EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.6.2022 COM(2022) 317 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022











Kazalo 1. UVOD 2. OZADJE 3. OCENA DELOVNEGA NAČRTA: prednostna področja 3.1. Prednostna naloga A: trajnost na področju kulturne dediščine 3.2. Prednostna naloga B: kohezija in blaginja 3.3. Prednostna naloga C: ekosistem v podporo umetnikom, strokovnjakom v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter evropskim vsebinam 3.4. Prednostna naloga D: enakost spolov 3.5. Prednostna naloga E: mednarodne kulturne povezave 3.6. Prednostna naloga F: kultura kot gonilo trajnostnega razvoja 3.7. Statistični podatki na področju kulture 3.8. Digitalizacija 4. OCENA DELOVNEGA NAČRTA: metode dela 4.1. Odprta metoda koordinacije 4.2. Razširjanje in sporočanje rezultatov delovnega načrta 4.3. Deležniki na področju kulture 5. OCENA DELOVNEGA NAČRTA: rezultati politike 6. SKLEPNE UGOTOVITVE: razmislek o izboljšanem okviru in novih prednostnih nalogah

POROČILO KOMISIJE O DELOVNEM NAČRTU ZA PODROČJE KULTURE 2019–2022 1.UVOD V Sklepih Sveta o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022 je bila Komisija pozvana, „naj do junija 2022 na podlagi prostovoljnih pisnih prispevkov držav članic pripravi […] končno poročilo o njegovem izvajanju. Glede na navedeno poročilo se lahko predsedstvo Sveta odloči, ali naj za naslednje obdobje predlaga nov delovni načrt za področje kulture.“ V tem poročilu so opisani rezultati, doseženi pri izvajanju delovnega načrta od januarja 2019 v smislu prednostnih nalog, metod dela in ukrepov, opredeljenih v okviru pandemije koronavirusa in procesa okrevanja. Obravnavano je tudi vprašanje, kako okrepiti oblikovanje politik in sodelovanje na področju kulture na ravni EU, poročilo pa vsebuje tudi predloge za prednostne naloge, ki naj bi se obravnavale v novem delovnem načrtu za obdobje po letu 2022. Komisija je za pripravo tega poročila izvedla anketo, s katero je želela pridobiti mnenja držav članic o ustreznosti in izvajanju delovnega načrta za področje kulture 2019–2022 (glej Prilogo). Ocena Komisije temelji tudi na njenem delu in rednih izmenjavah z drugimi institucijami EU ter dialogu s kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji, ki poteka v različnih forumih. Ta dokument je osredotočen na dejavnosti, izvedene v okviru delovnega načrta 2019–2022. To ni izčrpna analiza vseh ukrepov kulturne politike, oblikovanih na evropski ravni v navedenem obdobju. 2.OZADJE V zadnjih letih so ukrepi politike EU na področju kulture temeljili na evropski agendi Komisije za kulturo , evropskem okviru ukrepanja na področju kulturne dediščine , ki je sledil evropskemu letu kulturne dediščine 2018, skupnem sporočilu „Oblikovanje strategije EU za mednarodne kulturne povezave“ in večletnih delovnih načrtih Sveta za področje kulture . Od začetka leta 2020 so se zaradi uničujočih posledic pandemije koronavirusa za kulturo še povečali izzivi, s katerimi se soočajo kulturni in ustvarjalni sektorji, zlasti življenjski in delovni pogoji umetnikov in kulturnih delavcev ter ustvarjanje dohodka za umetnost in kulturo. Javni organi so se osredotočili predvsem na ublažitev posledic krize in pomoč sektorjem pri okrevanju. Ciljno usmerjeni ukrepi so bili sprejeti na nacionalni ravni in ravni EU . Države članice in Komisija so pri sodelovanju na področju kulture redno spremljale zagotovljeno podporo – koristen proces, ki ga vodi država, ki predseduje EU. Komisija je vzpostavila tudi platformo Creatives Unite za zbiranje informacij v zvezi s kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji v EU v odziv na krizo zaradi COVID-19. Po pozivih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev k bolj koordiniranim ukrepom na ravni EU je Komisija junija 2021 izdala smernice EU za varen ponovni zagon kulturnih dejavnosti v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih . V industrijski strategiji EU in njeni posodobitvi je med drugim opredeljen industrijski ekosistem kulturnih in ustvarjalnih sektorjev. Ta pristop je ključnega pomena za vključujoče in trajnostno okrevanje sektorjev ter pomaga spodbujati dvojni prehod gospodarstva EU kot celote, saj je pomemben za druge ekosisteme (npr. za ekosistem turizma). Za izhod iz krize je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost , ki je začel veljati februarja 2021. Kulturni in ustvarjalni sektorji in gospodarske dejavnosti v veliki meri prejemajo podporo iz mehanizma za okrevanje in odpornost prek neposrednih ukrepov v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost ter posredno prek horizontalnih ukrepov. Komisija je evidentirala te načrtovane naložbe in reforme ter objavila tematski dokument o kulturnih in ustvarjalnih gospodarskih dejavnostih v pregledu kazalnikov mehanizma za okrevanje in odpornost. Poleg tega je bilo več programov in skladov EU iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 prilagojenih, da bi zagotovili bolj ciljno usmerjeno podporo kulturnim in ustvarjalnim sektorjem v okviru okrevanja, vključno s povečanim proračunom za program Ustvarjalna Evropa in sklop „Kultura, ustvarjalnost