[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 10.11.2010

COM(2010) 658 konč.

2010/0324 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Svet ministrov mora vsako leto sprejeti odločitev o ribolovnih možnostih za staleže v Atlantiku, Severnem morju ter v mednarodnih ribolovnih območjih, kjer lovijo plovila EU. To je najpomembnejša uredba o ribolovnih možnostih po številu staležev, ki jih ureja. Skupaj z uredbami, ki določajo ribolovne možnosti za staleže v Baltskem morju, Črnem morju in globokomorske staleže (za slednje vsaki dve leti), te uredbe omejujejo ribolov staležev na ravni, ki mora biti v skladu s splošnimi cilji skupne ribiške politike. V zvezi s tem Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1] določa cilje za letne predloge omejitev ulova in ribolovnega napora za zagotovitev, da so ribiška območja EU ekološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. Ribolovne možnosti, določene v teh uredbah, odražajo stopnjo uspeha politike kot celote. Instrumenti, ki jih Unija uporablja za uresničevanje ciljev politike, morajo vsi skupaj prispevati k zagotavljanju, da se osnova virov za evropsko ribištvo izkorišča v pravi meri in se ta ne preseže. Takšno upravljanje ni le rezultat omejevanja ribolovnih možnosti. Politika flot in nadzor ribolovnih dejavnosti, ki sta le dve izmed področij, na katerih politika dejavno razvija regulativne ukrepe, sta lahko pri tem odločilnega pomena. Ključna lastnost določanja letnih ribolovnih možnosti je dejansko njegova kratkoročna narava. To je predvsem zaradi zgodovinskih razlogov, ki so povezani z načinom, kako skupna ribiška politika določa razporeditev morskega prostora in virov med nacionalne flote držav EU. Pomembno je vzdrževati letno obnovljen postopek za ta pakt, ki velja za celotno EU, na osnovi politike. Vendar to ne ovira uvedbe pristopov dolgoročnega upravljanja. Unija dobro napreduje na tem področju in ključni staleži gospodarskega interesa se zdaj upravljajo z večletnimi načrti, ki jih je treba upoštevati pri določanju zgornjih mej za letne celotne dovoljene ulove in napor. Splošna ocena je, da večletni načrti delujejo, ker je večina staležev, ki se tako urejajo, v boljšem stanju kot drugi staleži. Le z dolgoročnega vidika je mogoče od regulatorja pričakovati, da bo zlasti v času pomanjkanja izvajal smiselno politiko in imel prave možnosti za uresničenje njenih ciljev. V tem okviru Komisija zdaj že pet let objavlja sporočilo, v katerem pregleduje stanje, kateremu je treba prilagoditi predloge glede ribolovnih možnosti. Letošnje Sporočilo Komisije o posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2011 (COM(2010)241 konč.) navaja nekaj dobrih novic, ker se je stanje nekaterih staležev izboljšalo. Vendar se za številne staleže rib svetuje, da se ulov zmanjša na nič ali na najnižjo možno raven. Mnogo staležev ne dosega varnih bioloških mej. Kljub ohranitvenim ukrepom iz skupne ribiške politike se v te ranljive kategorije uvršča preveč staležev, prav tako se je stanje izboljšalo pri veliko premalo staležih. Analiza potrjuje, da potrebujemo močnejše ohranitvene ukrepe za ribje staleže, ki so se prekomerno izčrpavali. Za leto 2011 Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) in Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) v svojih mnenjih ponovno poudarjata slabo stanje številnih ribolovnih virov v vodah EU. Vendar ugotavljata izboljšave nekaterih pomembnih staležev, kot so oslič, morski list in morska spaka. Kot odgovor na zahtevo Komisije ICES podaja mnenje glede strategije za upravljanje v skladu z največjim trajnostnim donosom v letu 2015. Unija se je zavezala, da bo to storila, ko je podpisala sklepe svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu 2002 ter z njimi povezan načrt za izvajanje. |

Splošno ozadje Določitev in delitev ribolovnih možnosti je izključno v pristojnosti Unije. Obveznosti EU za trajnostno izkoriščanje živih morskih virov izhajajo iz obveznosti, določenih v členu 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Ribolovne možnosti, ki jih določi Unija in ki veljajo za čezconske staleže in izrazito selivske staleže, morajo biti v skladu z mednarodnimi sporazumi, med drugim s sporazumom Združenih narodov iz leta 1995 o ohranjanju in upravljanju čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib. Ta predlog v zakonodajo EU uvaja ohranitvene ukrepe, o katerih se je v zvezi z zadevnimi staleži Unija dogovorila s svojimi mednarodnimi partnerji, kadar se ti pretvorijo v ribolovne možnosti, in sicer v omejitve ulova ali ribolovnega napora. Za staleže, za katerih upravljanje je zadolžena le Unija, predlagane ribolovne možnosti ustrezajo znanstvenemu mnenju, ki ga prejme Komisija v zvezi s stanjem staleža. Na podlagi tega pa se določijo omejitve ulova v skladu z večletnimi načrti upravljanja. Za staleže, ki niso zajeti v takšne načrte, predlagani celotni dovoljeni ulovi ustrezajo strokovnim nasvetom na način, ki je določen v Sporočilu COM(2010)241 konč. Komisija je dejansko začrtala več načinov upravljanja, ki se zdijo ustrezni za vsakega od različnih scenarijev, ki lahko izhajajo iz znanstvenega mnenja, odvisno stanja staleža (od „trajnostno izkoriščanega“ do „izčrpanega“) ali opaženih trendov, če natančna ocena na podlagi razpoložljivih podatkov ni mogoča. Staleži se razdelijo v kategorije. Za vsako kategorijo se določijo pravila za določitev omejitev ulova/napora, ki veljajo zanjo. Priprava znanstvenega mnenja je odvisna od podatkov. Oceniti je mogoče samo staleže, za katere obstaja dovolj zanesljivih podatkov, da se lahko pripravijo ocene velikosti ter napoved, kako se bodo odzvali na različne scenarije izčrpavanja (to se navaja kot „tabele možnosti ulova“). To velja le za nekatere regulirane staleže. Za preostanek mora upravljanje temeljiti na ugotovljenih trendih, ki izhajajo iz kazalnikov, kot so prijavljeni ulovi, ki so lahko bolj ali manj zanesljivi. V nekaterih primerih pomanjkanje zanesljivih podatkov znanstvenikom preprečuje celo pripravo mnenja o trendih. V vseh teh primerih mora Svet odločiti o ribolovnih možnostih po previdnostnem pristopu, torej mora uvesti ohranitvene ukrepe. Ta pristop je včasih težko izvajati, upoštevati je namreč treba različne interese. Komisija mora vseeno pripraviti predloge v skladu s tem načelom. Predvsem je pomembno, da strogo sledi pravilu, da ne sme priti do povečanja ribolovnega pritiska, razen če znanstvena mnenja kažejo, da je to mogoče, ne da bi se pri tem ogrozil zadevni stalež. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog, se uporabljajo do 31. decembra 2010, z izjemo nekaterih omejitev napora, ki veljajo do 31. januarja 2011. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike in se ujemajo s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja. |

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev V predlogu so upoštevana posvetovanja s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo („ACFA“, ki ga sestavljajo predstavniki iz strokovnih organizacij, ki zastopajo proizvodni sektor, predelovalno industrijo ter trgovino s proizvodi iz ribištva in ribogojstva, in nestrokovnih organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov, okolja in razvoja) ter z regionalnimi svetovalnimi sveti, ki se ukvarjajo z ribiškimi območji, ki jih zadeva ta predlog. Ta posvetovanja so potekala na podlagi Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006)246 konč.), ki določa načela za takoimenovani postopek izboljšanja kakovosti odločitev. V okviru tega je Komisija pripravila štiri posvetovalne dokumente o specifičnih temah, ki zadevajo ta predlog, in sicer: prostorsko strukturirano upravljanje škampov v coni VII; ločevanje območij celotnega dovoljenega ulova za morsko ploščo v VIId in VIIe; upravljanje napora v coni VIIfg: ekosistemski pristop; odločitve o upravljanju, ki obravnavajo negotovosti v staležih kategorije 11. V prvih dveh dokumentih se obravnavajo tehnične prilagoditve prostorskemu izvajanju omejitev ulova in izračuni, ki so potrebni za uskladitev deležev kvot držav članic v skladu s tem. V tretjem dokumentu se razpravlja o uvedbi omejevanja napora kot odzivu na splošna mnenja o staležih v Keltskem morju, da se zamrzne ali zmanjša ribolovni napor. V zadnjem dokumentu se razpravlja o možnih pristopih k odločanju o staležih za katere znanstveniki ne morejo svetovati zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov. V teku so razprave za pripravo predloga za leto 2012. To je zato, ker bi bilo treba predlagani pristop najprej izvesti v okviru priprave znanstvenega mnenja v prvi polovici leta 2011. Ti dokumenti o izboljšanju odločitev so bili predloženi državam članicam ter posredovani regionalnim svetovalnim svetom z namenom, da se jim da možnost za predložitev povratnih informacij. Komisija je 14. oktobra organizirala skupno srečanje Svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo (ACFA) in regionalnih svetovalnih svetov, pred tem srečanjem pa je 14. septembra potekal odprti seminar (na katerem so sodelovali države članice, poslanci Evropskega parlamenta, strokovnjaki za ribištvo, zainteresirane strani, tisk in javnost), na katerem so predstavili rezultate znanstvenega mnenja in njegove ključne vplive ter o njih razpravljali. Posvetovanja so temeljila na Sporočilu Komisije o posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2011 (COM(2010)241 konč.), v katerem so opredeljena stališča in nameni Komisije v zvezi z njenimi predlogi za ribolovne možnosti, ki bodo določene po prejemu znanstvenega mnenja o stanju staležev za leto 2011. |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Medtem ko je postopek izboljšanja odločitev osredotočen na tehnične vidike, odziv na posvetovanja Komisije o ribolovnih možnostih odraža stališča držav članic in zainteresiranih strani o ocenjevanju stanja virov, ki ga je izvedla Komisija, ter kako zagotoviti ustrezen odziv vodstva. V zvezi s tem so štiri države članice in štirje regionalni svetovalni organi predložili svoja stališča kot odgovor na sporočilo Komisije. Stališča posameznih regionalnih svetovalnih svetov, ki so poslali svoja mnenja, je mogoče povzeti, kot sledi: Regionalni svetovalni svet za jugozahodne vode: Podpira največji trajnostni donos in obžaluje, da si Komisija ni začela že prej prizadevati za ta cilj. Izvajati ga je treba v mešanem okolju ribištva in ekosistema. Vendar obžaluje, da bo ta pristop povzročil večja zmanjšanja celotnega dovoljenega ulova, kot bi ta bila sicer za staleže v kategorijah 2 in 3. V zvezi s prenosom odločitev za države članice o celotnem dovoljenem ulovu posamezne države članice, regionalni svetovalni odbor za jugozahodne vode meni, da je treba vzpostaviti mehanizem za sektorska posvetovanja in ne le prenesti pristojnosti za odločanje na države članice. Podpira večletne načrte, vendar morajo ti vključevati tehnične ukrepe, omejitve zmogljivosti in napora itd. ter morajo biti razviti v regionalnem okviru. Poudarja težavo pomanjkanja znanstvenih informacij. Dvomi glede podatkov o naporu za stalež južnega osliča. Nasprotuje približevanju k povprečnim ravnem ulova za kategoriji 6 in 9. Regionalni svetovalni svet za severozahodne vode Ugotavlja zakonodajno obveznost EU, da doseže cilje največjega trajnostnega donosa. Vendar bo morala Komisija, glede na znanstvene negotovosti in pomanjkanje podatkov, ukrepati previdnostno. Regionalni svetovalni svet se podobno kot Svet za jugozahodne vode boji, da bo to za staleže v kategorijah 2 in 3 povzročilo večja znižanja celotnega dovoljenega ulova kot v preteklih letih. Člani regionalnega svetovalnega sveta iz industrijskega sektorja priznavajo, da bo ocena družbenogospodarskih učinkov na celoten ribolov po predlogu za leto 2011, ki je pripravljen po novem načelu, za vsak stalež povsem nemogoča. Vendar poudarjajo, da je kljub temu takšno oceno treba opraviti pred uvedbo pomembne spremembe v usmeritvi politike. V zvezi z upravljanjem Keltskega morja Regionalni svetovalni svet za severozahodne vode bolj podpira zgornjo mejo za ribolovne zmogljivosti kot omejitev za ribolovni napor. V zvezi z upravljanjem morske plošče v pododdelkih VIId in VIIe se regionalni svetovalni odbor ne strinja s predlagano razdelitvijo celotnega dovoljenega ulova zaradi mešanja dveh staležev ter meni, da so države članice, ki upravljajo ta ribolovna območja najbolj primerne za upravljanje celotnega dovoljenega ulova, da se dosežejo cilji trajnosti. Regionalni svetovalni svet za severozahodne vode predlaga pripravo celostnega načrta za upravljanje ribolova za ribolovna območja škampa znotraj VIIa, v katerem je treba obravnavati tudi ohranitev mola in morskega lista, ker se običajno ujameta kot prilov v teh ribolovnih območjih. Regionalni svetovalni svet za pelagičen stalež Želi, da bi Komisija predstavila pozitivnejšo sliko v zvezi s pelagičnimi staleži. Podpira okvir ICES za največji trajnostni donos. Želi priznanje, da se celoten dovoljeni ulov za pelagične vrste določa na podlagi znanstvenega mnenja. Še naprej zagovarja izboljšanje podatkov. Želi pripravo dolgoročnega načrta za sleda v zahodnem Baltiku. Obžaluje zamudo pri sprejetju večletnega načrta za zahodnega šura. Ugotavlja potrebo po postopku za pregled ocen stopnje smrtnosti zaradi ribolova v skladu z največjim trajnostnim donosom (Fmsy). Obžaluje, da nista bili opravljeni družbena in gospodarska analiza. Regionalni svetovalni svet za Severno morje Daje prednost pristopu za več vrst, ki temelji na ekosistemu; nasprotuje 25-odstotnemu zmanjšanju za staleže v kategorijah 2 in 10; to bi moralo biti le 15-odstotno; namesto prehoda na največji trajnostni donos v štirih enakih korakih do leta 2015, bi bilo bolje ohraniti določeno mero prožnosti; izraža zaskrbljenost zaradi velikega števila staležev, za katere ni na voljo zadostnih podatkov, ter spodbuja uporabo podatkov ribičev; trdi, da nadaljnje zmanjševanje napora povzroča zavržke; obžaluje, da nista bili opravljeni družbena in gospodarska analiza za odločitve sprejete med letom; želi, da bi pobude o prenosu odgovornosti vključevale zainteresirane strani; dodaja pojasnilo v zvezi z zgornjo mejo za napor za globokomorske vrste za navedbo, da so zgornje meje določene ob upoštevanju zabeleženih podatkov za vsako državo članico posebej; nasprotuje zmanjšanjem za staleže kategorije 11. * * * Zainteresirane strani vztrajajo pri načelu, da morajo biti vse spremembe pri letnih celotnih dovoljenih ulovih in kvotah postopne, da bi zmanjšali kratkoročne motnje gospodarske dejavnosti. Kot je pojasnjeno v podrobnejši obrazložitvi predloga v nadaljevanju, je v predlog vključeno načelo postopne prilagoditve in omejitve letnih sprememb pri ribolovnih možnostih, kadar je to možno brez poslabšanja stanja ogroženih virov. Zainteresirane strani so se odzvale tudi na cilj obnove staležev za največji trajnostni donos v skladu z zavezo, ki jo je Unija sprejela na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002. Na splošno se strinjajo s ciljem, vendar obžalujejo, da bi bil lahko razvoj postopnega pristopa do leta 2015 težaven za industrijo, saj ima na voljo le 5 let za ukrepanje. Pričakujejo, da lahko potrebne prilagoditve zmanjšajo pričakovan ulov za staleže, ki so razmeroma dobro ohranjeni. Za takšne staleže lahko cilj največjega trajnostnega donosa zahteva zmeren ulov, da se povečajo koristi njegovega dobrega stanja, v primerjavi s stopnjami ulova, ki zgolj zagotavljajo ohranitev staleža znotraj varnih bioloških meja. Za staleže, pri katerih obstaja zadostna tehnična podlaga za izvajanje te strategije, je pristop, ki se izvaja, predlagala ICES, ki dejansko predlaga postopni pristop za dosego največjega trajnostnega donosa, vendar hkrati predlaga dodatna varovala za staleže, ki so ogroženi. Upoštevanje mnenj regionalnih svetovalnih svetov za staleže, ki so v razmeroma dobrem stanju, bi pomenilo odpoved cilju iz Johannesburga, in sicer za vire, za katere se to zdi najbolj izvedljivo. Zainteresirane strani soglašajo glede potrebe po prenosu odgovornosti na industrijo. Vsi odzivi poudarjajo potrebo po boljših podatkih ter predlagajo dejavnejšo vlogo ribiške industrije pri zagotavljanju takšnih podatkov znanstvenikom. Vendar prenos odgovornosti vključuje tudi prevzemanje posledic, ki nastanejo v primeru neukrepanja. Takšne posledice postanejo razvidne z razvojem stanja staleža. Če se ta ne izboljša, morajo ostati ribolovne možnosti nizke oziroma jih je treba nadalje zmanjšati. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zadevna znanstvena/strokovna področja Biologija ribištva in ekonomija ribištva. |

