ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Uredba o prostem pretoku neosebnih podatkov določa splošno prepoved zahtev glede lokalizacije podatkov za neosebne podatke. S členom 4(1) Uredbe so prepovedane zahteve glede lokalizacije podatkov, razen če so utemeljene na podlagi javne varnosti ob upoštevanju načela sorazmernosti.

Splošna uredba o varstvu podatkov poleg visoke ravni varstva osebnih podatkov zagotavlja tudi prosti pretok osebnih podatkov. V skladu s členom 1(3) Uredbe prosti pretok osebnih podatkov „ne sme biti omejen ali prepovedan iz razlogov, povezanih z varstvom posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov“. Uredbi skupaj zagotavljata prosti pretok „vseh“ podatkov znotraj EU. Posebne določbe so podrobneje obravnavane v oddelkih 3.1 in 3.2.

Mešani podatkovni niz je sestavljen iz osebnih in neosebnih podatkov. Mešani podatkovni nizi predstavljajo večino podatkovnih nizov, ki se uporabljajo v podatkovnem gospodarstvu, in so pogosti zaradi tehnoloških dosežkov, kot so internet stvari (tj. digitalno povezovanje objektov), umetna inteligenca in tehnologije, ki omogočajo analizo velepodatkov.

Primeri mešanih podatkovnih nizov:

·davčna evidenca podjetja, v kateri sta navedena ime in telefonska številka izvršnega direktorja podjetja;

·podatkovni nizi v banki, zlasti tisti, ki vsebujejo podatke o strankah in podrobnosti o transakcijah, kot so plačilne storitve (kreditne in debetne kartice), aplikacije za upravljanje odnosov s partnerji (partner relationship management – PRM) in posojilne pogodbe, dokumenti, v katerih so združeni podatki o fizičnih in pravnih osebah;

·anonimizirani statistični podatki raziskovalne ustanove in prvotno zbrani surovi podatki, kot so odgovori posameznih udeležencev na vprašanja v okviru statističnih raziskav;

·zbirka znanja podjetja o težavah z informacijsko tehnologijo (IT) in rešitvah zanje na podlagi posameznih poročil o incidentih v zvezi z IT;

·podatki, povezani z internetom stvari, če nekateri med njimi omogočajo oblikovanje predpostavk o določljivih posameznikih (npr. prisotnost na določenem naslovu in vzorci uporabe), ter

·analiza podatkov iz operativnih dnevnikov za proizvodno opremo v predelovalni industriji.
FMT:Boldo prenosu pooblastil iz člena 11(2), člena 15(2), (3), (6) in (7) ter člena 45(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki/FMT

1. Uvod

Uredba (EU) št. 1380/2013, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2017/2092 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupni ribiški politiki), zajema (a) ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištev in flot, ki izkoriščajo te vire, ter (b) kar zadeva tržne in finančne ukrepe za podporo izvajanju skupne ribiške politike, sladkovodne biološke vire, akvakulturo ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture.

Da bi se dosegli cilji Uredbe (EU) št. 1380/2013 in zlasti zagotovilo, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti akvakulture okoljsko ter socialno-ekonomsko dolgoročno trajnostne, se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte glede ohranitvenih ukrepov, ki spremljajo nekatere okoljske obveznosti držav članic, izvajanja obveznosti iztovarjanja in določitve podrobnih pravil o delovanju svetovalnih svetov, organizacij zainteresiranih strani, ki so bili ustanovljeni, da bi Komisiji in državam članicam zagotavljali priporočila in informacije glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva ter socialno-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in akvakulture.

Člen 46 uredbe o skupni ribiški politiki določa pogoje, ki veljajo za pooblastilo Komisije za sprejemanje delegiranih aktov.

2. Pravna podlaga

To poročilo se zahteva v skladu s členom 46(2) uredbe o skupni ribiški politiki. V skladu s to določbo se je pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 11(2), člena 15(2), (3), (6) in (7) ter člena 45(4) na Komisijo preneslo za obdobje petih let od 29. decembra 2013. Od Komisije se zahteva priprava poročila o prenesenih pooblastilih najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenesena pooblastila se samodejno podaljšajo za obdobje petih let, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje takemu podaljšanju v skladu s členom 46 uredbe o skupni ribiški politiki.

