[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.4.2005

KOM(2005) 113 koncno

2005/0052 (CNS)

Predlog za

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi instrumenta za hitro ukrepanje in pripravljenost na velike nesreče

(predložena s strani Komisije){SEK (2005) 439 }

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. kontekst predloga

- Razlogi in cilji predloga

Komisija je v Sporočilu o finančni perspektivi, ki ga je sprejela 14. julija 2004, pozvala, naj se na ravni Evrope vzpostavi skupno učinkovito in usklajeno ukrepanje za primere izrednih razmer različnega izvora. Dejavnosti naj bi združevale solidarnost in hiter odziv ter vključevale ukrepe, ki bi omogočili takojšnje ukrepanje in zagotovili pomoč pri odpravljanju posledic kriznih razmer.

Ta predlog je namenjen razvoju sklopa hitrega odziva v celostnem pristopu Komisije in zagotovitvi finančne pomoči Skupnosti za podporo in dopolnitev prizadevanj držav članic pri varovanju ljudi, okolja in premoženja s prispevanjem k učinkovitosti sistemov pripravljenosti in ukrepanja ob velikih nesrečah, ne glede na njihov izvor, kot tudi pripravljenosti in ukrepanja glede učinkov velikih nesreč na zdravje ljudi.

Področje solidarnosti je vključeno v dodaten predlog za „Solidarnostni sklad Evropske unije“.

- Splošni kontekst

Vrsta dogodkov lahko privede do velikih nesreč z dejanskimi ali morebitnimi katastrofalnimi posledicami za ljudi, premoženje in širše okolje. Takšne velike nesreče lahko povzroči vrsta različnih dejavnikov in akterjev, saj so lahko posledica delovanja človeka, kamor spada upravljanje industrijskih objektov in teroristični napadi, ali naravnih pojavov, kot so potresi, poplave, nevihte itn.

V takšnih kriznih razmerah so akterji civilne zaščite dokazali, da imajo bistveno vlogo pri hitrem odzivanju na posledice velikih nesreč ter pri pomoči pri obvladovanju in lajšanju posledic, zmanjševanju števila človeških žrtev, poškodovancev ter okoljske, gospodarske in materialne škode.

Učinkovitost hitrega ukrepanja je v veliki meri odvisna od predhodne priprave ustreznih sredstev in opreme za odpošiljanje na kraj nesreče in posredovanje; zato je treba pripravljenosti nameniti ustrezno pozornost in jo primerno podpreti.

Uspešnost in učinkovitost akterjev civilne zaščite držav članic se lahko z zbiranjem sredstev v skupen sklad in medsebojno pomočjo le še poveča; takšno skupno delovanje bi koristilo tudi ljudem in lokalnim skupnostim, ki so bili žrtve velikih nesreč.

Skupnost ima v tem okviru upravičeno vlogo, saj lahko pripomore k delovanju preko meja posamezne države. V ta namen je bil leta 2001 vzpostavljen mehanizem za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite[1]. Mehanizem pospešuje razpoložljivost podpore ob velikih nesrečah, ki zahtevajo nujno ukrepanje, in sicer po potrebi z mobilizacijo intervencijskih skupin, izvedencev in drugih virov z okrepljeno skupnostno strukturo civilne zaščite, ki vsebuje nadzorni in informacijski center ter skupen komunikacijski in informacijski sistem za nesreče. Poleg tega omogoča zbiranje veljavnih informacij o nesrečah za obveščanje držav članic in posredovanje izkušenj iz opravljenih intervencij.

Finančna pomoč Skupnosti, ki sama na sebi ni novost (glej spodaj), je koristen prispevek Skupnosti k delovanju in intervencijam akterjev civilne zaščite z upoštevanjem načela subsidiarnosti (glej spodaj).

- Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Skupnost je razvila vrsto ukrepov in dejavnosti na področju civilne zaščite, zlasti:

i) Odločba Sveta 1999/847/ES z dne 9. decembra 1999 o določitvi akcijskega programa Skupnosti na področju civilne zaščite, ki naj bi se zaključil konec leta 2004, ampak je podaljšan do konca leta 2006[2].

ii) Odločba Sveta 2001/792/ES, Euratom z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite.[3]

Prvi instrument/program je časovno omejen in določa posebne večletne proračune; zaključi se leta 2006. Drugi instrument ni finančne narave; določa obveznosti držav članic in Komisije.

Ta predlog bo po sprejetju nova pravna podlaga za dodeljevanje finančne pomoči Skupnosti za dejavnosti in ukrepe civilne zaščite na področju pripravljenosti in hitrega ukrepanja.

Predlog zato temelji na obstoječih instrumentih, a razširja in natančneje določa ukrepe, ki so upravičeni do financiranja. V smislu pripravljenosti in hitrega ukrepanja je veliko ukrepov, ki bi lahko bili financirani na podlagi predloga, saj naj bi instrument, ki se vzpostavlja, financiral vse od pomoči pri vzpostavitvi institucij in kadrov, predstavitvenih projektov, ukrepi za ozaveščanje in obveščanje do usposabljanja in vaj, odpošiljanja izvedencev in hitre mobilizacije ustreznih sredstev in opreme. Posebna pozornost je bila namenjena tudi opredelitvi elementov logistične podpore, kot so varni komunikacijski sistemi in orodja, ki so potrebni za doseganje hitrega ukrepanja.