Uporabljena metodologija Komisija se je posvetovala z odborom ICES, mednarodnim neodvisnim znanstvenim organom ter organizirala plenarno zasedanje odbora STECF. Nasvet odbora ICES temelji na svetovalnem okviru, ki je bil razvit znotraj ICES in se uporablja v skladu z zahtevami njihovih strank, med katerimi je tudi Komisija. STECF svetuje v skladu s svojimi pooblastili, ki jih prejme od Komisije. |

Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so bila opravljena posvetovanja – Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). – Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). |

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Leta 2010 je ICES prvič v svojem nasvetu predložil tri mnenja v zvezi z: izvajanjem okvira za previdnostni pristop za zgodovinsko kontinuiteto; takojšnjim izvajanjem okvira ICES za največji trajnostni donos; postopnim izvajanjem okvira ICES za največji trajnostni donos, ki bi se začel polno izvajati do leta 2015 (po navedbah s svetovnega vrha v Johannesburgu). Te možnosti se zagotovijo poleg informacij, ki so potrebne za izvajanje pravil, določenih v Sporočilu COM(2010)241 konč., vključno s postopnim prehodom od trenutnih stopenj ribolovne smrtnosti na stopnje, ki so v skladu z največjim trajnostnim donosom, do leta 2015. Najpomembnejše točke, ki izhajajo iz mnenja, lahko povzamemo po področjih kot sledi: Severno morje, Skagerrak in Kattegat (območja ICES IIa (vode EU), III, IV) Možna so manjša povečanja za morsko ploščo. Potrebna so manjša zmanjšanja za morski list, sleda, škampe, vahnjo, mola in saja. Smrtnost zaradi ribolova pri trski se povečuje od leta 2007, njen stalež pa je kljub ukrepom za preprečevanje zavržka še vedno pod mejno referenčno točko za biomaso. Ocenjeni ulov je približno trikrat večji od kvote. Ulov sleda in vahnje je še vedno v skladu z največjim trajnostnim donosom. Škotsko morje (območje Ices VI) S pridnenim ribolovom na tem območju se je skoraj uničil stalež bele ribe in se zdaj lovijo le še škampi, morska spaka in krilati romb. Morska spaka: Nove raziskave kažejo upad količine te ribe od leta 2007 in upad biomase od leta 2009. To kaže na potrebo po uporabi kategorije 7 in 15-odstotnega zmanjšanja celotnega dovoljenega ulova. Stanje bele ribe je še vedno težavno. Kljub novim tehničnim ukrepom (ki so deleženi številnih nasprotovanj) na zahodu Škotske je zavržek vahnje leta 2009 še vedno znašal 66 %. Vahnja je še vedno pod Blim; stalež molov je skoraj povsem izčrpan; trska kaže rahlo povečanje, vendar je še vedno pod Blim. Mnenje glede škampov je ponovno restriktivno in določa 15-odstotno znižanje. Slaba obveščenost glede stanja zaradi nezanesljivih poročil o ulovu. Načrt za trsko zahteva nadaljnja 25-odstotna znižanja celotnega dovoljenega ulova in napora. Irsko morje (območje Ices VIIa) Položaj je od lani nespremenjen: nadaljevanje težav v zvezi s poročanjem o ulovu; še vedno na vidiku ni rešitve za izčrpavanje mola ali morskega lista. Načrt za trsko zahteva vsaj dodatno 25-odstotno znižanje celotnega dovoljenega ulova in napora. Vsi staleži so izčrpani, razen morske plošče in sleda. Potrebna je poglobljena revizija stanja ribištva na tem območju. Keltsko morje (območje ICES VIIb do k) Slabo stanje škampov v Plitvini ježevcev je potrjeno, vendar obstajajo spodbudni znaki glede učinkov sezonske prepovedi, ki je začela veljati leta 2010. Stopnje zavržkov škampa znašajo približno 20–25 %. Ocena in mnenje glede morskega lista na območju VIIe sta obnovljeni: večletni načrt se ponovno izvaja. Povečanje celotnega dovoljenega ulova za morsko spako je mogoče, vendar to mnenje ne upošteva povečanja, o katerem se je lani že dogovoril Svet. Biskajski zaliv in ibersko-atlantsko območje Sardoni v zahodnih iberskih vodah kažejo zanke upadanja. Celoten dovoljeni ulov za morsko spako se lahko poveča. Izvajanje načrta za južnega osliča ni bilo učinkovito: smrtnost zaradi ribolova se ni zmanjšala, poleg tega je bil prekoračen celotni dovoljeni ulov. Manjše zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova za krilate rombe. Škamp: 10-odstotno zmanjšanje v območjih VIIIc in IXa; nespremenjeno v območju VIIIab. Za morskega lista v Biskajskem zalivu je treba zmanjšati celotni dovoljeni ulov. Globokomorski staleži (vsa območja) Nekateri kazalniki razširjenosti kažejo rastoče trende za lenga, morskega menka in modrega lenga, vendar razpoložljive informacije ne dopuščajo zaključkov o trendih glede velikosti staleža. Znanstveniki še naprej svetujejo, da bi moralo biti primarno orodje za upravljanje omejitve napora ter da je treba ukrepe nadaljevati ali razširiti, da se prepreči izčrpanje lokalnih koncentracij nekaterih vrst (oranžna sluzoglavka, modri leng). |

STECF je nasvet ICESa potrdil in ga v nekaterih primerih nadgradil. |

Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj Vsa poročila STECF so po tem, ko jih Komisija uradno sprejme, na voljo na spletni strani GD MARE. Vsa poročila ICES so na voljo na njegovi spletni strani. |

Ocena učinka Uredba o ribolovnih možnostih ni več instrument, ki Svetu dopušča, da sam sprejme kompleksni sveženj ukrepov ter se mora omejiti na področje uporabe, ki ga določa člen 43(3) PDEU. Zato je dobro prilagojena upravljanju po pristopu rezultata. Če politika kot celota deluje bolje, se bodo izboljšale letne ribolovne možnosti. To vključuje upravljanje flote, strukturno podporo, nadzor in izvrševanje, ureditev trgov in vključevanje orodij za upravljanje v celovito pomorsko politiko. Vendar je ta instrument še vedno treba uporabljati za prilagoditve, ki so potrebne za ohranitev osnove virov za evropsko ribolovno in predelovalno industrijo ter za preprečevanje ali odpravo negativnih vplivov previsoke smrtnosti zaradi ribolova na morsko okolje. Unija je sprejela več večletnih načrtov za upravljanje staležev, ki so ključnega pomena za gospodarstvo, vključno z osličem, trsko, bokplutami in drugimi. Pred sprejetjem teh načrtov je treba opraviti oceno njihovega učinka. Ko začnejo veljati, določajo stopnje celotnega dovoljenega ulova, ki morajo biti določene za dano leto, da se uresničijo njihovi dolgoročni cilji. Komisija mora pripraviti predlog za celotni dovoljeni ulov v skladu s temi načrti. Zaradi tega so številni pomembni celotni dovoljeni ulovi, vključeni v predlog, rezultat specifične ocene učinka, ki je bila opravljena za načrt, na katerem temeljijo. Za preostali del in kljub dejstvu, da za zadevne staleže ne veljajo večletni načrti, se predlog poskuša izogniti kratkoročnim pristopom v korist odločitvam za dolgoročno trajnost. V številnih primerih to vključuje postopnejše zmanjševanje ribolovnih možnosti. V skladu s tem bodo zmanjšane kvote za celotni dovoljeni ulov v kratkoročnem obdobju, ko si prekomerno izkoriščani staleži opomorejo, omogočile povišanje ribolovnih možnosti. Srednje- do dolgoročne posledice pristopa bodo predvidoma zmanjšan vpliv na okolje kot posledica upada ribolovnega napora, zmanjšanja v ribolovnem sektorju v smislu števila plovil in/ali povprečnega ribolovnega napora na plovilo ter nespremenjena ali povečana iztovarjanja. |

