SL Uradni list Evropske unije C 48/120

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zeleni knjigi o povezovanju poslovnih registrov

(COM(2009) 614 konč.)

2011/C 48/21

Poročevalka: ga. BONTEA

Evropska komisija je 4. novembra 2009 sklenila, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Zelena knjiga o povezovanju poslovnih registrov

COM(2009) 614 konč.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. julija 2010.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 465. plenarnem zasedanju 15. in 16. septembra 2010 (seja z dne 16. septembra) s 65 glasovi za, 13 glasovi proti in 18 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Odbor podpira razvoj in krepitev sodelovanja med poslovnimi registri v vseh državah članicah EU. To pa mora temeljiti na načelih preglednosti, hitrosti, manjših stroškov, upravne poenostavitve, ustreznega varstva osebnih podatkov in interoperabilnosti. Čezmejno sodelovanje med poslovnimi registri naj bi zagotavljalo boljše in zanesljivejše uradne informacije za upnike, poslovne partnerje, zainteresirane strani in potrošnike. Omogočalo naj bi večjo pravno varnost in prispevalo k boljšemu delovanju notranjega trga.

1.2 Pri povezovanju poslovnih registrov je treba upoštevati cilje iz dveh strateških dokumentov: strategije Evropa 2020 (1) in Akta za mala podjetja (2). S povezovanjem poslovnih registrov naj bi se povečala preglednost in olajšalo sodelovanje med podjetji ter zmanjšale ovire za čezmejne poslovne dejavnosti in upravne obremenitve, zlasti za MSP. Vse to je bistvenega pomena za utrditev enotnega trga ter spodbujanje uravnoteženega in trajnostnega gospodarskega in socialnega napredka, kot je poudarila Komisija v svojem sporočilu Najprej pomisli na male: Akt za mala podjetja za Evropo (COM(2008) 394 konč.).

1.3 EESO priporoča, da se ciljem iz zelene knjige dodata naslednja nova cilja:

— oblikovanje obveznega instrumenta za sodelovanje, da bi olajšali in okrepili elektronsko povezavo centralnih registrov držav članic, zlasti s portalom e-pravosodja, s čimer bi ta postal glavni vir pravnih informacij v EU; tako bi zagotovili učinkovito izvajanje direktiv o pravu družb;

— zagotavljanje čezmejnega sodelovanja, zlasti v primeru čezmejnih združitev in podružnic v drugih državah članicah, ob izkoriščanju prednosti informacijskega sistema za notranji trg (IMI).

1.4 Odbor na splošno podpira zeleno knjigo, vendar pod pogojem, da se izvede celovita ocena njenega učinka, podjetjem pa se ne naloži dodatnih upravnih obremenitev.

1.5 Odbor meni, da lahko povezovanje poslovnih registrov prinese dejansko dodano vrednost samo, če se v mrežo vključijo ne samo centralni registri, temveč tudi vsi lokalni in regionalni registri iz 27 držav članic in če se v okviru mreže (ne glede na državo izvora) posredujejo najnovejše, varne, standardizirane in lahko dostopne informacije, ki so na voljo v vseh uradnih jezikih EU in so po možnosti brezplačne (vsaj osnovne informacije).

1.6 Odbor poudarja, da je treba v primeru sprejetja zakonodajnih ukrepov na ravni EU to priložnost izkoristiti za spremembo pravil o objavljanju informacij, da bi zmanjšali upravne obremenitve za podjetja, predvsem pa za MSP, ne da bi se hkrati zmanjšala preglednost. Pri tem je treba upoštevati, da imajo podjetja z objavo informacij v nacionalnih uradnih listih znatne dodatne stroške brez dejanske dodane vrednosti, saj obstaja možnost dostopa do teh informacij prek spletnih registrov.

1.7 Tehnične podrobnosti sodelovanja poslovnih registrov bi lahko določal sporazum o upravljanju.

1.8 Za izpolnitev ciljev, opredeljenih v zeleni knjigi, Odbor predlaga uporabo rešitve, ki vključuje in se opira na vse obstoječe mehanizme in pobude sodelovanja, zlasti EBR (3), BRITE (4), IMI in pobudo e-pravosodja, pri čemer bi EBR razširili na vse države članice in ga tako razvili v napreden in inovativen sistem interoperabilnosti – v obliki storitvene platforme IKT, ki kot učinkovit upravni instrument napovedovanja povezuje poslovne registre v EU ter spodbuja sodelovanje med podjetji in ocenjevanje njihovega razvoja – ter ga vključili v evropski portal e-pravosodja.

