SL Uradni list Evropske unije C 383/64

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o oblikovanju unije kapitalskih trgov

[COM(2015) 63 final]

(2015/C 383/10)

Poročevalec: Juan MENDOZA CASTRO Soporočevalka: Milena ANGELOVA

Evropska komisija je 9. marca 2015 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Zelena knjiga o oblikovanju unije kapitalskih trgov

[COM(2015) 63 final].

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 18. junija 2015.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 509. plenarnem zasedanju 1. in 2. julija 2015 (seja z dne 1. julija) s 100 glasovi za, 2 glasovoma proti in 3 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Odbor podpira zeleno knjigo Komisije o oblikovanju unije kapitalskih trgov in pričakuje njene predloge za spremembe, ki so morebiti potrebne za dosego ciljev iz dokumenta. Hkrati izraža prepričanje, da bodo predlogi za ukrepe pripravljeni ob uravnoteženem upoštevanju stališč, ki so jih izrazile zainteresirane strani.

1.2 Cilj pobude Komisije bi moral biti, da se ustvarijo pogoji za učinkovit in sodoben sektor finančnih storitev, ki je ustrezno reguliran in podjetjem, ki iščejo naložbeni kapital, zlasti malim in srednje velikim (MSP) ter hitro rastočim podjetjem, omogoča dostop do ponudnikov kapitala.

1.3 Po mnenju EESO so kapitalski trgi skladišča likvidnosti, kjer podjetja lahko zberejo kapital in trgujejo s finančnimi instrumenti. Odbor izrecno podpira končni cilj unije kapitalskih trgov, tj. odpraviti sedanjo razdrobljenost trgov in vsem vrstam podjetij omogočiti kotiranje na borzi.

1.4 Glede na to, da je unija kapitalskih trgov za velika podjetja v veliki meri že realnost, EESO poudarja, da so potrebni ukrepi, ki bodo tudi MSP omogočili izkoriščati njene prednosti.

1.5 Unija naj bi dolgoročno izboljšala financiranje gospodarstva, saj naj bi omogočila izkoristek potenciala za spodbujanje najboljše prakse na področju vodenja podjetij in družbene odgovornosti gospodarskih družb. Pri tem bodo v ospredju ne le gospodarski, temveč tudi okoljski in socialni cilji.

1.6 Pri vseh prihodnjih odločitvah glede unije kapitalskih trgov je treba izrecno upoštevati posebne potrebe MSP. EESO močno priporoča, da se na naslednjih področjih sprejmejo odločni in hitri ukrepi: — razvoj sekundarnega trga, — priprava enotnega poenostavljenega merila za kvalitativne in kvantitativne zahteve, ki jih morajo MSP izpolniti za uvrstitev na organizirani trg finančnih instrumentov, — uvedba bonitetnih ocen na podlagi standardizirane in pregledne metodologije, — sprejetje poenostavljenih in standardiziranih meril (model) za uvrstitev na organizirani trg, kar poleg finančnih informacij vključuje tudi podroben srednjeročni poslovni načrt za naložbe in razvoj podjetja, — razvoj več prilagojenih naložbenih produktov, saj morajo ti bolje ustrezati potrebam podjetij, — posodobitev in poenotenje opredelitev mikro-, malih in srednje velikih podjetij v različnih zakonodajnih dokumentih EU, da bodo bolje upoštevane raznolikost MSP ter razlike med državami članicami, — opredelitev začetniških rastočih podjetij (angl. emerging growth companies) in hitrorastočih podjetij (angl. high growth companies); njihovim potrebam je treba na kapitalskem trgu posvetiti posebno pozornost, — oblikovanje enotnega evropskega modela borzne segmentacije, ki razlikuje med MSP glede na njihov profil izdajatelja, ali oblikovanje posebnih segmentov na posameznih organiziranih trgih držav članic, — krepitev upravne zmogljivosti nacionalnih organov za varstvo potrošnikov in organov za regulacijo finančnega sistema, — zagotovitev pogojev za vlagatelje, ki so – če že niso boljši – vsaj primerljivi s pogoji na mednarodnih trgih.

1.7 EESO se strinja z ugotovitvijo v zeleni knjigi, da se zelo nizek odstotek prihrankov gospodinjstev steka v naložbe, ki so bolj produktivne od državnih obveznic ali bančnih vlog. To je zlasti značilno za trenutno obdobje finančne politike, ki je za varčevalce represivna.

1.8 EESO opozarja, da je tradicionalno bančništvo zelo pomembno za stabilen finančni sistem in da je nujno dokončati evropsko bančno unijo.

