EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.9.2020 COM(2020) 579 final 2013/0186(COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o izvajanju enotnega evropskega neba



(prenovitev) (Besedilo velja za EGP) {SWD(2020) 187 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilj pobude o enotnem evropskem nebu (SES) je izboljšati splošno učinkovitost organizacije in upravljanja evropskega zračnega prostora, in sicer z reformo letalskega sektorja, ki zagotavlja navigacijske službe zračnega prometa. Razvoj pobude je vključeval dva celovita zakonodajna svežnja – „SES I“ in „SES II“, ki sta sestavljena iz štirih uredb. Izkušnje, pridobljene z izvajanjem SES I od leta 2004 in SES II od leta 2009, so pokazale, da so načela in splošne usmeritve SES veljavne in bi jih bilo treba ohraniti. Vendar so kljub temu sklopu zakonodaje stroški upravljanja zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: ATM) še vedno visoki, zamude, škodljive za okolje, pa se še vedno pojavljajo. Razlog za to so omejene zmogljivosti in neučinkovitosti ATM, ki povzroča preobremenjenost, tudi v običajnih razmerah. Jasno je, da cilji, določeni uvodoma ob vzpostavitvi enotnega evropskega neba, niso bili v celoti doseženi v pričakovanem časovnem okviru. Cilj tega spremenjenega predloga zato ni le odpraviti sedanje neučinkovitosti ATM, ki škodujejo okolju, temveč tudi okrepiti druge koristne vidike v zvezi z ATM, kot so prožnejše zagotavljanje podatkovnih storitev in spodbude, ki lahko dejavno prispevajo k izboljšavam in nadaljnjemu zmanjševanju okoljskega odtisa letalstva. Prvotni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju enotnega evropskega neba (prenovitev) (znan pod kratico SES2+) je Komisija sprejela 11. junija 2013. Njegov namen je bil pospešiti izvajanje reforme navigacijskih služb zračnega prometa, ne da bi se pri tem oddaljili od prvotnih ciljev in načel. Od sprejetja predloga, vendar splošneje v zadnjem desetletju, se je letalski sektor nadalje tehnološko razvijal in do začetka leta 2020 dosegel splošno trajnostno rast prometa. Zaradi pandemije COVID-19 se je promet močno zmanjšal, kar je pokazalo, da enotno evropsko nebo strukturno ni dovolj odporno, saj se zagotavljanje storitev komajda prilagaja razvoju prometa. Prav tako se je razvil politični okvir. Zlasti je bil sprejet Pariški sporazum, ki med drugim določa, da mora letalstvo prispevati k zmanjšanju emisij CO2 (glede na dosedanje stalno in hitro povečevanje emisij). Komisija je decembra 2019 sprejela sporočilo o evropskem zelenem dogovoru, katerega cilj je doseči ogljično nevtralnost in 90-odstotno zmanjšanje emisij v prometu do leta 2050. Zakonodajni predlog SES2+ bi bilo treba posodobiti, da bi odražal te spremembe. Da bi zadevni sektor lahko bolje uresničil svoj gospodarski potencial in hkrati deloval bolj trajnostno, je treba poskrbeti, da se bo z revizijo omogočilo bolj prilagodljivo izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, ki bo ustrezalo današnjemu in prihodnjemu operativnemu okolju. Predlagana pravila bi morala omogočiti hitro in učinkovito prilagoditev zmogljivosti povečanju ali zmanjšanju povpraševanja ali različnim geografskim potrebam. To bi prispevalo tudi k ciljem evropskega zelenega dogovora in konkretneje k zmanjšanju emisij CO2 v letalskem sektorju, kar je ključnega pomena. Zahtevano zmanjšanje navedenih emisij vključuje sklop različnih ukrepov, od katerih bodo številni začeli učinkovati šele dolgoročno. Vendar se lahko s pravočasno revizijo sistema enotnega evropskega neba in uporabo s tem povezanih novih pravil emisije CO2 začnejo konkretno zmanjševati že v začetku leta 2025. Poleg potrebe po splošni reviziji je sprememba predloga SES2+ med drugim potrebna iz naslednjih specifičnih razlogov: ·besedilo je treba poenostaviti in ga uskladiti z ustrezno zakonodajo Unije, ki je začela veljati, odkar so pogajanja o prvotnem predlogu SES2+ iz leta 2013 zastala; ·nekatere opredelitve in pravila je treba prilagoditi, da se bodo upoštevali prispevki zainteresiranih strani in pridobljene izkušnje ter ustrezne ugotovitve iz nedavnih poročil in študij; ·zdi se primerno, da se upoštevajo priporočila iz poročila skupine modrecev o prihodnosti enotnega evropskega neba; ·enako velja za priporočila, ki izhajajo iz pilotnega projekta Evropskega parlamenta o prihodnji strukturi evropskega zračnega prostora in iz poročil Evropskega računskega sodišča; ·prav tako je pomembno upoštevati nedavni tehnološki razvoj v letalskem sektorju in zaveze iz evropskega zelenega dogovora za razogljičenje prometnega sektorja. Kljub številnim spremembam ima ta spremenjeni predlog enake cilje kot predlog SES2+ iz leta 2013, čeprav naj bi se mestoma dosegli na drugačen način. V nekaterih primerih so se rešitve, ki ustrezajo prednostnim možnostim iz ocene učinka iz leta 2013, ohranile, nekatere rešitve pa so se zaradi upoštevanja sprememb v zadevnem sektorju posodobile. Spremembe so podrobno opisane in utemeljene v oddelku 4 spremnega delovnega dokumenta služb Komisije. Ker se bistvo glavnih ciljev in prednostnih možnosti iz ocene učinka še naprej ohranja, ni verjetno, da bodo imela tukaj predlagana pravila bistveno drugačne gospodarske, okoljske ali družbene učinke v primerjavi s prvotnim predlogom SES2+. Zato za ta spremenjeni predlog ni treba izvesti nove ocene učinka, ki bi presegala analizo iz zgoraj navedenega delovnega dokumenta služb Komisije. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Komisija je v strategiji letalstva za Evropo iz leta 2015 sozakonodajalca pozvala k hitremu sprejetju predloga uredbe SES2+. Sprememba navedenega predloga je povsem v skladu s splošno strategijo Komisije za to področje politike in bi morala zlasti olajšati napredek v zvezi s tem zakonodajnim dosjejem.

Zakonodaja o enotnem evropskem nebu je tesno povezana z obsežno zakonodajo Unije o varnosti v letalstvu in nalogami, zaupanimi Agenciji Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Namen tega predloga je med drugim poenostaviti zakonodajo z odpravo nekaterih prekrivanj med obstoječimi pravili in uskladiti zakonodajo o enotnem evropskem nebu z osnovno uredbo o Agenciji (EASA). •Skladnost z drugimi politikami Unije Izboljšanje pravil o enotnem evropskem nebu je bilo opredeljeno v sporočilu Komisije o evropskem zelenem dogovoru kot ukrep, ki lahko prispeva k zmanjšanju emisij CO2 v letalskem sektorju. Tako izboljšanje bi zlasti zmanjšalo preobremenjenost in tako omogočilo pogostejšo uporabo direktnih rut. Predlog vsebuje tudi pomembne elemente, namenjene krepitvi digitalizacije in notranjega trga, ki sta tudi prednostni nalogi Komisije. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga za predlagano spremembo je člen 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Člen 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije daje Uniji pravico do ukrepanja na tem področju, ki spada med področja deljene pristojnosti. Natančneje, upravljanje zračnega prometa je že od leta 2004 zajeto v določbah prava Unije, ki ga države članice ne morejo spreminjati samostojno. Vsebinsko in po naravi upravljanje zračnega prometa vpliva na zračni prostor celotne Evropske unije, čezmejno gibanje oseb ter čezmejni pretok blaga, storitev in kapitala pa sta neločljivo povezana z letalstvom, zato se to področje najučinkoviteje obravnava na ravni Unije. Ukrepanje na ravni Unije je potrebno za odpravo razdrobljenosti evropskega zračnega prostora in s tem omogočitev učinkovitejšega upravljanja, s katerim se bo mogoče spoprijeti s pomanjkanjem zmogljivosti na splošno in se tako boriti proti zamudam in posledičnim dodatnim emisijam. •Sorazmernost Predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje njegovih ciljev. Osredotoča se na elemente, podprte z različnimi prispevki iz Priloge III k spremnemu delovnemu dokumentu služb Komisije. •Izbira instrumenta Prvotni predlog je bil spremeniti obstoječe uredbe in jih zaradi jasnosti prenoviti v eno samo. Ta pristop je še vedno upravičen in uporabiti bi bilo treba isti instrument – prenovljeno uredbo – ob upoštevanju potrebnih vsebinskih sprememb. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Nova ocena učinka, ki bi presegala tisto, na kateri temelji prvotni predlog iz leta 2013 [SWD(2013) 206 final], se zdi nepotrebna, saj se glavni cilji in prednostne možnosti niso bistveno spremenili ter se gospodarski, okoljski ali družbeni učinki predlaganega besedila ne bi smeli bistveno razlikovati od učinkov, pričakovanih na podlagi določb prvotnega predloga SES2+. Vendar so v delovnem dokumentu služb Komisije, ki spremlja ta spremenjeni predlog [dodati sklic], predstavljeni dodatni dokazi in analiza, zlasti v zvezi s posodobitvami rešitev, s katerimi naj bi se uresničile prednostne možnosti iz leta 2013. Navedene posodobitve upoštevajo spremembe v zadevnem sektorju ter druge nove ali spremenjene načine za doseganje zastavljenih ciljev. Dodatni elementi temeljijo na različnih prispevkih, zbranih v zadnjih letih. Leta 2017 je Evropsko računsko sodišče izdalo posebno poročilo o enotnem evropskem nebu, ki vsebuje priporočila za Komisijo. Evropsko računsko sodišče je leta 2019 svojo predhodno analizo nadgradilo z novim posebnim poročilom o ureditvi posodobitve ATM v EU. Poročilo vsebuje priporočila Komisiji, ki so bodisi neposredno obravnavana v tem spremenjenem predlogu bodisi jih je mogoče obravnavati z akti Komisije na podlagi obstoječih ali predlaganih pooblastil. Leta 2019 je bila ustanovljena skupina modrecev, ki jo sestavlja petnajst uglednih strokovnjakov z zadevnega področja, da bi ocenila trenutne razmere in prihodnje potrebe po ATM v EU. Po večmesečnih posvetovanjih z vsemi zadevnimi operativnimi zainteresiranimi stranmi je skupina modrecev aprila 2019 izdala poročilo o prihodnosti enotnega evropskega neba, ki vsebuje skupno stališče skupine in deset priporočil. Hkrati je Evropski parlament naročil pilotni projekt o prihodnji strukturi evropskega zračnega prostora, o katerem je bilo marca 2019 izdano tudi poročilo. Septembra 2019 je bila med finskim predsedovanjem Svetu Evropske unije organizirana konferenca na visoki ravni o prihodnosti enotnega evropskega neba, ki ji je sledil podpis skupne izjave zainteresiranih strani, v kateri so bile evropske institucije pozvane, naj nujno poenostavijo regulativni okvir in institucionalno ureditev v odziv na sedanje in prihodnje potrebe ATM v Evropi, da bi ta ustrezal svojemu namenu. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije.

