EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.7.2015 COM(2015) 379 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU ZAKLJUČNI RAČUN EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA ZA LETO 2014



Zaključni račun

Evropskega razvojnega sklada za leto 2014 KAZALO POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2014 je bil pripravljen v skladu z naslovom IX finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom. Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 20 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad. Od odredbodajalcev in EIB, ki jamčijo za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih. [podpis] Manfred Kraff Računovodja 13. julij 2015



IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 1.OZADJE Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) na področju razvoja sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, EU oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov: proračuna EU, Evropskega razvojnega sklada, Evropske investicijske banke. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Določi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb. V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Vsak ERS ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija. Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013. Veljati je začel 1. marca 2015. Da med zaključkom veljavnosti 10. ERS in začetkom veljavnosti 11. ERS ne bi prišlo do prekinitev delovanja skladov, je Komisija predlagala prehodne ukrepe, t. i. „premostitveni sklad“. Premostitveni sklad je predstavljen v okviru 11. ERS. Obenem je bila spremenjena finančna uredba za 10. ERS in sprejeta nova finančna uredba, ki se uporablja za prehodno obdobje. Veljati sta začeli 30. maja 2014. Svet je 2. marca 2015 sprejel finančno uredbo za 11. ERS in izvedbena pravila. Veljati so začeli 6. marca 2015. V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb. Sklad za spodbujanje naložb upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker Sklada za spodbujanje naložb ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. 2.KAKO SE FINANCIRA ERS? Evropski svet je na zasedanju 2. decembra 2013 sprejel večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS. Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za razliko od proračuna EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva. Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo. Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. 3.POROČANJE OB KONCU LETA 3.1.Zaključni račun Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS. Zaključni račun je prikazan na naslednji način: Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija (I)Računovodski izkazi ERS (II)Poročilo o finančnem izvrševanju ERS Del II: Skladi, ki jih upravlja EIB (I)Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb Ker je bil v letu 2014 prvič ustanovljen skrbniški sklad v okviru ERS (glej točko 3.2 spodaj), je skupaj s konsolidiranim (ERS in skrbniški sklad) zaključnim računom spodaj predstavljen še njegov zaključni račun.

Komisija do 31. julija naslednjega leta sprejme zaključni račun in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico. 3.2.Skrbniški sklad Bêkou V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za prehodno obdobje, lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade za zunanje ukrepe v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji. Ti skrbniški skladi se lahko ustanovijo za ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. V skladu s členom 187(6) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, je računovodja skrbniškega sklada Unije računovodja Komisije. Prvi skrbniški sklad več donatorjev, poimenovan Bêkou, so 15. julija 2014 ustanovile Evropska unija, Nemčija, Francija in Nizozemska, njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Najdaljše trajanje skrbniškega sklada Bêkou je 60 mesecev. Ker je bil skrbniški sklad Bêkou ustanovljen v okviru ERS, je njegov zaključni račun konsolidiran z zaključnim računom ERS. 4.REVIZIJA IN RAZREŠNICA 4.1.Revizija Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. 4.2.Razrešnica Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo. EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD PRORAČUNSKO LETO 2014 RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo. KAZALO RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS BILANCA STANJA ERS IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA PO ERS IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH PO ERS POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU BILANCA STANJA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU IZKAZ FINANČNEGA IZIDA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU IZKAZ SPREMEMB SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU V ČISTIH SREDSTVIH POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA KONSOLIDIRAN IZKAZ FINANČNEGA USPEHA KONSOLIDIRAN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

BILANCA STANJA ERS v milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2014 31. 12. 2013 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 472 424 Prispevki za skrbniški sklad 2.2 39 – 511 424 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.3 1 403 1 286 Terjatve 2.4 84 84 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.6 391 759 1 878 2 128 SREDSTVA SKUPAJ 2 389 2 553 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (34) (25) (34) (25) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.8 (1 423) (1 214) (1 423) (1 214) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 457) (1 239) ČISTA SREDSTVA 932 1 313 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.9 35 673 32 529 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.10 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (33 468) (30 396) Poslovni izid za zadevno leto (3 526) (3 072) ČISTA SREDSTVA 932 1 313 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS V milijonih EUR Pojasnilo 2014 2013 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.2 132 123 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.3 (3 650) (3 027) Upravni odhodki 3.4 (22) (167) (3 671) (3 194) PRESEŽEK /(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA (3 539) (3 072) Finančni prihodki 3.5 13 0 Finančne obremenitve (0) 0 PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA 13 0 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 526) (3 072)

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS V milijonih EUR Pojasnilo 2014 2013 Poslovni izid za zadevno leto (3 526) (3 072) POSLOVANJE Redni prispevki držav članic 3 068 2 961 Prispevki za sofinanciranje 66 18 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev 14 (2) (Povečanje)/zmanjšanje nekratkoročnega predhodnega financiranja (47) 14 (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniški sklad (39) – (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja (117) 48 (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev* (22) (7) Povečanje/(zmanjšanje) nekratkoročnih obveznosti 9 (15) Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti** 227 123 ČISTI DENARNI TOK (368) 69 Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (368) 69 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.5 759 690 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 2.5 391 759 * Kratkoročne terjatve brez terjatev, povezanih z rednimi prispevki in sofinanciranjem. ** Kratkoročne obveznosti brez obveznosti, povezanih z rednimi prispevki in sofinanciranjem. IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH V milijonih EUR Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2012 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Povečanje kapitala – redni prispevki – (2 950) 2 950 – – 2 950 Poslovni izid za zadevno leto – – – (3 072) – (3 072) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Povečanje kapitala – redni prispevki – (3 144) 3 144 – – 3 144 Poslovni izid za zadevno leto – – – (3 526) – (3 526) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

