Povzetek

Ocena učinka o pregledu direktive o prospektu (2003/71/ES), kakor je bila spremenjena

A. Potreba po ukrepanju

Kaj je problem in zakaj je to problem na ravni EU?

Direktiva o prospektu uvaja čezmejni „potni list“ za odobrene prospekte. Reforma predpisov o prospektu je tesno povezana z unijo kapitalskih trgov. Namen reforme predpisov o prospektu je dopolniti cilje unije kapitalskih trgov, tj. zmanjšanje razdrobljenosti na finančnih trgih, razpršitev virov financiranja in krepitev čezmejnih kapitalskih tokov. Čeprav ureditev za prospekte na splošno dobro deluje, bi se lahko nekatere zahteve direktive o prospektu še izboljšale, da bi se zmanjšalo administrativno breme za podjetja, ki pripravijo prospekt (zlasti MSP), in da bi prospekt postal koristnejši vir informacij za potencialne vlagatelje. Nadaljnja uskladitev predpisov o prospektu z drugimi predpisi EU o razkrivanju informacij (npr. direktiva o preglednosti in uredba o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih) bi lahko izboljšala učinkovitost prospekta. Ocena učinkov temelji na ugotovitvah ocene, ki je bila prvotno povezana s programom REFIT (COM(2014) 368).

Kaj bi moralo biti doseženo?

Predlagani ukrepi bi morali (i) zmanjšati administrativno breme, povezano s pripravo prospektov, tako za MSP kot za pogoste izdajatelje vrednostnih papirjev; (ii) zagotoviti, da bo prospekt ustreznejše orodje za razkritje informacij potencialnim vlagateljem, zlasti za MSP; in (iii) doseči večjo konvergenco med prospektom EU in drugimi pravili EU glede razkritja.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU (subsidiarnost)?

Usklajen prospekt EU je bistveno orodje za integracijo kapitalskih trgov v Uniji. Potem ko pristojni organ države članice EGP odobri prospekt, se lahko ta prospekt uporabi za zbiranje kapitala z javno ponudbo ali s sprejemom vrednostnih papirjev v trgovanje na reguliranih trgih v drugih državah članicah. Ključni del vzpostavitve unije kapitalskih trgov je zagotovitev večje dostopnosti prospekta za MSP in podjetja, ki pogosto dostopajo do kapitalskih trgov (pogosti izdajatelji).

B. Rešitve

Katere so različne možnosti za dosego ciljev? Ali obstaja možnost, ki velja za najprimernejšo? Če ne, zakaj?

V oceni učinka so obravnavane različne možnosti za šest vprašanj, ki štejejo za problematična. Večina možnosti je usmerjena v zmanjšanje administrativnega bremena za izdajatelje z oblikovanjem ustreznih zahtev glede razkritij, ki preprečujejo nepotrebno podvajanje in vlagateljem zagotavljajo ciljno usmerjene informacije, ki jih je lahko razumeti.

Kakšno je stališče različnih deležnikov? Kdo podpira katero možnost?

Deležniki podpirajo pregled in predlagane možnosti. Vsi deležniki, vključno z državami članicami, se strinjajo s splošnim ciljem, da prospekt za pogoste izdajatelje in MSP ne bi smel vsebovati nepotrebnih in podvojenih informacij. Deležniki prav tako podpirajo pripravo nove oblike izvlečka, ki bi temeljil na dokumentu s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih.

C. Učinki najprimernejše možnosti

Katere so koristi najprimernejše možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Z revidirano direktivo bi se morala izdajateljem zagotoviti pravila glede razkritja, ki bodo prilagojena posebnim potrebam treh glavnih skupin izdajateljev: izdajateljev, ki že kotirajo na reguliranem trgu ali v večstranskem sistemu trgovanja (okrog 70 % vseh odobrenih prospektov v danem letu), MSP in izdajateljev obveznic. Predvideni „univerzalni registracijski dokument“ za pogoste izdajatelje bi moral privesti do občutnega zmanjšanja stroškov ter skrajšati obdobja za odobritev prospekta s trenutnih 10 na 5 dni. Pričakuje se, da bodo prenovljena pravila glede sorazmernega razkritja za pogoste izdajatelje zmanjšala stroške priprave prospektov in zagotovila, da bodo prospekti, pripravljeni v skladu s temi prenovljenimi pravili, bolj relevantni za potencialne vlagatelje. Pričakuje se, da bo nova opcijska oblika za pravila glede sorazmernega razkritja za MSP tipa „vprašanja in odgovori“ slednjim pomagala pri pripravi njihovih prospektov in tako prihranila znatne pravne stroške. Reforma višine nominalne vrednosti za izdaje obveznic bi morala povečati možnosti za zbiranje kapitala za vse izdajatelje ter tudi za MSP.

