Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 136/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek, ki se lahko vloži v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„VÄRMLÄNDSKT SKRÄDMJÖL“

EU št.: ZGO-SE-02414 – 5. 4. 2018

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime (ZOP Ali ZGO)

„Värmländskt skrädmjöl“

2. Država članica ali tretja država

Švedska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Värmländskt skrädmjöl“ je ime moke, mlete z mlinskim kamnom in proizvedene iz praženega ovsa botanične vrste oves (Avena sativa L.), ki ga tradicionalno gojijo v Värmlandu.

„Värmländskt skrädmjöl“ ima naslednje značilnosti:

Barva: bledo rumena – spominja na bledo čebulno lupino.

Vonj: po sveže omlatenem zrnju ter oreških, zaokrožen, masten in z notami po praženem.

Okus: zaokrožen, z nadihom praženega in notami po oreških ter dolgim, prijetnim pookusom.

Konsistenca: prah z velikostjo zrn 0,2-0,3 mm

Vsebnost beljakovin: 9-14 %

Vsebnost maščobe: 4-7 %

Ogljikovi hidrati: 60-75 %

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine: Moka „Värmländskt skrädmjöl“ se proizvaja iz ovsa (Avena sativa L.), ki ga gojijo na geografskem območju iz točke 4. Trenutno gojijo sorto symphony, ki zgodaj dozori in ima velika zrna, majhne razlike v velikosti in srednjo vsebnost maščobe (teža tisočih zrn je približno 45 g, od tega je v suhi snovi približno 4,8 % surove maščobe in približno 10 % beljakovin).

Vsebnost maščobe in velikost zrn ovsa sta ključni za proizvodnjo moke „Värmländskt skrädmjöl“.

Velikost zrn in razlike v njihovi velikosti so pomembne predvsem za praženje in luščenje. Da bi zagotovili enakomerno praženje ovsenih zrn, morajo biti ta čim bolj homogene velikosti. Zrna ovsa, ki se uporablja, so velika 2–4 mm in imajo vsebnost vode ≤ 14 %.

Vsebnost maščobe je pomembna predvsem za mletje. Oves je žito z razmeroma visoko vsebnostjo maščobe. Če je ta visoka, se moka med mletjem sprime v grudice in zamaši mlinske kamne. Zato se za proizvodnjo moke „Värmländskt skrädmjöl“ uporabljajo le sorte z manj kot 5 % maščobe v suhi snovi.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celoten proizvodni proces – od gojenja surovine do praženja, luščenja in mletja – je treba izvajati na geografskem območju iz točke 4.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Proizvodno območje moke „Värmländskt skrädmjöl“ obsega okrožje Värmland.

5. Povezava z geografskim območjem

Povezava temelji na določenih značilnostih proizvoda.

Posebne podrobnosti geografskega območja:

Värmland ima izrazito kisla tla, ki so revna z minerali in imajo nizko vsebnost organske snovi. Tla zaradi svoje strukture dobro zadržujejo vodo. Za podnebje so značilne mrzle zime z veliko snega in razmeroma vroča poletja. Spomladi so temperature ponoči nižje od zmrzišča in podnevi višje od zmrzišča. To skupaj z lastnostjo tal, da zadržujejo vodo, povzroča nastanek ledu, ki nato poljščine, posejane jeseni, potisne iz zamrznjenih tal.

Zaradi naravnih razmer v Värmlandu je postala spomladanska setev ovsa prevladujoča metoda gojenja žita, ko so Värmland konec 16. stoletja kolonizirali priseljenci iz vzhodnih pokrajin (današnje Finske).

Za proizvajalce moke „Värmländskt skrädmjöl“ se proizvodnja začne z gojenjem ovsa. To pomeni, da kmet goji oves, posebej namenjen proizvodnji moke „Värmländskt skrädmjöl“, z velikostjo zrn ter vsebnostjo vode in maščobe, ki so ustrezne za proizvodnjo moke „Värmländskt skrädmjöl“ v posameznih mlinih.

Oves, ki ga gojijo na geografskem območju iz točke 4, omlatijo in posušijo, tako da je najvišja vsebnost vode 14 %. Za proizvodnjo moke „Värmländskt skrädmjöl“ oves pražijo v pečeh na brezova drva z enakomerno temperaturno krivuljo. Med praženjem ga nenehno mešajo, da se ne zažge. Oves mora biti globoko in temeljito pražen, da moka „Värmländskt skrädmjöl“ dobi značilen vonj in okus po oreških. Da bi zagotovili enakomerno praženje oluščenih zrn ovsa, morajo biti ta čim bolj homogene velikosti.

