Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 450/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Arbois“

PDO-FR-A0994-AM01

Datum obvestila: 28. september 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1(a) in (b) oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je besedilo „se zagotavljajo“ nadomeščeno z besedilom „potekajo“, za besedo „Jura“ pa je dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2021, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Seznam občin, ki sestavljajo geografsko območje, in njihova imena so bili posodobljeni, ne da bi se spremenil obseg geografskega območja, da bi se upoštevale izvedene upravne spremembe, kot so navedene v uradnem geografskem kodeksu.

Enotni dokument je spremenjen v točki 6.

V točki 1 oddelka IV je dodan tudi stavek, ki obvešča o tem, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti o geografskem območju.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3(a) oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je za besedo „naslednji“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je območje v neposredni bližini navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2021, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Ta dodatni sklic omogoča, da je opredelitev območja v neposredni bližini pravno varna.

Seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, in njihova imena so bili posodobljeni, ne da bi se spremenil obseg območja, da bi se upoštevale izvedene upravne spremembe.

Spremenjena je postavka „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

3. Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda so bile trsnemu izboru za naslednja vina dodane sorte vinske trte za namene prilagoditve, in sicer aligoté B, chenin B, enfariné B, marsanne B, roussane B, sacy B, béclan N, franc noir de haute-saône N in gamay N:

— za mirna bela vina: aligoté B, chenin B, enfariné N, marsanne B, roussane B in sacy B;

— za mirna rdeča vina in vina rosé: béclan N, enfariné N, franc noir de haute-saône N in gamay N;

— za mirna vina, za katera se lahko uporabi izraz „vin jaune“: enfariné N.

Pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l'origine et de la qualité) se je odločil, da se za označbe, za katere bi bil vložen zahtevek, odobri možnost vključitve sort vinske trte za namene prilagoditve podnebnim spremembam ali družbenim pričakovanjem glede uporabe fitofarmacevtskih sredstev.

Te sorte vinske trte, ki delno izvirajo iz jurske regije, so lahko prednost z vidika globalnega segrevanja. Nekatere so pozne sorte in omogočajo prilagoditev tveganju zmrzali, druge omogočajo nastajanje kislin in s tem proizvodnjo bolj uravnoteženih vin. So vsaj tako odporne proti boleznim kot sorte, ki so že odobrene za označbo. Namen vključitve teh sort je tudi poudariti posebnosti vin z označbo.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

4. Pravila o deležu na vinogradniškem gospodarstvu

V točki 2 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda je dodana določba, v skladu s katero je delež sort vinske trte za namene prilagoditve omejen na 5 % trsnega izbora na vinogradniškem gospodarstvu in se oceni na vseh parcelah, kjer se proizvaja vino z ZOP.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5. Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda so določbe o rezi vinske trte spremenjene tako, da vključujejo sorte za namene prilagoditve.

Spremenjena je postavka „Posebni enološki postopki“ enotnega dokumenta.

6. Splošno gojenje vinske trte

V točki 1(f) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je za omejitev vpliva gojenja vinske trte na okolje določeno, da so sintetično pridobljena mineralna dušikova gnojila omejena na 40 enot na hektar na leto.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Druge pridelovalne prakse

V točki 2 oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je za ohranitev značilnosti fizičnega in biološkega okolja določeno, da se na parcelah z več kot 15-odstotnim naklonom posejano ali samosevno rastlinje obvladuje mehansko ali fizično v vsaj vsakem drugem medvrstnem prostoru. S to določbo je nadomeščena omejitev dolžine vrst za parcele z več kot 15-odstotnim naklonom.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

8. Trgatev

V točki 1(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je črtana določba o določitvi datuma začetka trgatve. Ta določba je črtana, ker je v specifikaciji proizvoda navedena najmanjša vsebnost sladkorja v grozdju ob trgatvi, kar gospodarskim subjektom omogoča trgatev glede na posebnosti leta in njihovo geografsko lego.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9. Donos

V točki 2(a) oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda je največji donos za mirna bela vina povečan z 72 na 78 hl/ha. Ta sprememba bo vinogradnikom omogočila, da izkoristijo rodovitna leta v okviru zmanjševanja povprečne količine proizvodnje.

