SL Uradni list Evropske unije C 57/1

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 13. januarja 2011

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov

(CON/2011/1)

2011/C 57/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 13. oktobra 2010 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki vplivajo zlasti na podpiranje nemotenega delovanja plačilnih sistemov s strani Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), pa tudi na njegov prispevek k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema, njegovo opravljanje deviznih poslov ter imetje in upravljanje uradnih deviznih rezerv držav članic, kakor je navedeno v členu 127(2) in (5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

Ob upoštevanju zavezanosti voditeljev držav skupine G20, razglašene na vrhu v Pittsburghu septembra 2009, da spodbujajo odpornost in preglednost prostega trga (over-the-counter – OTC) z izvedenimi finančnimi instrumenti, ECB podpira namen predlagane uredbe, da se določijo enotne zahteve za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu, ter za izvajanje dejavnosti centralnih nasprotnih strank (central counterparties – CCP) in repozitorijev sklenjenih poslov.

Kljub navedenemu pa ima ECB pomisleke v zvezi z nekaterimi določbami predlagane uredbe. Natančneje, predlagana uredba je namenjena podpiranju finančne stabilnosti na prostem trgu z izvedenimi finančnimi instrumenti z vidika bonitetnega nadzora. Centralne banke imajo zakonsko vlogo in odgovornosti, da varujejo finančno stabilnost ter varnost in učinkovitost finančnih infrastruktur. To vlogo opravljajo centralne banke, pristojne za pregled nad CCP in repozitoriji sklenjenih poslov, in centralne banke, ki izdajajo valute, uporabljene v zvezi s transakcijami, pri katerih CCP izvedejo kliring ali repozitoriji sklenjenih poslov opravijo vpis v evidenco. Zato je treba zagotoviti ustrezno vključenost ECB in nacionalnih centralnih bank (NCB) iz ESCB v različne vidike predlagane uredbe (zlasti v zvezi z odločanjem o izdaji ali odvzemu dovoljenj, vključno z dovoljenji za širitev dejavnosti; rednim ocenjevanjem tveganj CCP; opredeljevanjem tehničnih standardov za CCP in repozitorije sklenjenih poslov; ter odločanjem o dovolitvi CCP in repozitorijem sklenjenih poslov iz tretjih držav, da opravljajo storitve v Uniji), ne da bi se vsebinsko urejale pristojnosti centralnih bank.

ECB poleg tega poudarja potrebo po zagotovitvi natančne ureditve CCP. V tej zvezi bi bilo treba tudi dodatno preučiti, ali je treba spremeniti opredelitev „kreditne institucije“ v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (2), da se zagotovi uvrstitev CCP med kreditne institucije z dovoljenjem za opravljanje bančnih storitev za omejen namen.

ECB tudi ugotavlja, da bo imela ta reforma velike praktične posledice za udeležence na trgu, zlasti v zvezi s poslovanjem, upravljanjem s tveganji in pravno dokumentacijo.

Posamezne pripombe

V skladu s četrto alineo člena 127(2) Pogodbe ter četrto alineo člena 3.1 in členom 22 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) v povezavi z odstopanji, določenimi v členu 139 Pogodbe in členu 42.1 Statuta ESCB, je ena od temeljnih nalog ESCB, da podpira nemoteno delovanje plačilnih sistemov. V tem okviru lahko ECB in NCB držav članic, katerih valuta je euro, ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi državami. Iz teh določb izhaja pristojnost Eurosistema za pregled nad klirinškimi in plačilnimi sistemi (3). Pristojnost za pregled je neločljivo povezana tudi z nalogo ESCB iz člena 127(5) Pogodbe, ki se ponovi v členu 3.3 Statuta ESCB, da prispeva k stabilnosti finančnega sistema. Poleg tega je izvajanje denarne politike v euroobmočju v skladu s prvo alineo člena 127(2) Pogodbe, ki se ponovi v prvi alinei člena 3.1 Statuta ESCB, odvisno od obstoja zanesljivih in učinkovitih tržnih sistemov in infrastruktur. Zato je podpiranje nemotenega delovanja teh sistemov in infrastruktur temeljna naloga Eurosistema (4). Tudi NCB držav članic, katerih valuta ni euro, imajo podobna pooblastila v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi okviri.