in vključujoča družba“ v okviru programa Obzorje Evropa . Komisija je novembra 2021 uvedla tudi prvi interaktivni vodnik EU za financiranje kulture CulturEU . Kar zadeva institucionalni razvoj EU, se je sedanji delovni načrt za področje kulture začel skoraj vzporedno z dogovorom Evropskega sveta o novi strateški agendi za obdobje 2019–2024 in novim mandatom Komisije decembra 2019, z določenimi šestimi krovnimi cilji politike. Oblikovanje politik in ukrepanje na področju kulture na splošno se še naprej osredotočata na in uresničujeta cilje zelenega in digitalnega prehoda ter prispevata k spodbujanju našega evropskega načina življenja. Kriza zaradi COVID-19 je ponovno potrdila pomen teh splošnih prednostnih nalog in pospešila obstoječe trende v kulturi, na primer digitalno preobrazbo ter pozornost, namenjeno podnebnim spremembam in degradaciji okolja. Med krizo je bila prepoznana neprecenljiva vloga kulture za dobrobit ljudi in izboljšanje socialne kohezije ter preobrazbe . V tem novem okviru so se začele izvajati tudi druge pomembne pobude EU. V veliki meri temeljijo na kulturi ali oblikujejo oblikovanje kulturnih politik, kot so novi evropski Bauhaus , evropsko leto mladih 2022 ali evropski program znanj in spretnosti. V svetovnem okviru je kultura kot področje politike kljub krizi zaradi COVID-19 in celo zaradi nje postala bolj vidna in prepoznavna. Voditelji skupine G20 so v Rimski izjavi (oktobra 2021) prvič opozorili na lastno vrednost kulture in vlogo kulture pri trajnostnem razvoju ter spodbujanju odpornosti in oživljanja gospodarstev in družb. Poleg tega je bila v resoluciji ZN o kulturi in trajnostnem razvoju iz decembra 2021 vloga kulture ponovno potrjena kot temeljni pogoj za doseganje ciljev ZN za trajnostni razvoj in kot gonilo za njihovo izvajanje. Proces, ki je pripeljal do organizacije svetovne konference Unesca o kulturi in trajnostnem razvoju Mondiacult 2022, ki naj bi potekala septembra 2022 v Mehiki, prispeva k ohranjanju zagona na tem področju. Od februarja 2022 povzroča ruska vojaška agresija proti Ukrajini in njenemu prebivalstvu resno zaskrbljenost za sodelovanje na področju kulturne politike. Ruska invazija ne le ogroža življenja umetnikov in kulturnih delavcev v Ukrajini, temveč povzroča tudi veliko škodo za široko paleto bogate in raznolike dediščine ter kulturnega izražanja v državi, na kar se mora EU odzvati enotno in koordinirano. Evropski ministri in ministrice, pristojni za kulturo in medije, so na srečanju 7. in 8. marca 2022 v Angersu dali izjavo , v kateri so izrazili solidarnost in trdno zavezanost pomagati Ukrajini pri premagovanju teh izzivov. Komisija mobilizira svoja orodja in instrumente, da podpira ukrajinske umetnike in kulturne delavce, ki bežijo iz svoje države, ter kulturne organizacije držav, ki sprejemajo ukrajinske begunce, ter da podpira varstvo kulturne dediščine, na primer prek programa Ustvarjalna Evropa ali mehanizma EU na področju civilne zaščite (glej platformo „Creatives Unite“). 3.OCENA DELOVNEGA NAČRTA: prednostna področja Države članice EU od leta 2002 določajo svoje prednostne naloge za sodelovanje na področju kulturne politike v večletnih delovnih načrtih, sprejetih s sklepi Sveta. Delovni načrt za področje kulture 2019–2022 (kakor je bil spremenjen maja 2020) je ključni strateški instrument pri usmerjanju sodelovanja na področju politike na ravni EU. V njem je opredeljenih šest prednostnih področij za ukrepanje in 18 tem z ustreznimi ukrepi za države članice, Komisijo in predsedstvo EU, in sicer od leta 2019. Glede na ugotovitve ankete, ki jo je izvedla Komisija, države članice menijo, da so „trajnost na področju kulturne dediščine“, „kultura kot gonilo trajnostnega razvoja“ in „ekosistem v podporo umetnikom, strokovnjakom v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter evropskim vsebinam“ najpomembnejše prednostne naloge za oblikovanje politik na ravni EU. Na nacionalni ravni je bila poudarjena tudi prednostna naloga „kohezija in blaginja“. Države članice se strinjajo, da so statistični podatki na področju kulture ključna horizontalna prednostna naloga. Na splošno so bili vsi ukrepi iz delovnega načrta izvedeni, kot je bilo načrtovano. Doseganje tega velikega števila načrtovanih rezultatov v kratkem časovnem okviru in med pandemijo COVID-19 je izjemen dosežek. V nekaterih primerih so bile potrebne prilagoditve delovnih oblik ali časovnih okvirov, da bi se čim bolj zmanjšal vpliv na rezultate. Za ohranjanje medsebojne povezanosti med različnimi rezultati v kontinuiranem programu (pri katerem npr. študiji EU sledi oblikovanje skupine za odprto metodo koordinacije (OMK) in nato sklepi Sveta) so bila potrebna dodatna prizadevanja za koordinacijo, vendar se je izkazalo za koristno za usklajenost oblikovanja politik na ravni EU. Države članice se strinjajo, da so se teme, dogovorjene leta 2019 med avstrijskim predsedovanjem, izkazale za zelo ustrezne in so bile pomembne ves čas trajanja delovnega načrta. V naslednjih oddelkih je opisano izvajanje delovnega načrta za vsako prednostno nalogo z oceno dela in rezultatov v zvezi z vsako od 18 tem.