5.DRUGI ELEMENTI •Natančnejša pojasnitev posameznih določb spremenjenega predloga Kot pri prvotnem predlogu se predlaga združitev obstoječih uredb o enotnem evropskem nebu v eno samo uredbo, zaradi česar so potrebne številne spremembe. Novi instrument je razdeljen na šest poglavij: – Poglavje I: Splošne določbe – Poglavje II: Nacionalni nadzorni organi – Poglavje III: Izvajanje služb – Poglavje IV: Upravljanje omrežja – Poglavje V: Zračni prostor, interoperabilnost in tehnološke inovacije – Poglavje VI: Končne določbe V zvezi s tem se predlaga odstranitev elementov, ki se prekrivajo z Uredbo (EU) 2018/1139. Prav tako se nekatere podrobnosti vzporedno spreminjajo v Uredbi (EU) 2018/1139, da se zagotovi pravilna uskladitev obeh uredb. Uredba (ES) št. 552/2004 je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2018/1139 in se zato v tem spremenjenem predlogu ne upošteva več. Vendar pa je ohranjen cilj interoperabilnosti na enotnem evropskem nebu. Nacionalni nadzorni organi (členi 3, 4 in 5, ki jih je treba brati v povezavi z novim členom 114i Uredbe (EU) 2018/1139, ki je naveden v ločenem predlogu, predstavljenem istočasno) Ena od večjih potreb po ukrepanju, opredeljena v oceni učinka, je okrepitev nacionalnih nadzornih organov, kar zadeva njihovo neodvisnost in strokovno znanje ter njihove vire. V ta namen člen 3 določa raven neodvisnosti, ki se zahteva od organov v razmerju do izvajalcev služb, ki jih ti organi nadzorujejo, ter od katerega koli drugega javnega ali zasebnega subjekta. V nekaterih državah članicah je za uporabo predlagane ureditve potrebna predhodna upravna reorganizacija, zato se v zvezi s tem predlaga tudi, da se omogoči 48-mesečno prehodno obdobje (osnutek člena 46(2)). Poleg tega so določene izrecnejše zahteve glede usposobljenosti in neodvisnosti zaposlenih, zlasti v zvezi z osebami, odgovornimi za sprejemanje strateških odločitev. V istem smislu se osnutek člena 20 glede „stroškovne osnove za pristojbine“ kot eden od upravičenih elementov izrecno sklicuje na stroške, nastale pri izvajalcih služb zračnega prometa v zvezi z njihovim nadzorom in certificiranjem s strani nacionalnih nadzornih organov. S tem pravilom je omogočeno ustrezno financiranje pristojnih nacionalnih organov z ustreznimi pristojbinami. Da bi med drugim okrepili sodelovanje med organi v interesu izboljšanja strokovnega znanja in najboljših praks, se za nacionalne nadzorne organe predlaga vzpostavitev ustreznega foruma v obliki svetovalnega odbora za oceno uspešnosti (glej osnutka novih členov 114a in 114i Uredbe (EU) 2018/1139). Predlaga se jasno razlikovanje med nalogami nacionalnih nadzornih organov, pristojnih za zadeve, ki se nanašajo na enotno evropsko nebo, in nalogami pristojnih nacionalnih organov na področju varnosti v letalstvu iz Uredbe (EU) 2018/1139. Prvi organi bi morali biti odgovorni za podeljevanje gospodarskih spričeval v zvezi s finančnimi pogoji, potrebnimi za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, spremljanje naročanja storitev navigacijskih služb zračnega prometa ter uporabo programa uspešnosti in ureditve pristojbin. Drugi organi so še naprej odgovorni za podeljevanje varnostnih spričeval in nadzor ter druge naloge, opisane v Uredbi (EU) 2018/1139. Podeljevanje gospodarskih spričeval izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa in imenovanje izvajalcev služb zračnega prometa (člena 6 in 7) Podeljevanje varnostnih spričeval izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa ter nadzor izvajalcev sta zajeta v Uredbi (EU) 2018/1139. Poleg spričeval, ki se zahtevajo v navedeni uredbi, bi moralo biti izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa pogojeno z izpolnjevanjem nekaterih zahtev glede finančne trdnosti, kritja odgovornosti in zavarovalnega kritja. V ta namen se predlaga zagotovitev gospodarskega spričevala, ki ga izdajo nacionalni nadzorni organi. Spremenjeni predlog tudi zahteva, da se izvajalci služb zračnega prometa imenujejo za obdobje največ 10 let. Cilj je zagotoviti redno ponovno ocenjevanje imenovanja. Službe CNS, AIS, ADS, MET in službe zračnega prometa na terminalih (člen 8) Službe, ki se izvajajo v podporo službam zračnega prometa, naj bi omogočale izboljšanje stroškovne učinkovitosti, povečanje prilagodljivosti in spodbujanje inovacij. Te morebitne izboljšave bi bilo mogoče doseči z zagotavljanjem storitev pod tržnimi pogoji, za katere so navedene službe same po sebi primerne. Zato se predlaga, da se člen 9 Uredbe (ES) št. 550/2004 nadomesti s pravilom o zagotavljanju storitev služb CNS, AIS, ADS, MET in služb zračnega prometa na terminalih pod tržnimi pogoji. Za službe zračnega prometa, ki se štejejo za naravne monopole, se načeloma še vedno uporablja zahteva, da imenovanega izvajalca imenujejo pristojni organi. Vendar bi morali imeti izvajalci služb zračnega prometa možnost, da se odločijo, ali bodo naročili storitve služb CNS, AIS, ADS ali MET. V zvezi s službami zračnega prometa na terminalih bi morali imeti upravljavci letališč možnost, da se odločijo, ali bodo naročili storitve službe aerodromske kontrole, če bi tako naročanje omogočilo povečanje stroškovne učinkovitosti v korist uporabnikov zračnega prostora. Pod enakimi pogoji bi morale imeti države članice možnost, da dovolijo naročanje storitev službe priletne kontrole.

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje ter preprečili diskriminacijo, navzkrižno subvencioniranje in izkrivljanje konkurence, bi bilo treba službe na rutah organizacijsko ločiti od drugih navigacijskih služb zračnega prometa. . Skupne informacijske službe (člen 9) Člen 9 tega spremenjenega predloga vsebuje določbe o skupnih informacijskih službah, ki so potrebne za varno upravljanje zračnega prometa z brezpilotnimi zrakoplovi (prometa z droni). Navedeni člen je usklajen z nedavnim regulativnim razvojem v zvezi z upravljanjem brezpilotnih zrakoplovov. Predlaga se ureditev določanja cen takih storitev, da se vključijo stroški upravljanja prometa z brezpilotnimi zrakoplovi. Program uspešnosti in ureditev pristojbin ter organ za oceno uspešnosti (členi 10 do 25) Okrepiti bi bilo treba gospodarsko ureditev in povečati njeno učinkovitost. V ta namen se predlaga, da se imenovanim izvajalcem služb zračnega prometa zaupa naloga, da sami pripravijo načrte uspešnosti in jih predložijo v odobritev pristojnemu organu. Navedeni organ je lahko Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti ali nacionalni nadzorni organ, odvisno od primera. Funkcija organa za oceno uspešnosti, za katero so v predlogu o spremembi Uredbe (EU) 2018/1139 določena namenska pravila upravljanja, je zasnovana tako, da omogoča sprejemanje ustreznih odločitev s potrebnim strokovnim znanjem in neodvisnostjo. S predlaganimi pravili financiranja bi bilo treba zagotoviti, da ima Agencija na voljo potrebna sredstva. Zaradi ekonomičnosti postopka se predlaga, da se lahko zoper odločitve, ki jih sprejme Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti, uporabi pritožbeni postopek, ki je na voljo zadevnim stranem. Ta spremenjeni predlog določa odgovornosti Agencije v vlogi organa za oceno uspešnosti in odgovornosti nacionalnih nadzornih organov v zvezi z izvajanjem programa uspešnosti in ureditve pristojbin. Konkretneje je Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti odgovorna za ocenjevanje in odobravanje porazdelitve stroškov med službami na rutah in terminalih ter za ocenjevanje in odobravanje načrtov uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah. Nacionalni nadzorni organi so odgovorni za ocenjevanje in odobravanje načrtov uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih. V ta namen morajo imenovani izvajalci služb zračnega prometa, ki izvajajo obe vrsti služb, predložiti ločene načrte za navigacijske službe zračnega prometa na rutah in terminalih. Določbe o predlagani ureditvi pristojbin so usklajene s tem novim pristopom. Poleg tega se predlaga vzpostavitev mehanizmov za prilagajanje pristojbin na ravni Unije, da bi podprli zlasti izboljšanje okoljske uspešnosti ali kakovosti storitev. Nazadnje se predlaga, da se k pravilom glede preglednosti računov izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa dodajo nekatere zahteve (člen 25). Tako naj bi prispevali k preprečevanju navzkrižnega subvencioniranja in posledičnih izkrivljanj. S tem pravilom bi se morala zlasti olajšati uporaba členov 8 in 9. Funkcionalni bloki zračnega prostora Spremenjeni predlog ne vsebuje več določb, ki se nanašajo na funkcionalne bloke zračnega prostora. Odsotnost takih pravil državam članicam ne bi smela preprečiti, da po potrebi ohranijo ali ustvarijo funkcionalne bloke zračnega prostora. Prav tako odsotnost takih pravil ne bi smela preprečiti prilagodljivih oblik sodelovanja med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Upravljanje omrežja (členi 26, 27 in 28) V členu 26 so navedene funkcije omrežja in njihovi cilji. Člen 27 določa vlogo upravljavca omrežja, tj. prispevanje k izvajanju funkcij omrežja, ter vsebuje določbe o imenovanju upravljavca omrežja, njegovih nalogah in postopkih odločanja, ki naj bi jih uporabljal. Predlaga se, da se za funkcije omrežja uporabljajo posebna pravila programa uspešnosti (člen 16). V skladu s členom 28 mora upravljavec omrežja objavljati svoje finančne račune in pri njem se izvaja neodvisna revizija. Razpoložljivost podatkov in dostop do njih (člen 31) Predlaga se sprememba pravil v zvezi s tem vprašanjem (tudi v primerjavi s prvotnim predlogom), da bi olajšali izvajanje služb za podatke o zračnem prometu na čezmejnem trgu in trgu Unije. Poleg tega določbe osnutka člena 31 zagotavljajo, da imajo novi udeleženci na podatkovnem trgu dostop do ustreznih operativnih podatkov še pred certificiranjem. Da bi preprečili navzkrižno subvencioniranje ali dvojno zaračunavanje, se predlaga vzpostavitev ustreznih načel določanja cen. Prilagodljiva uporaba zračnega prostora (člen 33) Člen 33 v veliki meri odraža člen 7 Uredbe (ES) št. 551/2004 in državam članicam še naprej nalaga odgovornost za zagotavljanje uporabe koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora. Vendar pa zahteva tudi, da se ta koncept uporablja v skladu z osrednjim načrtom ATM. Člen 33 dopolnjuje bistveno zahtevo iz Uredbe (EU) 2018/1139, v skladu s katero mora upravljanje zračnega prostora podpirati enotno uporabo koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora. Usklajevanje projekta SESAR (člen 34)

V skladu s členom 34 morajo zadevni subjekti sodelovati, da bi zagotovili učinkovito usklajevanje med različnimi fazami projekta SESAR. •Spremembe v primerjavi s prvotnim predlogom iz točke 1 Ta spremenjeni predlog v primerjavi s predlogom iz točke 1 vsebuje naslednje spremembe: Uvodne izjave (1)Uvodna izjava 1 se poenostavi, da se glasi: „Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta so bile bistveno spremenjene. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedene uredbe prenoviti.“. (2)Uvodna izjava 2 se črta. (3)Uvodna izjava 3 se preštevilči v uvodno izjavo 2 in uvedejo se naslednje spremembe: (a)za sklicem na „Uredbo (ES) št. 552/2004“ se doda besedilo „Evropskega parlamenta in Sveta“; (b)neoštevilčena uvodna izjava, ki sledi uvodni izjavi 3, postane drugi stavek uvodne izjave 2 in se preoblikuje na naslednji način: „S sprejetjem drugega svežnja, in sicer Uredbe (ES) št. 1070/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, se je nadalje okrepila pobuda o enotnem evropskem nebu z uvedbo konceptov programa uspešnosti in upravljavca omrežja za nadaljnje izboljšanje uspešnosti evropskega omrežja ATM.“; (c)vstavi se naslednji nov tretji stavek: „Uredba (ES) št. 552/2004 je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta, saj so bila v navedeno uredbo vključena pravila, potrebna za interoperabilnost sistemov, sestavnih delov in postopkov ATM.“. (4)Vstavi se naslednja nova uvodna izjava 3: „Da bi se upoštevale spremembe, uvedene z Uredbo (EU) 2018/1139, je treba vsebino te uredbe uskladiti z vsebino Uredbe (EU) 2018/1139.“. (5)Uvodna izjava 6 se preoblikuje na naslednji način: „Da bi si lahko hkrati prizadevali za okrepitev varnostnih standardov v zračnem prometu in izboljšanje splošne uspešnosti ATM in navigacijskih služb zračnega prometa (ANS) za splošni zračni promet v Evropi, je treba upoštevati človeški faktor. Države članice bi morale zato podpreti načela „kulture pravičnosti“. Preučiti in upoštevati bi bilo treba mnenja in priporočila strokovne skupine za človekovo razsežnost enotnega evropskega neba.“. (6)Vstavi se naslednja nova uvodna izjava 7: „Izboljšanje okoljske uspešnosti ATM tudi neposredno prispeva k doseganju ciljev iz Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora Komisije, zlasti z zmanjšanjem emisij iz letalstva.“. (7)Uvodna izjava 7 se preštevilči v uvodno izjavo 8 in se preoblikuje na naslednji način:

„Države članice so leta 2004 sprejele splošno izjavo glede vojaških zadev, povezanih z enotnim evropskim nebom. V skladu s to izjavo bi morale države članice zlasti okrepiti civilno-vojaško sodelovanje in olajšati sodelovanje med svojimi oboroženimi silami v vseh zadevah, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, če vse zadevne države članice menijo, da je to potrebno, in v takem obsegu, kot se jim zdi potreben.“. (8)Uvodna izjava 8 se preštevilči v uvodno izjavo 9 in uvodna izjava 9 se črta. (9)V uvodni izjavi 10 se zadnji stavek nadomesti z naslednjim: „To nacionalnemu nadzornemu organu ne bi smelo preprečiti, da je del regulativnega organa, pristojnega za več reguliranih sektorjev, če slednji izpolnjuje zahteve glede neodvisnosti, ali da se organizacijsko združi z nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco.“. (10)Doda se naslednja nova uvodna izjava 11: „Financiranje nacionalnih nadzornih organov bi moralo zagotavljati njihovo neodvisnost ter jim omogočati, da delujejo v skladu z načeli pravičnosti, preglednosti, nediskriminacije in sorazmernosti. Z ustreznimi postopki za imenovanje osebja bi morali prispevati k zagotavljanju neodvisnosti nacionalnih nadzornih organov, pri čemer bi bilo treba zlasti zagotoviti, da osebe, ki sprejemajo strateške odločitve, imenuje javni organ, ki ne uveljavlja neposredno lastninskih pravic nad izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa.“. (11)Uvodna izjava 11 se preštevilči v uvodno izjavo 12 in prvi stavek se preoblikuje na naslednji način: „Nacionalni nadzorni organi imajo ključno vlogo pri izvajanju enotnega evropskega neba, zato bi morali med seboj sodelovati, da bi omogočili izmenjavo informacij o svojem delu in načelih sprejemanja odločitev, najboljših praks in postopkov, tudi v zvezi z uporabo te uredbe, ter razvili skupen pristop, tudi z okrepljenim sodelovanjem na regionalni ravni.“. (12)Uvodna izjava 12 se preštevilči v uvodno izjavo 43. (13)Uvodna izjava 13 se črta. (14)Dodata se naslednji novi uvodni izjavi 13 in 14: „(13) Pomembno orodje za izboljšanje uspešnosti evropskega sistema ATM je sodelovanje med izvajalci služb zračnega prometa, ki bi ga bilo treba spodbujati. Države članice bi morale imeti možnost, da vzpostavijo mehanizme sodelovanja, ki niso omejeni na vnaprej določene oblike sodelovanja in geografska območja. (14) Podeljevanje varnostnih spričeval in nadzor varnosti izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa izvajajo pristojni nacionalni organi ali Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (Agencija) v skladu z zahtevami in postopki iz Uredbe (EU) 2018/1139. Za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa so potrebne dodatne zahteve v zvezi s finančno trdnostjo, kritjem odgovornosti in zavarovanim kritjem, zato bi bilo zanj potrebno gospodarsko spričevalo. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa bi moral imeti možnost ponujati storitve v Uniji le, če ima varnostno in gospodarsko spričevalo.“. (15)Uvodna izjava 14 se preštevilči v uvodno izjavo 15. (16)Vstavijo se naslednje nove uvodne izjave 16 do 33: „(16) Za izključno izvajane službe zračnega prometa bi se morale uporabljati zahteve glede imenovanja in minimalne zahteve glede zaščite javnega interesa. (17) Izvajalci služb zračnega prometa ali upravljavci letališč bi morali imeti možnost, da naročajo storitve komunikacijskih, navigacijskih in nadzornih služb (CNS), služb za letalske informacije (AIS), služb za podatke o zračnem prometu (ADS), meteoroloških služb (MET) ali služb zračnega prometa na terminalih pod tržnimi pogoji, brez poseganja v varnostne zahteve, če menijo, da tako naročanje omogoča povečanje stroškovne učinkovitosti. Z možnostjo takega naročanja naj bi omogočali večjo prilagodljivost in spodbujali inovacije na področju storitev, ne da bi to vplivalo na posebne potrebe vojske v zvezi z zaupnostjo, interoperabilnostjo, odpornostjo sistema, dostopom do podatkov in varnostjo ATM. (18) Kadar se naročajo storitve služb zračnega prometa na terminalih, se zanje ne bi smela uporabljati ureditev pristojbin iz te uredbe in člen 1(4) Direktive 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki se nanaša na uporabo navedene ureditve. (19) Izvajanje služb zračnega prometa na rutah bi moralo biti organizacijsko ločeno od izvajanja služb CNS, AIS, ADS in MET ter služb zračnega prometa na terminalih, vključno z ločevanjem računov, da bi zagotovili preglednost ter preprečili diskriminacijo, navzkrižno subvencioniranje in izkrivljanje konkurence. (20) Kadar je primerno, bi bilo treba naročanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa izvesti v skladu z Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktivo 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta. Nacionalni nadzorni organi bi morali zagotoviti, da so izpolnjene zahteve glede naročanja storitev navigacijskih služb zračnega prometa.

(21) Upravljanje prometa brezpilotnih zrakoplovov zahteva razpoložljivost skupnih informacijskih služb. Da bi omejili stroške takega upravljanja prometa, bi morale cene storitev skupnih informacijskih služb temeljiti na stroških in razumnem pribitku dobička, odobriti pa bi jih morali nacionalni nadzorni organi. Da bi omogočili zagotavljanje storitev, bi morali izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa dati na voljo zahtevane podatke. (22) Program uspešnosti in ureditev pristojbin sta namenjena povečanju stroškovne učinkovitosti storitev navigacijskih služb zračnega prometa, ki se zagotavljajo pod netržnimi pogoji, in spodbujanju boljše kakovosti storitev, zato bi morala vključevati ustrezne spodbude. Glede na ta cilj program uspešnosti in ureditev pristojbin ne bi smela zajemati storitev, ki se zagotavljajo pod tržnimi pogoji. (23) Za kar največjo učinkovitost bi bilo treba zagotoviti potreben nadzor v zvezi s programom uspešnosti in ureditvijo pristojbin, usmerjen v imenovane izvajalce služb zračnega prometa kot take. (24) Odgovornosti za nadzor v zvezi s programom uspešnosti in ureditvijo pristojbin bi bilo treba ustrezno razdeliti. (25) Glede na čezmejne in omrežne elemente, povezane z izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa na rutah, in dejstvo, da je uspešnost posledično treba oceniti predvsem na podlagi vseevropskih ciljev uspešnosti, bi moral biti za ocenjevanje in odobravanje načrtov uspešnosti in ciljev uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah odgovoren organ Unije, ki bi bil pod sodnim nadzorom pritožbenega organa in naposled Sodišča. Za zagotovitev, da se naloge opravljajo z visoko ravnjo strokovnega znanja in potrebno neodvisnostjo, bi moral biti navedeni organ Unije Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti, ki deluje v skladu z namenskimi pravili upravljanja iz Uredbe (EU) 2018/1139. Glede na njihovo poznavanje lokalnih okoliščin, potrebno za oceno navigacijskih služb zračnega prometa na terminalih, bi morali biti za ocenjevanje in odobravanje načrtov uspešnosti in ciljev uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na terminalih odgovorni nacionalni nadzorni organi. Porazdelitev stroškov med navigacijskimi službami zračnega prometa na rutah in na terminalih je ena sama operacija, ki se nanaša na obe vrsti služb, zato bi jo morala nadzirati Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti. (26) Osnutki načrtov uspešnosti na področju navigacijskih služb na rutah in terminalih bi morali biti skladni z ustreznimi vseevropskimi cilji uspešnosti in ustrezati določenim kvalitativnim merilom, da bi se v čim večji meri zagotovilo dejansko doseganje zastavljenih ciljev. S postopkom ocenjevanja bi bilo treba zagotoviti hitro odpravo pomanjkljivosti. (27) Za uspešnost funkcij omrežja bi se morala uporabljati merila, ki so specifična zanje, ob upoštevanju posebne narave teh funkcij. Za funkcije omrežja bi se morali uporabljati cilji uspešnosti na ključnih področjih uspešnosti glede okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti. (28) Ureditev pristojbin bi morala temeljiti na načelu, da bi morali uporabniki zračnega prostora kriti stroške, ki nastanejo pri zagotavljanju prejetih storitev, vendar bi bilo treba upoštevati le stroške, ki jih je mogoče pripisati takim storitvam in sicer niso kriti. V ugotovljene stroške, ki se lahko zaračunavajo uporabnikom zračnega prostora, bi bilo treba vključiti stroške, povezane z upravljavcem omrežja. Pristojbine bi morale spodbujati varno, učinkovito, uspešno in trajnostno izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, da bi dosegli visoko stopnjo varnosti in stroškovne učinkovitosti ter izpolnili cilje uspešnosti, prav tako pa bi morale spodbujati zagotavljanje integriranih storitev ob hkratnem zmanjševanju vpliva letalstva na okolje. (29) Glede na čezmejno naravo letalstva bi bilo treba na ravni Unije vzpostaviti mehanizme za prilagajanje pristojbin za izboljšanje okoljske uspešnosti in kakovosti storitev, zlasti s povečano uporabo trajnostnih alternativnih goriv, povečano zmogljivostjo in zmanjšanimi zamudami, ob hkratnem ohranjanju najvišje ravni varnosti. Nacionalni nadzorni organi bi morali imeti tudi možnost, da na lokalni ravni vzpostavijo mehanizme v zvezi s službami na terminalih. (30) Da bi uporabnike zračnega prostora spodbudili k letenju po najkrajših rutah, zlasti v času preobremenjenosti, bi moralo biti mogoče za storitve služb na rutah v zračnem prostoru enotnega evropskega neba določiti skupno ceno na enoto. Določitev morebitne take skupne cene na enoto bi morala biti za izvajalce služb zračnega prometa dohodkovno nevtralna. (31) Zagotoviti bi bilo treba preglednost računov izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa kot enega od načinov za preprečevanje navzkrižnega subvencioniranja in posledičnih izkrivljanj. (32) Funkcije omrežja ATM bi morale prispevati k trajnostnemu razvoju sistema zračnega prometa in podpirati doseganje vseevropskih ciljev uspešnosti. Zagotavljati bi morale trajnostno, učinkovito in okoljsko optimalno uporabo zračnega prostora in omejenih virov, odražati operativne potrebe pri vzpostavljanju infrastrukture v evropskem omrežju ATM ter nuditi podporo v primeru kriznih razmer v omrežju. Več nalog, ki prispevajo k izvajanju teh funkcij, bi moral opravljati upravljavec omrežja, katerega dejavnosti bi morale vključevati vse zadevne operativne zainteresirane strani. (33) V postopku sodelovalnega odločanja o odločitvah, ki jih sprejema upravljavec omrežja, bi moral prevladati interes omrežja. Zadevne strani v postopku sodelovalnega odločanja bi si zato morale v največji možni meri prizadevati za izboljšanje delovanja in uspešnosti omrežja. Pri izvajanju postopka sodelovalnega odločanja bi bilo treba spodbujati interes omrežja ter omogočati reševanje vprašanj in doseganje soglasij, kadar koli je to mogoče.“. (17)Uvodna izjava 15 se preštevilči v uvodno izjavo 39 in se preoblikuje na naslednji način: „Koncept skupnih projektov bi moral biti namenjen pravočasni, usklajeni in sinhronizirani uvedbi bistvenih operativnih sprememb iz evropskega osrednjega načrta ATM, ki vplivajo na celotno omrežje. Komisijo bi bilo treba zadolžiti za izvedbo analize stroškov in koristi v zvezi s financiranjem, da bi se pospešilo uvajanje projekta SESAR.“. (18)Uvodna izjava 16 se črta. (19)Uvodna izjava 17 se preštevilči v uvodno izjavo 37 in se preoblikuje na naslednji način: „Varno in učinkovito uporabo zračnega prostora je mogoče doseči le s tesnim sodelovanjem med civilnimi in vojaškimi uporabniki zračnega prostora, ki v praksi temelji predvsem na konceptu prilagodljive uporabe zračnega prostora in učinkovitega civilno-vojaškega usklajevanja, kot ga je vzpostavila Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO). Da bi zagotovili uporabo tega koncepta, bi bilo treba določiti pravila, Komisijo pa bi bilo treba pooblastiti za sprejetje ukrepov, ki zagotavljajo večjo usklajenost.“. (20)Uvodna izjava 18 se preštevilči v uvodno izjavo 35 in se preoblikuje na naslednji način: „Da se omogoči prilagodljivo izvajanje služb za podatke o zračnem prometu, je na čezmejni ravni in ravni Unije bistvenega pomena razpoložljivost ustreznih operativnih podatkov. Zato bi morali biti taki podatki na voljo ustreznim zainteresiranim stranem, tudi potencialnim novim izvajalcem služb za podatke o zračnem prometu. Točnost informacij, vključno z informacijami o statusu zračnega prostora in o posebnih stanjih v zračnem prometu, ter njihovo pravočasno razširjanje civilnim in vojaškim kontrolorjem neposredno vplivata na varnost in učinkovitost operacij. Pravočasen dostop do najnovejših informacij o statusu zračnega prostora je bistven za vse strani, ki želijo pri vložitvi ali ponovni vložitvi svojih načrtov letov izkoristiti razpoložljive strukture zračnega prostora.“.