BILANCA STANJA PO ERS V milijonih EUR 31. 12. 2014 31. 12. 2013 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 – 17 411 44 – 90 334 – Prispevki za skrbniški sklad 2.2 – – – 39 – 17 411 83 – 90 334 – KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.3 5 142 1 178 77 5 259 1 021 – Terjatve 2.4 3 66 15 0 2 58 24 – Povezani računi 2.5 216 810 – 607 290 1 323 – – Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.6 – – – 391 – – 759 – 224 1 018 1 193 1 076 297 1 640 1 804 – SREDSTVA SKUPAJ 224 1 035 1 604 1 159 297 1 730 2 138 – NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 – – (34) – – – (25) – – – (34) – – – (25) – KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.8 (10) (175) (1 195) (43) (28) (263) (923) – Povezani računi 2.5 – – (1 633) – – – (1 613) – (10) (175) (2 828) (43) (28) (263) (2 536) – OBVEZNOSTI SKUPAJ (10) (175) (2 862) (43) (28) (263) (2 561) – ČISTA SREDSTVA 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.9 12 840 11 699 11 134 – 12 840 11 699 7 990 – Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.10 627 1 625 – – 627 1 625 – – Prenosi vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.11 (3 147) 1 758 (209) 1 597 (3 083) 2 130 952 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 114) (13 988) (9 356) (10) (10 125) (13 658) (6 614) – Poslovni izid za zadevno leto 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – ČISTA SREDSTVA 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS V milijonih EUR 2014 2013 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.2 9 43 79 1 64 34 25 – ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.3 (1) (293) (2 881) (475) (53) (362) (2 612) – Upravni odhodki 3.4 – 0 (22) – – (0) (167) – (1) (293) (2 903) (475) (53) (362) (2 779) – PRESEŽEK /(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA 8 (249) (2 824) (474) 11 (328) (2 754) – Finančni prihodki 3.5 0 15 (3) 2 (0) (3) 3 – Finančne obremenitve – – (0) – – – 0 – PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA 0 15 (4) 2 (0) (3) 3 – POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH PO ERS V milijonih EUR 8. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prenosi vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2012 12 840 – 12 840 (10 125) 627 (2 980) 361 Povečanje kapitala – redni prispevki – – – – Prerazporeditev v/iz 10. ERS – (102) (102) Poslovni izid za zadevno leto – 10 10 STANJE NA DAN 31. 12. 2013 12 840 – 12 840 (10 114) 627 (3 083) 270 Povečanje kapitala – redni prispevki – – – – Prerazporeditev v/iz 10. ERS – – (64) (64) Prerazporeditev v/iz 11. ERS – – – – Poslovni izid za zadevno leto – 8 8 STANJE NA DAN 31. 12. 2014 12 840 – 12 840 (10 107) 627 (3 147) 214 V milijonih EUR 9. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prenosi vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2012 11 699 – 11 699 (13 657) 1 625 2 501 2 168 Povečanje kapitala – redni prispevki – – – – Prerazporeditve v/iz 10. ERS – (371) (371) Poslovni izid za zadevno leto – (331) (331) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 11 699 – 11 699 (13 988) 1 625 2 130 1 467 Povečanje kapitala – redni prispevki – – – – Prerazporeditve v/iz 10. ERS – (372) (372) Prerazporeditve v/iz 11. ERS – – Poslovni izid za zadevno leto – (235) (235) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 11 699 – 11 699 (14 223) 1 625 1 758 860 V milijonih EUR 10. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prenosi vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2012 21 152 16 112 5 040 (6 614) – 479 (1 095) Povečanje kapitala – redni prispevki – (2 950) 2 950 2 950 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS – 473 473 Poslovni izid za zadevno leto – (2 751) (2 751) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 21 152 13 162 7 990 (9 365) – 952 (423) Povečanje kapitala – redni prispevki – (3 144) 3 144 3 144 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS – (936) (936) Prerazporeditve v/iz 11. ERS – (225) (225) Prerazporeditev poslovnega izida, ki se prenese naprej – zakladnica – iz 10. ERS v 11. ERS 10 10 Poslovni izid za zadevno leto – (2 828) (2 828) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 21 152 10 018 11 134 (12 183) – (209) (1 258) V milijonih EUR 11. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A)–(B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prenosi vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2012 – – – – – – Povečanje kapitala – redni prispevki – – – – Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS – – – Poslovni izid za zadevno leto – – – STANJE NA DAN 31. 12. 2013 – – – – – – Povečanje kapitala – redni prispevki – – – – Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS – 1 597 1 597 Prerazporeditev poslovnega izida, ki se prenese naprej – zakladnica – iz 10. ERS v 11. ERS (10) (10) Poslovni izid za zadevno leto – (472) (472) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 – – – (482) 1 597 1 116

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 1.POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE Računovodske usmeritve ERS so enake računovodskim usmeritvam, ki jih uporablja Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU), in so opisane v pojasnilu 1 h konsolidiranemu zaključnemu računu EU. Povzetek najpomembnejših usmeritev je naveden spodaj.

1.1.PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 46 finančne uredbe za ERS pripravijo na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se uskladi proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije, kakor zahteva člen 152 finančne uredbe EU. Ta pravila se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti. 1.2.RAČUNOVODSKA NAČELA Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 2 (in so enaka kot v MRSJS 1), in sicer: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. V skladu s členom 144 finančne uredbe EU so kvalitativne značilnosti finančnega poročanja ustreznost, zanesljivost, razumljivost in primerljivost. 1.3.PODLAGA ZA PRIPRAVO Valuta in osnova za preračunavanje Zaključni račun je predstavljen v milijonih eurov, saj je euro funkcijska valuta in valuta poročanja EU. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra. Devizni tečaj eura Valuta 31. 12. 2014 31. 12. 2013 Valuta 31. 12. 2014 31. 12. 2013 BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 CZK 27,7350 27,4270 PLN 4,2732 4,1543 DKK 7,4453 7,4593 RON 4,4828 4,4710 GBP 0,7789 0,8337 SEK 9,3930 8,8591 HRK 7,6580 7,6265 CHF 1,2024 1,2276 HUF 315,5400 297,0400 JPY 145,2300 144,7200 LVL – 0,7028 USD 1,2140 1,3791 1.3.1.Uporaba ocen Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane. 1.4.BILANCA STANJA 1.4.1.Neopredmetena sredstva Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti. Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo. 1.4.2.Opredmetena osnovna sredstva Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi ali gradnji sredstva. Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v subjekt in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti: Vrsta sredstva Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja Zgradbe 4 % Naprave, stroji in oprema 10 % do 25 % Pohištvo 10 % do 25 % Vgrajena oprema 10 % do 33 % Vozila 25 % Računalniška strojna oprema 25 % Druga opredmetena osnovna sredstva 10 % do 33 % Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha. Najemi

Kadar subjekt nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za neporavnani del financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene kot obveznosti. Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij. Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema. 1.4.3.Oslabitev nefinančnih sredstev Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti. Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi. 1.4.4.Finančna sredstva Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja. (I)Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. (II)Posojila in terjatve Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. (III)Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije. (IV)Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so bodisi kot kratkoročna bodisi kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt odtujiti, kar je običajno preostala zapadlost na datum bilance stanja. 1.4.5.Zneski predhodnega financiranja Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Znesek predhodnega financiranja se (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki) in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti. 1.4.6.Terjatve in izterljivi zneski Terjatve in izterljivi zneski so izkazani po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.4.7.Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj. 1.4.8.Rezervacije Rezervacije se pripoznajo, kadar ima subjekt sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“). 1.4.9.Obveznosti iz poslovanja Znaten del obveznosti subjekta iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev EU. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku. Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme. 1.4.10.Aktivne in pasivne časovne razmejitve Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum, se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju. 1.5.IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 1.5.1.Prihodki Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferi, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Transferi so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali možnih storitev iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Prihodki iz menjalnih poslov od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.



1.5.2.Odhodki Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Večino odhodkov subjekta predstavljajo odhodki za nemenjalne posle. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Prerazporeditve se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prerazporeditev, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo prerazporeditve, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje prerazporeditev; če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek. Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. 1.6.POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI 1.6.1.Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten. 1.6.2.Pogojne obveznosti Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. 1.7.SOFINANCIRANJE Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva. Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni. 2.POJASNILA K BILANCI STANJA NEKRATKOROČNA SREDSTVA 2.1.PREDHODNO FINANCIRANJE V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Predhodno financiranje – 17 411 44 472 424 Skupaj – 17 411 44 472 424 V milijonih EUR Skupaj 31. 12. 2014 Neposredno upravljanje 72 Izvedle: Komisija 47 Izvajalske agencije EU 3 Delegacije EU 22 Posredno upravljanje 400 Izvedli: Tretje države 22 Mednarodne organizacije 127 EIB in EIS 223 Subjekti javnega prava 24 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 4 Skupaj 472 V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt. Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva, ker pa bosta 8. in 9. ERS prenehala obstajati, je večina predhodnega financiranja kratkoročnega. Povečanje nekratkoročnega predhodnega financiranja za 80 milijonov EUR v primerjavi z 31. decembrom 2013 je v glavnem posledica izvajanja novih pogodb v okviru „premostitvenega sklada“ (77 milijonov EUR). 2.2.PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD Ta postavka zajema znesek, plačan kot prispevek evropskemu skrbniškemu skladu Bêkou.