3.1.Prednostna naloga A: trajnost na področju kulturne dediščine Participativno upravljanje kulturne dediščine Leta 2019 se je začel projekt vzajemnega učenja z naslovom „Kulturna dediščina v akciji“. Projekt je zasnovala Komisija in se financira iz programa Ustvarjalna Evropa, upravlja pa ga konzorcij (Eurocities, KEA European Affairs, Mreža evropskih regij za raziskave in inovacije, Europa Nostra in Svet arhitektov Evrope). Je eden od dosežkov evropskega leta kulturne dediščine 2018 v evropskem okviru ukrepanja na področju kulturne dediščine. Projekt več kot 100 lokalnim in regionalnim oblikovalcem politik omogoča izmenjavo znanja o kulturni dediščini. Osredotoča se na načela participativnega upravljanja, prilagodljive ponovne uporabe in kakovosti za ukrepe na področju kulturne dediščine. Konzorcij je novembra 2020 objavil 32 inovativnih praks . Projekt bo še naprej omogočal izmenjavo znanja in izkušenj v drugi fazi do januarja 2023, pri čemer se bo osredotočil na tri medsebojno povezane teme: 1) okrevanje in odpornost s pomočjo kulturne dediščine v svetu po pandemiji; 2) bolj trajnostna kulturna dediščina za reševanje podnebne krize; 3) upravljanje in financiranje: nove vloge lokalnih in regionalnih oblasti. Projekt zelo cenijo sodelujoči lokalni in regionalni oblikovalci politik. Hrvaško predsedstvo je v okviru te teme februarja 2020 v Dubrovniku organiziralo konferenco predsedstva z naslovom „Fostering European cooperation for cultural heritage at risk“ (Spodbujanje evropskega sodelovanja za zaščito ogrožene kulturne dediščine) . Povezani sklepi Sveta o obvladovanju tveganja na področju kulturne dediščine so bili sprejeti maja 2020. Prilagajanje kulturne dediščine podnebnim spremembam Skupini za odprto metodo koordinacije „Strengthening Cultural Heritage Resilience for Climate Change“ (Krepitev odpornosti na področju kulturne dediščine za podnebne spremembe) je predsedovala Nemčija. Poročilo s priporočili bo dokončano do julija 2022. Glavni cilji so bili opredeliti in izmenjati dobre prakse ter inovativne ukrepe za varstvo materialne in nesnovne kulturne dediščine v povezavi s podnebnimi spremembami. To vključuje preučitev prispevka, ki ga lahko kulturna dediščina da k blažitvi podnebnih sprememb in boju proti njim v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora. Delo skupine je bilo osredotočeno na preučitev sedanjih in nastajajočih groženj in učinkov, razpravo o ustreznih prilagoditvenih in blažitvenih ukrepih, ki so na voljo, ter krepitev odpornosti dobrin kulturne dediščine ob soočanju s spreminjajočim se okoljem, ob izogibanju neustreznemu prilagajanju. Kljub nujnosti je ta tema še vedno v povojih. Končno poročilo in priporočila te skupine so dragocen prispevek k prepotrebni razpravi o tej temi in k načrtovanju ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami na področju kulturne dediščine na evropski in nacionalni ravni. Načela kakovosti za ukrepe, ki jih financira EU in bi lahko vplivali na kulturno dediščino Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja je leta 2019, leto po evropskem letu kulturne dediščine, objavil dokument o evropskih načelih kakovosti. Romunsko predsedstvo je aprila 2019 v Sighișoari organiziralo konferenco predsedstva o načelih kakovosti za kulturno dediščino. Evropska načela kakovosti so bila dodatno pregledana novembra 2020. V projektu vzajemnega učenja „Kulturna dediščina v akciji“ so bila zajeta tudi načela kakovosti. V okviru projekta so bile opredeljene dobre prakse glede kakovosti intervencij na področju kulturne dediščine, ki so bile vključene na seznam dobrih praks. Dopolnilno financiranje za kulturno dediščino Komisija je 25. in 26. januarja 2021 organizirala spletno delavnico o dopolnilnem financiranju za kulturno dediščino. Udeležilo se je je več kot 100 ljudi, vključno s predstavniki iz 22 držav članic. Predstavitve so zajemale primere javno-zasebnih partnerstev, množičnega financiranja in zbiranja sredstev, loterij, donacij in mešanih virov. Med govorniki na visoki ravni se je Evropska investicijska banka osredotočila na vprašanje, kako narediti kulturno dediščino privlačno za zasebne vlagatelje, medtem ko se je Evropska kulturna fundacija osredotočila na vlogo filantropije in fundacij. Predstavljeni so bili tudi rezultati raziskav in nekatere študije primerov v okviru dveh projektov, ki ju je financirala EU. Poročilo s te delavnice, v katerem je zbranih več kot 100 dobrih praks, je na voljo širši javnosti. Svet za kulturo je na to temo 18. maja 2021 opravil orientacijsko razpravo. 3.2.Prednostna naloga B: kohezija in blaginja Socialna kohezija Komisija je 26. in 27. novembra 2020 organizirala spletno delavnico o kulturi za socialno kohezijo. Nadomestila je skupino za odprto metodo koordinacije, ki je bila pred tem načrtovana za obravnavo te teme. Skupine ni bilo mogoče oblikovati, kot je bilo načrtovano, zaradi zamude pri delu prejšnje skupine za odprto metodo koordinacije za obdobje 2017–2018 na področju socialne vključenosti (na čemer bi gradila nova skupina) in zaradi omejitev v zvezi s COVID-19. Na dogodku je več kot 50 udeležencev iz 22 držav članic razpravljalo o tem, kako spodbujati socialno kohezijo prek kulture na lokalni in regionalni ravni, ter preučevalo trajnostne, ponovljive in vključujoče modele sodelovanja med javnimi organi in kulturnimi delavci. Strokovnjaki so izmenjali tudi mnenja o medsebojnem vplivu kulture in staranja ter kulture in dobrobiti, vlogi kulture pri preprečevanju odseljevanja s podeželja ter opolnomočenju ljudi za ponovni vstop na trg dela. Objavljeni so bili referenčni dokumenti in poročilo o delavnici . Izmenjave na to temo so se nadaljevale v okviru konference portugalskega predsedstva z naslovom Kultura, kohezija in socialni učinek, ki je potekala 5. in 6. maja 2021 v Portu. Visokokakovostna arhitektura in grajeno okolje Skupina za odprto metodo koordinacije na to temo, ki ji je predsedovala Estonija, je 6. oktobra 2021 objavila poročilo „Towards a shared culture of architecture – Investing in a high-quality living environment for everyone“ (Na poti k skupni kulturi arhitekture – vlaganje v visokokakovostno življenjsko okolje za vse) . Poročilo temelji na zbirki študij primerov, ki so bile zbrane z različnih ravni upravljanja po vsej Evropi ter jih je skupina za odprto metodo koordinacije preučila med letoma 2020 in 2021. Vključuje primere dobre prakse in priporočila politik o tem, kako operacionalizirati merila kakovosti za arhitekturo in grajeno okolje. Eden od sklepov je, da lahko visokokakovostna zasnova in dobro premišljeni posegi ohranijo življenje in pristnost kulturnih dobrin ter preprečijo škodljive izgube njihovega kulturnega pomena.

