ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 145/1

Obvestilo oseb, subjektov in organov, ki jih je Svet vključil na seznam oseb, subjektov in organov, za katere velja člen 7(2) Uredbe Sveta (ES) št. 423/2007 (Priloga V)

2009/C 145/01

Osebam, subjektom in organom, navedenim na seznamu v Prilogi k Sklepu Sveta 2008/475/ES z dne 23. junija 2008 (1), sporočamo naslednje:

Na podlagi navedenega sklepa je Svet Evropske unije ugotovil, da osebe, subjekti in organi, ki so na zgoraj navedenem seznamu, izpolnjujejo merila iz člena 7(2) Uredbe Sveta (ES) št. 423/2007 z dne 19. aprila 2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (2) in so bili torej vključeni v Prilogo V k tej uredbi. Uredba določa, da se zamrznejo vsa sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, subjektom ali organom, ter da sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri niso niti neposredno niti posredno na voljo ali v korist tem osebam, subjektom ali organom.

V skladu s členom 15(2) uredbe se seznam oseb, subjektov in organov iz člena 7(2) pregleduje v rednih časovnih presledkih in vsaj enkrat na 12 mesecev.

V ta namen lahko osebe, subjekti in organi Svetu skupaj z dokazili predložijo zahtevek, da se sklep o njihovi vključitvi na zadevni seznam ponovno preuči.

Vsi zahtevki morajo biti poslani v enem mesecu po objavi tega obvestila na naslov:

Svet Evropske unije generalni sekretariat Rue de la Loi 175 1048 Bruxelles/Brussels BELGIQUE/BELGIË

(1) UL L 163, 24.6.2008, str. 29.

(2) UL L 103, 20.4.2007, str. 1.
—

Pri spodbujanju medijske pismenosti je posebno pozornost treba nameniti dejstvu, da imajo različne družbene skupine lahko različne potrebe in vedenje, pa tudi različne možnosti dostopa do medijev. Otroci in mladi imajo, denimo, pogosto naravno nagnjenje do novih medijev in novih tehnologij, medtem ko imajo lahko odrasli več izkušenj, ki lahko pripomorejo h kritičnemu razmišljanju o medijski vsebini. V strategijah za izboljšanje medijske pismenosti morajo biti vse te razlike v celoti upoštevane, spodbujati pa morajo tudi komunikacijo med različnimi skupinami in interesi v družbi. Države članice bi morale istočasno še naprej poudarjati in krepiti strategije za večjo razpoložljivost in dostopnost tehnologij državljanom.
SL Uradni list Evropske unije C 20/24

Obvestilo osebam, skupinam in organizacijam s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(glej Prilogo k Sklepu Sveta 2009/62/ES z dne 26. januarja 2009)

(2009/C 20/15)

Osebe, skupine in organizacije, navedene na seznamu v Sklepu Sveta 2009/62/ES z dne 26. januarja 2009, se seznanjamo z naslednjimi informacijami.

Svet Evropske unije je ugotovil, da so razlogi za vključitev oseb, skupin in organizacij na zgornji seznam oseb, skupin in organizacij, za katere veljajo omejevalni ukrepi, predvideni v Uredbi Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (1), še vedno veljavni. Zato se je Svet odločil te osebe, skupine in organizacije obdržati na omenjenem seznamu.

Uredba (ES) št. 2580/2001 določa, da se zamrznejo vsakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam, skupinam in organizacijam, ter da se slednjim ne smejo dati na razpolago, bodisi neposredno ali posredno, nikakršna denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Zadevne osebe, skupine in organizacije je treba opozoriti, da lahko pri pristojnem organu zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenem na seznamu v prilogi k Uredbi, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 5(2) te uredbe. Posodobljeni seznam pristojnih organov se nahaja na spletu na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Zadevne osebe, skupine in entitete lahko Svetu predložijo zahtevek za pridobitev utemeljitve, na podlagi katere so bile obdržane na zgornjem seznamu (če jim ta utemeljitev še ni bila poslana). Zahtevke je treba poslati na naslednji naslov: Svet Evropske unije (za: CP 931 designations), Rue de la Loi 175, B-1048 Bruselj.

Zadevne osebe, skupine in organizacije lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli skupaj z vsemi dokazili predložijo zahtevek za ponovno preučitev odločitve, da se jih vključi na seznam ali obdrži na njem. Takšni zahtevki se bodo obravnavali, ko bodo prejeti. Zadevne osebe, skupine in organizacije se v zvezi s tem opozarja na redni pregled seznama s strani Sveta v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP. Da bi zahtevke preučili ob naslednjem pregledu, morajo biti predloženi v roku dveh mesecev od datuma objave tega obvestila.