(21)Uvodna izjava 19 se preštevilči v uvodno izjavo 36 in se preoblikuje na naslednji način: Zagotavljanje popolnih, visokokakovostnih in pravočasnih letalskih informacij pomembno vpliva na varnost ter olajševanje dostopa do zračnega prostora Unije in možnosti gibanja v njem. Dostop do navedenih podatkov bi bilo treba olajšati z ustrezno informacijsko infrastrukturo.“. (22)Uvodne izjave 20 do 25 se črtajo. (23)Uvodna izjava 26 se preštevilči v uvodno izjavo 34 in se preoblikuje na naslednji način: „Za povečanje osredotočenosti izvajalcev služb zračnega prometa na stranke in možnosti uporabnikov zračnega prostora, da vplivajo na odločitve, ki jih zadevajo, bi bilo treba izboljšati učinkovitost posvetovanja in sodelovanja zainteresiranih strani pri pomembnih operativnih odločitvah izvajalcev služb zračnega prometa.“. (24)Vstavi se naslednja nova uvodna izjava 38: „Cilj projekta SESAR je omogočiti varen, učinkovit in okoljsko trajnosten razvoj zračnega prometa s posodobitvijo evropskega in svetovnega sistema ATM. Da bi prispevali k njegovi polni učinkovitosti, bi bilo treba zagotoviti ustrezno usklajevanje med fazami projekta. Evropski osrednji načrt ATM bi moral izhajati iz opredelitvene faze projekta SESAR ter prispevati k doseganju vseevropskih ciljev uspešnosti.“. (25)Vstavi se naslednja nova uvodna izjava 40: „S skladnostjo z zahtevami za sisteme in sestavne dele ATM, določenimi v Uredbi (EU) 2018/1139, bi bilo treba zagotoviti interoperabilnost navedenih sistemov in sestavnih delov v korist enotnega evropskega neba.“. (26)Uvodna izjava 27 se črta. (27)Uvodna izjava 28 se preštevilči v uvodno izjavo 41 in se preoblikuje na naslednji način: (d)v prvem stavku se črtajo besede „in načrtu izvedbe“; (e)tretji in četrti stavek se nadomestita z naslednjim: „Pri sprejemanju delegiranih aktov na podlagi te uredbe je zlasti pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov, in da se navedena posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.“. (28)Uvodna izjava 29 se črta. (29)Uvodna izjava 30 se preštevilči v uvodno izjavo 42 in se preoblikuje na naslednji način: „Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, zlasti glede načinov zaposlovanja in izbirnih postopkov za nacionalne nadzorne organe, pravil o podeljevanju gospodarskih spričeval izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa, pravil za izvajanje programa uspešnosti in ureditve pristojbin, zlasti o določanju vseevropskih ciljev uspešnosti, razvrstitve navigacijskih služb zračnega prometa na rutah in na terminalih, meril in postopkov za ocenjevanje osnutkov načrtov uspešnosti in ciljev uspešnosti izvajalcev služb zračnega prometa in upravljavca omrežja, spremljanja uspešnosti, pravil za zagotavljanje informacij o stroških in pristojbinah, vsebine in določitve stroškovne osnove za pristojbine in določitve cen na enoto za navigacijske službe zračnega prometa, mehanizmov spodbud in delitve tveganja, imenovanja upravljavca omrežja in pogojev za tako imenovanje, nalog upravljavca omrežja in mehanizmov upravljanja, ki naj bi jih uporabljal, pravil o izvajanju funkcij omrežja, načinov posvetovanja z zainteresiranimi stranmi o pomembnih operativnih odločitvah izvajalcev služb zračnega prometa, zahtev v zvezi z razpoložljivostjo operativnih podatkov, pogojev dostopa in določitve cen dostopa, uporabe koncepta prilagodljive uporabe zračnega prostora ter uvedbe skupnih projektov in mehanizmov upravljanja, ki se zanje uporabljajo, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta.“. (30)Uvodni izjavi 31 in 32 se črtata. (31)Uvodna izjava 33 se preštevilči v uvodno izjavo 44. (32)Uvodna izjava 34 se črta.

(33)Uvodni izjavi 35 in 36 se nadomestita z naslednjo novo uvodno izjavo 45: „Glede na pravni položaj Kraljevine Španije v zvezi s suverenostjo in pristojnostjo na ozemlju, na katerem je letališče, se ta uredba ne bi smela uporabljati za gibraltarsko letališče.“. (34)Uvodna izjava 37 se preštevilči v uvodno izjavo 46. Prvi stavek se preoblikuje na naslednji način: „Ker cilja te uredbe, namreč izvajanja enotnega evropskega neba, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, vendar ga lahko zaradi nadnacionalnega obsega ukrepa bolje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji.“. Poglavje I: Splošne določbe (35)V členu 1 (Predmet urejanja in področje uporabe) se uvedejo naslednje spremembe: (f)odstavek 1 se preoblikuje na naslednji način: „Ta uredba določa pravila za vzpostavitev in učinkovito delovanje enotnega evropskega neba, da bi okrepili veljavne varnostne standarde v zračnem prometu, prispevali k trajnostnemu razvoju sistema zračnega prevoza ter izboljšali splošno uspešnost upravljanja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa za splošni zračni promet v Evropi ter tako izpolnili zahteve vseh uporabnikov zračnega prostora. Enotno evropsko nebo vključuje usklajeno vseevropsko omrežje, vse bolj povezan zračni prostor, sistema upravljanja omrežja in upravljanja zračnega prometa, ki temeljita na varnosti, učinkovitosti, interoperabilnosti in tehnoloških posodobitvah, v korist vseh uporabnikov zračnega prostora, državljanov in okolja.“; (g)v uvodni izjavi 2 se sklic na člen 38 nadomesti s sklicem na člen 44; (h)v odstavku 3 se drugi stavek preoblikuje na naslednji način: „V povezavi s tem je cilj te uredbe na zadevnih področjih pomagati državam članicam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti po Čikaški konvenciji z oblikovanjem osnove za skupno razlago in enotno izvajanje njenih določb ter z zagotavljanjem, da bodo navedene določbe v tej uredbi in predpisih za njeno izvajanje natančno upoštevane.“; (i)odstavek 4 se preoblikuje na naslednji način: „Ta uredba se uporablja za zračni prostor znotraj regije EUR ICAO, kjer države članice izvajajo službe zračnega prometa. Države članice lahko to uredbo uporabljajo tudi za zračni prostor v njihovi pristojnosti znotraj drugih regij ICAO, pod pogojem, da o tem obvestijo Komisijo in druge države članice.“; (j)odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: „[Če se uredba sprejme pred koncem prehodnega obdobja: Ta uredba se ne uporablja za gibraltarsko letališče.]“; (k)doda se naslednji odstavek 6: „Če ni določeno drugače, se sklicevanje na Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Agencija) razume kot sklicevanje na Agencijo kot varnostni organ in ne kot organ za oceno uspešnosti.“. (36)V členu 2 (Opredelitev pojmov) se v zvezi s točkami 1 do 22 spremeni in vstavi naslednje: (l)točka 1 se preštevilči v točko 5 in točka (a) navedene točke se preoblikuje na naslednji način:

„(a) preprečevanje trčenja: (i)med zrakoplovi; (ii) med zrakoplovi in ovirami na manevrski površini;“; (m)točka 2 se preštevilči v točko 1 in se preoblikuje na naslednji način: „„služba aerodromske kontrole zračnega prometa“ pomeni službo kontrole zračnega prometa (ATC) za aerodromski promet;“ (n)točka 3 se preštevilči v točko 2 in se preoblikuje na naslednji način: „„služba za letalske informacije“ pomeni službo, ki je ustanovljena za zagotavljanje letalskih informacij in podatkov, potrebnih za varno, redno in učinkovito zračno navigacijo na določenem območju;“; (o)točka 4 se preoblikuje na naslednji način: „„navigacijske službe zračnega prometa“ (ANS) pomenijo službe zračnega prometa, komunikacijske službe, navigacijske in nadzorne službe (CNS), meteorološke službe (MET), službe za letalske informacije (AIS) in službe za podatke o zračnem prometu (ADS);“; (p)točka 5 se preštevilči v točko 3 in se preoblikuje na naslednji način: „„izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki izvaja eno ali več navigacijskih služb za splošni zračni promet;“; (q)točki 6 in 7 se preštevilčita v točko 11 oziroma 12. Točka 12 se preoblikuje na naslednji način: „„upravljanje zračnega prostora“ pomeni načrtovanje, katerega glavni cilj je najboljša možna izkoriščenost razpoložljivega zračnega prostora s pomočjo dinamične časovne delitve tega prostora in občasno njegove razdelitve med različne kategorije uporabnikov zračnega prostora na podlagi kratkoročnih potreb;“; (r)vstavita se naslednji točki 6 in 7: „6. „službe za podatke o zračnem prometu“ pomenijo službe, ki zajemajo zbiranje, združevanje in povezovanje operativnih podatkov izvajalcev nadzornih služb, izvajalcev služb MET in AIS ter funkcij omrežja in drugih ustreznih subjektov ali zagotavljanje obdelanih podatkov za namene kontrole zračnega prometa in upravljanja zračnega prometa; 7. „upravljanje pretoka in zmogljivosti zračnega prometa (ATFCM)“ pomeni službo za zaščito kontrole zračnega prometa pred preobremenjenostjo in optimizacijo uporabe razpoložljivih zmogljivosti;“; (s)točka 8 se preštevilči v točko 14 in se preoblikuje na naslednji način: „„uporabniki zračnega prostora“ pomenijo operatorje zrakoplovov, ki letijo v skladu s splošnimi pravili zračnega prometa;“; (t)točka 9 se preštevilči v točko 8 in se preoblikuje na naslednji način: „„upravljanje pretoka zračnega prometa (ATFM)“ pomeni funkcijo ali službo, vzpostavljeno z namenom, da prispeva k varnemu, urejenemu in hitremu pretoku zračnega prometa, ki pokriva celotno pot leta, tako da omogoča, da se zmogljivosti ATC uporabijo v največjem možnem obsegu in da je obseg prometa združljiv z zmogljivostmi, ki so jih prijavili ustrezni izvajalci služb zračnega prometa;“;

(u)točka 10 se preštevilči v točko 9 in se preoblikuje na naslednji način: „„upravljanje zračnega prometa (ATM)“ pomeni združitev funkcij ali služb, ki se izvajajo v zraku in na zemlji (službe zračnega prometa, upravljanje zračnega prostora in upravljanje pretoka zračnega prometa) ter so potrebne za varno in učinkovito premikanje zrakoplovov v vseh fazah operacij;“; (v)točka 11 se preštevilči v točko 10; (w) točka 12 se preštevilči v točko 17 in se preoblikuje na naslednji način: „„služba območne kontrole“ pomeni službo ATC za kontrolirane lete na kontroliranih območjih;“; (x)točka 13 se preštevilči v točko 16; (y)vstavi se naslednja točka 13: „„struktura zračnega prostora“ pomeni specifičen obseg zračnega prostora, opredeljen z namenom zagotavljanja varnih in optimalnih operacij zrakoplova;“; (z)točka 14 se preštevilči v točko 33 in se preoblikuje na naslednji način: „„evropski osrednji načrt ATM“ pomeni načrt, ki je bil potrjen s Sklepom Sveta 2009/320/ES v skladu s členom 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007, kot je bila pozneje spremenjena;“; (aa)točki 15 in 16 se črtata; (bb)točka 17 se preštevilči v točko 21 in se preoblikuje na naslednji način: „„spričevalo“ pomeni dokument, ki ga Agencija, pristojni nacionalni organ ali nacionalni nadzorni organ izda v kakršni koli obliki skladno z nacionalno zakonodajo in potrjuje, da izvajalec služb upravljanja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa izpolnjuje zahteve za izvajanje določene službe;“; (cc)točka 18 se preštevilči v točko 23; (dd)vstavi se naslednja točka 18: „„izhodiščna vrednost“ pomeni ocenjeno vrednost za določitev ciljev uspešnosti, ki zadeva ugotovljene stroške ali ugotovljene stroške na enoto v letu pred začetkom zadevnega referenčnega obdobja;“; (ee)točka 19 se preštevilči v točko 24; (ff)vstavi se naslednja točka 19: „„referenčna skupina“ pomeni skupino izvajalcev služb zračnega prometa s podobnim operativnim in gospodarskim okoljem;“; (gg)točka 20 se preštevilči v točko 28 in se preoblikuje na naslednji način:

„„izjava“ za namene služb upravljanja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa pomeni izjavo, kot je opredeljena v členu 3(10) Uredbe (EU) 2018/1139;“; (hh)vstavi se naslednja točka 20: „„razčlenjena vrednost“ pomeni vrednost, ki se za danega izvajalca služb zračnega prometa pridobi z razčlenitvijo vseevropskega cilja uspešnosti na raven posameznega izvajalca služb zračnega prometa in se uporablja kot referenca za ocenjevanje skladnosti cilja uspešnosti, določenega v osnutku načrta uspešnosti, z vseevropskim ciljem uspešnosti;“; (ii)točka 21 se preštevilči v točko 34 in se preoblikuje na naslednji način: „„prilagodljiva uporaba zračnega prostora“ pomeni koncept upravljanja zračnega prostora, ki temelji na osnovnem načelu, da se zračni prostor ne bi smel razumeti kot izključno civilni ali vojaški zračni prostor, temveč kot kontinuum, v katerem je treba upoštevati zahteve vseh uporabnikov, kolikor je to mogoče;“; (jj)točka 22 se preštevilči v točko 35; (kk)vstavi se naslednja točka 22: „„skupna informacijska služba (CIS)“ pomeni službo, ki se ukvarja z zbiranjem statičnih in dinamičnih podatkov ter njihovim razširjanjem, da se omogoči izvajanje služb za upravljanje prometa brezpilotnih zrakoplovov;“. (37)V členu 2 (Opredelitev pojmov) se v zvezi s točkami 23 do 38 spremeni in vstavi naslednje: (ll)točka 23 se preštevilči v točko 15; (mm)točka 24 se črta; (nn)točka 25 se preštevilči v točko 36 in se preoblikuje na naslednji način: „„splošni zračni promet“ pomeni vse premike civilnih zrakoplovov kakor tudi vse premike državnih zrakoplovov (vključno z vojaškimi, carinskimi in policijskimi zrakoplovi), če so ti premiki v skladu s postopki Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO), kot je bila ustanovljena s Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944;“; (oo)točka 26 se preštevilči v točko 37. Drugi stavek se črta; (pp)vstavita se naslednji točki 25 in 26: „25. „kontrolirano območje“ pomeni kontroliran zračni prostor, ki se razteza navzgor nad določeno mejo nad Zemljo; 26. „sodelovalno odločanje“ pomeni postopek, v katerem se odločitve sprejemajo na podlagi medsebojnega delovanja in posvetovanja z državami članicami, operativnimi zainteresiranimi stranmi in po potrebi drugimi akterji;“; (qq)točka 27 se preštevilči v točko 38 in se preoblikuje na naslednji način: „„meteorološke službe“ pomenijo naprave in storitve, ki zrakoplovom posredujejo vremenske napovedi, opozorila, razlage meteoroloških razmer in meteorološka opažanja za navigacijo v zračnem prometu kakor tudi vse druge vremenske informacije in podatke, ki jih zagotovijo države članice za letalsko uporabo;“; (rr)točka 28 se preštevilči v točko 41 in se preoblikuje na naslednji način:

„„navigacijske službe“ pomenijo naprave in storitve, ki zrakoplovu zagotavljajo informacije o položaju in času;“; (ss)točka 29 se preštevilči v točko 44 in se preoblikuje na naslednji način: „„operativni podatki“ pomenijo informacije o vseh fazah leta, ki jih izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, uporabniki zračnega prostora, upravljavci letališč in drugi vpleteni akterji potrebujejo v operativne namene;“; (tt)točka 30 se preštevilči v točko 46 in se preoblikuje na naslednji način: „„začetek uporabe“ pomeni prvo operativno uporabo po začetni vgradnji ali nadgradnji sistema;“; (uu)točka 31 se preštevilči v točko 47; (vv)točka 32 se preštevilči v točko 53 in se preoblikuje na naslednji način: „„nadzorne službe“ pomenijo naprave in storitve, ki se uporabljajo za določitev položaja zrakoplovov zaradi zagotavljanja varne razdalje med njimi;“; (ww)vstavijo se naslednje točke 29 do 32: „29. „navigacijske službe zračnega prometa na rutah“ pomenijo službe zračnega prometa, povezane s kontrolo zrakoplova od konca faze vzleta in začetnega vzpenjanja do začetka faze prileta in pristanka, ter osnovne navigacijske službe zračnega prometa, ki so potrebne za izvajanje služb zračnega prometa na rutah; 30. „območje zaračunavanja na rutah“ pomeni obseg zračnega prostora, ki se razteza od tal do vključno zgornjega zračnega prostora, kjer se izvajajo navigacijske službe zračnega prometa na rutah in za katerega je določena enotna stroškovna osnova; 31. „Eurocontrol“ je Evropska organizacija za varnost zračne plovbe, ustanovljena z Mednarodno konvencijo o sodelovanju za varnost zračne plovbe z dne 13. decembra 1960; 32. „evropska mreža za upravljanje zračnega prometa“ (EATMN) pomeni komplet sistemov iz točke 3.1 Priloge VIII k Uredbi (EU) 2018/1139, ki omogočajo, da se navigacijske službe zračnega prometa v Uniji lahko izvajajo, vključno z medsebojnimi povezavami na mejah s tretjimi državami;“; (xx)točka 33 se preštevilči v točko 54; (yy)točka 34 se preštevilči v točko 57; (zz)točka 35 se preštevilči v točko 27 in se preoblikuje na naslednji način: „„čezmejne službe“ pomenijo navigacijske službe zračnega prometa, ki jih v eni državi članici izvaja izvajalec služb z glavnim krajem poslovanja v drugi državi članici;“; (aaa)točka 36 se preštevilči v točko 40 in se preoblikuje na naslednji način: „„nacionalni nadzorni organ“ pomeni nacionalni organ ali organe, ki jim država članica zaupa naloge iz te uredbe, razen nalog, ki jih opravlja pristojni nacionalni organ;“; (bbb) točki 37 in 38 se črtata;

(ccc)vstavi se naslednja točka 39: „„pristojni nacionalni organ“ pomeni subjekte, kot so opredeljeni v točki 34 člena 3 Uredbe (EU) 2018/1139;“; (ddd)vstavita se naslednji točki 42 in 43: „42. „krizne razmere v omrežju“ pomenijo stanje nezmožnosti izvajanja služb upravljanja zračnega prometa in navigacijskih služb zračnega prometa na zahtevani ravni zaradi nenavadne ali nepredvidene okoliščine, ki povzroči velik upad zmogljivosti omrežja ali veliko neravnovesje med zmogljivostjo omrežja in povpraševanjem ali velik izpad v pretoku informacij v enem ali več delih omrežja; 43. „upravljavec omrežja“ pomeni subjekt, ki so mu v skladu s členom 27 zaupane naloge, potrebne za prispevanje k izvajanju funkcij omrežja iz člena 26;“; (eee)vstavi se naslednja točka 45: „„načrt uspešnosti“ pomeni načrt, ki ga glede na primer pripravijo ali sprejmejo izvajalci služb zračnega prometa in upravljavec omrežja ter je namenjen izboljšanju uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja;“. (38)V členu 2 (Opredelitev pojmov) se dodatno vstavi naslednje: (fff)vstavijo se naslednje točke 48 do 52: „48. „opredelitvena faza SESAR“ pomeni fazo, ki zajema vzpostavitev in posodabljanje dolgoročne vizije projekta SESAR, povezanega koncepta operacij, ki omogočajo izboljšave v vsaki fazi leta, potrebnih bistvenih operativnih sprememb znotraj mreže EATMN ter potrebnih prednostnih nalog v zvezi z razvojem in uvajanjem; 49. „uvajalna faza SESAR“ pomeni zaporedne faze industrializacije in izvajanja, v katerih se izvajajo naslednje dejavnosti: standardizacija, proizvodnja in certificiranje opreme in postopkov na zemlji in v zraku, potrebnih za izvajanje rešitev SESAR (industrializacija); ter nabava, namestitev in začetek uporabe opreme in sistemov, ki temeljijo na rešitvah SESAR, vključno s povezanimi operativnimi postopki (izvajanje); 50. „razvojna faza SESAR“ pomeni fazo, v kateri se izvajajo raziskovalne in razvojne dejavnosti ter dejavnosti potrjevanja, s katerimi naj bi ponudili zrele rešitve SESAR; 51. „projekt SESAR“ pomeni projekt za posodobitev upravljanja zračnega prometa v Evropi, katerega cilj je Uniji zagotoviti visokozmogljivo, standardizirano in interoperabilno infrastrukturo za upravljanje zračnega prometa in ki je sestavljen iz inovacijskega cikla, ki vključuje opredelitveno fazo SESAR, razvojno fazo SESAR in uvajalno fazo SESAR; 52. „rešitev SESAR“ pomeni uporaben rezultat razvojne faze SESAR, ki uvaja nove ali izboljšane standardizirane in interoperabilne operativne postopke ali tehnologije;“; (ggg)vstavita se naslednji točki 55 in 56: „55. „navigacijske službe zračnega prometa na terminalih“ pomenijo službe aerodromske kontrole zračnega prometa ali aerodromske službe informacij za letenje, ki vključujejo svetovalne službe zračnega prometa in službe za alarmiranje, službe zračnega prometa v zvezi s priletom in vzletom zrakoplova v oddaljenosti od zadevnega letališča, ki so potrebne za izpolnjevanje operativnih zahtev in potrebnih osnovnih navigacijskih služb zračnega prometa; 56. „območje zaračunavanja na terminalih“ pomeni letališče ali skupino letališč na ozemlju države članice, na katerih se izvajajo navigacijske službe zračnega prometa na terminalih in za katere je določena enotna stroškovna osnova;“. Poglavje II: Nacionalni organi (39)Naslov poglavja II se nadomesti z naslednjim: „Nacionalni nadzorni organi“. (40)Naslov člena 3 se nadomesti z naslednjim: „Imenovanje in ustanovitev nacionalnih nadzornih organov ter zahteve v zvezi z njimi“.

(41)Besedilo člena 3 se spremeni: (hhh)odstavek 1 se preoblikuje na naslednji način: „Države članice skupaj ali posamezno imenujejo ali ustanovijo en organ ali več organov, ki prevzamejo vlogo nacionalnega nadzornega organa, zadolženega za prevzem nalog, dodeljenih takemu organu s to uredbo.“; (iii)odstavek 2 se preštevilči v odstavek 3 in se preoblikuje na naslednji način: „Brez poseganja v odstavek 1 so nacionalni nadzorni organi pravno ločeni in neodvisni od vseh drugih javnih ali zasebnih subjektov, kar zadeva njihovo organizacijo, delovanje, pravno strukturo in odločanje. Nacionalni nadzorni organi so tudi neodvisni od vseh izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, kar zadeva njihovo organizacijo, sklepe o financiranju, pravno strukturo in odločanje.“; (jjj)odstavek 3 se preštevilči v odstavek 4 in se preoblikuje na naslednji način: „Države članice lahko ustanovijo nacionalne nadzorne organe, ki so pristojni za več reguliranih sektorjev, če ti povezani regulativni organi izpolnjujejo zahteve glede neodvisnosti iz tega člena. Nacionalni nadzorni organ se lahko glede na svojo organizacijsko strukturo tudi združi z nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco, iz člena 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, če skupni organ izpolnjuje zahteve glede neodvisnosti iz tega člena.“; (kkk)odstavek 4 se črta; (lll)odstavek 5 se preštevilči v odstavek 2 in se preoblikuje na naslednji način: „Nacionalni nadzorni organi svoja pooblastila izvajajo nepristransko, neodvisno in pregledno ter so ustrezno organizirani, imajo zadostno število osebja, so ustrezno vodeni in financirani.“; (mmm) odstavek 6 se nadomesti z odstavkoma 5 in 6, ki se glasita: „5. Za uslužbence nacionalnih nadzornih organov veljajo naslednje zahteve: (a) zaposleni so po jasnih in preglednih postopkih, ki zagotavljajo njihovo neodvisnost; (b) izbrani so na podlagi svojih posebnih kvalifikacij, vključno s primernimi kompetencami in ustreznimi izkušnjami, ali pa opravijo ustrezno usposabljanje. Uslužbenci nacionalnih nadzornih organov delujejo neodvisno, zlasti tako, da se izogibajo navzkrižju interesov med izvajanjem navigacijskih služb zračnega prometa in opravljanjem svojih nalog. 6. Poleg zahtev iz odstavka 5 osebe, ki sprejemajo strateške odločitve, imenuje subjekt zadevne države članice, ki neposredno ne uveljavlja lastninskih pravic nad izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Države članice odločijo, ali so te osebe imenovane za določen mandat z možnostjo podaljšanja ali za neomejen mandat, ki se lahko prekliče samo iz razlogov, ki niso povezani z njihovim odločanjem. Osebe, ki sprejemajo strateške odločitve, pri opravljanju svojih nalog za nacionalni nadzorni organ ne zahtevajo ali sprejemajo navodil od nobene vlade ali drugega javnega ali zasebnega subjekta ter imajo polna pooblastila za zaposlovanje in kadrovsko vodenje. Vzdržijo se uresničevanja vseh neposrednih ali posrednih interesov, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost in opravljanje njihovih nalog. V ta namen vsako leto predložijo izjavo o zavezanosti in izjavo o interesih, v katerih navedejo vse neposredne ali posredne interese. Osebe, ki sprejemajo strateške odločitve, izvajajo presoje ali druge funkcije, ki so neposredno povezane s cilji uspešnosti ali nadzorom izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, vsaj dve leti po svojem mandatu v nacionalnem nadzornem organu ne smejo imeti nobenega strokovnega položaja ali odgovornosti pri nobenem izvajalcu navigacijskih služb zračnega prometa.“; (nnn)odstavek 7 se preoblikuje na naslednji način:

„Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni nadzorni organi potrebne finančne vire in zmogljivosti za učinkovito in pravočasno opravljanje nalog, ki so jim dodeljene v skladu s to uredbo. Nacionalni nadzorni organi skrbijo za uslužbence z lastnimi sredstvi, ki se določijo sorazmerno z nalogami, ki jih mora opraviti organ v skladu s členom 4.“; (ooo)odstavek 8 se preštevilči v odstavek 9; (ppp)vstavi se naslednji odstavek 8: „Država članica lahko od Agencije v vlogi organa za oceno uspešnosti zahteva, da opravlja naloge v zvezi z izvajanjem programa uspešnosti in ureditve pristojbin iz členov 14, 17, 19, 20, 21, 22 in 25 ter iz izvedbenih aktov, ki so navedeni v členih 18 in 23, za katere je v skladu s to uredbo ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe, odgovoren nacionalni nadzorni organ navedene države članice. Ko Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti tako zahtevo sprejme, postane nadzorni organ, odgovoren za naloge iz navedene zahteve, nacionalni nadzorni organ države članice, ki je poslala zahtevo, pa je razrešen odgovornosti za navedene naloge. Pravila iz Uredbe (EU) 2018/1139, ki se nanašajo na Agencijo v vlogi organa za oceno uspešnosti, se uporabljajo za opravljanje teh nalog, vključno v zvezi z nalaganjem pristojbin in dajatev.“; (qqq)odstavek 9 se preštevilči v odstavek 10 in se spremeni: –besedilo „odstavka 6(a) in (b)“ se nadomesti z besedilom „točk (a) in (b) odstavka 5“; –besedilo „člena 27(3)“ se nadomesti z besedilom „člena 37(3)“. (42)Člen 4 se spremeni: (rrr)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „Nacionalni nadzorni organi iz člena 3: (a) izvajajo dejavnosti, potrebne za izdajo gospodarskih spričeval iz člena 6, vključno z nadzorom imetnikov navedenih gospodarskih spričeval; (b) nadzorujejo pravilno uporabo zahtev glede naročanja v skladu s členom 8(6); (c) izvajajo program uspešnosti in ureditev pristojbin iz členov 10 do 17 in 19 do 22 ter iz izvedbenih aktov, ki so navedeni v členih 18 in 23, v okviru svojih nalog, opredeljenih v navedenih členih in aktih, ter nadzirajo uporabo Uredbe v zvezi s preglednostjo računov imenovanih izvajalcev služb zračnega prometa v skladu s členom 25.“; (sss)odstavek 2 se preštevilči v odstavek 3 in se preoblikuje na naslednji način: „Vsak nacionalni nadzorni organ opravi potrebne inšpekcijske preglede, presoje in druge dejavnosti spremljanja, da ugotovi, ali so subjekti, ki jih nadzira v skladu to uredbo, morebiti kršili zahteve iz te uredbe ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe. Sprejme vse potrebne izvršilne ukrepe, ki lahko po potrebi vključujejo spremembo, omejitev, začasni odvzem ali preklic gospodarskih spričeval, ki jih je izdal v skladu s členom 6. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavci letališč in zadevni izvajalci skupnih informacijskih služb upoštevajo ukrepe, ki jih v ta namen sprejmejo nacionalni nadzorni organi.“; (ttt)vstavi se naslednji odstavek 2: „Nacionalni nadzorni organi so odgovorni za ocenjevanje in odobravanje določitve cen za izvajanje skupne informacijske službe v skladu s členom 9.“.