1.9 Kar zadeva povezavo mreže poslovnih registrov in elektronskega omrežja, vzpostavljenega na podlagi Direktive 2004/109/ES, bi bilo treba po mnenju Odbora izvesti oceno učinka, ko bodo vsi poslovni registri povezani.

1.10 Odbor se strinja, da se v zvezi s podružnicami podjetij v drugih državah uvede sistem IMI, saj gre za informacijski sistem, ki ponuja okvir upravnemu sodelovanju, ki omogoča izvajanje zakonodaje s področja notranjega trga.

1.11 Z imenovanjem pristojnega organa za vodenje, širitev in razvoj EBR – ki mora biti obvezno in ne prostovoljno – ter zagotovitvijo ustreznega financiranja projekta s sredstvi EU bosta pospešena vzpostavljanje mreže čezmejnega sodelovanja, ki vključuje poslovne registre iz vseh držav članic, ter kratkoročno in srednjeročno izpolnjevanje teh ciljev.

1.12 Ko bo mreža poslovnih registrov vzpostavljena, bo možno izvajati vrsto nalog in zagotoviti več orodij za olajšanje komunikacije.

1.13 Na tem področju je še zlasti pomembno sodelovanje med nacionalnimi in evropskimi institucijami ter socialnimi partnerji in civilno družbo.

2. Ozadje

2.1 V EU je 27 poslovnih registrov, ki delujejo na nacionalni ali regionalni ravni. V njih se v skladu z minimalnimi standardi za ključne storitve, določene v zakonodaji EU, vpisujejo, preučujejo in hranijo informacije o podjetjih, ustanovljenih v zadevni državi ali regiji.

2.2 Čeprav je dostop do uradnih informacij o podjetjih enostaven v državi, v kateri so podjetja registrirana (poslovni registri so od 1. januarja 2007 v skoraj vseh državah članicah na voljo v elektronski obliki na spletu), pa lahko za dostop do istih informacij v drugi državi članici obstajajo tehnične (drugačni pogoji iskanja in strukture) ali jezikovne ovire.

2.3 Vse večje je povpraševanje po čezmejnem dostopu do informacij o podjetjih za poslovne namene ali za olajšanje dostopa do pravnega varstva, saj enotni trg omogoča širitev dejavnosti prek nacionalnih meja. Poleg tega veliko število združitev in delitev zadeva podjetja iz različnih držav članic EU, predvsem po uveljavitvi Direktive 2005/56/ES, ki zahteva sodelovanje med poslovnimi registri; podjetja so lahko registrirana v eni državi članici, svojo poslovno dejavnost pa delno ali v celoti opravljajo v drugi.

2.4 Zaradi čezmejnih poslovnih dejavnosti je potrebno vsakodnevno sodelovanje nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov in/ali poslovnih registrov. Na voljo so številna orodja in pobude za olajšanje prostovoljnega sodelovanja.

3. Povzetek zelene knjige

3.1 V Zeleni knjigi o povezovanju poslovnih registrov je opisan obstoječi okvir in preučeni so možni načini za izboljšanje dostopa do informacij o podjetjih v EU ter za učinkovitejšo uporabo direktiv o pravu družb.

3.2 V skladu z zeleno knjigo ima povezovanje poslovnih registrov dva različna, vendar povezana cilja:

— olajšati čezmejni dostop do uradnih, zanesljivih informacij o podjetjih, da se povečata preglednost enotnega trga ter zaščita zainteresiranih in tretjih strani;

— okrepiti sodelovanje med poslovnimi registri pri čezmejnih postopkih, kot so čezmejne združitve, prenosi sedeža ali postopki v primeru insolventnosti, ki ga izrecno zahtevajo direktiva o čezmejnih združitvah, statut evropske družbe in statut evropske zadruge.

3.3 Zelena knjiga predstavlja obstoječe mehanizme in pobude sodelovanja:

— EBR: prostovoljni projekt, ki so ga ob podpori Evropske komisije izvedli poslovni registri iz 18 držav članic in 6 držav, ki niso članice EU. EBR je mreža poslovnih registrov, katere cilj je ponujati zanesljive informacije o podjetjih. Vendar pa obstajajo omejitve glede obsega mreže in sodelovanja v čezmejnih postopkih;

— BRITE: raziskovalna pobuda, ki so jo začeli izvajati nekateri partnerji EBR in jo financira pretežno Evropska komisija, zaključila pa se je marca 2009. Cilji pobude so bili razviti in uvesti napreden in inovativen model interoperabilnosti, storitveno platformo IKT in upravni instrument za povezovanje poslovnih registrov po vsej EU, s posebnim poudarkom na čezmejnih prenosih sedeža, združitvah in na boljšem nadzoru nad podružnicami podjetij, registriranimi v drugih državah članicah;

