ECOSOC lahko potrdi ali razveljavi sklep CND. Uradno obvestilo o sklepu ECOSOC se posreduje vsem državam in drugim subjektom, ki so pogodbenice te konvencije ali ki so upravičeni do tega, da to postanejo, CND in INCB.

Generalni sekretar posreduje kopije zahteve za pregled in ustreznih informacij CND, INCB in vsem pogodbenicam ter jih pozove, naj v devetdesetih dneh predložijo pripombe. Vse prejete pripombe se predložijo v obravnavo ECOSOC.

Generalni sekretar o vsakem sklepu CND, sprejetem v skladu s tem členom, obvesti vse države in druge subjekte, ki so pogodbenice te konvencije ali ki so upravičeni do tega, da to postanejo, ter INCB. Tak sklep začne za vsako pogodbenico v celoti veljati sto osemdeset dni po datumu takega obvestila.

V skladu s Konvencijo so sklepi CND zavezujoči, razen če podpisnica ne predloži sklepa za pregled svetu ECOSOC v ustreznem roku. Sklepi ECOSOC v zvezi s tem so dokončni. Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členom 12 Konvencije, ki v zadevnih delih določa:

CND bo na svojem petinšestdesetem zasedanju med 14. in 18. marcem 2022 sprejela sklep o vključitvi treh snovi v tabeli Konvencije (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt), in sicer 4-AP, boc-4-AP in norfentanil.

CND je komisija Ekonomskega in socialnega sveta ZN (v nadaljnjem besedilu: ECOSOC), njene naloge in pristojnosti pa so med drugim določene tudi v Konvenciji. Sestavlja jo 53 držav članic ZN, ki jih izvoli ECOSOC. Med članicami CND z glasovalno pravico je trenutno 12 držav članic EU. Unija ima v CND status opazovalke.

EU in njene države članice so pogodbenice Konvencije.

Cilj Konvencije Združenih narodov zoper nezakonit promet prepovedanih drog in psihotropnih snovi iz leta 1988 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je spodbujati sodelovanje med pogodbenicami, da bi lahko učinkoviteje obravnavale različne vidike nezakonitega prometa z narkotičnimi drogami in psihotropnimi snovmi z mednarodno razsežnostjo. Pogodbenice pri izpolnjevanju obveznosti na podlagi Konvencije sprejmejo potrebne ukrepe, vključno z zakonodajnimi in upravnimi, v skladu s temeljnimi določbami svojih nacionalnih zakonodajnih sistemov.

Komisija je bila 2. februarja 2022 obveščena, da INCB priporoča, da se v Tabelo I Konvencije dodajo tri snovi, in sicer 4-AP, boc-4-AP in norfentanil.

V skladu z oceno INCB se 4-AP, boc-4-AP in norfentanil pogosto uporabljajo za nezakonito proizvodnjo fentanila in fentanilu podobnih snovi (tj. sintetičnih opioidov). Obstajajo dokazi, da količina in obseg nezakonite proizvodnje teh narkotičnih drog in psihotropnih snovi pomenita resno nevarnost za javno zdravje ali družbeni problem, zato je upravičeno, da se snovi umestijo pod mednarodni nadzor. Poleg tega ni znane legitimne uporabe 4-AP, boc-4-AP in norfentanila, razen majhnih količin za raziskave, razvoj in laboratorijske analize.

Nezakonita proizvodnja fentanila in fentanilu podobnih snovi predstavlja resen problem za Unijo. Te nezakonito proizvedene narkotične droge in psihotropne snovi pomenijo znatno nevarnost za javno zdravje in družbeni problem v Uniji.

Države članice Unije bi zato morale v CND zastopati stališče, naj se 4-AP, boc-4-AP in norfentanil dodajo v Tabelo I Konvencije.

Spremembe tabel Konvencije neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, saj se snovi, ki se dodajo v tabeli Konvencije, vključijo v pravo Unije. Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, da bi to zagotovila.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela

Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Člen 218(9) PDEU se uporablja ne glede na to, ali je Unija članica organa ali pogodbenica sporazuma.

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje tudi akte, ki imajo pravni učinek zaradi pravil mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“.

4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru

CND je organ, ustanovljen s sporazumom, in sicer s Konvencijo Združenih narodov zoper nezakonit promet prepovedanih drog in psihotropnih snovi.

Akt, k sprejetju katerega je CND pozvana, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt bo zavezujoč v mednarodnem pravu v skladu s členom 12 Konvencije Združenih narodov zoper nezakonit promet prepovedanih drog in psihotropnih snovi in lahko odločilno vpliva na vsebino zakonodaje EU, in sicer na: Uredbo Sveta (ES) št. 111/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi pravil za nadzor trgovine s predhodnimi sestavinami za prepovedane droge med Unijo in tretjimi državami ter Uredbo (ES) št. 273/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah. Spremembe tabel Konvencije namreč neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad predhodnimi sestavinami za prepovedane droge, saj se snovi, ki se dodajo v tabeli Konvencije, vključijo v pravo Unije.

Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira Sporazuma.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2.Materialna pravna podlaga

4.2.1.Načela

Materialna pravna podlaga za sklep po členu 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru