Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu /* COM/2011/0844 konč. - 2011/0412 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic (člen 2 Pogodbe o Evropski uniji). Poleg tega Pogodba tudi določa, da Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni „vodijo načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu: demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava“ (člen 21). Zato je spodbujanje demokracije in človekovih pravic bistven vidik zunanjega ukrepanja EU. Pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije po vsem svetu EU uporablja zelo različne ukrepe, od političnega dialoga in diplomatskih pobud do finančnega in tehničnega sodelovanja in pomoči. Uredba o vzpostavitvi evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: EIDHR)[1] je temelj te politične strategije ter edinstven in jasen dokaz trdne zaveze EU demokraciji in človekovim pravicam. Instrument je že prinesel prave rezultate ter številne zgodbe o uspehu, saj zagotavlja pomoč civilni družbi in institucijami za človekove pravice po vsem svetu, pa tudi dejavnostim opazovanja volitev. EIDHR zaradi svoje neodvisnosti od soglasja vlade in svoje prožnosti predstavlja ključno dodano vrednost svežnju ukrepov politike EU. V novi uredbi je treba ohraniti splošne cilje in področje uporabe EIDHR, ki bodo prispevali k razvoju in utrjevanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracije in pravne države po vsem svetu. Uredba temelji na močni povezavi med demokracijo in človekovimi pravicami. V zadnjih letih se je program EU za podporo demokraciji stalno razvijal v smeri celovitega pristopa. Sklepi Sveta iz novembra 2009[2] o podpori demokraciji so prva strateška in konkretna usmeritev k širši in bolj usklajeni politiki za podporo demokraciji v okviru zunanjih odnosov EU. Decembra 2010 je Komisija predstavila prvo poročilo o nadaljevanju dela na podlagi sklepov, sprejeti pa so bili tudi novi sklepi[3], vključno z določitvijo desetih pilotnih držav, v katerih je treba izvesti Agendo za ukrepanje in sprejeti takojšnje ukrepe. Zato se zdi nujno, da prihodnji EIDHR ohrani široko področje uporabe, ki zajema obstoječi razpon dejavnosti zavzemanja, zagotavljanje temeljne pomoči in dejavnosti na terenu, vključno z opazovanjem volitev, podporo vsem temeljnim pravicam, povezanim z demokracijo, skupaj z drugimi človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami. To je jamstvo za racionalnost politike, celovitost pristopa, skladnost dejavnosti in ekonomijo obsega. Področje uporabe EIDHR od leta 2007 vključuje pet ciljev: · izboljšanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v državah, kjer so najbolj ogrožene; · okrepitev vloge civilne družbe pri spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih reform, pri podpiranju mirne sprave skupinskih interesov ter pri krepitvi politične udeležbe in zastopanosti; · podpora ukrepom v zvezi z vprašanji o človekovih pravicah in demokraciji na področjih, ki so zajeta v Smernicah EU, vključno z dialogi o človekovih pravicah, zagovorniki človekovih pravic, smrtno kaznijo, mučenjem, otroki in oboroženimi spori, otrokovimi pravicami, nasiljem nad ženskami in dekleti ter bojem proti vsem oblikam diskriminacije proti njim, mednarodnim humanitarnim pravom in možnimi prihodnjimi smernicami; · podpora in okrepitev mednarodnega in regionalnega okvira za zaščito in spodbujanje človekovih pravic, pravičnosti, pravne države in za spodbujanje demokracije; · ustvarjanje zaupanja v demokratične volilne postopke ter povečanje njihove zanesljivosti in preglednosti, zlasti z opazovanjem volitev. Strategija odziva[4] v okviru EIDHR temelji predvsem na delu z organizacijami civilne družbe in prek njih z namenom varstva temeljnih svoboščin, ki so temelj vseh demokratičnih procesov, ter na pomoči civilni družbi, da postane učinkovita sila za politično reformo in varstvo človekovih pravic. Ta posebnost strategije odziva se bo v novi uredbi v celoti ohranila. Tako dopolnjuje novo generacijo geografskih programov, ki vse bolj vključujejo demokracijo in človekove pravice, čeprav so osredotočeni predvsem na vzpostavljanje javnih institucij. Poleg tega bo nova Uredba EIDHR izboljšala sveženj ukrepov EU za učinkovitejšo obravnavo položaja v težavnih državah ali v izrednih razmerah, ko so človekove pravice in temeljne svoboščine najbolj ogrožene. Nedavni razvoj dogodkov v evropskem sosedstvu, zlasti arabska pomlad, dokazuje, da v teh državah obstaja veliko povpraševanje po večjih svoboščinah in pravicah ter demokraciji, ki ga mora EU podpreti. V takih primerih bo Evropska unija imela možnost neposrednega financiranja ad hoc ukrepov z neposrednimi donacijami ali neposrednimi donacijami nizkih vrednosti. To bo pomembno, ko bi lahko značilnosti postopka negativno vplivale na učinkovitost ukrepov ali bi bili lahko upravičenci zaradi njih izpostavljeni resnemu ustrahovanju, povračilnim ukrepom ali drugim vrstam tveganj. Ad hoc ukrepi bi načeloma lahko bili vključeni v strateške dokumente in letne programe. Toda v izjemnih okoliščinah bi se lahko ad hoc ukrepi sprejeli s posebnimi ukrepi zunaj ciklusa načrtovanja programov. Širše je treba predlagano uredba EIDHR obravnavati v okviru vseh predlaganih instrumentov financiranja za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, kakor je bilo poudarjeno v Sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“. Skupaj z instrumenti v okviru razdelka 4 (Evropa v svetu) in z Evropskim razvojnim skladom bo novi EIDHR zagotovil večjo skladnost in učinkovitost zunanjega ukrepanja EU. V skladu s Sklepom Sveta o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje[5] visok predstavnik / podpredsednik zagotovi splošno politično uskladitev zunanjega ukrepanja Unije, tudi prek EIDHR. Evropska služba za zunanje delovanje zlasti prispeva k ciklusu načrtovanja programov in upravljanja EIDHR, kakor je navedeno v členu 9(3) zgoraj navedenega sklepa Sveta. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA Evropska komisija je med 26. novembrom 2010 in 31. januarjem 2011 organizirala javno posvetovanje o prihodnjem financiranju zunanjega ukrepanja EU. Posvetovanje je potekalo prek spletnega vprašalnika, ki ga je spremljal razlagalni dokument z naslovom „Kakšno naj bo financiranje zunanjih ukrepov EU po letu 2013?“, ki so ga pripravile zadevne službe Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje. V 220 prispevkih, ki so prispeli v okviru javnega posvetovanja, je ponazorjen širok in raznolik odziv na problematiko, ki odraža raznovrstnost struktur, stališč in tradicij zainteresiranih strani, dejavnih na področju zunanjega ukrepanja. Večina vprašanih (približno 70 %) je potrdila, da pomeni finančno posredovanje EU znatno dodano vrednost na glavnih področjih politik, ki jih podpirajo instrumenti financiranja EU za zunanje ukrepanje[6]. Merilo dodane vrednosti EU so mnogi vprašani izpostavili kot glavno gonilo za prihodnost: menili so, da bi morala EU izkoristiti svojo primerjalno prednost, povezano z njeno prisotnostjo na terenu po vsem svetu, obširnim strokovnim znanjem, nadnacionalno naravo in vlogo posrednika pri usklajevanju, ter ekonomije obsega. Skoraj vsi vprašani (92 %) se zavzemajo za bolj diferenciran pristop, prilagojen položaju posamezne države upravičenke, ki temelji na smotrnih merilih in učinkovitem zbiranju podatkov, ki bi jih bilo treba uporabljati tako, da bi se učinek instrumentov financiranja EU čim bolj povečal. Več kot dve tretjini vprašanih meni, da se interesi EU pri zunanjem ukrepanju dovolj upoštevajo in da bi se moralo to ukrepanje močneje opirati na vrednote in načela EU ter na razvojne cilje partnerskih držav. Nasprotno pa majhen del vprašanih meni, da bi moralo biti zunanje ukrepanje EU bolj osredotočeno na lastne interese EU v globalnem gospodarstvu, zlasti v odnosih z državami v gospodarskem vzponu. Kar zadeva poenostavitev instrumentov ter ravnovesje med geografskimi in tematskimi instrumenti, so mnenja glede pregleda tematskih programov EU in možnega zmanjšanja njihovega števila različna. Mnogi se bojijo, da bi to lahko pomenilo zmanjšanje skupnega zneska, ki je na voljo za tematske ukrepe, zato se zavzemajo za poenostavitev pravil, ki urejajo dostop do tematskega financiranja in njegovo izvajanje. Poudarja se, da je pomembnih več tematskih