SL EN EN EN EN Uradni list Evropske unije C 66/1

Poročilo Komisije v skladu s čenom 28(3) Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

(2008/C 66/01)

KAZALO

1. UVOD

1.1. Splošni pregled

1.2. Metodologija in terminologija

2. ANALIZA RAZVOJA PREFERENCIALNEGA UVOZA

2.1. Splošni režim

2.1.1 Obseg splošnega režima

2.1.2. Stopnja uporabe splošnega režima

2.1.3. Napredovanje iz splošnega režima

2.2. Posebni režim GSP+

2.2.1. Obseg režima GSP+

2.2.2. Stopnja uporabe režima GSP+

2.2.3. Napredovanje iz režima GSP+

2.3. Pobuda „vse, razen orožja“ (EBA)

2.3.1. Obseg režima za najmanj razvite države

2.3.2. Stopnja uporabe režima EBA

2.3.3. Napredovanje iz režima EBA

3. PREFERENCIALNE MARŽE V OKVIRU GSP

4. UČINEK NA PRORAČUN SKUPNOSTI

5. SKLEP

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. UVOD

1.1. Splošni pregled

Splošni sistem preferencialov (GSP) Evropske unije (EU) je prvi in najugodnejši izmed vseh uvedenih sistemov preferencialov razvitih držav, saj omogoča trgovino 178 državam v razvoju. Njegov cilj je državam v razvoju pomagati pri zmanjševanju revščine ter spodbujati trajnostni razvoj in dobro upravljanje z ustvarjanjem prihodkov z vključevanjem v mednarodno trgovino in z boljšim dostopom do EU.

Doseganje teh ciljev naj bi omogočili bodisi popolnoma carin prost dostop izdelkov ali tarifna znižanja za uvoz na enotni trg.

Za obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2008 prenovljena shema za države upravičenke predvideva tri vrste režimov: prvič, splošni režim, drugič, posebni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje in tretjič, režim za najmanj razvite države, tako imenovano pobudo „vse, razen orožja“ (EBA).

Splošni sistem preferencialov (1) EU se izvaja v desetletnih ciklih, da bi se zagotovili večja kontinuiteta in stabilnost sheme. Najnovejše smernice za obdobje od 2006–2015 so bile sprejete leta 2004 (2).

V okviru splošnega režima, ki zajema približno 6 400 izdelkov iz približno 10 000 tarifnih številk EU, za neobčutljive izdelke (teh je nekaj več kot 3 200, kar pomeni malo več kot polovico vseh zajetih izdelkov) velja dajatev prost dostop, medtem ko za občutljive izdelke (nekaj manj kot 3 200 tarifnih številk, ki zajemajo kmetijske proizvode, tekstil, oblačila, preproge in obutev) pa se uporablja tarifno znižanje v višini 3,5 odstotnih točk dajatev ad valorem v primerjavi s tarifo države z največjimi ugodnostmi in 30-odstotno znižanje posebnih dajatev (z nekaj izjemami) (3). Za tekstil in oblačila znižanje znaša 20 % stopnje dajatve ad valorem za državo z največjimi ugodnostmi (4).

Režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+) omogoča dajatev prost dostop do trga EU za vse blago, ki ga zajema splošna shema GSP (5). Režim GSP+ se trenutno uporablja za 15 držav, in sicer štiri iz Andske skupnosti (Bolivija, Kolumbija, Ekvador in Peru); šest srednjeameriških držav (Kostarika, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva, Panama in Venezuela), dve vzhodnoevropski državi (Republika Moldavija in Gruzija) ter dve azijski državi (Šrilanka in Mongolija).

Prejšnja uredba GSP je vsebovala posebni režim za najmanj razvite države, v okviru katerega so bile te bile upravičene do istih preferencialov kot v okviru Sporazuma iz Loméja za države AKP. Februarja 2001 (6) je bila uvedena pobuda EBA, s katero je bilo v ta poseben režim zajetih 926 novih tarifnih številk (7). Danes EBA petdesetim najmanj razvitim državam omogoča dajatev prost dostop do EU za vse izdelke, razen orožja in streliva ter 41 tarifnih številk kmetijskih proizvodov, predvsem riža in sladkorja, ki se bodo sprostile leta 2009.

Cilj usmerjanja GSP na najbolj pomoči potrebne države se upravlja s „stopnjevanjem“ sektorjev najbolj konkurenčnih izdelkov za nekatere upravičenke. Njihova visoka stopnja konkurenčnosti ne opravičuje več njihovega koriščenja preferencialnih tarif, zato se zanje uporabljajo tarife za države z največjimi ugodnostmi STO. Napredovanje iz sheme GSP pomeni, da je shema uspešno podpirala vključitev določene države in določenega oddelka izdelkov v mednarodno trgovino tako, da sta postala konkurenčna.

V skladu s členom 28 Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 Odbor za splošne preferenciale lahko preuči:

„učinke sheme na podlagi poročila Komisije, ki zajema obdobje od 1. januarja 2006. To poročilo zajema vse preferencialne režime iz člena 1(2) in se predloži pravočasno za razpravo o naslednji uredbi.“

Poročilo preučuje vse tri režime GSP; zajema obdobje treh let od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2006, posebno pozornost pa namenja letoma 2005 in 2006, ko je začel veljati nov GSP.

1.2. Metodologija in terminologija

Nekatere države upravičenke GSP so lahko upravičene tudi do drugih preferencialnih režimov, kot sta Kotonovski sporazum ali dvostranski sporazum o prosti trgovini (FTA). Ker statistike uvoza vedno ne vsebujejo jasnih informacij o naravi preferencialov, ki so bili uporabljeni za določen uvoz, bi bilo treba analizirati celotno stopnjo uporabe preferencialov. Ker Kotonovski sporazum ali dvostranski FTA v smislu obsega in globine preferencialov segata dlje kot režim GSP, se države, ki so bile vajene režimov v okviru npr. Kotonovskega sporazuma, niso odločile za režime GSP. Zato so lahko stopnje uporabe GSP nižje.

Poročilo preučuje preferencialni uvoz 107 upravičencev (8), tj.

— 42 držav, upravičenih do splošnega režima,

— 50 najmanj razvitih držav,

— 15 držav, upravičenih do posebnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.

Skupen uvoz teh države znaša 90 %.

Pri analizi obsega teh treh režimov je poročilo upoštevalo leti 2005 in 2006, ker informacije za obdobje do leta 2004 niso potrebne.

Izračun povprečne preferencialne marže je bil opravljen na teoretični podlagi, dodana pa ji je bila preferencialna marža, do katere je vsaka tarifna številka upravičena v okviru vsakega režima, skupna preferencialna marža pa se je nato delila s skupnim številom tarifnih številk iz posameznih režimov. S takšno metodologijo smo skušali izločiti vsa možna izkrivljanja, do katerih bi prišlo zaradi uvedbe obsega trgovine. Zaradi uvedbe obsega trgovine bi lahko rezultat bil negativen za režim, ki zajema največ tarifnih številk in/ali največji obseg trgovine v okviru vsake tarifne številke.

Poleg tega se pri izračunavanju povprečne preferencialne marže, ki zadeva izključno tarife, ki se uporabljajo, posebni prelevmani na izdelke ne pretvorijo v tarifne ekvivalente.

Upravičeni uvoz: uvoz izdelkov, za katerega je država porekla upravičena do obravnave GSP.

Preferencialni uvoz: uvoz izdelkov, za katere je bila zahtevana obravnava GSP.

Stopnja uporabe: razmerje med preferencialnim uvozom in upravičenim uvozom. Odraža delež uvoza, za katerega so bili zahtevani tarifni preferenciali, v skupni količini uvoza, za katerega so takšni preferenciali na voljo.

„Izguba“ prihodka: možna izguba prihodka iz carin EU zaradi uporabe preferencialov, če se domneva, da bi trgovina ostala enaka, če preferencialov ne bi bilo.

Preferencialna marža: razlika med tarifo za države z največjimi ugodnostmi in preferencialno tarifo, izražena v odstotnih točkah. Primer: tarifni preferencial v višini 30 % od dajatve za državo z največjimi ugodnostmi v višini 10 % pomeni preferencialno maržo 3 odstotne točke in preferencialno tarifo v višini 7 %.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Vsi statistični podatki: EUROSTAT.