Poleg poročila je bil oblikovan nabor orodij (na voljo v vseh uradnih jezikih EU), ki lokalnim in regionalnim nosilcem odločanja pomaga oceniti kakovost krajev in gradbenih projektov. Zaključna konferenca za predstavitev dela in razpravo o njem je potekala od 6. do 8. oktobra 2021 v Gradcu in Mariboru. Poročilo je bilo upoštevano tudi v Sklepih Sveta o kulturi, visokokakovostni arhitekturi in grajenem okolju kot ključnih elementih pobude Novi evropski Bauhaus, ki so bili sprejeti decembra 2021. Razumevanje digitalnega občinstva Komisija je konec leta 2021 v zvezi s to temo začela strokovno delo prek platforme Voices of Culture (Glasovi kulture) . Namen je raziskati možnost prostovoljnih smernic za zbiranje in upravljanje podatkov o digitalnem občinstvu, s posebnim poudarkom na uprizoritvenih umetnostih (gledališče, ples, glasba v živo) in kulturni dediščini (muzeji, galerije, zgodovinske zgradbe, območja kulturne dediščine ter dogodki in dejavnosti nesnovne dediščine). Strokovnjaki so uporabili izkušnje, pridobljene s praksami, povezanimi s COVID-19, ter v poročilu , ki naj bi bilo pripravljeno sredi leta 2022, razpravljali o priložnostih in izzivih pri zbiranju in upravljanju podatkov o digitalnem občinstvu. Mlade ustvarjalne generacije Po konferenci predsedstva o mladih ustvarjalnih generacijah, ki jo je Romunija organizirala marca 2019 v Bukarešti, so bili maja 2019 sprejeti sklepi Sveta. Državljanstvo, vrednote in demokracija Finsko predsedstvo je julija 2019 v Helsinkih organiziralo konferenco predsedstva o državljanstvu, vrednotah in demokraciji. Komisija je decembra 2021 začela neodvisno študijo z naslovom The importance of citizens’ participation in culture for civic engagement and democracy – policy lessons from international research (Pomen udeležbe državljanov pri kulturi za državljansko udeležbo in demokracijo – izsledki politik na podlagi mednarodne raziskave). Povzela bo obstoječe znanje in dokaze o tej temi, predstavila ključne izsledke politik ter poudarila primere uspešnih ukrepov iz več držav članic EU. Študija naj bi bila končana novembra 2022. 3.3.Prednostna naloga C: ekosistem v podporo umetnikom, strokovnjakom v kulturnem in ustvarjalnem sektorju ter evropskim vsebinam Status in delovni pogoji umetnikov Komisija je decembra 2020 objavila študijo o statusu in delovnih pogojih umetnikov ter delavcev v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih . Študijo je pripravila Evropska mreža strokovnjakov za kulturo in avdiovizualno področje v tesnem sodelovanju s sektorskimi organizacijami deležnikov. Dostopna je širši javnosti in je bila vključena tudi v predstavitvi na Medvladnem odboru konvencije Unesca iz leta 2005 februarja 2021. Komisija je postopek nadaljevala z začetkom dialoga Glasovi kulture na isto temo. Poročilo o izmenjavi idej „Status & Working Conditions for Artists, Cultural and Creative Professionals“ (Status in delovni pogoji umetnikov ter delavcev v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih) je bilo objavljeno junija 2021 . Skupina za odprto metodo koordinacije „Status and working conditions of artists and cultural and creative professionals“ (Status in delovni pogoji umetnikov ter delavcev v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih) je začela delati septembra 2021 pod predsedstvom Avstrije in Irske. Pri delu sodelujejo strokovnjaki iz ministrstev za kulturo in zaposlovanje/socialne zadeve iz vseh 27 držav članic EU. Cilj skupine je obravnavati delovne pogoje umetnikov in delavcev v ustvarjalnih sektorjih ter izmenjati dobre prakse, pri tem pa upoštevati tudi širši ekosistem, ki podpira umetnike ter delavce v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih in evropske vsebine. Priporočila o teh temah bodo oblikovana na preostalih sejah skupine. Poročilo skupine se pričakuje do sredine leta 2023. Umetniška svoboda Komisija je 21. oktobra 2021 organizirala spletno delavnico o umetniški svobodi, na kateri je sodelovalo približno 60 udeležencev iz 20 držav članic. Vključevala je govornike iz mednarodnih organizacij (ZN, UNESCO, Svet Evrope), držav članic (Švedska, Španija), civilne družbe (Culture Action Europe, FreeMuse) in Univerze v Lodžu na Poljskem. Tri seje so bile osredotočene na a) trenutno stanje na področju svobode umetniškega izražanja v EU; b) dobre prakse za uresničevanje, spodbujanje in varovanje svobode umetniškega izražanja in c) pravni okvir za zaščito, spodbujanje in uresničevanje svobode umetniškega izražanja. Poročilo delavnice je bilo objavljeno, njeno delo pa bo podlaga tudi za zgoraj navedeno študijo o državljanstvu, vrednotah in demokraciji. Avdiovizualne koprodukcije Marca 2019 je bila v Bukarešti organizirana konferenca romunskega predsedstva o utrditvi evropskega sodelovanja s koprodukcijami . Temu je maja 2019 sledilo sprejetje Sklepov Sveta o izboljšanju čezmejnega kroženja evropskih avdiovizualnih del s poudarkom na koprodukcijah . Skupini za odprto metodo koordinacije je predsedovala Nizozemska, podpredsedniško vlogo pa je imela Romunija. Poročilo skupine z naslovom „Co-productions that shine“ (Koprodukcije, ki zasijejo) je bilo objavljeno 10. marca 2022. Kot opazovalke so sodelovale organizacije, kot so Evropsko združenje direktorjev filmskih agencij, Cine-Regio, Evropski avdiovizualni observatorij in Eurimages. Skupina je ugotovila, da vse koprodukcije nastanejo na podlagi cilja združevanja moči in sodelovanja, vendar je status „uradne“ koprodukcije ključnega pomena za pridobivanje javne podpore. Koprodukcije se bolj razširjajo in dosežejo širše občinstvo kot zgolj nacionalna dela, s čimer talentiranim ustvarjalcem pomagajo tudi na mednarodni poklicni poti. Pandemija COVID-19 je spremenila naravo avdiovizualnega ekosistema in koprodukcij, saj je imela vlogo katalizatorja trendov in je poudarila pomen uravnoteženih odnosov med različnimi akterji. Koprodukcije so priložnost za ponoven razmislek o našem načinu sodelovanja pri soočanju z najbolj perečimi izzivi našega časa, med katerimi je potreba po ozelenitvi avdiovizualnega sektorja. Glasba Romunija je junija 2019 v Bukarešti organizirala konferenco predsedstva „Music Moves Europe – Opportunities and Challenges of the Music Sector in the Digital Era“ (Glasba premika Evropo – priložnosti in izzivi glasbenega sektorja v digitalni dobi). Delovni načrt 2019–2022 je vključeval dve delavnici o glasbi v letu 2020. Ti sta bili združeni v eno večjo spletno konferenco, ki jo je Komisija organizirala 4. in 5. marca 2021, z naslovom „Music Moves Europe: Diversity and Competitiveness of the European Music Sector“ (Glasba premika Evropo: raznolikost in konkurenčnost evropskega glasbenega sektorja). Sodelovalo je skoraj 100 udeležencev, zlasti strokovnjakov iz držav članic EU in predstavnikov glasbenega sektorja. Plenarne razprave z zunanjimi govorniki so vključevale seje o vplivu COVID-19, vlogi glasbe za socialno kohezijo in dobrobit, pretakanju glasbe in kulturni raznolikosti ter pobudi Glasba premika Evropo. Tem štirim sejam je sledila orientacijska razprava samo za strokovnjake iz držav članic. Rezultati so bili povzeti v poročilu, ki je bilo predstavljeno tudi na posebni seji konference portugalskega predsedstva junija 2021 o začetku programa Ustvarjalna Evropa.