vprašanj, kot so okrepitev evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, financiranje podnebnih ukrepov ali trenutni tematski programi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja. Znatna večina vprašanih podpira večjo prilagodljivost geografskih omejitev instrumentov EU kot način odziva na medregionalne izzive. Večina vprašanih se strinja, da lahko skupno načrtovanje programov in sofinanciranje z državami članicami povečata učinek in skladnost zunanjega ukrepanja EU, poenostavita zagotavljanje pomoči in zmanjšata skupne stroške transakcij. V zvezi z enakim razmišljanjem in pogoji vprašani široko podpirajo določitev pogojev na podlagi spoštovanja človekovih pravic in manjšin, dobrega upravljanja in raznolikosti kulturnega izražanja v državi upravičenki (78 %), ali na podlagi kakovosti njenih politik ter sposobnosti in pripravljenosti na izvajanje dobrih politik (63 %). Večina vprašanih je kritična glede tega, da bi zunanje sodelovanje temeljilo na lastnih interesih EU. V zvezi z zunanjim ukrepanjem EU na področju človekovih pravic in demokracije so vsi vprašani poudarili potrebo po nadaljnjem spodbujanju in podpiranju teh ciljev po vsem svetu z njihovim vključevanjem v politike in ukrepe EU ter upoštevanjem v posebnem ločenem, toda komplementarnem instrumentu financiranja. Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice je zelo cenjen in vse zainteresirane strani so prosile EU, naj poveča njegov potencial, ohrani njegovo dodano vrednost in nadalje povečuje hitrost izvajanja, zlasti v najtežjih in najnujnejših primerih. Ocena učinka Komisija je pripravila oceno učinka, v kateri je proučila tri glavne možnosti politik (z nekaterimi podmožnostmi): (1) brez ločene uredbe EIDHR ter vključitev področja človekovih pravic in demokracije v druge instrumente; (2) brez spremembe sedanje uredbe, pač pa le povečanje proračunskih sredstev, s čimer se bodo krile dodatne dejavnosti v okviru sedanjega okvira; (3) priprava boljše pooblastitvene uredbe z ohranitvijo glavnih značilnosti obstoječe uredbe. Prva možnost je bila opuščena, saj se je jasno izkazalo, da bi odprava samostojnega instrumenta za človekove pravice in demokracijo pomenila negativno politično sporočilo in bi povzročila ukinitev posebnih in dragocenih načel delovanja, kot so „brez soglasja države gostiteljice“ ali „usmerjanje akterjev civilne družbe“. To bi nato zmanjšalo učinkovitost izvajanja in pomenilo velik upad prepoznavnosti in ugleda EU. Druga možnost je bila prav tako izločena, saj ni omogočala, da se izkoristi možnost ustreznega obravnavanja novih izzivov, da se popravi znanje, pridobljeno na podlagi nekaterih izkušenj, in obravnavajo nove potrebe. Tretja možnost je bila ohranjena, saj bi omogočila ohranitev političnih in operativnih koristi instrumentov, obenem pa omogočila boljšo prilagoditev uredbe. V okviru te možnosti bi bilo treba pripraviti nov osnutek v obliki boljše pooblastitvene uredbe. Spremenjeni instrument bi zagotovil orodje, usmerjeno v proces, ki bi se osredotočalo na štiri različne vrste dejavnosti: · tematske kampanje s kombiniranjem zavzemanja in dejavnosti na terenu za dosego pomembnih ciljev (npr. podpore demokraciji) in obravnavanje hudih kršitev pravic (npr. mučenje, smrtna kazen, diskriminacija itd.) ter zagotavljanje glavne podpore ključnim akterjem in s tem povezani državljanski vzgoji; · ciljno usmerjena podpora razvoju uspešnih civilnih družb, ki bi jim bila v pomoč pri njihovem prizadevanju za demokracijo in človekove pravice ter njihovo varstvo, in njihovi posebni vlogi, ki jo imajo kot akterji za pozitivne spremembe; · okrepljene zmogljivosti EU za hitro odzivanje na izredne razmere, povezane s človekovimi pravicami, ter vzpostavitev celovitega mehanizma EU za zagovornike človekovih pravic; · okrepljen in bolje integriran pristop glede demokratičnih ciklusov z opazovanjem volitev in drugimi vrstami podpore demokratičnim procesom in volilnim postopkom. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlagani instrument temelji na členu 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je pravna podlaga za razvojno sodelovanje v okviru načel in ciljev zunanjega ukrepanja Unije. Poleg tega člena 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji nadalje poudarjata pomen podpiranja demokracije in človekovih pravic v okviru zunanjega ukrepanja Evropske unije. Ker države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlagane uredbe ter ker se ti zaradi obsega in pokritosti predlaganega ukrepa laže dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. EU ima edinstveno možnost, da del zunanje pomoči zagotavlja v imenu držav članic in skupaj z njimi ter tako poveča svojo verodostojnost v državah, v katerih deluje. Mnoge države članice nimajo zmogljivosti in/ali volje, da bi razvile globalne zunanje instrumente. Zato je posredovanje na ravni EU edina možnost za spodbujanje vrednot EU na svetovni ravni in za zagotavljanje prisotnosti EU po vsem svetu. Predlagana uredba prav tako krepi zmogljivost za usklajevanje in olajšuje skupno načrtovanje programov z državami članicami, pri tem pa zagotavlja učinkovito delitev dela in uspešno zagotavljanje pomoči. Pomoč Unije bi se morala osredotočiti na področja, na katerih ima večji učinek, to je na spodbujanje demokracije po vsem svetu, dobro upravljanje, človekove pravice in pravno državo, na svoje dolgoročno in predvidljivo sodelovanje na področju razvojne pomoči ter svojo vlogo pri usklajevanju z državami članicami. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe, predlagana uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego njenih ciljev. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlagani instrument spada med ukrepe, ki se izvajajo v okviru naslov IV „Evropa v svetu“ večletnega finančnega okvira Evropske unije. Finančna sredstva, ki so na voljo za izvajanje te uredbe v obdobju 2014-2020, znašajo 1 578 000 000 EUR (v tekočih cenah). To ustreza povprečnim letnim sredstvom v višini približno 225 000 000 EUR. 2011/0412 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 209 in 212 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[7], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[8], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Ta uredba je eden od instrumentov, ki zagotavljajo neposredno podporo zunanjim politikam Evropske unije. Nadomestila bo Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu[9]. (2) Ta uredba vzpostavlja instrument financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu, ki omogoča pomoč, ki ni odvisna od soglasja vlad in drugih javnih organov tretjih držav. (3) Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravica, solidarnost ter enakost žensk in moških. (4) Člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določa, da Evropsko unijo pri zunanjem ukrepanju vodijo načela, ki so bila podlaga njenega nastanka: demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava. (5) Ta instrument financiranja prispeva k doseganju ciljev zunanjega ukrepanja Unije, vključno s cilji evropske razvojne politike. (6) Prispevek Unije k demokraciji in pravni državi ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin temelji na univerzalno sprejetih splošnih načelih, ki jih vzpostavljajo Mednarodna listina o človekovih pravicah in kateri koli instrument človekovih pravic, sprejet v okviru Združenih narodov, kakor tudi zadevni regionalni instrumenti človekovih pravic. (7) Enakost spolov in pravice žensk so temeljne človekove pravice in vprašanje socialne pravičnosti ter njenega spodbujanja je pomemben sestavni del te uredbe. (8) Demokracija in človekove pravice so neločljivo povezane, kakor je navedeno v sklepih Sveta z dne 18. novembra 2009 o podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU. Temeljni svobodi izražanja in združevanja sta osnovna pogoja za politični pluralizem in demokratične procese, demokratični nadzor in delitev oblasti pa sta bistvena za ohranjanje neodvisnega sodstva in pravne države, ki sta potrebna za učinkovito varstvo človekovih pravic. (9) Naloga oblikovati in ohranjati kulturo človekovih pravic in poskrbeti, da demokracija deluje za državljane, ki je sicer posebej nujna in težka v nastajajočih demokracijah, je v bistvu nenehen izziv, s katerim se mora spopadati predvsem