Enotni dokument je spremenjen v postavki „Največji donosi“.

10. Zvrščanje

V točki 1(a) oddelka IX poglavja I je določeno, da sorte za namene prilagoditve skupaj ali ločeno ne smejo predstavljati več kot 10 % končne zvrsti vin.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11. Promet med odobrenimi skladišči

Točka 5(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Da se omogočijo zgodnji prenosi vina, zlasti namenjeni trgovcem, je črtan datum, od katerega se lahko vina dajejo v promet med odobrenimi skladišči.

Naslov točke 5 oddelka IX je bil spremenjen tako, da so bile črtane besede „prevoz proizvodov in“.

Naslov točke 5(a) oddelka IX je črtan.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

12. Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je črtano besedilo „omejitev dolžine vrst“. Ta sprememba je v skladu s spremembo točke „Druge pridelovalne prakse“ v točki 2 oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda.

Spremenjena je postavka „Povezava z geografskim območjem“ enotnega dokumenta.

13. Deklarativne obveznosti

V točki 2 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je spremenjen rok za predložitev prijave uporabe označbe, da se uskladi z rokom za prijavo pridelka.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

14. Glavne točke, ki jih je treba preverjati, in metode ocenjevanja

V oddelku I poglavja III specifikacije proizvoda je zaradi upoštevanja novih redakcijskih pravil spremenjena preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preverjati.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

15. Podatki o nadzornem organu

V oddelku II poglavja III specifikacije proizvoda je bil posodobljen naslov nadzornega organa iz prvega odstavka.

Drugi odstavek, v katerem je bil naveden nadzorni organ, je bil črtan zaradi uskladitve z novimi redakcijskimi pravili za ta del specifikacije proizvoda.

Tretji odstavek je bil spremenjen, četrti odstavek pa je bil črtan zaradi upoštevanja novih redakcijskih pravil.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Arbois

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

15. Vino iz sušenega grozdja

4. Opis vin

1. Mirna bela vina

KRATEK OPIS

Bela vina so zelo sveža in imajo pogosto različne sadne arome, ki se povezujejo z mineralnimi in kremenastimi notami. Bela vina imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinih ne presega 14 %. V fazi pakiranja in dajanja na potrošniški trg vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih ne presega 3 gramov na liter.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Mirna rdeča vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Rdeča vina ali vina rosé so zelo aromatična. Sorta vinske trte poulsard N, iz katere se pridelujejo, zlasti v občini Pupillin, in iz katere se običajno proizvajajo rdeča vina, daje vinom značilno svetlo rubinasto barvo in sadne arome. Pri sorti pinot noir N je barva temnejša, aromatične note pa spominjajo na rdeče jagodičje. Pri sorti trousseau N so vina bolj tanična, pogosto so bolj obarvana in imajo pogosto živalske note. Pri staranju rdečih vin (ali vin rosé) se arome pogosto razvijejo v note podrastja, humusa in gob. Rdeča vina in vina rosé imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinih ne presega 13,5 %. V fazi pakiranja in dajanja v promet za potrošnika rdeča vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter. V fazi pakiranja in dajanja v promet za potrošnika vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih ne presega 3 gramov na liter.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Vina s tradicionalnim izrazom „vin de paille“

KRATEK OPIS

Vino, označeno z izrazom „vin de paille“, je sladko vino, ki razvije arome kandiranega sadja, ki spominja na suhe slive ali kandirane pomaranče, ali arome medu. Arome in okusi tega vina se razlikujejo ne le glede na njegovo poreklo, ampak tudi glede na sorte vinske trte, iz katerih je pridelano, ter znanje in izkušnje vsakega proizvajalca ali kletarja. Vina s tradicionalnim izrazom „vin de paille“ imajo najmanj 14-odstotni volumenski delež dejanskega alkohola in najmanj 19-odstotni volumenski delež skupnega alkohola. Vina, označena z izrazom „vin de paille“, v fazi pakiranja in dajanja v promet za potrošnika vsebujejo manj kot 25 miliekvivalentov hlapnih kislin na liter.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Vina s tradicionalnim izrazom „vin jaune“