3. Pravni elementi predloga |

Povzetek predlaganih ukrepov Predlog določa omejitve ulova in napora, ki se uporabljajo za ribištvo EU in za mednarodni ribolov, pri katerem sodelujejo plovila EU, da bi dosegli cilj skupne ribiške politike, in sicer zagotovitev ribolova na ravni, ki je biološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. |

Pravna podlaga Člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije |

Načelo subsidiarnosti Predlog spada na področje izključne pristojnosti Unije, kot je določeno v členu 3(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega razloga: |

Skupna ribiška politika je skupna politika. V skladu s členom 43(3) PDEU mora Svet sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Predlagana uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Glede na člen 20(3) Uredbe 2371/2002 lahko države članice regijam ali izvajalcem dodeljujejo takšne ribolovne možnosti, kot se jim zdi primerno. Zato imajo države članice veliko manevrskega prostora za odločanje o družbeno/gospodarskem modelu izbire za izkoriščanje ribolovnih možnosti, ki so jim dodeljene. |

Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrumenti: Uredba. |

To je predlog za upravljanje ribištva na podlagi člena 43(3) PDEU ter v skladu s členom 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002. |

4. Proračunske posledice |

Predlog ne vpliva na proračun EU. |

5. Dodatne informacije |

Poenostavitev |

S predlogom se bodo poenostavili upravni postopki za javne organe (EU ali nacionalne), zlasti glede zahtev za upravljanje napora. |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

Predlog zadeva letno uredbo za leto 2011, zato ne vključuje klavzule o reviziji. |

Podrobna razlaga predloga V skladu z Lizbonsko pogodbo je postopek soodločanja običajen postopek sprejemanja odločitev za zadeve, ki spadajo pod SRP. V členu 43(3) Pogodbe je predvidena izjema glede ukrepov „o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti“. Te ukrepe sprejme Svet na predlog Komisije brez udeležbe Parlamenta. Ta predlog je zato omejen na določanje in dodeljevanje ribolovnih možnosti in pogojev, ki so funkcionalno povezani z uporabo teh možnosti. Predlog je glede omejitev ulova in upravljanja napora v skladu z načeli takoimenovanega postopka izboljšanja kakovosti odločitev, ki so določena v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 konč.) in Sporočilu Komisije Svetu o ribolovnih možnostih za leto 2011 (COM(2010) 224 konč.), v katerem so razložena stališča in nameni Komisije v zvezi z njenimi predlogi za ribolovne možnosti, dokler ni podano znanstveno mnenje o stanju staležev za leto 2011. V skladu z navedenim sporočilom so bile za vse večje število staležev, kot so na primer oslič, morski list, morska plošča in škampi, ribolovne možnosti določene na podlagi pravil iz ustreznih večletnih načrtov. Za staleže, za katere so bili predlagani novi večletni načrti (zahodni stalež šura) in za staleže, za katere sta se Svet in Komisija zavezala z izjavo, sprejeto na zasedanju Sveta decembra 2009 (sled v Keltskem morju in vahnja v območjih Vb in VIa), sledi ta predlog pravilom iz navedenih virov. Poudariti je treba poseben položaj staleža trske. V zahodnih vodah (Irsko morje, vode zahodno od Škotske in Kattegat) ti staleži obsegajo manj kot 5 % njihove primarne biomase in jim zato grozi izumrtje. Ti staleži, skupaj s staležem v Severnem morju, Skagerraku in vzhodnem Rokavskem prelivu so predmet večletnega načrta za upravljanje (Uredba (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008), ki se po znanstvenem mnenju ne izvaja pravilno. Stanje staleža se še naprej slabša in ne izboljšuje. Izlov je po ocenah precej višji od reguliranih ravni in kaže na pomanjkanje ustreznega nadzora ribiških območij ter pomanjkanje zanesljivih podatkov, vključno s podatki o zavržkih. Za tri staleže (Irsko morje, vode zahodno od Škotske in Kattegat) to ponovno pomeni stanje brez ustreznih podatkov in ne kaže nobenih znakov spreminjanja trendov, ki so povzročili trenutno skorajšnje izumrtje staležev. Za trsko iz Severnega morja je treba o stanju zdaj razpravljati z Norveško, ker gre za skupen stalež. Vendar za staleže, za katere je odgovorna Unija sama, člen 10(2) načrta za upravljanje določa, da Svet uporabi strožje ukrepe od ukrepov, ki se navadno uporabljajo, če STECF poda mnenje, da se staleži ne obnavljajo uspešno. V prejetem mnenju je na voljo dovolj informacij za sklep, da se ta določba lahko uporabi, oba, ICES in STECF, to tudi izrecno navajata. Ta ribolovna območja je primerno izločiti zaradi skorajšnjega izumrtja njihovih staležev. Zato predlog določa 50 % zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova, namesto 25 % zmanjšanja, ki bi se navadno uporabilo. V vsakem primeru bi veljalo 25-odstotno zmanjšanje napora. Posledično bi se za ribolovno sezono 2012 predlagal nični celotni dovoljeni ulov. Vzporedno s tem bo Komisija od držav članic zahtevala, da sprejmejo potrebne ukrepe za strog nadzor izvajanja teh ukrepov. Nadalje je predlog skladen s Sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom (COM(2006)360 konč.) s tem, da ribolovne možnosti, ki jih predlaga, ne določajo povečanja ribolovne smrtnosti za zadevne staleže. Taka povečanja bi bila v nasprotju z politično zavezo EU in držav članic na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, da bodo ohranjale ali obnavljale staleže do stopenj, ki omogočajo največji trajnostni donos, s čimer bi te cilje čim hitreje dosegle za izčrpane staleže, po možnosti najpozneje do leta 2015. V zvezi z možnostjo, ki je bila uvedena lani za dodatni ulov trske do 5 % kvote za v celoti evidentiran ribolov trske, ostaja ta možnost v tem predlogu nedorečena, saj so določbe v zvezi z njo odvisne od sporazuma z Norveško. Vsaka tovrstna pobuda bi morala biti v vseh primerih predmet predhodne znanstvene ocene, ki jo izvede STECF. Na podlagi tega je v predlogu za celotni dovoljeni ulov morskega lista v coni VIIe predvidena pobuda za kvoto ulova. Predlog vključuje omejitve ulova, dogovorjene v okviru nekaterih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva. Omejitve ulova in druga priporočila Regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO), Komisije za ohranitev južnega tuna (CCSBT), Komisije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR), Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), Organizacije za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO), Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC), Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC) ter Mednarodne komisije za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) bodo sprejeti na letnih zasedanjih teh organizacij od oktobra do decembra 2010. Celotni dovoljeni ulovi za staleže v grenlandskih vodah ter za staleže, ki si jih delijo Norveška in Ferski otoki, še niso na voljo in bodo določeni na posvetovanjih novembra in decembra 2010. Ti celotni dovoljeni ulovi so zato predstavljeni kot pro memoria (pm). V zvezi z upravljanjem napora se od leta 2009 za ribolov trske uporablja sistem, ki temelji na kilovatnih dnevih, ta sistem se bo še naprej uporabljal v letu 2011. Za upravljanje napora za morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu in južnega osliča ter škampov se bo sistem upravljanja števila dni na morju glede na vrsto plovila, ki je evidentirano v zadevnem ribiškem območju, uporabljal tudi v letu 2011, vendar bo predlagana ureditev državam članicam še naprej omogočala uporabo sistema kilovatnih dni, da bi se zagotovila učinkovitejša raba ribolovnih možnosti in spodbujali postopki ohranjanja v dogovoru z ribiškim sektorjem. Posebej v zvezi s pravili glede napora za ribolov južnega osliča in škampa bo predlog racionaliziral sistem za vzpostavitev zgornjih mej napora, ki veljajo za vsako državo članico. Od leta 2011 naprej bodo dejanske številke za vsako državo članico določene v uredbi. To bo omogočalo preglednejši postopek za prerazporeditev dni na morju, ki se pridobijo od ladij, ki se prenehajo uporabljati na zadevnem ribolovnem območju. Na ta način vsaka država pridobi določeno število dni, ki je odvisno od dejavnosti razreza ladij. Največji dovoljeni ribolovni napor, določen za različne staleže v Prilogi II, merjen v dneh na morju na plovilo ali v kilovatnih dneh na skupino napora, je trenutno določen začasno in ga bo morda treba posodobiti ob upoštevanju končnega nasveta STECF po njegovem plenarnem zasedanju novembra 2010. Tudi metodologija za določitev končnega ribolovnega napora za ribolov prave peščenke v vodah EU con IIa, IIIa in IV je v postopku analize. Ta predlog vsebuje ukrepe v zvezi z omejitvijo ribolovnega napora v Keltskem morju, ki se prvič predlaga za ureditev za leto 2011. Ti predlagani ukrepi vsebujejo določitev zgornje meje za ribolovni napor za to območje, ki bi v enaki meri veljala za vsa ribolovna območja. Predlagano je, da se za zgornjo mejo določi 10-odstotno zmanjšanje uporabljenih stopenj napora v referenčnem letu 2007. To referenčno leto je bilo izbrano, da se prepreči kaznovanje držav članic, ki so izvedle znižanja v zadnjih letih v primerjavi s tistimi, ki so dejansko povečale stopnje napora na zadevnem območju v istem obdobju. Ukrep je upravičen z dejstvom, da znanstveniki za večino staležev na tem območju svetujejo zmanjšanje napora oziroma, naj napor ostane nespremenjen. Zaradi mešane narave teh ribolovnih območij je primerno izvajati splošne omejevalne ukrepe, ki jih bo enostavneje izvajati in nadzorovati. Veljali bi za pododdelka f in g območja ICES VII, kjer se izvaja največ ribolovnega napora. Pričakovani učinek na floto je zanemarljiv, ker bi moral ukrep stabilizirati trenutno stanje na ribolovnih območjih. Za staleže bo to koristno pri preprečevanju odstopanja napora na tem območju v primerjavi s sosednjimi regijami, kjer staleži upadajo v večji meri, kot je na primer Irsko morje (pododdelek VIIa). V zvezi z upravljanjem napora za globokomorske staleže je Komisija za ribištvo severnovzhodnega Atlantika (NEAFC) leta 2002 priporočila zamrznitev napora za dve leti. Na podlagi tega se je največji dovoljeni trud postopno zmanjševal z letnimi konvencijami NEAFC in njihovim prenosom prek Sveta ter je leta 2008 in 2009 znašal 75 % oziroma 65 % napora, uporabljenega v referenčnem letu 2003. Za leti 2010 in 2012 je NEAFC priporočila ohranitev zgornje meje ribolovnega napora pri približno 65 %. Potrebno je nadaljnje omejevanje napora, da bi izpolnili mednarodne obveznosti EU ter zaščitili staleže, ki so izjemno občutljivi in zaradi izjemno nizkega potenciala razmnoževanja potrebujejo nujno zaščito, kot ICES poudarja že vrsto let. Sistemi upravljanja med letom se ohranijo za kratkožive vrste, kot so prava peščenka, norveški molič in papalina v Severnem morju. V teh primerih se lahko ribolovne možnosti, predlagane za začetek leta 2011, znova pregledajo med letom v skladu s posodobljenim znanstvenim mnenjem z uredbami Komisije, ki bodo omogočile hitro izvajanje predvidenih ukrepov za upravljanje. Vendar se metodologija upravljanja staleža prave peščenke trenutno pregleduje. Na podlagi tega pregleda pa se bo morda sprejel sistem, pri katerem medletne revizije ne bodo potrebne. O teh možnih spremembah bo treba jeseni razpravljati in se o njih sporazumeti z Norveško, da se lahko Priloga IID vsebinsko spremeni ali celo razveljavi, odvisno od rezultatov teh razprav. Končno, prvič v zgodovini letnih ureditev ribolovnih možnosti z vsakoletno dodelitvijo, ta uredba določa, da države članice same določijo nekatere celotne dovoljene ulove. To se predlaga za 7 kategorij celotnega dovoljenega ulova, pri katerih ima ribolovne možnosti samo ena država članica. V tem primeru ne gre za pravo dodelitev, ker je celotni dovoljeni ulov dejansko „v lasti“ ene države, ki ga tudi ureja. V teh pogojih je ustrezno poenostaviti ureditev s predlogom, da v takšnih primerih odgovornost prevzame zadevna država članica, pri čemer mora ukrepati v skladu s cilji skupne ribiške politike. |

2010/0324 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

(2) Uredba (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[3] zahteva določitev ukrepov za urejanje dostopa do voda in virov ter trajnostno sledenje ribolovnih aktivnosti, pri čemer se upoštevajo razpoložljiva znanstvena, tehnična in gospodarska mnenja ter zlasti poročila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF).

(3) Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti za posamezno ribolovno območje ali za skupino ribolovnih območij, vključno, po potrebi, z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti morajo biti razdeljene med države članice tako, da zagotovijo vsaki državi članici relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolovno območje ter ustrezno upoštevajo cilje skupne ribiške politike, ki so bili določeni z Uredbo (ES) št. 2371/2002.

(4) Kadar se celotni dovoljeni ulov dodeli le eni državi članici, je treba zadevno državo članico v skladu s členom 2(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti za določitev tega celotnega dovoljenega ulova. Kljub temu je treba sprejeti določbe, da mora zadevna država članica pri določanju celotnega dovoljenega ulova upoštevati načela in pravila skupne ribiške politike ter zagotoviti, da se zadevni stalež izkorišča na ravni, ki bo dejansko zagotovila največji trajnostni donos, vključno s sprejetjem potrebnih ukrepov za zbiranje ustreznih podatkov, ocenjevanje zadevnega staleža in določanje ravni njegovega največjega trajnostnega donosa.

(5) Celotni dovoljeni ulov je treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer z upoštevanjem bioloških in družbenogospodarskih vidikov, pri čemer je treba hkrati zagotoviti pošteno obravnavo med ribiškimi sektorji, tudi ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi, zlasti na srečanjih s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo ter zadevnimi regionalnimi svetovalnimi sveti.

(6) Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, je treba celotne dovoljene ulove določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato se morajo celotni dovoljeni ulovi za osliča, škampa, morski list v Biskajskem zalivu, zahodnem Rokavskem prelivu in Severnem morju, morsko ploščo v Severnem morju, sled zahodno od Škotske in trsko v Kattegatu, Severnem morju, Skagerraku, vzhodnem Rokavskem prelivu, zahodno od Škotske in v Irskem morju določiti v skladu s pravili iz Uredbe Sveta (ES) št. 811/2004 z dne 21. aprila 2004 o določitvi ukrepov za obnovitev staleža severnega osliča[4], Uredbe Sveta (ES) št. 2166/2005 z dne 20. decembra 2005 o določitvi ukrepov za obnovitev staležev južnega osliča in škampa v Kantabrijskem morju in zahodno od Iberskega polotoka[5], Uredbe Sveta (ES) št. 388/2006 z dne 23. februarja 2006 o določitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v Biskajskem zalivu[6], Uredbe Sveta (ES) št. 509/2007 z dne 7. maja 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za trajnostno izkoriščanje staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu[7], Uredbe Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju[8], Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež[9], Uredbe (ES) št. 1342/2008 ter Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 z dne 6. aprila 2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju[10] .

(7) V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto[11] je treba določiti staleže, za katere se uporabljajo posamezni ukrepi iz Uredbe.

(8) Za nekatere vrste, kot so nekatere vrste morskega psa, lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozijo njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste morajo zato biti popolnoma omejene s splošno prepovedjo ribolova teh vrst.

(9) Škampi se lovijo z mešanim pridnenim ribolovom, skupaj z različnimi drugimi vrstami. Na območju zahodno od Irske, znanem kot Plitvina ježevcev, je nujno treba zagotoviti ohranitev, in sicer s čim večjim zmanjšanjem ulova škampa. Zato je na tem območju primerno omejiti ribolovne možnosti le na ulov pelagičnih vrst, skupaj s katerimi se škampi ne lovijo.

(10) Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2011 v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2166/2005, členom 5 Uredbe (ES) št. 509/2007, členom 9 Uredbe (ES) št. 676/2007, členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 1342/2008 ter členoma 5 in 9 Uredbe (ES) št. 302/2009, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 754/2009 z dne 27. julija 2009 o izključitvi določenih skupin plovil iz ureditve ribolovnega napora, določenega v poglavju III Uredbe (ES) št. 1342/2008[12].

[(11) Ob upoštevanju nasveta ICES je treba ohraniti in popraviti sistem za upravljanje ribolovnega napora za pravo peščenko v vodah EU con IIa, IIIa in IV.

(12) Ob upoštevanju znanstvenega mnenje glede stanja staležev v Keltskem morju ter ob upoštevanju mešane narave ribolova na tem območju je primerno sprejeti ukrepe za omejitev ribolovnega napora za ribolovne dejavnosti, ki potekajo v pododdelkih f in g statističnega območja ICES VII.

(13) V skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES ter mednarodnimi obveznostmi v okviru Konvencije o ribištvu severovzhodnega Atlantika je treba za določene globokomorske vrste ribolovni napor omejiti.

(14) Unija je v skladu s postopkom, določenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva, opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah z Norveško[13], Ferskimi otoki[14] in Grenlandijo[15].

(15) Unija je pogodbenica v več ribiških organizacijah in sodeluje v drugih organizacijah kot sodelujoča nepogodbenica. Poleg tega so z Aktom o pristopu sporazumi o partnerstvu v ribiškemu sektorju, ki jih je Republika Poljska sklenila pred tem, kot je Konvencija o ohranjanju staležev sajev in gospodarjenju z njimi v osrednjem delu Beringovega morja, od datuma njenega pristopa k Evropski uniji prešli pod upravljanje Unije. Te ribiške organizacije so za leto 2011 priporočile uvedbo vrste ukrepov, vključno z ribolovnimi možnostmi za plovila EU. Unija mora izvajati navedene ribolovne možnosti.

(16) Na letnem zasedanju leta 2010 Medameriška komisija za tropskega tuna (IATTC) ni uspela doseči soglasja glede sprejetja ohranitvenih ukrepov za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna. Kljub temu je večina pogodbenic, vključno z Evropsko unijo, menila, da bi morale biti ribolovne možnosti za te tri staleže regulirane, da se zagotovi njihovo trajnostno upravljanje. Zato mora Unija sprejeti ukrepe, s katerimi bi to dosegla.

(17) Na svojem letnem zasedanju leta 2010 je Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) pregledala celotno zmogljivost flot, ki so lovile tropskega tuna v obdobju 2006–2008 ter mečarico in belega tuna v obdobju 2007–2008. IOTC je prav tako odobrila izvajanje načrta za razvoj flote. Poleg tega je IOTC odobril resolucijo o ohranitvi morskih lisic (družina Alopiidae ), ki se ulovijo v povezavi z ribolovnimi območji pod njegovo pristojnostjo.

(18) Na tretjem mednarodnem zasedanju za ustanovitev regionalne organizacije za upravljanje ribištva za globoka morja v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) maja 2007 so udeleženci sprejeli začasne ukrepe, vključno z ribolovnimi možnostmi, za ureditev pelagičnih ribolovnih aktivnosti in pridnenega ribolova na tem območju do ustanovitve takšne regionalne organizacije za upravljanje ribištva. Ti ukrepi so se preučili na osmem mednarodnem posvetovanju za ustanovitev SPRFMO novembra 2009 in se bodo ponovno preučili na prihajajoči drugi pripravljalni konferenci za komisijo SPRFMO, ki bo potekala januarja 2011. Trenutni začasni ukrepi bodo ostali v veljavi do sprejetja novih ukrepov. V skladu s sporazumom, ki so ga sklenili udeleženci, so ti začasni ukrepi prostovoljni in niso pravno zavezujoči po mednarodnem pravu. Kljub temu se svetuje, da se ob upoštevanju določb Sporazuma Združenih narodov o ribjih staležih ti ukrepi vključijo v pravo Unije.

(19) Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) je na svojem letnem zasedanju leta 2010 sprejela omejitve ulova za štiri staleže rib na območju Konvencije SEAFO. Te omejitve ulova je treba vključiti v pravo Unije.

(20) V skladu s členom 291 Pogodbe je treba ukrepe, potrebne za določitev omejitev ulova za nekatere kratkožive staleže, sprejeti v skladu s Sklepom Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[16] v nujnih primerih.

(21) Nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za EU, sprejmejo zadevne regionalne organizacije za upravljanje ribištva ob koncu leta in začnejo veljati pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato je pomembno, da določbe, ki uvajajo takšne ukrepe, veljajo retroaktivno.

(22) Uporaba ribolovnih možnosti, določenih s to uredbo je predmet Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike[17] ter zlasti členov 33 in 34 navedene uredbe v zvezi z evidentiranjem ulova in ribolovnega napora ter sporočanjem podatkov o izčrpavanju ribolovnih možnosti. Zato je pomembno določiti kode, ki jih uporabljajo države članice pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba.

(23) Ribolovne možnosti je treba uporabljati popolnoma v skladu z zakonodajo Unije, ki velja za to področje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV 1

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa naslednje ribolovne možnosti in pogoje, ki so funkcionalno povezani z njihovo uporabo:

(a) omejitve ulova za nekatere staleže rib in skupine staležev rib za leto 2011 ter

(b) nekatere omejitve napora za obdobje od 1. februarja 2011 do 31. januarja 2012;

(c) za obdobja iz členov 18 do 20 in iz prilog IE in V ribolovne možnosti za nekatere staleže na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR);

[(d) za obdobja iz člena 26 ribolovne možnosti za nekatere staleže na območju Medameriške komisije za tropske tune (IATTC).]

Člen 2

Področje uporabe

Če ni določeno drugače, se ta uredba uporablja za:

(a) plovila EU in

(b) plovila tretjih držav v vodah EU.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „plovilo EU“ pomeni ribolovno plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

(b) „plovila tretje države“ pomeni ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so v njih registrirana;

(c) „vode EU“ pomenijo vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosedne ozemljem iz Priloge II k Pogodbi;

(d) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi in iztovori vsako leto;

(e) „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen EU, državam članicam ali tretjim državam;

(f) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države;

(g) „velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa, kot je določena v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 517/2008 z dne 10. junija 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 v zvezi z določanjem velikosti mrežnega očesa in ocenjevanjem debeline vrvice ribiških mrež[18].

(h) „register ribolovne flote EU“ pomeni register, ki ga je vzpostavila Komisija v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(i) „ribolovni ladijski dnevnik“ pomeni ladijski dnevnik iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 4

Ribolovne cone

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve con:

(a) cone ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja), kakor so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[19];

(b) „Skagerrak“ pomeni območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali;

(c) „Kattegat“ pomeni območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøre do Gnibens Spids, od Korshaga do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;

(d) „VII (Vzhodno irsko morje – enota 14)“ pomeni morje, ki ga omejuje

( i ) loksodroma, ki se nato priključuje naslednjim točkam:

- sečišče poldnevnika zemljepisne dolžine 5°Z in obale Britanije blizu mesta Portpatrick;

- 54°30' S 5°Z;

- 54°30' S 4°Z;

- sečišče poldnevnika zemljepisne dolžine 4°Z in obale Britanije blizu mesta Llanfairfechan;

( ii ) obala Britanije.

(e) „VII (Zahodno irsko morje – enota 15)“ pomeni morje, ki ga omejuje:

( i ) loksodroma, ki se nato priključuje naslednjim točkam:

- sečišče vzporednika zemljepisne širine 55 °S in obale Irske blizu mesta Camlough;

- sečišče vzporednika zemljepisne širine 55 °S in obale Britanije blizu mesta Stranraer;

( ii ) obala Britanije med sečiščem vzporednika zemljepisne širine 55 °S vzporedno in obalo blizu mesta Stranraer ter sečiščem poldnevnika zemljepisne dolžine 5 °Z in obale blizu mesta Portpatrick;

( iii ) loksodroma, ki se nato priključuje naslednjim točkam:

- sečišče poldnevnika zemljepisne dolžine 5°Z in obale Britanije blizu mesta Portpatrick;

- 54°30' S 5°Z;

- 54°30' S 4°Z;

- sečišče poldnevnika zemljepisne dolžine 4°Z in obale Britanije blizu mesta Llanfairfechan;

( iv ) obala Britanije med sečiščem poldnevnika zemljepisne dolžine 4 °Z in obalo blizu mesta Llanfairfechan ter sečiščem vzporednika zemljepisne širine 53 °S in obale blizu polotoka Llyn;

( v ) loksodroma, ki se nato priključuje naslednjim točkam:

- sečišče vzporednika zemljepisne širine 53 °S in obale Britanije blizu polotoka Llyn;

- sečišče vzporednika zemljepisne širine 53 °S in obale Irske blizu mesta Wicklow;

- vzhodna obala Irske med vzporednikoma 53 ° 00' S in 55 ° 00' S.

(f) „VII (Plitvina ježevcev – Enota 16)“ pomeni območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:

- 53° 30' S 15°00' Z;

- 53° 30' S 11°00' Z;

- 51°30' S 11°00' Z;

- 51°30' S 13°00' Z;

- 51°00' S 13°00' Z;

- 51°00' S 15°00' Z;

- 53° 30' S 15°00' Z.