Obenem se zadevne osebe, skupine in organizacije opozarja na možnost izpodbijanja sklepa Sveta pri Sodišču prve stopnje v skladu s pogoji iz člena 230(4) in (5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

(1) UL L 344, 28.12.2001, str. 70.
SL Uradni list Evropske unije C 109/25

Obvestilo osebam, skupinam in organizacijam s seznama iz člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu

(2008/C 109/09)

Skupino Hofstadgroep, ki je na seznamu iz Sklepa Sveta 2007/868/ES z dne 20. decembra 2007, obveščamo o naslednjem.

Svet Evropske unije je ugotovil, da je vključitev navedene skupine na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere veljajo omejevalni ukrepi, predvideni v Uredbi Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, še vedno utemeljena. Zato bo Svet to skupino obdržal na seznamu.

Zadevno skupino obveščamo, da je Svet po sprejetju Sklepa 2007/868/ES dobil nove informacije, ki se nanašajo na ta seznam. Svet tudi po preučitvi teh informacij skupino namerava še naprej obdržati na seznamu in je ustrezno spremenil utemeljitev.

Zadevna skupina lahko pošlje zahtevo za revidirano utemeljitev Sveta, zakaj jo je vključil na navedeni seznam in jo obdržal na njem, na spodnji naslov:

Svet Evropske unije (za: CP 931 designations) Rue de la Loi 175 B-1048 Bruselj

Zadevna skupina lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli pošlje zahtevo skupaj z morebitnimi dokazili za ponovno preučitev odločitve, da se vključi na seznam in obdrži na njem. Taka zahteva bo obravnavana po prejemu. Skupino obveščamo, da Svet v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP redno pregleduje seznam. Da bi zahteve preučili ob naslednjem pregledu, morajo biti predložene v roku enega meseca od datuma objave tega obvestila.

Na koncu zadevno skupino opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih ustrezne države članice oziroma ustreznih držav članic, navedenih na seznamu v prilogi k Uredbi, vloži prošnjo za pridobitev dovoljenja za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila v skladu s členom 5(2) Uredbe. Posodobljeni seznam pristojnih organov je na voljo na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm
V sedanji irski zakonodaji morata biti uvoz in izvoz orožja malega kalibra v in iz držav EU odobrena v skladu z zakonoma o strelnem orožju iz let 1925 in 1964 ter uredb ES o (nabavi in posedovanju) strelnega orožja in streliva iz leta 1993. Izvoz strelnega orožja v vse države je predmet Zakona o nadzoru izvoza iz 1983 in odredb, ki izhajajo iz tega, ter mednarodnih obveznosti in odgovornosti, ki izhajajo iz članstva v ZN, EU, OVSE in v drugih subjektih, ki vključujejo urejanje izvoza, kot je Wassenaarski sporazum.

V skladu s povečanim mednarodnim poudarkom na pomembnosti okrepitve pravil o nadzoru strateškega uvoza si Irska prizadeva zagotoviti, da bodo njena pravila o nadzoru v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi. Na podlagi tega je ministrstvo za podjetništvo, trgovino in zaposlovanje naročilo pregled irskih sistemov strateškega nadzora z namenom priporočiti, kako bi jih najbolje posodobili in okrepili, da bi se odzvali na ugotovljene luknje in zagotovili popolno izpolnjevanje irskih mednarodnih obveznosti. Faza 1 pregleda, ki je zajemala pregled širših zadev in skušala določiti, kako nadaljevati s pregledom, se je zaključila junija 2003, faza 2, ki predstavlja podrobnejši pregled, pa je skoraj končana.
Člen 41 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 41

Poročanje

1. Države članice uradno obvestijo Eurojust in generalni sekretariat Sveta o vseh spremembah v zvezi z nacionalnimi člani, njihovimi namestniki in pomočniki, pa tudi v zvezi z imeni in kontaktnimi podatki oseb iz člena 12(1) in (2). Generalni sekretariat Sveta pripravi posodobljen seznam teh oseb ter da njihova imena in kontaktne podatke na razpolago vsem državam članicam in Komisiji.

2. V skladu s členom 9(a)(4) vsaka država članica ob imenovanju svojega nacionalnega člana in kadar koli je to potrebno obvesti Eurojust in generalni sekretariat Sveta o pooblastilih, ki so bila podeljena nacionalnemu članu v skladu z navedenim členom.

3. Dokončno imenovanje nacionalnega člana učinkuje z dnem, ko generalni sekretariat Sveta prejme uradno obvestilo iz odstavka 1.“.
4.

