POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Naknadno vrednotenje dogodka evropska prestolnica kultura za leto 2012 (Guimarães in Maribor)

1. Uvod

To poročilo je pripravljeno na podlagi člena 12 Sklepa št. 1622/2006/ES[1], v skladu s katerim Komisija vsako leto zagotovi zunanje in neodvisno vrednotenje rezultatov dogodka evropska prestolnica kulture iz prejšnjega leta in poročilo o navedenem vrednotenju predloži drugim institucijam EU do konca naslednjega leta.

V tem poročilu so predstavljena stališča Komisije o najpomembnejših sklepih in priporočilih zunanjega vrednotenja dogodka evropska prestolnice kulture za leto 2012[2]. Celotno besedilo vrednotenja, vključno z kvantitativnimi in kvalitativnimi podatki o različnih vidikih tega poročila, je na voljo na:

http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm.

Z zunanjim vrednotenjem sta bili najprej posamično ovrednoteni dve evropski prestolnici kulture za leto 2012 (v nadaljnjem besedilu: EPK): Guimarães in Maribor. Na podlagi primerjave ugotovitev so bili nato sprejeti sklepi za obe prestolnici in aktivnost EPK.

2. Ozadje aktivnosti

2.1. Aktivnost EU za dogodek evropska prestolnica kulture

Prvotni program „Evropsko mesto kulture“ se je začel izvajati na medvladni ravni leta 1985[3]. Na podlagi te pobude je bila s Sklepom št. 1419/1999/ES vzpostavljena aktivnost Skupnosti za dogodek EPK za leta 2005 do 2019[4]. Države članice so bile razvrščene po kronološkem zaporedju upravičenk za organizacijo vsakoletnega dogodka. Države, ki so bile upravičene do organizacije dogodka za določeno leto, so morale predlagati mesta in prijave s kulturnimi programi za zadevno leto oddati evropskemu izbirnemu svetu, ki je glede njihovega imenovanja pripravil priporočila za Komisijo. Svet ministrov pa je uradno imenoval EPK.

Sklep št. 1419/1999/ES je bil s 1. januarjem 2007 nadomeščen s Sklepom št. 1622/2006/ES, ki je izpopolnil cilje ter uvedel dvostopenjski nacionalni natečaj in postopek spremljanja za naziv od leta 2013. Z novim sklepom so bili uvedeni tudi sestanki za spremljanje po imenovanju, ki se sklenejo s priporočilom odbora o podelitvi nagrade prestolnicam v čast Meline Mercouri, če imenovana mesta izpolnjujejo merila iz Sklepa št. 1622/2006/ES in izvajajo priporočila izbirnega sveta ter nadzornega in svetovalnega odbora. Finančna podpora EU se zagotavlja iz programa EU Kultura. V obdobju 2007–2013 je posamezni EPK na razpolago največ 1,5 milijona EUR na leto. Za vsa imenovana mesta od leta 2010 je bila uvedena faza spremljanja v skladu s Sklepom št. 1622/2006/ES.

2.2. Evropski prestolnici kulture za leto 2012

Portugalska in Slovenija sta bili upravičeni do organizacije dogodka EPK za leto 2012 na podlagi sklepa iz leta 2006, katerega člen 14 zajema prehodne določbe o izboru in imenovanju.

V sklepu iz leta 2006 je poleg tega izrecno navedeno, da se za nazive za leta 2010, 2011 in 2012 glede meril, ki se nanašajo na kulturne programe, uporablja sklep iz leta 1999, razen če se mesta odločijo, da svoje programe sestavijo po merilih iz sklepa iz leta 2006. Kar zadeva sofinanciranje in spremljanje, se novi postopki iz sklepa iz leta 2006 uporabljajo od dogodka EPK 2010 dalje.