KRATEK OPIS

Za vino, označeno z izrazom „vin jaune“, so značilni predvsem neprimerljiv in kompleksen okus, imenovan „goût de jaune“, kombinacija aromatičnih not orehov, jabolk, kandiranega sadja in začimb ter lepa zlato rjava barva. Vina, označena z izrazom „vin jaune“, imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. V fazi pakiranja in dajanja v promet za potrošnika vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih ne presega 3 gramov na liter.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1.

Pridelovalna praksa

— Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar, razen pri terasasto zasajenih vinskih trtah. Pri vinskih trtah, ki niso zasajene terasasto, in pri terasah z najmanj dvema vrstama vinske trte ima vsak trs na voljo največ dva kvadratna metra površine. Ta površina se dobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi v isti vrsti. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov.

— Edini dovoljeni rezi sta enojni ali dvojni guyot in kratka rez (kordonska oblika royat).

— Pri sortah chardonnay B, poulsard N, savagnin B, trousseau N, aligoté B, chenin B, enfariné N, marsanne B, roussane B, sacy B, béclan N, franc noir de haute-saône N in gamay N je število očes največ 20 očes na trs in 120 000 očes na hektar. Pri enojni ali dvojni rezi guyot je število očes največ deset na rodnem lesu z največ dvema reznikoma za obnovitev z dvema očesoma.

— Pri sorti pinot noir N je število očes največ 80 000 očes na hektar. Pri enojni ali dvojni rezi guyot je število očes največ osem na rodnem lesu z največ dvema reznikoma za obnovitev z dvema očesoma.

— Vina, za katera se lahko uporabi tradicionalni izraz „vin de paille“, se pridelujejo iz ročno trganega grozdja z odbiranjem.

2.

Posebni enološki postopek

Volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 % pri rdečih vinih in vinih rosé ter 14 % pri belih vinih.

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo. Uporaba lesenih trsk je prepovedana za vsa vina.

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za mošt za rdeča vina. Stopnja delne koncentracije je določena na največ 10 %. Poleg zgornjih določb je treba pri vinih za enološke postopke upoštevati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2. Največji donosi

1. Mirna bela vina 78 hektolitrov na hektar

2. Mirna rdeča vina in vina rosé 66 hektolitrov na hektar

3. Vina z izrazom „vin de paille“ 20 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

(a) Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Jura na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021: Abergement-le-Grand, Arbois, Les Arsures, Mathenay, Mesnay, Molamboz, Montigny-lès-Arsures, Les Planches-près-Arbois, Pupillin, Saint-Cyr-Montmalin, Vadans in Villette-lès-Arbois.

(b) Za dopolnilno geografsko ime „Pupillin“ trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednje občine departmaja Jura na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leto 2021: Pupillin. Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7. Sorte vinske trte

Chardonnay B

Pinot noir N

Poulsard N – ploussard

Savagnin blanc B

Trousseau N

8. Opis povezave

8.1. Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži na zahodnem robu masiva Jura. Je del naravne regije Revermont, ki jo omejujeta:

— na vzhodu prva apnenčasta planota Jure s povprečno nadmorsko višino 550 metrov,

— na zahodu ravnina, vzhodni rob bressanskega jarka.

Geografsko območje obsega ozemlje 13 občin v kantonu Arbois v departmaju Jura.

Natančno razmejene parcele za pridelavo grozdja ležijo na pobočjih roba planote, ki so na splošno obrnjena proti zahodu. Ležijo na lapornatih ali glinenih pobočjih iz zgodnje jure ali triasa, nad katerimi je obsežen pas rumenkastega apnenca iz srednje jure. Zavzemajo tudi nekaj ozemlja ob vznožju glavnega pobočja, ki ga sestavljajo iste gline. Skalnata stena daje številna apnenčasta melišča, ki se mešajo s spodaj ležečimi laporji in jih rahljajo. Lokalno se gline mešajo s chailles, kremenovimi konkrecijami, ki so ostanki raztapljanja nekaterih apnenčastih ravni. Nadmorska višina vinogradniških parcel je od 250 do 400 metrov.