(g) „VII (otočje Aran – enota 17)“ pomeni območje, ki ga omejujejo:

( i ) zahodna obala Irske;

( ii ) vzporednik zemljepisne širine 53°30' S;

( iii ) poldnevnik zemljepisne dolžine 11°00' Z;

( iv ) vzporednik zemljepisne širine 52°30' S;

(h) „VII (južno in jugozahodno Irsko morje – enota 19)“ pomeni morje, ki ga omejujejo:

( i ) loksodroma, katere stranice se stikajo v naslednjih točkah:

- stičišče vzporednika zemljepisne širine 52°30' S in zahodne obale Irske;

- 52°30' S 11°00' Z;

- 51°00' S 11°00' Z;

- 51°00' S 8°00' Z;

- 51°30' S 8°00' Z;

- 51°30' S 7°00' Z;

- 52°00' S 7°00' Z;

- 52°00' S 6°00' Z;

- 52°30' S 6°00' Z;

- sečišče vzporednika zemljepisne širine 52°30' S in

( ii ) vzhodne obale Irske južno od vzporednika 52°30' S.

(i) „VII (Keltsko morje – enote 20–22)“ pomeni območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:

- 51°00' S 9°00' Z;

- 51°00' S 8°00' Z;

- 51°30' S 8°00' Z;

- 51°30' S 7°00' Z;

- 52°00' S 7°00' Z;

- 52°00' S 6°00' Z;

- 51°30' S 6°00' Z;

- 51°30' S 5°00' Z;

- 51°00' S 5°00' Z;

- 51°00' S 6°00' Z;

- 50°30' S 6°00' Z;

- 50°30' S 7°00' Z;

- 49°30' S 7°00' Z;

- 49°30' S 9°00' Z;

- 51°00' S 9°00' Z.

(j) „VII (SZ Irske in druga območja – enota 18)“ pomeni del območja VII, ki ni vključen v območja, opredeljena v točkah (d) do i) zgoraj.

(k) „Cadiški zaliv“ pomeni območje v coni ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7 o 23' 48″ Z;

(l) cone CECAF (južni osrednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34), opredeljene v Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[20];

(m) cone NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika), opredeljene v Uredbi (ES) št. 217/2009 Evropskega parlamenta in Sveta[21];

(n) območje konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika) je tako, kot je opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku[22];

(o) območje konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranjanje atlantskega tuna) je tako, kot je opredeljeno v Mednarodni konvenciji za ohranjanje atlantskega tuna[23];

(p) območje konvencije CCAMLR (Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki) je tako, kot je opredeljeno v Uredbi Komisije (ES) št. 601/2004 z dne 22. marca 2004 o nekaterih nadzornih ukrepih, ki se uporabljajo za ribolovne aktivnosti na območju Konvencije o ohranjanju živih morskih virov na Antarktiki [24];

(q) območje konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune) je tako, kot je opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropskega tuna, ustanovljene leta 1949 s konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko[25];

(r) območje IOTC (Komisije za tune v Indijskem oceanu) je tako, kot je opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu[26];

(s) „območje konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ pomeni globoka morja južno od vzporednika severne širine10o N, severno od območja konvencije CCAMLR, vzhodno od območja konvencije SIOFA, kot je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu[27], ter zahodno od območij, ki so pod pristojnostjo južnoameriških držav;

(t) območje konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika) je tako, kot je opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana[28].

(u) „odprto morje Beringovega morja“ pomeni območje odprtega morja Beringovega morja več kakor 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja.

NASLOV II

RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA EU

POGLAVJE I

SPLOšNE DOLOčBE

Člen 5

Celotni dovoljeni ulovi in dodelitve

1. Celotni dovoljeni ulovi za plovila EU v vodah EU ali v nekaterih vodah, ki niso v EU, in razdelitev teh celotnih dovoljenih ulovov med države članice ter po potrebi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem, so določeni v Prilogi I.

2. Plovila EU imajo dovoljenje za ulov v okviru celotnega dovoljenega ulova iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno jurisdikcijo Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije, Norveške in ribolovne cone okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz člena 13 te uredbe ter priloge III k njej in pogojev iz Uredbe (ES) št. 1006/2008[29] ter njenih izvedbenih določb.

3. Komisija določi celoten dovoljeni ulov za kapelana v grenlandskih vodah con ICES V in XIV, ki je na voljo Uniji na podlagi celotnega dovoljenega ulova ter del tega celotnega dovoljenega ulova, ki se dodeli Uniji, kar določi Grenlandija v skladu s sporazumom s to državo.

4. Komisija lahko ob upoštevanju znanstvenih informacij, zbranih v prvi polovici leta 2011, celotne dovoljene ulove, določene v Prilogi I za naslednje staleže, revidira v skladu s postopkom iz člena 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002:

[a) peščenke v vodah EU v conah ICES IIa, IIIa in IV v skladu s pravili, določenimi v točki 6 Priloge IID;]

b) stalež norveškega moliča v vodah EU con ICES IIa, IIIa in IV ter za stalež papaline v vodah EU con ICES IIa in IV;

c) stalež mola v vodah EU con ICES IIa, IIIa in IV ter za stalež vahnje v vodah EU v conah ICES IIa, III in IV, da se upošteva industrijski prilov pri ribolovu na norveškega moliča.

Člen 6

Prepovedane vrste

1. Za plovila EU se prepove ribolov na, zadrževanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje naslednjih vrst:

(a) morskega psa orjaka ( Cetorhinus maximus ) in belega morskega volka ( Carcharodon carcharias ) v vseh vodah EU in vodah zunaj EU;

(b) sklata ( Squatina squatina ) v vseh vodah EU;

(c) navadne raže ( Dipturus batis ) v vodah EU con ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX in X;

(d) valovite progaste raže ( Raja undulata ) in bele raže ( Rostroraja alba ) v vodah EU con ICES VI, VII, VIII, IX in X;

(e) atlantskega morskega psa ( Lamna nasus ) v mednarodnih vodah ter

(d) goslašev ( Rhinobatidae ) v vodah EU con I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII.

2. Vrste, ki so navedene v odstavku 1 se takoj izpustijo, in sicer nepoškodovane, kolikor je to najbolj mogoče.

Člen 7

Posebne določbe o dodelitvah

1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena tej uredbi, ne posega v:

(a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali členom 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008;

(c) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke na podlagi členov 37, 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 velja za staleže, za katere veljajo previdnostni celotni dovoljeni ulovi, člen 3(2) in (3) ter člen 4 te uredbe za staleže, ki so predmet analitičnega celotnega dovoljenega ulova.

Člen 8

Omejitve ribolovnega napora

Od 1. februarja 2011 do 31. januarja 2012 se ukrepi glede ribolovnega napora, določeni v:

(a) Prilogi IIA, uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev v Kattegatu, Skagerraku, delu cone ICES IIIa, ki ni zajet s Skagerrakom in Kattegatom, conah ICES IV, VIa, VIIa, VIId ter vodah EU con ICES IIa in Vb;

(b) Prilogi IIB, uporabljajo za obnovitev staležev osliča in škampa v conah ICES VIIIc in IXa z izjemo Cadiškega zaliva;

(c) v Prilogi IIC, uporabljajo za upravljanje staleža morskega lista v coni ICES VIIe;

[(d) Prilogi IID, uporabljajo za upravljanje staleža prave peščenke v vodah EU con ICES IIa, IIIa in IV;]

(e) Prilogi IIe, uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev v conah ICES VIIf in g.

Člen 9

Omejitve ulova in napora za globokomorski ribolov

1. Člen 3 Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002[30] se uporablja za grenlandsko morsko ploščo. Za ulov, zadržanje na krovu, pretovarjanje in raztovarjanje grenlandske morske plošče veljajo pogoji iz tega člena.

2. Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2347/2002, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2011 ne bodo presegale 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov in/ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k navedeni uredbi. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, kjer se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke.

Člen 10

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, za katere so določeni celotni dovoljeni ulovi, se smejo obdržati na krovu ali iztovarjati le, če:

(a) so ulov opravila plovila države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana, ali

(b) je ulov sestavljen iz deleža kvote EU, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami in kvota EU ni bila izčrpana.

Člen 11

Omejitve uporabe nekaterih ribolovnih možnosti

1. Ribolovne možnosti, določene v Prilogi I za morskega menka, trsko, krilatega romba, morsko spako, vahnjo, mola, osliča, modrega lenga, lenga, škampe, morsko ploščo, polaka, saja, raže, morskega lista [in trneža] v območju ICES VII ali v zadevnih podobmočjih, se omejijo s prepovedjo ribolova ali zadrževanja na krovu vseh teh vrst v obdobju od 1. maja do 31. julija 2011 v Plitvini ježevcev. Zadevni vpisi v Prilogo I so opredeljeni z navzkrižnim sklicevanjem na ta člen.

2. Za namene tega člena Plitvina ježevcev zajema območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:

Točka | Širina | Dolžina |

1 | 52o 27' S | 12o 19' Z |

2 | 52o 40' S | 12o 30' Z |

3 | 52o 47' S | 12o 39,600' Z |

4 | 52o 47' S | 12o 56' Z |

5 | 52o 13,5' S | 13o 53,830' Z |

6 | 51o 22' S | 14o 24' Z |

7 | 51o 22' S | 14o 03' Z |

8 | 52o 10' S | 13o 25' Z |

9 | 52o 32' S | 13o 07,500' Z |

10 | 52o 43' S | 12o 55' Z |

11 | 52o 43' S | 12o 43' Z |

12 | 52o 38,800' S | 12o 37' Z |

13 | 52o 27' S | 12o 23' Z |

14 | 52o 27' S | 12o 19' Z |

3. Člen 50(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 velja za območje, opredeljeno v odstavku 2.

Člen 12

Prenos podatkov

Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količine ujetih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.

POGLAVJE II

DOVOLJENJA ZA RIBOLOV V VODAH TRETJIH DRžAV

Člen 13

Dovoljenja za ribolov

1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila EU, ki lovijo v vodah tretje države, je določeno v Prilogi III.

2. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico (zamenjava) na ribolovnih območjih iz Priloge III na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v Prilogi III.

POGLAVJE III

RIBOLOVNE MOžNOSTI V VODAH REGIONALNIH ORGANIZACIJ ZA UPRAVLJANJE RIBIšTVA

ODDELEK 1

OBMOčJE MEDNARODNE KONVENCIJE ZA ZAščITO ATLANTSKEGA TUNA (ICCAT)

Člen 14

Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti pitanja in gojenja za modroplavutega tuna

1. Število plovil EU za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren aktivni ribolov na modroplavutega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, je omejeno v skladu s točko 1 Priloge IV.

2. Število plovil EU za mali obalni ribolov, za katera je bil odobren aktivni ribolov na modroplavutega tuna med 8kg /75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, je omejeno v skladu s točko 2 Priloge IV.

3. Število plovil EU, ki aktivno lovijo modroplavutega tuna v Jadranskem morju zaradi gojenja, za katera je bil odobren ribolov na modroplavutega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, je omejeno v skladu s točko 3 Priloge IV.

4. Število in skupna zmogljivost pri bruto tonaži ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, zadrževanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, je omejeno v skladu s točko 4 Priloge IV.

5. Število pasti, ki se uporabljajo pri ribolovu modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, je omejeno v skladu s točko 5 Priloge IV.

6. Zmogljivosti pitanja in gojenja modroplavutega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega modroplavutega tuna, ki so dodeljeni ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, so omejeni v skladu s točko 6 Priloge IV.

Člen 15

Dodatni pogoji za kvote za modroplavutega tuna, dodeljene v Prilogi ID

Poleg obdobja prepovedi iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 302/2009 se ribolov na modroplavutega tuna z zapornimi plavaricami prepove v vzhodnem Atlantiku in Sredozemlju v obdobju od 15. aprila do 15. maja 2011.

Člen 16

Ljubiteljski in športni ribolov

Države članice dodelijo iz svojih kvot, dodeljenih v Prilogi ID, posebno kvoto modroplavutega tuna za ljubiteljski in športni ribolov.

Člen 17

Morski psi

1. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice ( Alopias superciliosus ) v katerem koli ribiškem območju se prepove.

2. Prepove se usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias .

Oddelek 2

OBMOčJE KONVENCIJE O OHRANJANJU žIVIH MORSKIH VIROV NA ANTARKTIKI (CCAMLR)

Člen 18

Prepovedi in omejitve ulova

1. Neposredni ribolov vrst iz Priloge V, dela A, je prepovedan v conah in obdobjih, določenih v navedeni prilogi.

2. Za nov in raziskovalni ribolov se omejitve celotnega dovoljenega ulova in prilova, določene v Prilogi V, delu B, uporabljajo v podobmočjih iz navedenega dela.