— informacijski sistem za notranji trg (IMI): varna spletna aplikacija, ki je začela delovati marca 2006 in jo vodi Komisija. Je zaprta mreža, ki pristojnim organom v državah članicah ponuja enostavno orodje za iskanje ustreznih partnerjev v drugih državah članicah ter hitro in učinkovito komuniciranje z njimi. Uporablja se za izvrševanje direktive o poklicnih kvalifikacijah in direktive o storitvah;

— e-pravosodje: pobuda se je začela izvajati junija 2007 z namenom podpirati delo pravosodnih organov in pravnikov ter državljanom olajšati dostop do pravosodnih in pravnih informacij. Eden od oprijemljivih rezultatov pobude je evropski portal e-pravosodja, ki bo ključna točka dostopa do pravnih informacij, pravnih in upravnih ustanov, registrov, zbirk podatkov in drugih storitev. Akcijski načrt 2009–2013 za evropsko e-pravosodje obravnava vprašanje vključitve EBR v portal na podlagi postopnega pristopa (v prvi fazi v obliki povezave z možnostjo delne vključitve v EBR).

3.4 V bistvu so v zeleni knjigi predlagane tri možnosti za razvoj obstoječih mehanizmov sodelovanja med poslovnimi registri:

— prva možnost predvideva uporabo rezultatov projekta BRITE in določitev ali ustanovitev organa, odgovornega za vzdrževanje potrebnih storitev, razširjenih na vse države članice;

— druga možnost predvideva uporabo sistema IMI, ki že deluje in ga je možno razširiti na nova področja zakonodaje Skupnosti v prihodnjih letih;

— tretja možnost pa predvideva kombinacijo možnosti 1 in 2.

4. Splošne ugotovitve

4.1 Odbor podpira razvoj in krepitev sodelovanja med poslovnimi registri v vseh državah članicah EU, da bi olajšali dostop do uradnih, zanesljivih informacij o podjetjih in družbah, zagotovili preglednost enotnega trga, hkrati pa izboljšali zaščito zainteresiranih in tretjih strani (upnikov, poslovnih partnerjev, potrošnikov itd.), zlasti v čezmejnih postopkih (kot so čezmejne združitve, prenosi sedeža ali postopki v primeru insolventnosti).

4.2 Preučitev možnosti za izboljšanje dostopa do informacij o podjetjih v EU in za učinkovitejšo uporabo direktiv o pravu družb je pomembna pobuda Komisije. Odbor tako na splošno podpira zeleno knjigo, vendar pričakuje, da bo izvedena celovita ocena učinka zelene knjige, podjetjem pa ne bodo naložene dodatne upravne obremenitve.

4.3 Pri povezovanju poslovnih registrov je treba upoštevati cilje iz dveh strateških dokumentov: strategije Evropa 2020 (ki poziva k okrepitvi čezmejnega sodelovanja) in Akta za mala podjetja (katerega cilj je znižanje „stroškov in bremen za podjetja“, da se „močno prispeva k uspehu in rasti MSP, tako da se jim prihranita čas in denar ter s tem sprostijo njihova sredstva za inovacije in odpiranje delovnih mest“, pri tem pa je treba izvesti natančno oceno učinka prihodnjih zakonodajnih in upravnih pobud).

4.4 S povezovanjem poslovnih registrov naj bi se povečala preglednost in dostop do uradnih informacij o podjetjih ter izboljšalo sodelovanje med podjetji, kar je bistvenega pomena za utrditev enotnega trga ter spodbujanje uravnoteženega in trajnostnega gospodarskega in socialnega napredka.

5. Odgovori na vprašanja, postavljena v zeleni knjigi

5.1 Potreba po izboljšanju mreže poslovnih registrov držav članic

5.1.1 Odbor v trenutnih razmerah podpira razvoj in krepitev sodelovanja med poslovnimi registri v vseh državah članicah EU. To pa mora temeljiti na načelih preglednosti, hitrosti, manjših stroškov, upravne poenostavitve, ustreznega varstva osebnih podatkov in interoperabilnosti (samodejna komunikacija z lokalnimi in regionalnimi registri).

5.1.2 Odbor meni, da lahko vzpostavitev mreže poslovnih registrov prinese dejansko dodano vrednost samo, če se vanjo vključijo vsi lokalni in regionalni registri iz 27 držav članic in če se v okviru mreže (ne glede na državo izvora) posredujejo najnovejše, varne, standardizirane in lahko dostopne informacije, ki so na voljo v vseh uradnih jezikih EU in so po možnosti brezplačne (vsaj osnovne informacije).