2. ANALIZA RAZVOJA PREFERENCIALNEGA UVOZA

Glede na to, da se nova shema uporablja šele od 1. januarja 2006 (9) in da države upravičenke še niso uporabile novih instrumentov v celoti, je nemogoče podati dokončne sklepe.

Z začetkom veljavnosti nove sheme GSP 1. januarja 2006 je bilo na seznam izdelkov GSP dodanih približno 250 novih izdelkov, ki so zanimivi za države v razvoju, in sicer predvsem ribe ter predelano sadje in zelenjava. Poleg tega so bile preferencialne marže (trenutno 3,5 odstotne točke za občutljive izdelke in 100 % za neobčutljive izdelke) ohranjene.

Uvoz izdelkov, ki so bili dodani v GSP, se je leta 2006 v primerjavi z letom 2005 (3,3 milijarde EUR) povečal za 19 % (3,9 milijarde EUR). Še pomembnejše pa je povečanje preferencialnega uvoza, ki se je skorajda potrojil, kar pomeni, da so novi izdelki, vključeni v GSP, izrednega pomena za izvoz držav v razvoju. Gre predvsem za ribiške proizvode.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Male in srednje velike države iz Azije in Južne Amerike so koristile nove preferenciale (npr.: Vietnam, Filipini, Šrilanka, Maldivi, Ekvador, Kolumbija in El Salvador).

Če uvoz največjih izvoznikov GSP v EU (10) izvzamemo iz skupnega uvoza GSP v letih 2005 in 2006, se je vrednost uvoza iz ostalih 164 manjših izvoznic GSP povečala za 6 % in dosegla 10,6 milijarde EUR.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

V prvem letu izvajanja nove sheme se je uvoz iz manjših ekonomij in najmanj razvitih držav najbolj povečal. Med prvimi 50 državami so le štiri, ki se štejejo za t. i. velike ekonomije. Šestindvajset malih ekonomij v tej skupini je svoj izvoz GSP v EU povečalo za več kot 100 %. Preferencialni uvoz EU iz ostalih večjih ekonomij se je bodisi povečal za manj kot 30 % (Indija 14 %, Brazilija 26 %) ali pa celo zmanjšal (Kitajska (–67 %, Južna Afrika –36 % in Rusija –35 %) (11).

Zlasti v sektorju tekstila in oblačil (oddelek XI KN) – sektor, v katerem je največji izvoznik GSP na trgu EU stopnjevan (Kitajska) – največje povečanje uvoza beležijo male ekonomije, kot so Fidži, Haiti, Tunizija, Niger, Afganistan in Šrilanka (v relativnem in absolutnem smislu) (12).

2.1. Splošni režim

2.1.1. Obseg splošnega režima

Za leto 2006 je splošni režim vključeval 6 379 tarifnih številk, od katerih se je za 3 206 uporabljal 100 % preferencial, za 3 173 pa tarifno znižanje iz tarife MFN. V primerjavi s prejšnjim režimom je leta 2006 novi splošni režim uvedel 217 dodatnih tarifnih številk, od katerih se je za 16 uporabljal 100 % preferencial (11 industrijskih izdelkov in 5 kmetijskih proizvodov), za 201 pa se je uporabljalo tarifno znižanje v povezavi s tarifo MFN.

Število tarifnih številk, poimenovano „ni v GSP“, v razpredelnici 3 odraža razliko med skupnim številom tarifnih številk, za katere se uporablja preferencial v okviru splošnega režima GSP (6 379 za leto 2006), in številom tarifnih številk v okviru sistema MFN, za katere se plačuje dajatev (7 280). Število tarifnih številk, ki jih je še treba sprostiti, je še vedno najvišje v kmetijskem sektorju.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Prvi sklep na podlagi te analize je, da se je splošni režim izboljšal, saj ne vključuje samo novih tarifnih številk, ampak uvaja tudi dodatne preferencialne obravnave.