1.9 Za vzdržno visokokakovostno listinjenje je treba spodbujati temeljne strukture s kratkimi posredniškimi verigami.

1.10 EESO meni, da zelena knjiga podaja obsežen pregled sedanjega stanja na področju kapitalskih trgov v Evropi ter navaja ukrepe, ki so potrebni za uresničitev unije kapitalskih trgov.

2. Vsebina zelene knjige

2.1 V primerjavi z drugimi jurisdikcijami je financiranje prek kapitalskega trga v Evropi razmeroma slabo razvito. Evropski trgi lastniških in dolžniških vrednostnih papirjev ter drugi trgi so manj pomembni za financiranje rasti in evropska podjetja so še vedno močno odvisna od bank, zaradi česar so naša gospodarstva, če se zaostrijo pogoji za pridobitev bančnih posojil, ranljiva.

2.2 Poleg tega je zaupanje vlagateljev premajhno in evropski prihranki morda niso vedno uporabljeni najbolj produktivno.

2.3 Oblikovanje unije kapitalskih trgov je ena od ključnih pobud v delovnem programu Komisije.

2.4 Takšna unija bi zagotovila večjo razpršenost financiranja gospodarstva in zmanjšala stroške zbiranja kapitala, zlasti za MSP.

2.5 Bolj povezani kapitalski trgi, predvsem za lastniški kapital, bi izboljšali sposobnost evropskega gospodarstva za odzivanje na pretrese in omogočili več naložb brez povečanja zadolženosti.

2.6 Unija kapitalskih trgov bi morala z učinkovito tržno infrastrukturo in učinkovitimi posredniki izboljšati pretok kapitala od vlagateljev k evropskim naložbenim projektom, izboljšati porazdelitev tveganja in kapitala po vsej EU ter tako povečati odpornost Evrope na prihodnje pretrese.

2.7 Glavna načela unije so: čim bolj bi morala povečati koristi kapitalskih trgov za gospodarstvo, delovna mesta in rast; zagotoviti bi morala enoten kapitalski trg za vseh 28 držav članic; temeljiti bi morala na trdnih temeljih finančne stabilnosti; zagotavljati bi morala učinkovito raven varstva potrošnikov in vlagateljev ter pomagati pritegniti naložbe z vsega sveta in povečati konkurenčnost EU.

3. Splošne ugotovitve

3.1 Odbor popolnoma podpira pobudo Komisije. Unija kapitalskih trgov je nujna strukturna reforma, če želimo, da se bodo vse države članice Evrope uspešno razvijale v močnih gospodarstvih, ki temeljijo na znanju. Odpraviti je treba blokado, ki onemogoča razvoj inovativnih finančnih produktov na ravni EU, saj zavira konkurenčno financiranje naložb, zlasti naložb MSP in zagonskih podjetij ter dolgoročnih infrastrukturnih produktov.

3.2 Cilj pobude Komisije bi moral biti, da se ustvarijo pogoji za učinkovit in sodoben sektor finančnih storitev, ki je ustrezno, vendar ne pretirano reguliran. Omogočati mora veliko večji nabor virov za financiranje naložb, s čimer bi se povečal zaskrbljujoče nizek obseg vlaganja.

3.3 Po mnenju EESO so kapitalski trgi skladišča likvidnosti, kjer podjetja lahko zberejo kapital in trgujejo s finančnimi instrumenti. Glede na to EESO meni, da je unija kapitalskih trgov za velika podjetja že vzpostavljena, in se bo v odgovor na vprašanja Komisije v zeleni knjigi osredotočil predvsem na ukrepe, ki bodo tudi MSP in hitrorastočim podjetjem omogočili izkoriščati njene prednosti.

3.4 Unija kapitalskih trgov naj bi dolgoročno izboljšala financiranje gospodarstva, saj bo omogočila izkoristek potenciala za spodbujanje najboljše prakse na področju vodenja podjetij in družbene odgovornosti gospodarskih družb. Pri tem bodo v ospredju ne le gospodarski, temveč tudi okoljski in socialni cilji.

3.5 Zelena knjiga obravnava MSP kot ciljne izdajatelje, zato je treba pri vseh prihodnjih odločitvah, povezanih z obveznicami ali drugimi finančnimi instrumenti s stalnim donosom, izrecno upoštevati njihove posebne potrebe, in sicer glede: — ustreznega izbora zapadlosti financiranja, — strukture financiranja in vračila sredstev, — stroškov financiranja, tudi stroškov za vstop na posamezen trg, — vsebine in strukture jamstev ter zavarovanja s premoženjem za pripravo posameznih naložbenih produktov. Za ustrezno obravnavo vseh teh vprašanj je treba nujno zasnovati poenostavljene in standardizirane produkte in postopke, namenjene udeležbi MSP na kapitalskih trgih.