Člen 19

Raziskovalni ribolov

1. Plovila EU, ki so bila prijavljena CCAMLR v skladu s členom 7 in členom 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, lahko sodelujejo v raziskovalnem ribolovu s parangalom na Dissostichus spp. v podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 zunaj območij nacionalne jurisdikcije.

2. Kar zadeva podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelka 58.4.1 in 58.4.2, so skupne omejitve celotnega dovoljenega ulova in prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote v vsakem izmed njih navedene v Prilogi V, Delu B. Z ribolovom v kateri koli manjši raziskovalni enoti se preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeno omejitev celotnega dovoljenega ulova, in navedena manjša raziskovalna enota preneha z ribolovom do konca sezone.

3. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar je ribolov v podobmočjih FAO 88.1, 88.2 ter razdelkih 58.4.1 in 58.4.2 prepovedan v globinah, manjših od 550 m.

Člen 20

Ribolov krila v ribolovni sezoni 2011/2012

1. Le tiste države članice, ki so članice Komisije CCAMLR lahko v ribolovni sezoni 2011/2012 na območju Konvencije CCAMLR lovijo krila ( Euphausia superba ). Če te države članice nameravajo loviti krila na območju Konvencije CCAMLR, obvestijo sekretariat CCAMLR in Komisijo v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 601/2004, v vsakem primeru pa najpozneje do 1. junija 2011, o:

(a) svojem namenu loviti krila (z uporabo obrazca iz Priloge V, dela C);

(b) obliki konfiguracij mrež (z uporabo obrazca iz priloge V, dela D).

2. Obvestilo iz odstavka 1 vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, kateremu država članica dovoli ribolov krila.

3. Države članice, ki nameravajo na območju Konvencije CCAMLR loviti krila, obvestijo CCAMLR samo o pooblaščenih plovilih, ki v času obveščanja plujejo pod njihovo zastavo.

4. Države članice lahko dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, prijavljena CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3, če pooblaščeno plovilo ne more sodelovati zaradi operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica takoj obvesti sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede:

(a) vse podatke o nameravanih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004;

(b) podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in katera koli ustrezna dokazila ali sklicevanja.

5. Države članice plovilom, ki so navedena na enem od seznamov plovil IUU CCAMLR, ne dovolijo sodelovanja pri ribolovu krila.

Oddelek 3

OBMOčJE KOMISIJE ZA TUNE V INDIJSKEM OCEANU (IOTC)

Člen 21

Omejitev ribolovnih možnosti plovil, ki lovijo v območju IOTC

1. Največje število plovil EU, ki lovijo tropske tune na območju IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonah (BT) sta določena v točki 1 Priloge VI.

2. Največje število plovil EU, ki lovijo mečarico ( Xiphias gladius ) in belega tuna ( Thunnus alalunga ) na območju IOTC, ter ustrezna zmogljivost v BT sta določena v točki 2 Priloge VI.

3. Države članice lahko prerazporedijo plovila, določena za eno od dveh ribolovnih območij iz odstavkov 1 in 2, znotraj teh dveh območij, če lahko Komisiji dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.

4. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki naj bi se prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih ribiških organizacij za tuna. Nobenega plovila, ki je na seznamu plovil, vpletenih v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti, katere koli regionalne organizacije za upravljanje ribištva, se ne sme prestaviti.

Zaradi upoštevanja izvajanja razvojnih načrtov, predloženih IOTC, lahko države članice povečajo omejitev ribolovnih zmogljivosti, navedenih v tem členu, samo v okviru omejitev, določenih v navedenih načrtih.

Člen 22

Morski psi

1. Zadržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae v katerem koli ribiškem območju se prepove.

2. Vrste, ki so navedene v odstavku 1 se takoj izpustijo, in sicer nepoškodovane, kolikor je to najbolj mogoče.

Oddelek 4

OBMOčJE REGIONALNE ORGANIZACIJE ZA UPRAVLJANJE RIBIšTVA V JUžNEM TIHEM OCEANU (SPRFMO)

Člen 23

Pelagični ribolov – omejitev zmogljivosti

Države članice, ki so v letih 2007, 2008 ali 2009 aktivno izvajale pelagične ribolovne dejavnosti na območju konvencije SPRFMO, omejijo skupno raven bruto tonaže (BT) plovil, ki pluje pod njihovo zastavo in ki bodo leta 2011 lovila pelagične staleže, na skupno raven 78 610 BT na tem območju na način, ki zagotavlja trajnostno uporabo pelagičnih ribolovnih virov v Južnem Pacifiku.

Člen 24

Pelagični ribolov – celotni dovoljeni ulov

1. Le države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova v območju konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, kot je omenjeno v členu 23, lahko lovijo pelagične staleže v tem območju v skladu s celotnim dovoljenim ribolovom, določenim v Prilogi IJ.

2. Države članice Komisijo vsak mesec obvestijo o imenih in značilnostih svojih plovil, ki se ukvarjajo z ribolovom iz tega člena, vključno z njihovo bruto tonažo.

3. Za nadzor ribiškega območja iz tega člena države članice pošljejo Komisiji zapise sistemov za spremljanje plovil, mesečna poročila o ulovu in, kjer so na voljo, poročila o postankih v pristanišču najpozneje do petnajstega dne v naslednjem mesecu. Komisija prejete dokumente posreduje začasnemu sekretariatu SPRFMO.

Člen 25

Pridneni ribolov

Države članice omejijo napor ali ulov pri pridnenem ribolovu na območju konvencije SPRFMO na povprečne letne ravni v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 glede na število ribiških plovil in drugih parametrov, ki kažejo raven ulova, ribolovni napor in ribolovne zmogljivosti ter samo na tiste dele območja konvencije SPRFMO, kjer je prišlo do pridnenega ribolova v prejšnji ribolovni sezoni.

Oddelek 5

OBMOčJE MEDAMERIšKE KONVENCIJE ZA TROPSKE TUNE (IATTC)

Člen 26

Ribolov z zaporno plavarico

1. Ribolov rumenoplavutega tuna ( Thunnus albacares ), veleokega tuna ( Thunnus obesus ) in črtastega tuna ( Katsuwonus pelamis ) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan:

(a) od 29. julija do 28. septembra 2011 ali od 18. novembra 2011 do 18. januarja 2012 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje:

tihooceanska obala Amerik,

zemljepisna dolžina 150° Z,

zemljepisna širina 40° S,

zemljepisna širina 40° J.

(b) od 29. septembra do 29. oktobra 2011 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje:

zemljepisna dolžina 96° Z,

zemljepisna dolžina 110° Z,

zemljepisna širina 4° S,

zemljepisna širina 3° J.

2. Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2011 obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz odstavka 1(a). Vsa plovila zadevnih držav članic, opremljena z zaporno plavarico, na opredeljenem območju v izbranem obdobju spoštujejo prepoved ribolova z zaporno plavarico.

3. Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna v upravnem območju konvencije IATTC, obdržijo na krovu in kasneje iztovorijo ves ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna, razen rib, ki se štejejo za neprimerne za prehrano ljudi zaradi razlogov, ki niso vezani na velikost. Izvzet je edino končni del potovanja, ko na plovilu morda ni več dovolj prostora za shranitev tuna, ujetega na tem delu potovanja.

Oddelek 6

OBMOčJE ORGANIZACIJE ZA RIBIšTVO JUGOVZHODNEGA ATLANTIKA (SEAFO)

Člen 27

Ukrepi za zaščito globokomorskega morskega psa

Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO:

- raže ( Rajidae ),

- trneži ( Squalus acanthias ),

- gladki svetilec ( Etmopterus bigelowi ),

- svetilec ( Etmopterus brachyurus ),

- veliki svetilec ( Etmopterus brachyurus ),

- gladki svetilec ( Etmopterus bigelowi ),

- morska mačka ( Apristurus manis ),

- trnež ( Scymnodon squamulosus )

- globokomorski morski psi nadvrste Selachimorpha.

Oddelek 7

OBMOčJE KONVENCIJE ZA RIBIšTVO ZAHODNEGA IN SREDNJEGA PACIFIKA (WCPFC)

Člen 28

Omejitve ribolovnega napora za rumenoplavutega tuna, veleokega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna

Države članice zagotovijo, da je skupni ribolovni napor za veleokega tuna ( Thunnus obesus ), rumenoplavutega tuna ( Thunnus albacares ), črtastega tuna ( Katsuwonus pelamis ) in južnopacifiškega belega tuna ( Thunnus alalunga ) na območju konvencije WCPFC omejen na ribolovni napor, ki je določen v sporazumih o partnerstvu na področju ribištva med Unijo in obalnimi državami v regiji.

Člen 29

Zaprto območje za ribolov FAD

1. a delu območja konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, se med polnočjo (00:00) 1. julija 2011 in polnočjo (24:00) 30. septembrom 2011 prepovejo ribolovne dejavnosti plovil z zaporno plavarico, ki uporabljajo naprave za zbiranje rib (FAD). V tem času lahko plovila z zaporno plavarico v tem delu območja konvencije WCPFC izvajajo ribolovne dejavnosti, če je na krovu opazovalec, ki nadzoruje, da plovilo v nobenem trenutku:

(a) ne uporablja FAD, podobnih elektronskih naprav ali si z njimi pomaga,

(b) v povezavi s FAD ne lovi jat.

2. Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo v delu območja konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu in iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov velikookega, rumenoplavutega in črtastega tuna.

3. Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih:

(a) v zaključnem delu ribolovne poti, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib;

(b) kadar ribe niso primerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo; ali

(c) v primeru resne okvare zamrzovalne opreme.

Člen 30

Zaprta območja za ribolov z zaporno plavarico

Ribolov veleokega in rumenoplavutega tuna s plovili z zaporno plavarico je prepovedan v naslednjih območjih odprtega morja:

a) mednarodne vode, omejene z izključnimi ekonomskimi conami Indonezije, Palaua, Mikronezije in Papue Nove Gvineje;

b) mednarodne vode, omejene z izključnimi ekonomskimi conami Mikronezije, Marshalovih otokov, Nauruja, Kiribatija, Tuvaluja, Fidžija, Salomonovih otokov in Papue Nove Gvineje.

Člen 31

Omejitve števila plovil z dovoljenjem za ribolov mečarice

Največje število plovil EU, za katera je bil odobren ribolov mečarice ( Xiphias gladius ) na območjih južno od 20° J območja konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi VII.

Oddelek 8

BERINGOVO MORJE

Člen 32

Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja

Ribolov na saja ( Theragra chalcogramma ) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan.

NASLOV III

RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH EU

Člen 33

Celotni dovoljeni ulov

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah EU v okviru omejitev celotnega dovoljenega ulova iz Priloge I ter ob upoštevanju pogojev iz poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008 in iz tega naslova.

Člen 34

Dovoljenja za ribolov

1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah EU, je določeno v Prilogi VIII.

2. Ribe iz staležev, za katere so določene omejitve celotnega dovoljenega ulova, se ne smejo obdržati na krovu ali iztovarjati, razen ulovov plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.

Člen 35

Prepovedane vrste

1. Za plovila tretjih držav se prepove ribolov na, zadrževanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje naslednjih vrst:

(a) morskega psa orjaka ( Cetorhinus maximus ) in belega morskega volka ( Carcharodon carcharias ) v vseh vodah EU;

(b) sklata ( Squatina squatina ) v vseh vodah EU;

(c) navadne raže ( Dipturus batis ) v vodah EU con ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX in X; in

(d) valovite progaste raže ( Raja undulata ) in bele raže ( Rostroraja alba ) v vodah EU con ICES VI, VII, VIII, IX in X.

2. Vrste, ki so navedene v odstavku 1 se takoj izpustijo, in sicer nepoškodovane, kolikor je to najbolj mogoče.

NASLOV IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 36

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Kadar so ribolovne možnosti za območje konvencije CCAMLR določene za obdobja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2011, se člena 18 in 20 ter prilogi IE in V uporabljajo od začetka zadevnih obdobij uporabe navedenih ribolovnih možnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Omejitve ulova, ki se uporabljajo za plovila EU na območjih, kjer obstajajo omejitve celotnega dovoljenega ulova (v nadaljevanju: TAC) in za plovila tretjih držav v vodah EU, po vrstah in območjih (v tonah žive teže, če ni drugače določeno)

V naslednjih tabelah so določeni celotni dovoljeni ulovi in kvote (v tonah žive teže, razen kjer je drugače navedeno) po staležu ter po potrebi pogoji, ki so funkcionalno povezani z njimi.

Vse omejitve celotnega dovoljenega ulova, določene v tej prilogi, se obravnavajo kot kvote za namene te uredbe in zato zanje veljajo pravila iz Uredbe (ES) št. 1224/2009 ter zlasti členov 33 in 34 Uredbe. Sklici na ribolovna območja so sklici na cone ICES, razen če ni drugače določeno.