2.1.2. Stopnja uporabe splošnega režima

Povprečna stopnja uporabe splošnega režima je bila relativno stabilna, približno 50 %, in se je v treh obravnavanih letih povečala za industrijske in tekstilne izdelke ter zmanjšala za kmetijske proizvode. Kljub temu ima kmetijski sektor najvišje stopnje uporabe, prav tako pa se je v njem najbolj povečala stopnja rasti preferencialnega uvoza (76 %).

Če primerjamo stopnjo uporabe splošnega režima s povprečno stopnjo uporabe vseh treh režimov, so vse letne stopnje uporabe splošnega režima pod povprečjem vseh treh režimov.

Vendar ta primerjava ne odraža uporabe po sektorjih. Stopnje uporabe za kmetijski in industrijski sektor so bile nad povprečjem stopnje uporabe vseh treh režimov. Slabouporabo v tekstilnem sektorju pa je več kot nadomestila zelo uspešna uporaba v drugih dveh sektorjih.

Stopnje uporabe za posamezne države so navedene v Prilogi IV.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Napredovanje iz splošnega režima

Novo uvedene določbe o stopnjevanju so izpolnile cilj mehanizma stopnjevanja GSP (15). Za devet držav upravičenk GSP (od 178) je bilo uvedeno stopnjevanje za določeni oddelek ali oddelke izdelka (16). Države, za katere je bilo uvedeno stopnjevanje, so večje ekonomije (17), katerih preferencialni uvoz GSP v EU je leta 2006 znašal od 1,3 milijarde EUR do več kot 9,6 milijarde EUR. Kljub stopnjevanju raven uvoza stopnjevanih izdelkov s poreklom iz zgoraj omenjenih upravičenk GSP v EU ni utrpela škode. V večini primerov se je celoten uvoz izdelkov s poreklom iz držav, za katere se uporablja stopnjevanje, v primerjavi z letom 2005 povečal (od 3 % do 51 %) (glej Prilogo III). Edini izjemi sta bila sektor transportne opreme iz Kitajske in sektor proizvodov živilske industrije iz Brazilije, v katerih se je uvoz zmanjšal za 5 % oziroma 8 % (razpredelnici 5 in 6).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Poleg tega je 5 držav, za katere se uporablja stopnjevanje, že razširilo svoj uvoz GSP v EU, ko se je njihov preferencialni uvoz GSP med letoma 2005 in 2006 povečal (povečanja so znašala od 14 % do 45 %) (glej Prilogo II).

Zato je v zvezi s stopnjevanjem mogoče skleniti, da za leto 2006, prvo leto izvajanja sheme, številke o trgovini kažejo, da je bil glavni cilj stopnjevanja dosežen. Izvoz držav, za katere se uporablja stopnjevanje, se je resnično še naprej povečeval v sektorjih, v katerih so napredovale, več kot polovica držav, za katere se uporablja stopnjevanje, pa je razširila svoj uvoz GSP na trg EU.

2.2. Posebni režim GSP+

2.2.1. Obseg režima GSP+

Režim GSP+ za leto 2006 vključuje 6 454 tarifnih številk, od katerih se je za vse, razen 21, uporabljal 100 % preferencial. V primerjavi s splošnim režimom shema GSP+ vključuje dodatnih 75 tarifnih številk, za katere se uporablja preferencialna obravnava. Referenčne tarifne številke, ki se uporabljajo za GSP+, so se že uporabljale v prejšnjem režimu za zdravila. Poleg tega je režim GSP+ v shemo uvedel 22 novih tarifnih številk, za 188 novih številk pa se je uporabljal 100 % tarifni preferencial (171 iz kmetijskega sektorja, 20 iz industrijskega sektorja, 3 tarifne številke pa so bile izločene iz tekstilnega sektorja).

Število tarifnih številk, poimenovanih „ni v GSP+“, odraža razliko med skupnim številom tarifnih številk, za katere se uporablja preferencial v okviru režima GSP+ (6 454 za leto 2006), in številom tarifnih številk v okviru sistema MFN, za katere se plačuje dajatev (7 280). Število tarifnih številk, ki jih je še treba sprostiti, je tudi v tem primeru najvišje v kmetijskem sektorju, čeprav je to število nižje kot v okviru splošnega režima (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Na splošno se je uporaba režimaGSP+ izboljšala, ne samo v smislu števila tarifnih številk (glede na režim za zdravila), ampak predvsem v smislu števila tarifnih številk, za katere se uporablja 100 % preferencial.