KRATKOROČNA SREDSTVA 2.3.PREDHODNO FINANCIRANJE V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Predhodno financiranje (bruto) 20 517 3 413 384 4 335 3 931 Obračunano prek presečnega datuma (15) (375) (2 235) (307) (2 932) (2 645) Skupaj 5 142 1 178 77 1 403 1 286 V milijonih EUR Skupaj 31. 12. 2014 Neposredno upravljanje 227 Izvedle: Komisija 116 Izvajalske agencije EU 4 Delegacije EU 106 Posredno upravljanje 1 176 Izvedli: Tretje države 257 Mednarodne organizacije 494 EIB in EIS 357 Subjekti javnega prava 41 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 24 Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo 2 Skupaj 1 403 2.3.1.Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Na dan 31. decembra 2014 je „nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejel ERS v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 259 milijonov EUR. 2.4.TERJATVE V milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Terjatve do strank, javnih organov, Efte in tretjih držav 2.4.1 3 10 7 0 21 24 Terjatve do držav članic – – – 0 0 3 Aktivne časovne razmejitve 2.4.2 0 56 7 (0) 63 57 Skupaj 3 66 15 0 84 84 V milijonih EUR Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov 21 22 Terjatve iz menjalnih poslov 63 62 Skupaj 84 84 2.4.1.Terjatve do strank, javnih organov, Efte in tretjih držav V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Terjatve do strank, javnih organov, Efte in tretjih držav 6 34 9 0 49 38 Odpis (3) (23) (2) (0) (28) (14) Skupaj 3 10 7 0 21 24 2.4.2.Aktivne časovne razmejitve Aktivne časovne razmejitve vključujejo predvsem natečene obresti na zneske predhodnega financiranja. 2.5.POVEZANI RAČUNI V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Povezani računi 216 810 (1 633) 607 – Skupaj 216 810 (1 633) 607 –

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS. Povezani računi so predstavljeni samo v posameznih ERS. 2.6.DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Posebni računi: finančne institucije držav članic – – – 344 344 719 Tekoči računi: poslovne banke – – – 47 47 39 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo* – – – 1 1 1 Skupaj – – – 391 391 759 *Ta sredstva so razpoložljivi zneski za Demokratično republiko Kongo v skladu z določbami Odločbe Sveta 2003/583/ES. Skupno znižanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov je mogoče pojasniti zlasti z ravnijo izvršenih plačil in višjim proračunskim izvrševanjem kot v prejšnjem obdobju poročanja. Opozoriti je treba, da imajo države AKP upravičenke v lasti sredstva sistema Stabex, ki zato niso vključena v bilanco stanja ERS. STABEX je kratica za sistem EU za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP) dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte Loméjske konvencije (kakor je bila spremenjena) se sredstva prerazporedijo na obrestovan račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (Komisijo in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prerazporeditev za določen projekt. Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot plačila Stabex. Za več informacij glej tudi pojasnilo 3.2.2. NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI 2.7.OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja – – 34 – 34 25 Skupaj – – 34 – 34 25 Sprememba skupnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje je pojasnjena v pojasnilu 2.8.1.2. KRATKOROČNE OBVEZNOSTI 2.8.OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA V milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.8.1 0 22 446 5 474 322 Vnaprej vračunani stroški 2.8.2 10 153 521 37 722 588 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada 2.8.3 – – 228 – 228 304 Skupaj 10 175 1 195 43 1 423 1 214 2.8.1.Kratkoročne obveznosti iz poslovanja V milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Dobavitelji in drugo 2.8.1.1 0 23 379 (0) 402 244 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.8.1.2 – (0) 67 0 67 75 Razne obveznosti iz poslovanja 2.8.1.3 – (1) (0) 6 4 3 Skupaj 0 22 446 5 474 322

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu finančnega uspeha. 2.8.1.1.Dobavitelji in drugo V to postavko so vključene obveznosti do dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav. Povečanje za 158 milijonov EUR v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja je povezano zlasti s povečanjem obveznosti iz poslovanja do tretjih držav za 160 milijonov EUR. 2.8.1.2.Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje se ujemajo z lanskoletnimi. V letu 2014 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje s strani EIB (48 milijonov EUR), Belgije (5 milijonov EUR), Švedske (3 milijone EUR) in drugih držav. Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se zmanjšale za 57 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov, povezanih s projekti sofinanciranja (glej pojasnili 3.2.3 in 3.3.2). 2.8.1.3.Razne obveznosti iz poslovanja Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti nedodeljene denarne prejemke in vrnjene zneske. 2.8.2.Vnaprej vračunani stroški V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Vnaprej vračunani stroški 10 153 521 37 722 588 Skupaj 10 153 521 37 722 588 Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški. Ocenjena uporaba zneskov predhodnega financiranja je prikazana kot ocenjeni obračun predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.3). 2.8.3.Odloženi prispevek h kapitalu Sklada V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Združeno kraljestvo – – 222 – 222 296 Češka – – 4 – 4 – Irska – – – – – 5 Litva – – 1 – 1 2 Skupaj – – 228 – 228 304 Podatki zajemajo prispevke držav članic, plačane vnaprej.

ČISTA SREDSTVA 2.9.VPOKLICANI KAPITAL SKLADA – DELUJOČI ERS

V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Kapital Sklada 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada – – (13 162) – (13 162) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2013 12 840 11 699 7 990 – 32 529 Kapital Sklada 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada – – (10 018) – (10 018) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2014 12 840 11 699 11 134 – 35 673 Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic. Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prerazporeditev s strani držav članic na zakladniške račune. Kapital 8. in 9. ERS je bil v celoti vpoklican in prejet. Dejavnosti „premostitvenega sklada“ v letu 2014 so bile financirane s sproščenimi sredstvi iz prejšnjih ERS (glej pojasnilo 2.11 Prenosi vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS). Ker Notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS 31. decembra 2014 še ni začel veljati, v okviru 11. ERS še ni prikazanega nobenega kapitala Sklada. Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah V milijonih EUR Prispevki % Nevpoklicano v 10. ERS 31. 12. 2013 Vpoklicano v letu 2014 Nevpoklicano v 10. ERS 31. 12. 2014 Avstrija 2,41 (317) 76 (241) Belgija 3,53 (465) 111 (354) Bolgarija 0,14 (18) 4 (14) Ciper 0,09 (12) 3 (9) Češka 0,51 (67) 16 (51) Danska 2,00 (263) 63 (200) Estonija 0,05 (7) 2 (5) Finska 1,47 (193) 46 (147) Francija 19,55 (2 573) 615 (1 958) Nemčija 20,50 (2 698) 645 (2 053) Grčija 1,47 (193) 46 (147) Madžarska 0,55 (72) 17 (55) Irska 0,91 (120) 29 (91) Italija 12,86 (1 693) 404 (1 288) Latvija 0,07 (9) 2 (7) Litva 0,12 (16) 4 (12) Luksemburg 0,27 (36) 8 (27) Malta 0,03 (4) 1 (3) Nizozemska 4,85 (638) 152 (486) Poljska 1,30 (171) 41 (130) Portugalska 1,15 (151) 36 (115) Romunija 0,37 (49) 12 (37) Slovaška 0,21 (28) 7 (21) Slovenija 0,18 (24) 6 (18) Španija 7,85 (1 033) 247 (786) Švedska 2,74 (361) 86 (274) Združeno kraljestvo 14,82 (1 951) 466 (1 485) Skupaj 100,00 (13 162) 3 144 (10 018) 2.10.VPOKLICANI KAPITAL SKLADA ZAKLJUČENIH ERS, KI SE PRENESE NAPREJ V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS 627 1 625 – – 2 252 Stanje na dan 31. 12. 2014 627 1 625 – – 2 252 Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS. 2.11.PRENOSI VPOKLICANEGA KAPITALA SKLADA MED DELUJOČIMI ERS V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Stanje na dan 31. 12. 2012 (2 980) 2 501 479 – 0 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS (102) (371) 473 – 0 Stanje na dan 31. 12. 2013 (3 083) 2 130 952 – 0 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (64) (372) 436 0 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost (225) 225 0 Prerazporeditev rezerv 10. in 11. ERS za uspešnost v „premostitveni sklad“ (1 372) 1 372 0 Stanje na dan 31. 12. 2014 (3 147) 1 758 (209) 1 597 0 Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS. Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervi 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih. 3.POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA 3.1.PRIHODKI IZ MENJALNIH IN NEMENJALNIH POSLOV V milijonih EUR 2014 skupaj 2013 skupaj Prihodki iz nemenjalnih poslov 87 79 Prihodki iz menjalnih poslov 59 43 Skupaj 145 123 Pri 87 milijonih EUR prihodkov iz nemenjalnih poslov gre izključno za prihodke iz poslovanja, 59 milijonov EUR prihodkov iz menjalnih poslov pa vključuje prihodke iz poslovanja (45 milijonov EUR) in finančne prihodke (13 milijonov EUR –glej pojasnilo 3.5).

