosti, ki bi omogo čala vsa taka 
zdravljenja. Vse druge možnosti omogo čajo to prožnost. 
Gospodarski vplivi 
Med pozitivne gospodarske vplive sodijo skladni evropski predpisi, ki omogo čajo mobilnost 
in izmenjavo. Ti bi bili najbol je zagotovljeni z možnostmi A, B, C1 in C2, z možnostmi D1, 
D2 in E pa je ve č verjetnosti, da bi se ohr anila visoka raven negotovosti. 
Drugi pomemben gospodarski vidik je možnos t razvoja dejavnosti s kar se da malo 
omejitvami, s čimer bi se spodbujala rast in ohranjala  ali celo ustvarjala  delovna mesta v 
Evropi. S tega vidika sta mož nosti A in B precej omejevalni in  oviralni za gospodarski razvoj 
na nekaterih podro čjih do take mere, kot ni pri čakovati s katero koli od drugih možnosti. 
Stroški usklajevanja in upravni stroški 
Povzetek skupnih usklajevalnih in upravnih stroškov za vsako od možnosti: 
Možnost politike Skupni stroški (v milijonih evrov) 
A: brez 
sprememb 
2004/40/ES 660,3 
B: nove mejne 
vrednosti 
izpostavljenosti 
za vse sektorje 526,9 
C1: možnost 
odstopanja od 
mejnih vrednosti 
izpostavljenosti 511,7* 
C2: nekateri 
delavci so 
izključeni 497,4 
 
SL 9   SL D1: le 
nezavezujo ča 
priporočila 437,1 
D2: le sektorski 
sporazumi 420,2 
E: brez ukrepanja 
EU 474,0 
* vključno z okrepljenim usposabljanjem za MRI 
Izvedba možnosti A je najdražja. Možnost B vklju čuje manjše stroške iz vajanja kot možnost 
A, saj veliko dejavnosti v kovinski industriji, ko t sta indukcijsko gretje in elektroliza, v ve čini 
primerov ne bi preseglo revidi ranih mejnih vrednosti. Posledi čno delodajalcem v kovinski 
industriji ne bi bilo treba sprejeti obsežnih ukrepov za zm anjšanje izpostavljenosti s 
spremembami delovnih postopkov. Vendar je mo žnost B dražja od drugih možnosti zaradi 
stroškov, ki so posebej povezani z MRI. Pri drugih možnostih bodo stroški podobni. 
Možnosti politike C2 in E sta ocenjeni ob predpostavki, da bodo delodajalci morali poleg 
ocene tveganja, ki je zahtevana z okvirno dire ktivo, izvesti dodatno oceno tveganja. Preostali 
stroški bodo nastali na primer v telekomunikac ijskem sektorju in sektorjih proizvodnje in 
prenosa energije, ki bi še na prej delovali v skladu s priporo čili ICNIRP iz 
Direktive 2004/40/ES, saj ta navedenim sektorjem ne predstavljajo težav.  
Mala in srednja podjetja želijo poenostavljene  informacije na ravni EU. Zato bo treba 
zagotoviti enostavne in kratke sektorske smernice  (v obliki kontrolnega seznama), ne glede na 
to, katera možnost bo izbrana. Ozna čevanje naprav in boljše informacije proizvajalcev bi 
lahko pomagale opredeliti, v katerih prim erih ni potrebna podrobna ocena. 
7. PRIMERJAVA  MOŽNOSTI 
Pri vseh možnostih predstavlja opis koristi nekatere težave. Korist i za zdravje so lahko 
opredeljene le do mere, da v okviru trenutnih ali prihodnjih me jnih vrednosti ne bo prišlo do 
škodljivih vplivov. To je v korist možnostma A in C2. 
Glede na nove znanstvene dokaze, ki kažejo, da bodo mejne vrednosti izpostavljenosti v 
okviru možnosti B  zagotavljale varovanje pred preveli ko izpostavljenostjo, ima možnost A le 
dodatno slabost, da omejuje dolo čene dejavnosti in je na sploš no manj skladna s predpisi.  
Možnosti D1 (priporo čilo), D2 (prostovoljni sporazum) in E  (nobenega zakonodajnega akta 
EU), ki se nahajajo na čisto drugem koncu nabora možnosti, se lahko zavrnejo. Zainteresirane 
strani in strokovnjaki so izrazili mo čno naklonjenost za usklajeno evropsko zakonodajo, ki bi 
delodajalcem in zaposlenim zagotavljala pravno in fizi čno varnost. Čeprav samo 
elektromagnetno sevanje ni pere če vprašanje, bi usklajena evropska zakonodaja na tem 
področju pomenila prispevek k enotnemu evropske mu trgu. Poleg tega bi odsotnost ukrepanja 
glede elektromagnetnega sevanja na evropski  ravni znatno zmanjšala pozornost, ki je 
namenjena tveganju elektromagnetnega sevanja, in bi lahko negativno vplivala na zdravje.  
 