S sklepom iz leta 2006 je bil uveden nov mehanizem financiranja EU za EPK v obliki „nagrade Meline Mercouri“, ki se imenovanim mestom podeljuje pred začetkom leta na podlagi poročil nadzornega in svetovalnega odbora, katerega vloga je mestom zagotoviti podporo in usmerjanje od njihovega imenovanja do začetka leta naziva, pregledati stanje priprav in jih oceniti ter preveriti, da so mesta izpolnila svoje zaveze. Nagrada je bila prvič podeljena prestolnicama za leto 2010 ter ponovno za leti naziva 2011 in 2012.

V skladu s prehodnimi določbami Sklepa št. 1622/2006/ES se je portugalska vlada leta 2007 odločila priporočiti Guimarães za gostitev naziva EPK v letu 2012, in sicer brez organizacije nacionalnega natečaja. Slovenska vlada se je odločila, da gostiteljsko mesto izbere z nacionalnim natečajem na podlagi javnega povabila k oddaji prijave leta 2006, na katero so se odzvala štiri mesta, ter na podlagi tega priporočila mesto Maribor skupaj s petimi partnerskimi mesti. Vendar po podatkih zunanjega vrednotenja med deležniki, s katerimi se je posvetovalo, ni soglasja o tem, ali je bil nacionalni izbirni postopek izpeljan na najbolj ustrezen in pregleden način.

Izbirni svet je v poročilu iz novembra 2008 priporočil, da bi ti dve mesti gostili EPK leta 2012, pri čemer je izdal priporočila, ki naj bi tema mestoma pomagala doseči njihove cilje. Maja 2009 je Svet EU uradno podelil naziv EPK 2012 Guimarãesu in Mariboru. V poročilu iz maja 2011 je nadzorni in svetovalni odbor priporočil, da se nagrado Melina Mercouri podeli Guimarãesu in Mariboru[5].

3. Zunanje vrednotenje

3.1. Pogoji vrednotenja

Cilj vrednotenja je bil oceniti ustreznost, učinkovitost, uspešnost ter morebitno trajnost in zapuščino teh EPK glede na cilje aktivnosti in tiste cilje, ki sta jih EPK sami določili v prijavah in med izvajanjem. Vrednotenje je zajelo tudi ustreznost, učinkovitost, uspešnost in trajnost aktivnosti EPK kot celote.

3.2. Metodologija

Zahtevano je bilo, da se vrednotenje uporabi enak model kot pri vrednotenjih za leta 2007–2011, za zagotovitev primerljivih podatkov skozi čas. Več ključnih meril in kazalnikov, povezanih s hierarhijo pomembnih globalnih ciljev aktivnosti ter njenimi posebnimi in operativnimi cilji, je bilo opazovanih in merjenih, kadar je to bilo možno.

Mesti sta bili najprej vrednoteni ločeno na osnovi primarnih podatkov, ki so bili zbrani na terenu ali pa jih je zagotovila vsaka EPK, ter potem na osnovi analize vrste virov sekundarnih podatkov. Primarni viri podatkov vključujejo kvalitativne intervjuje, opravljene v času dveh obiskov v vsakem mestu in po telefonu. Namen teh intervjujev je bil pridobitev različnih pogledov na vsako EPK, vključno s pogledi ekip upravljanja, nosilcev odločitev na lokalni in nacionalni ravni ter ključnih kulturnih izvajalcev in več partnerjev, vključenih v izvajanje EKP. Poleg tega so bili akterji, odgovorni za projekte EPK, povabljeni k vrednotenju prek spletne ankete. Sekundarni viri podatkov vključujejo informacije iz prvotnih prijav EPK; študije in poročila, ki sta jih naročili EPK; programe dogodkov, promocijsko gradivo in spletišča; statistične podatke o kulturi in turizmu ter kvantitativne podatke, ki sta jih EPK predložili o financah, aktivnostih, dosežkih in rezultatih.

V primerjalni študiji so bili nato pregledani sklepi v zvezi z Guimarãesom in Mariborom, pri čemer so se primerjali in zoperstavljali pristopi, ter opredeljevale skupne teme in rezultati za aktivnosti EPK kot celoto.