Večjezičnost in prevajanje Skupino za odprto metodo koordinacije so sestavljali literarni prevajalci, založniki, predstavniki institucij financiranja ali ministrstev za kulturo, predsedovala pa ji je Francija. Skupina je poročilo objavila 3. februarja 2022 . Delo je bilo osredotočeno na glavne izzive, s katerimi se soočajo prevajalci, kot sta majhna privlačnost poklica (predvsem zaradi nizkega plačila in slabih delovnih pogojev) in krhka ekonomija trga prevedenih del, zlasti za manj uporabljane jezike. V poročilu skupine so priporočeni ukrepi za povečanje privlačnosti prevajalskega poklica in zagotovitev več možnosti za usposabljanje ter omogočanje strokovnjakom na tem področju, da si izpogajajo boljše plačilo in delovne pogoje. Poročilo se zavzema za več javnega financiranja za spodbujanje prevajalskih projektov in pravičnega plačila s širokim pristopom, ki zajema celotno vrednostno verigo – od avtorjev do knjigotržcev. Tudi ukrepi za spodbujanje branja bi morali biti močno evropsko obarvani. Francosko predsedstvo je februarja 2022 v Lillu organiziralo forum „Innovation, technologies et plurilinguisme“. Aprila 2022 so bili sprejeti sklepi Sveta o krepitvi medkulturnih izmenjav z mobilnostjo umetnikov in zaposlenih v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter z večjezičnostjo v digitalni dobi, v katerih so upoštevana tudi priporočila skupine za odprto metodo koordinacije. Financiranje in inovacije v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih Romunija je med predsedovanjem organizirala neformalno srečanje ministrov za kulturo v Bukarešti. Na podlagi tega so ministri za kulturo in njihovi predstavniki 16. aprila 2019 sprejeli Bukareško izjavo o vlogi kulture pri gradnji prihodnosti Evrope. Prvotno predlagana seminarja za pregled stanja, ki naj bi temeljila na delu, opravljenem v okviru prejšnjega delovnega načrta na to temo, sta bila združena v en sam dogodek z naslovom „Cultural and creative sectors ecosystems: Flipping the Odds“. Potekal je 28. in 29. januarja 2020 v Bruslju, organizatorja pa sta bila Komisija in projekt Creative FLIP . Dogodka se je udeležilo skoraj 250 deležnikov iz kulturnih in ustvarjalnih sektorjev iz vse Evrope. Vključeval je oblikovalce politik EU, predstavnike dialoga Glasovi kulture in Evropsko mrežo ustvarjalnih vozlišč. To je pripeljalo do sinergij med projekti in oblikovanjem politik ter sodelovanja med različnimi področji in disciplinami. Udeleženci so razpravljali tudi o tem, kako so se izvajala priporočila prejšnjih skupin za odprto metodo koordinacije, tj. skupine „Dostop do financiranja“ in skupine „Javne politike za inovacije in podjetništvo v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih“, ter horizontalni sklepi Sveta in kaj je še treba storiti. Iz tega izhajajoča priporočila so bila povzeta v brošuri, ki je dostopna široki javnosti . 3.4.Prednostna naloga D: enakost spolov Enakost spolov Komisija je začela neodvisno študijo o razlikah med spoloma v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, ki je bila objavljena avgusta 2019. Septembra 2020 je bila objavljena posodobljena različica . Študijo je pripravila Evropska mreža strokovnjakov za kulturo in avdiovizualno področje v tesnem sodelovanju s sektorskimi deležniki. Poročilo je bilo septembra 2019 predstavljeno skupini za odprto metodo koordinacije za enakost spolov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, oktobra 2020 pa Odboru Sveta za kulturne zadeve. Poročilo je na voljo širši javnosti. Poleg tega je bilo podlaga za dogodke na temo enakosti spolov, ki jih je organiziralo nemško predsedstvo. Ob podpori Komisije je bilo 4. in 5. septembra 2019 v okviru dialoga Glasovi kulture organizirano srečanje o enakosti spolov, na katerem je bilo predstavljeno poročilo skupine Glasovi kulture . Skupina za odprto metodo koordinacije za enakost spolov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih pod predsedstvom Avstrije je izmenjala izkušnje, da bi pripravila priporočila za odpravo razlik med spoloma v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih. Njeno poročilo, objavljeno junija 2021 , se osredotoča na ključne izzive, kot so spolni stereotipi, spolno nadlegovanje, dostop do trga dela in plačilna vrzel med spoloma, dostop do socialnih prejemkov, dostop do virov, dostop do vodstvenih položajev in ženskega podjetništva, zbiranje podatkov, enakost spolov na delovnem mestu, vključevanje vidika spola v proračun in metodologije vključevanja vidika spola, pa tudi razlikovanje spolov pri uporabi jezika. Rezultati skupine za odprto metodo koordinacije so bili prvič predstavljeni na konferenci portugalskega predsedstva o socialni koheziji 5. in 6. maja 2021. To je sovpadalo s strategijo za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki jo je sprejela Komisija. Nemčija je decembra 2020 sprejela sklepe predsedstva o enakosti spolov v kulturi, ki na splošno odražajo priporočila strokovnjakov. Aprila 2022 je bil izveden pregled stanja, da bi se opredelili napredek in področja, na katerih so potrebne izboljšave. Izkušnje, pridobljene med postopkom odprte metode koordinacije, so bile vključene v forum o enakosti spolov, ki ga je v Angersu med 8. in 10. marcem 2022 gostilo francosko predsedstvo in je bil organiziran v okviru francosko-portugalske sezone 2022. 