3.6 EESO poziva Evropsko komisijo, evropske nadzorne organe in države članice, naj bodo previdni pri pripravi in prenosu prihodnje zakonodaje za uresničitev delujoče unije kapitalskih trgov, saj je treba zagotoviti, da bo evropski kapitalski trg vlagateljem in izdajateljem nudil pogoje, ki so vsaj primerljivi s pogoji na mednarodnih trgih, če že niso boljši.

3.7 Brez udeležbe in zanimanja državljanov EU kot posameznih vlagateljev unija kapitalskih trgov ne bo učinkovito delovala. EESO se strinja z ugotovitvijo v zeleni knjigi, da se zelo nizek odstotek prihrankov gospodinjstev steka v naložbe, ki so bolj produktivne od državnih obveznic ali bančnih vlog. To je zlasti značilno za trenutno obdobje finančne politike, ki je za varčevalce represivna.

3.8 Opozoriti je treba na pomen tradicionalnega bančništva za stabilen finančni sektor.

3.9 Za vzdržen visokokakovosten trg listinjenja, kot ga omenja zelena knjiga, je treba spodbujati temeljne strukture s kratkimi posredniškimi verigami, ki neposredno povezujejo posojilojemalce in varčevalce.

4. Odgovori na vprašanja iz zelene knjige

4.1 Prednostna razporeditev začetnih ukrepov

1. Katera druga področja, poleg navedenih petih prednostnih področij za kratkoročne ukrepe, bi bilo treba obravnavati prednostno?

Velik del predlaganih ukrepov je osredotočenih na primarne trge. Glede na posebne značilnosti MSP pa je treba raziskati tudi možnosti za razvoj sekundarnega trga.

Zlasti je treba pripraviti enotno poenostavljeno merilo za kvalitativne in kvantitativne zahteve glede kotiranja MSP na organiziranih trgih finančnih instrumentov. Razviti bi bilo treba tudi mehanizem, s katerim bi MSP, ki kotirajo na borzi, postala bolj privlačna za vlagatelje. Pri tem ne smemo pozabiti na njihove omejene finančne in upravne vire.

Priporoča se, da se ohranijo glavna načela glede upoštevanja interesov vlagateljev, hkrati pa se najprej obravnavajo nekatera specifična vprašanja iz direktive o prospektu, s ciljem zmanjšati upravne in birokratske obremenitve, kjer je le mogoče, ter preučiti možnosti za sprostitev nekaterih zahtev glede razkritja, ki jih morajo izpolnjevati MSP:

— skrajšanje rokov za pregled prospekta izdajateljev, ki že imajo vrednostne papirje, sprejete v trgovanje na organiziranih trgih, in so te že javno ponudili ter so javne delniške družbe ali registrirani kot izdajatelji. Roke bi bilo mogoče skrajšati na 7 dni. Uvesti bi bilo treba poseben postopek za poenostavljeno kotiranje MSP na borzi, zlasti če se bo z njimi trgovalo na neuradnih trgih borz. Direktiva bi morala nacionalnim regulatorjem dati več svobode pri urejanju uvrščanja MSP na trg vrednostnih papirjev,

— v skladu s členom 14(2) Direktive 2003/71/ES se obvestilo o javni ponudbi ter prvi in zadnji rok za vpis objavijo v enem dnevnem časopisu. Zahteve za objavo napovedi/uradnih obvestil ter samega prospekta v papirni obliki in v dnevnih časopisih bi bilo treba vse bolj zmanjševati. Razkritje informacij na spletu, zlasti na straneh posameznih organiziranih trgov ali podjetij, bi moralo postati glavno sredstvo komunikacije med izdajatelji in vlagatelji. Sicer pa bi bilo treba zahteve za razkritje informacij na spletnih straneh do določene mere poenotiti, in sicer s poenotenjem ali oblikovanjem posebne strani za vlagatelje, ki bi tako lahko hitreje in lažje prišli do informacij o glavnih vidikih javno ponujenih vrednostnih papirjev.

2. Kateri nadaljnji ukrepi v zvezi z razpoložljivostjo in standardizacijo kreditnih informacij o MSP bi lahko podprli globlji trg za financiranje MSP in zagonskih podjetij ter širši nabor vlagateljev?

Koristni ukrepi v zvezi s tem bi bili:

— uvedba bonitetnih ocen na podlagi standardizirane in pregledne metodologije,

— sprejetje poenostavljenih in standardiziranih meril (model) za registracijo na organiziranih trgih, kar bi poleg finančnih informacij vključevalo podroben srednjeročni poslovni načrt za naložbe in razvoj podjetja.

