ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
34.

pozdravlja prizadevanja Komisije pri spodbujanju financiranja trajnostnih in zelenih naložb, ter poziva Komisijo, naj na podlagi preteklih posvetovanj in v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom prevzame bolj proaktivno vlogo pri uporabi unije kapitalskih trgov za podporo rastočega trga trajnostnih in etičnih naložb v okviru izvajanja pariškega sporazuma, in sicer s spodbujanjem trajnostnih naložb, z zagotavljanjem učinkovitih in standardiziranih okoljskih, socialnih in upravljavskih informacij, ob uporabi meril za družbe, ki kotirajo na borzi, in finančne posrednike, ter z ustreznim razmislekom o tovrstnih merilih v sistemih upravljanja naložb in standardih razkritja, kot nadgradnja podobnih določb, ki jih je Parlament uspešno spodbujal v nedavnem pregledu direktive o institucijah za poklicno pokojninsko zavarovanje; nadalje poziva Komisijo, naj spodbuja storitve ocenjevanja upoštevanja okoljskih in socialnih meril in dosledni okvir za trg zelenih obveznic, in sicer na podlagi študije Komisije in dela študijske skupine G20 v zvezi z zelenim financiranjem;
3.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament nemudoma in izčrpno obveščata o vseh fazah postopka, povezanega s sporazumom in njegovim podaljšanjem;
J.

predvsem ker je bilo med protesti 19. in 20. septembra 2016 v Kinšasi domnevno ubitih več kot 50 ljudi, številni pa so pogrešani; ker so pripadniki gibanj LUCHA in Filimbi še vedno nezakonito pridržani; ker so novinarske postaje, kot sta RFI in Radio Okapi, zaprli ali pa je njihovo delovanje moteno; ker poročilo skupnega urada OZN za človekove pravice navaja, da so policisti in pripadniki varnostnih sil med protesti med 19. in 21. septembrom 2016 v 422 primerih kršili človekove pravice;
1.

pozdravlja uspešno delovanje postopka za evropski plačilni nalog v vseh državah članicah kot postopka, ki se uporablja v civilnih in gospodarskih zadevah v zvezi z izvršbo nespornih zahtevkov in katerega glavni cilj je poenostaviti in pospešiti postopek čezmejnega priznavanja in izvrševanja pravic upnikov v Evropski uniji;
38.

meni, da so regionalna rivalstva dejavnik, ki je v ozadju konfliktov v več državah v regiji; je zelo zaskrbljen zaradi porasta sektaškega nasilja v regiji in poudarja, da je potrebno stalno in celovito diplomatsko udejstvovanje EU, da bi temeljno dinamiko konflikta obravnavali z dolgoročno podporo za spravo med etnijami in sektami; je zaskrbljen zaradi vedno hujšega boja za prevlado na političnem in verskem področju med Iranom in Savdsko Arabijo ter opozarja na posledice tega boja za reševanje konfliktov in varnost na Bližnjem vzhodu in drugje; meni, da sta politika zbliževanja med Iranom in Saudovo Arabijo ter njuno konstruktivno sodelovanje bistvena za sprostitev regionalnih napetosti, kot način iskanja konca oboroženih konfliktov v Iraku, Siriji in Jemnu ter migracijskih tokov, ki so posledica teh konfliktov, in za obravnavanje temeljnih vzrokov terorizma in ekstremizma, ki predstavljata grožnjo za regijo, pa tudi za Evropsko unijo in druga območja; poziva diplomacijo EU, naj poskuša zmanjšati napetosti med Teheranom in Riadom, tudi s krepitvijo zaupanja, dvotirno diplomacijo in ukrepi za zmanjšanje napetosti, namenjenimi nadaljevanju diplomatskih odnosov med Saudovo Arabijo in Iranom kot prvemu koraku, v okviru normalizacije odnosov; poziva EU, naj pri tem sodeluje z ZDA in Rusijo ter še posebej pri podpori razvoju nove regionalne varnostne infrastrukture, ki bo upoštevala, kako Iran in Saudova Arabija dojemata grožnje, pa tudi njune legitimne varnostne interese, ter bo jamčila za zagotavljala jamstva z vidika varnosti tako Iranu kot državam Sveta za sodelovanje v Zalivu; poudarja, da bi bilo lahko sodelovanje na področju pomorske varnosti v Perzijskem zalivu, vključno s podpisom listine o prosti plovbi, prvi ukrep za krepitev zaupanja pri razvoju regionalnega zaupanja in sodelovanja;
1.

ostro obsoja napade na civilno prebivalstvo in infrastrukturo, vsakršno obleganje in pomanjkanje dostopa do humanitarni pomoči za ljudi v Siriji, ki jo zelo potrebujejo; izraža globoko zaskrbljenost za trpljenje ljudi na obleganih območjih v Alepu in drugod v Siriji, katerega žrtve so ženske in otroci, ki nimajo dostopa do osnovne humanitarne pomoči in ki nujno potrebujejo hrano, čisto vodo in zdravstvene pripomočke;
7.

poziva, naj ta industrijska politika EU temelji na jasnih ciljih in kazalnikih – vključno z ambicioznimi cilji glede energetske učinkovitosti, virov in podnebja – ter pristopu življenjskega cikla in krožnega gospodarstva; poudarja, da bi morala zajemati pametno kombinacijo ukrepov glede ponudbe na eni in povpraševanja na drugi strani, namenjeni pa bi morali biti vrnitvi evropskega gospodarstva na lokalno raven ter okrepitvi njegove odpornosti in zmanjšanju odvisnosti od virov; nadalje poudarja, da bi bilo treba s pomočjo te politike naložbe usmerjati v ustvarjalnost, znanja in spretnosti, inovacije in trajnostne tehnologije ter spodbujati modernizacijo evropske industrijske osnove s politiko, ki bo upoštevala pomen vrednostne verige ter zajemala osnovne industrijske panoge, pa tudi njihove regionalne in lokalne akterje; meni, da bi lahko tak pristop evropski industriji in celotnemu evropskemu gospodarstvu prinesel stroškovno učinkovite koristi;
2.

poziva Svet, naj določi nedvoumne in jasne pristojnosti in postopke za Evropsko javno tožilstvo, in sicer na podlagi predlagane direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov EU); poziva Svet, naj si bolj prizadeva za dosego soglasja v zvezi z direktivo o zaščiti finančnih interesov EU, v katere področje uporabe sodi tudi DDV, in naj ponovno začne pogajanja s Parlamentom, da bo mogoče ustanoviti Evropsko javno tožilstvo; poudarja, da bi moralo imeti Evropsko javno tožilstvo prednostno pristojnost za kazniva dejanja, opredeljena v direktivi o zaščiti finančnih interesov EU; globoko obžaluje, da Svet ne dovoljuje, da bi bilo Evropsko javno tožilstvo pristojno za zadeve v zvezi z zaščito finančnih interesov EU, pri katerih znesek finančnih sredstev EU sicer presega 10 000 EUR, vendar predstavlja manj kot 50 % sofinanciranja; zato poziva Svet, naj opusti pravilo, po katerem Evropsko javno tožilstvo ne more izvrševati svoje pristojnosti za kazniva dejanja zoper finančne interese EU, pri katerih je škoda za proračun Unije enaka ali manjša kot za druge žrtve; poziva Svet, naj zagotovi, da bodo nacionalni organi Evropsko javno tožilstvo takoj obveščali o vseh zadevah, ki so kakor koli povezane z direktivo o zaščiti finančnih interesov EU, in sicer pred in med preiskavo;
62.

poziva generalni direktorat Komisije za regionalno in mestno politiko ter platformo S3, naj pripravita in obsežno razširita kratek dokument o preteklih izkušnjah z RIS3, in sicer s poudarkom na naslednjih področjih: (1) analizi izkušenj glede na prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in groženj (SWOT); (2) izkušnjah, ki so jih pridobile regije, in največjih pasteh pri vsakem od šestih korakov iz vodnika za strategije RIS3; (3) priporočilih in standardiziranih predlogah za nadaljnje izboljšanje strategij RIS3, da bi zagotovili boljšo zasnovo teh strategij po letu 2020; (4) človeških zmogljivostih, potrebnih za uspešno načrtovanje in izvajanje strategij RIS3; meni, da bi morali regionalna omrežja, ki jih zadevajo raziskave in inovacije, spodbujati in podpirati pri spodbujanju uspehov in pridobljenih spoznanj, da bi ustrezno razmišljanje pronicalo na vse ravni v teh regij;
D.

ker konvencija Mednarodne organizacije dela št. 188 skupaj s priporočilom št. 199 zajema poglavitna vprašanja za zagotavljanje dostojnih delovnih in življenjskih razmer na krovu, vključno z odgovornostjo lastnikov ribiških plovil in kapitanov za varnost in zdravje delavcev (člen 8), opredelitvijo minimalne starosti za zaposlitev in varstva mladih delavcev (člen 9), obveznimi zdravniški pregledi in spričevali (členi 10 do 12), časom počitka (člena 13 in 14), seznami posadk (člen 15), pogodbami o zaposlitvi z navedbo nalog in delovnih pogojev (členi 16 do 20), pravico do repatriacije (člen 21), zaposlovanjem in nameščanjem (člen 22), rednim izplačevanje ribičev in družinskimi transferji (člena 23 in 24), standardi bivanja in prehrane (členi 25 do 28), opredelitvijo standardov varnosti pri delu in zdravju ter zdravstvene oskrbe na krovu (členi 29 do 33), socialno varnostjo (členi 34 do 37), zavarovanjem v primeru smrti, poškodb in bolezni, povezanih z delom (člena 38 in 39), skladnostjo in izvrševanjem (členi 40 do 44);
40.

poudarja, da je treba upoštevati razlike med mikro, malimi in velikimi proizvajalci; ugotavlja, da je treba ustvariti ustrezne pogoje in orodja za proizvajalce – odjemalce (aktivne odjemalce energije, kot so gospodinjstva lastnikov in najemnikov, ustanove in majhna podjetja, ki sami ali kolektivno prek zadrug, drugih socialnih podjetij ali združenj sodelujejo pri proizvodnji obnovljive energije), s tem pa prispevati k energetskemu prehodu in omogočiti njihovo vključitev na trg z energijo; priporoča, da bi upravne ovire za nove zmogljivosti lastne proizvodnje zmanjšali na najmanjšo možno mero, zlasti z odpravo omejitev na trgu in pri dostopu do omrežja; predlaga skrajšanje in poenostavitev postopkov odobritve s prehodom na preprosto obveznost priglasitve; predlaga, da bi v pregled direktive o uporabi energije iz obnovljivih virov vključili posebne določbe za odstranitev ovir in spodbujanje energetskih sistemov skupnosti/zadrug z obravnavo projektnih dovoljenj na enotni kontaktni točki ter zagotavljanjem finančnega in tehničnega strokovnega znanja; spodbuja države članice, naj uporabljajo izjeme de minimis v skladu z evropskimi smernicami o državni pomoči za varstvo okolja in energijo, da bodo za manjše in srednje velike projekte še naprej veljale dinamične odkupne cene in bodo izvzeti iz celovitih postopkov prodaje na dražbi;
49.

poziva države članice, naj beguncem in prosilcem za azil zagotovijo zgoden, lahek in enak dostop do usposabljanja, vključno z delovno prakso in vajeništvom, da bi zagotovili njihovo hitro, učinkovito in celovito vključevanje v našo družbo in na trg dela, tudi s tem, da bi jih opremili s znanjem in spretnostmi, ki jih bodo ob svojem povratku potrebovali za izgradnjo nove prihodnosti; poudarja, da bi to moralo potekati v obliki pobud, ki bi ji skupaj sprejemali zasebni sektor, sindikati in civilna družba; poleg tega poziva države članice, naj na za vsak primer posebej potrjujejo obstoječa znanja in spretnosti beguncev, formalne in neformalne kompetence, talente ter strokovno znanje in izkušnje; želi spomniti, da je jezik prva ovira, ki jo morajo begunci preseči; zato priporoča učinkovite ukrepe, ki ne bi le omogočali učenja in razumevanja jezika države gostiteljice, temveč tudi spodbujali proces medsebojnega spoznavanja različnih kultur, s čemer bi preprečili širjenje ksenofobije in rasizma;
38.

poziva EU, naj sistematično ocenjuje tudi učinke kmetijske, trgovinske in energetske politike EU – pri slednji zlasti politiko na področju biogoriv – na prehransko varnost v državah v razvoju in na preživetje najranljivejših skupin; poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na zadruge, mikro, majhno in srednje kmetijstvo in kmetijske delavce, prav tako pa naj spodbuja trajnostne in kmetijsko-ekološke prakse v skladu z zaključki Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), priporočil posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane in cilji trajnostnega razvoja; opozarja, da je treba pri začetku izvajanja ukrepov v okviru skupne kmetijske politike poskrbeti, da ti ne bodo ogrožali zmogljivosti za pridelavo hrane in dolgoročne prehranske varnosti v državah v razvoju; poudarja, da je treba osrednji vprašanji usklajenosti in učinka politik redno spremljati znotraj okvira politike EU za prehransko varnost (COM(2010)0127); poudarja, da mora EU podpreti oblikovanje predelovalne industrije v kmetijskem sektorju in izboljšanje tehnologij za shranjevanje živil; opozarja, kako pomembno je upoštevati vpliv sporazuma o ribištvu na prehransko varnost držav v razvoju; poziva EU in države članice, naj zagotavljajo podporo državam v razvoju pri izvajanju prostovoljnih smernic ZN za odgovorno upravljanje posesti zemlje, ribištva in gozdov na nacionalni ravniter tako prispevajo k preprečevanju prilaščanja zemljišč;
odobrava delo, s katerim se EU zagotavlja avtonomni dostop do vladnih satelitskih komunikacij (GovSatcom), in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za napredek na tem področju; želi spomniti, da sta Komisija in Evropska obrambna agencija kot prvi korak v tem procesu opredelili civilne in vojaške potrebe, in meni, da bi morala pobuda zajemati združevanje povpraševanja in biti oblikovana tako, da bo kar najbolje izpolnjevala opredeljene potrebe; poziva Komisijo, naj na podlagi potreb in zahtev uporabnikov pripravi oceno stroškov in koristi različnih rešitev:

— zagotavljanja storitev s strani komercialnih operaterjev,

— sistema, ki bi temeljil na sedanjih zmogljivostih ter omogočal dodajanje zmogljivosti v prihodnosti, ali

— vzpostavitve novih zmogljivosti prek namenskega sistema;

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje lastništva in odgovornosti; ugotavlja, da bi nova pobuda morala biti – ne glede na končno odločitev – v interesu javnosti in koristiti evropski industriji (proizvajalcem, operaterjem, izstreliteljem in drugim industrijskim panogam); meni, da bi bilo treba GovSatcom obravnavati tudi kot priložnost za povečanje konkurenčnosti in inovacij, saj bi bilo mogoče na izjemno konkurenčnem in dinamičnem trgu SATCOM izkoristiti prednosti razvoja dvojnih tehnologij; poudarja, da je treba zmanjšati odvisnost od dobaviteljev opreme in storitev, ki ne prihajajo iz EU;
8.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti uporabijo in izkoristijo obstoječo prilagodljivost pakta za stabilnost in rast, saj je gospodarska kriza v številnih državah članicah povzročila likvidnostni primanjkljaj in pomanjkanje javnih sredstev za javne naložbe, kohezijska sredstva pa tako postajajo glavni vir za te naložbe; povrhu tega poziva Komisijo, naj vodi stalni dialog z državami članicami, ki so prosile za uporabo obstoječe klavzule o naložbah, da bi čim bolj izkoristile prilagodljivost v zvezi z naložbami za rast in zaposlovanje; poziva jo tudi, naj spodbuja udeležbo EIB v obliki večje tehnične in finančne podpore pri pripravi in izvajanju projektov za države članice, ki bodo to pomoč potrebovale; meni, da lahko finančni instrumenti, če se izvajajo učinkovito na osnovi ustreznih vnaprejšnjih ocen in se strateško kombinirajo z nepovratnimi sredstvi, pomembno povečajo učinek financiranja, kar prispeva k odpravljanju negativnih posledic vse manjših javnih proračunov in k pripravi projektov, ki ustvarjajo prihodke; poudarja, da lahko k uresničitvi tega cilja prispevajo jasna, trdna in osredotočena pravila o finančnih instrumentih, ki bodo poenostavila postopek priprave in izvajanja za upravljavce in prejemnike skladov ter upoštevala različne stopnje razvitosti finančnih trgov držav članic; meni, da bi bilo v tem procesu v pomoč tudi to, da bi vse ustrezne uredbe o finančnih instrumentih strnili v enoten, preprosto dostopen in razumljiv dokument ter s tem povezanih smernic ne bi ponovno po nepotrebnem revidirali sredi obdobij financiranja, razen če bi bilo to potrebno iz pravnih razlogov;
E.

ker so trije opozicijski kandidati – Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali in Djama Abdourahman Djama – izpodbijali rezultate volitev z aprila 2016 zaradi nepreglednosti in ker naj ne bi odražale volje džibutijskega ljudstva; ker lokalne organizacije za človekove pravice niso priznale rezultatov; ker je politični manevrski prostor za opozicijo zelo majhen in je omejena svoboda izražanja; ker imajo policijske in varnostne sile strog nadzor nad državo, pravosodje pa je šibko in blizu vladi; ker so opozicijske voditelje nenehno zapirali in nadlegovali in ker so se pojavile obtožbe o mučenju; ker naj bi vojska dobila ukaz, da predstavnike opozicije odstrani z nekaterih volišč, da so lahko volilne skrinjice napolnili s ponarejenimi lističi, v drugih okrožjih, kot je Ali Sabieh, pa je v celoti prevzela nadzor; ker je predsednik Guelleh organiziral praznovanje, s katerim naj bi se domnevno želel zahvaliti vojski za prispevek na volitvah, še preden so bili objavljeni uradni rezultati; ker je Afriška unija obsodila vrsto nepravilnosti (pomanjkanje evidenc, neobjavo rezultatov in dejstvo, da ni bilo javnega štetja glasov);
—

ob upoštevanju razprav v Odboru Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, in sicer v letu 2015: z dne 14. aprila v prisotnosti komisarja Avramopulosa; z dne 6. maja o solidarnosti in pravični delitvi odgovornosti, vključno z obveznostjo iskanja in reševanja; z dne 26. maja o strategiji sodelovanja s tretjimi državami; z dne 4. junija o oblikovanju varnih in zakonitih poti za prosilce za azil in begunce v EU in o izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema; z dne 25. junija o boju proti tihotapljenju migrantov brez urejenega statusa, trgovanju z njimi in njihovem izkoriščanju kot delovne sile, o razvoju ustreznih zakonitih ekonomskih migracijskih poti ter o upravljanju meja in vizumski politiki; z dne 2. julija o tem, kako se sredstva za notranje zadeve porabljajo v okviru migracije in razvoja; z dne 6. julija o prvem svežnju predlogov Komisije na podlagi agende o migracijah in o solidarnosti in pravični delitvi odgovornosti, vključno z obveznostjo iskanja in reševanja, ter oblikovanju varnih in zakonitih poti za prosilce za azil in begunce v EU; z dne 16. julija v prisotnosti strokovnjakov za sredstva EU za migracijsko politiko o politikah, praksah in podatkih o mladoletnikih brez spremstva v državah članicah EU in na Norveškem, sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracije in preučitvi novih zakonodajnih možnosti na področju ekonomske migracije; z dne 22. septembra o drugem svežnju predlogov Komisije na podlagi agende o migracijah; z dne 23. septembra z nacionalnimi parlamenti o pristopu žariščnih točk in obravnavanju migracij na nacionalni in lokalni ravni; z dne 19. oktobra o boju proti tihotapljenju migrantov brez urejenega statusa, trgovanju z njimi in njihovem izkoriščanju kot delovne sile; z dne 10. novembra o sporočilu Komisije z naslovom Obvladovanje begunske krize: stanje izvajanja prednostnih ukrepov v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0510); z dne 19. novembra o notranjih in zunanjih sredstvih EU, povezanih z njeno migracijsko in azilno politiko; z dne 10. decembra o sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracije; z dne 21. decembra o upravljanju meja in vizumski politiki, učinkovitem izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema in razvoju ustreznih zakonitih ekonomskih migracijskih poti,
4.

nujno poziva k takojšnji, neodvisni, objektivni in temeljiti preiskavi teh in prejšnjih umorov, da bi se naročnikom in storilcem sodilo in da bi se končala nekaznovanost; pozdravlja dejstvo, da so na prošnjo vlade Hondurasa v preiskavo umora Berte Cáceres vključeni predstavniki visokega komisarja OZN za človekove pravice in Organizacije ameriških držav; meni, da bi instrumenti, ki so na voljo v okviru OZN in IAHCR, kot je denimo neodvisna mednarodna preiskava, in so jih zahtevale žrtve lahko pripomogli k zagotavljanju nepristranske in pravične preiskave teh umorov;
44.

je seznanjen s tem, da se država sooča z največjim migracijskim tokom doslej, saj jo je v letu 2015 prečkalo več kot 500 000 oseb; priznava, da je pri reševanju velikega pritoka migrantov in beguncev ter pri vzpostavitvi učinkovitih ukrepov za upravljanje meja ravnala kot odgovorna partnerica; je seznanjen s čedalje bolj napetimi razmerami na meji z Grčijo in poziva oblasti, naj še naprej sodelujejo in se usklajujejo z EU pri vprašanjih migracij; spodbuja krepitev ukrepov na področju upravljanja meja, da bi se borili proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi; je seznanjen z ekonomskim bremenom, ki ga povzroča ta pritok; poziva Komisijo, naj poveča podporo za upravljanje meja in omogoči dostop do ustreznih instrumentov in programov EU; poziva pristojne organe, naj se izognejo in vzdržijo vsakršnih ukrepov, vključno z nasiljem in uporabo sile, ki bi lahko bili usmerjeni proti beguncem in migrantom ter bi jih lahko ogrozili; ugotavlja, da bi morale biti vse vrste ustreznih ukrepov v skladu z vrednotami in načeli EU ter spoštovati dostojanstvo človeških bitij in človekovega življenja; poziva pristojne organe, naj s pomočjo EU izboljšajo sprejemne in nastanitvene zmogljivosti, regionalno usklajevanje in izmenjavo informacij, učinkovito upravljajo meje, razširijo zmogljivosti na področju kazenskega pregona in se borijo proti trgovini z ljudmi; poziva državo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi poskrbela za prostore za begunce in migrante, da bi ohranila človeške razmere, da beguncev in migrantov ne bi več nasilno vračala ter da bi zagotovila dosledno upoštevanje lastne in mednarodne zakonodaje o beguncih in azilu; ugotavlja, da se je skupno število neutemeljenih prošenj za azil, vloženih v državah članicah schengenskega območja, zmanjšalo; želi spomniti, da je treba posebno pozornost nameniti občutljivemu položaju otrok beguncev in migrantov ter mladoletnikov brez spremstva, ki potujejo skozi državo, tako da se jim omogočijo osnovne storitve in terensko svetovanje socialnih delavcev za zagotovitev ustrezne zaščite;
49.

poziva ESZD, naj v okviru pregleda strategije EU za Srednjo Azijo in v skladu s svojimi prednostnimi nalogami za obdobje 2016–2020 ter napredkom, ki so ga srednjeazijske države že dosegle, oblikuje celovit akcijski načrt za enakost spolov s konkretnimi ukrepi za izboljšanje pravic žensk in njihovih življenjskih razmer; meni, da bi bilo treba vse srednjeazijske države spodbujati k sprejetju zakonodaje, ki bo izrecno prepovedovala vse oblike diskriminacije in nasilja nad ženskami, vključno s spolno, fizično, psihološko in finančno zlorabo, ki poleg drugih osamitvenih dejavnosti ženskam onemogočajo delo in dostop do bančnih računov, kreditnih kartic ali prevoza; poudarja, da je finančna varnost najboljše merilo za ocenitev, ali bo žrtvi nasilja v družini uspelo pobegniti od zlorabe in se osvoboditi; poziva srednjeazijske države, naj nasilje nad ženskami obravnavajo kot kaznivo dejanje, naj ustrezno raziščejo vse prijavljene primere in izvajajo ukrepe za zagotovitev jamstev za zaščito, pomoči in dostopa do pravnih sredstev za žrtve, skupaj z mehanizmi za zagotovitev izvrševanja zakonodaje; ugotavlja, da je delovanje poročnih agencij v Srednji Aziji razmeroma pomembno in poziva srednjeazijske države, naj preučijo možnost ureditve teh agencij, da bi ranljive ženske bolje zaščitili pred izkoriščanjem; poziva srednjeazijske države, naj organizirajo izobraževalne kampanje o pravici do življenja brez nasilja in sprejmejo pobude za osveščanje celotne javnosti, še zlasti verskih voditeljev, da se med poročnim obredom od obeh strani obvezno zahteva privolitev;
5.

želi spomniti, da se je tekom let 20–30 % pritožb nanašalo na preglednost in da je bila najpogostejša težava v zvezi s preglednostjo ta, da institucije niso omogočile dostopa do dokumentov in/ali informacij; meni, da sta odprtost in dostop do dokumentov v skladu s členom 15 PDEU in členom 42 Listine bistveni del sistema institucionalnega nadzora in ravnotežja; podpira pobude Komisije in drugih institucij za zagotovitev pravičnega in preprostega dostopa za vse do dokumentov EU; pozdravlja okrepljeno preglednost zaradi vzpostavitve spletnega javnega registra dokumentov; poziva varuhinjo, naj razišče vprašanje preglednosti pri pravočasnem dostopu Parlamenta do ustreznih dokumentov Komisije o kršitvah in pilotnih postopkih EU, zlasti ko se nanašajo na obstoječe peticije; meni, da je treba opredeliti in vzpostaviti ustrezne mehanizme, da bi zagotovili zvest medinstitucionalni dialog;