prebivalstvo zadevne države, pri čemer se zavezanost mednarodne skupnosti ne sme zmanjšati. Zanjo je potrebna tudi vrsta institucij, zlasti demokratični nacionalni parlamenti, ki morajo zagotavljati udeležbo, zastopanost, odzivnost in odgovornost. (10) Za učinkovito, pregledno, pravočasno in prožno obravnavo navedenih vprašanj po izteku veljavnosti Uredbe (ES) št. 1889/2006 obstaja stalna potreba po posebnih finančnih sredstvih in posebnem instrumentu financiranja, ki lahko še naprej neodvisno deluje. (11) Pomoč Unije na podlagi te uredbe je namenjena dopolnitvi različnih drugih orodij za izvajanje politik Unije v zvezi z demokracijo in človekovimi pravicami, ki segajo od političnega dialoga in diplomatskih ukrepov do raznih instrumentov finančnega in tehničnega sodelovanja, vključno z geografskimi in tematskimi programi. Dopolnjevala bo tudi ukrepe instrumenta za stabilnost, ki so bolj povezani s kriznimi razmerami. (12) Unija bo v skladu s to uredbo zagotavljala pomoč za obravnavanje vprašanj v zvezi s človekovimi pravicam in demokratizacijo na globalni, regionalni, nacionalni in lokalni ravni v partnerstvu s civilno družbo, ki naj bi obsegala vse vrste socialnih ukrepov posameznikov ali skupin, neodvisnih od države in dejavnih na področju človekovih pravic in spodbujanja demokracije. (13) Medtem ko morajo biti cilji v zvezi z demokracijo in človekovimi pravicami vedno bolj vključeni v vse instrumente financiranja zunanje pomoči, bo imela pomoč Unije na podlagi te uredbe posebno dopolnilno in dodatno vlogo zaradi svojega globalnega značaja in neodvisnosti njenega ukrepanja od soglasja vlad in drugih javnih organov tretjih držav. To bo omogočalo sodelovanje s civilno družbo glede občutljivih vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo ter zagotavljalo prožnost odzivanja na spreminjajoče se okoliščine. Poleg tega mora Uniji zagotoviti zmogljivosti za oblikovanje in podporo specifičnih ciljev in ukrepov na mednarodni ravni, ki niso niti geografsko povezani niti se ne nanašajo na krizne razmere in pri katerih bi bil lahko potreben nadnacionalni pristop ali ki bi lahko vključevale dejavnosti znotraj Unije in tudi v vrsti tretjih držav. Poleg tega bo zagotovila potrebni okvir za dejavnosti, kot je podpora neodvisnim misijam Evropske unije za opazovanje volitev, ki zahtevajo skladnost politike, enoten sistem upravljanja in skupne standarde izvajanja. (14) Unija bo namenila posebno pozornost državam in nujnim primerom, ko so človekove pravice in temeljne svoboščine najbolj ogrožene in ko je nespoštovanje teh pravic in svoboščin zlasti izrazito in sistematično. V takih primerih bodo politične prednostne naloge spodbujanje spoštovanja ustreznih mednarodnih zakonov, zagotavljanje oprijemljive podpore in ukrepov lokalni civilni družbi ter prispevanje k njenemu delu, ki se izvaja v zelo težkih okoliščinah. V konfliktnih razmerah bo Unija vse sprte strani spodbujala, da izpolnjujejo svoje pravne obveznosti na podlagi mednarodnega humanitarnega prava v skladu z ustreznimi smernicami Unije. (15) V takih najbolj težavnih državah oziroma primerih in za odziv na nujne potrebe po zaščiti zagovornikov človekovih pravic bi se Unija morala biti sposobna prožno in pravočasno odzivati z ad hoc ukrepi. To bo zlasti pomembno, ko bi lahko izbira značilnosti postopka neposredno vplivala na učinkovitost ukrepov ali bi bili lahko upravičenci zaradi nje izpostavljeni resnemu ustrahovanju, povračilnim ukrepom ali drugim vrstam tveganj. (16) Misije Evropske unije za opazovanje volitev pomembno in uspešno prispevajo k demokratičnim procesom v tretjih državah. Vseeno pa je spodbujanje demokracije precej več kot zgolj sodelovanje v volilnem postopku. Odhodki za misije za opazovanje volitev zato ne bi smeli predstavljati nesorazmerno velike vsote glede na celotna razpoložljiva sredstva v okviru te uredbe. (17) Izvedbena pooblastila, povezana z načrtovanjem programov in financiranjem ukrepov iz te uredbe, je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. Ob upoštevanju narave teh izvedbenih aktov, zlasti njihove politične usmeritve ali njihovih finančnih posledic, je treba načeloma za njihovo sprejetje uporabiti postopek pregleda, razen za tehnične izvedbene ukrepe majhnega finančnega obsega. (18) Splošna pravila in postopki za izvajanje instrumentov Unije za zunanje ukrepanje so določeni v Uredbi (EU) št.° …/… Evropskega parlamenta in Sveta z dne …[10](v nadaljnjem besedilu: skupna izvedbena uredba). (19) Organizacija in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje sta opisana v Sklepu Sveta 2010/427/EU – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Vsebina in cilji Ta uredba vzpostavlja Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, na podlagi katerega Unija zagotavlja pomoč za razvoj ter utrjevanje demokracije in pravne države ter spoštovanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Cilji take pomoči so zlasti (a) povečanje spoštovanja in upoštevanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kakor so razglašene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih mednarodnih in regionalnih instrumentih človekovih pravic, ter krepitev njihovega varstva, spodbujanja in spremljanja, zlasti s podporo zadevnim organizacijam civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic in žrtvam zatiranja in zlorab; (b) podpora in utrjevanje demokratičnih reform v tretjih državah s spodbujanjem participativne in predstavniške demokracije, krepitev celotnega demokratičnega ciklusa ter izboljšanje zanesljivosti volilnih postopkov, zlasti z misijami za opazovanje volitev. Člen 2 Področje uporabe 1. Pomoč Unije se nanaša na naslednja področja: (a) spodbujanje in krepitev participativne in predstavniške demokracije, vključno s parlamentarno, ter procesov demokratizacije, predvsem prek organizacij civilne družbe, med drugim pri: (i) uveljavljanju svobode zbiranja in združevanja, neoviranega gibanja oseb, svobode izražanja mnenja in izražanja, tudi umetniškega in kulturnega, medijske svobode in neodvisnosti pluralnih medijev, tako tradicionalnih kot tistih, ki temeljijo na informacijski in komunikacijski tehnologiji, svobode interneta in ukrepov za odpravljanje upravnih ovir pri uresničevanju teh svoboščin, vključno z bojem proti cenzuri; (ii) krepitvi pravne države, uveljavljanju neodvisnosti sodstva, spodbujanju in vrednotenju pravnih in institucionalnih reform ter spodbujanju dostopa do sodnega varstva; (iii) spodbujanju in krepitvi Mednarodnega kazenskega sodišča, ad hoc mednarodnih kazenskih sodišč in tranzicijskih sodnih postopkov ter mehanizmov za resnico in spravo; (iv) podpiranju reform za dosego učinkovite ter pregledne demokratične odgovornosti in nadzora, vključno z nadzorom sektorjev varnosti in sodstva, ter spodbujanju ukrepov proti korupciji; (v) spodbujanju političnega pluralizma, demokratične politične zastopanosti in politične udeležbe državljanov pri demokratičnih reformnih procesih na lokalni, regionalni in državni ravni, pri čemer je še zlasti pomembna udeležba skupin, odrinjenih na družbeni rob; (vi) spodbujanju enakopravne zastopanosti moških in žensk v družbenem, gospodarskem in političnem življenju, podpori načelu enakih možnosti ter sodelovanju in politični zastopanosti žensk; (vii) podpori ukrepom za lažjo miroljubno spravo interesov skupin, vključno s podporo ukrepom za krepitev zaupanja v človekove pravice in demokratizacijo; (b) spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kakor so razglašene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentih za državljanske, politične, gospodarske, socialne in kulturne pravice, zlasti prek organizacij civilne družbe, med drugim v zvezi z: (i) ukinitvijo smrtne kazni, preprečevanjem mučenja, grdega in drugega krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter rehabilitacijo žrtev mučenja; (ii) podporo, zaščito in pomočjo zagovornikom človekovih pravic v smislu člena 1 Deklaracije ZN o pravicah in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organov za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin; (iii) bojem proti rasizmu in ksenofobiji ter diskriminaciji na kakršni koli podlagi, vključno na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; (iv) spodbujanjem svobode misli, vesti in vere ali prepričanja, vključno z ukrepi