Ker dejavnosti zunaj EU v okviru Mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite pokriva instrument za stabilnost, se predlagani instrument uporablja za dejavnosti znotraj EU.

Poleg tega razvoj upošteva razvoj ustreznega ureditvenega okvira in zato vključuje nove določbe o spremljanju financiranih ukrepov za zagotovitev dobrega finančnega upravljanja instrumenta in druge ukrepe, ki zagotavljajo ustrezno varovanje finančnih interesov Skupnosti.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog v neki meri sloni na obstoječih instrumentih politik, ki jih je zaradi njihove časovne omejenosti tako ali tako treba dopolniti. Skupaj z novim Solidarnostnim skladom EU, katerega področje uporabe je bilo razširjeno na vse velike nesreče, ne glede na njihov izvor, zapolnjuje vrzel v trenutnem pravnem redu in omogoča celovito ukrepanje Skupnosti v primeru velikih nesreč in kriznih razmer.

Posebna pozornost je bila namenjena tudi preprečitvi podvajanja z ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih politik in instrumentov Skupnosti. Usklajenost z drugimi politikami Skupnosti, zlasti na področju pravice, svobode in varnosti ter zunanjih odnosov, zagotavljajo številne določbe, ki med drugim jasno opredeljujejo področje uporabe instrumenta in preprečujejo dvojno financiranje.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in presoja vplivov

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

V tesnem sodelovanju z zainteresiranimi stranmi na ravni držav članic so se izvajala redna vrednotenja preteklih in trenutnih pobud Skupnosti s tega področja. Ta vrednotenja so bila vedno pozitivna.

Evropski svet in Svet priznavata delo, ki je bilo storjeno v okviru mehanizma, in zato sta večkrat pozivala Komisijo, naj nadaljuje in okrepi svoja prizadevanja na tem področju. Podobno je Evropski parlament pozval k nadaljnji krepitvi sodelovanja na področju civilne zaščite.

- Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj

Zunanje strokovno znanje in izkušnje niso bile potrebne.

3. Pravni elementi predloga

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlog je namenjen vzpostavitvi instrumenta za pripravljenost in hitro ukrepanje ob velikih nesrečah, ki bo prispeval k razvoju in izvajanju ukrepov Skupnosti na področju civilne zaščite in s tem prispeval k izboljšanju učinkovitosti sistemov za pripravo in ukrepanje v primeru velikih nesreč.

Predlog vsebuje določbe, prilagojene njegovi pretežno finančni naravi, saj določajo pravila in postopke glede: posebnih ciljev, h katerim lahko prispeva financiranje v okviru tega instrumenta; ukrepov, upravičenih v okviru instrumenta; upravičencev; finančnih in izvedbenih ukrepov; spremljanja; zaščite finančnih interesov Skupnosti; pa tudi ustreznih institucionalnih določb.

- Pravna podlaga

V skladu s členom 3(1)(u) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti mora delovanje Skupnosti vključevati ukrepe na področju civilne zaščite.

Ukrepi civilne zaščite so pomembni tudi z vidika radioloških nesreč; zato je treba utemeljiti ta predlog tudi na Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom).

Ker Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodba o ustanovitvi Skupnosti za atomsko energijo ne vsebujeta ad hoc pravne podlage za civilno zaščito, ta predlog temelji na členu 308 Pogodbe EU in členu 203 Pogodbe Euratom.

Ti dve pravni podlagi sta združljivi in se lahko kopičita, saj določata isti postopek odločanja.

- Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost Skupnosti.

V skladu z načelom subsidiarnosti je predlog utemeljen, če države članice ne morejo v zadostni meri doseči njegovih ciljev in se lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti.

Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov.

V primeru izrednega dogodka je potrebno takojšnje ukrepanje za odpravljanje posledic. Vendar nobena država ni pripravljena na vse morebitne dogodke. Zato je učinkovitejše in cenejše uporabiti pomoč, ki jo ponujajo druge države.

Nov instrument bo med drugim državam članicam omogočal ukrepanje ob velikih nesrečah in kriznih razmerah, kadar njihova sredstva ne zadostujejo. Države ponavadi sredstev in opreme za hitro ukrepanje ne načrtujejo na podlagi najhujšega možnega scenarija, saj bi to ponavadi preseglo njihove finančne možnosti. (Težko je celo leto imeti v pripravljenosti velike skupine in težko intervencijsko opremo, kot npr. gasilna letala, saj se nekatere velike nesreče zgodijo redko, a imajo hude posledice, ali značilno le v omejenem delu leta.)

Podobno lahko država prosilka dopolni svojo pripravljenost s pomočjo iz instrumenta, kadar glede na razpoložljiva sredstva ni zadostno pripravljena na ustrezno ukrepanje ob veliki nesreči.

Cilji predloga bodo bolje doseženi na ravni Skupnosti iz naslednjih razlogov.