5.2 Možnost določitve podrobnosti sodelovanja v „sporazumu o upravljanju“ med predstavniki držav članic in poslovnih registrov

5.2.1 Odbor ob upoštevanju analize stroškov in koristi kot dela celovite ocene učinka poudarja, da je treba razširiti in okrepiti obstoječe sodelovanje med poslovnimi registri, zato se morajo vse države članice zavezati k razvoju partnerstva na tem področju z aktivnim sodelovanjem pri širitvi partnerstva in sprejemanju odločitev o pogojih partnerstva.

5.2.2 Če bo ocena učinka pokazala, da je potrebno sprejetje zakonodajnih ukrepov na ravni EU za vzpostavitev zakonske obveze sodelovanja med poslovnimi registri, Odbor poudarja, da je treba to priložnost izkoristiti za spremembo pravil o objavljanju informacij v registrih, da bi zmanjšali upravne obremenitve za podjetja in zlasti za MSP, ne da bi se hkrati zmanjšala preglednost. Pri tem je treba upoštevati, da imajo podjetja z objavo informacij v nacionalnih glasilih registrov znatne dodatne stroške brez dejanske dodane vrednosti, saj obstaja možnost dostopa do teh informacij prek spletnih registrov.

5.2.3 Lahko bi bilo koristno ustvariti trdnejšo pravno podlago za nekatere vidike mreže, podrobnosti sodelovanja pa bi morale biti določene v sporazumu o upravljanju elektronske mreže poslovnih registrov. Sporazum bi lahko urejal teme, kot so pogoji pridružitve mreži, imenovanje organa za upravljanje mreže, vprašanja glede odgovornosti, financiranje, reševanje sporov, vzdrževanje osrednjega strežnika, zagotavljanje dostopa javnosti v vseh uradnih jezikih EU ter opredelitev minimalnih varnostnih standardov in standardov o varstvu podatkov.

5.3 Ali ima povezava mreže poslovnih registrov in elektronskega omrežja, vzpostavljenega na podlagi direktive o preglednosti (Direktiva 2004/109/ES), na dolgi rok dodano vrednost?

5.3.1 Odbor meni, da je treba mrežo poslovnih registrov povezati z elektronskim omrežjem predpisanih informacij o podjetjih, ki kotirajo na borzi, vzpostavljenim na podlagi direktive o preglednosti (Direktiva 2004/109/ES), po tem, ko bodo dokončno povezani vsi poslovni registri, izvesti pa je treba tudi oceno učinka nastalih tehničnih težav, učinkovitosti takega ukrepa, njegove dodane vrednosti in s tem povezanih stroškov. Morda bi bilo primerneje uporabiti Direktivo 2003/58/ES, ki je uvedla elektronske poslovne registre.

5.3.2 Z okrepljenim sodelovanjem med poslovnimi registri se bodo ustvarile tudi morebitne sinergije, in sicer z informacijami o podjetjih, ki jih razkrijejo drugi organi (v zvezi z boljšo preglednostjo finančnih trgov, večjo dostopnostjo finančnih informacij o družbah v Evropi, ki kotirajo na borzi, in zagotavljanjem učinkovitega izvajanja čezmejnih postopkov v primeru insolventnosti).

5.4 Najboljša rešitev za olajšanje komunikacije med poslovnimi registri pri čezmejnih združitvah in prenosih sedeža

5.4.1 Za izpolnitev ciljev, opredeljenih v zeleni knjigi, Odbor predlaga rešitev, ki vključuje in se opira na vse obstoječe mehanizme in pobude sodelovanja, zlasti EBR, BRITE, IMI in pobudo e-pravosodja, pri čemer bi EBR razširili na vse države članice ter ga tako razvili v napreden in inovativen sistem interoperabilnosti – v obliki storitvene platforme IKT, ki kot učinkovit upravni instrument povezuje poslovne registre v EU ter spodbuja sodelovanje med podjetji in ocenjevanje njihovega razvoja – ter ga vključili v evropski portal e-pravosodja.