4. Ugotovitve ocenjevalca

4.1. Ustreznost aktivnosti EPK

V vrednotenju je zabeleženo, da aktivnost EPK ostaja ključna in pomembna za Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člen 167 PDEU, s prispevanjem k razcvetu kulture države članice, poudarkom na skupni kulturni dediščini in kulturni raznolikosti ter povečanjem kulturnega sodelovanja med državami članicami in mednarodnega .

Aktivnost EPK dopolnjuje druge pobude EU na področju kulture, zlasti program Kultura 2007–2013 in program MEDIA (ter njuno nadaljevanje v okviru predlaganega programa Ustvarjalna Evropa). Treba je omeniti, da prispeva tudi k doseganju ciljev, določenih v evropski agendi za kulturo prek promoviranja kulturne raznolikosti, razvoja mednarodnih kulturnih povezav in večanja vloge kulture v dolgoročnem razvoju evropskih mest. Poleg tega aktivnost EPK dopolnjuje druge evropske programe, zlasti na področjih, kot so mladina, državljanstvo, izobraževanje in usposabljanje ter regionalni razvoj.

4.2. Ustreznost EPK za leto 2012

Pri vrednotenju sta se upoštevali motivacija mest pri prijavljanju za EPK ter ustreznost njunih ciljev glede na cilje aktivnosti in člena 167. Preučil se je tudi postopek, po katerem je bila motivacija EPK za leto 2012 pretvorjena v niz ciljev, in spremembe navedenih ciljev v razvojni fazi.

Ocenjevalci menijo, da sta si obe EPK za leto 2012 zastavili cilje aktivnosti ter jih prilagodili svojemu okolju in prednostnim nalogam. Cilji in aktivnosti, ki sta jih izvedli obe EPK, so bili ustrezni glede na glavne cilje na ravni EU. Načrtovali sta raznovrstna kulturna programa in s tem povezane dejavnosti (npr. komunikacijske dejavnosti, prostovoljstvo itd.), ustrezne glede na cilje na ravni EU, kot so pospeševanje sodelovanja med kulturnimi izvajalci, spodbujanje raznovrstnosti evropskih kultur in poudarjanje njihovih skupnih značilnosti, pospeševanje prispevka kulture k dolgoročnemu razvoju mest, podpiranje družbenega in gospodarskega razvoja mest, spodbujanje sodelovanja državljanov, povečanje palete, raznovrstnosti in evropske razsežnosti kulturne ponudbe v mestih, razširitev dostopa do kulture in sodelovanja v njej, okrepitev zmogljivosti kulturnega sektorja in izboljšanje mednarodnega profila mest.

4.3. Učinkovitost upravljanja in vodenja ter zmogljivosti za izvedbo

Pri vrednotenju se je preučila zmogljivosti za izvedbo ter učinkovitost upravljanja in vodenja EPK, vključno z organizacijskima modeloma, postopki za izbor in izvajanje kulturnih dejavnosti in dogodkov, komunikacijskimi in promocijskimi dejavnostmi ter postopki za zbiranje sredstev.

Podobno kot pri vrednotenju EPK za leta od 2007 do 2011 je tudi pri vrednotenju EPK za leto 2012 poudarjeno, da je za izvajanje kulturnega programa pomembno oblikovati ustrezno organizacijsko strukturo in ekipo z ustreznimi spretnostmi, a da to hkrati predstavlja izziv. Za to je potreben širši nabor spretnosti, s tem pa drugačna sestava ekipe od tiste, ki jo ima ekipa, ki je pripravila prvotno prijavo. Poleg tega je treba uravnotežiti umetniške in politične interese ter zagotoviti, da obstoječi deležniki kot sodelujoči partnerji sprejmejo morebiten novi mehanizem izvajanja. Običajno je priporočljiva nova in neodvisna struktura, ki je prilagojena političnemu in kulturnemu ozadju mesta.