3. Kakšna podpora se lahko zagotovi za evropski dolgoročni investicijski sklad (EDIS), da se spodbudi njegova uporaba?

Najnujnejši ukrep je pregled regulativnih zahtev za pokojninske sklade in zavarovalnice v različnih državah članicah, da bi lahko po potrebi sprostili njihove portfelje in jim omogočili morebitno vlaganje v EDIS. Pokojninski skladi in zavarovalnice se bodo zanimali za to vrsto premoženja, poleg tega pa imajo sredstva za kapitalizacijo EDIS. Za pospešitev tega procesa bo koristno razviti enoten model za oceno dobičkonosnosti, ki bo veljal za celotno naložbeno verigo.

4. Je potrebno ukrepanje EU za podporo razvoju trgov prodaje zaprtemu krogu vlagateljev, razen podpore prizadevanjem udeležencev na trgu za vzpostavitev skupnih standardov?

Ne. Ukrepanje EU bo morebiti potrebno, če ta tržna prizadevanja ne bodo uspešna.

4.2 Ukrepi za oblikovanje in povezovanje kapitalskih trgov

5. Kateri dodatni ukrepi bi lahko pomagali povečati dostop do financiranja in usmerjanje sredstev k tistim, ki jih potrebujejo?

Dostop do financiranja bi se na splošno izboljšal, če bi se ustvarilo več „prilagojenih“ naložbenih produktov, ki bi bolje ustrezali potrebam podjetij (npr. glede zapadlosti, zavarovanja s premoženjem in strukture plačil).

Poleg tega bi regulativni organi morali omogočiti izdajanje dolžniških instrumentov, ki bi morali biti kot neka vrste pogodba z imetniki obveznic čim bolj podobni projektnemu financiranju in bančnim posojilom podjetjem.

6. Bi bilo treba sprejeti ukrepe za spodbujanje večje likvidnosti na trgih podjetniških obveznic, kot je standardizacija? Če je tako, kateri ukrepi so potrebni ter ali jih je mogoče doseči na trgu ali je potrebno regulativno ukrepanje?

Da, standardizacija bo izboljšala likvidnost na trgih podjetniških obveznic. Sprejetje regulativnih ukrepov, o katerih se razpravlja in dogovori z vsemi zainteresiranimi stranmi, je v tem primeru smiselno.

7. Ali je potrebno kakršno koli ukrepanje EU, da se olajša razvoj standardiziranih, preglednih in odgovornih okoljskih in socialnih naložb ter naložb v upravljanje, vključno z zelenimi obveznicami, razen podpore razvoju smernic s strani udeležencev na trgu?

Da, merila za standardizacijo bi morala vključevati posebna načela v zvezi z okoljskimi in socialnimi naložbami ter naložbami v upravljanje. EESO podpira zelene obveznice, med drugim pa tudi zelene hipoteke ter posojila za projekte za večjo energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije. Vlagateljem bi morale biti na voljo vse naštete možnosti. Po mnenju EESO je treba razširjati informacije in izvajati kampanje za obsežno spodbujanje okoljskih in socialnih naložb ter naložb v upravljanje. Ravno tako je treba objavljati primere najboljše prakse, tudi v tesnem sodelovanju z mrežami podjetji in združenji vlagateljev ter prek teh mrež.

8. Ali je smiselno oblikovati skupen računovodski standard na ravni EU za mala in srednja podjetja, ki sodelujejo v večstranskih sistemih trgovanja? Bi moral tak standard postati sestavni del zagonskih trgov MSP? Če je tako, pod katerimi pogoji?

Sedanja evropska opredelitev MSP zajema podjetja zelo različnih velikosti in ne dovoljuje razlikovanja glede na gospodarsko panogo. EESO podpira enotno evropsko opredelitev mikro-, malih in srednje velikih podjetij ter poziva k posodobitvi in združitvi različnih opredelitev iz različnih zakonodajnih dokumentov EU, da bodo bolje upoštevane raznolikost MSP ter razlike med državami članicami (1). Poleg tega priporoča, da se opredelita pojma začetniških rastočih podjetij in hitrorastočih podjetij, katerih potrebam je treba na kapitalskem trgu posvetiti posebno pozornost. Brez tega bo v večstranskih sistemih trgovanja lahko sodelovalo le omejeno število držav, trgi s hitro rastjo pa ne bodo pritegnili veliko čezmejnih vlagateljev. Takšen standard bi moral biti prilagojen omejenim finančnim in upravnim zmogljivostim MSP.

9. Ali obstajajo ovire za vzpostavitev ustrezno reguliranega množičnega financiranja ali platform medsebojnega financiranja, vključno na čezmejni ravni? Če da, kako bi jih bilo treba obravnavati?