Na področju infrastruktur za finančni trg, vključno s CCP, so predstavniki centralnih bank in regulatorjev trga vrednostnih papirjev v Odboru za plačilne in poravnalne sisteme (Committee of Payment and Settlement Systems – CPSS) in Mednarodnem združenju nadzornikov trga vrednostnih papirjev (International Organisation of Securities Commissions – IOSCO) priznali, da sta pomembna tako regulacija kot tudi pregled. Ob upoštevanju tega temeljijo skupna priporočila CPSS in IOSCO na izhodišču, da se nadzorniki trga vrednostnih papirjev in centralne banke enakopravno ukvarjajo z regulacijo, nadzorom in pregledom. Predlagana uredba bi morala slediti enakemu pristopu in zagotoviti, da se pooblastila Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) dopolnijo in uravnotežijo z ustrezno vključitvijo ECB in NCB. Splošen cilj urejanja bi moral biti, da se pripravijo standardi, oblikovani v tesnem sodelovanju med organom ESMA in ESCB, s čimer bi se odpravila potreba po tem, da bi centralne banke za zagotovitev varnosti in zanesljivosti CCP in repozitorijev sklenjenih poslov pripravljale dodatne in potencialno drugačne ukrepe pregleda (vključno s pravnimi akti). Slednje bi namreč lahko vodilo v pretirano obremenjujoč regulativni okvir Unije za CCP in celo ustvarilo pravna tveganja v primerih, ko se zahteve podvajajo ali celo razhajajo.

Glede na to je ključno, da se v okviru predlagane uredbe zagotovi učinkovito sodelovanje med nadzorniki in pregledniki. Kakor je bilo navedeno že v prispevku Eurosistema k javnemu posvetovanju Evropske komisije o izvedenih finančnih instrumentih in tržnih infrastrukturah (5), ECB meni, da bi morala biti vloga članic ESCB izrecno upoštevana in pojasnjena v naslednjih povezavah. Prvič, primernosti za obveznost kliringa v skladu s členom 4 predlagane uredbe ne bi smel ugotavljati organ ESMA sam, temveč v sodelovanju s članicami ESCB. Drugič, regulativni tehnični standardi, smernice in priporočila za CCP in repozitorije sklenjenih poslov bi se morali določati v tesnem sodelovanju s članicami ESCB. Da bi se zagotovila skladnost s preteklimi postopki in političnimi odločitvami (6) ter v celoti priznala pristojnost organa ESMA in ESCB, bi bilo to delo najbolje organizirati v obliki mešane skupine organa ESMA in ESCB po vzoru sedanje mešane skupine ESCB in CESR. Tretjič, zadevne članice ESCB, z vidika pregleda in kot centralne banke izdajateljice, odvisno od primera, bi morale biti vključene v vse naloge kolegija, ustanovljenega s členom 14 predlagane uredbe, vključno z izdajanjem dovoljenj in rednim pregledom CCP v skladu z naslovom III predlagane uredbe. Četrtič, v zvezi z odnosi s tretjimi državami organ ESMA ne bi smel sprejeti odločitve o priznanju CCP iz tretje države v skladu s členom 23 predlagane uredbe, ne da bi pri tem tesno sodeloval z zadevnimi članicami ESCB, z vidika pregleda in v vlogi centralnih bank izdajateljic, s čimer bi se zagotovilo, da se ustrezno upoštevajo vsi pomisleki in politike centralnih bank, na primer glede upravljanja z likvidnostjo in tveganji. Poleg tega ECB priporoča, da se za takšno priznanje zahteva vzajemnost pri obravnavi CCP iz Unije v upoštevnih zakonih teh tretjih držav. Petič, vsi zadevni organi, telesa in centralne banke morajo biti ustrezno udeleženi in morajo med seboj ustrezno sodelovati. V primeru centralnih bank to velja glede njihove udeležbe v kolegiju in izmenjave potrebnih informacij, vključno za potrebe finančne stabilnosti, pregleda in statistike.