3.2.PRIHODKI IZ POSLOVANJA V milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2014 skupaj 2013 skupaj Izterjava odhodkov 3.2.1 2 22 3 – 26 13 Izterjava sredstev Stabex 3.2.2 4 – – – 4 61 Pozitivne tečajne razlike 3 21 19 1 45 41 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje 3.2.3 – – 57 – 57 8 Skupaj 9 43 79 1 132 123 V milijonih EUR 2014 skupaj Neposredno upravljanje 17 Izvedle: Komisija 0 Delegacije EU 17 Posredno upravljanje 70 Izvedle: Tretje države 68 Mednarodne organizacije 1 Prihodki iz poslovanja skupaj, razen pozitivnih tečajnih razlik 86 3.2.1.Izterjava odhodkov Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda ERS, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v računovodski sistem ERS, za izterjavo predhodno izplačanih zneskov na podlagi kontrol, revizij ali analiz upravičenosti. Ob tem je treba opozoriti, da izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke, temveč je knjižena na postavko predhodnega financiranja v bilanci stanja. Izterjava neupravičenih izplačil V zvezi z neupravičenimi izplačili so bili leta 2014 izdani nalogi za izterjavo v višini 48 milijonov EUR (leta 2013 v višini 23 milijonov EUR). Od tega je bilo 25 milijonov EUR povezanih z izterjavo odhodkov, zato je bil ta znesek knjižen kot prihodek iz poslovanja. Za 23 milijonov EUR je bilo izterjav zneskov predhodnega financiranja, ki so bile v bilanci stanja knjižene kot sredstva iz naslova predhodnega financiranja.



Izterjave neupravičenih izplačil so razčlenjene v spodnji razpredelnici: V milijonih EUR Prihodki Predhodno financiranje 2014 skupaj Prihodki Predhodno financiranje 2013 skupaj Napaka 0 2 2 2 4 6 Nepravilnost 24 20 44 4 12 16 Prijava uradu OLAF 1 0 1 – 1 1 Skupaj 25 23 48 6 17 23 3.2.2.Izterjava sredstev Stabex Leta 2014 so bili v ERS vrnjeni 4 milijoni EUR z računov z dvema podpisnikoma v državah AKP. Sredstva so bila vrnjena predvsem iz Slonokoščene obale (2 milijona EUR) in Ugande (1 milijon EUR). Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (izterjava sredstev Stabex) v izkazu finančnega uspeha 8. ERS. 3.2.3.Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem, pomenijo uporabljene prispevke (glej pojasnilo 3.3.2). 3.3.ODHODKI IZ POSLOVANJA V milijonih EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2014 skupaj 2013 skupaj Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči 3.3.1 (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje 3.3.2 – – 57 – 57 8 Negativne tečajne razlike 2 18 11 3 33 60 Odpis terjatev (0) 14 0 0 14 1 Skupaj 1 293 2 881 475 3 650 3 027 V milijonih EUR Skupaj 2014 Neposredno upravljanje 933 Izvedli: Komisija 114 Izvajalske agencije EU 2 Delegacije EU 817 Skrbniški skladi – Posredno upravljanje 2 670 Izvedli: Tretje države 1 111 Mednarodne organizacije 1 148 EIB in EIS 179 Subjekti javnega prava 144 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 46 Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo 41 Odhodki iz poslovanja skupaj: instrumenti pomoči in sofinanciranje 3 603

3.3.1.Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2014 skupaj 2013 skupaj Programska pomoč (7) (3) 2 038 130 2 159 1 719 Makroekonomska podpora – 42 – – 42 21 Sektorska politika 0 10 (1) – 10 222 Subvencionirane obrestne mere 3 – – – 3 (0) Projekti znotraj držav AKP – 215 507 258 979 645 Nujna pomoč – 2 250 84 335 270 Pomoč za begunce (0) – – – (0) 1 Rizični kapital 0 – – – 0 0 Stabex 2 – – – 2 (1) SYSMIN 0 – – – 0 0 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS – 2 – – 2 5 Institucionalna podpora – – 19 – 19 62 Nadomestila za izgube pri izvozu 1 (6) – – (5) 13 Skupaj (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. 3.3.2.Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje To so odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2014. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej pojasnilo 3.2.3). 3.4.UPRAVNI ODHODKI V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2014 skupaj 2013 skupaj Upravni odhodki – (0) 22 – 22 167 Skupaj – (0) 22 – 22 167 Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd. Zmanjšanje upravnih odhodkov je v glavnem posledica spremembe metode ocenjevanja za vnaprej vračunane stroške. Če bi bila ista metoda uporabljena leta 2013, bi bili skupni upravni odhodki (vključno z vnaprej vračunanimi stroški) za 80 milijonov EUR manjši.



3.5.FINANČNI PRIHODKI V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2014 skupaj 2013 skupaj Prihodki od obresti – evropske banke 0 1 (3) 0 (1) 0 Obresti na predhodno financiranje (0) 13 (1) 2 15 (0) – natečene obresti (0) 12 (1) – 11 (5) – izterjane obresti 0 1 0 2 3 5 Skupaj 0 15 (3) 2 13 (0) Obresti iz predhodnega financiranja se pripoznajo v skladu z določbami člena 9(2)(d) finančne uredbe, ki se uporablja za prehodno obdobje. Prihodki od obresti so bili v letu 2013 negativni zaradi storniranja obresti na predhodno financiranje, ki so nastale v prejšnjem letu. Višji znesek prihodkov od obresti v 9. ERS je bil v letu 2014 večinoma posledica nihanj deviznega tečaja USD/EUR. Finančni prihodki se obravnavajo kot prihodki iz menjalnih poslov.