Uredba o skupni ribiški politiki Komisijo pooblašča za sprejetje delegiranih aktov glede:

(a) ohranitvenih ukrepov, potrebnih za izpolnjevanje nekaterih obveznosti na podlagi okoljske zakonodaje Unije (člen 11(2) uredbe o skupni ribiški politiki);

(b) prenosa mednarodnih obveznosti Unije v pravo Unije, kar zlasti vključuje odstopanje od obveznosti iztovarjanja (člen 15(2) uredbe o skupni ribiški politiki);
o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo na podlagi Uredbe (ES) št. 1165/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o statistiki živinoreje in mesa ter razveljavitvi direktiv Sveta 93/23/EGS, 93/24/EGS in 93/25/EGS

1.Ozadje

Uredba (ES) št. 1165/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki živinoreje in mesa je bila sprejeta 19. novembra 2008. Spremenjena je bila z Uredbo (EU) št. 1350/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi določenih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike, da bi se izvedbena pooblastila uskladila s Pogodbo o delovanju Evropske unije.

Člen 19 Uredbe (ES) št. 1165/2008 Komisiji podeljuje pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov. Člen 18 Uredbe (ES) št. 1165/2008 določa, da se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s spremembami prilog I, II, IV in V. V teh prilogah so navedene opredelitve pojmov, kategorije statistike živinoreje in zakolov ter kategorije napovedi prireje mesa.

V skladu s členom 19(2) navedene uredbe se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese za obdobje petih let od 10. januarja 2014. To pooblastilo se samodejno podaljšuje za obdobja petih let, razen če Evropski parlament ali Svet temu nasprotuje.

Komisija mora pripraviti poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. S tem poročilom je izpolnjena ta obveznost poročanja.

2.Izvajanje delegiranega pooblastila Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1165/2008

Komisija še ni uporabila pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, ki je nanjo preneseno z Uredbo (ES) št. 1165/2008.

V zadevnem obdobju se opredelitve pojmov, določene v prilogah I, II, IV in V Uredbe (ES) št. 1165/2008 niso spremenile. Spremembe na področju tehnoloških in gospodarskih razmer so bile tako majhne, da ni bilo potrebe po spremembah seznama kategorij ali prilagoditvi nacionalnih in evropskih statističnih postopkov.

3.Zaključek

Komisija še ni uporabila pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, ki je nanjo preneseno z Uredbo (ES) št. 1165/2008.

Komisija meni, da je njeno pooblastilo še naprej upravičeno, saj bo v prihodnosti morda morala sprejeti delegirani akt, da bi se za potrebe uporabnikov podatkov v okviru prihodnje skupne kmetijske politike spremenile točke iz člena 18 Uredbe.
Podpiranje podeželskih MSP v Armeniji

Za armensko gospodarstvo sta v zadnjih letih značilna intenzivna rast in zmanjševanje revščine, vendar sta potrebni diverzifikacija gospodarstva in okrepitev sektorja MSP, zlasti na razmeroma nerazvitih podeželskih območjih. MSP se spopadajo z omejenim dostopom do financiranja, kar kaže, da lokalne banke same nimajo neposrednega dostopa do kapitalskih trgov in so večinoma odvisne od kratkoročnih virov financiranja.

Posojilo Apex za Armenijo, podpisano leta 2014, je pomagalo izboljšati ta položaj z zagotovitvijo dolgoročnega financiranja za lokalne banke prek centralne banke Armenije. Posojilo je krito z jamstvom EU v okviru mandata za zunanja posojila. Ta sredstva so bila v celoti dodeljena do konca leta 2016, dosegla pa so 113 podjetij, ki po poročilih zaposlujejo 6 357 ljudi (v povprečju 56 zaposlenih). Gre večinoma za podjetja v sektorju kmetijstva, predelave živil, nastanitev ter priprave in dostave hrane. Zagotovljena posojila, ki imajo povprečno zapadlost več kot pet let, so za financiranje produktivnih naložb veliko ugodnejša kot pogoji, ki so običajno na voljo za MSP. Po ocenah bi lahko ta posojila pomagala ustvariti nekaj več kot 2 000 dodatnih delovnih mest.