Ministrstvo za kulturo in mestni svet Guimarãesa sta leta 2009 ustanovila novo organizacijo Fundacija „Mesto Guimarães“ (Fundação Cidade de Guimarães). Upravljanje in vodenje sta bila deljena med različnimi akterji; Fundacija je bila pristojna za razvoj splošne vizije, komuniciranje in upravljanje, že obstoječa organizacija, „A Oficina“ pa za izvajanje kulturnega programa samega. Poleg tega je del programa, poimenovanega „Intersecting Times“, produciral neodvisni konzorcij lokalnih združenj. Ocenjevalci so zapisali, da so strukture upravljanja in vodenja v letu naslova delovale razmeroma dobro kljub nekaterim težavam, ki so se pojavile v razvojni fazi. Zdi se, da se splošna vizija, cilji in načela programiranja za Guimarães 2012 niso znatno spremenili med prijavno fazo in izvajanjem leta naslova. Močna politična podpora, ki jo je Guimarães 2012 prejel od mestne uprave, je znatno prispevala k njegovemu uspehu. To se je odrazilo v volji za izvedbo kulturnih infrastrukturnih projektov, podpori ekipi upravljanja in tesnem sodelovanju z njo ter pomembni podpori izvajanju kulturnih projektov. EPK je mestna uprava videla kot strateški projekt, za zagotovitev njegove uspešne izvedbe pa se je znatno potrudila.

V Mariboru je zaradi odsotnosti uradnega partnerstva ali močnega lokalnega vodstva (v kontekstu številnih sprememb vlade) prišlo do problematične situacije med razvojno in izvedbeno fazo. Razvojno fazo je upravljal začasni sekretariat, ki ga je ustanovila mestna občina. Ko je bila vzpostavljena izvedbena infrastruktura, je bila ekipa razmeroma hitro formirana in se je po mnenju ocenjevalcev morala „nemudoma lotiti dela“. Vrednotenje poudarja več uspešnih dejavnikov v pristopu izvajalske agencije k izvajanju, vključno z razvojem novega in skladnega koncepta programa, obsežnim posvetovanjem s partnerji, izvajalci in umetniki, kot tudi načinom, kako sta svet in splošna uprava podpirala osebje in bila zmožna zaščititi svojo neodvisnost pred zunanjim poseganjem. EPK si je postopoma pridobila podporo državljanov, medijskih partnerjev in drugih deležnikov. Vendar do večine načrtovanih infrastrukturnih izboljšav ni prišlo, kar je resno omejilo paleto prizorišč in včasih pomenilo, da načrtovanih dejavnosti ni bilo mogoče izvesti. V določenih trenutkih je obstajala resna nevarnost, da bi celoten projekt ogrozili spori glede institucionalnih struktur, zavez financiranja in infrastrukturnih težav.

Kot v prejšnjih vrednotenjih izkušnje iz leta 2012 poudarjajo znatne izzive upravljanja in vodenja EPK ter vlogo političnih vplivov, organizacijske negotovosti in menjav osebja. To je morda neizogibno zaradi narave in časovnega okvira EPK; vendar so izkušnje iz leta 2012 prav tako poudarile pomen vloge mesta in drugih organov pri zagotavljanju stalne pomoči ter izkazovanju močne podpore in zaveze, tako da se težave lahko hitro ugotovijo in odpravijo.

Na evropski ravni je aktivnost EPK še vedno zelo stroškovno učinkovita v primerjavi z drugimi instrumenti in mehanizmi politike EU glede na zelo skromna sredstva EU, ki so na voljo v obliki nagrade Melina Mercouri. Čeprav je nagrada pomenila razmeroma skromen delež splošnega proračuna EPK obeh mest, sta obe pri spopadanju s finančnimi izzivi ta delež zelo cenili. Poleg tega ima nagrada močno simbolično vrednost in priznava napredek, ki sta ga mesti dosegli v razvojni fazi.