5.4.2 Z rešitvijo, ki jo predlaga Odbor (razširitev EBR na vse države članice, da se izboljša njegovo delovanje z uporabo rezultatov projekta BRITE in morebitno uporabo sistema IMI, in vključitev mreže v portal e-pravosodja), bi zagotovili uporabo izkušenj, pridobljenih z vodenjem in upravljanjem teh informacijskih platform, ohranili raven njihove prepoznavnosti, preprečili zmedo, ki lahko nastane ob uvedbi novega instrumenta, ki bo zagotavljal podobne ali celo enake informacije, kot jih vsebuje EBR, ter izboljšali rezultate že opravljenih naložb, tudi v okviru financiranja EU, in tako omogočili nižje stroške izvajanja, zlasti v primeru uporabe sistema IMI ali vključitve mreže v portal e-pravosodja.

5.5 Predlagana rešitev za podružnice podjetij

5.5.1 Zaradi zahteve po razkrivanju informacij za tuje podružnice, določene v Direktivi 89/666/EGS, je sodelovanje med poslovnimi registri v praksi nujno, da se zagotovi objava informacij in dokumentov ob odprtju podružnice. Odbor podpira uporabo in razvoj rezultatov projekta BRITE ter samodejno priglasitev med registri, da se preveri, ali so zadevni podatki točni in aktualni ter se tako zaščitijo interesi upnikov in potrošnikov, ki vzpostavijo stike s podružnico.

6. Posebne ugotovitve

6.1 Za popolno interoperabilnost poslovnih registrov je treba najti čim boljšo rešitev za odpravo obstoječih tehničnih (drugačni pogoji iskanja in strukture) in jezikovnih ovir (pri EBR je to možnost iskanja v vseh jezikih, zahtevana informacija pa je podana v jeziku poizvedbe).

6.2 Z imenovanjem pristojnega organa za vodenje, širitev in razvoj EBR ter zagotovitvijo ustreznega financiranja projekta s sredstvi EU se bosta pospešila vzpostavljanje mreže vseh držav članic ter kratkoročno in srednjeročno izpolnjevanje teh ciljev. V prihodnje bodo odpravljene omejitve zaradi visokih pristojbin za sodelovanje v EBR in uporabo njegove programske opreme ali za registracijo, prav tako tudi ovire za sodelovanje na nacionalni ravni.

6.3 Povezovanje poslovnih registrov ne sme biti omejeno zgolj na vzdrževanje, razvoj, upravljanje ter posodabljanje mreže in programske opreme, ampak je treba tudi učinkovito urejati odnose med udeleženci, ustrezno spodbujati sistem pri državljanih in podjetjih, sodelovati pri programih, ki jih financira EU, razširiti storitve na nove države in tudi opravljati komercialne storitve za ustvarjanje dohodka, vse to pa uporabiti za razvoj mreže.

6.4 Pri povezovanju poslovnih registrov je treba uporabiti več orodij za olajšanje komunikacije, kot so iskalna merila, vrsta preglednih postopkov za predložitev poizvedb in posredovanje odgovorov, o katerih se dogovorijo vse države članice, možnost prejemanja elektronskih dokumentov in certifikatov, instrumenti za upravljanje poizvedb/odgovorov in spremljanje napredka, postopki za predložitev in obravnavo pritožb, večjezični iskalni pripomočki, vnaprej določena vprašanja in odgovori, o katerih pa je možno razpravljati, vodstveno osebje, katerega kontaktni podatki so na voljo itd.

6.5 Pobuda za povezovanje poslovnih registrov bi morala biti oblikovana tako, da bi obsegala vse informacije, ki jih je treba objaviti, da bi bil zagotovljen dostop do teh informacij iz elektronskih datotek nacionalnih registrov in zmanjšane upravne obremenitve za podjetja brez uvajanja dodatnih pristojbin, zlasti v primeru MSP. IMI se je izkazal za primeren način lajšanja komunikacije med poslovnimi registri različnih držav članic.

6.6 Pri izvedbi ocene učinka je treba predvideti naslednje:

— enotno točko dostopa do mreže registrov;

— enotni identifikator za podjetje na evropski ravni;

— enotni sistem izstavljanja računov;

— evropski certifikat v obliki izpiska iz poslovnega registra, ki je standardiziran za vso EU;

— minimalen sklop podatkov, ki ga je treba uskladiti in uporabljati na ravni EU, vključno z enako kakovostnimi informacijskimi storitvami v vseh državah članicah.

6.7 Na tem področju je še zlasti pomembno sodelovanje med nacionalnimi in evropskimi institucijami ter socialnimi partnerji in civilno družbo.

V Bruslju, 16. septembra 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Sporočilo Komisije EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, COM(2010) 2020 konč.

(2) Sporočilo Komisije Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo, COM(2008) 394 konč.

(3) European Business Register (evropski poslovni register).

(4) Business Register Interoperability Throughout Europe (interoperabilnost poslovnega registra po vsej Evropi).