Končno ECB omenja, da lahko centralne banke ponujajo CCP vrsto storitev, ki lahko vključujejo posojila čez noč, depozite ter storitve poravnave, odvisno od njihovih zakonskih nalog in odgovornosti. ECB priznava, da so storitve centralnih bank najučinkovitejše rešitve za potrebe tržnih infrastruktur glede likvidnosti in upravljanja z tveganji. Vendar storitve centralnih bank niso same po sebi namenjene izpolnjevanju poslovnih potreb tržnih infrastruktur, tako da se lahko Eurosistem in druge centralne banke same odločijo, katere storitve želijo ponujati CCP in drugim tržnim infrastrukturam ter pod kakšnimi pogoji. V tej zvezi člen 10(1) predlagane uredbe postavlja zahtevo, da imajo CCP „dostop do ustrezne likvidnosti“, kot predpogoj za pridobitev dovoljenja za izvajanje storitev in dejavnosti kot CCP. Omenjena ustrezna likvidnost „lahko izhaja iz dostopa do likvidnosti centralne banke ali posojilno sposobne in zanesljive poslovne banke“. ECB meni, da denar poslovne banke tveganj ne odpravi v celoti, centralnobančni denar pa jih, kar priznavajo skupna priporočila CPSS in IOSCO ter skupna priporočila ESCB in CESR. Zato predlagana uredba ne bi smela predstavljati centralnobančne likvidnosti in denarja poslovne banke kakor dve enako varni in zaželeni možnosti.

ECB hkrati ocenjuje kot pozitivno, da predlagana uredba ne vsebuje predlogov glede urejanja dostopa do centralnobančnih posojil. Odločanje o zagotavljanju rednih posojil ali posojil v sili je, bolj kot to velja za druge storitve, posebna pravica centralne banke in neposredno povezano z denarno politiko.

Kadar ECB priporoča spremembe predlagane uredbe, so konkretni predlogi za spremembe besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 13. januarja 2011 Predsednik ECB Jean-Claude TRICHET

(1) COM(2010) 484 konč.

(2) UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(3) Poleg tega se dejavnosti pregleda nekaterih NCB držav članic, katerih valuta je euro, izvajajo na podlagi nacionalnih zakonov in drugih predpisov, ki dopolnjujejo in v nekaterih primerih podvajajo pristojnost Eurosistema. Pri NCB držav članic, ki še niso uvedle eura, je pristojnost za pregled določena v nacionalnih zakonih in drugih predpisih.

(4) Glej tudi Eurosystem Oversight Policy Framework, 20. februar 2009, dostopen na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

(5) Julij 2010, dostopno na spletni strani ECB na naslovu http://www.ecb.europa.eu

(6) Glej zaključke Sveta ECOFIN z dne 9. oktobra 2007, v katerih je navedeno, da „Svet v zvezi z delom, povezanim s ‚standardi ESCB/CESR za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev v EU‘ […] priznava, da sta zaščita vlagateljev in skrbni nadzor potrgovalnega sektorja, vključno z njegovimi vidiki obvladovanja tveganja, pomembni zadevi, o katerih je treba razpravljati; prav tako pa bi bilo treba razmisliti o konkretnih ukrepih, pri katerih bi se bilo npr. treba dogovoriti o standardih ali regulativnih ukrepih kot dopolnilu h kodeksu ravnanja v zvezi s tveganji in finančno stabilnostjo“; glej tudi zaključke Sveta ECOFIN z dne 3. junija 2008, v katerih ta poziva ESCB in CESR, da zaključita delo v zvezi z zgoraj navedenimi standardi.