3.5.Prednostna naloga E: mednarodne kulturne povezave Strateški pristop Svet za zunanje zadeve je 8. aprila 2019 sprejel Sklepe Sveta o strateškem pristopu EU k mednarodnim kulturnim odnosom in okviru za ukrepanje . V sklepih je priznana potreba po medsektorskem pristopu h kulturi, pri čemer je cilj okrepiti učinkovitost in učinek zunanje politike EU z vključevanjem mednarodnih kulturnih odnosov v njene instrumente zunanje politike. Vsebujejo pozive k boljšemu usklajevanju politik med generalnimi direktorati Komisije, državami članicami in kulturnimi organizacijami, tudi pri skupnem razvoju lokalnih strategij s strani delegacij EU, držav članic EU in Komisije. Kulturno sodelovanje še naprej spodbuja skupne vrednote in edinstveno evropsko kulturno raznolikost kot gonilo globalnega vpliva EU v svetu s pravičnimi, enakopravnimi in dolgoročnimi partnerstvi. Na dogodku slovenskega predsedstva z naslovom „Future Unlocked!“ (Odklenjena prihodnost) se je razpravljalo o kulturnih in ustvarjalnih sektorjih kot nosilcih sprememb. Dogodek, ki ga je organiziralo Ministrstvo za zunanje zadeve in je trajal od 12. do 15. septembra 2021, je združil konferenco na visoki ravni o kulturi v zunanjih odnosih, Kreativni forum Ljubljana, vrh evropskih ustvarjalnih sektorjev in srečanje visokih uradnikov za mednarodno kulturno sodelovanje. Geografsko je dogodek vključeval tudi Zahodni Balkan, južno Sredozemlje in Afriko. 3.6.Prednostna naloga F: kultura kot gonilo trajnostnega razvoja Kulturna razsežnost trajnostnega razvoja V skupini za odprto metodo koordinacije s sopredsedujočima Finsko in Nemčijo so sodelovali strokovnjaki iz nacionalnih uprav, znanstveniki, predstavniki Unesca in drugi zunanji strokovnjaki. Poročilo naj bi bilo pripravljeno septembra 2022. Pred tem delom je bil februarja 2021 s podporo Komisije organiziran dialog Glasovi kulture na temo kulture in ciljev trajnostnega razvoja. Na podlagi tega je bilo pripravljeno poročilo skupine Glasovi kulture . Skupina za odprto metodo koordinacije se je osredotočila na tri teme: 1) podpiranje in izboljšanje vključevanja kulture v nacionalne strategije trajnostnega razvoja s prostovoljnimi nacionalnimi pregledi; 2) orodja Unesca za poročanje, pri katerih kultura izstopa kot gonilo ciljev trajnostnega razvoja, in 3) projekti od spodaj navzgor, ki jih vodijo deležniki in mreže, pri katerih ključni kulturni akterji sodelujejo pri doseganju trajnostnih ciljev in dosegajo pozitivne rezultate. Druga pomembna naloga skupine je zagotoviti prispevek k načrtovanemu poročilu Komisije o kulturi in trajnostnem razvoju, ki naj bi bilo objavljeno v drugi polovici leta 2022, ter prispevati k stališčem in priporočilom, ki bodo vključeni v končno izjavo z Unescovega dogodka Mondiacult 2022, ki bo potekal septembra 2022 v Mehiki. Delo te skupine za odprto metodo koordinacije je povezano tudi z razvijajočo se potrebo po večjem vključevanju kulture v strateško načrtovanje javnih politik, saj so življenjski sistemi družb močno prizadeti zaradi pandemije, podnebne krize in degradacije okolja.

3.7.Statistični podatki na področju kulture Za oblikovanje politik na podlagi dokazov je bistveno, da se redno pripravljajo zanesljivi podatki. V delovnem načrtu so statistični podatki na področju kulture poudarjeni kot horizontalna prednostna naloga, ki bo ustrezno obravnavana. Eurostat zagotavlja usklajene podatke na ravni EU in posodablja svoj namenski spletni razdelek o statistiki na področju kulture, ko so na voljo novi podatki na podlagi ustreznih evropskih raziskav. Eurostat je v obdobju 2020–2021 za nacionalne statistične urade objavil tri vprašalnike o glasbenem in knjižnem sektorju ter sektorju kulturne dediščine. Cilj je bil zbrati alternativne vire podatkov na nacionalni ravni. Delovno skupino Eurostata za statistične podatke na področju kulture se redno obvešča in se z njo posvetuje, da bi pomagali izboljšati kakovost statističnih podatkov na področju kulture in jih nadalje razvijati. Komisija je sredi leta 2020 objavila razpis za zbiranje predlogov o merjenju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev v EU za izvedbo pilotnega projekta, ki ga je Evropski parlament predlagal leta 2019. Cilj je vzpostaviti okvir za merjenje teh sektorjev in zapolniti podatkovne vrzeli na ravni Eurostata. Projekt naj bi se zaključil decembra 2022. Kot nadaljevanje študije izvedljivosti za ustanovitev evropskega glasbenega observatorija v okviru pobude Glasba premika Evropo so bile nekatere dejavnosti, povezane s podatki, vključene v Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine. Drugo statistično delo, opisano v študiji, je bilo vključeno v posebni sektorski razpis na področju glasbe za leto 2022 v okviru programa Obzorje Evropa („Towards a competitive, fair and sustainable European music ecosystem“ (Na poti h konkurenčnemu, pravičnemu in trajnostnemu evropskemu glasbenemu ekosistemu)). 3.8.Digitalizacija Kulturni in ustvarjalni sektorji in gospodarske dejavnosti ustvarjajo, producirajo, urejajo in delijo vsebine na način, ki je vse bolj digitalen, z izjemnimi priložnostmi sektorja za rast in eksperimentiranje, ponovni razmislek o tem, kako bolje sodelovati s tradicionalnim občinstvom in občinstvom, ki ga je težje doseči, ter povečanje kulturnega udejstvovanja. To digitalno preobrazbo je še pospešila pandemija COVID-19. Poleg tega so bili zaradi krize obstoječi izzivi za pravično digitalno uvajanje še bolj vidni. Nekatera vprašanja, ki jih je treba obravnavati za zagotovitev, da bo digitalni prehod koristil evropskim kulturnim akterjem ter državljankam in državljanom, vključujejo: (i) stroške dostopa do tehnologije; (ii) pomanjkanje spretnosti (na digitalnem področju in na področju upravljanja podatkov); (iii) nepravično delitev prihodkov za digitalne uporabe; (iv) odvisnost od zunanjih platform; (v) prevladovanje glavnih ponudnikov; (vi) spodbujanje in ohranjanje kulturne raznolikosti; (vii) pomanjkanje infrastrukture/storitev za nekatere sektorje in (viii) digitalni razkorak. Nekatera od teh vprašanj so bila v središču delovnega načrta za področje kulture ter del dela Komisije in držav članic na področju digitalne politike v okviru njihovih pristojnosti. 