Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 21/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„CÔTES DU RHÔNE VILLAGES“

PDO-FR-A0664-AM05

Datum obvestila: 5. november 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uvedba novega dodatnega geografskega imena

Poglavje I specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Côtes du Rhône Villages“ je v točki II dopolnjeno z novim dodatnim geografskim imenom „Nyons“.

To dodatno geografsko ime pomeni neobvezno navedbo na označbi.

Ta sprememba vpliva tudi na točki III (Barve in vrste proizvoda) in IV (Geografsko območje) specifikacije proizvoda.

Točka 9 „Bistveni dodatni pogoji“ enotnega dokumenta je dopolnjena z dodatnim geografskim imenom „Nyons“ kot dodatno določbo o označevanju.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Côtes du Rhône Villages“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Rdeča in bela vina ter vina rosé

Mirna in suha vina (vsebnost fermentirnih sladkorjev je največ 4g/l).

Večino proizvodnje predstavljajo rdeča vina in vina rosé (98 %). Vina so polna, darežljiva in imajo dobro barvno intenzivnost, dolžina njihovega staranja pa je odvisna od vrste tal in zvrščanja sort vinske trte, ki ga določi proizvajalec na podlagi svojega znanja in spretnosti.

Delež sorte vinske trte grenache N v zvrščanju mora biti najmanj 40 %. Sorti vinske trte syrah N in/ali mourvèdre N sta z njo povezani kot glavni sorti v deležu največ 25 % trsnega izbora.

Bela vina imajo zaokrožen okus, ki ga včasih spremljajo začimbne note in note vanilje.

Vina morajo imeti najmanj 12-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Pri rdečih vinih je vsebnost jabolčne kisline največ 0,4 g/l.

Druga analitska merila so v skladu z evropskimi predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 14,5 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 16,33 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Enološki postopki

Posebni enološki postopek

— Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 10 %.

— Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo dovoljena pri proizvajalcu vina, in sicer izključno za mošt iz stiskalnice in v deležu, ki ne sme biti večji od 20 % celotne količine vina, ki jo zadevni izvajalec proizvede v zadevni trgatvi.

Razdalja med vrstami in med trsi

Pridelovalna praksa

— Razmik med vrstami je največ 2,50 metra.

— Vsak trs ima na voljo največ 2,50 kvadratnega metra površine; ta površina se pridobi tako, da se zmnoži razdalja med vrstami z razdaljo med stebli trsa v isti vrsti.

— Razdalja med trsi v isti vrsti mora biti med 0,80 metra in 1,25 metra.

Rez – Splošne določbe

Pridelovalna praksa

— Trsi se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali kordonska gojitvena oblika royat) z največ šestimi rezniki na trs. Vsak reznik ima največ dve očesi.

— Obdobje vzgoje kordonske oblike royat je omejeno na dve leti. V tem obdobju je dovoljen enojni ali dvojni rez guyot, kot je opredeljen zgoraj za sorto vinske trte viognier B.

Rez – Posebna določba

Pridelovalna praksa

Sorta vinske trte viognier B se lahko obrezuje bodisi:

— z enojnim rezom guyot z največ osmimi očesi na rodnem lesu in enim ali dvema reznikoma z največ dvema očesoma,

— z dvojnim rezom guyot z največ šestimi očesi na rodnem lesu in enim ali dvema reznikoma z največ dvema očesoma.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje je dovoljeno.

Pridelovalna praksa, s katero se ohranjajo značilnosti fizičnega in biološkega okolja

Pridelovalna praksa

— Plastična zastirka je prepovedana.

— Vsaka bistvena sprememba oblikovanosti terena in naravnega pedološkega zaporedja parcel, namenjenih proizvodnji kontrolirane označbe porekla, je prepovedana.

(b) Največji donosi

50 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja in obdelava vina potekajo na ozemlju naslednjih občin:

— departma Ardèche: Bourg-Saint-Andéol, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Marcel-d’Ardèche, Saint-Martin-d’Ardèche,

— departma Drôme: Bouchet, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montbrison, Nyons, (Le) Pègue, Piégon, Rochegude, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Venterol, Vinsobres,

— departma Gard: Aiguèze, Bagnols-sur-Cèze, Castillon-du-Gard, Cavillargues, Chusclan, Codolet, Comps, Cornillon, Domazan, Estézargues, Fournès, Gaujac, Laudun, Montfrin, Orsan, Pont-Saint-Esprit, Pujaut, Rochefort-du-Gard, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Gervais, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Victor-la-Coste, Sauveterre, Saze, Tresques, Valliguières, Vénéjan,

— departma Vaucluse: Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Faucon, Grillon, Jonquières, La Roque-Alric, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, Sablet, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sainte-Cécile-les-Vignes, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

7. Glavne sorte vinske trte

clairette B

grenache N

grenache blanc B

marsanne B

roussanne B

viognier B

8. Opis povezave

Geografsko območje se razprostira na ozemlju štirih departmajev med Montélimarjem in Avignonom v osrčju južnega dela doline reke Rhône. Ta reka je v osrednjem delu tega območja in je omogočila odprtje te pomembne komunikacijske poti.

