Komisija v podporo novi viziji o standardih in skladno s skupno pobudo za standardizacijo predlaga začetek medinstitucionalnega dialoga, vključno s povezanim letnim poročanjem, s katerim se ohranja raznovrstnost različnih področij, z Evropskim parlamentom, Svetom, Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij o izvajanju politike EU za standardizacijo in prispevku evropskih standardov k politikam EU na splošno ter zlasti k ustvarjanju delovnih mest, konkurenčnosti in rasti.

Skupno pobudo dopolnjujeta dva druga dokumenta, v katerih so konkretneje obravnavana ključna področja za standardizacijo z medsektorskim učinkom na gospodarski razvoj: sporočilo Evropske komisije z naslovom „Prednostne naloge na področju standardizacije IKT za enotni digitalni trg“, ki je bilo aprila 2016 sprejeto kot del svežnja o posodobitvi tehnologij enotnega digitalnega trga in javnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: aprilsko sporočilo o standardih IKT), in poseben dokument o standardih za storitve, ki je del tega svežnja.

Komisija je v odgovor na te razpise ter za okrepitev partnerstva med evropskimi institucijami in evropsko skupnostjo za standardizacijo v strategiji za enotni trg napovedala, da namerava začeti skupno pobudo za standardizacijo, ki bo javne in zasebne institucije in organizacije povezala v postopku sodelovalnega dialoga. Skupni cilj je spodbujati evropsko središče za standardizacijo z vplivom po vsem svetu, v katerem se standardi razvijajo pravočasno, odprto, pregledno in vključujoče, podpirati in spodbujati inovacije za vse ter povečati konkurenčnost evropskih podjetij v vse bolj svetovnih vrednostnih verigah.

Danes predstavljena vizija izhaja iz vrednotenja tega okvira na podlagi programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) ter obsežnih javnih posvetovanj, na katerih je bilo ugotovljeno, da evropski standardizacijski sistem dobro izpolnjuje cilje, ki jih od njega pričakuje zakonodajalec, hkrati pa se priporoča izboljšano vključevanje v evropski sistem za standardizacijo, več interakcije in boljše komuniciranje znotraj sistema.

Uredba (EU) št. 1025/2012 o evropski standardizaciji (v nadaljnjem besedilu: Uredba) določa pravni okvir za dolgoletno partnerstvo med EU, državami članicami, organizacijami in organi za standardizacijo, socialnimi in družbenimi deležniki, vključno s tistimi, ki zastopajo invalide, ter uporabniki standardov.

Vendar pa se standardizacijsko okolje spreminja. Nove tehnologije in vse večje povezovanje digitalnih rešitev v industrijske svetovne vrednostne verige ter hitro razvijajoč se mednarodni okvir pritiskajo na evropski sistem za standardizacijo, ki ga je še vedno mogoče finančno podpreti, da bi bolj prispeval k delovnim mestom in rasti v EU. Potreben je nov zagon za učinkovito odzivanje na potrebe industrije, potrošnikov in drugih deležnikov po standardih. Na podlagi tega novega zagona bo Evropa prav gotovo ostala svetovno središče standardizacije. V nasprotnem primeru bi se standardi namreč postavljali kje drugje, Evropa pa bi izgubila priložnosti, da izkoristi ugodnosti prvega predlagatelja.

Evropski sistem za standardizacijo je do zdaj uspešno izdajal visokokakovostne in učinkovite standarde ter hkrati Evropo umeščal na svetovno prizorišče. Industrija podpira razvoj evropskih standardov ter njihovo redno in dejavno revizijo, da bi se upoštevale najsodobnejše tehnologije. Poleg tega stalno poteka interakcija med evropsko in mednarodno standardizacijo: včasih se evropski standardi predlagajo mednarodnim organizacijam za standardizacijo, včasih pa mednarodni standardi postanejo evropski standardi. Ta dialog je pomemben, saj podjetja, zlasti MSP, tako lažje prodrejo na svetovni trg.

Standard je prostovoljni tehnični dokument, ki gospodarskim subjektom v vrednostni verigi poenostavlja interoperabilnost. Na primer standardi o velikosti papirja (A3, A4, A5 itd.) olajšujejo interakcijo med potrošniki, izdelovalci papirja in kuvert, tiskarnami in proizvajalci fotokopirnih strojev. Standard prinaša prepoznavnost in tehnično varnost, kar je temeljni pogoj za naložbe gospodarskih subjektov.

Regulator lahko v zakonodaji opredeli bistvene zahteve in od evropskega sistema za standardizacijo zahteva, naj za posredno sklicevanje razvije prostovoljne evropske standarde, za katere po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije velja domneva o skladnosti (ali varnosti). Tako lahko učinkovit sistem standardizacije temelji le na tesnem partnerstvu med regulatorjem, organi za standardizacijo in industrijo.

Pri blagu in storitvah ter informacijski in komunikacijski tehnologiji (IKT) se je izkazalo, da so standardi prilagodljiv način izboljšanja kakovosti in varnosti ter preglednosti in interoperabilnosti, znižanja stroškov in odprtja trgov za podjetja, zlasti MSP. Koristijo potrošnikom, podjetjem in družbi na splošno.

Evropski standardi prispevajo k povezovanju enotnega trga in posledično k zagotavljanju ustvarjanja delovnih mest, splošni rasti gospodarstva EU, večji konkurenčnosti, inovacijam in vodilnemu položaju v industriji. Poglobitev enotnega trga pomeni razširitev enotnih pogojev delovanja za gospodarske subjekte, predvsem s tehničnim usklajevanjem.

1. Standardi so pomembni

... ker spodbujajo inovacije

V preteklosti se je za standarde včasih štelo, da zavirajo inovacije. Dejansko pa jih spodbujajo: omogočajo zgodnje uvajanje inovativnih proizvodov in storitev na trg, zlasti če standardi namesto uporabe posebnih proizvodov ali postopkov obravnavajo merila učinkovitosti, ter prenos tehnologije in pospešujejo raziskave. Običajno zagotavljajo tudi interoperabilnost različnih naprav in storitev, s čimer omogočajo, da ena inovacija dopolnjuje in nadgrajuje druge inovacije. Zaradi standardizacije se lahko različni posamezniki, podjetja in institucije usklajujejo v zvezi z določeno tehnologijo ali metodologijo. Ko so standardi razviti, običajno v okviru evropskih organizacij za standardizacijo, so dragocen prispevek za nadaljnje inovacije, kar pomeni ustvarjanje novih proizvodov in storitev. Z vključujočimi postopki inovacij na podlagi Uredbe se poskrbi, da so standardi v prid razvijalcem standardov in njihovim uporabnikom, kar pripomore k temu, da so standardi sredstvo za odprte trge in inovacije.

... ker povečujejo kakovost in varnost

Standardi tudi izboljšujejo kakovost in varnost proizvodov in storitev, kar koristi potrošnikom, delavcem, podjetjem in družbi na splošno. Zdravstveni, varnostni in okoljski standardi opredeljujejo značilnosti številnih proizvodov in storitev.

... ker omogočajo delovna mesta in rast

Standardi so ključnega pomena za delovna mesta in rast v Evropi. Ustrezno delujoče standardizacijsko okolje je nujno za konkurenčnost. Več nacionalnih študij kaže, da standardi pozitivno vplivajo na gospodarsko rast in konkurenčnost. Študije, na primer iz Francije, Nemčije in Združenega kraljestva, potrjujejo, da standardizacija zvišuje BDP države. Učinek standardov na rast se v Franciji ocenjuje na 0,8 %, v Združenem kraljestvu na 0,3 %, v Nemčiji pa na 0,9 % BDP. Izraženo v denarju: nemški organ za standardizacijo DIN ocenjuje, da samo v Nemčiji standardi letno ustvarijo do 17 milijard EUR. Še ena nedavna študija iz Združenega kraljestva prav tako potrjuje, da uporaba standardov koristi nacionalnemu gospodarstvu: standardi so prispevali k približno 11 milijardam od 40 milijard EUR, kolikor je leta 2013 znašala rast BDP (cene iz leta 2014), in približno 8,5 milijarde EUR k izvozu Združenega kraljestva. Ista študija kaže, da standardi pripomorejo k izboljšanju kakovosti, pri čemer je 70 % sodelujočih navedlo, da se je zaradi standardov kakovost proizvodov in storitev izboljšala.

... ker podpirajo svetovne vrednostne verige

Standardi podpirajo tudi svetovne vrednostne verige, ker lahko odpirajo trge za podjetja zunaj EU: Evropski in nacionalni organi za standardizacijo sodelujejo z mednarodnimi organizacijami za standardizacijo, kot sta ISO in IEC, da bi razvili mednarodne standarde, ki se uporabljajo po vsem svetu.

Iz vseh teh razlogov so pozivi za standarde del različnih politik EU od energetske unije do podnebnih ukrepov in od krožnega gospodarstva do enotnega digitalnega trga.

... ker evropski postopek standardizacije prevlada nad drago razdrobljenostjo na enotnem trgu

Evropski sistem za standardizacijo temelji na dolgoletnem in uspešnem javno-zasebnem partnerstvu med evropskimi in nacionalnimi organi za standardizacijo kot predlagatelji standardov, pri čemer Komisija uporablja evropsko standardizacijo za podpiranje izvajanja zakonodaje in politik Unije, uporabljajo pa jih tudi industrija, MSP, delavci, okoljske organizacije in skupine državljanov. Je sistem, ki temelji na zasebnem sektorju ter zajema standardizacijo proizvodov in storitev po različnih panogah. Sam postopek določanja standardov temelji na načelih STO ter vključevanju MSP in družbenih deležnikov. Ker pričakovano uvajanje inovacij na trg temelji na konsenzu,se lahko inovativni proizvodi uveljavijo na trgu z nižjimi proizvodnimi stroški.

Uredba priznava tri evropske organizacije za standardizacijo (CEN, Cenelec, ETSI). Ukvarjajo se z različnimi vrstami proizvodov, materialov, storitev in postopkov (CEN), področjem elektrotehnike (Cenelec) oziroma informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (ETSI).

„Evropski standardi“ so prostovoljni, vodijo jih trgi, sprejemajo pa evropske organizacije za standardizacijo: nadomeščajo nasprotujoče si nacionalne standarde v vseh 28 državah članicah. To olajšuje poslovanje podjetij, zlasti MSP. Pomembna značilnost evropskih standardov je tudi, da se redno posodabljajo, da se vključita najsodobnejše znanje in tehnologija. Trenutno obstaja približno 20 000 evropskih standardov, ki sta jih CEN in Cenelec razvila za proizvode in storitve, ter 35 000 standardizacijskih dokumentov, ki jih je pripravil ETSI.

„Harmonizirani evropski standardi“ so posebna vrsta evropskih standardov, ki so jih evropske organizacije za standardizacijo razvile kot odziv na zahteve za standardizacijo („mandati“), ki jih je Komisija izdala za uporabo usklajene zakonodaje Unije. Ko se usklajeni standardi objavijo v Uradnem listu Evropske unije, imajo podjetja iz EU, ki se odločijo za njihovo uporabo, korist od „domneve o skladnosti“ glede zahtev, določenih v ustrezni evropski zakonodaji. Brez dodatnih ovir lahko tržijo svoje proizvode ali storitve na celotnem enotnem trgu in tako dosežejo več kot pol milijarde potencialnih potrošnikov. Trenutno obstaja 4 000 harmoniziranih evropskih standardov, ki sta jih razvila CEN in Cenelec, in skoraj 500 harmoniziranih standardov, katerih avtor je ETSI.

2. Standardi skupaj: enotna platforma, ki služi več politikam

Zaradi hitro razvijajočih se tehnoloških ciklov, večje zapletenosti in več interakcije v industrijskih sistemih, brisanja meja med proizvodi, storitvami in IKT ter diverzifikacije poslovnih modelov so sedanji regulativni sistemi pod pritiskom. Enako velja tudi za evropski sistem za standardizacijo.

Zaradi takih izzivov je za pripravo najsodobnejših standardov, ki podpirajo potrebe trga in javne politike, potreben učinkovit, odprt, pregleden, vključujoč in prožen evropski sistem za standardizacijo, ki gospodarskim subjektom zagotavlja predvidljiv in stabilen naložbeni okvir.

Za vodilni evropski položaj je ključna enotna politika standardizacije, ki podpira več gospodarskih panog in deležnikov. Od pravočasnih in visokokakovostnih standardov, v pripravo katerih so vključeni vsi akterji in ki inovativnim podjetjem omogočajo rast na enotnem trgu in po svetu, imajo korist regulatorji, industrija in potrošniki.

Zato je, kot je bilo že navedeno, v strategiji za enotni trg napovedan začetek „skupne pobude za standardizacijo“ med javnimi in zasebnimi partnerji v evropskem sistemu za standardizacijo, vključno z evropskimi in nacionalnimi organizacijami in organi za standardizacijo, panožnimi združenji, MSP, potrošniškimi organizacijami, sindikati, okoljskimi organizacijami, Efto, državami članicami in Komisijo.