4.4. Uspešnost pri razvijanju kulturnih dejavnosti ter kulturna in umetniška vsebina

Ocenjevalci menijo, da sta bili obe EPK za leto 2012 uspešni pri izvajanju kulturnih programov, ki sta bila obsežnejša, inovativnejša in bolj mednarodna (npr. z vidika tem, umetnikov/izvajalcev in občinstva) kot običajna kulturna ponudba v teh mestih. EPK sta odkrili nove teme, poudariti bogastvo in raznolikost kulturne ponudbe vsakega od obeh mest, uporabili nova ali nenavadna prizorišča in pritegnili državljane.

Maribor 2012 je izvedel obsežen in inovativen kulturni program, vključno z mnogimi povsem novimi kulturnimi dejavnosti z močnim poudarkom na novih oblikah ustvarjalnega izražanja in interdisciplinarnega delovanja, in uporabil tudi močno kolaborativen pristop, pri katerem je omogočil sodelovanje mednarodnih izvajalcev z lokalnimi organizaciji, umetniki in državljani.

Več dejavnosti so sestavljale koprodukcije in sodelovanja. Uspešna uporaba koprodukcij s strani Maribora 2012 je bila deloma posledica pomanjkanja sredstev in časa za razvoj celovitega kulturnega programa v hiši. Vendar jim je uspelo izkoristiti sredstva in strokovnost zunanjih partnerjev (na primer „kulturnih ambasad“, ki vključujejo 80 organizacij iz 31 držav), pri čemer so zagotovili, da so bile izvedene dejavnosti v skladu z njihovimi cilji in s cilji EPK na ravni EU.

Končni program je bil doslednejša in bolj strukturirana reorganizacija izvirnega koncepta. Vključeval je, na kratko, stotine projektov in občinstvo, ocenjeno na skupaj 3,1 milijona oseb v letu 2012 (in skupaj 4,5 milijona). To pomeni znatni porast obsega in vrste dejavnosti, ki so običajno na voljo Mariborčanom. Glede na vrednotenje so bili mnogi deležniki mnenja, da je program vključeval zadovoljivo razmerje med visoko in popularno kulturo, vključno z zadostnim številom „prestižnih“ dogodkov, vendar tudi močan poudarek na participativnih pristopih in inovativni vsebini, vključno dejavnostmi, ki so vključevale umetniške zvrsti in eksperimentalne pristope, med drugim uporabo novih medijev.

Guimarães je izvedel kulturni program, ki je vključeval mnoge nove in inovativne kulturne dejavnosti. V vrednotenju je navedeno, da je bil uspešen pri angažiranju meščanov, pritegnitvi domačih in tujih obiskovalcev ter pri povečanju ponudbe kulturnih dogodkov, pripravljenih v mestu. V Guimarãesu je bi poudarek kulturnega programa na umetniškem ustvarjanju. Že od samega začetka vključeni ključni deležniki niso želeli preprosto ustvariti program festivalov, na katere bi bili povabljeni najboljši projekti, ki bi bili ustvarjeni drugje, ampak so se odločili osredotočiti na okrepitev umetniškega ustvarjanja v Guimarãesu samem in s tem prispevati k razvoju umetniških in ustvarjalnih zmogljivosti ter potenciala v mestu.

Program Guimarãesa je, na kratko, vključeval stotine dogodkov, pri katerih je sodelovalo 25 000 umetnikov in profesionalcev. V kulturnih dogodkih je sodelovalo 15 000 državljanov in 300 organizacij. Program je vključeval 1 000 novih stvaritev in 700 umetniških rezidenc. Nastalo je 40 filmov in 60 novih publikacij ter 100 mednarodnih premier.

Cilj program je bilo odkriti mesto skozi umetniške interpretacije različnih vidikov njegove preteklosti in sedanjosti. Na primer, filmski program je bil namenjen ponovnemu odkrivanju avdiovizualne dediščine mesta, umetniški in arhitekturni program pa je obravnaval lokalno identiteto in zgodovino, zlasti povezano z industrijsko dediščino s socialnimi, gospodarskimi in kulturnimi razsežnostmi.