za odpravo vseh oblik sovraštva, nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja ter s krepitvijo strpnosti in spoštovanja verske in kulturne raznolikosti; (v) pravicami avtohtonega prebivalstva ter pravicami pripadnikov manjšin in etničnih skupin; (vi) pravicami žensk, kakor so razglašene v Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in v izbirnih protokolih k tej konvenciji, vključno z ukrepi za boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov, prisilnim porokam, zločinom iz časti, trgovino z ženskami in vsaki drugi obliki nasilja nad ženskami; (vii) pravicami otroka, kakor so razglašene v Konvenciji o otrokovih pravicah in v izbirnih protokolih k tej konvenciji, vključno z bojem proti delu otrok, trgovini z njimi, njihovi prostituciji in rekrutiranju otrok za vojake; (viii) pravicami invalidov; (ix) ekonomskimi, socialnimi in kulturnimi pravicami ter spodbujanjem osnovnih delovnih standardov in družbene odgovornosti gospodarskih družb; (x) izobraževanjem, usposabljanjem in spremljanjem na področju človekovih pravic in demokracije ter področju iz točke (vii); (xi) podporo lokalnim, regionalnim, nacionalnim ali mednarodnim organizacijam civilne družbe, ki sodelujejo pri varstvu, spodbujanju ali zagovarjanju človekovih pravic in pri ukrepih iz točke (vii); (c) utrjevanje mednarodnega okvira za varstvo človekovih pravic, pravico, pravno državo in demokracijo in za spodbujanje mednarodnega humanitarnega prava, zlasti: (i) z zagotavljanjem podpore mednarodnim in regionalnim instrumentom za človekove pravice, pravičnost, pravno državo in demokracijo; (ii) s spodbujanjem sodelovanja civilne družbe z mednarodnimi in regionalnimi medvladnimi organizacijami ter podpiranjem dejavnosti civilne družbe z namenom spodbujanja in spremljanja izvajanja mednarodnih in regionalnih instrumentov za človekove pravice, pravičnost, pravno državo in demokracijo; (iii) z usposabljanjem in širjenjem mednarodnega humanitarnega prava ter podporo njegovemu izvajanju; (d) krepitev zaupanja v demokratične volilne postopke ter izboljšanje njihove zanesljivosti in preglednosti, obenem pa prispevanje k učinkovitosti in usklajenosti celotnega volilnega ciklusa, zlasti: (i) z uporabo misij Unije za opazovanje volitev; ii) z drugimi ukrepi za spremljanje volilnih postopkov; (iii) s prispevanjem k razvoju zmogljivosti organizacij civilne družbe za opazovanje volitev na regionalni in lokalni ravni ter podpiranjem njihovih pobud za krepitev udeležbe v volilnem postopku, kakor tudi nadaljnjega ukrepanja v zvezi z njim; (iv) s podpornimi ukrepi, namenjenimi usklajenemu vključevanju volilnih postopkov v demokratični ciklus in izvajanju priporočil misij Unije za opazovanje volitev; 2. Spodbujanje in varstvo enakosti spolov, pravic otrok, pravic avtohtonega prebivalstva, pravic invalidov ter načel, kot so krepitev moči, udeležba, nediskriminacija ranljivih skupin in odgovornost, se po potrebi upoštevata pri vseh ukrepih pomoči iz te uredbe. 3. Ukrepi pomoči se izvajajo na ozemlju tretjih držav ali so neposredno povezani z razmerami, ki nastopijo v tretjih državah, ali z ukrepi na globalni ali regionalni ravni. 4. Pri ukrepih pomoči se upoštevajo značilnosti kriz ali nujnih razmer ter držav ali razmer, v katerih so resno ogrožene temeljne svoboščine, v katerih je varnost ljudi najbolj ogrožena ali v katerih organizacije za človekove pravice in zagovorniki človekovih pravic delujejo v najtežjih pogojih. Člen 3 Splošni okvir za načrtovanje programov in izvajanje Pomoč Unije iz te uredbe se izvaja z naslednjimi ukrepi in v skladu s skupno izvedbeno uredbo: (c) strateškimi dokumenti in njihovimi spremembami, kadar je ustrezno; (d) letnimi akcijskimi programi, posameznimi ukrepi in podpornimi ukrepi; (e) posebnimi ukrepi. Člen 4 Strateški dokumenti 1. Strateški dokumenti določajo strategijo Evropske unije za pomoč iz te uredbe, ki temelji na prednostnih nalogah Unije, mednarodnih razmerah in dejavnostih glavnih partnerjev. Strateški dokumenti morajo biti skladni s splošnim namenom, cilji, področjem uporabe in načeli iz te uredbe. 2. Strateški dokumenti določajo prednostna področja, ki jih je Unija izbrala za financiranje v obdobju veljavnosti te uredbe, specifične cilje, pričakovane rezultate in kazalce uspešnosti. Navajajo tudi okvirna dodeljena finančna sredstva (v celoti in po prednostnih področjih ter po potrebi v obliki razpona). 3. Strateški dokumenti se odobrijo po postopku iz člena 15(3) skupne izvedbene uredbe. Strateški dokumenti se posodobijo v skladu z enakim postopkom, kadar to zahtevajo pomembne spremembe okoliščin in politike. Člen 5 Odbor Komisiji pomaga odbor za demokracijo in človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: odbor). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 6 Referenčni finančni znesek Finančna sredstva za izvajanje te uredbe za obdobje 2014–2020 znašajo 1 578 000 000 EUR (v tekočih cenah). Letne odobritve odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Člen 7 Evropska služba za zunanje delovanje Ta uredba se uporablja v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje. Člen 8 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice: 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni učinek na prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu 1.2. Zadevna področja politike v okviru ABM/ABB[11] Naslov 19: Zunanji odnosi Dejavnost 19 04: Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) Naslov tega poglavja proračuna ustreza sedanji strukturi finančnih instrumentov za obdobje 2007–2013. Predlaga se, da se ohranita enaka dejavnost in naslov 19 04. 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[12]. x Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Ti instrumenti financiranja so namenjeni podpori naslednjih strateških ciljev, kot je navedeno v Sporočilu Komisije „Proračun za strategijo Evropa 2020 – del II“ z dne 29. junija 2011 (COM/2011/0500 – Proračun za strategijo Evropa 2020 – del II. Poglavje o politiki „Zunanji ukrepi“, str. 43): Ta uredba bo imela dva cilja 1. povečanje spoštovanja in upoštevanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kakor so razglašene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih mednarodnih in regionalnih instrumentih, ter krepitev njihovega varstva, spodbujanja in spremljanja, zlasti s podporo zadevnim organizacijam civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic in žrtvam zatiranja in zlorab; 2. podpora in utrjevanje demokratičnih reform v tretjih državah s spodbujanjem participativne in predstavniške demokracije, krepitvijo celotnega demokratičnega ciklusa ter izboljšanjem zanesljivosti volilnih postopkov, zlasti z misijami za opazovanje volitev. 1.4.2. Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB Zgoraj navedena cilja se bosta v praksi izvajala prek različnih specifičnih ciljev. Specifični cilj št. 1 Izvajanje tematskih kampanj s kombiniranjem zavzemanja in dejavnosti na terenu za dosego pomembnih ciljev (npr. mednarodne pravice) in obravnavanje hudih kršitev pravic (npr. mučenje, smrtna kazen, diskriminacija itd.) ter zagotavljanje glavne podpore ključnim akterjem in s tem povezane državljanske vzgoje. Specifični cilj št. 2 Zagotavljanje ciljno usmerjene podpore razvoju uspešnih civilnih družb, ki bi jim bila v pomoč pri njihovem prizadevanju za demokracijo in človekove pravice, ter njihovi posebni vlogi, ki jo imajo kot akterji za pozitivne spremembe. Specifični cilj št. 3 Zagotavljanje večje zmogljivosti EU za ukrepanje v najtežjih okoljih, hitro odzivanje na izredne razmere, povezane s človekovimi pravicami, in za podporo zagovornikom človekovih pravic, ki potrebujejo zaščito. Specifični cilj št. 4 Zagotavljanje okrepljenega in bolje integriranega pristopa v zvezi z demokratičnimi ciklusi z opazovanjem volitev in drugimi vrstami podpore demokratičnim procesom in volilnim postopkom. 1.4.3. Pričakovani izid in učinek Navedite, kakšne posledice naj bi imel predlog/pobuda na upravičence / ciljne skupine. Podpora oprijemljivim rezultatom pri spodbujanju in podpiranju demokracije in človekovih pravic po svetu. Pravočasni začetek projekta, ki vključuje mehanizem za hitro ukrepanje v nujnih primerih, povezanih s kršitvijo in zagovorniki človekovih pravic. Pravočasno spremljanje, dopolnilo, plačilo in zaprtje. 