(43)Člen 5 se spremeni: (uuu)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „Nacionalni nadzorni organi si izmenjujejo informacije in sodelujejo v omrežju v okviru svetovalnega odbora za oceno uspešnosti iz člena 114a Uredbe (EU) 2018/1139.“; (vvv)odstavek 2 se preoblikuje na naslednji način: „Nacionalni nadzorni organi po potrebi sodelujejo na podlagi delovnih dogovorov z namenom zagotavljanja medsebojne pomoči pri opravljanju svojih nalog spremljanja in nadzora ter pri vodenju preiskav in raziskav.“; (www)odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „Nacionalni nadzorni organi izvajalcem navigacijskih služb zračnega prometa olajšajo zagotavljanje čezmejnih storitev zaradi izboljšanja uspešnosti omrežja. V primeru izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa v zračnem prostor v pristojnosti več držav članic, zadevne države članice sklenejo sporazum o nadzoru zadevnih izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa, ki ga izvajajo na podlagi te uredbe. Da navedeni sporazum začne veljati, lahko zadevni nacionalni nadzorni organi pripravijo načrt, v katerem je podrobneje določeno njihovo sodelovanje.“; (xxx)odstavek 4 se črta; (yyy)odstavek 5 se preštevilči v odstavek 4 in se preoblikuje na naslednji način: „V primeru izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa v zračnem prostoru v pristojnosti druge države članice je v sporazumih iz odstavka 3 določeno vzajemno priznavanje nadzornih nalog iz te uredbe, ki jih opravlja vsak organ, in rezultatov opravljanja teh nalog. Prav tako je določeno, kateri nacionalni nadzorni organ je pristojen za podeljevanje gospodarskih spričeval iz člena 6.“; (zzz)odstavek 6 se preštevilči v odstavek 5 in se preoblikuje na naslednji način: „Kadar nacionalna zakonodaja to dovoljuje in zaradi regionalnega sodelovanja, lahko nacionalni nadzorni organi tudi sklepajo sporazume o delitvi odgovornosti pri nadzornih nalogah. O teh sporazumih uradno obvestijo Komisijo.“. (44)Člen 6 se črta. Poglavje III: Izvajanje služb (45)Člen 7 v povezavi s členom 28 se nadomesti s členom 38 z naslovom „Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi“, ki se glasi: „1. Države članice, nacionalni nadzorni organi, Agencija, ne glede na to, ali deluje v vlogi organa za oceno uspešnosti, in upravljavec omrežja vzpostavijo posvetovalne mehanizme za ustrezno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi glede opravljanja svojih nalog pri izvajanju te uredbe. 2. Komisija tak mehanizem vzpostavi na ravni Unije za posvetovanje o zadevah, povezanih z izvajanjem te uredbe, kadar je to primerno. Pri posvetovanju sodeluje poseben odbor za sektorski dialog, ustanovljen s Sklepom Komisije 98/500/ES. 3. Zainteresirane strani so lahko: (a) izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa ali ustrezne skupine, ki jih zastopajo; (b) upravljavec omrežja;

(c) upravljavci letališč ali ustrezne skupine, ki jih zastopajo; (d) ustrezni uporabniki zračnega prostora ali ustrezne skupine, ki jih zastopajo; (e) vojska; (f) proizvodna industrija; (g) predstavniški organi strokovnega osebja; (h) ustrezne nevladne organizacije.“. (46)Člen 8 se preštevilči v člen 6. Naslov člena se nadomesti z naslovom „Podeljevanje gospodarskih spričeval in zahteve za izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa“, besedilo člena pa se nadomesti z naslednjim: „1. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa imajo poleg spričeval, ki jih morajo imeti v skladu s členom 41 Uredbe (EU) 2018/1139, tudi gospodarsko spričevalo. To gospodarsko spričevalo se izda na podlagi vloge, ko vložnik dokaže zadostno finančno trdnost ter pridobi ustrezno kritje odgovornosti in zavarovalno kritje. Gospodarsko spričevalo iz tega odstavka se lahko omeji, začasno odvzame ali prekliče, če imetnik ne izpolnjuje več zahtev za izdajo in ohranitev takega spričevala. 2. Subjekt, ki ima gospodarsko spričevalo iz odstavka 1 in spričevalo iz člena 41 Uredbe (EU) 2018/1139, ima pravico, da uporabnikom zračnega prostora v Uniji pod nediskriminatornimi pogoji zagotavlja storitve navigacijskih služb zračnega prometa, brez poseganja v člen 7(2). 3. Za gospodarsko spričevalo iz odstavka 1 in spričevalo iz člena 41 Uredbe (EU) 2018/1139 lahko velja eden ali več pogojev iz Priloge I. Taki pogoji so objektivno utemeljeni, nediskriminatorni, sorazmerni in pregledni. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 36 zaradi spremembe seznama iz Priloge I, da se zagotovijo enaki gospodarski pogoji in zanesljivo izvajanje služb. 4. Nacionalni nadzorni organi države članice, v kateri ima fizična ali pravna oseba, ki vloži vlogo za gospodarsko spričevalo, glavni kraj poslovanja ali, če ta oseba nima glavnega kraja poslovanja, v kateri ima prebivališče ali sedež, so odgovorni za naloge iz tega člena v zvezi z gospodarskimi spričevali. V primeru izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa v zračnem prostoru v pristojnosti več držav članic so odgovorni nacionalni nadzorni organi, ki so določeni v skladu s členom 5(4). 5. Za namene odstavka 1 nacionalni nadzorni organi: (a) sprejemajo in ocenjujejo vloge, ki so jim bile predložene, ter po potrebi izdajo ali obnovijo gospodarska spričevala; (b) izvajajo nadzor nad imetniki gospodarskih spričeval. 6. Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(3) sprejme izvedbena pravila v zvezi s podrobnimi zahtevami glede finančne trdnosti, zlasti finančne stabilnosti in finančne odpornosti, pa tudi glede kritja odgovornosti in zavarovalnega kritja. Za zagotovitev enotnega izvajanja odstavkov (1), (4) in (5) tega člena in skladnosti z njimi Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(3) sprejme izvedbene akte, s katerimi določi podrobne določbe o pravilih in postopkih podeljevanja spričeval ter izvajanja preiskav, inšpekcijskih pregledov, presoj in drugih dejavnosti spremljanja, ki so potrebne za to, da lahko nacionalni nadzorni organ učinkovito nadzira subjekte, za katere se uporablja ta uredba.“. (47)Člen 9 se preštevilči v člen 7 in vsebuje naslednje spremembe: (aaaa)odstavki 1, 2 in 3 se preoblikujejo na naslednji način: „1. Države članice zagotavljajo izvajanje storitev zračnega prometa na izključni podlagi v specifičnih blokih zračnega prostora v njihovi pristojnosti. V ta namen države članice posamezno ali skupaj imenujejo enega ali več izvajalcev služb zračnega prometa. Izvajalci služb zračnega prometa izpolnjujejo naslednje pogoje: (a) imajo veljavno spričevalo ali veljavno izjavo iz člena 41 Uredbe (EU) 2018/1139 in gospodarsko spričevalo v skladu s členom 6(1).

(b) izpolnjujejo nacionalne varnostne in obrambne zahteve. Vsak sklep o imenovanju izvajalca služb zračnega prometa velja največ deset let. Države članice se lahko odločijo, da podaljšajo imenovanje izvajalca služb zračnega prometa. 2. Za imenovanje izvajalcev služb zračnega prometa ne velja noben pogoj, ki bi od njih zahteval, da: (a) so v neposredni lasti ali v večinski lasti države članice, ki jih je imenovala, ali njenih državljanov; (b) imajo glavni kraj poslovanja ali registrirani uradni sedež na ozemlju države članice, ki jih je imenovala; (c) uporabljajo le zmogljivosti v državi članici, ki jih je imenovala. 3. Države članice določijo pravice in obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci služb zračnega prometa, ki jih imenujejo posamezno ali skupaj. Te obveznosti vključujejo pogoje za dajanje na voljo ustreznih podatkov, ki omogočajo identifikacijo vseh premikov zrakoplovov v zračnem prostoru v njihovi pristojnosti.“; (bbbb)odstavka 4 in 5 se črtata; (cccc)odstavek 6 se preštevilči v odstavek 4. (48)Člen 10 se črta. (49)Vstavi se nov člen 8 z naslovom „Pogoji v zvezi z izvajanjem služb CNS, AIS, ADS, MET in služb zračnega prometa na terminalih“ ki se glasi: „1. Kadar to omogoča povečanje stroškovne učinkovitosti v korist uporabnikov zračnega prostora, se lahko izvajalci služb zračnega prometa odločijo, da pod tržnimi pogoji naročijo storitve služb CNS, AIS, ADS ali MET. Kadar to omogoča povečanje stroškovne učinkovitosti v korist uporabnikov zračnega prostora, države članice upravljavcem letališč dovolijo, da pod tržnimi pogoji naročijo storitve služb zračnega prometa na terminalih za aerodromsko kontrolo. Poleg tega lahko države članice, kadar to omogoča povečanje stroškovne učinkovitosti v korist uporabnikov zračnega prostora, dovolijo upravljavcem letališč ali zadevnemu nacionalnemu nadzornemu organu, da pod tržnimi pogoji naročijo storitve služb zračnega prometa na terminalih za priletno kontrolo. 2. Naročanje storitev pod tržnimi pogoji poteka na podlagi enakih, nediskriminatornih in preglednih pogojev v skladu s pravom Unije, vključno s pravili o konkurenci iz Pogodbe. Razpisni postopki za naročanje zadevnih storitev so zasnovani tako, da omogočajo učinkovito sodelovanje konkurenčnih izvajalcev v teh postopkih, vključno z rednim ponovnim odpiranjem konkurence. 3. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da je izvajanje služb zračnega prometa na rutah organizacijsko ločeno od izvajanja služb CNS, AIS, ADS, MET in služb zračnega prometa na terminalih ter da se upošteva zahteva glede ločevanja računov iz člena 25(3). 4. Izvajalec služb CNS, AIS, ADS, MET ali služb zračnega prometa na terminalih je lahko za izvajanje služb v državi članici izbran le, kadar: (a) ima spričevalo v skladu s členom 6(1) in 6(2); (b) je njegov glavni kraj poslovanja na ozemlju države članice; (c) države članice ali državljani držav članic imajo v lasti več kot 50 % izvajalca služb in ga dejansko nadzorujejo, bodisi neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih podjetij, razen če ni drugače določeno v sporazumu s tretjo državo, katerega pogodbenica je Unija; in

