SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Tretje poročilo o napredku pri zmanjšanju obsega slabih posojil in nadaljnjega zmanjševanja tveganj v bančni uniji

Uvod

Evropska unija bi morala v sedanjem gospodarskem in finančnem okviru izkoristiti priložnost za krepitev ekonomske in monetarne unije. V skladu z načrtom Komisije za poglobitev ekonomske in monetarne unije z dne 6. decembra 2017 in v skladu z agendo voditeljev dokončanje bančne unije ostaja eden od ključnih političnih ciljev Unije. Dokončanje bančne unije bo še dodatno povečalo zaupanje v bančni sektor in tudi v širšo ekonomsko in monetarno unijo. To bo povečalo odpornost ekonomske in monetarne unije na škodljive pretrese, tako da bo omogočilo večjo čezmejno delitev tveganj z zasebnim sektorjem.

To sporočilo je prispevek k Evropskemu svetu in vrhu držav euroobmočja v vključujoči sestavi 27 držav članic EU, ki bo potekal decembra na temo napredka pri krepitvi evropskega mehanizma za stabilnost in dokončanju bančne unije, vključno z nadaljnjimi koraki k evropskemu sistemu jamstva za vloge in v skladu z izjavo z zasedanja junijskega vrha držav euroobmočja v vključujoči sestavi. Napredek na tem področju mora potekati vzporedno z napredkom pri zmanjševanju tveganj.

Kot je Komisija poudarila v svojem sporočilu z dne 11. oktobra 2017 , bi morala biti bančna unija dokončana tako, da se tveganja zmanjšajo in porazdelijo sočasno v skladu z načrtom Sveta iz junija 2016 . Zmanjševanje in porazdelitev tveganj se medsebojno dopolnjujeta in krepita. Napredek na različnih področjih, vključno s sporazumom o varovalnem mehanizmu za enotni sklad za reševanje in evropskim sistemom jamstva za vloge, bi torej moral potekati vzporedno.

Eno od ključnih področij za zmanjševanje tveganja v evropskem bančnem sektorju je nadaljnje zmanjševanje obsega slabih posojil. Zaradi finančne krize in posledičnih recesij se je povečalo število posojilojemalcev, ki niso mogli odplačevati posojil, saj je imelo več ljudi in družb stalne težave s plačevanjem ali pa so se celo šli v stečaj. To se je dogajalo zlasti v državah članicah, v katerih je bila recesija dolga ali globoka. Zato so se v poslovnih knjigah številnih bank nakopičila slaba posojila. Visoki deleži slabih posojil še vedno predstavljajo velik izziv za nekatere države članice. Velik obseg slabih posojil lahko negativno vpliva na rezultate bank. Prvič, slaba posojila banki prinašajo manj prihodkov kot donosna posojila, zato zmanjšujejo njeno dobičkonosnost in lahko povzročijo izgube, ki zmanjšajo kapital banke. Drugič, za slaba posojila je treba nameniti veliko sredstev banke, tako v smislu kadrov kot finančnih virov. To zmanjšuje posojilno sposobnost banke, tudi za posojanje malim in srednje velikim podjetjem. Ta negativni učinek na ponudbo kreditov prav tako zmanjšuje sposobnost podjetij za naložbe, kar ima viden učinek na realno gospodarstvo.

Da bi zmanjšali velik obseg slabih posojil, se je Unija dogovorila o celovitem svežnju ukrepov, opisanih v akcijskem načrtu za reševanje problema slabih posojil v Evropi , ki se trenutno izvaja. V odziv na to potrebo in da bi nadgradila načrt Sveta iz leta 2016 je Komisija marca 2018 predstavila namenski in celovit sveženj ukrepov za nadaljnje zmanjšanje obsega slabih posojil. Svet se je strinjal, da bo redno obravnaval vprašanje slabih posojil in ocenjeval napredek, dosežen na podlagi ugotovitev Komisije. To sporočilo je tretje tovrstno poročilo Komisije o napredku, pripravljeno kot odgovor na pričakovanja Sveta. Dopolnjuje poročilo o napredku na področju unije kapitalskih trgov, ki je bilo prav tako sprejeto danes.

1.Širši okvir: zmanjševanje tveganj v Uniji

V zadnjem desetletju so si Unija in njene države članice močno prizadevale zmanjšati tveganja v bančnem sektorju. Številni ukrepi, sprejeti od začetka finančne krize, so bistveno in praktično izboljšali solventnost, finančne vzvode in likvidnost bank, notranje upravljanje in zunanji nadzor bančnega sektorja ter rešljivost bank. Povprečni količniki temeljnega kapitala bank v euroobmočju pod neposrednim nadzorom enotnega mehanizma nadzora (EMN) so se s 14,18 % v drugem četrtletju leta 2017 zvišali na 14,67 % v drugem četrtletju leta 2018. Krepitev kapitalskega položaja bank v euroobmočju je razvidna tudi iz njihovih boljših količnikov finančnega vzvoda. Povprečni količnik finančnega vzvoda se je nadalje zvišal, in sicer s 5,08 % v drugem četrtletju leta 2017 na 5,14 % v drugem četrtletju leta 2018. Banke v euroobmočju so izboljšale tudi svojo odpornost na likvidnostne šoke, saj je količnik likvidnostnega kritja v drugem četrtletju leta 2018 ostal stabilen pri 140,92 % v primerjavi s 142,79 % v drugem četrtletju leta 2017. Vse to priča o odločnih ukrepih za zmanjšanje tveganj v euroobmočju. Zato se preostala tveganja obravnavajo učinkoviteje in enakomerneje. Rezultati nedavnega obremenitvenega testa nadalje kažejo, da so banke s prizadevanji za povečanje kapitalske osnove v zadnjih letih okrepile svojo odpornost na pretrese, kar kaže na zdravje evropskega bančnega sistema.

Kot je navedeno v sporočilu o bančni uniji iz leta 2017 in potrjeno v drugem poročilu o napredku pri zmanjšanju obsega slabih posojil v Evropi, je Komisija predlagala nadaljnje bistvene in dopolnilne ukrepe za zmanjšanje tveganj in povečanje odpornosti evropskega bančnega sektorja. Novembra 2016 je na primer predlagala bančni sveženj za zmanjševanje tveganj, pomemben zakonodajni sveženj s pregledi direktive o sanaciji in reševanju bank (DSRB), uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje, direktive o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV) in uredbe o kapitalskih zahtevah (CRR), da bi se dodatno zmanjšala tveganja v bančnem sektorju. Komisija pozdravlja znaten napredek, dosežen v tristranskih pogovorih med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o tem paketu, ki naj bi omogočil sklenitev dogovora še pred koncem leta. Komisija je novembra 2016 sprejela predlog direktive o okvirih preventivnega prestrukturiranja, drugi priložnosti ter ukrepih za povečanje učinkovitosti postopkov prestrukturiranja, postopkov v primeru insolventnosti in postopkov za odpust dolgov. Učinkovita pravila prestrukturiranja in insolventnosti so bistvena za preprečevanje in zmanjševanje obsega slabih posojil.

Preglednica 1: Izpolnjevanje načrta za dokončanje bančne unije

OPIS POLITIKE EVROPSKI PARLAMENT SVET MINISTROV 1. Evropski sistem jamstva za vloge 2. Reforma kapitalskih zahtev 3. Sposobnost za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo (uredba in direktiva) 4. Skupni varovalni mehanizem 5. Nadaljnji razvoj sekundarnih trgov za slaba posojila, vključno z učinkovitejšo izterjavo vrednosti 6. Minimalno kritje izgub za nedonosno izpostavljenost

DOGOVOR MOŽEN OB TRDNI POLITIČNI ZAVEZANOSTI VSEH INSTITUCIJ UNIJE

2.Nedavni dogodki na področju slabih posojil

Delež slabih posojil se je v prvi polovici leta 2018 še naprej zmanjševal. To potrjuje splošni trend izboljšav v zadnjih letih. Najnovejši podatki kažejo, da se je delež bruto vrednosti slabih posojil v vseh bankah v EU dodatno zmanjšal na 3,4 % (2. četrtletje leta 2018), kar je 1,2 odstotne točke manj kot v enakem obdobju leta pred tem (glej sliko 1). Delež slabih posojil v pomembnih institucijah se je v istem časovnem obdobju zmanjšal za skoraj eno odstotno točko na 4,4 %. Delež od 4. četrtletja leta 2014 torej nenehno pada. Dodatni viri podatkov o dolgoročnejših trendih kažejo, da se delež slabih posojil ponovno približuje ravnem pred krizo (glej sliko 2). Tudi stopnja oblikovanih rezervacij se je povečala in je v 2. četrtletju leta 2018 znašala 59 %.