Sodelovanje Skupnosti podpira in dopolnjuje nacionalne politike na področju civilne zaščite in prispeva k njihovi večji učinkovitosti; z zbiranjem izkušenj in medsebojno pomočjo se bo v Skupnosti zmanjšalo število človeških žrtev, poškodovancev, ter materialne, gospodarske in okoljske škode, s čimer bosta cilja socialne kohezije in solidarnosti otipljivejša.

Hitro ukrepanje nastopi na prošnjo države članice (ali druge sodelujoče države), ki sproži mehanizem iz Odločbe 2001/792/ES. Predložitev takšne prošnje pomeni, da prizadeta država ocenjuje, da potrebuje koordinacijo Skupnosti in pomoč ostalih držav članic (ali sodelujočih držav).

Predlog tako ustreza načelu subsidiarnosti, če ukrepanje Skupnosti dopolnjuje in ne zamenjuje nacionalnih zmogljivosti.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov.

Instrument bistveno koristi akterjem civilne zaščite, ker bodo prejeli finančno pomoč. Z njim povezani postopki in obveznosti, ki so naloženi prejemnikom pomoči, so omejeni na nujne zahteve za zagotovitev zakonitega in dobrega finančnega upravljanja, saj ne vsebujejo nobene dodatne zahteve razen zahtev iz ustreznih pravnih aktov Skupnosti (t.j. finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti). Seveda se v vsakem primeru zahtevata spremljanje in zaščita finančnih interesov Skupnosti.

Upravno breme, ki je naloženo Skupnosti in nacionalnim organom, ne presega in je omejeno na zahteve, ki omogočajo Komisiji, da izvaja svojo splošno odgovornost pri izvedbi proračuna Skupnosti. Pri oddaji prošnje za financiranje se na primer ne zahteva nobena posebna oblika (kar bi presegalo določbe iz finančne uredbe).

Posebna pozornost je namenjena tudi potrebni prožnosti postopkov, ki omogoča hitro ukrepanje ob velikih nesrečah.

- Izbira pravnih instrumentov

Predlaga se raba uredbe.

Ostali instrumenti niso primerni, saj se nekatere obveznosti iz predloga zaradi svoje vrste in vsebine lahko dosežejo le s pravnim instrumentom z neposredno uporabo.

4. Proračunske posledice

Namen predlaganega instrumenta je financiranje dejavnosti civilne zaščite na področjih pripravljenosti in hitrega ukrepanja.

V zvezi s pripravljenostjo je treba financirati naslednje dejavnosti:

- usposabljanje, vaje, delavnice, izmenjavo osebja in izvedencev, ocenjeno na 8,665 do 12,915 milijona EUR letno;

- vzpostavitev in vzdrževanje varnega komunikacijskega sistema in orodij, ocenjeno na 1 milijon EUR letno;

- študije, raziskave, modeliranje, pripravo možnih scenarijev; pomoč pri vzpostavljanju institucij in kadrov; predstavitvene projekte; prenos tehnologije; ukrepe za ozaveščanje in obveščanje; komunikacijske ukrepe; zagotovitev ustreznih sredstev in opreme ter spremljanje, analizo in vrednotenje, ocenjeno na 2,635 do 3,875 milijona EUR letno.

Letna ocena za področje pripravljenosti znaša 12,3 do 17,79 milijona EUR. Ta ocena temelji na stroških dejavnosti, ki so se izvajale na tem področju v letu 2004/05.

V zvezi s hitrim ukrepanjem mora predlagani instrument financirati naslednje dejavnosti:

- transport s pripadajočo logistično podporo za izvedence, uradnike za zvezo, opazovalce, intervencijske skupine, opremo in premične objekte; ocenjeno na 2,4 do 6 milijonov EUR letno

- odpošiljanje izvedencev, uradnikov za zvezo in opazovalcev; ocenjeno na 0,3 do 0,4 milijona EUR letno)

- hitra mobilizacija ustreznih sredstev in opreme; ocenjeno do 4,81 milijona EUR letno.

Letna ocena za področje nujnega ukrepanja ob nesrečah znaša 2,7 do 11,21 milijona EUR. Ta ocena temelji na stroških dejavnosti, ki so se izvajale na tem področju v letu 2004/05.

Skupen letni proračun za ta instrument je tako ocenjen na 15 do 29 milijonov letno.

Poleg tega je 1 milijon EUR letno treba nameniti financiranju tehnične pomoči za dejavnosti, ki jih določa predlagani instrument. Zato je celoten znesek za obdobje 7 let ocenjen na 173 milijonov EUR.

2005/0052 (CNS)

Predlog za

UREDBA SVETA,(ES, Euratom) št. …/…

z dne …

o vzpostavitvi instrumenta za hitro ukrepanje in pripravljenost na velike nesreče(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 3(1)(u) Pogodbe ES mora delovanje Skupnosti vključevati ukrepe na področju civilne zaščite.

(2) Zato je bil z odločbo Sveta 2001/792/ES, Euratom vzpostavljen mehanizem Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite.[6]

(3) Treba je vzpostaviti instrument za hitro ukrepanje in pripravljenost, v okviru katerega se lahko dodeljuje finančna pomoč kot prispevek k izboljševanju učinkovitosti sistemov pripravljenosti in ukrepanja ob velikih nesrečah, zlasti v smislu Odločbe 2001/792/ES.