4.5. Uspešnost pri spodbujanju evropske razsežnost

Po navedbah iz vrednotenja je bila evropska razsežnost kulturnega programa v obeh EPK 2012 v glavnem povezana s prizadevanji za podpiranje transnacionalnega kulturnega sodelovanja in podpiranje določene internacionalizacije kulturnih sektorjev mest. Čeprav so bile evropske teme prisotne v obeh mestih, so se na splošno navezovale na posamezne sklope ali individualne projekte in niso prežele celotnega kulturnega programa. Utopično bi bilo pričakovati, da bi dodelitev naslova EPK Guimarães in Maribor umestila med glavne evropske kulturne destinacije (vsaj ne po koncu leta dogodka), vendar pomanjkanje intenzivne mednarodne promocije pomeni tako rekoč izgubljeno priložnost za obe mesti, čeprav je imelo leto EPK pozitiven učinek na širše prepoznavnost obeh mest in turistično promocijo. Zdi se, da je bilo okrog 39 % obiska Maribora in partnerskih mest leta 2012 samo zaradi EPK. V turističnih uradih Guimarãesa je prišlo do porasta obiskovalcev za 120 %, več kot 25 % obiskovalcev pa je izjavilo, da je bil dogodek EPK eden od razlogov za obisk mesta.

Poleg tega je bilo sodelovanje med obema EPK manj obsežno, kot se je želelo, čeprav obstajajo omejene možnosti za povečanje povezav v takšnih primerih, ko so razdalje velike ali ni zgodovinskih ali kulturnih vezi.

4.6. Uspešnost pri vključevanju in ozaveščanju državljanov

V vrednotenju je navedeno, da je bi eden od ključnih dejavnikov uspeha za obe mesti vključevanje državljanov. Guimarães 2012 je bil deležen znatne podpore, energije in aktivnega vključevanja s strani meščanov, ki so leto naziva videli kot enega od vzvodov za oživitev njihovega mesta, z okrepitvijo njegove vloge na nacionalni ravni in povečanjem njegove prepoznavnosti na mednarodni ravni. Stil komuniciranja in logotip sta bila ključna dejavnika za ta uspeh. Maribor je nazadnje tudi uspel doseči visoke ravni ozaveščenosti, udeležbe in angažiranosti ter postopoma pridobil podporo državljanov, medijskih partnerjev in drugih deležnikov, da je presegel začetne negativne medijske odzive in široko prevladujoči skepticizem. Poleg tega je njegov program vključeval paleto dejavnosti, ki so raziskovale povezave med kulturo, ustvarjalnostjo in drugimi področji, na primer v delovanju Univerze v Mariboru, ki je raziskovanje na različnih fakultetah povezalo z umetnostjo in kulturo.

4.7. Uspešnost pri doseganju gospodarskih in turističnih učinkov ter učinkov pri razvoju mest

Za Guimarães je bilo ključnega pomena investirati v zmogljivosti mesta, da bi se prispevalo h gospodarskemu in družbenemu razvoju. Prvič, cilj infrastrukturnih naložb je bilo povečanje zmogljivosti mesta. Drugič, program se je osredotočil na povečanje zmogljivosti sektorja lokalne kulture. Tretjič, znaten del kulturnega programa je bil posvečen povečanju občinstva, angažiranju skupnosti in ponudbi različnih kulturnih izkušenj državljanom. Dokazi iz vrednotenja kažejo, da je imela EPK učinek na razvoj poslovanja v mestu, zlasti na storitveni sektor v mestnem središču. Jasno je, da je bila močna politična podpora, ki jo je Guimarães 2012 prejel od mestne uprave, ki je EPK videla kot strateški projekt, velika prednost v tem pogledu. Izkušnja Guimarãesa 2012 zlasti pokaže, da bi se zmogljivosti EPK lahko okrepile s pomočjo ESRR, pri čemer bi se dodala vrednost naložbam ESRR. Mnoge prejšnje EPK so uporabile sredstva ESRR za razvoj infrastrukture, a v primeru Guimarãesa 2012 je okrog 70 % vseh sredstev prišlo iz ESRR.