4.OCENA DELOVNEGA NAČRTA: metode dela Za vse predvidene ukrepe so v delovnem načrtu opredeljene tudi metode dela, ki jih je treba uporabiti. Med njimi so: skupine za odprto metodo koordinacije, konference, projekti vzajemnega učenja, študije, delavnice, seminarji za pregled stanja, strokovne skupine, sklepi Sveta in neformalna srečanja ministrov za kulturo . V delovnem načrtu je bilo skupaj navedenih osem skupin za odprto metodo koordinacije. Vendar je bila skupina za odprto metodo koordinacije za socialno kohezijo preoblikovana v spletno delavnico. Zaradi krize zaradi COVID-19 so bile potrebne manjše dodatne prilagoditve, vključno s preureditvami za nekatere od desetih načrtovanih konferenc, za delavnice (združeni sta bili dve delavnici, štiri so bile odložene) in za dejavnosti vzajemnega učenja (dve sta bili združeni). Velika večina držav članic v svojih odgovorih v anketi Komisije meni, da so sedanje metode dela primerne za doseganje ambicij delovnega načrta. Po njihovem mnenju so najustreznejša metoda dela skupine za odprto metodo koordinacije, sledijo pa jim delavnice. Konference, študije, seminarji za pregled stanja in vzajemno učenje so bili ocenjeni kot manj priljubljeni. Glede na prednosti in omejitve posameznih metod dela je bilo podanih nekaj predlogov za druge oblike dela, ki bi se lahko dodale v prihodnosti (glej oddelek 6 tega poročila). 4.1.Odprta metoda koordinacije Odprta metoda koordinacije (v nadaljnjem besedilu: OMK), ki je prožen in nezavezujoč okvir, je bila še naprej ključna metoda dela pri izvajanju delovnega načrta ter je olajšala strukturirano sodelovanje med državami članicami. Delo vsake skupine za OMK je bilo usklajeno s prednostno nalogo delovnega načrta. Novost pri tem delovnem načrtu je bila, da je mandate skupin pripravila Komisija, nato pa jih je potrdil Odbor Sveta za kulturne zadeve. To je skupinam dalo jasen okvir in osredotočenost. Države članice imajo o tem pristopu pozitivno mnenje. Skupine za OMK so imele v povprečju šest formalnih sestankov (večinoma na spletu), ki jih je organizirala Komisija. Nekatere skupine so imele dodatna neformalna srečanja in seje za pripravo osnutkov. Nekatere od njih so bile razdeljene tudi v podskupine za delo na podtemah. Ta metoda dela vključuje od 25 do 50 strokovnjakov na skupino iz povprečno približno 23 držav članic. Delo skupin navadno traja eno do dve leti, vključno s časom, ki ga potrebujejo za dokončanje poročila. Eno poročilo o OMK je kot novost vključevalo spletno stran s študijami primerov, prenosljivim gradivom in poddajami, vendar pa se je s tem povečala delovna obremenitev strokovnjakov in Komisije. Tri od sedmih OMK so vključevale partnerske države, kot so Švica, Norveška in Islandija. Države članice menijo, da je sodelovanje z državami, ki niso članice EU, v skupinah za OMK koristno, in izražajo odprtost za sodelovanje držav Zahodnega Balkana pri ustreznih temah. Glede na anketo države članice OMK zelo cenijo kot metodo dela, hkrati pa priznavajo breme zahtev za poročanje za te skupine. Ocenjujejo, da so poročila o OMK in sama srečanja pomembna. Vendar se zdi, da imajo ta poročila le omejen neposreden vpliv na oblikovanje politik in prakse deležnikov. Anketa tudi kaže, da velika večina držav članic za oblikovanje politik na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni ni uporabila več kot 5 od 10 (navedenih) poročil o OMK. Kljub temu so države članice poročale tudi o več konkretnih primerih poročil o OMK, ki vplivajo na oblikovanje politik na nacionalni ravni, na primer pri razvoju strategij in reform ali oblikovanju novih organizacij. 4.2.Razširjanje in sporočanje rezultatov delovnega načrta Glede na anketo večina držav članic ne vidi potrebe po tem, da se v delovnem načrtu opredelijo dejavnosti razširjanja, ki bi bile zavezujoče. Razvile so se že številne dejavnosti, kot so prevajanje poročil, objava informacij na vladnih spletiščih in platformah, konference, razprave in delavnice, ki prispevajo k javni razpravi o temah, povezanih z rezultati delovnega načrta. Izkušnje kažejo, da se veliko dela in strokovnega znanja vlaga v izvajanje drugih ukrepov delovnega načrta. Da bi se povečal učinek tega dela na oblikovanje politik in prakse deležnikov, se zdi najbolj koristno, da se na ciljno usmerjen in pameten način povečata razširjanje in sporočanje rezultatov OMK in drugih rezultatov delovnega načrta v državah članicah. To bi moralo vključevati vse upravne ravni, organizacije deležnikov, strokovna združenja, tiskane medije itd. V ta namen bi morali biti rezultati OMK in drugi rezultati delovnega načrta visokega standarda in primerni za oblikovalce politik. Čeprav so poročila bogata z vsebino, so lahko zapletena in dolga ter jih je težko operacionalizirati. Da bi se čim bolj izkoristil njihov potencial, morajo vsebovati jasna in konkretna priporočila politike, podprta z ustreznimi dokazi. Biti morajo jedrnata in napisana v nežargonskem, neakademskem jeziku, ki ga nestrokovnjaki lahko razumejo in lahko ustrezno ukrepajo. Spodbujati bi bilo treba krajša in bolj ciljno usmerjena poročila, vključno s povzetki s ključnimi ugotovitvami. To bi pripomoglo tudi k pospešitvi postopkov prevajanja in sporočanja. 4.3.Deležniki na področju kulture Kulturne organizacije in deležniki so bili bolj kot prej vključeni v izvajanje delovnega načrta za področje kulture, zlasti v luči pandemije. To je pripeljalo do več dogodkov in razprav na spletu, kulturni in ustvarjalni sektorji pa so na ravni EU delovali skupaj in enotno obravnavali potrebe sektorjev (npr. skupne javne izjave). Sodelovanje deležnikov je opisano tudi v drugih delih tega dokumenta.