Medinstitucionalne razprave o predlogu na tehnični ravni so se začele 5. decembra 2019 med finskim predsedovanjem. Od takrat so bili na tehnični ravni organizirani trije sestanki: dva med hrvaškim predsedovanjem, 30. januarja 2020 in 20. februarja 2020, tretji pa 10. marca 2022 med francoskim predsedovanjem. Na tem sestanku je bil dosežen začasni dogovor na tehnični ravni.
8.

Odbor Evropskega parlamenta za zaposlovanje in socialne zadeve je 27. januarja 2021 – s pridržkom tehnične revizije in pravnolingvističnega pregleda – odobril kompromisno besedilo. Predsednica tega odbora je nato istega dne predsedniku Odbora stalnih predstavnikov poslala pismo, v katerem je navedla, da bo po pravnolingvističnem pregledu odboru EMPL in Parlamentu na plenarnem zasedanju priporočila, naj stališče Sveta sprejmeta brez sprememb. To bi pomenilo, da bi se za predlagani akt štelo, da je sprejet v obliki, ki ustreza stališču Sveta.
vstavijo se naslednji členi:

„Člen 32a

Poročilo

1. Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 29 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o uporabi in izvajanju te uredbe.

To poročilo vključuje informacije o uporabi začasnih in dokončnih ukrepov, zaključku preiskav brez ukrepov, zavezah, ponovnih preiskavah, pregledih, znatnem izkrivljanju in obiskih zaradi preveritve ter dejavnostih različnih organov, odgovornih za spremljanje izvajanja te uredbe in izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz nje. Poročilo zajema tudi uporabo instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti Uniji in pritožbe zoper uvedene ukrepe. Vključuje dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje pri generalnem direktoratu za trgovino in dejavnosti službe za podporo MSP v zvezi z uporabo te uredbe.

Poročilo vključuje tudi, kako so bili v preiskavah upoštevani socialni in okoljski standardi. Takšni standardi zajemajo tiste iz večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija, ter konvencij MOD, navedenih v Prilogi Ia k tej uredbi, ter enakovredne nacionalne zakonodaje države izvoznice.

2. Komisija do … [pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe o spremembi] in nato vsakih pet let predloži Evropskemu parlamentu in Svetu pregled uporabe tretjega in četrtega pododstavka člena 12(1), tretjega in četrtega pododstavka člena 13(1) in tretjega in četrtega pododstavka člena 15(1), vključno z oceno te uporabe. Tak pregled lahko vsebuje zakonodajni predlog.

Člen 32b

Izvajanje prenosa pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12(1) se prenese na Komisijo za obdobje … [dve leti od datuma začetka veljavnosti te uredbe o spremembi] in se lahko izvaja le enkrat.

3. Prenos pooblastila iz člena 12(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 12(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“.
(4)

Nove psihoaktivne snovi, ki imajo podobne učinke kot snovi s seznama iz konvencij ZN, se v Uniji pogosto pojavljajo in hitro širijo. Nekatere nove psihoaktivne snovi predstavljajo resna tveganja za javno zdravje in socialna tveganja. V Uredbi (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta (6) (1) je določen okvir za izmenjavo informacij o novih psihoaktivnih snoveh in za postopek ocene tveganja, ki temelji na začetnem poročilu in poročilu o oceni tveganja, namenjenima presoji, ali nova psihoaktivna snov predstavlja resna tveganja za javno zdravje in socialna tveganja. Da bi dejansko zmanjšali dostopnost novih psihoaktivnih snovi, ki predstavljajo resna tveganja za javno zdravje in, odvisno od primera, resna socialna tveganja, ter preprečevali promet z navedenimi snovmi v Uniji in vključevanje hudodelskih združb, bi bilo treba te snovi vključiti v opredelitev pojma „prepovedana droga“ v skladu z določbami te direktive in jih podkrepiti s sorazmernimi kazenskopravnimi določbami.
11.

Glavno sporno vprašanje med obema institucijama je bila zahteva Evropskega parlamenta za dodatne podatke, zlasti glede varnosti, dostopnosti in čezmejnih točk na železnici, ki se več ne uporabljajo. Večino zahtevanih podatkov že zbirajo druge službe ali agencije Komisije. Nazadnje je bilo doseženo soglasje, ko je Evropski parlament s podpisom dveh memorandumov – med Eurostatom in GD za mobilnost in promet ter med Eurostatom in Evropsko železniško agencijo – dobil zagotovilo, da bodo zahtevani podatki obdelani in zlahka dostopni javnosti. Dodana je bila še nova uvodna izjava, v kateri je poudarjeno, da morajo Komisija in zadevni subjekti tesno sodelovati, da bi državljanom Unije in drugim deležnikom zagotovili lahko dostopne in uporabne informacije o varnosti železniškega prevoza in interoperabilnosti železniškega sistema.
9.