(d) izvajalec služb izpolnjuje nacionalne varnostne in obrambne zahteve. 5. Členi 14, 17 in 19 do 22 se ne uporabljajo za izvajalce služb zračnega prometa na terminalih, imenovane na podlagi postopka javnega naročanja v skladu z drugim in tretjim pododstavkom odstavka 1. Navedeni izvajalci služb zračnega prometa na terminalih nacionalnemu nadzornemu organu in Agenciji v vlogi organa za oceno uspešnosti za namene spremljanja predložijo podatke o uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti. 6. Nacionalni nadzorni organi zagotovijo, da so naročila izvajalcev služb zračnega prometa in upravljavcev letališč iz odstavka 1 skladna z odstavkom 2, in po potrebi uvedejo popravne ukrepe. V primeru služb zračnega prometa na terminalih so navedeni organi odgovorni za odobritev razpisnih zahtev za službe zračnega prometa na terminalih, ki vključujejo zahteve glede kakovosti storitev. Nacionalni nadzorni organi zadeve v zvezi z uporabo pravil o konkurenci predložijo nacionalnemu organu, pristojnemu za konkurenco, iz člena 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003.“. (50)Vstavi se nov člen 9 z naslovom „Izvajanje skupnih informacijskih služb“, ki se glasi: „1. Kadar se izvajajo skupne informacijske službe, so razširjeni podatki celoviti in ustrezne kakovosti, da se omogoči varno izvajanje služb za upravljanje prometa brezpilotnih zrakoplovov. 2. Cena storitev skupnih informacijskih služb temelji na fiksnih in spremenljivih stroških zagotavljanja zadevne storitve in lahko poleg tega vključuje pribitek, ki odraža ustrezno ravnotežje med tveganjem in donosnostjo. Stroški iz prvega pododstavka se prikažejo na računu, ki je ločen od računov za vse druge dejavnosti zadevnega upravljavca, in so javno dostopni. 3. Izvajalec skupnih informacijskih služb določi ceno v skladu z odstavkom 2, ki jo oceni in odobri zadevni nacionalni nadzorni organ. 4. Za operacije v specifičnih obsegih zračnega prostora, ki jih države članice določijo za operacije brezpilotnih zrakoplovov, izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa v realnem času zagotovijo razpoložljivost ustreznih operativnih podatkov. Izvajalci skupnih informacijskih služb navedene podatke uporabljajo samo za operativne namene služb, ki jih izvajajo. Dostop do ustreznih operativnih podatkov se izvajalcem skupnih informacijskih služb odobri na nediskriminatorni podlagi, brez poseganja v interese varnostne ali obrambne politike. Cene dostopa do takih podatkov temeljijo na mejnih stroških zagotavljanja razpoložljivosti podatkov.“. (51)Člen 11 se preštevilči v člen 10 in se spremeni: (dddd)odstavek 1 se preoblikuje na naslednji način: „Da bi se izboljšala uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja na enotnem evropskem nebu, se za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja v skladu s tem členom in členi 11 do 18 uporablja program uspešnosti.“; (eeee)odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „Program uspešnosti se izvaja v referenčnih obdobjih, ki trajajo najmanj dve leti in največ pet let. Program uspešnosti vključuje: (a) vseevropske cilje uspešnosti na ključnih področjih uspešnosti glede okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti za vsako referenčno obdobje; (b) načrte uspešnosti, ki vključujejo zavezujoče cilje uspešnosti na ključnih področjih uspešnosti iz točke (a) za vsako referenčno obdobje; (c) redni pregled, spremljanje in primerjanje uspešnosti na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti. Komisija lahko doda dodatna ključna področja uspešnosti za določanje ciljev uspešnosti ali spremljanje, kadar je to potrebno za izboljšanje uspešnosti.“; (ffff)odstavki 3 do 6 in 8 se črtajo;

(gggg)odstavek 7 se preštevilči v odstavek 3 in se preoblikuje na naslednji način: „Točke (a), (b) in (c) odstavka 2 temeljijo na: (a) zbiranju, potrjevanju, proučevanju, vrednotenju in razširjanju ustreznih podatkov, povezanih z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja ter pridobljenih od vseh zadevnih strani, vključno z izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, uporabniki zračnega prostora, upravljavci letališč, nacionalnimi nadzornimi organi, pristojnimi nacionalnimi organi, državami članicami, Agencijo, upravljavcem omrežja in Eurocontrolom; (b) ključnih kazalnikih uspešnosti za določanje ciljev na ključnih področjih uspešnosti glede okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti; (c) kazalnikih za spremljanje uspešnosti na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti; (d) metodologiji za pripravo načrtov uspešnosti in ciljev uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa ter metodologiji za pripravo načrta uspešnosti in ciljev uspešnosti za funkcije omrežja; (e) ocenjevanju osnutkov načrtov in ciljev uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja; (f) spremljanju načrtov uspešnosti, vključno z ustreznimi mehanizmi opozarjanja na revizijo načrtov in ciljev uspešnosti ter na revizijo vseevropskih ciljev uspešnosti v referenčnem obdobju; (g) primerjavi izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa; (h) sistemih spodbud, vključno z uporabo odvračilnih finančnih dejavnikov, kadar izvajalec služb zračnega prometa v referenčnem obdobju ne izpolnjuje ustreznih zavezujočih ciljev uspešnosti ali kadar ni izvedel ustreznih skupnih projektov iz člena 35. Pri takih odvračilnih finančnih dejavnikih se zlasti upošteva poslabšanje ravni kakovosti storitev, ki jih zagotavlja navedeni izvajalec, zaradi neizpolnjevanja ciljev uspešnosti ali neizvajanja skupnih projektov, in vpliv tega na omrežje; (i) mehanizmih delitve tveganja v zvezi s prometom in stroški; (j) časovnih razporedih za določanje ciljev, oceno načrtov in ciljev uspešnosti, spremljanje in primerjalno analizo; (k) metodologiji porazdelitve stroškov, ki so skupni navigacijskim službam zračnega prometa na rutah in na terminalih, med obe kategoriji služb; (l) mehanizmih za obravnavanje nepredvidljivih in pomembnih dogodkov, ki pomembno vplivajo na izvajanje programa uspešnosti in ureditve pristojbin.“. (52)Vstavi se nov člen 11 z naslovom „Določitev vseevropskih ciljev uspešnosti“, ki se glasi: „1. Komisija sprejme vseevropske cilje uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah in navigacijske službe zračnega prometa na terminalih na ključnih področjih uspešnosti glede okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti za vsako referenčno obdobje v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 37(2) in z odstavkoma 2 in 3 tega člena. Komisija lahko v povezavi z vseevropskimi cilji uspešnosti določi dopolnilne izhodiščne vrednosti, razčlenjene vrednosti ali referenčne skupine, da bi omogočila oceno in odobritev osnutkov načrtov uspešnosti v skladu z merili iz člena 13(3). 2. Vseevropski cilji uspešnosti iz odstavka 1 se opredelijo na podlagi naslednjih bistvenih meril: (a) spodbujajo postopne in stalne izboljšave v zvezi z operativno in gospodarsko uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa; (b) so realistični in dosegljivi v zadevnem referenčnem obdobju, hkrati pa spodbujajo dolgoročnejši strukturni in tehnološki razvoj, ki omogoča učinkovito, trajnostno in zanesljivo izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa. 3. Komisija pri pripravi svojih sklepov o vseevropskih ciljih uspešnosti zbira vse potrebne prispevke zainteresiranih strani. Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti z mnenjem pomaga Komisiji na njeno zahtevo pri analizi in pripravi navedenih sklepov.“.

(53)Člen 12 se črta. (54)Člen 13 se preštevilči v člen 19 in se preoblikuje na naslednji način: „1. Brez poseganja v možnost držav članic, da financirajo izvajanje služb zračnega prometa iz tega člena z javnimi sredstvi, se za uporabnike zračnega prostora določajo, zaračunavajo in izvršujejo pristojbine za storitve navigacijskih služb zračnega prometa. 2. Pristojbine temeljijo na stroških izvajalcev služb zračnega prometa v zvezi s storitvami in funkcijami, ki se zagotavljajo v korist uporabnikov zračnega prostora v fiksnih referenčnih obdobjih, kot so opredeljena v členu 10(2). Navedeni stroški lahko vključujejo razumen donos na sredstva, kar prispeva k potrebni krepitvi kapitala. 3. Pristojbine spodbujajo varno, učinkovito, uspešno in trajnostno izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, da bi dosegli visoko raven varnosti in stroškovne učinkovitosti ter izpolnili cilje uspešnosti, in spodbujajo zagotavljanje integriranih storitev ob hkratnem zmanjševanju vpliva letalstva na okolje. 4. Prihodki od pristojbin, zaračunanih uporabnikom zračnega prostora, lahko izvajalcem služb zračnega prometa povzročijo finančne presežke ali izgube zaradi uporabe sistemov spodbud iz točke (h) člena 10(3) in mehanizmov delitve tveganja iz točke (i) člena 10(3). 5. Prihodki od pristojbin, zaračunanih uporabnikom zračnega prostora v skladu s tem členom, se ne uporabljajo za financiranje storitev, ki se zagotavljajo pod tržnimi pogoji v skladu s členom 8. 6. Finančni podatki o ugotovljenih stroških, dejanskih stroških in prihodkih imenovanih izvajalcev služb zračnega prometa se sporočijo nacionalnim nadzornim organom in Agenciji v vlogi organa za oceno uspešnosti ter so javno dostopni.“. (55)Člen 14 se preštevilči v člen 24. Njegov naslov se nadomesti z naslovom „Pregled skladnosti s programom uspešnosti in ureditvijo pristojbin“, njegovo besedilo pa se preoblikuje na naslednji način: „1. Komisija redno pregleduje skladnost izvajalcev služb zračnega prometa in držav članic s členi 10 do 17 in 19 do 22 ter izvedbenimi akti, ki so navedeni v členih 18 in 23, kakor je ustrezno. Komisija ravna na podlagi posvetovanja z Agencijo v vlogi organa za oceno uspešnosti in nacionalnimi nadzornimi organi. 2. Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti na zahtevo ene ali več držav članic, nacionalnega nadzornega organa ali Komisije izvede preiskavo vsake domnevne neskladnosti iz odstavka 1. V primeru znakov take neskladnosti lahko Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti preiskavo začne na lastno pobudo. Preiskavo konča v štirih mesecih po prejemu zahteve, potem ko je opravila zaslišanje države članice, zadevnega nacionalnega nadzornega organa in zadevnega imenovanega izvajalca služb zračnega prometa. Brez poseganja v člen 41(1) Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti rezultate preiskave deli z zadevnimi državami članicami, zadevnimi izvajalci služb zračnega prometa in Komisijo. 3. Komisija lahko izda mnenje o tem, ali so države članice in/ali izvajalci služb zračnega prometa skladni s členi 10 do 17 in 19 do 22 ter izvedbenimi akti, ki so navedeni v členih18 in 23, ter o tem mnenju uradno obvesti zadevno državo članico ali države članice in zadevnega izvajalca služb zračnega prometa.“. (56)Člen 15 se preštevilči v člen 35 (v poglavju V spremenjenega predloga) in se preoblikuje na naslednji način: „1. Komisija lahko vzpostavi skupne projekte za izvajanje bistvenih operativnih sprememb iz evropskega osrednjega načrta ATM, ki imajo učinek na celotno omrežje. 2. Komisija lahko vzpostavi tudi mehanizme upravljanja za skupne projekte in njihovo izvajanje. 3. Skupni projekti so lahko upravičeni do financiranja s strani Unije. V ta namen in brez poseganja v pristojnost držav članic, da odločajo o uporabi svojih finančnih sredstev, Komisija opravi neodvisno analizo stroškov in koristi ter se ustrezno posvetuje z državami članicami in zadevnimi zainteresiranimi stranmi v skladu s členom 10, pri tem pa preuči vse primerne načine za financiranje izvajanja takih projektov. 4. Komisija skupne projekte in mehanizme upravljanja iz odstavkov 1 in 2 vzpostavi z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(3).“. (57)Člen 16 se črta. (58)Člen 17 se nadomesti s členoma 26 in 27 (v poglavju IV spremenjenega predloga), ki se glasita: „Člen 26

Funkcije omrežja 1. Funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa zagotavljajo trajnostno in učinkovito uporabo zračnega prostora in omejenih virov. Poleg tega omogočajo uporabnikom zračnega prostora uporabo okoljsko optimalnih poti leta, hkrati pa čim lažji dostop do zračnega prostora in storitev navigacijskih služb zračnega prometa. Funkcije omrežja, naštete v odstavkih 2 in 3, podpirajo doseganje vseevropskih ciljev uspešnosti in temeljijo na operativnih zahtevah. 2. Funkcije omrežja iz odstavka 1 vključujejo: (a) projektiranje in upravljanje evropskih struktur zračnega prostora; (b) upravljanje pretoka zračnega prometa; (c) usklajevanje omejenih virov znotraj letalskih frekvenčnih pasov, ki se uporabljajo v splošnem zračnem prometu, zlasti radijskih frekvenc, in usklajevanje kod radarskih odzivnikov. 3. Funkcije omrežja iz odstavka 1 vključujejo tudi: (a) optimizacijo projektiranja zračnega prostora za omrežje in olajšanje prenosa izvajanja služb zračnega prometa na podlagi sodelovanja z izvajalci služb zračnega prometa in organi držav članic; (b) upravljanje zagotavljanja zmogljivosti kontrole zračnega prometa v omrežju, kot je določeno v zavezujočem načrtu delovanja omrežja; (c) usklajevalno in podporno funkcijo v primeru kriznih razmer v omrežju; (d) upravljanje pretoka zračnega prometa in zmogljivosti; (e) upravljanje načrtovanja, spremljanja in usklajevanja izvedbenih dejavnosti za vzpostavitev infrastrukture v evropskem omrežju ATM v skladu z evropskim osrednjim načrtom ATM, pri čemer se upoštevajo operativne potrebe in z njimi povezani operativni postopki; (f) spremljanje delovanja infrastrukture v evropskem omrežju ATM. 4. Funkcije, naštete v odstavkih 2 in 3, ne vključujejo sprejemanja zavezujočih ukrepov splošnega obsega ali uveljavljanja politične diskrecijske pravice. Izvajajo se v sodelovanju z vojaškimi organi v skladu z dogovorjenimi postopki glede prilagodljive uporabe zračnega prostora. 5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 36 za spremembo te uredbe, da bi se dopolnile funkcije iz odstavkov 2 in 3, če je to potrebno za delovanje in uspešnost omrežja. Člen 27 Upravljavec omrežja 1. Da bi dosegli cilje iz člena 26, Komisija, ki jo po potrebi podpira Agencija, zagotovi, da upravljavec omrežja z opravljanjem nalog iz odstavka 4 prispeva k izvajanju funkcij omrežja iz člena 26. 2. Komisija lahko imenuje nepristranski in pristojni organ za opravljanje nalog upravljavca omrežja. V ta namen Komisija sprejme izvedbeni akt v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(3). Ta sklep o imenovanju vključuje pogoje imenovanja, vključno s financiranjem upravljavca omrežja. 3. Naloge upravljavca omrežja se opravljajo neodvisno, nepristransko in stroškovno učinkovito. Zanje se uporabljajo pravila ustreznega upravljanja, ki priznavajo ločevanje med odgovornostjo za zagotavljanje storitev in odgovornostjo za predpise, pri čemer ima pristojni organ, imenovan za upravljavca omrežja, tudi regulativne funkcije. Upravljavec omrežja pri opravljanju svojih nalog upošteva potrebe celotnega omrežja ATM ter v celoti vključi uporabnike zračnega prostora, izvajalce navigacijskih služb zračnega prometa, upravljavce aerodromov in vojsko.