Komisija je v skladu z novo evropsko agendo za kulturo dodatno okrepila strukturirani dialog s civilno družbo o kulturi. V obdobju 2019–2022 je začela izvajati nov sklop dialogov Glasovi kulture o aktualnih temah, prav tako v skladu s prednostnimi nalogami delovnega načrta. Te teme so zajemale: vlogo kulture v nemestnih območjih EU ; uravnoteženo zastopanost spolov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih (povezava z OMK); kulturo in cilje trajnostnega razvoja (povezava z OMK); status in delovne pogoje umetnikov ter delavcev v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih (povezava z OMK); mednarodne kulturne povezave (ki so prispevale k razpravi na srečanju visokih uradnikov med francoskim predsedovanjem) . Sinergije so se izboljšale, vključno s srečanji, na katerih sodelujejo udeleženci OMK in dialoga Glasovi kulture, da bi delili svoje rezultate in poročila. Poleg tega je Komisija razvila dodatne ciljno usmerjene sektorske dialoge o kulturi, zlasti o kulturni dediščini (strokovna skupina za kulturno dediščino) in glasbi (Glasba premika Evropo). Poleg tega je v okviru pakta EU za znanja in spretnosti ter v skladu z industrijsko strategijo EU deležnike spodbudila k vzpostavitvi obsežnega partnerstva za spretnosti v ekosistemu kulturnih in ustvarjalnih gospodarskih dejavnosti. Še vedno obstajajo možnosti za večjo vključenost med deležniki in civilno družbo ter za izboljšanje izvajanja delovnega načrta, kot so izrazile tudi države članice v anketi. 5.OCENA DELOVNEGA NAČRTA: rezultati politike Poleg prednostnih nalog na področju kulture, ki jih je določilo vsako predsedstvo EU, je bilo v delovnem načrtu za področje kulture že od samega začetka predvidenih več (morebitnih) sklepov Sveta s predhodnim tehničnim delom – skupinami za OMK, študijami in delavnicami (dinamični kontinuirani program). Države članice so v svojih odgovorih v anketi menile, da je ta povezava med rezultati delovnega načrta in delom rotirajočih predsedstev koristna. Povezovanje strokovnega in akademskega dela z oprijemljivimi rezultati politike se je izkazalo za koristno pri obravnavanju ključnih prednostnih nalog, kar bi bilo treba v prihodnosti okrepiti. Na podlagi tega so bili sprejeti sklepi Sveta o: -mladih ustvarjalnih generacijah, sprejeti maja 2019 v času romunskega predsedovanja; -izboljšanju čezmejnega kroženja evropskih avdiovizualnih del, prav tako sprejeti maja 2019 v času romunskega predsedovanja; -obvladovanju tveganja na področju kulturne dediščine, sprejeti maja 2020 v času hrvaškega predsedovanja; -enakosti spolov v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, sprejeti decembra 2020 v času nemškega predsedovanja (sklepi predsedstva) ; -kulturi, visokokakovostni arhitekturi in grajenem okolju kot ključnih elementih pobude Novi evropski Bauhaus, sprejeti decembra 2021 v času slovenskega predsedovanja; -krepitvi medkulturnih izmenjav z mobilnostjo umetnikov in zaposlenih v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter z večjezičnostjo v digitalni dobi, sprejeti aprila 2022 v času francoskega predsedovanja. Poleg tega so se zadevna predsedstva zaradi novih vprašanj, zelo pomembnih za oblikovanje kulturnih politik in z vplivom na kulturne in ustvarjalne sektorje v Evropi (npr. uničujoč potres v Zagrebu marca 2020, vse večji zagon agende za trajnostni razvoj do leta 2030, pandemija COVID-19 in proces okrevanja), ukvarjala z odzivi in rezultati politike na naslednjih področjih: -kulturna razsežnost trajnostnega razvoja, resolucija Sveta sprejeta novembra 2019 v času finskega predsedovanja ; -sprememba delovnega načrta za področje kulture (2019–2022), sprejeta maja 2020 v času hrvaškega predsedovanja; -okrevanje, odpornost in vzdržnost kulturnega in ustvarjalnega sektorja, sklepi Sveta sprejeti maja 2021 v času portugalskega predsedstva . Predsedstva so organizirala vrsto dogodkov na visoki ravni v zvezi s prednostnimi nalogami delovnega načrta in vodenjem politične agende, vendar v delovnem načrtu niso navedeni. Med njimi so: -neformalna srečanja ministrov in ministric za kulturo za varstvo skupne evropske kulturne dediščine, obravnavanje posledic COVID-19 in vpliva ruske invazije na Ukrajino; -srečanja visokih uradnikov na področju mednarodnih kulturnih povezav, ki so potekala septembra 2020, septembra 2021 in aprila 2022 v organizaciji ministrstev za zunanje zadeve oziroma v sodelovanju z njimi; -konference in dogodki predsedstva, npr. o varstvu kulturne dediščine in multilateralizmu novembra 2020, o kulturni demokraciji aprila 2021; o tveganjih, v zvezi z dediščino, muzeji, arhivi in arhitekturo marca 2022. Množica rezultatov politike, ustvarjenih v okviru tega in tudi prejšnjih delovnih načrtov za področje kulture, kaže na potrebo po pregledu in oceni napredka pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi ugotovitev, priporočil in pozivov pri oblikovanju nacionalnih in evropskih politik.