2.2.2. Stopnja uporabe režima GSP+

Stopnje uporabe GSP+ so znatno višje (več kot 70 %) od stopenj v okviru splošnega režima (samo nekaj nad 50 %). Najverjetnejši vzrok za to so privlačnejše preferencialne stopnje, ki so na voljo v okviru režima GSP+. Poleg tega lahko to veliko razliko med stopnjami uporabe obeh režimov pojasnimo z dejstvom, da države, ki uporabljajo režim GSP+, v trgovini z EU niso upravičene do nobene druge preferencialne sheme.

Na podlagi primerjave stopenj uporabe GSP+ s povprečno stopnjo uporabe za celotno shemo lahko sklepamo, da je bila uporaba režima GSP+ bistveno nadpovprečna, predvsem v kmetijskem sektorju, in da je bila pravzaprav največja med vsemi tremi režimi.

Kar zadeva rast stopenj uporabe, se je skupna stopnja uporabe v treh obravnavanih letih povečala za 8 %, kar je 1 % manj od povprečja za vse tri režime. Rast je bila največja v tekstilnem sektorju, s čimer se je več kot nadomestilo rahlo zmanjšanje rasti stopnje uporabe v industrijskem in kmetijskem sektorju.

Statistična analiza uvoznih številk GSP+ potrjuje, da se je med letoma 2005 in 2006 preferencialni uvoz GSP+ povečal za 15 %. Poleg tega se je preferencialni uvoz GSP+ v EU iz 12 od 15 držav, upravičenk GSP+, povprečno povečal za 28,5 %, tako da se je 9 od 15 držav upravičenk GSP+ pomaknilo navzgor po lestvici največjih izvoznic GSP v EU (Republika Moldavija 36 %, Nikaragva 30 % in Bolivija 47 %) (glej Prilogo II).

Stopnje uporabe za države upravičenke GSP+ so navedene v Prilogi IV.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Glavni sklep je, da je bila stopnja rasti za preferencialni uvoz iz vseh sektorjev, razen industrijskega, pozitivna, in da se je preferencialni uvoz v letu 2006 pravzaprav povečeval hitreje kot upravičeni uvoz, s čimer so se že tako visoke stopnje uporabe še zvišale.

2.2.3. Napredovanje iz režima GSP+

V času izvajanja režima ni napredovala nobena država.

2.3. Pobuda „vse, razen orožja“ (EBA)

2.3.1. Obseg režima za najmanj razvite države

Režim EBA za leto 2006 vključuje 7 216 tarifnih številk, od katerih se za vse uporablja 100 % preferencial. V primerjavi z režimom GSP+ vključuje 762 dodatnih tarifnih številk, za katere se uporablja dajatev prosta obravnava. Zaradi izključitve tarifnih številk iz kombinirane nomenklature se je ta režim le malo spremenil.

Število tarifnih številk, poimenovanih „ni v EBA“, odraža razliko med skupnim številom tarifnih številk, za katere se uporablja preferencial v okviru režima EBA (7 216 za leto 2006), in številom tarifnih številk v okviru sistema MFN, za katere se plačuje dajatev (7 280). V to shemo niso vključene izjeme „orožje in strelivo“ (23 industrijskih tarifnih številk) in 41 tarifnih številk kmetijskih proizvodov, predvsem sladkorja in riža.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

Zato je režim EBA najbolj preferenčen izmed vseh treh režimov sheme GSP, tako v smislu števila tarifnih številk, upravičenih do preferencialnega režima, kot v smislu „količine“ uporabljenih preferencialov, saj vsi izdelki iz tega režima vstopajo na trg EU dajatev in kvot prosti.

2.3.2. Stopnja uporabe režima EBA

Stopnje uporabe v okviru pobude EBA so najnižje med preferencialnimi režimi GSP (povprečno 44 %), kar kaže, da je izboljšanje še mogoče. Na podlagi primerjave stopenj uporabe režima za najmanj razvite države s povprečno stopnjo uporabe za celotno shemo lahko sklepamo, da je bila uporaba režima EBA v obravnavanih treh letih podpovprečna. Vendar so letne stopnje uporabe za tekstilni sektor visoko nadpovprečne in odražajo dobro uporabo v tem sektorju znotraj režima.