V Mariboru je bil v prvotni prijavi velik poudarek na uporabi EPK za pospeševanje mestnega, družbenega in gospodarskega razvoja ter na uporabi kulture za novo spodbudo mestu, graditev novega zaupanja med prebivalci in ustvarjanje novih povezav za spodbujanje širšega družbenega in gospodarskega razvoja. Čeprav večina infrastrukturnih projektov ni bila izvedena, je mesto še naprej želelo izkoristiti EPK kot sredstvo za spodbujanje mestnega in regionalnega razvoja. To je privedlo do oblikovanja različnih dejavnosti, katerih cilj je bila oživitev mestnega središča s pomočjo kulture. Več partnerskih mest se je zelo pozitivno izrazilo o svoji udeležbi v letu EPK. Jasno je, da je leto EPK imelo večji pozitivni učinek na manjša mesta, od katerih so nekatera pritegnila številne obiskovalce in razvila zaupanje v svoje kulturne prednosti in ideje za nove vrste kulturnega in turističnega razvoja.

V vrednotenju je navedeno, da sta obe mesti poudariti povečanje števila obiskovalcev, kar je znatno prispevalo k lokalni gospodarski dejavnosti.

4.8. Trajnost

V skladu s sklepom iz leta 2006 naj bi EPK pomenila „trajnosten in sestavni del dolgoročnega kulturnega in socialnega razvoja mesta“. V vrednotenju je navedeno, da pri obeh EPK za leto 2012 obstajajo dokazi o novih kulturnih dejavnostih, ki se bodo nadaljevale po koncu leta naziva, in prenovljenih kulturnih prostorih. Z vidika trajne zmogljivosti za kulturo je EPK obogatila izkušnje in povečala strokovnost ter izboljšala povezovanje v mreže in sodelovanje med kulturnimi sektorji.

V obeh mestih so kulturni izvajalci pridobili dragocene spretnosti in izkušnje, obstaja pa tudi možnost, da bodo te imele zmeren učinek na povečanje kulturne ponudbe obeh mest. Vendar se ne sme pričakovati dolgotrajnih učinkov na upravljanje kulture, kar povečuje potrebo po vključitvi dolgoročne strategije v postopke izbora in spremljanja.

V obeh primerih se zdi, da trajnost ni zagotovljena, na kar neizpodbitno vplivajo negotove gospodarske razmere. V Mariboru ostajajo politične razmere nestanovitne, gospodarski obeti ostajajo negativni, pomanjkanje dolgoročnega načrtovanja ali strukture za zapuščino (po juniju 2013) v povezavi z zmanjšanimi proračunskimi sredstvi za kulturo pa pomeni, da bo težko ohraniti nedavno povečanje kulturnih dejavnosti ali povečane ravni javnega angažmaja v prid kulture. Guimarães ni vzpostavil dolgoročne kulturne politike, Fundacija „Mesto Guimarães“ pa se razpusti konec leta 2013. Vendar so v teku pogajanja med lokalnimi organi, vlado in univerzo v zvezi z vzpostavitvijo okvira sodelovanja za zagotovitev trajnosti struktur upravljanja. Prav tako obstaja verjetnost, da bo lokalni organ zmožen zagotoviti nadaljevanje nekaterih ključnih dejavnosti.

5. Glavna priporočila zunanjega vrednotenja in zaključki Komisije

Priporočila temeljijo na zaključkih ocenjevalcev za EPK 2012, vendar se nanašajo na izvajanje aktivnosti EPK kot celote. Ocenjevalci navajajo, da več priporočil vrednotenj prejšnjih EPK še vedno velja in da so pomembna.