(4) Ta instrument bo omogočil vidni izraz solidarnosti Skupnosti do držav, ki jih doletijo velike nesreče, tako da bo z mobiliziranjem intervencijskih sredstev v državah članicah olajšal medsebojno pomoč.

(5) Velike nesreče so lahko posledica naravnih, industrijskih ali tehnoloških nesreč ali terorističnih dejanj.

(6) Instrument mora prav tako prispevati k pripravljenosti Skupnosti in sposobnosti hitrega ukrepanja ob učinkih velikih nesreč na zdravje ljudi, brez poseganja v dejavnosti in ukrepe iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta […]/2005 o oblikovanju programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja in varstva potrošnikov (2007/2013).[7]

(7) Zaradi skladnosti je primerno, da hitro ukrepanje ob nesreči, izvedeno zunaj območja Skupnosti, pokriva Uredba Sveta (ES) št. […]/2005 z dne […] o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost.[8] Iz istega razloga instrument ne sme pokrivati dejavnosti iz Uredbe Sveta […]/2005 o oblikovanju posebnega programa „Preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom“ ali dejavnosti, vezanih na spoštovanje zakona in vzdrževanje notranje varnosti.

(8) Za zagotovitev učinkovitega delovanja instrumenta je primerno, da dejavnosti, ki dobijo finančno pomoč, lahko praktično in pravočasno prispevajo k pripravljenosti in hitremu ukrepanju ob velikih nesrečah. Za oceno te možnosti je zato treba določiti merila.

(9) Dodeljevanje javnih naročil in finančne pomoči v okviru te Uredbe je treba izvesti v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[9]. Zaradi posebne narave ukrepov na področju civilne zaščite je primerno določiti, da se finančna pomoč lahko odobri tudi fizičnim osebam.

(10) Omogočiti je treba sodelovanje tretjih držav, saj to povečuje učinkovitost delovanja instrumenta.

(11) Da bi Komisija lahko bolje nadzorovala izvajanje te uredbe, je na pobudo Komisije treba omogočiti financiranje izdatkov v zvezi s spremljanjem, nadzorom in vrednotenjem Uredbe.

(12) Sprejeti je treba ustrezne določbe za zagotovitev zadostnega spremljanja izvajanja ukrepov, ki v okviru instrumenta prejmejo finančno pomoč.

(13) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečitev nepravilnosti in goljufij, ter ukrepe, ki so potrebni za nadomestitev izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti[10] in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija.[11]

(14) Izvajanje te uredbe je treba redno vrednotiti.

(15) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.[12]

(16) Glede na razsežnost in učinke ukrepov, ki naj bi jih instrument financiral, in glede na koristi izvajanja te uredbe v zvezi z zmanjšanjem števila človeških žrtev, poškodovancev ter okoljske, gospodarske in materialne škode cilji predlaganega ukrepa ne morejo biti v zadostni meri doseženi s strani držav članic in se torej lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti. Skupnost lahko torej sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe ES. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje teh ciljev.

(17) Razen člena 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, pogodbi ne vsebujeta posebnih pooblastil za sprejem te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja instrument za hitro ukrepanje in pripravljenost, v nadaljevanju „instrument“, za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, ki podpira in dopolnjuje prizadevanja držav članic na področju varovanja ljudi, okolja in premoženja v primeru velike nesreče.

Določa pravila za zagotovitev finančne pomoči v okviru instrumenta za ukrepe, namenjene povečanju pripravljenosti Skupnosti na velike nesreče.

Vključuje tudi posebne določbe glede finančne pomoči v primeru velike nesreče za olajšanje hitrega in učinkovitega ukrepanja.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta uredba se uporablja za pripravljenost na velike nesreče, ne glede na njihovo vrsto.

Uporablja se tudi za obvladovanje takojšnjih posledic takšne velike nesreče znotraj Skupnosti in držav, ki sodelujejo v mehanizmu Skupnosti, ki ga je vzpostavila Odločba 2001/792.

Prav tako se uporablja za pripravljenost in hitro ukrepanje ob učinkih velikih nesreč na zdravje ljudi.

2. Ta uredba se ne uporablja za:

(a) ukrepe iz Uredbe (ES) št. […]/2005;

(b) dejavnosti in ukrepe iz Odločbe […]/2005;

(c) ukrepe iz Odločbe […]/2005 ali ukrepe v zvezi s kazenskim pregonom in vzdrževanjem javnega reda in miru ter varovanjem notranje varnosti.

Člen 3

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) „velika nesreča“ je vsak dogodek, ki ogroža ali bi lahko ogrozil ljudi, premoženje ali okolje in ki bi lahko sprožil poziv na pomoč;

(2) „hitro ukrepanje“ pomeni vsak ukrep, izveden med veliko nesrečo ali po njej, za odpravljanje takojšnjih posledic nesreče;

(3) „pripravljenost“ pomeni vsak ukrep, ki se izvaja vnaprej za učinkovito hitro ukrepanje.