Zadruga Araks-2 zaposluje približno 24 ljudi, pri čemer uporablja lokalno proizvodnjo mleka za proizvodnjo več vrst sira. Petletna posojila, ki jih je financirala EIB, v skupnem znesku 95 000 EUR je uporabila za nakup novega pasterizatorja, sirarskih modelov in surovin, kar ji je omogočilo povečanje proizvodnje. V prihodnosti načrtuje naložbe za potrojitev proizvodne zmogljivosti in povečanje deleža izvoza v prodaji na vsaj 35 %.
Evropski razvojni sklad (ERS): napovedi obveznosti, plačil in prispevkov držav članic za leta 2015, 2016, 2017, 2018 in 2019

1.Predgovor

V skladu s členom 7(3) Notranjega sporazuma o 11. ERS in členom 21(2) Uredbe Sveta (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS), Komisija v tem dokumentu predstavlja ocene obveznosti, plačil in prispevkov za obdobje 2015–2017, pri čemer upošteva napovedi Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB).

V tem dokumentu so prikazani finančno izvrševanje evropskih razvojnih skladov (od 8. do 11.) v letu 2014 in napovedi izvrševanja za obdobje 2015–2017. Poleg tega je v tem dokumentu predstavljena nezavezujoča ocena prispevkov držav članic v ERS za leti 2018 in 2019.

Za instrumente, ki jih Evropska investicijska banka upravlja v okviru 9., 10. in 11. ERS (Sklad za spodbujanje naložb in subvencionirane obrestne mere), plačujejo države članice prispevke neposredno Evropski investicijski banki.

2.Uvod

Komisija in EIB sta za vsako od držav AKP in ČDO posodobili napovedi obveznosti in plačil za leta 2015, 2016 in 2017. Napovedi plačil sta vodila dva cilja: pomagati državam članicam, da v svojih nacionalnih proračunih rezervirajo čim bolj natančne zneske, ter zagotoviti dovolj razpoložljivih finančnih sredstev za ERS, da bi se izognili likvidnostnim težavam.

V skladu s členom 7 Notranjega sporazuma o 11. ERS in členom 21(5) finančne uredbe za 11. ERS so bile ocene iz tega dokumenta posodobljene.

Naslednji diagram ponazarja splošno gibanje bruto obveznosti in plačil od leta 1999, vključno z napovedmi za leta 2015, 2016 in 2017 (Komisija in EIB skupaj).





Bruto obveznosti in plačila: gibanje v obdobju 1999–2017 (v mio. EUR)

Opomba: podatki o izvrševanju evropskih razvojnih skladov na dan 31. decembra 2014 (obveznosti, plačila in finančno stanje) ter napovedi za leta 2015, 2016 in 2017.

V prilogah 1, 2 in 3 so prikazane dejanske obveznosti, plačila oziroma finančno stanje v primerjavi s predhodnimi napovedmi.

V prilogah 4, 5 in 6 so prikazani prispevki držav članic po obrokih za leti 2015 in 2016 ter splošen pregled prispevkov za obdobje 2016–2019 po letu in državi članici.

3.Finančne napovedi za obdobje 2015–2017

V spodnji preglednici so prikazani posodobljeni podatki o obveznostih, plačilih in prispevkih na podlagi najnovejših napovedi Komisije.

Napovedi za obdobje 2015–2017 (*) 2015 2016 2017 Obveznosti Komisija 4 947 4 663 4 963 EIB 830 850 900 Skupaj 5 777 5 513 5 863 Plačila Komisija 3 152 3 550 3 900 EIB 300 410 460 Skupaj 3 452 3 960 4 360 Prispevki Komisija 3 200 3 450 3 950 EIB 200 150 200 Skupaj 3 400 3 600 4 150

* Bruto zneski, tj. pred odbitkom zneskov, ki izhajajo iz sprostitev obveznosti, ali izterjav/vrnjenih sredstev. To je v skladu s pristopom, ki se uporablja za splošni proračun EU.