Razlike med zakonodajami držav članic so glavni razlog za počasen razvoj obetavnih oblik naložb, kot je množično financiranje. Zato je priporočljivo, da Komisija spodbuja uskladitev zakonodaje.

4.3 Razvoj in razpršitev ponudbe financiranja

10. Kateri ukrepi politike bi lahko institucionalne vlagatelje spodbudili, da bi zbrali in vlagali večje zneske ter v širši nabor premoženja, zlasti dolgoročne projekte, MSP ter inovativna in hitro rastoča zagonska podjetja?

Bolj kot karkoli drugega so potrebne spremembe predpisov za portfelje institucionalnih vlagateljev, saj v mnogih državah članicah tovrstne naložbe zanje sploh niso dovoljene.

11. Katere ukrepe bi lahko sprejeli za zmanjšanje stroškov upraviteljev skladov pri ustanavljanju in trženju skladov po vsej EU? Katere ovire skladom onemogočajo, da bi izkoristili ekonomije obsega?

Stroški niti zdaj niso pretirano visoki in so predvsem odvisni od kanalov trženja. Skladi, ki jih tržijo bančne podružnice ali druge finančne ustanove, običajno niso povezani z višjimi stroški in pri njih ni ovir za izkoristek ekonomije obsega. Skladi, ki se tržijo ločeno, imajo višje stroške.

Prospekte, ki so potrebni za pridobivanje sredstev, bi bilo treba poenostaviti in poenotiti. Enako velja za dokumente za registracijo na organiziranih trgih.

Sprejeti je treba enoten evropski model borzne segmentacije, ki razlikuje med MSP glede na to, kakšen je njihov profil izdajatelja. Enak rezultat je mogoče doseči z uvedbo specializiranih segmentov na posameznih organiziranih trgih držav članic.

12. Bi se moralo delo v zvezi s prilagojeno obravnavo naložb v infrastrukturo osredotočiti na določene jasno opredeljene ciljne podrazrede sredstev? Če je odgovor pritrdilen, katere od teh bi morala Komisija prednostno obravnavati v prihodnjih pregledih bonitetnih pravil, na primer CRD IV/CRR in Solventnost II?

Glede financiranja naložb v infrastrukturo EESO predlaga naslednje:

— uvesti je treba obsežnejše javne postopke pregleda infrastrukture, da se zagotovi bolj strateško usklajevanje načrtovanja,

— vladno in vseevropsko financiranje je treba vse bolj osredotočati na družbeno pomembne projekte, ki pa s finančnega vidika niso vzdržni (po možnosti z (delnimi) jamstvi, da postanejo finančno izvedljivi),

— pripraviti je treba razumljiv vodnik za financiranje infrastrukture s sredstvi bank in prek trgov kapitala,

— spremeniti je treba računovodsko in regulativno obravnavo infrastrukturnih projektov, da bodo privlačnejši za vlagatelje,

— opredeliti je treba nekatere jasno prepoznavne podkategorije infrastrukturnih projektov in jim ustrezno prilagoditi obravnavo infrastrukturnih naložb. V ta namen bodo potrebne ocene različnih tveganj za vsako podkategorijo in izboljšala se bo predvidljivost, tako da bodo naložbe privlačnejše za institucionalne vlagatelje,

— pogosteje je treba uporabljati strukture, ki malim vlagateljem omogočajo boljšo udeležbo pri nelikvidnem financiranju,

— stroški kapitala, kot so sedaj določeni v direktivi Solventnost II, ne razlikujejo med dolgoročnim dolgom podjetja in dolgom za infrastrukturo, zato bi bilo treba razmisliti o spremembi tega dejstva,

— izboljšati je treba preglednost in demokratično odgovornost javno-zasebnih partnerstev, tako da se zahtevajo javen dostop do vseh pogodb in redna javna poročila o njihovem razmerju med ceno in kakovostjo.

13. Bi uvedba standardiziranega produkta ali odprava obstoječih ovir za čezmejni dostop okrepila enotni trg za pokojninske sheme?

Da. Ker se pokojninske sheme in filozofija po posameznih državah članicah močno razlikujejo, Evropska komisija pa je vzpostavitev vseevropske sheme upokojevanja v zeleni knjigi določila kot cilj.

14. Bi spremembe uredb EuVECA in EuSEF olajšale upravljanje te vrste skladov za upravitelje večjih skladov v EU? Bi bile za povečanje števila teh vrst skladov potrebne še kakšne druge spremembe?