Glavna cilja predloga sta izboljšati kakovost domačih storitev železniškega potniškega prevoza v primerih, ko so take storitve ponujene kot javne storitve, in povečati njihovo operativno učinkovitost.
9)

Vstavi se naslednji člen: „Člen 24a Poročilo o oceni 1. Do … (8): (a) države članice, ki uporabijo možnost iz člena 22(1), po posvetovanju s socialnimi partnerji na nacionalni ravni obvestijo Komisijo o razlogih, sektorju(-ih), dejavnostih in številu zadevnih delavcev. Poročilo vsake od držav članic vsebuje informacije o učinkih na zdravje in varnost delavcev ter navaja stališča socialnih partnerjev na ustrezni ravni, predloži pa se tudi socialnim partnerjem na nacionalni ravni; (b) države članice, ki uporabijo možnost iz točke (b) prvega odstavka člena 19, Komisijo obvestijo o načinu izvajanja te določbe in o njegovem učinku na zdravje in varnost delavcev. 2. Do … (9) Komisija po posvetovanju s socialnimi partnerji na ravni Skupnosti Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o: (a) uporabi možnosti iz člena 22(1) in razlogih za njeno uporabo ter (b) drugih dejavnikih, ki bi lahko vplivali na veliko število delovnih ur, denimo uporaba točke (b) prvega odstavka člena 19. Poročilu lahko priloži ustrezne predloge za zmanjšanje prekomernih delovnih ur, vključno z uporabo možnosti iz člena 22(1), ob upoštevanju vplivov na zdravje in varnost delavcev, ki jih zajema ta možnost. 3. Svet na podlagi poročila iz odstavka 2 oceni uporabo možnosti iz te direktive, zlasti pa možnosti iz točke (b) prvega odstavka člena 19 in člena 22(1). Komisija lahko ob upoštevanju te ocene do … (10) Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predlaga spremembo te direktive, vključno z možnostjo iz člena 22(1).“.
V Sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu o bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji je Komisija poudarila, da je treba predvideti podrobno analizo o ustreznem pristopu oblikovanja predpisov, zlasti glede tega, ali je za zadevni sektor in problem primernejša zakonodaja ali druge možnosti, kakršne so koregulacija ali samoregulacija. Poleg tega so izkušnje pokazale, da lahko tako instrumenti koregulacije kakor tudi samoregulacije v skladu z raznimi pravnimi tradicijami držav članic imajo pomembno vlogo pri doseganju visoke ravni varstva potrošnikov. Ukrepi za dosego ciljev javnega interesa na področju novo nastajajočih avdiovizualnih medijskih storitev so učinkovitejši, če se izvajajo z aktivno podporo samih ponudnikov storitev.

Samoregulacija tako predstavlja obliko prostovoljne pobude, ki gospodarskim subjektom, socialnim partnerjem in nevladnim organizacijam ali združenjem omogoča, da med seboj in zase sprejmejo splošne smernice. Države članice bi morale v skladu s svojimi različnimi pravnimi tradicijami priznati učinkovito vlogo, ki jo lahko ima učinkovita samoregulacija kot dodatek obstoječim zakonodajnim in sodnim in/ali upravnim mehanizmom, ter njen koristen prispevek k doseganju ciljev te direktive. Vendar je samoregulacija lahko le dodaten način za izvajanje nekaterih določb te direktive in ne more nadomestiti obveznosti nacionalnega zakonodajalca.

Koregulacija v svoji minimalni obliki predstavlja pravno povezavo med samoregulacijo in nacionalnim zakonodajalcem v skladu s pravno tradicijo držav članic. Koregulacija bi morala biti še naprej dopuščati možnost posredovanja države, če njeni cilji ne bi bili izpolnjeni. Brez poseganja v formalne obveznosti držav članic v zvezi s prenosom ta direktiva spodbuja uporabo koregulacije in samoregulacije. To ne obvezuje držav članic niti k vzpostavitvi koregulativnih in/ali samoregulativnih ureditev niti ne posega ali ogroža sedanjih koregulativnih ali samoregulativnih pobud, ki so že vzpostavljene v državah članicah in učinkovito delujejo.
(1)

Namen Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta št. 1419/1999/ES z dne 25. maja 1999 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropska prestolnica kulture za leta 2005 do 2019 (3) je poudarjanje bogastva, raznolikosti in skupnih značilnosti evropskih kultur ter prispevanje k izboljšanju medsebojnega poznavanja med evropskimi državljani.