SL 10   SL Preostale tri možnosti so možnost B (revidira ne mejne vrednosti izpos tavljenosti), možnost 
C1 (revidirane mejne vrednosti izpostavl jenosti in pogojna izvzetja nekaterih dolo čb za 
medicinski MRI) in možnost C2 (revidirane mejne vrednos ti izpostavljenosti in popolna 
izvzetja nekaterih dejavnosti iz Direktive).  
Možnost B  ima prednost usklajenih predpisov o elektromagnetnih sevanjih z mejnimi 
vrednostmi izpostavljenosti, ki so že dovolj visoke za znatno število delovnih mest, tako da ni 
več tveganja za preveliko izposta vljenost. V primerjavi z možnostjo A je število primerov 
morebitnih prevelikih izpostav ljenosti znatno manjše. Možnos t B je skladna z najnovejšimi 
znanstvenimi dokazi. Slabost te možnosti je, da obstajajo dolo čene dejavnosti (kot so 
določena zdravljenja z MRI), kjer je za časna prevelika iz postavljenost mogo ča. Popolno 
prenehanje teh dejavnosti, ki so v nekaterih primerih tesno povezane s tehnološkim napredkom in neposredno prispevajo k zd ravju in blaginji ja vnosti, je težavno. 
Možnost C1
 ima tako kot možnost B prednost uskl ajenih predpisov o elektromagnetnih 
sevanjih na ve čini področij, hkrati pa dopuš ča odstopanja od mejnih vr ednosti izpostavljenosti 
za medicinski MRI z okrepljenimi  preventivnimi ukrepi v primeri h, kadar obstaja tveganje za 
preveliko izpostavljenost. Tako kot možnost B se tudi ta možnost opira na najnovejše 
znanstvene dokaze. Vendar bi bila prožnejša od možnosti B. Slabost možnosti C1 je, da v 
primeru odstopanj zahteva strožje in  bolj nadzorovano delovno okolje.  
Možnost C2  ima prednosti usklajenih predpisov o elektromagnetnih sevanjih na ve čini 
področij in dopuš ča prožne rešitve v primerih, kada r obstaja tveganje za preveliko 
izpostavljenost. Obveznosti glede ocene tveganja so manjše za izvzeti se ktor. S tem se prav 
tako zmanjšajo stroški uskladitve . Slabost te možnosti je, da bi lahko vodila k nižji ravni 
varovanja delavcev. Poleg tega bi spodbujala ve čje razlike pri varovanju zaposlenih, kar ne bi 
bilo v skladu ne s črko ne z duhom okvirne direktive. 
Sklep o stroških:  stroški možnosti C1 so višji od stroš kov za manj strogi možnosti C2 in E. 
Vendar se z dokaj omejenim zvišanjem stroškov možnost C1 uvrš ča veliko višje od slednjih 
možnosti zaradi drugih, bolj kakovostnih u činkov, in zagotavlja vis oko raven varovanja za 
delavce. Stroški možnosti C1 so znatno nižji od stroškov možnosti A in sk oraj enaki stroškom 
možnosti B, hkrati pa možnost C1 sektorju MRI in industr iji nudi potrebno prožnost.  
Posledično daje Komisija na podlagi teh presoj in  v skladu z rezultati  raziskave prednost 
možnosti C1 . 
Ocena raziskave 
Med pripravo ocene u činka je bila izvedena raziskava,  prejetih pa je bilo 166 odgovorov. Na 
splošno rezultati raziskave dosledno kažejo, da  zainteresirane strani dajejo prednost 
možnosti C1.  
8. SPREMLJANJE  IN VREDNOTENJE   
Okvirna Direktiva 89/391/EGS in 19 posebnih direktiv, ki so ji sledile, v skladu s 
členom 16(1) zagotavljajo reden pregled u činkovitosti njihovega izvajanja. Od leta 2007 je bil 
ta sistemati čni pregled usklajen, vse države članice pa ga izvajajo vsakih pet let za vsa 
tveganja, ki jih zajemajo direktive. Komisija na tej podlagi pripravi poro čilo.  
 
SL 11   SL Poleg tega odbori, ki združujejo  nacionalne strokovnjake iz držav članic EU, pomenijo 
pomemben del postopka vrednotenja in spremlja nja zakonodaje EU o zdravju in varnosti pri 
delu. Ti vklju čujejo zlasti Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu, ki je bil ustanovljen 
s Sklepom Komisije 2003/C 218/01, in Odbor višjih  inšpektorjev za delo (SLIC), ki je bil 
ustanovljen s Sklepom Komisije 95/319/ES .