Člen 4

Upravičeni ukrepi

Ukrepi, upravičeni do finančne pomoči v okviru instrumenta, so naslednji:

(1) študije, raziskave, modeliranje, priprava možnih scenarijev in načrtovanje nujnih ukrepov;

(2) pomoč pri vzpostavljanju institucij in kadrov;

(3) usposabljanja, vaje, delavnice, izmenjava osebja in izvedencev;

(4) predstavitveni projekti;

(5) prenos tehnologije;

(6) ukrepi za ozaveščanje in obveščanja;

(7) komunikacijski ukrepi in ukrepi za promoviranje vidnosti evropskega ukrepanja;

(8) zagotovitev ustreznih sredstev in opreme;

(9) vzpostavitev in vzdrževanje varnega komunikacijskega sistema in orodij;

(10) spremljanje, analiza in vrednotenje;

(11) transport s pripadajočo logistično podporo za izvedence, uradnike za zvezo, opazovalce, intervencijske skupine, opremo in premične objekte;

(12) odpošiljanje izvedencev, uradnikov za zvezo in opazovalcev;

(13) hitra mobilizacija ustreznih sredstev in opreme;

(14) postavitev in prevoz premičnih laboratorijev, visokovarstvenih premičnih objektov in zaščitne zdravstvene opreme.

Člen 5

Merila

Pri odločanju, ali bo posameznemu ukrepu dodeljena finančna pomoč v okviru instrumenta, se najprej upošteva, kako lahko ukrep konkretno in primerno prispeva h katerikoli od naslednjih dejavnosti:

(1) razvijanje strategij, postopkov in sistemov za oceno potreb in spodbujanje ustvarjanja ustreznih sredstev in opreme, ki se lahko v primeru velike nesreče hitro uporabijo;

(2) vzpostavitev mehanizmov in postopkov za prenos ustreznih sredstev in opreme v države prosilke in mednarodne organizacije;

(3) zagotavljanje razpoložljivosti ustreznih sredstev in opreme za zaščito pred posledicami velikih nesreč;

(4) spodbujanje hitrega, učinkovitega in operativnega sodelovanja med nacionalnimi službami civilne zaščite;

(5) spodbujanje in podpiranje izmenjave znanja in izkušenj pri obvladovanju takojšnih posledic velikih nesreč in ustrezne tehnologije;

(6) pravočasno zagotavljanje strokovnega znanja ob velikih nesrečah;

(7) večanje razpoložljivosti in olajšanje prevoza skupin in opreme;

(8) olajšanje pomoči in ukrepanja glede javnega zdravja;

(9) zagotavljanje razpoložljivosti in prevoza premičnih laboratorijev in visokovarstvenih premičnih objektov.

Člen 6

Upravičenci

Finančna pomoč iz te uredbe je lahko dodeljena fizičnim ali pravnim osebam, bodisi v pristojnosti zasebnega ali javnega prava.

Člen 7

Vrste intervencijskih in izvedbenih postopkov

1. Finančna pomoč v okviru instrumenta je lahko v obliki nepovratnih sredstev ali javnih naročil, dodeljenih v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, v nadaljevanju „finančna uredba“.

2. Glede nepovratnih sredstev Komisija sprejme letne delovne programe, ki določajo cilje, razpored poziva ali pozivov k oddaji predlogov, okvirni znesek, največji možni delež finančne pomoči in pričakovane rezultate.

3. Glede javnih naročil se v letne delovne programe vključijo pogodbe, vključno z okvirnimi programi, namenjenimi mobilizaciji potrebnih sredstev za izvajanje dejavnosti hitrega ukrepanja.

4. Letni delovni programi se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13(2).

5. Proračun v okviru instrumenta Komisija izvaja centralizirano in neposredno s svojimi oddelki v skladu s členom 53(2) finančne uredbe.

Člen 8

Sodelovanje tretjih držav

Države, ki niso države članice Evropske unije, lahko sodelujejo pri tem instrumentu, če to dovoljujejo sporazumi in postopki.

Člen 9

Dopolnjevanje med finančnimi instrumenti

1. Ukrepi, ki prejmejo finančno pomoč v okviru tega instrumenta, ne prejmejo pomoči v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

Kandidati za finančno pomoč v okviru instrumenta in prejemniki takšne pomoči obvestijo Komisijo o finančni pomoči, ki so jo prejeli iz drugih virov, kamor spada tudi proračun Skupnosti, ter o trenutnih vlogah za prejem takšne pomoči.

2. Skuša se doseči sinergija in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Evropske unije ali Skupnosti.

Člen 10

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

1. Na pobudo Komisije lahko instrument pokriva tudi izdatke, ki izhajajo iz spremljanja, nadzora, revizije in vrednotenja, ki so neposredno potrebni za izvajanje te uredbe.

Lahko gre zlasti za izdatke za študije, srečanja, dejavnosti informiranja, objave, računalniške mreže (in pripadajočo opremo) za izmenjavo informacij ter druge izdatke za tehnično in upravno pomoč, ki bi jo Komisija morebiti potrebovala za izvajanje te uredbe.

Izdatki in prvega in drugega pododstavka ne smejo presegati 4 % proračuna.

2. Proračun glede ukrepov iz odstavka 1 Komisija izvaja centralizirano in neposredno s svojimi oddelki v skladu s členom 53(2) finančne uredbe.