V terciarju je bila dolina reke Rhône sredozemski fjord, ki je segal do Dunaja. Sedanje morfološke lastnosti pokrajine so nastale po umiku morja v kvartarju zaradi erozije (padavine, vetrovi, rečna erozija). Zato v pokrajini prevladujejo griči in terase. Tla so raznovrstna: terase iz rečnih nanosov, peščenjaka in mehkih apnencev, tla, nastala z erozijo (lapor, pesek, peščenjak ali molase).

Ronsko podnebje je v južnem delu sredozemsko, z vročimi in suhimi poletji ter majhno letno količino padavin. Obdobje padavin je pretežno jeseni in konec zime. Za podnebje so značilni tudi vplivi mistrala, severnika, ki je pogosto zelo močan in vedno prinaša suh zrak. Ta veter, ki piha povprečno 120 dni na leto, razpiha oblake in omogoča obilo sonca. Gore in griči, ki obkrožajo dolino, ustvarjajo učinek koridorja (Venturijev učinek ronskega koridorja), ki krepi moč vetra.

Ronski vinorodni okoliš je dobil svoj pečat žlahtnosti v 18. stoletju. Ob koncu 18. stoletja in v 19. stoletju se je vinogradništvo razširilo na levem bregu. Leta 1864 je agronom Jules Guyot, ki ga je Napoleon III zadolžil za sestavo poročila o stanju in prihodnosti vinogradništva v Franciji, navedbo „Côtes du Rhône“ (v množini) vključil v opis vinorodnih območij, ki se raztezajo od Saint-Gillesa, prek Beaucaire do Tournona. Bližina reke Rhône je zagotavljala dobre možnosti za prodajo vin.

Gojenje vinske trte je postalo glavni vir prihodka. Zaradi te prevlade so vina leta 1937 dobila priznanje kontrolirane označbe porekla.

Proizvajalci so po tem priznanju želeli povečati vrednost najboljših vin in jih označiti z geografskim imenom. Tako jim je bilo leta 1966 priznano, da lahko ime kontrolirane označbe porekla „Côtes du Rhône“ povežejo z imenom nekaterih občin, iz katerih prihaja grozdje, glede na izkazan ugled pridelanih vin, nato pa so leta 1967 pridobili priznanje kontrolirane označbe porekla „Côtes du Rhône Villages“. Ta piramidna organizacija proizvodnje je spodbujala priznanje geografskih enot, s katerimi bi se lahko dopolnila kontrolirana označba porekla „ Côtes du Rhône Villages“.

Leta 2010 so pridelali približno 350 000 hektolitrov vina, od tega 5 000 hektolitrov belega vina.

Vina so mirna in suha. Večino proizvodnje predstavljajo rdeča vina in vina rosé. Vina so polna, darežljiva in imajo dobro barvno intenzivnost, dolžina njihovega staranja pa je odvisna od vrste tal (lažja, peščena ali peščeno-blatna tla, bogatejša tla, tanična na kamnitih ali ilovnatih tleh) in zvrščanja sort vinske trte, ki ga določi proizvajalec na podlagi svojega znanja in spretnosti.

Sorta vinske trte grenache N je v zvrščanju prisotna v povezavi s sortama syrah N ali mourvèdre N. Vse tri glavne sorte vinske trte predstavljajo najmanj 66 % zvrščanja. Bela vina (2 % pridelave) imajo zaokrožen okus, ki ga včasih spremljajo začimbne note in note vanilje.

V pridelavi vin iz grozdja z vinogradniških parcel, ki so skrbno izbrane v okviru KOP „Côtes du Rhône“, so izražene posebne in izvirne naravne ter človeške možnosti znotraj družine vin iz doline reke Rhône.

Pridelana vina so tako dokaz in rezultat te „edinstvene raznovrstnosti“, ki so jo ustvarili pridelovalci, s tem da so znali prilagoditi trsni izbor in izbrati lege zasaditve ter izkoristiti ugodne podnebne razmere in prisotnost reke Rhône.