Vina z dopolnilnim geografskim imenom „Pupillin“ se proizvajajo samo v občini Pupillin, ki leži južno od Arboisa. Na zelo razgibanem reliefu, bogatem z apnenčastimi melišči, so se tla na parcelah, razmejenih za pridelavo grozdja, razvila na zelo globokih, glinenih in kompaktnih obarvanih laporjih.

Podnebje na geografskem območju je sveže oceansko, zaznamujejo pa ga celinski vplivi: velike razlike v letnih temperaturah, povprečna temperatura je približno 10,5 °C, poletja so vroča in vlažna. Naravna regija Revermont ima veliko več padavin kot sosednja ravnina. Letna količina padavin presega 1 000 milimetrov, padavine pa so skozi leto dobro razporejene. Jesen je običajno sončna in suha, vendar vetrovna.

Podnebne razmere na geografskem območju, ki so odvisne od značilnosti lokacije (pobočja v zavetju, naravno odvajanje odvečne vode, največja osončenost), so bistvene za zasaditev vinogradov v tem težkem regionalnem podnebju. Zavetje, ki ga zagotavljajo posebno visoke skalnate stene, ščiti vinograde pred vetrovi s severa in vzhoda.

8.2. Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Jurski vinogradi segajo že v čas Keltov. Številna pričevanja o njihovem obstoju je mogoče najti že od leta 1000. Od 13. stoletja so imeli plemiški gospodje Salins, Oton IV in njegovi nasledniki, nato Filip Drzni, vojvoda Burgundije, v lasti velik del vinogradov v Arboisu. S promocijo vin iz teh vinogradov po vsej Evropi in na kraljevskih dvorih so odločilno prispevali k njihovemu gospodarskemu razvoju.

Arbois je domače mesto Louisa Pasteura, ki se pogosto šteje za „očeta enologije“. Poleg tega je bil lastnik vinograda ob Arboisu.

Vinograde, ki jih je konec 19. stoletja opustošila trtna uš, nato pa so jih prizadele vojne in gospodarske krize 20. stoletja, so bili z voljo in odločenostjo proizvajalcev ponovno vzpostavljeni. Leta 1858 je nastalo združenje „Société de viticulture d’Arbois“, katerega cilj je bil „spodbujati dobre metode pridelave vinske trte in proizvodnje vin [...]“.

Prva francoska vinogradniška zadruga je bila ustanovljena leta 1906 v Arboisu. Proizvajalci so se združili, da bi imeli na voljo učinkovita orodja za predelavo in zorenje, pri čemer so določili skupna pravila.

Leta 1908 je bil ustanovljen sindikat „Syndicat de défense viticole de l’appellation d’origine du canton d’Arbois“, ki je organiziral izdajo potrdila o poreklu za zaščito arboiških vinogradov.

Proizvajalci so skozi generacije izbrali tri značilne jurske sorte vinske trte: savagnin B, poulsard N in trousseau N. Poleg tega so sprejeli dve sorti vinske trte iz sosednjih burgundskih vinogradov, in sicer chardonnay B in pinot noir N.

Na vinogradniških parcelah, ki ležijo na večinoma zelo strmih gričih, se morajo proizvajalci dokazovati s trdim delom, kot so delo z goseničarjem, obnova tal, oblikovanje teras itd.

Proizvodnja vin z izrazom „vin jaune“ je jurska posebnost nekoliko nejasnega izvora. Proizvajalci iz Jure so za to proizvodnjo določili stroga pravila: izbira sorte savagnin B, ohranjanje naravnega razvoja endogenih mikrobnih sevov, zaradi katerih nastane „tančica“, zorenje brez dolivanja itd. Grozdje se trga ob optimalni zrelosti in nato predela v suho belo vino. To vino nato zori v hrastovih sodih najmanj šest let brez dolivanja. V tem dolgem obdobju zorenja se na površini vina naravno razvije tančica kvasovk. Ta med zorenjem delno ščiti pred oksidacijo. „Vin jaune“ se nazadnje ustekleniči v izvirno steklenico s prostornino 62 centilitrov, imenovano „Clavelin“.