Možno je, da bi te spremembe med upravitelji večjih skladov zbudile več zanimanja za vodenje teh skladov. Lahko pa bi povzročile tudi prekomerno osredotočenje nanje in konflikte interesov. Zato je treba pred sprejetjem takšnega ukrepa skrbno raziskati, ali je to res glavni razlog, zakaj upravitelji večjih skladov tovrstnih skladov ne upravljajo.

15. Kako lahko EU nadalje razvije zasebni lastniški in tvegani kapital kot alternativni vir financiranja za gospodarstvo? Zlasti, kateri ukrepi bi lahko povečali velikost skladov tveganega kapitala in okrepili možnosti izstopa za vlagatelje tveganega kapitala?

Obseg skladov zasebnega lastniškega in tveganega kapitala bi bilo mogoče povečati tako, da se ustrezno zmanjšajo omejitve za portfelje institucionalnih vlagateljev, kot so pokojninski skladi, zavarovalnice in kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (UCITS).

16. Ali obstajajo ovire za povečanje varnih bančnih in nebančnih neposrednih posojil podjetjem, ki potrebujejo financiranje?

V obdobju po finančni krizi so bančna posojila vse bolj omejena, saj so zahteve glede kapitalske ustreznosti strožje in je treba nujno zmanjšati izpostavljenost tveganju. Zakonodaja mnogih držav članic ne dovoljuje nebančnih posojil, saj zavarovalnice, pokojninski skladi in druge finančne institucije ne morejo neposredno posojati podjetjem iz nefinančnega sektorja.

17. Na kakšen način je mogoče povečati čezmejno udeležbo malih vlagateljev v KNPVP?

Za čezmejne naložbe so potrebni dobro razvita naložbena kultura, ustrezno strokovno znanje in znanje tujih jezikov. Čezmejno udeležbo malih vlagateljev je tako možno povečati samo, če se jih spodbuja k sodelovanju z osebnimi finančnimi načrtovalci (svetovalci), ki bi jim lahko pomagali sprejemati premišljene odločitve v mednarodnem okviru.

18. Kako lahko evropski nadzorni organi še bolj prispevajo k zagotavljanju varstva potrošnikov in vlagateljev?

Nacionalni organi za varstvo potrošnikov imajo v večini držav članic običajno razmeroma omejene zmogljivosti na področju finančnih storitev. V nekaterih primerih niti ni jasno, ali sploh imajo pravne pristojnosti na tem področju in kakšne. Zato bi bilo koristno, če bi evropski nadzorni organi spodbujali okrepitev upravne zmogljivosti nacionalnih organov za varstvo potrošnikov ter organov za regulacijo finančnega sistema.

19. Kateri ukrepi politike bi lahko povečali naložbe malih vlagateljev? Kaj bi bilo mogoče še storiti za spodbujanje in varstvo državljanov EU pri dostopu do kapitalskih trgov?

Države članice je treba spodbujati k uvedbi ugodnih pogojev za to, da bodo borzni posredniki in investicijske družbe ustvarjali sklade za nova podjetja, ki bodo omogočali davčne spodbude (npr. odbitek naložbe pri obračunu davka na prihranke gospodinjstva). Poleg izboljšanja varstva institucionalnih vlagateljev (kot se predlaga v odgovoru na prejšnje vprašanje) bi bilo mogoče naložbe malih vlagateljev povečati tudi z uvedbo različnih oblik finančnega izobraževanja, namenjenega neprofesionalnim vlagateljem in varčevalcem, ter z zelo dobro urejenimi storitvami finančnega svetovanja za posameznike.

20. Ali obstajajo nacionalne dobre prakse glede razvoja enostavnih in preglednih naložbenih produktov za potrošnike, ki se lahko izmenjajo?

Dobre prakse še ni dovolj in se še oblikuje. Med maloštevilnimi primeri lahko omenimo postopek akreditacije naložbenih produktov, ki ga izvajajo poklicna združenja v Združenem kraljestvu (2). Na splošno razvoj takšnih produktov ni lahko naloga, ker so naložbeni produkti lahko že po naravi zapleteni, pa tudi ker izdajatelji poskušajo izpolniti celo paleto potreb ter svoje produkte razlikovati od podobnih. Drug problem lahko tiči v dejstvu, da se lahko poskus vlade, da bi na silo vplivala na razvoj tovrstnih produktov, šteje kot poseg na trg, ki omejuje konkurenco. Zato bi bilo namesto takšnih prizadevanj bolj produktivno spodbujati finančno izobraževanje in svetovalne storitve za posameznike.

21. Ali obstajajo dodatni ukrepi na področju regulacije finančnih storitev, ki bi jih lahko sprejeli za zagotovitev, da bo EU mednarodno konkurenčna in privlačna za naložbe?