Ronsko podnebje spodbuja ugodne razmere za pridelavo zaradi „zdravilnega“ učinka močnega, hladnega in suhega mistrala, ki ščiti vinograde pred napadi glivičnih bolezni, s svojo konstantnostjo pa zagotavlja tudi dobro zrelost grozdja zaradi velike osončenosti, prilagojene količine padavin in njihove koncentracije.

Ronski jarek, ki je glavna komunikacijska, pomorska in tudi železniška ter kopenska pot, je omogočil trgovino z vini že med grško kolonizacijo, tako da se vinogradniška tradicija ohranja že več kot 2 000 let.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vina, obsega ozemlje:

— 66 občin departmaja Ardèche: Alboussière, Andance, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Baix, Beauchastel, Bidon, Boffres, Bogy, Champagne, Champis, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Châteaubourg, Cheminas, Colombier-le-Cardinal, Cornas, Eclassan, Etables, Félines, Flaviac, Gilhac-et-Bruzac, Glun, Guilherand-Granges, Gras, Labastide-de-Virac, Lemps, Limony, Mauves, Ozon, Peaugres, Peyraud, Plats, Le Pouzin, Quintenas, Rompon, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cyr, Saint Désirat, Saint Etienne de Valoux, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Jean-de Muzols, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Montan, Saint-Péray, Saint-Remèze, Saint-Romain-d’Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Vincent-de-Durfort, Sarras, Savas, Sécheras, Serrières, Soyons, Talencieux, Thorrenc, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Vernosc-les-Annonay, Vinzieux, Vion, La Voulte,

— 64 občin departmaja Drôme: Albon, Aleyrac, Allex, Ambonil, Andancette, Aubres, La Baume-de-Transit, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Benivay-Ollon, Bourg-les-Valence, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Châteauneuf-de-Bordette, Châteauneuf-sur-Isère, Chavannes, Clérieux, Colonzelle, Condorcet, Crozes-Hermitage, Donzère, Erôme, Etoile-sur-Rhône, La Garde-Adhémar, Gervans, Grane, Granges-les-Beaumont, Les Granges-Gontardes, Grignan, Larnage, La Roche-de-Glun, Laveyron, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Mercurol, Montjoux, Montoison, Montségur-sur-Lauzon, La Motte-de-Galaure, La Penne-sur-l’Ouvèze, Les Pilles, Pierrelatte, Pierrelongue, Le Poët-Laval, Ponsas, Pont-de-l’Isère, Propiac, Roche-Saint-Secret-Béconne, Roussas, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Restitut, Saint-Uze, Saint-Vallier, Salles-sous-Bois, Serves-sur-Rhône, Solérieux, Tain-l’Hermitage, Teyssières, Triors, Valence, Veaunes,

— 40 občin departmaja Gard: Les Angles, Aramon, La Bastide-d’Engras, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Connaux, Flaux, Le Garn, Goudargues, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Laval-Saint-Roman, Le Pin, Lirac, Meynes, Montfaucon, La Roque-sur-Cèze, Pougnadoresse, Pouzilhac, Remoulins, Roquemaure, Saint-André-d’Olérargues, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Salazac, Sernhac, Tavel, Théziers, Vallabrix, Verfeuil, Vers-Pont-du-Gard, Villeneuve-lès-Avignon,

— 12 občin departmaja Isère: Chonas-l’Amballan, Le-Péage-de-Roussillon, Reventin-Vaugris, Les Roches-de-Condrieu, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Salaise-sur-Sanne, Seyssuel, Vienne.

Dodatna geografska imena

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla je lahko dopolnjeno z enim od naslednjih dodatnih geografskih imeni za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje, ki so za ta dodatna geografska imena določeni v specifikaciji proizvoda:

— „chusclan“,

— „gadagne“,

— „laudun“,

— „massif d’Uchaux“,

— „nyons“,

— „plan de Dieu“,

— „puyméras“,

— „roaix“,

— „rochegude“,

— „rousset-les-Vignes“,

— „sablet“,

— „saint-Andéol“,

— „saint-Gervais“,

— „saint-Maurice“,

— „saint-Pantaléon-les-Vignes“,

— „sainte-Cécile“,

— „séguret“,

— „signargues“,

— „suze-la-Rousse“,

— „vaison-la-Romaine“,

— „valréas“,

— „visan“.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Na etiketi vin s kontrolirano označbo porekla „Côtes du Rhône Village“ je lahko v skladu s pogoji, opredeljenimi s sporazumom, podpisanim med različnimi zadevnimi organi za zaščito in upravljanje, navedena večja geografska enota „Vignobles de la Vallée du Rhône“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5f363739-d2b7-4d40-83a3-8d27c2dc6ff9

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.