1.4.4. Kazalniki izida in učinkov Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Izvajanje dveh zgoraj navedenih ciljev in štirih specifičnih ciljev bo med drugim merjeno s pomočjo naslednjih rezultatov in učinkov: številom začetih kampanj, vključno s številom sprejetih stališč, in zlasti številom pozitivnih sprememb, doseženih v zakonodajah tretjih držav in predpisih v zvezi s klavzulami o človekovih pravicah; številom ratifikacij mednarodnih konvencij in zlasti številom konvencij, ki bi lahko začele veljati, ter številom držav, v katerih bi začele veljati z našo podporo; številom posebnih ukrepov na terenu ter zlasti številom podprtih oslabljenih organizacij civilne družbe in/ali skupin oseb, ki so jim bile odvzete državljanske pravice, ki bi bile sicer prepuščene same sebi; številom državljanov, strokovnjakov in študentov, ki se usposabljajo, ozaveščajo in izobražujejo na področju človekovih pravic in demokracije; številom podprtih ključnih akterjev, zlasti številom ukrepov mednarodnih organizacij, poročil, primerov sodne prakse in/ali izjav, ki se neposredno nanašajo na našo podporo; številom izvajanih projektov civilne družbe na svetovni in lokalni ravni ter njihovim učinkom v smislu spodbujanja, varstva in spremljanja človekovih pravic; številom zadev, povezanih s podporo zagovornikom človekovih pravic, zlasti številom posameznikov, ki so politično, pravno in/ali fizično zaščiteni in ki so bili rešeni zlorab; številom projektov v najbolj težavnih državah in razmerah, zlasti številom dejavnosti in akterjev, s katerimi je bil vzpostavljen stik v teh najbolj težavnih okoljih; številom volilnih postopkov in demokratičnih ciklusov, ki so bili podprti, opazovani in spremljani, zlasti številom priporočil misij EU za opazovanje volitev, ki so se izvedla na terenu. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Potrebe politike, ki naj bi se zadovoljile s tem instrumentom v okviru razvijajočih se političnih smernic, so opisane v oddelku 1 obrazložitvenega memoranduma. Ob upoštevanju posebnega značaja spodbujanja in podpiranja demokracije in človekovih pravic po svetu, pa tudi zaradi odziva na kršitve človekovih pravic, da se nujno zaščitijo zagovorniki človekovih pravic, bodo potrebe tako kratkoročne kot dolgoročne. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Zdi se, da ima EU na podlagi svojih dosežkov na področjih reševanja sporov ter vzpostavljanja miru in blaginje odlično izhodišče za delo na področju zunanjega ukrepanja v imenu držav članic in skupaj z njimi, saj ima na splošno veliko verodostojnost v državah, v katerih deluje. Zelo je primerna za vlogo svetovne voditeljice v imenu svojih državljanov, zlasti pri podpiranju in spodbujanju demokracije in človekovih pravic. Kljub temu pa evropske dodane vrednosti ni mogoče povzeti v bilanci stanja: prispevanje k vzpostavljanju miru v svetu, pomoč najrevnejšim ljudem na svetu ter podpora demokratizaciji in spoštovanju človekovih pravic nedvomno kažejo, da EU s svojim delom vsak dan prinaša dodano vrednost. Prav to pa bodo prednostne naloge prihodnjih instrumentov financiranja za zunanje ukrepanje EU. EU ima s 27 državami članicami, ki delujejo v okviru skupnih politik in strategij, odločilno težo pri odzivanju na svetovne izzive, kot je pospeševanje univerzalnosti človekovih pravic za vse ljudi. EU lahko zaradi svojega velikega obsega zagotovi pomoč na najbolj oddaljenih območjih, kjer ima večina držav članic majhen strateški interes, kjer so le omejeno prisotne in kjer imajo zmanjšano zmogljivost ukrepanja. Zaradi ukrepanja EU na primer na Fidžiju, Vanuatuju ali v Vzhodnem Timorju, kjer so bili nedavno vzpostavljeni novi temelji za stabilno demokracijo in trajnostni razvoj, pomoč doseže ljudi, ki jo najbolj potrebujejo in ki bi sicer ostali brez nje. V obdobju proračunskih omejitev, ko mora več držav članic izključiti celotne sektorje in države, ima EU lahko še naprej aktivno vlogo pri spodbujanju miru, demokracije, solidarnosti, stabilnosti, blaginje in zmanjševanja revščine v našem neposrednem sosedstvu in po svetu. V tem okviru je bolj kot kdaj koli prej z zgolj gospodarskega vidika smiselno, da se finančna sredstva investirajo na ravni EU, na kateri se lahko doseže dejanski vpliv. Z ukrepanjem prek EU lahko države članice dejansko prihranijo denar. Z nekaterimi reformami za učinkovitost pomoči, zlasti v smislu delitve dela, bi se lahko po podatkih nedavne neodvisne študije (Prednosti evropskega pristopa, ki jo je pripravila družba za svetovanje HTSPE) lahko skupaj prihranilo od tri do šest milijard na leto. Sodelovanje z EU je tudi cenejše. Upravni stroški, ki so na podlagi podatkov iz leta 2009 ocenjeni na 5,4 %, so nižji od povprečnih upravnih stroškov glavnih donatorjev dvostranske pomoči. Upravna pravila, ki se uporabljajo, so namenjena zagotavljanju, da je denar davkoplačevalcev EU ustrezno porabljen, pri čemer se uporabljajo stroga merila, ki jih je možno spremljati. Evropska komisija je poleg tega eden od najbolj preglednih organov na svetu, ki zagotavljajo pomoč. Taka preglednost je sama po sebi pomembno orodje za zagotovitev učinkovite cenovne ustreznosti. To je potrdila tudi organizacija Publish what you Fund, ki je februarja letos v svoji prvi ocenitvi preglednosti pomoči donatorjev uvrstila Evropsko komisijo na četrto mesto (od skupaj 30). Za izboljšave si prizadevamo še naprej. V nedavnem posvetovanju v zvezi z zeleno knjigo, ki je bilo pripravljeno za ugotovitev, kakšna so mnenja zainteresiranih strani o naši razvojni politiki, se so vsi, ki so odgovorili, strinjali o pozitivni vlogi, ki jo je EU imela pri podpiranju dobrega upravljanja (vključno s sodelovanjem civilne družbe), varnosti, človekovih pravic in enakosti spolov. 1.5.3. Glavna spoznanja na podlagi podobnih izkušenj v preteklosti V pregledih in ocenah je poudarjenih več prednosti. EIDHR zagotavlja neodvisnost ukrepanja, ki omogoča delo brez soglasja vlade, kar je ključni element zlasti na občutljivih področjih demokracije in človekovih pravic. Instrument tako podpira demokratično univerzitetno izobraževanje prihodnjih mladih beloruskih vodij v tujini ali poskuša zmanjšati nepravično inkriminiranje demokratičnih aktivistov, ki so zaprti zaradi svojega sodelovanja v opoziciji. Zagovornike žrtev, kot so odvetniki, je prav tako treba zaščititi (prek sistema za zaščito zagovornikov človekovih pravic), saj jim lahko grozi zaporna kazen, ker so sprejeli zadeve aktivistov, ki si prizadevajo za demokracijo, ali zagovornikov pravic. EIDHR nudi tudi več prožnosti in zmogljivosti odzivanja na spreminjajoče se razmere, zaradi česar se razlikuje od dolgoročnega pristopa k načrtovanju geografskih programov. Odboru za reformo v Tuniziji je bila dana na razpolago takojšnja pomoč, da pripravi načrt prehoda in da pomaga civilni družbi sodelovati v procesu. EIDHR bo zagotovil tudi usposabljanje s področja demokracije za aktiviste političnih strank, podporo svobodnim in neodvisnim pluralnim medijem, tako tradicionalnim kot tistim, ki temeljijo na informacijski in komunikacijski tehnologiji, vključno z nemotenim delovanjem elektronskih komunikacijskih tehnologij brez cenzure, pa tudi nadzor prehoda v demokracijo ter podprl državljansko vzgojo na področju demokracije. EIDHR bi lahko bil na voljo tudi za krepitev proizvodne zmogljivosti medijev in usposabljanje novinarjev. V pričakovanju prihajajočih volitev v Tuniziji zagotavlja usposabljanje za tisoče lokalnih opazovalcev in predvidene misije EU za opazovanje volitev. EIDHR deluje tudi v najtežjih okoljih, kjer so temeljne pravice in svoboščine najbolj ogrožene. Da se zaščiti fizična varnost aktivistov in drugih oseb, katerih življenje je lahko resno ogroženo, se podrobnosti takih projektov ne smejo javno razkriti. Evropska komisija poroča o teh projektih pooblaščenim osebam v Svetu, Parlamentu in v Evropski službi za zunanje delovanje na podlagi potrebe po seznanitvi s podatki in lahko le pohvali pogum teh prizadevnih aktivistov. Taki težki primeri predstavljajo približno 20 % dejavnosti EIDHR. Od leta 2007 je EIDHR podprl več kot sto takih projektov (v vrednosti 60 milijonov EUR). EIDHR je ob podpori zagovornikov človekovih pravic zlasti podprl 19 njihovih projektov (v vrednosti 13,5 milijona EUR) v več kot 45 državah. V teh okvirih pomeni EIDHR novost, saj