Za vsako območje so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrste. Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska tabela domačih in latinskih imen:

Znanstveno ime | Koda Alpha-3 | Domače ime |

Amblyraja radiata | RJR | žarkasta raža |

Ammodytes spp. | SAN | prave peščenke |

Argentina silus | ARU | velika srebrenka |

Beryx spp. | ALF | sluzoglavke |

Brosme brosme | USK | morski menek |

Centrophorus squamosus | GUQ | luskasti globokomorski trnež |

Centroscymnus coelolepis | CYO | portugalski morski pes |

Chaceon maritae | CGE | globokomorska rdeča rakovica |

Champsocephalus gunnari | ANI | antarktična ledna krokodilka |

Chionoecetes spp. | PCR | snežni morski pajek |

Clupea harengus | HER | atlantski sled |

Coryphaenoides rupestris | RNG | okroglonosi repak |

Dalatias licha | SCK | temni morski pes |

Deania calcea | DCA | kljunati morski pes |

Dipturus batis | RJB | navadna raža |

Dissostichus eleginoides | TOP | patagonska zobata riba |

Engraulis encrasicolus | ANE | sardon |

Etmopterus princeps | ETR | veliki svetilec |

Etmopterus pusillus | ETP | gladki svetilec |

Euphausia superba | KRI | kril |

Gadus morhua | COD | trska |

Galeorhinus galeus | GAG | pepelasti morski pes |

Glyptocephalus cynoglossus | WIT | sivi jezik |

Hippoglossoides platessoides | PLA | ameriška morska plošča |

Hippoglossus hippoglossus | HAL | navadni jezik |

Hoplostethus atlanticus | ORY | oranžna sluzoglavka |

Illex illecebrosus | SQI | kratkoplavuti ligenj |

Lamna nasus | POR | atlantski morski pes |

Lepidonotothen squamifrons | NOS | luskasta nototenija |

Lepidorhombus spp. | LEZ | krilati rombi |

Leucoraja circularis | RJI | peščena raža |

Leucoraja fullonica | RJF | raža Leucoraja fullonica |

Leucoraja naevus | RJN | cvetasta raža |

Limanda ferruginea | YEL | rumenorepa limanda |

Limanda limanda | DAB | limanda |

Lophiidae | ANF | morska spaka |

Macrourus spp. | GRV | vrste rodu repakov |

Makaira nigricans | BUM | sinja jadrovnica |

Mallotus villosus | CAP | kapelan |

Martialia hyadesi | SQS | ligenj |

Melanogrammus aeglefinus | HAD | vahnja |

Merlangius merlangus | WHG | mol |

Merluccius merluccius | HKE | oslič |

Micromesistius poutassou | WHB | sinji mol |

Microstomus kitt | LEM | rdeči jezik |

Molva dypterygia | BLI | modri leng |

Molva molva | LIN | leng |

Nephrops norvegicus | NEP | škamp |

Pandalus borealis | PRA | severna kozica |

Paralomis spp. | PAI | rakovice |

Penaeus spp. | PEN | bele kozice |

Platichthys flesus | FLE | iverka |

Pleuronectes platessa | PLE | morska plošča |

Pleuronectiformes | FLX | bokoplute |

Pollachius pollachius | POL | polak |

Pollachius virens | POK | saj |

Psetta maxima | TUR | romb |

Raja brachyura | RJH | okrasta raža |

Raja clavata | RJC | raža trnjevka |

Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | norveška kljunata raža |

Raja microocellata | RJE | drobnooka raža |

Raja montagui | RJM | pegasta raža |

Raja undulata | RJU | valovito progasta raža |

Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | raže |

Reinhardtius hippoglossoides | GHL | grenlandska morska plošča |

Rostroraja alba | RJA | bela raža |

Scomber scombrus | MAC | skuša |

Scophthalmus rhombus | BLL | gladki romb |

Sebastes spp. | RED | kljunati okun |

Solea solea | SOL | morski list |

Solea spp. | SOO | morski list |

Sprattus sprattus | SPR | papalina |

Squalus acanthias | DGS | trnež |

Tetrapturus albidus | WHM | bela jadrovnica |

Thunnus maccoyii | SBF | južni tun |

Thunnus obesus | BET | veleoki tun |

Thunnus thynnus | BFT | navadni tun |

Trachurus spp. | JAX | šuri |

Trisopterus esmarki | NOP | norveški molič |

Urophycis tenuis | HKW | bela repata tabinja |

Xiphias gladius | SWO | mečarica |

Za namene te uredbe je v nadaljevanju podana korelacijska tabela domačih in latinskih imen:

ameriška morska plošča | PLA | Hippoglossoides platessoides |

antarktična ledna krokodilka | ANI | Champsocephalus gunnari |

atlantski morski pes | POR | Lamna nasus |

atlantski sled | HER | Clupea harengus |

bela jadrovnica | WHM | Tetrapturus albidus |

bela raža | RJA | Rostroraja alba |

bela repata tabinja | HKW | Urophycis tenuis |

bele kozice | PEN | Penaeus spp. |

bokoplute | FLX | Pleuronectiformes |

cvetasta raža | RJN | Leucoraja naevus |

drobnooka raža | RJE | Raja microocellata |

gladki romb | BLL | Scophthalmus rhombus |

gladki svetilec | ETP | Etmopterus pusillus |

globokomorska rdeča rakovica | CGE | Chaceon maritae |

grenlandska morska plošča | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |

iverka | FLE | Platichthys flesus |

južni tun | SBF | Thunnus maccoyii |

kapelan | CAP | Mallotus villosus |

kljunati morski pes | DCA | Deania calcea |

kljunati okun | RED | Sebastes spp. |

kratkoplavuti ligenj | SQI | Illex illecebrosus |

kril | KRI | Euphausia superba |

krilati rombi | LEZ | Lepidorhombus spp. |

leng | LIN | Molva molva |

ligenj | SQS | Martialia hyadesi |

limanda | DAB | Limanda limanda |

luskasta nototenija | NOS | Lepidonotothen squamifrons |

luskasti globokomorski trnež | GUQ | Centrophorus squamosus |

mečarica | SWO | Xiphias gladius |

modri leng | BLI | Molva dypterygia |

mol | WHG | Merlangius merlangus |

morska plošča | PLE | Pleuronectes platessa |

morska spaka | ANF | Lophiidae |

morski list | SOL | Solea solea |

morski list | SOX | Solea spp. |

morski menek | USK | Brosme brosme |

navadna raža | RJB | Dipturus batis |

navadni jezik | HAL | Hippoglossus hippoglossus |

navadni tun | BFT | Thunnus thynnus |

norveška kljunata raža | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |

norveški molič | NOP | Trisopterus esmarki |

okrasta raža | RJH | Raja brachyura |

okroglonosi repak | RNG | Coryphaenoides rupestris |

oranžna sluzoglavka | ORY | Hoplostethus atlanticus |

oslič | HKE | Merluccius merluccius |

papalina | SPR | Sprattus sprattus |

patagonska zobata riba | TOP | Dissostichus eleginoides |

pegasta raža | RJM | Raja montagui |

pepelasti morski pes | GAG | Galeorhinus galeus |

peščena raža | RJI | Leucoraja circularis |

polak | POL | Pollachius pollachius |

portugalski morski pes | CYO | Centroscymnus coelolepis |

prave peščenke | SAN | Ammodytes spp. |

rakovice | PAI | Paralomis spp. |

raža Leucoraja fullonica | RJF | Leucoraja fullonica |

raža trnjevka | RJC | Raja clavata |

raže | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae |

rdeči jezik | LEM | Microstomus kitt |

romb | TUR | Psetta maxima |

rumenorepa limanda | YEL | Limanda ferruginea |

saj | POK | Pollachius virens |

sardon | ANE | Engraulis encrasicolus |

severna kozica | PRA | Pandalus borealis |

sinja jadrovnica | BUM | Makaira nigricans |

sinji mol | WHB | Micromesistius poutassou |

sivi jezik | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |

skuša | MAC | Scomber scombrus |

sluzoglavke | ALF | Beryx spp. |

snežni morski pajek | PCR | Chionoecetes spp. |

škamp | NEP | Nephrops norvegicus |

šuri | JAX | Trachurus spp. |

temni morski pes | SCK | Dalatias licha |

trnež | DGS | Squalus acanthias |

trska | COD | Gadus morhua |

vahnja | HAD | Melanogrammus aeglefinus |

valovito progasta raža | RJU | Raja undulata |

veleoki tun | BET | Thunnus obesus |

velika srebrenka | ARU | Argentina silus |

veliki svetilec | ETR | Etmopterus princeps |

vrste rodu repakov | GRV | Macrourus spp. |

žarkasta raža | RJR | Amblyraja radiata |

PRILOGA IA

Skagerrak, Kattegat, cone ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV, vode EU cone CECAF, vode Francoske Gvajane

Vrsta: | prave peščenke Ammodytes spp. | Cona: | norveške vode cone IV (SAN/04-N.) |

Danska | pm | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Združeno kraljestvo | pm |

EU | pm |

TAC | Ni pomembno |

Vrsta: | prave peščenke Ammodytes spp. | Cona: | vode EU con IIa, IIIa in IV (1) (SAN/2A3A4.) |

Danska | pm | Previdnostni TAC |

Združeno kraljestvo | pm |

Nemčija | pm |

Švedska | pm |

EU | pm |

Norveška | pm |

Ferski otoki | pm |

TAC | pm |

(1) Brez voda znotraj šestih milj od temeljnih črt Združenega kraljestva pri Šetlandskih otokih, Fair Isle ter Foula. (2) Naj se lovi v coni IV. |

Vrsta: | velika srebrenka Argentina silus | Cona: | vode EU in mednarodne vode con I in II (ARU/1/2.) |

Nemčija | 25 | Previdnostni TAC |

Francija | 8 |

Nizozemska | 20 |

Združeno kraljestvo | 42 |

EU | 95 |

TAC | 95 |

Vrsta: | velika srebrenka Argentina silus | Cona: | vode EU con III in IV (ARU/3/4.) |

Danska | 963 | Previdnostni TAC |

Nemčija | 10 |

Francija | 7 |

Irska | 7 |

Nizozemska | 45 |

Švedska | 37 |

Združeno kraljestvo | 17 |

EU | 1 086 |

TAC | 1 086 |

Vrsta: | velika srebrenka Argentina silus | Cona: | vode EU in mednarodne vode con V, VI in VII (ARU/567.) |

Nemčija | 330 | Previdnostni TAC |

Francija | 7 |

Irska | 306 |

Nizozemska | 3 449 |

Združeno kraljestvo | 242 |

EU | 4 334 |

TAC | 4 334 |

Vrsta: | morski menek Brosme brosme | Cona: | EU in mednarodne vode con I, II in XIV (USK/1214EI.) |

Nemčija | 6 | (1) | Analitski TAC |

Francija | 6 | (1) |

Združeno kraljestvo | 6 | (1) |

Drugo | 3 | (1) |

EU | 21 | (1) |

TAC | 21 |

(1) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. |

Vrsta: | morski menek Brosme brosme | Cona: | IIIa; vode EU con IIIb, IIIc in IIId in pododdelkov 22-32 (USK/03-C.) |

Danska | 12 | Analitski TAC |

Švedska | 6 |

Nemčija | 6 |

EU | 24 |

TAC | 24 |

Vrsta: | morski menek Brosme brosme | Cona: | vode EU cone IV (USK/04-C.) |

Danska | 53 | Analitski TAC |

Nemčija | 16 |

Francija | 37 |

Švedska | 5 |

Združeno kraljestvo | 80 |

Drugo | 5 | (1) |

EU | 196 |

TAC | 196 |

(1) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. |

Vrsta: | morski menek Brosme brosme | Cona: | vode EU in mednarodne vode con V, VI in VII (USK/567EI) |

Nemčija | pm | Analitski TAC Uporablja se člen 11. |

Španija | pm |

Francija | pm |

Irska | pm |

Združeno kraljestvo | pm |

Drugo | pm | (1) |

EU | pm |

Norveška(2) | pm | (3)(4) |

TAC | 3 217 |

(1) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. (2) Ta kvota se lahko lovi v vodah EU con IIa, IV, Vb, VI in VII. (3) Od tega je dovoljen naključni ulov drugih vrst v višini pm % na ladjo v katerem koli trenutku v conah Vb, VI in VII. Vendar se lahko ta odstotek v prvih 24 urah po začetku ribolova preseže zaradi posebnega razloga. Skupni naključni ulov drugih vrst v conah Vb, VI in VII ne presega pm ton. (4) Vključno z lengom. Te kvote so za Norveško pm ton lenga in pm ton morskega menka ter so medsebojno zamenljive do pm ton in se lahko lovijo le s parangalom v conah Vb, VI in VII. |