4.Nezavezujoča ocena prispevkov za obdobje 2018–2019
EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 26.5.2011 
COM(2011) 300 kon č. 
  
PREDLOG SPLOŠNEGA PRORA ČUNA EVROPSKE UNIJE ZA PRORA ČUNSKO 
LETO 2012 
– Splošni uvod 
– Splošni izkaz prihodkov 
– Splošni izkaz prihodkov in odhodkov po oddelkih: 
 
  – Oddelek 1: Evropski parlament 
  – Oddelek 2: Evropski svet in Svet 
  – Oddelek 3: Komisija 
  – Oddelek 4: Sodiš če Evropske unije 
  – Oddelek 5: Ra čunsko sodiš če 
  – Oddelek 6: Evropski ekonomsko-socialni odbor 
  – Oddelek 7: Odbor regij 
  – Oddelek 8: Evropski varuh človekovih pravic 
  – Oddelek 9: Evropski nadzornik za varstvo podatkov 
  – Oddelek 10: Evropska sl užba za zunanje delovanje 
 
 
  
DOKUMENTI 
   
 
Predlog splošnega prora čuna Evropske 
unije za prora čunsko leto 2012 
 
⎯ Splošni uvod 
⎯ Splošni izkaz prihodkov 
⎯ Splošni izkaz prihodkov in odhodkov po oddelkih: 
⎯ Oddelek 1:  Evropski parlament  
⎯ Oddelek 2:  Evropski svet in Svet  
⎯ Oddelek 3:  Komisija  
⎯ Oddelek 4:  Sodiš če Evropske unije  
⎯ Oddelek 5:  Ra čunsko sodiš če 
⎯ Oddelek 6:  Evropski ekonomsko-socialni odbor  
⎯ Oddelek 7:  Odbor regij  
⎯ Oddelek 8:  Evropski varuh človekovih pravic  
⎯ Oddelek 9:  Evropski nadzo rnik za varstvo podatkov  
⎯ Oddelek 10: Evropska služba  za zunanje delovanje  
 
http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm
stališčem Sveta o sprejetju Uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (razširjena makrofinančna pomoč)

2022/0371 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU



v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije



v zvezi s

stališčem Sveta o sprejetju Uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini za leto 2023 (razširjena makrofinančna pomoč)

1.Ozadje

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu

(dokument COM(2022) 597 final – 2022/0371 COD): 9. 11. 2022. Datum stališča Evropskega parlamenta v prvi obravnavi: 24. 11. 2022. Datum sprejetja stališča Sveta: 10. 12. 2022.

2.Cilj predloga Komisije

Cilj predloga Komisije je zagotoviti strukturen in učinkovit pristop k finančni podpori Unije Ukrajini v letu 2023.

Komisija je za zagotovitev trdne finančne podpore predlagala, da se posojila Ukrajini podprejo z jamstvom iz manevrskega prostora v proračunu EU tj. razpoložljivega proračuna nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira do omejitev iz člena 3(1) in (2) Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije. Temu je bil priložen vzporedni predlog o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 (sprememba uredbe o večletnem finančnem okviru), da bi se lahko pogojne obveznosti, ki izhajajo iz finančne pomoči, dane na voljo Ukrajini v letu 2023 z morebitnimi izplačili do 31. marca 2024 obravnavale enako kot finančna pomoč državam članicam, tj. da bi lahko aktivirale jamstvo za finančno pomoč Ukrajini nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira.

3.Pripombe k stališču Sveta

Vzporedni predlog spremembe uredbe o večletnem finančnem okviru, ki omogoča jamstvo za najemanje posojil za Ukrajino z uporabo manevrskega prostora v proračunu, še ni sprejet. Svet zato predlaga alternativno proračunsko kritje posojila s prostovoljnimi jamstvi držav članic. Hkrati bi bilo proračunsko kritje iz manevrskega prostora v proračunu mogoče od datuma začetka uporabe spremembe uredbe o večletnem finančnem okviru ali njene naslednice po njenem sprejetju.

Komisija podpira uvedbo teh pravil kot vzdržne proračunske podlage, ki omogoča postopno izplačilo posojil v višini do 18 000 000 000 EUR v obliki razširjene makrofinančne pomoči Ukrajini v povezavi z začetkom veljavnosti sporazumov o jamstvu med Komisijo in državami članicami.

4.Zaključek

Komisija sprejema stališče Sveta v prvi obravnavi.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (EU) 2017/1939 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) je bila sprejeta 12. oktobra 2017 in je začela veljati 20. novembra 2017. EJT je 1. junija 2021 prevzelo naloge preiskave in pregona, ki so mu bile dodeljene s to uredbo. EJT je pristojno za preiskavo, pregon in obtožbo storilcev in udeležencev pri kaznivih dejanjih, ki škodujejo finančnim interesom Unije in ki so predvidena v Direktivi (EU) 2017/1371 ter določena v Uredbi (EU) 2017/1939.

V skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2017/1939 so evropski tožilci del centralne ravni EJT. Kolegij EJT sestavljajo evropski glavni tožilec in vsi evropski tožilci, tj. po en evropski tožilec iz vsake države članice, ki sodeluje pri okrepljenem sodelovanju v zvezi z ustanovitvijo EJT. Svet je julija 2020 imenoval prvih 22 evropskih tožilcev EJT.

Mandat evropskih tožilcev traja šest let, Svet pa se lahko odloči, da ga podaljša za največ tri leta (člen 16(3) Uredbe (EU) 2017/1939). Člen 16(4) Uredbe (EU) 2017/1939 določa, da bi bilo treba vsaka tri leta izvesti delno zamenjavo ene tretjine evropskih tožilcev, in od Sveta zahteva, da sprejme prehodna pravila za imenovanje evropskih tožilcev, ki veljajo za prvo mandatno obdobje in med njim. Svet je na tej podlagi sprejel Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2019/598 z dne 9. aprila 2019, ki določa, da mandat evropskih tožilcev iz osmih držav članic, določenih z žrebom, traja tri leta in ga ni mogoče podaljšati. Mandat teh evropskih tožilcev se bo tako iztekel julija 2023.

Člen 16(2) Uredbe (EU) 2017/1939 določa, da Svet po prejemu utemeljenega mnenja izbirne komisije iz člena 14(3) iste uredbe izbere enega od kandidatov, ki so jih države članice predlagale za mesto evropskih tožilcev. V skladu z zadnje navedeno določbo izbirno komisijo sestavlja dvanajst oseb, ki jih imenuje Svet na predlog Komisije in so izbrane med nekdanjimi člani Sodišča in Računskega sodišča, nekdanjimi nacionalnimi člani Eurojusta, člani nacionalnih vrhovnih sodišč, vrhovnimi tožilci in priznanimi pravniki. Eno od izbranih oseb predlaga Evropski parlament. Mandat sedanjih članov izbirne komisije se v skladu s členom 1 Sklepa Sveta (EU) 2018/1275 izteče 9. oktobra 2022.

Ker je treba izbirno komisijo obnoviti, da bo lahko opravila razgovore s kandidati, ki so jih države članice predlagale za zamenjavo osmih evropskih tožilcev, Komisija predlaga sklep Sveta o imenovanju članov izbirne komisije. Vsi predlagani člani izpolnjujejo navedene zahteve iz člena 14(3) Uredbe (EU) 2017/1939. Evropski parlament je eno od izbranih oseb predlagal 7. junija 2022. Komisija je pri predlaganju dvanajstih članov izbirne komisije upoštevala potrebo po zagotavljanju uravnoteženosti v smislu geografske porazdelitve, spola in poznavanja pravnih sistemov držav članic, ki sodelujejo v EJT.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog spremembe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 je predstavljen skupaj s predlogom uredbe o vzpostavitvi instrumenta za zagotavljanje podpore Ukrajini in predlogom za spremembo Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 v zvezi z določitvijo diverzificirane strategije financiranja kot splošne metode najemanja posojil.