Tudi proizvodnja vin z izrazom „vin de paille“ je jurska posebnost. Za doseganje visokih koncentracij sladkorja v precej vlažnem in hladnem podnebju se izbrano potrgano grozdje suši najmanj šest tednov. Grozdi se obesijo na železne žice ali položijo na majhne perforirane zaboje ali mreže v suhih in prezračevanih, vendar ne ogrevanih stavbah. Nato s počasnim stiskanjem, pri katerem nastane zelo malo soka, nastane mošt, ki je zelo bogat s sladkorjem in ki vre počasi.

Leta 2009 je letna proizvodnja vin z označbo porekla „Arbois“ na 820 hektarih znašala približno 15 000 hektolitrov rdečih vin ali vin rosé, 12 000 hektolitrov belih vin, 1 000 hektolitrov vin z izrazom „vin jaune“ in 500 hektolitrov vin z izrazom „vin de paille“. Od 252 pridelovalcev grozdja jih vino iz lastne trgatve proizvaja 55, ki predstavljajo 60 % proizvodnje vin, tri vinske zadruge predstavljajo 30 % proizvodnje, sedem trgovcev pa kupi grozdje za proizvodnjo preostalih 10 % vin.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Posebnosti vin s kontrolirano označbo porekla „Arbois“ so povezane zlasti z natančno razmejenimi parcelami z lapornatimi tlemi (glineno-apnenčastimi), ki so bolj kot drugod prekrita z apnenčastimi melišči, pa tudi z naklonom vinogradov in njihovo izpostavljenostjo. Vinogradi iz globine prejemajo stalno svežino, na površini pa melišča spodbujajo segrevanje tal in odvajanje vode.

Proizvajalci so na podlagi daljšega opazovanja znali zasaditi sorte na svojih izbranih zemljiščih. Sorti trousseau N in savagnin B sta zelo zahtevni, kar zadeva tla. Za prvo so potrebna zelo vroča gruščnata tla, za drugo pa zelo kamnita tla na površju, vendar z veliko svežine v globini.

S kombinacijo teh talnih, topografskih in mezoklimatskih dejavnikov na geografskemu območju nastanejo optimalni pogoji za proizvodnjo aromatičnih belih vin, ki izražajo sadnost in mineralnost ter svežino, ki je jamstvo za dobre možnosti staranja.

Vinogradnik zagotavlja optimalno vzgojo rastline ter obvladovanje moči rasti in proizvodnega potenciala, ki se kažeta v praksah nadzorovanih donosov. S svojimi praksami prispeva k ohranjanju tal (zatravljeni pasovi itd.), da bi preprečil običajna tveganja erozije v vinogradih na strmih pobočjih in lapornatih tleh.

Za vina z dopolnilnim geografskim imenom „Pupillin“ so globoka in lapornata kompaktna tla z zelo strmimi pobočji še posebno ugodna za proizvodnjo rdečih vin, zlasti vin, pridelanih iz sorte poulsard N.

Posebnosti „vin jaune“ so tudi posledica težkih podnebnih razmer na geografskem območju. Velike temperaturne razlike med zimo in poletjem prispevajo k razvoju „tančice“ kvasovk, zaradi katere nastane tako imenovan okus „goût de jaune“. Tradicija zelo dolgega zorenja brez dolivanja, ki je navedena v specifikaciji proizvoda, spodbuja izražanje posebnosti „vin jaune“. Med zorenjem se arome koncentrirajo in postanejo kompleksnejše.

Razmeroma suhe in vetrovne jeseni so ugodne za sušenje grozdja, ki se uporablja za proizvodnjo „vin de paille“. Najkrajše obdobje zorenja do 15. novembra tretjega leta po letu trgatve, od tega najmanj 18 mesecev v lesenih sodih, spodbuja razvoj kompleksnih arom in zorenje vin.

