P6_TA(2006)0109

Evropsko pogodbeno pravo in sprememba pravnega reda Skupnosti

Resolucija Evropskega parlamenta o evropskem pogodbenem pravu in spremembi pravnega reda Skupnosti: pot naprej (2005/2022(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A6-0055/2006),

A. ker se zdi, da bi morali na pobudo o evropskem pogodbenem pravu, kot je bila opisana v sporočilu Komisije z dne 11. oktobra 2004 (KOM(2004)0651) in o kateri je Komisija poročala v prvem letnem poročilu Komisije o napredku (KOM(2005)0456), gledati predvsem kot na vajo iz boljše priprave zakonodaje na ravni EU, in sploh ni jasno, k čemu bo ta pripeljala v praksi ali katera bo pravna podlaga, na kateri bo sprejet morebitni zavezujoči instrument oz. instrumenti,

B. ker je jasno, čeprav Komisija zanika takšen cilj, da številne raziskovalne in interesne skupine, ki delajo na projektu, verjamejo, da je končni dolgoročni cilj evropski obligacijski zakonik ali celo zajeten evropski civilni zakonik, ter da gre pri tem projektu brez dvoma za daleč najpomembnejšo pobudo, ki trenutno poteka na področju civilnega prava,

C. ker so politične oblasti tiste, ki morajo sprejeti sklep, da si bodo prizadevale za tak zakonik, saj je že sama odločitev za zakonik politična, njegova vsebina pa, ki je sicer pravne narave, temelji na družbenopolitičnih ciljih; ker je, če bo v prihodnje obstajala politična volja, da se sprejme tak zakonik, nadvse pomembno, da se sedanje delo opravi dobro ter s primernim političnim prispevanjem,

D. ker je nadvse pomembno, čeprav se pobuda v sedanji obliki omejuje na racionalizacijo in urejanje pravnega reda na področju varstva potrošnikov in na izdelavo neobveznih standardnih pogodbenih pogojev, da politični organi primerno prispevajo k temu procesu; v tej zvezi se lahko kot model uporabijo nedavne nizozemske izkušnje s sprejetjem novega civilnega zakonika,

E. ker je treba zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, v kolikor je cilj, da se izvede revizija zakonodaje o varstvu potrošnikov in poveča zaupanje javnosti v notranji trg,

F. ker mora obstajati možnost, da se končni izdelek, ki bo nastal iz te pobude, v okviru zakonodaje ES spremeni in uradno sprejme,

G. ker je veljavna zakonodaja o varstvu potrošnikov pomembno področje prava Skupnosti, ki odraža zaskrbljenost zakonodaje ES, da v skladu s pogodbami zagotovi visoko raven varstva potrošnikov, in kljub temu, da naj bi pobuda evropskega pogodbenega prava v širšem pomenu zagotovila in razvila usklajenost pogodbenega prava kot celote, ta postopek ne sme voditi k razvodenitvi vrednot, ki tvorijo jedro veljavne zakonodaje o varstvu potrošnikov;

Osnovna načela in cilji

1. ponavlja svoje prepričanje, izraženo v svojih resolucijah z dne 26. maja 1989 [1], 6. maja 1994 [2], 15. novembra 2001 [3] in 2. septembra 2003 [4], da enotni notranji trg ne more brezhibno delovati brez nadaljnjih korakov k uskladitvi civilnega prava;

2. poziva Komisijo, naj nemudoma izrabi rezultate dela, ki ga trenutno opravljajo raziskovalne skupine glede priprave evropskega pogodbenega prava in mreža za skupni referenčni okvir (CFR-Net [5]), z namenom uporabe teh rezultatov za spremembo prava Skupnosti na področju civilnega prava in posledično za razvoj sistema civilnega prava Skupnosti;

Materialnopravna vprašanja

3. poziva, da predlagani skupni referenčni okvir in predvideno pogodbeno pravo ne bi smela biti oblikovana tako, da bi enostransko koristila omejeni skupini udeležencev v pravnih poslih;

4. opozarja, da beseda "podjetje" ne označuje le velikih družb, ampak tudi majhna podjetja, celo taka z enim samim zaposlenim, ki pogosto zahtevajo pogodbe, prirejene njihovim potrebam, ki upoštevajo njihovo relativno ranljivost pri sklepanju pogodb z velikimi družbami;

5. ugotavlja, da mora oblikovano pravo veljati ne le za pravne posle med podjetji, temveč tudi za pravne posle med podjetji in potrošniki;

6. poziva Komisijo k razlikovanju, če je potrebno, med zakonskimi določbami, ki veljajo za sektor poslovanja med podjetji, in tistimi, ki veljajo za sektor poslovanja med podjetji in potrošniki, ter k sistematični razdelitvi obeh sektorjev;

7. poudarja pomen upoštevanja temeljnega načela svobode sklepanja pogodb, zlasti v sektorju poslovanja med podjetji;

8. poudarja pomembnost, da se pri usklajevanju pogodbenega prava upošteva evropski socialni model;

9. poziva k spoštovanju razlik med posameznimi pravnimi tradicijami in sistemi;

10. poziva Komisijo, da v svojih prihodnjih predlogih ustrezno in natančno določi, kako se bodo z vidika kolizije pravnih predpisov ti predlogi ujemali s pravili Skupnosti in z nacionalnimi pravnimi sistemi, še posebej, kar se tiče pogojev, ki določajo veljavnost izbire prava, ki se uporablja, obveznih pravil in vloge sodne pristojnosti v primeru spora;

11. ugotavlja, da zaradi preveč podrobnih pravnih določb o posameznih vidikih pogodbenega prava obstaja nevarnost, da se na spremenjene pravne okoliščine ne bo mogoče prožno odzivati, zato se zavzema za sprejetje splošnih predpisov, v katere so vključeni pravni pojmi, ki niso natančno opredeljeni, s čimer se sodiščem omogoči potrebno odločanje po lastni presoji;

12. poziva Komisijo, naj temeljito preuči pravne in gospodarske učinke za vse zakonodajne ukrepe v zvezi s civilnim pravom;

Postopkovna vprašanja

13. pozdravlja prvo letno poročilo Komisije o napredku in odobrava premišljen in pretehtan pristop do revizije veljavnega prava o varstvu potrošnikov;

14. 14 poziva, naj Komisija kot celota, pod primarno odgovornostjo GD za pravico, svobodo in varnost in zlasti ob sodelovanju GD za notranji trg in storitve ter GD za zdravje in varstvo potrošnikov, sodeluje pri tem delu; poziva tudi k zagotovitvi materialnih in človeških virov, ki so potrebni pri tako pomembnem in obsežnem projektu;

15. poziva Komisijo, naj nemudoma predloži jasen zakonodajni načrt, v katerem bodo določeni prihodnji pravni instrumenti, s katerimi želi omogočiti uporabo rezultatov raziskovalnih skupin ter mreže za skupni referenčni okvir v pravnih poslih;

16. poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži uradni načrt postopnih posvetovanj s Parlamentom med procesom dela in načrt končne uporabe rezultatov dela raziskovalnih skupin ter izvedbe mreže za skupni referenčni okvir;

17. poziva Komisijo, naj zagotovi, da se rezultati mreže primerno upoštevajo pri delu raziskovalnih skupin;

18. podpira prizadevanja Komisije za boljše izvrševanje zakonodajne funkcije, vendar poudarja, da morajo raziskovalne skupine pri razvijanju skupnega referenčnega okvira slediti jasnim smernicam, ki jih predpisuje zakonodaja ES;

19. poziva Komisijo, naj pojasni postopke v raziskovanju in sodelovanju interesnih skupin z izdelavo organizacijskega diagrama in/ali shematskega prikaza, ki zajema vse različne skupine, delovne skupine in stranke, ki so vključene, in jasno določa njihovo vlogo in položaj v postopkih;

20. meni, da je zaželeno, da na podlagi končnega poročila znanstvenikov Komisija posreduje Parlamentu različne pravne možnosti, in opozarja, da se lahko sprejme skupni referenčni okvir šele, ko ga politično odobrita Parlament in Svet;

21. poziva Komisijo, naj vsaj s četrtletnimi poročili redno obvešča Parlament o doseženih rezultatih in napredku pri delu raziskovalnih skupin in mreže;

22. zahteva, da četrtletna poročila vsebujejo vsaj naslednje tri vrste informacij:

a) povzetek dosedanjih najpomembnejših rezultatov delavnic,

b) odzive raziskovalnih skupin in

c) izjavo Komisije, s katero predlaga, da te rezultate upošteva pri svojem nadaljnjem delu;

23. poziva Komisijo, da čim tesneje sodeluje s Parlamentom pri vseh korakih, ki vodijo do razvoja skupnega referenčnega okvira; meni, da bi se morala Komisija uradno posvetovati s Parlamentom najprej o osnutku sestave, nato pa med postopkom dokončnega oblikovanja o vsakem naslovu ali oddelku skupnega referenčnega okvira (glede na njegovo končno sestavo), preden se z njim posvetuje glede končnega instrumenta;

24. poziva Komisijo, naj se pred sprejetjem nadaljnjih načrtovalnih ukrepov posvetuje s Parlamentom;

25. poziva Komisijo, naj zastopnikom interesov iz prakse omogoči več časa za pripravo in razpravo o zapleteni vsebini dela delavnih skupin mreže za skupni referenčni okvir;

26. poziva k temu, da bi organizacije, ki nastopajo v imenu interesnih skupin mreže za referenčni okvir, lahko samostojno odločale o tem, kateri predstavniki bodo sodelovali na srečanjih;

27. naroči Odboru za pravne zadeve ter odborom, zaprošenim za mnenja o evropskem pogodbenem pravu, naj nenehno spremljajo delo Komisije, raziskovalnih skupin in mreže ter po potrebi podajo mnenja o rezultatih, ki jih bo Komisija redno objavljala;

28. poziva vsako predsedstvo Sveta, naj v sodelovanju s Komisijo in Parlamentom organizira forum, na katerem bodo lahko predstavljeni in obravnavani napredek in rezultati postopka;

29. da bi temu ambicioznemu in dolgoročnemu projektu zagotovil vidnost in pozornost, ki ju zasluži, se obvezuje, da bo skrbno razmislil o tem, kakšen bi bil najboljši način obravnave v samem Parlamentu, ter bo v ta namen ustanovil parlamentarno projektno skupino, ki bo ustrezno opremljena, da se bo med parlamentarnim mandatom ukvarjala z zadevnim dolgoročnim projektom in bo odražala okrepljeno sodelovanje med odbori;

*

* *

30. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

[1] UL C 158, 26.6.1989, str. 400.

[2] UL C 205, 25.7.1994, str. 518.

[3] UL C 140 E, 13.6.2002, str. 538.

[4] UL C 76 E, 25.3.2004, str. 95.

[5] Mreža tistih, ki predstavljajo interese potrošniških organizacij, industrije, podjetij in pravne stroke (mreža CFR).

--------------------------------------------------