Člen 11

Spremljanje

1. Brez poseganja v revizije, ki jih v skladu s členom 248 Pogodbe EU ali členom 160c Pogodbe Euratom izvaja računsko sodišče v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali oddelki, ali preglede, izvedene v skladu s členom 279(1)(b) Pogodbe ES ali členom 183(1)(b) Pogodbe Euratom, lahko uradniki ali drugo osebje Komisije izvajajo preglede na kraju samem, vključno z vzorčnimi pregledi ukrepov, ki so financirani na podlagi te uredbe.

2. Pogodbe in nepovratna sredstva, ki izhajajo iz te uredbe, zlasti določajo nadzorovanje in finančno kontrolo s strani Komisije (ali predstavnika, ki ga slednja pooblasti) ter revizije Računskega sodišča, vključno z revizijami na kraju samem, v skladu z določbami finančne uredbe.

3. Prejemnik finančne pomoči mora pet let od prejema zadnjega plačila za katerikoli ukrep hraniti za Komisijo vsa dokazila o izdatkih za ukrep.

4. Komisija na podlagi rezultatov vzorčnih pregledov iz odstavka 1 po potrebi prilagodi obseg ali pogoje dodelitve prvotno odobrene finančne pomoči ter časovni razpored plačil.

5. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, da se preveri, ali se financirani ukrepi izvajajo pravilno in v skladu z določbami te uredbe in finančne uredbe.

Člen 12

Zaščita finančnih interesov Skupnosti;

1. Komisija zagotovi, da so med izvajanjem ukrepov, financiranih v okviru te uredbe, zaščiteni interesi Skupnosti z uporabo varnostnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, v primeru ugotovljenih nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbama (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96 ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta.[13]

2. Za ukrepe Skupnosti, ki so financirani na podlagi tega instrumenta, se uporabljata uredbi (ES, Euratom) št. 2988/95 in (ES, Euratom) št. 2185/96 za vsako kršitev določb pravnega reda Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti v okviru instrumenta, ki so posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta, kar povzroči ali bi lahko povzročilo škodo splošnemu proračunu Skupnosti ali proračunom, ki jih upravlja Skupnost, zaradi neupravičenega dela izdatkov.

3. Komisija lahko zmanjša, začasno ustavi odobreni znesek finančne pomoči za ukrep ali zahteva vračilo zanj, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami te uredbe ali s posamezno odločbo ali pogodbo o odobritvi zadevne finančne pomoči, ali če se izkaže, da je bil ukrep spremenjen, ne da bi se pisno zahtevala odobritev Komisije, tako da je v nasprotju z vrsto ali pogoji izvajanja projekta.

4. Če se roki ne upoštevajo ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija zahteva od upravičenca, da v določenem roku predloži svoje pripombe. Če upravičenec ne predloži zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5. Vsako neupravičeno izplačilo mora biti vrnjeno Komisiji. Zneskom, ki ne bodo vrnjeni pravočasno, bodo prištete obresti pod pogoji, določenimi v finančni uredbi.

Člen 13

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije, v nadaljevanju „odbor“.

2. Če se sklicuje na ta odstavek, se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje, določeno v členu 4(2) Sklepa 1999/468/ES, traja tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 14

Vrednotenje

1. Izvajanje ukrepov, ki prejmejo finančno pomoč v okviru instrumenta, se redno spremlja.

2. Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu naslednje:

(a) najkasneje do 31. decembra 2010 vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kvalitativne in kvantitativne vidike izvajanja te uredbe;

(b) najkasneje do 31. decembra 2011 sporočilo o nadaljevanju te uredbe;

(c) najkasneje do 31. marca 2015 poročilo o naknadnem vrednotenju.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL

Proposal for a Council Regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

07 03 – Environmental programmes and projects.

More specifically, the proposal relates to civil protection: preparedness and response to disasters.

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

07 03 06 01: Community action programme in the field of civil protection. This also includes expenditure actions in the framework of the Community civil protection Mechanism.

07 03 09: Community cooperation in the field of marine pollution

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

07 03 06 01 | Non-comp | Diff[14]/ [15] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | /NO – [contribution by Bulgaria and Romania] | No 3 |

07 03 09 | Non-comp | Diff[16]/ [17] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | NO | No 3 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places) |

Total number of human resources | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

5.1. Need to be met in the short or long term

The general objective of the proposal is to support and complement the efforts of Member States in the field of rapid response and preparedness, in particular in the context of the Community Civil Protection Mechanism. The following specific needs are targeted:

- the need to ensure a strong, effective and well-coordinated European response by the Community Civil Protection Mechanism to major disasters;

- the need to improve preparedness for emergencies , i.a. through the implementation of a more robust training system that enables national professionals to participate effectively in European interventions in the framework of the Community Civil Protection Mechanism;

- the need to improve the interoperability of means and systems, including civil-military interoperability, i.a. through simulations exercises and by developing strategies for improved interoperability;

- the need to ensure greater availability of civil protection resources for European assistance by working with Member States on establishing scenarios, developing assistance modules and filling gaps in resources availability (e.g., standby arrangements);

- the need to improve awareness and information to the public on risks, risk management and the appropriate behaviour in case of emergencies;

- the need to strengthen the analytical, assessment and operational planning capacity of the Monitoring and Information Centre so as to enable it to respond more rapidly and effectively to disasters;

- the need to strengthen on site coordination of assistance and to ensure better integration of military resources in civil protection interventions;

- the need to enhance communication and coordination between the many different actors involved in emergency response;

- the need to ensure better visibility of European assistance, i.a. through common insignia for on site personnel;

- t he need to enhance the transportation capacity for European assistance in order to maximise the impact of European interventions in countries affected by disaster;

- the need to strengthen the logistical base of the Monitoring and Information Centre, allowing it to hire equipment that is necessary to ensure a rapid response.