4.POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1.POGOJNA SREDSTVA V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti 3 44 54 – 101 116 Jamstva za zadržane zneske 2 30 18 – 50 56 Skupaj 5 74 72 – 150 171 4.1.1.Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti Včasih se zahtevajo jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS. 4.1.2.Jamstva za zadržane zneske Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva. 4.2.POGOJNE OBVEZNOSTI 4.2.1.Center za razvoj podjetništva (CRP) Svet ministrov AKP-EU se je junija 2014 dogovoril, „da bo začel postopek odrejenega zapiranja CRP“ in hkrati „zagotovil, da bodo projekti v podporo zasebnemu sektorju, ki jih v državah in regijah AKP izvaja CRP, zaključeni v celoti“. V ta namen je Svet ministrov AKP-EU Odbor veleposlanikov AKP-EU pooblastil, naj nadaljuje obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe.

Odbor veleposlanikov AKP-EU je s Sklepom št. 4/2014 z dne 23. oktobra 2014 izvršilni odbor CRP pooblastil, naj s takojšnjim učinkom sprejme vse ustrezne ukrepe za pripravo na zaprtje CRP. Kot je določeno v členu 2 navedenega sklepa, je bilo izvršilnemu odboru naročeno, naj za pripravo in izvedbo načrta za zaprtje sklene pogodbo z upraviteljem. Navedeni načrt za zaprtje „omogoča urejeno zaprtje CRP, ob hkratnem upoštevanju pravic vseh vpletenih tretjih strank in zagotavljanju, da tekoče projekte v podporo zasebnemu sektorju zaključi CRP sam ali pa subjekt, kateremu se lahko dodeli njihovo upravljanje“. Načrt za zaprtje predvideva zaključek prenehanja CRP do 31. decembra 2016.

Upravitelj je konec junija 2015 izvršilnemu odboru CRP predložil dokončni strateški načrt, vključno s proračunom in delovnim načrtom, ki odraža rezultat socialnega dialoga. Proračun dokončnega strateškega načrta, ki ga odobri izvršilni odbor CRP, bo Komisija uporabila kot podlago za svoj predlog sklepa o financiranju, ki bo sprejet po pridobitvi mnenja odbora ERS. Po sprejetju navedenega sklepa o financiranju bo med CRP in Komisijo sklenjen sporazum o nepovratnih sredstvih, ki zagotavlja potrebno financiranje za popolno uresničitev sredstev CRP in popolno poravnavo njegovih obveznosti. Po začetku veljavnosti navedenega sporazuma o nepovratnih sredstvih bo lahko upravitelj izvedel dokončni strateški načrt, sprejel ukrepe, predvidene v načrtu, in se zavezal k plačilu nastalih odhodkov. Na dan priprave računovodskih izkazov ERS je bilo v strateškem načrtu in njegovem proračunu ocenjeno, da bodo skupni stroški, povezani z zaprtjem, znašali približno 18 milijonov EUR in da jih bo kril ERS. 4.3.DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA 4.3.1.Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha za leto 2014. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. V milijonih EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2014 Skupaj na dan 31. 12. 2013 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Skupaj 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Na dan 31. decembra 2014 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 5 889 milijonov EUR (leta 2013: 6 025 milijonov EUR).

5.OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev. 5.1.STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 10. ERS, notranjem sporazumu in finančni uredbi, ki se uporablja za prehodno obdobje. Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela: države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS, države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih, stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun. Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki. Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja in njihovo upoštevanje se redno preverja. 5.2.VALUTNO TVEGANJE Izpostavljenost ERS do valutnega tveganja ob koncu leta – neto pozicija V milijonih EUR 31. 12. 2014 31. 12. 2013 USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj USD GBP DKK SEK EUR Drugo Skupaj Finančna sredstva Terjatve in izterljivi zneski 0 76 8 84 4 75 4 84 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 6 0 386 391 0 0 759 759 Skupaj 6 0 – – 462 8 475 4 0 – – 834 4 843 Finančne obveznosti Obveznosti iz poslovanja 0 (691) (45) (736) (1) 0 (574) (74) (648) Skupaj 0 – – – (691) (45) (736) (1) 0 – – (574) (74) (648) Skupaj 6 0 – – (229) (37) (261) 3 0 – – 260 (70) 195 Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju. 5.3.OBRESTNO TVEGANJE ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na obrestno mero ECB, ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih. 5.4.KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE) Finančna sredstva, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena: V milijonih EUR Skupaj Niti zapadla niti oslabljena Zapadle postavke, ki niso oslabljene < 1 leto 1–5 let > 5 let Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 84 75 5 4 Skupaj na dan 31. 12. 2014 84 75 5 4 – Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 84 73 9 1 – Skupaj na dan 31. 12. 2013 84 73 9 1 – Finančna sredstva po kategorijah tveganja: V milijonih EUR 31. 12. 2014 31. 12. 2013 Terjatve Denarna sredstva Skupaj Terjatve Denarna sredstva Skupaj Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami Prvi razred in visoka kakovost 0 318 318 3 606 609 Zgornji srednji razred 39 39 12 12 Nižji srednji razred 7 7 123 123 Neinvesticijski razred 27 27 17 17 Skupaj 0 391 391 3 758 761 Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen – – Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) 83 83 79 79 Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) 1 1 2 2 Skupaj 84 84 81 81 Skupaj 84 391 475 84 758 842 Sredstva v kategorijah neinvesticijski razred in nižji srednji razred se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 22(3) finančne uredbe ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil. Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo ERS hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic). Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena. Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice. Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena. 5.5.LIKVIDNOSTNO TVEGANJE Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti V milijonih EUR < 1 leto 1–5 let > 5 let Skupaj Obveznosti iz poslovanja 702 34 736 Skupaj na dan 31. 12. 2014 702 34 – 736 Obveznosti iz poslovanja 623 25 648 Skupaj na dan 31. 12. 2013 623 25 – 648 Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje. Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki.

Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva. 6.RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK Ugotovljeni niso bili nobeni posli povezanih strank, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru te postavke. 7.DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih. 8.USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. V milijonih EUR 2014 2013 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 526) (3 072) Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat (10) (68) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane (19) (6) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 12 10 Neto učinek predhodnega financiranja 41 71 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) (71) 19 Odhodki Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 165 90 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (28) (53) Preklicana plačila 65 13 Neto učinek predhodnega financiranja (562) (431) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 417 464 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (3 516) (2 963) 8.1.Uskladitvene postavke – prihodki Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti. Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu. Neto učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid. Neto prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

8.2.Uskladitvene postavke – odhodki Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov). Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat. Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila. Neto vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta. RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA Zaključni račun evropskega skrbniškega sklada Bêkou za leto 2014 je bil pripravljen v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije, in računovodskimi pravili, ki sem jih sprejel v svoji vlogi računovodje Komisije ter ki jih uporabljajo vse institucije in organi Skupnosti. Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa evropskega skrbniškega sklada Bêkou v skladu s členom 68 finančne uredbe. Od odredbodajalcev, ki so potrdili zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskega skrbniškega sklada Bêkou ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove evropskega skrbniškega sklada Bêkou. [podpis] Manfred Kraff Računovodja Evropske komisije 5. junij 2015 OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije, in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad za izvajanje premostitvenega sklada, lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade za zunanje ukrepe v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji. Ti skrbniški skladi se lahko ustanovijo za ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. V aktu o ustanovitvi vsakega skrbniškega sklada so opredeljeni njegovi cilji. Prvi skrbniški sklad več donatorjev, poimenovan Bêkou, kar v jeziku sango pomeni „upanje“, so 15. julija 2014 ustanovile Evropska unija (ki so jo zastopali GD DEVCO in GD ECHO ter ESZD ) in tri države članic (Nemčija, Francija in Nizozemska ), njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Ustanovljen je bil za obdobje največ 60 mesecev za zagotovitev srednjeročnega odziva. Skrbniški skladi Unije za zunanje ukrepe morajo pripraviti in sprejeti svoje lastne zaključne račune. Ker je bil evropski skrbniški sklad Bêkou ustanovljen v okviru ERS, bo njegov zaključni račun konsolidiran v zaključnem računu ERS. Za pripravo zaključnega računa je odgovoren računovodja evropskega skrbniškega sklada Bêkou, ki je računovodja Komisije v skladu s členom 187(5) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

V letu 2014 so bile dejavnosti evropskega skrbniškega sklada Bêkou zelo omejene. Med letom je bilo prejetih nekaj prispevkov donatorjev, vendar niso bila izvedena nobena plačila.