Leta 1285 je bilo vino „d’Arbois“ že zelo znano, saj ga je po navedbah srednjeveškega pisca Jacquesa Bretela, ki ga je pil v družbi Henrija de Brieya, grof Chinyjski ponudil svojim gostom na turnirju v Chauvencyju.

Louis Pasteur je kupil vinograd v Arboisu, kjer je opravljal poskuse v zvezi z vrenjem, s čimer je končal razpravo med njim in zagovorniki teorije „spontanega nastanka“. Dokazal je tudi, da lokalna mikroflora prispeva k še vedno nekoliko nejasni povezavi med krajem in lastnostmi njegovega proizvoda.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Doubs: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson in Le Val;

— departma Jura: Abergement-le-Petit, Abergement-lès-Thésy, Aiglepierre, Aresches, Arlay, Augea, Augerans, Augisey, Aumont, Balanod, Bans, Barretaine, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Belmont, Bersaillin, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blois-sur-Seille, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Brainans, Briod, Buvilly, Cernans, Césancey, La Chailleuse (uniquement pour la partie correspondante au territoire de l’ancienne commune de Saint-Laurent-la-Roche), Chamblay, Chamole, Champagne-sur-Loue, Champrougier, La Chapelle-sur-Furieuse, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, Château-Chalon, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Conliège, Cosges, Courbette, Courbouzon, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Desnes, Les Deux-Fays, Digna, Domblans, Dournon, Ecleux, L’Etoile, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Frébuans, Frontenay, Geraise, Germigney, Geruge, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Graye-et-Charnay, Grozon, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Ladoye-sur-Seille, Larnaud, Lavigny, Lemuy, Loisia, Lombard, Lons-le-Saunier, Le Louverot, La Loye, Macornay, Mantry, Marnoz, La Marre, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molain, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montbarrey, Montholier, Montmarlon, Montmorot, Mont-sous-Vaudrey, Mouchard, Nance, Neuvilley, Nevy-sur-Seille, Nogna, Ounans, Oussières, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Picarreau, Plainoiseau, Plasne, Poids-de-Fiole, Poligny, Pont-d’Héry, Pont-du-Navoy, Port-Lesney, Pretin, Publy, Quintigny, Recanoz, Relans, Repots, Revigny, Rosay, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Rye, Saint-Amour, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Sainte-Agnès, Saizenay, Salins-les-Bains, Santans, Sellières, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Les Trois-Châteaux, Val-d’Epy (uniquement pour la partie correspondante au territoire des anciennes communes de Nantey, Val d’Epy et Senaud), Val-Sonnette, Vaudrey, Vaux-sur-Poligny, Verges, Véria, Vernantois, Le Vernois, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villeneuve-sous-Pymont, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville in Voiteur.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Za dopolnilno geografsko ime „Pupillin“ območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, zajema ozemlje občin iz točke IV(1)(a) in točke IV(3)(a), brez občine Pupillin, ki je geografsko območje tega geografskega imena.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla „Arbois“ se lahko dopolni s tradicionalnim izrazom „vin de paille“.

Ime kontrolirane označbe porekla „Arbois“ se lahko dopolni s tradicionalnim izrazom „vin jaune“.

Na vinih z izrazom „vin de paille“ se obvezno navede letnik.

Pri vinih z dopolnilnim geografskim imenom „Pupillin“ je ime dopolnilnega geografskega imena obvezno navedeno za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po širni niti po višini ne presega velikosti črk kontrolirane označbe porekla.

Na etiketah vin s kontrolirano označbo porekla je lahko navedeno ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru,

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pakiranje

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Steklenica, imenovana „Clavelin“ ali „bouteille à vin jaune“, s prostornino približno 62 centilitrov se uporablja samo za stekleničenje vin z označbo porekla in tradicionalnim izrazom „vin jaune“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f3ff41c6-ac5a-4378-aec8-0837f4d9d8d6

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.