Kakšni so stroški najprimernejše možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Na splošno bo najprimernejša možnost zmanjšala breme, povezano z zagotavljanjem skladnosti, za pogoste izdajatelje in MSP. Prospekti, pripravljeni na bralcu prijaznejši način in osredotočeni na poseben položaj njihovega izdajatelja, imajo dvojno prednost, ki se kaže v zmanjšanju stroškov in povečanju pomena prospekta za potencialne vlagatelje. Ocena učinka vsebuje prvotne ocene zmanjšanja stroškov, ki temeljijo na dejanskih in realnih predpostavkah v zvezi z uvedbo univerzalnega registracijskega dokumenta in dveh predlaganih pravil glede sorazmernega razkritja. Prednosti, ki izhajajo iz reforme izvlečka prospekta in uvedbe podatkovne baze prospektov, po kateri se lahko išče, je težje kvantitativno opredeliti: ocena učinka v teh pogledih temelji na bolj kvalitativni oceni. Kljub temu utemeljitev za reformo izvlečka prospekta temelji na delu, ki je že bilo opravljeno, vključno s preizkusi pri potrošnikih, v okviru dokumenta s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih (PRIIPS KID).

Kakšni so učinki na MSP in konkurenčnost?

MSP: MSP, ki želijo zbirati kapital z javno ponudbo ali kotiranjem v večstranskem sistemu trgovanja ali na zagonskem trgu MSP, bodo imela koristi od prenovljenih pravil glede sorazmernega razkritja, saj se bo s to obliko znižalo stroške priprave prospekta. Pričakuje se, da bodo tista MSP, ki kotirajo na reguliranem trgu in uživajo koristi pravil glede sorazmernega razkritja, ki urejajo sekundarne izdaje, dodatno prihranila (več podrobnosti v nadaljevanju). Z uporabo pravil glede sorazmernega razkritja za MSP bi lahko slednja po grobih ocenah skupaj prihranila približno 45 milijonov EUR na leto. Konkurenčnost za velike in majhne izdajatelje: Konkurenčnost bi se povečala, saj se po podatkih, ki so jih zagotovile države članice, 70 % vseh prospektov, odobrenih v danem referenčnem letu, nanaša na sekundarno izdajo vrednostnih papirjev s strani podjetij, katerih vrednostni papirji so že sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu ali v večstranski sistem trgovanja. Iz ekstrapolacije razpoložljivih podatkov v zvezi s prospekti o lastniškem kapitalu izhaja, da bi lahko približno 700 prospektov na leto izkoristilo prednosti pravil glede sorazmernega razkritja za sekundarne izdaje. Podatki o stroških priprave prospekta, ki temeljijo na javnem posvetovanju, kažejo, da se lahko na ta način prihrani približno 130 milijonov EUR na leto. Poleg tega bi lahko povečana uporaba predlaganega univerzalnega registracijskega dokumenta za prospekte o lastniških in prospekte o nelastniških vrednostnih papirjih lahko pospešila odobritve prospektov, pri čemer bi se število hitrih odobritev povečalo za 150 % (lastniški vrednostni papirji) oziroma 70 % (nelastniški vrednostni papirji). Zahteva po enotnem prospektu za izdaje obveznic ne glede na višino njihove nominalne vrednosti pomeni spodbudo za vse izdajatelje dolžniških instrumentov, da izberejo nominalno vrednost, na podlagi katere bodo njihove obveznice privlačnejše za širši krog vlagateljev. Zato se pričakuje, da se bo povečalo zanimanje širšega kroga vlagateljev za nakup in prodajo obveznic, posledično pa tudi likvidnost na trgih podjetniških obveznic v EU.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Predlagane izboljšave ne bi smele povzročiti znatnih stroškov za nacionalne proračune in uprave. Nasprotno, pristojni nacionalni organi bi morali imeti koristi od poenostavitve prospekta, ker bi se s tem olajšal tudi postopek odobritve prospektov. Zaradi prilagoditve IT orodij za potrebe omogočanja spletnega iskanja po vseh prospektih se lahko povečajo stroški informacijske tehnologije

Ali bo prišlo do drugih pomembnejših učinkov?

Ne.

Sorazmernost?

Ukrepi so zasnovani tako, da bodo kar najbolj učinkoviti, ne da bi po nepotrebnem povzročili motnje na trgu.

D. Nadaljnji ukrepi

Kdaj se bo politika pregledala?