Konkurenčnost bi bilo treba obravnavati s primerjalnega vidika. Trgi kapitala EU bi torej morali vlagateljem zagotoviti pogoje, ki so – če že niso boljši – vsaj primerljivi s pogoji na mednarodnih trgih. V ta namen so potrebni ukrepi za izboljšanje varstva vlagateljev in prilagoditev davčnih struktur (s skrbnejšim pregledom koristi in stroškov predlaganega davka na finančne transakcije).

22. Katere ukrepe bi lahko sprejeli za olajšanje dostopa podjetij EU do vlagateljev in kapitalskih trgov v tretjih državah?

Najboljši način je spodbuditi sodelovanje z bankami, ki imajo dobro razvito mrežo podružnic v tretjih državah.

4.4 Izboljšanje učinkovitosti trga – posredniki, infrastruktura in širši pravni okvir

23. Ali obstajajo mehanizmi za izboljšanje delovanja in učinkovitosti trgov, ki niso zajeti v tem dokumentu, zlasti na področjih delovanja trga lastniških vrednostnih papirjev in obveznic ter likvidnosti?

Tovrstni mehanizmi bi lahko bili:

— zagotovitev dolgoročne minimalne likvidnosti trga finančnih instrumentov, ki jih izdajajo MSP. To bi se lahko doseglo s spodbuditvijo ponudnikov likvidnosti ali vzdrževalcev trga, ki na borzi ponujajo finančne instrumente, ki jih izdajajo MSP,

— povečanje zaupanja vlagateljev v MSP z uvedbo najboljših primerov upravljanja podjetij in vključitvijo najpomembnejših finančnih vlagateljev v upravljanje,

— povečanje privlačnosti MSP, npr. z možnostmi za podjetniška jamstva (ali jamstva specializiranih institucij) za izdaje MSP, ki izpolnjujejo določena merila,

— uvedba spodbud za SMP, ki kotirajo na organiziranih trgih,

— uvedba spodbud za vlagatelje v izdaje MSP, ki kotirajo na borzi.

24. Ali po vašem mnenju obstajajo področja, na katerih enotna pravila niso dovolj razvita?

Pristop na podlagi enotnih pravil, ki je bil za bančni sektor uveden z direktivo o kapitalskih zahtevah (CRD IV), direktivo o sistemih jamstva za vloge (DGS) ter direktivo o sanaciji in reševanju bank (BRRD), ustvarja enotne konkurenčne pogoje za vse in krepi enotni trg. Uporaba tega pristopa tudi v nebančnem finančnem sektorju bi bila torej lahko zelo koristna. Podoben pristop kot v direktivi BRRD bi bilo treba uvesti tudi za centralne nasprotne stranke.

25. Ali menite, da so pristojnosti evropskih nadzornih organov za zagotovitev doslednega nadzora zadostne? Kateri dodatni ukrepi v zvezi z nadzorom na ravni EU bi znatno prispevali k oblikovanju unije kapitalskih trgov?

Glede enotnosti nadzora:

— se EESO strinja, da je potrebno preventivno ukrepanje za boljše delovanje Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS),

— poziva k spodbujanju ukrepov za lažje usklajevanje med tem sistemom, novim enotnim mehanizmom nadzora (EMN) in enotnim mehanizmom za reševanje (EMR),

— poziva k racionalizaciji regulativnih funkcij, ki jih imajo institucije ESFS, da se poenostavi zakonodajni okvir ter zagotovijo preglednejši in učinkovitejši postopki,

— se zavzema za srednjeročno strategijo, ki bi nadzornim organom dala organizacijske in funkcionalne pristojnosti (vključno z razmislekom o enotnem sedežu in sprejetjem „dvopolnega“ modela (angl. twin peaks model)),

— poziva Evropsko komisijo, naj oceni, ali so bolj strukturne rešitve glede organizacije ESFS in mehanizmov financiranja organov izvedljive.

26. Ali obstajajo ciljne spremembe pravil glede lastništva vrednostnih papirjev, ob upoštevanju preteklih izkušenj, ki bi lahko prispevale k bolj povezanim kapitalskim trgom v EU?

Izboljšati bi bilo treba odnose med depozitarji in povečati varnost čezmejnega kliringa in poravnave.

27. Katere ukrepe bi lahko sprejeli za izboljšanje čezmejnega pretoka zavarovanja s premoženjem? Bi bilo treba kaj storiti za izboljšanje pravne izvršljivosti čezmejnega zavarovanja s premoženjem in dogovorov o pobotu zaradi predčasnega prenehanja?