5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

European cooperation in this field allows Member States to pool resources and efforts on a larger European scale, in a collective effort to maximise the protection of people, property and the environment in the event of major disasters.

When disaster strikes within the EU, the authorities of the affected Member States can benefit from immediate and tangible assistance through the Community Civil Protection Mechanism.

The proposal is also aimed at improving the effectiveness of assistance in response to disasters. Improving the Mechanism and building a more robust rapid reaction capability allows the Union to express its solidarity with those affected by disasters.

5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The objectives are set out in the draft Regulation. They contribute to the Commission’s overall policy of enhancing security of EU citizens and showing solidarity with those affected by disasters.

Response to disasters

The specific objectives of actions in this area are to mobilise expertise, to facilitate transportation and associated logistical support and to mobilise equipment and means.

The actions will result in:

- The sending of experts in case of disasters to assist the affected country in the assessment of the needs on site and to liaise with the competent authorities of the affected country;

- Transportation of European civil protection assistance in the event of disasters as well as associated logistical support;

- The mobilisation of equipment and means.

Relevant indicators are the delivery of European assistance in case of disasters, its positive impact on the immediate consequences, its timeliness and effectiveness.

Preparedness

Preparedness actions encompass all activities and measures taken in advance, within the EU and the participating countries, to ensure effective rapid response and to mitigate the adverse consequences of disasters.

They will ensure the following concrete results (per year):

- training courses (including general training courses in the context of the Mechanism as well as training courses focusing on specific issues or for a specialised audience) to provide experts and team leaders with the knowledge and tools needed to participate effectively in Community interventions and to develop a common European intervention culture;

- command post exercises and full-scale exercises to test interoperability, train civil protection officials and create a common intervention culture;

- the exchange of experts to enhance understanding of European civil protection and to share information and experience;

- workshops to enhance information sharing and promote a common understanding of civil protection issues;

- projects, studies, surveys, modelling, scenario-building and contingency planning, capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

6.2. Evaluation

6.3. Ex-ante evaluation

6.3.1. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

This proposal builds upon:

- the results of the Community civil protection Action Programme;

- the results of the Community civil protection Mechanism;

- the results of the Marine Pollution Community Framework;

- the Communication on reinforcing the civil protection capacity of the EU of 25 March 2004: COM(2004)200 final;

- on the experience gained in emergencies handled by the Mechanism in the past three years, and in particular on the evaluation made of the Community intervention following the floods in Central Europe (2002) and France (2003), the Prestige accident (2002), the forest fires in France and Portugal (2003, 2004) as well as various interventions outside the Union;

- on the EU Action Plan, adopted by the Council on 31 January 2005, in which it draws lessons from experience in South Asia for the future.

6.3.2. Terms and frequency of future evaluation

Actions receiving financial assistance under the Instrument shall be monitored regularly.

The Commission shall submit to the EP and the Council:

(a) and interim evaluation report no later than 31 December 2010;

(b) a communication on the continuation of this Regulation no later than 31 December 2011;

(c) an ex-post evaluation no later than 31 March 2015.

7. Anti-fraud measures

Potential beneficiaries and contractors shall comply with the provisions of the Financial Regulation and provide the evidence of their financial and legal soundness.

For grants, they are required to supply provisional statements of income and expenditure related to the project/activity for which funding is requested. Payments are made on the basis of the terms and conditions related to the grant agreement and on the basis of expenditure and income statements duly certified by the beneficiary and checked by the relevant service of the Commission. On the spot controls are also possible and beneficiaries are required to keep all details and supporting documents for a period of 5 years after the completio n of the project.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

- 8.2.2. Description of tasks deriving from the action

Civil protection policy

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 7 3 | - to provide input to and follow up the inter-institutional processes on civil protection policy and related issues, such as terrorism (e.g., the Hague Programme); - to establish standard operating procedures with the military (e.g., EUMS) and to ensure appropriate liaison with the Civil-Military Cell; - to work closely with other Commission services (TREN, SANCO, JLS) on related policy issues and rapid alert systems; - to contribute to counter-terrorism issues, including the Security Research Programme and other security- and civil protection-related research programmes, and to liaise with DG JLS policies; - to develop policy initiatives on prevention, to promote horizontal action on prevention and to ensure an effective integration of disaster prevention in sectoral policies; - to finance and monitor projects promoting disaster prevention. |