BILANCA STANJA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU V milijonih EUR Pojasnilo 31. 12. 2014 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje – Terjatve 1.1 45 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki – 45 SREDSTVA SKUPAJ 45 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 1.2 (45) (45) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja – – OBVEZNOSTI SKUPAJ (45) ČISTA SREDSTVA – SREDSTVA IN REZERVE Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let – Poslovni izid za zadevno leto – ČISTA SREDSTVA – IZKAZ FINANČNEGA USPEHA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU V letu 2014 ni bilo nobene prihodkovnih ali odhodkovnih transakcij. IZKAZ FINANČNEGA IZIDA SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU V milijonih EUR 2014 Poslovni izid za zadevno leto – POSLOVANJE (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev – (Povečanje)/zmanjšanje nekratkoročnega predhodnega financiranja – (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja – (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev (45) (Povečanje)/zmanjšanje nekratkoročnih obveznosti 45 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti – ČISTI DENARNI TOK – Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov – Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta – Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta – IZKAZ SPREMEMB SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU V ČISTIH SREDSTVIH V milijonih EUR Kapital Sklada (A) Nevpoklicana sredstva (B) Vpoklicani kapital sklada (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Druge rezerve (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 – – – – – – Poslovni izid za zadevno leto – – – – – – STANJE NA DAN 31. 12. 2014 – – – – – –

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU 1.POJASNILA K BILANCI STANJA SREDSTVA 1.1.Terjatve Evropski skrbniški sklad Bêkou nima lastne zakladniške funkcije, zato namesto tega uporablja skupni osrednji sistem zakladnice, vzpostavljen za skrbniške sklade EU. Vsa plačila se obdelujejo prek osrednjega sistema zakladnice skrbniških skladov in beležijo na računih med družbami, ki so predstavljeni v tej postavki. Denarni prejemki so sprejeti na poseben bančni račun evropskega skrbniškega sklada Bêkou, preden se prenesejo na bančni račun osrednje zakladnice skrbniških skladov. Znesek v višini 45 milijonov EUR predstavlja prispevke Evropskega razvojnega sklada, Francije in Nizozemske v letu 2014. OBVEZNOSTI 1.2.Obveznosti iz poslovanja Prejeti prispevki udeležencev so prikazani kot finančne obveznosti do Evropskega razvojnega sklada in držav članic, saj izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov. Skrbniški sklad mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti donatorjem. Skupne nekratkoročne finančne obveznosti do držav članic se nanašajo na prispevke Evropskega razvojnega sklada v višini 39 milijonov EUR, Francije v višini 5 milijonov EUR in Nizozemske v višini 1 milijona EUR.

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKEGA SKLADA BÊKOU Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo. KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA V milijonih EUR 31. 12. 2014 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 472 472 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 1 403 Terjatve 129 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 391 1 923 SREDSTVA SKUPAJ 2 395 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (40) (40) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja (1 423) (1 423) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 463) ČISTA SREDSTVA 932 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 35 673 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (33 468) Poslovni izid za zadevno leto (3 526) ČISTA SREDSTVA 932 KONSOLIDIRAN IZKAZ FINANČNEGA USPEHA V milijonih EUR 2014 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 132 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja (3 650) Upravni odhodki (22) (3 671) PRESEŽEK /(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA (3 539) Finančni prihodki 13 Finančne obremenitve (0) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA 13 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 526) KONSOLIDIRAN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

V milijonih EUR Kapital Sklada (A) Nevpoklicana sredstva (B) Vpoklicani kapital sklada (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Druge rezerve (E) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31. 12. 2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Povečanje kapitala – redni prispevki – (3 144) 3 144 – – 3 144 Poslovni izid za zadevno leto – – – (3 526) – (3 526) STANJE NA DAN 31. 12. 2014 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932 POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU – 2014 UVODNO POJASNILO



Prejšnji ERS Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS. Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2014 so v razpredelnicah enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. V skladu s členom 1(2)(b) Notranjega sporazuma za 9. ERS so bili sredstva in sproščene obveznosti prejšnjih ERS prerazporejeni v 9. ERS ter so se v obdobju 9. ERS odobrili kot sredstva 9. ERS.

10. ERS Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005, drugič pa s sporazumom podpisanom v Ouagadougouju 22. junija 2010. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES). Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008. V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s sredstvi v višini 22 682 milijonov EUR, od katerih je: 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja; od tega zneska 20 466 milijonov EUR upravlja Evropska komisija, 286 milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti; od tega zneska 256 milijonov EUR upravlja Evropska komisija, 430 milijonov EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma. V skladu z „revizijsko klavzulo“ 10. ERS (člena 1(4) in 1(5) Notranjega sporazuma za 10. ERS) sredstev ni mogoče dodeliti po 31. decembru 2013. Neporabljena sredstva so bila prerazporejena v rezervo za uspešnost. – Premostitveni sklad Države članice, ki so se junija 2013 sestale v okviru Sveta, so podpisale Notranji sporazum o ustanovitvi 11. Evropskega razvojnega sklada (11. ERS). Veljati je začel 1. marca 2015. Da med zaključkom veljavnosti 10. ERS in začetkom veljavnosti 11. ERS ne bi prišlo do prekinitev delovanja skladov, je Komisija predlagala prehodne ukrepe, t. i. „premostitveni sklad“, da se zagotovijo razpoložljiva sredstva za sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter čezmorskimi državami in ozemlji ter podpora odhodkov. Premostitveni sklad je bil sprejet 12. decembra 2013 (Sklep 2013/759/EU), veljati pa je začel 1. januarja 2014. Premostitveni sklad se financira iz: sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS do 31. 12. 2013, neporabljenih sredstev iz 10. ERS na dan 31. 12. 2013, sproščenih sredstev iz 10. ERS in prejšnjih ERS od 1. 1. 2014 in skozi celo leto. Leta 2014 so skupna razpoložljiva sredstva iz premostitvenega sklada znašala 1 597 milijonov EUR, od katerih je bilo 1 488 milijonov EUR dodeljenih in knjiženih v okviru 11. ERS, 109 milijonov EUR pa je ostalo nedodeljenih v okviru premostitvenega sklada. Skupni znesek, ki je bil leta 2014 na voljo v okviru 11. ERS, vključno z obrestmi in sredstvi Stabex (19 milijonov EUR), je znašal 1 616 milijonov EUR (glej skupni znesek v razpredelnici 2.6).