4. Upravljavec omrežja prispeva k izvajanju funkcij omrežja s podpornimi ukrepi, namenjenimi varnemu in učinkovitemu načrtovanju in delovanju omrežja v običajnih in kriznih razmerah, ter z ukrepi, namenjenimi stalnemu izboljševanju delovanja omrežja na enotnem evropskem nebu in splošni uspešnosti omrežja, zlasti v zvezi z izvajanjem programa uspešnosti. Pri ukrepih, ki jih sprejme upravljavec omrežja, se upošteva potreba po popolni vključitvi letališč v omrežje. 5. Upravljavec omrežja tesno sodeluje z Agencijo v vlogi organa za oceno uspešnosti za zagotovitev, da se cilji uspešnosti iz člena 10 ustrezno odražajo v zmogljivosti, ki jo morajo zagotoviti posamezni izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa ter o kateri se v načrtu delovanja omrežja dogovorijo upravljavec omrežja in navedeni izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. 6. Upravljavec omrežja: (a) odloča o posameznih ukrepih za izvajanje funkcij omrežja ter za podporo učinkovitemu izvajanju zavezujočega načrta delovanja omrežja in doseganju zavezujočih ciljev uspešnosti; (b) svetuje Komisiji in Agenciji v vlogi organa za oceno uspešnosti zagotavlja ustrezne informacije o vzpostavljanju infrastrukture v omrežju ATM v skladu z evropskim osrednjim načrtom ATM, zlasti za opredelitev naložb, potrebnih za omrežje. 7. Upravljavec omrežja sprejema odločitve v okviru postopka sodelovalnega odločanja. Zadevne strani v postopku sodelovalnega odločanja si v največji možni meri prizadevajo za izboljšanje delovanja in uspešnosti omrežja. Postopek sodelovalnega odločanja podpira interes omrežja. 8. Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(3), določi podrobna pravila za izvajanje funkcij omrežja, naloge upravljavca omrežja, mehanizme upravljanja, vključno s postopki odločanja, in krizno upravljanje. 9. Države članice obravnavajo vidike projektiranja struktur zračnega prostora, ki niso tisti iz odstavkov 2 in 3 člena 26. V zvezi s tem države članice upoštevajo povpraševanje po zračnem prevozu, sezonskost ter kompleksnost zračnega prometa in načrtov uspešnosti. Preden se odločijo o navedenih vidikih, se posvetujejo z zadevnimi uporabniki zračnega prostora ali skupinami, ki zastopajo take uporabnike zračnega prostora, in vojaškimi organi, kakor je ustrezno.“. (59)Člen 18 se črta. (60)Člen 19 se preštevilči v člen 29 (v poglavju IV spremenjenega predloga). Prvi stavek se nadomesti z naslednjim: „Izvajalci služb zračnega prometa vzpostavijo posvetovalne mehanizme za posvetovanje z zadevnimi uporabniki zračnega prostora in upravljavci aerodromov o vseh pomembnih vprašanjih v zvezi s storitvami, ki jih zagotavljajo, vključno z ustreznimi spremembami konfiguracij zračnega prostora, ali o strateških naložbah, ki pomembno vplivajo na upravljanje zračnega prometa in izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa in/ali pristojbine.“; v četrtem stavku se sklic „člena 27(3)“ nadomesti s sklicem „člena 37(3)“. (61)Člen 20 se preštevilči v člen 30 (v poglavju IV spremenjenega predloga) in se preoblikuje na naslednji način: „Države članice v okviru skupne prometne politike zagotovijo, da se med pristojnimi civilnimi in vojaškimi organi sklenejo ali obnovijo pisni sporazumi ali enakovredne pravne ureditve za upravljanje specifičnih blokov zračnega prostora, ter o tem obvestijo Komisijo.“. (62)Člen 21 se preštevilči v člen 25, njegov naslov se nadomesti z naslovom „Preglednost računov izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa“, njegovo besedilo pa se preoblikuje na naslednji način: „1. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa neodvisno od svojega sistema lastniške ali pravne strukture letno pripravljajo in objavljajo svoje finančne račune. Ti računi so v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, ki jih je sprejela Unija. Kadar zaradi pravnega statusa izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa popolna skladnost z mednarodnimi standardi ni mogoča, izvajalec tako skladnost doseže v največji možni meri. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa objavijo letno poročilo in pri njih se redno izvaja neodvisna revizija računov iz tega odstavka. 2. Nacionalni nadzorni organi in Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti imajo pravico dostopa do računov izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa pod njihovim nadzorom. Države članice se lahko odločijo, da dostop do teh računov odobrijo tudi drugim nadzornim organom. 3. Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa pri svojem internem računovodenju vodijo ločene račune za vsako navigacijsko službo zračnega prometa, kot bi se to od njih zahtevalo, če bi te službe izvajala ločena podjetja, da bi preprečili diskriminacijo, navzkrižno subvencioniranje in izkrivljanje konkurence. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa ločene račune za posamezne dejavnosti vodi tudi, kadar: (a) zagotavlja storitve navigacijskih služb zračnega prometa, naročene v skladu s členom 8(1), in storitve navigacijskih služb zračnega prometa, ki niso zajete v navedeni določbi; (b) zagotavlja storitve navigacijskih služb zračnega prometa in opravlja katere koli druge dejavnosti, vključno s storitvami skupnih informacijskih služb;

(c) zagotavlja storitve navigacijskih služb zračnega prometa v Uniji in tretjih državah. Ugotovljeni stroški, dejanski stroški in prihodki, ki izhajajo iz storitev navigacijskih služb zračnega prometa, se razčlenijo na stroške osebja, operativne stroške, ki niso stroški osebja, stroške amortizacije, stroške kapitala, stroške pristojbin in dajatev, plačanih Agenciji v vlogi organa za oceno uspešnosti, ter izredne stroške, podatki o njih pa so javno dostopni ob upoštevanju varstva zaupnih informacij. 4. Finančne podatke o stroških in prihodkih, sporočene v skladu s členom 19(6), ter druge informacije, pomembne za izračun cen na enoto, revidira ali preveri nacionalni nadzorni organ ali subjekt, ki je neodvisen od zadevnega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa in ga odobri nacionalni nadzorni organ. Ugotovitve revizije so javno dostopne. (63)Člen 22 se preštevilči v člen 31 (v poglavju IV spremenjenega predloga). Naslov se nadomesti z naslovom „Razpoložljivost operativnih podatkov za splošni zračni promet in dostop do njih“, besedilo pa se preoblikuje na naslednji način: „1. Kar zadeva splošni zračni promet, vsi izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa, uporabniki zračnega prostora, letališča in upravljavec omrežja dajo na voljo ustrezne operativne podatke v realnem času, in sicer na nediskriminatoren način in brez poseganja v interese varnostne ali obrambne politike, tudi na čezmejni ravni in na ravni Unije. Taka razpoložljivost koristi izvajalcem služb zračnega prometa, ki so certificirani ali je zanje podana izjava, subjektom z dokazanim zanimanjem za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa, uporabnikom zračnega prostora in letališčem ter upravljavcu omrežja. Ti podatki se uporabljajo samo za operativne namene. 2. Cene za storitve iz odstavka 1 temeljijo na mejnih stroških zagotavljanja razpoložljivosti podatkov. 3. Dostop do ustreznih operativnih podatkov iz odstavka 1 se odobri organom, pristojnim za nadzor varnosti, uspešnosti in omrežja, vključno z Agencijo. 4. Komisija lahko določi podrobne zahteve za zagotavljanje razpoložljivosti podatkov in dostop do njih v skladu z odstavkoma 1 in 3 ter metodologijo za določanje cen iz odstavka 2. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 37(3).“. (64)Vstavi se nov člen 12 z naslovom „Razvrstitev navigacijskih služb zračnega prometa na rutah in na terminalih“, ki se glasi: „1. Pred začetkom vsakega referenčnega obdobja vsaka država članica uradno obvesti Komisijo, katere navigacijske službe zračnega prometa, ki se bodo v navedenem obdobju izvajale v zračnem prostoru v njeni pristojnosti, namerava razvrstiti kot navigacijske službe zračnega prometa na rutah oziroma kot navigacijske službe zračnega prometa na terminalih. Hkrati vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o imenovanih izvajalcih služb zračnega prometa, ki izvajajo zadevne službe. 2. Komisija pravočasno in pred začetkom ustreznega referenčnega obdobja sprejme izvedbene sklepe, naslovljene na posamezne države članice, o tem, ali predvidena razvrstitev zadevnih služb izpolnjuje merila iz točk (28) in (55) člena 2. Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti z mnenjem pomaga Komisiji na njeno zahtevo pri analizi in pripravi navedenih sklepov. 3. Kadar je v sklepu, sprejetem v skladu z odstavkom 2, ugotovljeno, da predvidena razvrstitev ne izpolnjuje meril iz točk (28) in (55) člena 2, zadevna država članica ob upoštevanju navedenega sklepa predloži novo uradno obvestilo, ki ustreza navedenim merilom. Komisija v skladu z odstavkom 2 sprejme sklep o tem uradnem obvestilu. 4. Zadevni imenovani izvajalci služb zračnega prometa osnutke načrtov uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah in na terminalih pripravijo na podlagi razvrstitev, za katere je Komisija ugotovila, da so v skladu z merili iz točk (28) in (55) člena 2. Agencija v vlogi organa za oceno uspešnosti se pri ocenjevanju porazdelitve stroškov med navigacijskimi službami zračnega prometa na rutah in na terminalih na podlagi člena 13(3) opre na iste razvrstitve.“. (65)Vstavi se nov člen 13 z naslovom „Načrti uspešnosti in cilji uspešnosti imenovanih izvajalcev služb zračnega prometa za navigacijske službe zračnega prometa na rutah“, ki se glasi: „1. Imenovani izvajalci služb zračnega prometa na rutah za vsako referenčno obdobje sprejmejo osnutke načrtov uspešnosti za vse navigacijske službe zračnega prometa na rutah, ki jih izvajajo in katerih storitve po potrebi naročijo od drugih izvajalcev. Osnutki načrtov uspešnosti se sprejmejo po določitvi vseevropskih ciljev uspešnosti in pred začetkom zadevnega referenčnega obdobja. Vključujejo cilje uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah na ključnih področjih uspešnosti glede okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti, ki so skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti. V navedenih osnutkih načrtov uspešnosti se upošteva evropski osrednji načrt ATM. Osnutki načrtov uspešnosti so javno dostopni. 2. Osnutki načrtov uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah iz odstavka 1 vključujejo ustrezne informacije, ki jih zagotovi upravljavec omrežja. Pred sprejetjem navedenih osnutkov načrtov se imenovani izvajalci služb zračnega prometa posvetujejo s predstavniki uporabnikov zračnega prostora in po potrebi z vojaškimi organi, upravljavci letališč in letališkimi koordinatorji. Navedene načrte predložijo tudi pristojnemu nacionalnemu organu, odgovornemu za podeljevanje spričeval, ki preveri skladnost z Uredbo (EU) 2018/1139 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe. 3. Osnutki načrtov uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah vključujejo cilje uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah, ki so skladni z zadevnimi vseevropskimi cilji uspešnosti na vseh ključnih področjih uspešnosti in izpolnjujejo dodatne pogoje iz tretjega pododstavka. Skladnost ciljev uspešnosti za navigacijske službe zračnega prometa na rutah z vseevropskimi cilji uspešnosti se določi v skladu z naslednjimi merili: (a) primerjavo ciljev uspešnosti iz osnutka načrta uspešnosti z razčlenjenimi vrednostmi, če so bile te razčlenjene vrednosti določene v povezavi z vseevropskimi cilji uspešnosti;

(b) vrednotenjem izboljšav uspešnosti skozi čas za referenčno obdobje, ki ga zajema načrt uspešnosti, in dodatno za celotno obdobje, ki zajema predhodno referenčno obdobje in referenčno obdobje, zajeto v načrtu uspešnosti; (c) primerjavo načrtovane ravni uspešnosti zadevnega izvajalca služb zračnega prometa z drugimi izvajalci služb zračnega prometa, ki so del iste referenčne skupine. Poleg tega mora osnutek načrta uspešnosti izpolnjevati naslednje pogoje: (a) ključne predpostavke, ki se uporabljajo kot podlaga