Po neizzvani in neupravičeni ruski invaziji na Ukrajino je Unija Ukrajini zagotovila znatno podporo za krepitev njene odpornosti ter zagotavljanje humanitarne, vojaške in druge pomoči. Ukrajina bo potrebovala stalno pomoč, da bi se ohranilo delovanje države.

Makrofinančna pomoč Unije Ukrajini je bila doslej velikodušna in učinkovita, vendar se je zagotavljala na ad hoc osnovi in je vsakič zajemala le nekaj mesecev, v vsakem krogu financiranja pa so bile v zvezi z njo potrebne znatne rezervacije iz proračuna Unije in nacionalna jamstva. Izkušnje s posojili makrofinančne pomoči Ukrajini so razkrile omejitve pri financiranju oblikovanja rezervacij za nove programe posojil pod zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Uporaba jamstev držav članic za dopolnitev proračunskih sredstev je imela številne operativne in finančne pomanjkljivosti. Razdrobljeni pristop, ki ga je bilo treba uporabiti za nedavna posojila makrofinančne pomoči Ukrajini, glede na trenutne razmere ni več vzdržen. Da se zagotovi nadaljnja finančna podpora Ukrajini, je treba proračun Unije opremiti s strukturno rešitvijo.

S spremembo Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 se bo proračunsko kritje, ki se trenutno uporablja za posojila državam članicam, razširilo tudi na posojila Ukrajini, ki so na voljo za leti 2023 in 2024, kar se nanaša na finančno pomoč, v zvezi s katero se v navedenih letih sprejme sklep o odobritvi sprostitve. Če bi morala Unija izpolniti obveznosti odplačevanja iz sredstev proračuna Unije – če država upravičenka (država članica ali Ukrajina za finančno pomoč, ki je na voljo za leti 2023 in 2024) ne bi zagotovila pravočasnega plačila – bi se potrebni zneski uporabili nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira do zgornje meje lastnih sredstev (iz tako imenovanega „manevrskega prostora“).
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru za ekološke proizvode, ustanovljenem s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi, v zvezi s sprejetjem njegovega poslovnika

Sporazum je bil v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/436 podpisan 27. aprila 2017, v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/2307 o sklenitvi Sporazuma pa je bil Sporazum odobren in je začel veljati 1. januarja 2018.

3.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

Tokrat je bil med trgovinskimi partnerji za ekološke proizvode prvič ustanovljen Skupni odbor, v drugih mednarodnih trgovinskih sporazumih pa je to stalna praksa. Sporazum med EU in Čilom je prvi mednarodni sporazum o trgovini z ekološkimi proizvodi.

S tem aktom se določi poslovnik navedenega odbora. Pravična in jasna pravila bodo omogočila uspešne razprave v okviru Skupnega odbora EU-Čile za ekološke proizvode.

S Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi se ustanovi Skupni odbor.

2.1 Sporazum med EU in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi

Skupni odbor je organ, ustanovljen s sporazumom, in sicer Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi.

Akt, k sprejetju katerega je pozvan Skupni odbor, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt bo zavezujoč v mednarodnem pravu v skladu s členom 8 Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi.

Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira Sporazuma.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2.Materialna pravna podlaga

4.2.1.Načela

Materialna pravna podlaga za sklep po členu 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Cilji in elementi predvidenega akta spadajo na področje skupne trgovinske politike. Ti elementi predvidenega akta so neločljivo povezani, ne da bi bil kateri v razmerju do drugih postranski.

Materialna pravna podlaga za predlagani sklep zato obsega naslednje določbe: člen 207 PDEU.

4.3.Zaključek

Pravna podlaga predlaganega sklepa bi moral biti člen 207 PDEU v povezavi s členom 218(9) PDEU.

5.OBJAVA PREDVIDENEGA AKTA

Ni relevantno.

2021/0072 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru za ekološke proizvode, ustanovljenem s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi, v zvezi s sprejetjem njegovega poslovnika

SVET EVROPSKE UNIJE JE –
(2)

Do 2 % kvote lahko sestavlja prilov mola in skuše (OT1/*2A3A4X). Prilov mola in skuše, ki se všteva v kvoto v skladu s to določbo, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto v skladu s členom 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.