se večina projektov osredotoča na zagotavljanje pomoči šibkim ali uničenim civilnim družbam in medijem ter odpira vrata dialogu in spremembam. Ponuja možnost za izobraževanje študentov in ranljivih skupin na področju demokracije, ki pogosto poteka v tujini. Pomaga prizadevanjem civilne družbe in diaspor v tujini. Včasih pa poskuša samo zaščititi žrtve nedemokratičnega zatiranja in jim po potrebi pomagati oditi iz države na varno mesto. Ker je „jasminova revolucija“ končana, se zdaj lahko razkrije, da je EIDHR leta 2010 v Tuniziji pred tranzicijo zagotovil podporo dejavnostim tunizijske lige za človekove pravice, združenju demokratičnih žensk, sindikatom, združenju sodnikov in odvetnikov ter drugim. Ker javnost v tistem času ni bila obveščena o tej podpori, bi bilo to mogoče razlagati, da je EIDHR opustil pomoč oziroma da ni bil dovolj odziven, dejansko pa je bil dejaven na terenu. Pregledi in ocene so prav tako poudarili tri sklope vprašanj. Prvič, zaradi splošno opredeljenih ciljev in strategij so pristopi nekoliko razdrobljeni, instrument pa ni povsem razumljiv, s čimer se tvegajo podvajanje in težave pri merjenju učinka dejavnosti, manjše je pa lahko tudi dopolnjevanje. Drugič, v najtežjih razmerah je bil uradni opis projekta pogosto skrit za bolj tradicionalnimi razvojnimi dejavnostmi, da bi se projekt zaščitil pred sovražnim okoljem, s tem pa je pri sredstvih EIDHR, ki se lahko uporabijo brez soglasja države, obstajalo tveganje, da bodo porabljena za neprednostne dejavnosti v okviru področja uporabe instrumenta. To je spodbudilo vzpostavitev kvalitativne podpore. Tretjič, potreba po povečanju prožnosti instrumenta je ponavljajoča. To zlasti velja za omejeni del instrumenta, ki obravnava najtežje razmere, v katerih se kršijo človekove pravice in v katerih so primeri nujni ter za katere se zdi, da sistem javnih razpisov ni ustrezen. 1.5.4. Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi relevantnimi instrumenti Zaradi tega izrecnega pooblastila iz Pogodbe je treba spodbujanje in podporo demokracije in človekovih pravic vključiti v vse politike EU. EIDHR je sestavni del različnih instrumentov financiranja na področju zunanjega ukrepanja, ki sta jih skupaj predlagala Evropska komisija in visoki predstavnik za SZVP. Dopolnjuje dolgoročne instrumente z osredotočanjem na dejavnosti organizacij civilne družbe na področju demokracije in človekovih pravic, ki obravnavajo najtežje razmere in financiranje misij EU za opazovanje volitev ter lokalne, regionalne in svetovne kampanje o ključnih vprašanjih na področju človekovih pravic. Je bistveni del širšega svežnja zunanjih ukrepov politik za spodbujanje in ohranjanje spoštovanja človekovih pravic. Dopolnjuje tudi sveženj za upravljanje in preprečevanje kriz skupaj s humanitarno pomočjo, dejavnostmi na področju SZVP in instrumentom za stabilnost, saj zagotavlja hitro podporo v nujnih primerih kršitve človekovih pravic. Deluje tudi kot povezava s pomočjo, rehabilitacijo in razvojnimi dejavnostmi, saj ponuja možnost za zagotavljanje telesne in duševne rehabilitacije ter ponovne vključitve žrtev zlorab ali za pomoč zagovornikom človekovih pravic, ki nujno potrebujejo zaščito. Bistveno je tudi zagotoviti pragmatično usklajevanje na terenu med EIDHR in drugimi povezanimi instrumenti ter ustrezno delitev dela med njimi, zlasti v fazah ocenjevanja potreb v okviru zadev. EIDHR dopolnjuje delovanje Generalnega direktorata za humanitarno pomoč in civilno zaščito, saj so begunci in upravičenci do humanitarne pomoči pogosto žrtve kršitve človekovih pravic, ki jih je treba dokumentirati, registrirati in obravnavati. Z instrumentom za stabilnost (na primer v nujnih primerih), programom za nedržavne akterje (na primer podporo organizacijam civilne družbe), programom „Vlaganje v ljudi“ (na primer skupinami za enakost spolov ali skupinami oseb, ki so jim bile odvzete državljanske pravice) ter v prihodnosti z novim mehanizmom za spodbujanje razvoja civilne družbe v sosedstvu obstajajo močne sinergije in vzajemna krepitev. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic x Časovno omejen predlog/pobuda: – x trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014, – finančne posledice od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020. ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda: – izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi polno delovanje. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[13] x Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. x Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: – x izvajalske agencije, – x organe, ki jih ustanovita Skupnosti[14], – x nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – x osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v relevantnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. x Deljeno upravljanje z državami članicami. x Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. x Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“. Opombe Posebni značaj instrumenta pri obravnavi občutljivih in zapletenih zadev na področju človekovih pravic in demokracije, zlasti v najbolj težavnih državah in razmerah, kot tudi nujnih potreb po zaščiti zahteva, da se izkoristi največji možni razpon načinov upravljanja. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja Navedite pogostost in pogoje. Sistemi Evropske komisije za spremljanje in ocenjevanje so vedno bolj osredotočeni na rezultate. Vključujejo notranje osebje in zunanje strokovnjake. Vodje projektov v delegacijah in na sedežih nenehno spremljajo izvajanje projektov in programov na različne načine, po možnosti tudi z obiski na terenu. Spremljanje zagotavlja pomembne informacije o napredku in nosilcem pomaga pri opredelitvi dejanskih in morebitnih zastojev ter jim omogoča, da sprejmejo popravne ukrepe. Zunanji, neodvisni strokovnjaki so pogodbeno zaposleni, da ocenijo učinkovitost zunanjih ukrepov EU s pomočjo treh različnih sistemov. Te ocene prispevajo k odgovornosti in izboljšanju posredovanj, ki so v teku, omogočajo pa tudi pridobivanje spoznanj na podlagi preteklih izkušenj, ki se nato uporabijo pri oblikovanju prihodnjih politik in ukrepov. Vsa orodja uporabljajo mednarodno uveljavljena merila ocenjevanja OECD-DAC, vključno z (potencialnim) učinkom. Prvič, na ravni projekta sistem spremljanja, ki temelji na rezultatih (Results Oriented Monitoring (ROM)), z njim pa se upravlja na sedežu, zagotavlja kratek, osredotočen posnetek kakovosti vzorca posredovanj. Z uporabo dobro strukturirane standardizirane metodologije neodvisni strokovnjaki sistema ROM predložijo ocene, ki poudarijo prednosti in slabosti projekta, ter priporočijo načine za izboljšanje učinkovitosti. Ocene na ravni projekta, ki jih upravlja delegacija EU, zadolžena za projekt, zagotovijo podrobnejšo, poglobljeno analizo in pomagajo vodjem projekta, da izboljšajo posredovanja, ki so v teku, in pripravijo prihodnja. Za izvedbo analize ter zbiranje odzivov in dokazov od vseh zainteresiranih strani in nenazadnje končnih upravičencev so zaposleni zunanji, neodvisni strokovnjaki s strokovnim znanjem na področju tematskih in geografskih programov. Komisija izvaja tudi strateške ocene svojih politik, od načrtovanja in strategije do izvajanja posredovanj v določenem sektorju (kot so zdravje, izobraževanje itd.) v državi ali regiji, ali ocene določenega instrumenta. Te ocene pomembno prispevajo k oblikovanju politik ter zasnovi instrumentov in projektov. Vse so objavljene so na spletni strani Komisije, povzetek ugotovitev pa je vključen v letno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu. 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.2.1. Ugotovljena tveganja Za operativni okvir ukrepanja na podlagi tega instrumenta so značilna naslednja tveganja pri doseganju ciljev tega instrumenta: – ciljna težka okolja, v katerih instrument deluje, zlasti v najbolj težavnih državah/razmerah, lahko povzročijo fizične in politične omejitve pri doseganju rezultatov projektov; – razdrobljeni in majhni projekti po vsem svetu lahko pri izvajanju in spremljanju pomenijo izzive na področju virov; – zaradi zelo različnih upravičencev z različnimi upravljavskimi in nadzornimi strukturami ter pogosto slabimi zmogljivostmi lahko nastanejo težave in zamude pri izvajanju; – omejena kakovost in količina ter pogosto sporni značaj podatkov o razvoju demokracije in človekovih pravic v različnih tretjih državah lahko zavirajo zmogljivost Komisije za poročanje ter vplivajo na rezultate; – pomanjkanje upravnih sredstev lahko pomeni, da ni na razpolago dovolj virov za ustrezno upravljanje instrumenta. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Postopek notranjega nadzora Komisije je zasnovan tako, da daje razumno zagotovilo glede doseganja ciljev v zvezi z uspešnostjo in učinkovitostjo njenih operacij, zanesljivostjo finančnega poročanja ter skladnostjo z zadevnim zakonodajnim, finančnim in postopkovnim okvirom. Komisija uporablja obsežen postopek strategije in načrtovanja, notranje in zunanje revizije ter druge standarde notranjih kontrol Komisije. Komisija bo še naprej uporabljala svoj obstoječi računovodski sistem (ABAC), kot tudi posebno orodje za zunanjo pomoč, kot je skupni informacijski sistem Relex (CRIS). Prizadevala si bo za najvišje računovodske standarde in standarde finančnega poročanja, da se bodo stalno zagotavljala neodvisna mnenja zunanjih revizorjev (Računsko sodišče). Poleg tega Komisija za dosego največje uspešnosti in učinkovitosti uporablja prilagojen pristop, ki vključuje: – – prenos upravljanja pomembnega dela svoje pomoči na delegacije EU na terenu; – – jasno delitev finančne odgovornosti prek nadaljnjih prenosov organov za odobritev na sedežu in v delegacijah; – – redno poročanje, vključno z letno izjavo o zanesljivosti, ki jo predloži vodja delegacije; – – obsežen program usposabljanja na sedežu in v delegaciji; – – obsežno podporo in smernice; – – redna preverjanja; – – metodologija upravljanja projektnih ciklusov ter kvalitativna podpora vsaki od njenih komponent; – – orodja za vodenje, spremljanje in poročanje za programe in projekte, da se zagotovi učinkovito izvajanje, vključno z rednim zunanjim spremljanjem projektov na kraju samem. 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti Glede na visoka tveganja v okolju, v katerem deluje EuropeAid/FPI, je treba v njegovih sistemih predvideti, da se lahko pojavi znatno število morebitnih napak (nepravilnosti) v zvezi s skladnostjo v transakcijah, ter vanje v čim zgodnejši fazi plačilnega procesa vgraditi visoko stopnjo kontrol za preprečevanje, odkrivanje in odpravo teh napak. V praksi to pomeni, da se bodo kontrole skladnosti EuropeAid/FPI najbolj opirale na obsežne predhodne preglede na večletni osnovi, ki jih bodo opravljali zunanji revizorji in osebje Komisije na terenu pred končnimi plačili za projekte (hkrati pa bodo še vedno opravljali tudi nekaj naknadnih revizij in pregledov), tako da bodo te kontrole znatno presegale raven finančne zaščite, ki jo zahteva finančna uredba. Okvir skladnosti EuropeAid/FPI sestavljajo med drugim naslednji pomembni elementi: Ukrepi za preprečevanje napak – obvezno osnovno usposabljanje o problematiki goljufij za osebje, ki upravlja pomoč, in revizorje; – zagotavljanje smernic (tudi po internetu), vključno s praktičnim vodnikom za postopke javnega naročanja, priročnikom za urad EuropeAid in sklopom orodij za finančno poslovodenje (za izvedbene partnerje); – predhodna ocena za zagotovitev, da so organi, ki upravljajo ustrezna sredstva EU v okviru skupnega in decentraliziranega upravljanja, uvedli ustrezne ukrepe proti goljufijam za preprečevanje in odkrivanje goljufij pri upravljanju teh sredstev; – predhodno preverjanje mehanizmov boja proti goljufijam, ki so na razpolago v partnerskih državah, kot del ocene izpolnjevanja merila za upravičenost v okviru upravljanja javnih financ, natančneje do prejemanja proračunske podpore (tj. dejavna zavezanost boju proti goljufijam in korupciji, ustrezni inšpekcijski organi, zadostne pravosodne zmogljivosti ter učinkoviti mehanizmi odzivanja in sankcioniranja); – Komisija je leta 2008 v Akri podpisala mednarodno pobudo za pregledno pomoč, s katero je bil sprejet standard za preglednost pomoči, ki zagotavlja pravočasnejše, podrobnejše in rednejše poročanje o tokovih pomoči in dokumentih o pomoči; – Komisija od 14. oktobra 2011 izvaja prvo fazo standarda iz navedene mednarodne pobude, ki se nanaša na preglednost objav informacij o pomoči, pred naslednjim forumom na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu, ki bo novembra 2011. Poleg tega bo v sodelovanju z državami članicami EU oblikovala skupno spletno računalniško aplikacijo, imenovano TR-AID, ki bo pretvarjala podatke o pomoči EU, pridobljene na podlagi mednarodne pobude za pregledno pomoč in iz drugih virov, v uporabniku prijazne informacije o pomoči. Ukrepi za odkrivanje in odpravljanje napak – zunanje revizije in preverjanja (tako obvezni kot tisti na podlagi tveganj), ki jih med drugim izvaja Evropsko računsko sodišče; – naknadni pregledi (na podlagi tveganj) in izterjave; – začasna prekinitev financiranja EU v primerih resnih goljufij, vključno s korupcijo velikih razsežnosti, dokler organi ne sprejmejo ustreznih ukrepov za odpravo in preprečevanje takih goljufij v prihodnje. Poleg tega bo EuropeAid/FPI izpopolnil svojo strategijo za boj proti goljufijam v skladu z novo strategijo Komisije na področju boja proti goljufijam, ki je bila sprejeta 24. junija 2011, da se med drugim zagotovi: – popolna uskladitev notranje kontrole EuropeAid/FPI v zvezi z bojem proti goljufijam s strategijo Komisije; – usmerjenost pristopa EuropeAid/FPI k obvladovanju tveganj goljufij v opredelitev tveganih področij za goljufije in ustreznega odziva; – možnost priklica ustreznih podatkov za njihovo vključitev v obvladovanje tveganj goljufij (npr. dvojnega financiranja) pri sistemih, ki se uporabljajo za porabo sredstev EU v tretjih državah, – po potrebi vzpostavitev mrež in ustvarjanje ustreznih informacijskih orodij za analizo primerov goljufij v sektorju zunanje pomoči. 2.4. Ocena stroškov in koristi kontrol. Za celotni portfelj EuropeAid so stroški notranje kontrole / poslovodenja za obdobje proračunskega načrtovanja 2014–2020 ocenjeni na letno v povprečju 658 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti. Ta znesek vključuje upravljanje Evropskega razvojnega sklada, ki deluje integrirano znotraj upravljavske strukture urada EuropeAid. Ti „neoperativni“ stroški pomenijo približno 6,4 % ocenjenega letnega povprečja v višini 10,2 milijarde EUR, kolikor je načrtovano za skupne (operativne + upravne) obveznosti urada EuropeAid v njegovem portfelju odhodkov, ki se bo financiral iz splošnega proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada za obdobje 2014–2020. Ti stroški poslovodenja vključujejo vse osebje EuropeAid na sedežu in v delegacijah, infrastrukturo, prevoz, usposabljanje, spremljanje, ocenjevanje in revizijske pogodbe (vključno s tistimi, ki jih začnejo upravičenci). Urad EuropeAid načrtuje, da bo v okviru izboljšane in poenostavljene ureditve novih instrumentov sčasoma zmanjšal razmerje med upravljavskimi in operativnimi dejavnostmi, pri čemer bo izhajal iz sprememb, ki bodo verjetno sprejete v skladu s spremenjeno finančno uredbo. Ključne koristi teh stroškov poslovodenja se bodo pokazale v uresničevanju ciljev politike, uspešni in učinkoviti rabi virov ter izvajanju odločnih stroškovno učinkovitih ukrepov za preprečevanje napak in drugih pregledov za zagotovitev zakonite in pravilne porabe sredstev. V izboljšanje lastnosti in usmerjenosti upravljavskih dejavnosti in pregledov skladnosti v zvezi s portfeljem se bo sicer še naprej vlagalo, vendar so ti stroški v glavnem potrebni za učinkovito in uspešno uresničevanje ciljev instrumentov z najmanjšim mogočim tveganjem neskladnosti (stopnja preostalih napak pod 2 %). Ti stroški so znatno manjši od tveganj ob odpravi ali zmanjšanju notranje kontrole na področju s tako visokimi tveganji. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov: · Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka || dif./ nedif. ([15]) || držav Efte[16] || držav kandidatk[17] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe IV || 19 04: Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice 19 04 01 Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) 19 04 03 Opazovanje volitev 19 04 05 Zaključek preteklega sodelovanja 19 04 06 Pilotni projekt – Forum civilne družbe EU-Rusija 19 04 07 Pilotni projekt – Financiranje za žrtve mučenja || se ne uporablja || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka 19 04 || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe IV || 19 04: Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice 19 04 01 Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR brez misije EU za opazovanje volitev ) 19 04 02 Misija EU za opazovanje volitev 19 04 03 Zaključek preteklega sodelovanja || se ne uporablja || NE || NE || NE || NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || 4 || „Evropa v svetu“ GD: DEVCO/FPI || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || 19 04 || prevzete obveznosti || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1.478,87 plačila || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1.328,77 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov[18] Številka proračunske vrstice 19 0104 03 || || || || || || || || || || || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 Odobritve za GD DEVCO/FPI || prevzete obveznosti || =1+1a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70 || plačila || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87 plačila || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 Odobritve za RAZDELEK <4> večletnega finančnega okvira || prevzete obveznosti || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70 plačila || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ GD: DEVCO/FPI ||  Človeški viri || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100  Drugi upravni odhodki || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 GD DEVCO/FPI SKUPAJ || odobritve || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || (prevzete obveznosti skupaj = plačila skupaj || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || leto N 2014 || leto N+1 2015 || leto N+2 2016 || leto N+3 2017 || leto N+4 2018 || leto N+5 2019 || leto N+6 2020 || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira || prevzete obveznosti || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1 630,645 plačila || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1 480,545 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje. – x Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ REALIZACIJE vrsta realizacije[19] || povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || Skupaj stroški SPECIFIČNI CILJ št. 1[20] Tematske kampanje (tj. mučenje, smrtna kazen itd.) || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za specifični cilj št. 1 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 546–616 || 20–25 % SPECIFIČNI CILJ št. 2 Razvoj uspešnih civilnih družb || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posebni cilj št. 2 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 2 380– 2 730 || 35–40 % SPECIFIČNI CILJ št. 3 Izredne razmere, povezane s človekovimi pravicami v najbolj težavnih primerih || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posebni cilj št. 3 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 294–371 || 20–25 % SPECIFIČNI CILJ št. 4 Podpora demokratičnim ciklusom || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posebni cilj št. 4 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 329–602 || 25–30 % Od tega za misije za opazovanje volitev || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 77–98 || 20–25 % STROŠKI SKUPAJ || 506–640 || 198,63 || 506–640 || 202,84 || 506–640 || 207,04 || 506–640 || 211,34 || 506–640 || 213,93 || 506–640 || 220,24 || 506–640 || 224,84 || 3 542–4 480 || 1.478,87 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za upravne zadeve. – x Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || leto N [21] 2014 || leto N+1 2015 || leto N+2 2016 || leto N+3 2107 || leto N+4 2018 || leto N+5 2019 || leto N+6 2020 || SKUPAJ || RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || || Človeški viri || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10 || Drugi upravni odhodki || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 || Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 || Odobritve zunaj RAZDELKA 5[22] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || || Človeški viri || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67 || Drugi odhodki upravne narave || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16 || Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 || SKUPAJ || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov. – x Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) XX 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1 XX 01 01 02 (delegacije) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5 XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || ||  Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[23] XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || || || || || || XX 01 04 yy[24] || – na sedežu[25] || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9 – na delegacijah || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, UA, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || SKUPAJ || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9 Razdelitev človeških virov v okviru razdelka 5 med DEVCO in FPI za leto 2014: – načrt delovnih mest: 5,5 EPDČ za FPI in 39,4 EPDČ za DEVCO (skupaj: 44,9 EPDČ), – zunanje osebje: 3,2 EPDČ za FPI in 2 EPDČ za DEVCO (skupaj: 5,2 EPDČ) Kar zadeva človeške vire v okviru razdelka 4 (vrstice BA programa evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice), je število osebja, ki bo leta 2014 financirano iz vrstice BA, 102,1 PU za DEVCO (28,7 na sedežu in 73,4 PU v delegacijah) ter 6 PU za FPI na sedežu. XX je zadevno področje ali proračunski naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Finančni in operativni sklepi ter izvajanje. Zunanje osebje || Tehnično izvajanje 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – x Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – x Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. – ¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[26]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – xV predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – ¨V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: 3.3. Ocenjeni učinek na prihodke – ¨ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – x Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – x na lastna sredstva, – ¨ na razne prihodke. [1] Uredba (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1). [2] Sklepi Sveta o podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU – na poti k večji skladnosti in učinkovitosti, dok. 16081/09. [3] Sklepi Sveta o podpori demokraciji v zunanjih odnosih EU – Poročilo o napredku za leto 2010 in seznam predlaganih pilotnih držav, 3058. seja sveta za zunanje zadeve, Bruselj, 13. decembra 2010. [4] Sporočilo Komisije z dne 25. januarja 2006. [5] Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010. [6] To so mir in varnost, zmanjšanje revščine, humanitarna pomoč, naložbe v stabilnost in rast v državah v procesu širitve in sosedskih državah, reševanje svetovnih izzivov, spodbujanje evropskih ter mednarodnih standardov in vrednot ter spodbujanje rasti in konkurenčnosti v tujini. [7] UL C, , str. . [8] UL C, , str. . [9] UL L 386, 29.12.2006, str. 1–11. [10] UL… [11] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [12] Kakor je navedeno v členu 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [13] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [14] Organi iz člena 185 finančne uredbe. [15] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [16] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [17] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana. [18] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [19] Realizacije so proizvodi in storitve, ki bodo dobavljeni (npr.: število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest, itd.). [20] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji …“. [21] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [22] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [23] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [24] V okviru zgornje meje za zunanje sodelavce iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [25] Predvsem strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [26] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.