Ostanki vode v ovsu izhlapijo med postopkom praženja, ki traja približno dve uri. Točna dolžina praženja je odvisna od temperature in sorte ovsa. Po zaključku praženja je temperatura v peči za praženje približno 220 °C.

Oves nato oluščijo in oluščena zrna ločijo od luščin. Zrna med dvema velikima mlinskima kamnoma (njuna velikost se razlikuje glede na mlin) zmeljejo v moko z velikostjo delcev 0,2 mm–0,3 mm. Mlinar jo potipa in prilagodi mlinske kamne, da dobi želeno konsistenco.

Posebne značilnosti proizvoda:

Del postopka rafiniranja, ki najpomembneje prispeva k lastnostim moke „Värmländskt skrädmjöl“, je praženje ovsa. Praženje daje moki „Värmländskt skrädmjöl“ značilen vonj po sveže omlatenem zrnju z izrazitimi notami po oreških ter zaokrožen, dolg okus po oreških z močnimi in zaokroženimi notami po praženem. Prav zaradi tega okusa danes obstaja povpraševanje po moki „Värmländskt skrädmjöl“, saj doda aromo in je sestavina različnih jedi ter pekovskih izdelkov.

Vzročna povezava:

Tradicija gojenja ovsa obstaja že od 16. stoletja in finskega priseljevanja v Värmland. Priseljenci so se naselili na redko poseljenih delih okrožja in začeli gojiti poljščine, vključno z ovsom. Težava pri ovsu je bila, da ga ni bilo lahko zmleti. Da bi ga lažje zmleli, so ga morali najprej oluščiti, kar vključuje ločevanje zrnja od plev. Pred luščenjem je bilo treba oves posušiti. To so prvotno počeli tako, da so ga pražili v krušni peči ali savni. Luščenje ni le olajšalo mletja, temveč je tudi podaljšalo rok trajanja ovsene moke.

Keyland (1919) v Švedski rastlinski ljudski prehrani (Svensk vegetabilisk allmogekost) navaja, da se je gradnja posebnih mlinov za praženje, luščenje in mletje ovsa začela sredi 19. stoletja. Gojenje ovsa in tehnika praženja zrn za lažje luščenje in mletje sta postala izredno pomembna za prehrano ljudi v Värmlandu. Keyland pravi, da sta luščenje in uporaba ovsa postala posebnost Värmlanda. „Morda se ovsena moka v nobeni drugi švedski pokrajini ni tako zelo uporabljala za prehrano ljudi kot prav tam.“

Proizvodnja moke „Värmländskt skrädmjöl“ je odvisna od človeških dejavnikov, za kakovost proizvoda pa je ključno sodelovanje med kmetom in mlinarjem. To pomeni, da kmet goji oves, posebej namenjen proizvodnji moke „Värmländskt skrädmjöl“, z velikostjo zrn in vsebnostjo vode in maščobe, ki so ustrezne za nadaljnji proizvodni proces v mlinih za mletje te moke. Nato mora mlinar praženje, luščenje in mletje prilagoditi značilnostim ovsa, različne stopnje proizvodnje pa uskladiti, da tvorijo enovito celoto.

Izvajanje celotnega postopka praženja, luščenja in mletja je veščina. Da bo imela moka „Värmländskt skrädmjöl“ svoje značilnosti, pa je ključno poznavanje lastnosti surovine in njenega obnašanja med postopkom rafiniranja.

Mlinarji vedo, kdaj je oves dovolj pražen, glede na njegovo konsistenco in okus ter barvo dima, ki nastaja med postopkom praženja. Tehnika je opisana v starih zapisih iz Värmlanda. „Če so oves nameravali zmleti v moko, je bilo zrnje dobro posušiti v savni. Pomembno je bilo, da ta ni bila prevroča, zato pa se je zrnje sušilo dlje časa. Ko je bilo dovolj suho, da ga je bilo mogoče zmleti, je moralo oluščeno zrno počiti, ko si ugriznil vanj.“ Proizvodnja moke „Värmländskt skrädmjöl“ je torej povsem odvisna od mlinarjevega znanja in izkušenj s surovino ter njenim obnašanjem med postopki praženja, luščenja in mletja.

Lokalne skupnosti moko „Värmländskt skrädmjöl“ močno podpirajo. Moka in z njo povezana kulinarična tradicija sta na lokalnih vaških dogodkih v središču pozornosti. Moka se je razširila tudi drugod kot aromatičen dodatek različnim jedem in pekovskim izdelkom.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_skradmjol_2020_05_28.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.