Total | 10 |

Preparedness

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 3 4 | - to implement a robust training system that enables civil protection professionals to participate effectively in European civil protection interventions: to develop and refine training curricula; to develop and organise training courses for specific target groups (e.g., assessment experts, volunteers, etc.) to develop and organise training course on specific issues; to develop training materials; - to run exercises to test procedures, systems and their interoperability; - to implement a system for the exchange of experts between national civil protection administrations; - to evaluate the responses to emergencies (“lessons learnt”) and bringing forward proposals for improvements; - to finance and monitor projects aimed at enhancing preparedness, including public information, and to ensure an effective and systematic follow-up to project results; - to develop strategies for the promotion of interoperability of systems and means, including civil-military interoperability; - to work closely with other Commission services (including JRC, INFSO, ENTR, JLS) on the development of early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems for Europe. - to work with Member States to improve preparedness for emergencies, including developing early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems; - to undertake awareness activities aimed at relevant authorities; - to enhance public information, in particular on risks and the appropriate behaviour in case of emergencies; - to enhance psycho-social aftercare for first responders and victims; - to manage contracts and organise financing related to preparedness. |

Total | 12 |

Monitoring and Information Centre

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 12 5 | - to ensure the smooth operation of the Monitoring and Information Centre; - to ensure a genuine “around the clock” duty system, thus assuring immediate reaction to emergencies, with sufficient staff as back-up to ensure adequate staffing at all stages of an event; - to prepare templates, manuals of procedures, mailing lists and technical infrastructure for emergency interventions; - to implement and maintain CECIS, to manage databases, and provide IT assistance; - to receive, maintain and analyse updates of the military database; - to coordinate with ARGUS and the Central Crisis Centre; - to establish scenarios and the likely resources required for various types of disasters; - to ensure availability of civil protection resources by working with Member States on filling gaps in resources availability; - developing a modular approach with Member States, for example ensure that pre-designated teams and equipment are on call; - organising transportation of resources, when needed, or at least assuring financial compensation; - to handle all aspects of communication between the many different actors involved in an emergency, including: liasing with the local emergency management centres, etc., to coordinate and ensure the arrival of assistance (this would include the many details of such work, from landing rights for aircraft to logistical details for intervention teams); issuing full and regular information on the situation and developments; - to manage contracts and organise finances. |

Total | 22 |

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

ٱ Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

ٱ Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

ٱ Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

ٱ Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

ٱ Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (XX 01 01) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Staff financed by Art XX 01 02 ) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Calculation– Officials and Temporary agents: Each FTE rated at 108.000€ per FTE (47 staff)

8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

| 2007

|2008

|2009

|2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL

| | XX 01 02 11 01 – Missions |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,560 | | XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |2,520 | | XX 01 02 11 03 – Committees |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |2,100 | | XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |1,050 | | XX 01 02 11 05 - Information systems |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |1,575 | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |7,805 | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | |XX.010301.03 Equipment of the Data Centre |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,210 | |XX.010301.04 Services and operating expenditure of the Data Centre |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,315 | | 3. Total Other expenditure of an administrative nature |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,525 | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |8,330 | |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions in 2007: 80 missions x €1,000 = 80,000

Meetings in 2007: 12 meetings with 30 participating countries x €1,000 = 360,000

Committees in 2007: 10 committee meetings with 30 countries x €1,000 = 300,000

Studies and consultations: 1 study x €150,000 = 150,000

Information systems: 300.000 € per year. The costs included here relate to the hosting of the CECIS by the Commission, as well as to the purchase and maintenance of IT and communication tools necessary to make the Monitoring and Information Centre (MIC) fully operational. The MIC is a crisis centre linking the national civil protection centres, hosted and operated within the premises of the Commission. It is managed directly by the Commission and aims at supporting and facilitating the mobilisation of civil protection assistance in the event of major disasters. To perform its general functions, as set out in Council Decision 2001/792, the MIC needs to receive alerts of all disasters immediately and needs to be in a position to quickly assess and analyse its possible impact. This requires the use of advanced information systems, including geographic information systems, and communication tools, linking the MIC to all existing disaster alert systems. Softwares, IT applications and communication tools are needed to support the MIC’s general functioning and ensure full interoperability with early warning and disaster alert systems.

[1] Odločba Sveta 2001/792/ES,Euratom z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite(UL L 297, 15.11.2001, str. 7).

[2] UL L 327, 21.12.1999, str. 53.

[3] UL L 297, 15.11.2001, str. 7.

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL L 297, 15.11.2001, str. 7.

[7] UL L […], […], str. […].

[8] UL L […], […], str. […].

[9] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[10] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[11] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[12] UL C184, 17.7.1999, str.23.

[13] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[14] Differentiated appropriations

[15] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[16] Differentiated appropriations

[17] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[18] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[20] Based on an estimated number of 10 disasters per year within the EU and the participating countries and an estimated average of 7-8 experts per disaster.

[21] Based on an estimated number of 6 flights per disaster and the financial data provided in the study ”Survey of the needs and existing markets in the field of air transport for members of Community intervention teams” of October 2004.

[22] Based on estimated number of 10 disasters per year. The available budget will allow financing transportation in 4 of these disasters.

[23] In the future, the Commission will continue to finance the general training courses in the framework of the Mechanism. In addition, it will finance specific training courses for specific experts or on specific issues

[24] Includes studies, surveys, modelling, scenario building and contingency planning; capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

[25] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[26] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[27] Cost of which is included within the reference amount