– Porabljena in neporabljena/nedodeljena sredstva od 31. 12. 2014 Od 31. 12. 2014 je bilo porabljenih 1 160 milijonov EUR, 456 milijonov EUR pa je bilo neporabljeih ali nedodeljenih: (v milijonih EUR) Razpoložljiva sredstva 1,616 Zmanjšanje za porabljena sredstva v letu 2014 –1,160 Skupna neporabljena in nedodeljena sredstva na dan 31. 12. 2014 456 Neporabljena in nedodeljena sredstva je mogoče razčleniti na naslednji način: (v milijonih EUR) Neporabljena sredstva – države AKP (dvostranska, regionalna, znotraj držav AKP, rezerva za nacionalne okvirne programe/regionalne okvirne programe (NOP/ROP)) 333 Neporabljena sredstva – ČDO 14 Nedodeljena sredstva –premostitveni sklad 109 Skupna neporabljena in nedodeljena sredstva na dan 31. 12. 2014 456 – Preostala sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2014 Do začetka veljavnosti „premostitvenega sklada“ 1. januarja 2014 so bili zneski sproščenih obveznosti iz projektov v okviru 9. ERS in prejšnjih ERS prerazporejeni v rezervo 10. ERS za uspešnost. Na dan 1. januarja 2014 so bila neporabljena sredstva 10. ERS prerazporejena v rezervo 11. ERS za uspešnost, razen sredstev Stabex in upravnih sredstev. V letu 2014 so bila vsa sproščena sredstva iz prejšnjih ERS prerazporejena v ustrezne rezerve. V skladu s členom 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS in Sklepom Sveta z dne 12. decembra 2013 (2013/759/EU) so bila navedena sredstva dodeljena premostitvenemu skladu.



(v milijonih EUR) Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2013 938 Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, v letu 2014 661 Zmanjšanje za skupna sredstva, prerazporejena v premostitveni sklad –1,597 Rezerva za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, ki ni bila prerazporejena v premostitveni sklad, na dan 31. 12. 2014 2 – Rezerva 11. ERS iz instrumenta Stabex Po zaprtju računov Stabex se neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 11. ERS iz sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav. Po 31. decembru 2014 je skupni znesek sproščenih sredstev Stabex, prerazporejenih v 11. ERS, znašal 5 milijonov EUR.

– Sofinanciranje 10. ERS V okviru 10. ERS so bili podpisani sporazumi o prerazporeditvi za sofinanciranje s strani držav članic; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 198,4 milijona EUR, medtem ko so bile odobritve plačil dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 177,1 milijona EUR. Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. 12. 2014 je prikazano v spodnji razpredelnici: (v milijonih EUR) Odobritve za prevzem obveznosti Odobritve plačil Sofinanciranje – sredstva A 181,4 160,5 Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP 12,1 12,1 Sofinanciranje – upravni odhodki 4,9 4,5 198,4 177,1 Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto številke.

Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po instrumentih, so priložene.

RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA CA/481/15 12. marec 2015 Dok. 15/082 SVET DIREKTORJEV Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb na dan 31. decembra 2014 Izkaz finančnega stanja Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov Izkaz finančnega izida Pojasnila k računovodskim izkazom Poročilo neodvisnega revizorja ORG.: E. IZKAZ FINANČNEGA STANJA Pojasnila 31. 12. 2014 31. 12. 2013 SREDSTVA Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 5 545 399 599 515 Izvedeni finančni instrumenti 6 448 1 024 Posojila in terjatve 7 1 331 918 1 222 199 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva 8 403 085 331 699 Terjatve do vplačnikov 9/15 42 590 – Finančna sredstva v posesti do zapadlosti 10 99 988 102 562 Druga sredstva 11 5 522 148 Sredstva skupaj 2 428 950 2 257 147 OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV OBVEZNOSTI Izvedeni finančni instrumenti 6 14 632 3 545 Odloženi prihodki 12 31 310 35 083 Obveznosti do tretjih oseb 13 68 824 331 235 Druge obveznosti 14 2 591 2 572 Obveznosti skupaj 117 357 372 435 SREDSTVA VPLAČNIKOV Vpoklicani prispevki držav članic 15 2 057 000 1 661 309 Rezerva za pošteno vrednost 156 122 78 191 Zadržani dobički 98 471 145 212 Sredstva vplačnikov skupaj 2 311 593 1 884 712 Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj 2 428 950 2 257 147 IZKAZ poslovnega izida in drugega VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

(v tisoč EUR) Pojasnila Od 1. 1. 2014 Od 1. 1. 2013 do 31. 12. 2014 do 31. 12. 2013 Prihodki od obresti in podobni prihodki 17 77 240 69 593 Odhodki od obresti in podobni odhodki 17 –1 522 –1 175 Neto obresti in podobni prihodki 75 718 68 418 Prihodki od opravnin (provizij) 18 1 163 2 728 Odhodki od opravnin (provizij) 18 –37 –43 Neto prihodki od opravnin (provizij) 1 126 2 685 Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih –11 663 4 399 Čisti iztrženi dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 19 8 109 5 294 Neto negativne tečajne razlike –222 –6 925 Neto poslovni izid iz finančnih poslov –3 776 2 768 Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev 7 –75 756 –27 334 Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 8 –6 262 –8 176 Drugi dohodki 21 337 – Splošni upravni odhodki 20 –38 128 –37 851 (Izguba)/dobiček tekočega leta –46 741 510 Drugi vseobsegajoči donos: Postavke, ki se oziroma se lahko prerazvrstijo v dobiček ali izgubo: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva – rezerva za pošteno vrednost 8 1. Neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 87 230 12 350 2. Neto znesek, prerazporejen v dobiček ali izgubo –9 299 –2 593 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva skupaj 77 931 9 757 Drugi vseobsegajoči donos skupaj 77 931 9 757 Celotni vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj 31 190 10 267 IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV Vpoklicani prispevek Rezerva za pošteno vrednost Zadržani dobički Skupaj Na dan 1. januarja 2014 Pojasnila 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 105 691 – – 105 691 Neporabljene subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč 15 290 000 – – 290 000 Izguba leta 2014 – – –46 741 –46 741 Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj – 77 931 – 77 931 Spremembe v sredstvih vplačnikov 395 691 77 931 –46 741 426 881 Na dan 31. decembra 2014 2 057 000 156 122 98 471 2 311 593 Vpoklicani prispevek Rezerva za pošteno vrednost Zadržani dobički Skupaj Na dan 1. januarja 2013 1 561 309 68 434 144 702 1 774 445 Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 100 000 – – 100 000 Dobiček leta 2013 – – 510 510 Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj – 9 757 – 9 757 Spremembe v sredstvih vplačnikov 100 000 9 757 510 110 267 Na dan 31. decembra 2013 1 661 309 78 191 145 212 1 884 712 IZKAZ finančnega izida Pojasnila Od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2014 Od 1. 1. 2013 do 31. 12. 2013 POSLOVANJE (Izguba)/dobiček proračunskega leta –46 741 510 Prilagoditve za: Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 8 6 262 8 176 Druge dohodke 21 –337 – Neto spremembo v oslabitvah posojil in terjatev 7 75 756 27 334 Kapitalizirane obresti od posojil in terjatev 7 –11 915 –10 363 Spremembo natečenih obresti od posojil in terjatev in njihove odplačne vrednosti 895 –249 Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev v posesti do zapadlosti in njihove odplačne vrednosti 10 12 733 Spremembo odloženih prihodkov –3 773 –2 725 Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila 7 –92 707 30 402 Učinek sprememb deviznih tečajev na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva –449 –1 154 Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva –9 362 –378 (Izguba)/dobiček iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja –82 359 52 286 Črpana posojila 7 –248 326 –242 203 Povračila posojil 7 166 578 119 160 Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 5 7 –1 Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih 11 663 –4 399 Povečanje finančnih sredstev v posesti do zapadlosti 10 –1 610 057 –680 635 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti 10 1 612 619 676 369 Povečanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 8 –42 646 –34 700 Povračila/prodaje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 8 43 378 38 737 (Povečanje)/zmanjšanje drugih sredstev –5 374 76 Povečanje drugih obveznosti 19 1 419 Zmanjšanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke –175 –6 539 Neto denarni tok iz poslovanja –154 673 –80 430 FINANCIRANJE Prispevki držav članic 15 105 691 187 310 Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo 7 410 50 000 Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo –21 899 –24 312 Neto denarni tok iz financiranja 91 202 212 998 Čisto (zmanjšanje)/povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov –63 471 132 568 Povzetek izkaza finančnega izida: Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta 599 507 466 561 Neto denarni tok iz: Poslovanja –154 673 –80 430 Financiranja 91 202 212 998 Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike 9 362 378 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu proračunskega leta 545 398 599 507 Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: Gotovina v blagajni 5 9 642 194 107 Vezane vloge (brez natečenih obresti) 415 756 405 400 Komercialni zapisi 5 120 000 – 545 398 599 507 Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2014 1 Splošni podatki Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko Unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25. junija 2005 in 23. junija 2010. Sklad ni ločen pravni subjekt, prispevke v imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) pa upravlja Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB ali Banka) v skladu z določili Sporazuma, ki tudi opravlja funkcijo upraviteljice Sklada.

Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz proračunov držav članic EU. Države članice EU prispevajo zneske, dodeljene za financiranje Sklada za spodbujanje naložb, in nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer, kot je določeno na podlagi večletnih finančnih okvirov (prvi finančni protokol, ki zajema obdobje 2000–2007 in je znan kot 9. Evropski razvojni sklad (ERS), drugi finančni protokol, ki zajema obdobje 2008–2013 in je znan kot 10. ERS ter „premostitveni sklad“, ki zajema obdobje od 1. januarja 2014 do začetka veljavnosti tretjega finančnega protokola, ki zajema obdobje 2014–2020 in je znan kot 11. ERS). EIB odgovorna za upravljanje: Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 185,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO); nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 586,85 milijona EUR za države AKP in največ 3,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči; „premostitvenega sklada“, ki zajema nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer in s projekti povezane tehnične pomoči ter ki ga sestavljajo neporabljena in sproščena sredstva iz prejšnjih ERS. Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014. Na predlog upravnega odbora EIB je svet direktorjev EIB 12. marca 2015 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 28. aprila 2015. 2 Pomembne računovodske usmeritve Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti Računovodski izkazi Sklada so bili pripravljeni v skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), kakor jih je sprejela Evropska unija. 2.2Prerazvrstitev zneskov iz prejšnjih let Provizije za neizkoriščeni del odobrenega posojila niso več predstavljene pod postavko „prihodki iz opravnin (provizij)“, temveč pod postavko „prihodki od obresti in podobni prihodki“. Vpliv prerazvrstitve na primerljive zneske za leto 2013 znaša 1 323 000 EUR.

2.3Pomembne računovodske presoje in ocene Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju. Presoje in ocene se v glavnem uporabljajo na naslednjih področjih: Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov Poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, s katerimi se trguje na delujočih trgih, temeljijo na kotiranih tržnih cenah ali kotacijah cen borznih posrednikov. Kadar poštenih vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Vrednotenja se kategorizirajo na različne ravni v hierarhiji poštene vrednosti na podlagi podatkov, uporabljenih v tehnikah vrednotenja, ki so opisane in razkrite v pojasnilih 2.5.3 in 4. Te tehnike vrednotenja lahko vključujejo neto sedanjo vrednost in modele diskontiranih denarnih tokov, primerjavo s podobnimi instrumenti, za katere obstajajo opazovane tržne cene, model Black-Scholes ter polinomske modele za določanje vrednosti opcij in druge modele vrednotenja. Predpostavke in podatki, ki se uporabljajo pri tehnikah vrednotenja, vključujejo netvegane obrestne mere in referenčne obrestne mere, kreditne razmike, ki se uporabljajo pri določanju diskontnih stopenj, cene obveznic in lastniških vrednostnih papirjev, devizne tečaje, lastniške vrednostne papirje in indeks gibanja njihovih cen ter pričakovana nihanja cen in korelacije cen. Cilj tehnika vrednotenja je izmeriti pošteno vrednost tako, da odraža ceno, ki bi se prejela ob prodaji sredstva oziroma plačala za prenos obveznosti v okviru redne transakcije med udeleženci na trgu na dan meritve. Pri Skladu se za določanje poštene vrednosti običajnih in enostavnejših finančnih instrumentov, kot so obrestne in valutne zamenjave, uporabljajo široko priznani modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo samo podatki z opazovanih trgov in zahtevajo omejeno presojo in oceno vodstva. Opazovane cene in vhodni podatki v modelih so navadno na voljo na trgu za dolžniške in lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi, izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, in enostavne izvedene finančne instrumente OTC, kot so obrestne zamenjave. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov v modelih zmanjšuje potrebo po presoji in oceni vodstva ter prav tako zmanjšuje negotovost, ki je povezana z določanjem poštene vrednosti. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov se razlikuje glede na proizvode in trge ter je podvržena spremembam, ki temeljijo na specifičnih dogodkih in splošnih pogojih na finančnih trgih. Za kompleksnejše instrumente Sklad uporablja lastne modele vrednotenja, ki so razviti iz priznanih modelov vrednotenja. Nekaterih ali vseh pomembnih vhodnih podatkov v teh modelih morda ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga ter se pridobijo iz tržnih cen ali stopenj ali se ocenijo na podlagi predpostavk. Primer instrumentov, ki vključujejo pomembne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, so nekatera posojila in jamstva, za katera ni nobenega delujočega trga. Modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo številni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, zahtevajo za določitev poštene vrednosti višjo stopnjo presoje in ocene vodstva. Presoja in ocena vodstva se navadno zahtevata za izbor ustreznega modela vrednotenja, ki se bo uporabljal, določitev pričakovanih prihodnjih denarnih tokov za finančne instrumente, ki se vrednotijo, določitev verjetnosti, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, ter določitev predplačil in izbor primernih diskontnih stopenj. Sklad ima vzpostavljen nadzorni okvir za merjenje poštenih vrednosti. Ta okvir vključuje službo EIB za obvladovanje tveganja Investicijske banke in službo EIB za upravljanje s tržnimi podatki. Ti službi nista pod nadzorom osrednje pisarne in sta odgovorni za preverjanje obsežnejših meritev poštene vrednosti. Specifične kontrole vključujejo:

preverjanje opazovanih cen, postopek pregleda in odobritve za nove modele vrednotenja in spremembe obstoječih modelov, umerjanje modelov in njihovo testiranje za nazaj glede na opazovane tržne transakcije, analizo in preiskavo precejšnjih nihanj vrednosti, pregled pomembnih vhodnih podatkov, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in prilagoditev vrednotenja. Kadar se za meritev poštene vrednosti uporabljajo informacije tretje strani, kot so kotacije borznih posrednikov ali storitve za določanje cen, Sklad preveri, ali takšna vrednotenja izpolnjujejo zahteve mednarodnih standardov računovodskega poročanja. To vključuje naslednje: določitev, kdaj je primerno uporabiti kotacijo borznega posrednika ali storitve službe za določanje cen, ocenitev, ali je določena kotacija borznega posrednika ali služba za določanj