Ukrepe za uvedbo enotnega evropskega registra čezmejnega zavarovanja s premoženjem ali za povezavo posameznih oddelkov nacionalnih registrov je treba podpreti. Če takšni ukrepi ne bodo izvedeni, bodo čezmejne naložbe še naprej omejene.

28. Katere so glavne ovire za povezane kapitalske trge, ki izhajajo iz prava družb, vključno z zakonodajo o upravljanju podjetij? Ali obstajajo ciljno usmerjeni ukrepi, ki bi lahko prispevali k njihovi odpravi?

Najresnejše ovire za unijo kapitalskih trgov so razlike med gospodarskim pravom, poslovnimi praksami in modeli upravljanja podjetij v državah članicah. Premostitev teh razlik bo terjala veliko časa in truda, vendar je nujna. Pri tem bo treba skrbno preučiti jurisdikcije držav članic.

29. Katere posebne vidike zakonov o insolventnosti bi bilo treba uskladiti, da bi podprli oblikovanje vseevropskega kapitalskega trga?

Zakoni o insolventnosti so nujni za kapitalske trge. Tako kot pri gospodarskem pravu in upravljanju podjetij jih je treba uskladiti šele, ko so izvedene temeljite raziskave, saj v nasprotnem primeru obstaja tveganje, da se bodo naložbe selile v države z boljšo zaščito pravic vlagateljev. Predvsem je treba skrbno razmisliti o možnosti za nov začetek.

30. Katere z obdavčitvijo povezane ovire bi bilo treba obravnavati prednostno, da bi prispevali k bolj povezanim kapitalskim trgom v EU in bolj zanesljivi strukturi financiranja na ravni podjetij, in z uporabo katerih instrumentov?

Struktura sistemov obdavčitve se med posameznimi državami članicami močno razlikuje in je zelo občutljiva na spremembe. V trenutni fazi jo bo zelo težko uskladiti, zato jo je treba obravnavati kot zaključno fazo procesa.

31. Kako lahko EU najbolje podpre razvoj novih tehnologij in poslovnih modelov na trgu v korist povezanih in učinkovitih kapitalskih trgov?

EU bi se morala osredotočiti na vzpostavitev enotne digitalne mrežne infrastrukture, ki bi omogočila hitro, učinkovito in varno komuniciranje med trgi, državami in vlagatelji (3) ter čezmejno sodelovanje in udeležbo na daljavo na generalnih skupščinah delničarjev in pri glasovanju. Prizadevati si je treba tudi za rešitve, kako znižati sorazmerno visoke stroške kliringa in poravnave pri čezmejnem trgovanju.

32. Ali obstajajo drugi problemi, ki niso obravnavani v tej zeleni knjigi in po vašem mnenju zahtevajo ukrepanje, da bi dosegli vzpostavitev unije kapitalskih trgov? Če obstajajo, kateri so in na kakšen način bi lahko ukrepali?

Zelena knjiga podaja obsežen pregled sedanjega stanja na področju kapitalskih trgov v Evropi ter ukrepov, ki so potrebni za uresničitev unije kapitalskih trgov. V tej fazi je bolj smiselno, da se ne odpira še več vprašanj, temveč se raje bolje načrtujejo roki za izvedbo ukrepov, ki so že sprejeti, in da se za začetek izberejo nekatere pomembne taktične reforme, ki jih je treba izvesti: te morajo biti konkretne in imeti neposreden ter merljiv učinek. To bo zagotovilo dinamiko, ki bo olajšala izvajanje težjih reform v prihodnje.

Kljub temu EESO opaža, da zelena knjiga ne obravnava:

— bonitetnega ocenjevanja finančnih instrumentov in

— ukrepov, povezanih s problemom procikličnosti finančnih produktov.

V Bruslju, 1. julija 2015 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) Na splošno velja, da je skupna opredelitev MSP podana v Priporočilu EU št. 2003/361, ki pa je precej zastarelo in ne upošteva širitve EU, pa tudi ne gospodarske realnosti po krizi. Opredelitev MSP za namene zelene knjige je iz Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov z dne 15. maja 2014. Še ena opredelitev je podana v Direktivi 2013/34/EU o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij z dne 26. junija 2013.

(2) Angleško združenje zavarovalnic, združenje bank in združenje gradbenih podjetij (Association of British Insurers, British Bankers Association in Building Societies Association) so med pogajanji z britanskim institutom za standarde (British Standards Institute) sklenili razviti enostavne finančne produkte, ki so v skladu z dogovorjenimi načeli, predstavljenimi v poročilu Sergeant iz marca 2013.

(3) Primer najboljše prakse je neodvisen elektronski trg za posojila podjetjem FINPOINT, https://www.finpoint.co.uk