Priporočila vključujejo nadaljevanje aktivnosti EPK kot odmevne in simbolne pobude EU, potrebo po preglednih postopkih izbora na nacionalni ravni, krepitev ukrepov spremljanja, katerih cilj je zagotavljanje podpore in usmerjanja mest od zgodnje faze, kot načina za boljše zagotavljanje rednega napredka v razvojni fazi, okrepitev zahteve za vsako EPK, da poveča povezave z drugo EPK istega leta, povečan poudarek na tem, da bi EKP morala vzpostaviti institucionalne ureditve v doglednem času in razviti več konkretnih struktur za zapuščino, ter uvedbo skladnejših postopkov vrednotenja s strani mest samih. Zaključki vrednotenja potrjujejo, da ostaja naziv EPK zelo cenjen, da v okviru EPK nastajajo obsežni kulturni programi in da ima ta tudi pomembne učinke. Naziv in finančni prispevek EU imata velik učinek vzvoda, zaradi česar je pobuda stroškovno učinkovita in uspešna.

Komisija se strinja s splošnimi ocenami in zaključki vrednotenja ter sprejema njegova priporočila.

Priporočila sedanjega vrednotenja so večinoma v skladu z nedavnim predlogom Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Unije za evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033[6].

Predlog se opira na močne strani sedanjega programa, ki na splošno dobro deluje, pri čemer ohranja njegove glavne značilnosti in splošno strukturo. Vendar se predlaga več izboljšav, ki upoštevajo priporočila zunanjih vrednotenj EPK 2012 in prejšnjih EPK ter druge zaključke:

– poostritev pogojev za podelitev nagrade Meline Mercouri, ki je bila priporočena tudi v vrednotenju EPK 2011, pri čemer se nagrada povezuje z napredkom mesta pri izpolnjevanju zavez, podanih v prijavni fazi – z določitvijo jasnejših in strožjih pogojev, ki sestavljajo razloge, na osnovi katerih lahko Komisija zavrne plačilo – in izplačilo v letu naslova, tako da se lahko Komisija odloči na podlagi ocene, ki je trdnejša in podprta z več informacijami;

– uvedba bolj izrecnega in vseobsežnega sklopa meril za izbor, da bi se povečala preglednost in pravičnost postopka, vključno v zvezi s prispevkom EPK k dolgoročni strategiji mesta, potrebo po širši politični podpori, upravljanju ali izvedljivostjo strategije financiranja;

– spodbujanje obeh EPK istega leta, da bi skušali razviti povezave in skupne projekte kot del njunih kulturnih programov, saj bi lahko dodajanje novih delovnih odnosov k obstoječim zelo ugodno vplivalo nanje, čeprav je to – kot je pravilno navedeno v poročilu – včasih težko, kadar sta dve mesti geografsko oddaljeni ali imata le malo kulturnih in zgodovinskih vezi;

– spodbujanje EPK, da začnejo lastne raziskave in študije o rezultatih in učinkih leta naslova, kar bi se lahko pretvorilo v obveznost za mesta, da izvedejo vrednotenje za boljše merjenje doseganja ciljev.

Poleg tega je namen predloga Komisije izboljšanje programa z uvedbo splošnega cilja, ki se nanaša na prispevanje kulture k dolgoročnemu razvoju mest, z dodajanjem tretjega uradnega sestanka za spremljanje tri leta pred letom naslova in poudarjanjem, da morajo imeti mesta, ki kandidirajo, ob oddaji prijave izdelano kulturno strategijo.

[1] UL L 304, 3.11.2006.

[2] Naknadno vrednotenje dogodka evropska prestolnica kulture za leto 2012, končno poročilo za Evropsko komisijo, ki ga je Komisija leta 2012 zaupala ECORYS UK Ltd na podlagi okvirne pogodbe o opravljanju storitev št. EAC/50/2009 za vrednotenje, storitve, povezane z vrednotenjem, in podporo oceni učinka.

[3] Glej resolucijo ministrov za kulturo o letni organizaciji „Evropskega mesta kulture“ z dne 13.6.1985.

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF

[4] UL L 166, 1.7.1999. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 649/2005/ES (UL L 117, 4.5.2005).

[5] Glej poročili izbirnega sveta ter nadzornega in svetovalnega odbora na http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/past-capitals_en.htm.

[6] COM(2012) 407 final.