Vrsta: | morski menek Brosme brosme | Cona: | norveške vode cone IV (USK/04-N.) |

Belgija | pm | Analitski TAC |

Danska | pm |

Nemčija | pm |

Francija | pm |

Nizozemska | pm |

Združeno kraljestvo | pm |

EU | pm |

TAC | Ni pomembno |

(1) Izključno za prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. (2) Ta kvota se lahko lovi v vodah EU con IIa, IV, Vb, VI in VII. (3) Od tega je dovoljen naključni ulov drugih vrst v višini pm % na ladjo v katerem koli trenutku v conah Vb, VI in VII. Vendar se lahko ta odstotek v prvih 24 urah po začetku ribolova preseže zaradi posebnega razloga. Skupni naključni ulov drugih vrst v conah Vb, VI in VII ne presega pm ton. (4) Vključno z lengom. Te kvote so za Norveško pm ton lenga in pm ton morskega menka ter so medsebojno zamenljive do pm ton in se lahko lovijo le s parangalom v conah Vb, VI in VII. |

Vrsta: | atlantski sled (1) Clupea harengus | Cona: | IIIa (HER/03A.) |

Danska | pm | Analitski TAC |

Nemčija | pm |

Švedska | pm |

EU | pm |

Ferski otoki | pm | (2) |

TAC | pm |

(1) Iztovarjanje sleda, ulovljenega pri ribolovu z mrežo z velikostjo mrežnega očesa 32 mm ali več. (2) Lovi se lahko v Skagerraku. |

Vrsta: | atlantski sled (1) Clupea harengus | Cona: | EU in norveške vode cone IV severno od 53° 30' S (HER/4AB.) |

Danska | pm | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | pm |

Francija | pm |

Nizozemska | pm |

Švedska | pm |

Združeno kraljestvo | pm |

EU | pm |

Norveška | pm | (2) |

TAC | pm |

(1) Iztovarjanje atlantskega sleda, ulovljenega pri ribolovu z mrežo z velikostjo mrežnega očesa 32 mm ali več. Države članice morajo Komisijo obvestiti o iztovarjanju atlantskega sleda, pri čemer morajo razlikovati med conama IVa in IVb. (2) Loviti se sme v vodah EU. Ulov v okviru te kvote se odšteje od norveškega deleža TAC. |

Posebni pogoji: |

V mejah navedenih kvot se v naslednji coni ne sme uloviti več od naslednjih količin: |

Norveške vode južno od 62° S (HER/*04N-) |

EU | pm |

Vrsta: | atlantski sled (1) Clupea harengus | Cona: | norveške vode južno od 62° S (HER/04-N.) |

Švedska | pm | (1) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Prilov trske, vahnje, polaka in mola ter saja se prišteje v kvoto za te vrste. |

Vrsta: | atlantski sled (1) Clupea harengus | Cona: | prilov v coni IIIa (HER/03A-BC) |

Danska | pm | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Nemčija | pm |

Švedska | pm |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Iztovarjanje sleda, ulovljenega pri ribolovu z uporabo mrež z očesi, manjšimi od 32 mm. |

Vrsta: | atlantski sled (1) Clupea harengus | Cona: | prilov v conah IV, VIId in vodah EU cone IIa (HER/2A47DX) |

Belgija | pm | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Danska | pm |

Nemčija | pm |

Francija | pm |

Nizozemska | pm |

Švedska | pm |

Združeno kraljestvo | pm |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Iztovarjanje sleda, ulovljenega pri ribolovu z uporabo mrež z očesi, manjšimi od 32 mm. |

Vrsta: | atlantski sled (1) Clupea harengus | Cona: | IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) |

Belgija | pm | (3) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Danska | pm | (3) |

Nemčija | pm | (3) |

Francija | pm | (3) |

Nizozemska | pm | (3) |

Združeno kraljestvo | pm | (3) |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Iztovarjanje sleda, ulovljenega pri ribolovu z mrežo z velikostjo mrežnega očesa 32 mm ali več. (2) Razen staleža v Blackwater: gre za stalež atlantskega sleda v morskem delu ustja Temze v coni, omejeni s stranico loksodorme, ki poteka naravnost na jug od Landguard Point (51° 56' S, 1° 19,1' V) do zemljepisne širine 51° 33' S in nato naravnost na zahod do točke na obali Združenega kraljestva. (3) Do 50 % te kvote se lahko ulovi v IVb. Vendar je treba o uporabi tega posebnega pogoja vnaprej obvestiti Komisijo (HER/*04B). |

Vrsta: | atlantski sled Clupea harengus | Cona: | EU in mednarodne vode con Vb, VIb in VIaN (1) (HER/5B6ANB) |

Nemčija | pm | Analitski TAC |

Francija | pm |

Irska | pm |

Nizozemska | pm |

Združeno kraljestvo | pm |

EU | pm |

Ferski otoki | pm | (2) |

TAC | 22 481 |

(1) Gre za stalež sleda v razdelku VIa, severno od 56° 00' S in iz dela VIa, ki se nahaja vzhodno od 7° 00' Z in severno od 55° 00' S, razen Clydea. (2) V okviru te kvote se lahko lovi samo v razdelku VIa severno od 56° 30' S. |

Vrsta: | atlantski sled Clupea harengus | Cona: | VIIb, VIIc; VIaS (1) (HER/6AS7BC) |

Irska | 3 387 |

Nizozemska | 339 |

EU | 3 726 |

TAC | 3 726 |

(1) Gre za stalež atlantskega sleda iz razdelka VIa, južno od 56°00' S in zahodno od 07°00' Z. |

Vrsta: | atlantski sled Clupea harengus | Cona: | VI Clyde (1) (HER/06ACL.) |

Združeno kraljestvo | Ni določeno | (2) | Previdnostni TAC |

EU | Ni določeno | (3) |

TAC | Ni določeno | (3) |

(1) Stalež v Clydu: nanaša se na stalež sleda v morskem območju severovzhodno od črte med Mull of Kintyre in Corsewall Point. (2) Določi zadevna država članica na ravni, ki je v skladu s trajnostnim izkoriščanjem staleža in ki bo zelo verjetno zagotovila izkoriščanje staleža v skladu z največjim trajnostnim donosom v letu 2015 in naprej. Zadevna država članica do 28. februarja 2011 obvesti Komisijo o ravni, ki jo je sprejela, in o ukrepih za upravljanje, ki jih namerava sprejeti za skladnost z zgoraj določenimi načeli in cilji. (3) Določen pri isti količini, kot je določena v skladu s sprotno opombo 2. |

Vrsta: | atlantski sled Clupea harengus | Cona: | VIIa (1) (HER/07A/MM) |

Irska | 1 250 | Analitski TAC |

Združeno kraljestvo | 3 550 |

EU | 4 800 |

TAC | 4 800 |

(1) Ta cona se zmanjša za območje, dodano conam VIIg, VIIh, VIIj in VIIk, omejeno: – na sever s širino 52o30' S, – na jug s širino 52o00' S, – na zahod z irsko obalo, – na vzhod z obalo Združenega kraljestva. |

Vrsta: | atlantski sled Clupea harengus | Cona: | VIIe in VIIf (HER/7EF.) |

Francija | 425 | Previdnostni TAC |

Združeno kraljestvo | 425 |

EU | 850 |

TAC | 850 |

Vrsta: | atlantski sled Clupea harengus | Cona: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) in VIIk (1) (HER/7G-K.) |

Nemčija | 147 | Analitski TAC |

Francija | 815 |

Irska | 11 407 |

Nizozemska | 815 |

Združeno kraljestvo | 16 |

EU | 13 200 |

TAC | 13 200 |

(1) Ta cona se poveča za območje, omejeno: – na sever s širino 52o30' S, – na jug s širino 52o00' S, – na zahod z irsko obalo, – na vzhod z obalo Združenega kraljestva. |

Vrsta: | sardon Engraulis encrasicolus | Cona: | IX in X; vode EU CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) |

Španija | 3 252 | Analitski TAC |

Portugalska | 3 548 |

EU | 6 800 |

TAC | 6 800 |

Vrsta: | trska Gadus morhua | Cona: | Skagerrak (COD/03AN.) |

Belgija | pm | (1) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Danska | pm | (1) |

Nemčija | pm | (1) |

Nizozemska | pm | (1) |

Švedska | pm | (1) |

EU | pm |

TAC | pm |

[(1) Poleg te kvote lahko države članice dovolijo plovilom, ki sodelujejo pri pobudah v zvezi s popolnoma dokumentiranim ribolovom, da opravijo dodaten ulov v okviru skupne omejitve dodatnih 5 % kvote, dodeljene navedenim državam članicam, pod naslednjimi pogoji: - plovilo uporablja sistem televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev, ki evidentirajo ves ribolov in dejavnosti predelave na krovu plovila; - ves ulov trske z navedenim plovilom se všteva v kvoto, vključno z ribami, katerih velikost je pod najmanjšo velikostjo iztovarjanja; - dodatni ulov je omejen na 30 % normalne omejitve ulova, ki velja za tako plovilo ali na količino, s katero je dokazljivo zagotovljeno, da ne bo povečanja pogina ribjega staleža trske; če država članica ugotovi, da plovilo, ki sodeluje pri pobudi, ne izpolnjuje zgoraj navedenih pogojev, države članice umaknejo dodatni ulov, ki je bil dodeljen navedenemu plovilu in ga izključijo iz nadaljnjega sodelovanja pri tej pobudi. |

Vrsta: | trska Gadus morhua | Cona: | Kattegat (COD/03AS.) |

Danska | 118 | Analitski TAC |

Nemčija | 2 |

Švedska | 70 |

EU | 190 |

TAC | 190 |

Vrsta: | trska Gadus morhua | Cona: | IV; vode EU cone IIa; del cone IIIa, ki ne spada pod Skagerrak in Kattegat (COD/2A3AX4) |

Belgija | pm | (1) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

Danska | pm | (1) |

Nemčija | pm | (1) |

Francija | pm | (1) |

Nizozemska | pm | (1) |

Švedska | pm | (1) |

Združeno kraljestvo | pm | (1) |

EU | pm |

Norveška | pm | (2) |

TAC | pm |

[(1) Poleg te kvote lahko države članice dovolijo plovilom, ki sodelujejo pri pobudah v zvezi s popolnoma dokumentiranim ribolovom, da opravijo dodaten ulov v okviru skupne omejitve dodatnih 5 % kvote, dodeljene navedenim državam članicam, pod naslednjimi pogoji: plovilo uporablja sistem televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev, ki evidentirajo ves ribolov in dejavnosti predelave na krovu plovila; ves ulov trske z navedenim plovilom se všteva v kvoto, vključno z ribami, katerih velikost je pod najmanjšo velikostjo iztovarjanja; dodatni ulov je omejen na 30 % normalne omejitve ulova, ki velja za tako plovilo ali na količino, s katero je dokazljivo zagotovljeno, da ne bo povečanja pogina ribjega staleža trske; če država članica ugotovi, da plovilo, ki sodeluje pri pobudi, ne izpolnjuje zgoraj navedenih pogojev, države članice umaknejo dodatni ulov, ki je bil dodeljen navedenemu plovilu in ga izključijo iz nadaljnjega sodelovanja pri tej pobudi. (2) Loviti se sme v vodah EU. Ulov v okviru te kvote se odšteje od norveškega deleža TAC. |

Posebni pogoji: |

V mejah navedenih kvot se v naslednji coni ne sme uloviti več od naslednjih količin: |

norveške vode cone IV (COD/*04N-) |

EU | pm |

Vrsta: | trska Gadus morhua | Cona: | norveške vode južno od 62° S (COD/04-N.) |

Švedska | pm | (1) | Analitski TAC Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. |

EU | pm |

TAC | Ni pomembno |

(1) Prilov trske, polaka, mola in saja se prišteje v kvoto za te vrste. |

Vrsta: | trska Gadus morhua | Cona: | VIb; vode EU in mednarodne vode v coni Vb zahodno od 12° 00' Z ter v conah XII in XIV (COD/561214) |

Belgija | 0 | Previdnostni TAC |

Nemčija | 2 |

Francija | 22 |

Irska | 8 |

Združeno kraljestvo | 36 |

EU | 68 |

TAC | 68 |

Vrsta: | trska Gadus morhua | Cona: | VIa; vode EU in mednarodne vode cone Vb vzhodno od 12° 00' Z (COD/5B6A-C) |

Belgija | 0 | Analitski TAC |

Nemčija | 4 |

Francija | 38 |

Irska | 15 |

Združeno kraljestvo | 64 |

EU | 120 |

TAC | 120 |

Vrsta: | trska Gadus morhua | Cona: | VIIa (COD/07A.) |

Belgija |