V vsakem primeru pa se zdi, da je nova shema prispevala k pozitivnim rezultatom, saj stopnje uporabe za leto 2006 odražajo največje povečanje (9 %), če jo primerjamo z drugima dvema režimoma (glej razpredelnici 4 in 8).

Če si ogledamo celotno uporabo preferencialov EU s strani najmanj razvitih držav, te pri svojem dostopanju do trga EU uporabljajo dva preferencialna režima. Eden je režim EBA, vzpostavljen v okviru GSP, drugi pa je Kotonovski sporazum. EBA prinaša več koristi, za večino izdelkov, ki jih najmanj razvite države izvažajo v EU, pa so preferenciali enaki. Ker so bili najmanj razvitim državam odobreni znatni preferenciali v okviru predhodnikov Kotonovskega sporazuma – konvencije iz Loméja – ki segajo v obdobje sredi 1970-ih, in ker je bila shema EBA uvedena šele leta 2001, najmanj razvite države, ki so upravičene do obeh shem, velikokrat še vedno uporabljajo preferenciale iz Kotonovskega sporazuma. S tem lahko pojasnimo, zakaj je celotna uporaba preferencialov EU s strani najmanj razvitih držav 70-odstotna, se pravi bistveno večja, kot če bi upoštevali samo stopnjo uporabe sheme EBA (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Glavni sklep je, da je stopnja rasti za EBA kljub še vedno nizkim stopnjam uporabe, največja. Preferencialni uvoz v letu 2006 se je povečeval hitreje kot v prejšnjih letih, zaradi česar so bile stopnje uporabe višje, in sicer predvsem v kmetijskem sektorju.

2.3.3. Napredovanje iz režima EBA

Ker pravila za napredovanje za najmanj razvite države ne veljajo, nobena država upravičenka tega posebnega režima ni napredovala v nobenem sektorju.

3. PREFERENCIALNE MARŽE V OKVIRU GSP

Kot je bilo že navedeno, režim EBA prinaša največ koristi v smislu preferencialov, zagotovljenih njegovim upravičenkam. Temu primerno je povprečna preferencialna marža za ta režim najvišja (8,37 %), tesno pa ji sledita marža za GSP+ (8,36 %) in kot najnižja, marža za splošni režim (3,21 %).

Glavne razlike med letoma 2005 in 2006 je opaziti v kmetijskem sektorju, na katerega je imela nova shema največji učinek: 222 novih tarifnih številk v okviru splošnega režima (5 dajatev prostih, za 217 pa se uporablja tarifno znižanje iz tarife MFN), samo 5 novih tarifnih številk v okviru GSP+, toda naraščajoče število tarifnih številk, za katere se uporablja dajatev prost dostop do EU (171).

Spodnja razpredelnica prikazuje povprečno preferencialno maržo za vsak režim za leti 2005 in 2006, in sicer za kmetijski, tekstilni in industrijski sektor. Najvišja je preferencialna marža za režim EBA, sledita pa ji marža za GSP+ in marža za splošni režim, ki je najnižja.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. UČINEK NA PRORAČUN SKUPNOSTI

Učinek na proračun Skupnosti je težko oceniti. Jasno je, da brez preferencialov do nekaterega preferencialnega izvoza sploh ne bi prišlo. Tudi če bi določen izvoz bil še vedno poslan na trg EU, bi bil obseg trgovine manjši zaradi povečanja cene zaradi tarife. Zato trgovinske tehtane povprečne preferencialne marže (18) ni mogoče pomnožiti z obsegom trgovine, da bi prišli do ocene, kolikšna izguba pri prihodku iz carin je posledica trgovinskih preferencialov. Poleg tega je težko izračunati posredne stroške za potrošnike in uvoznike ali trgovino med družbami v EU.

Glede na to in da bi si zneske laže predstavljali, razpredelnica 12 prikazuje obseg preferencialnega uvoza v okviru splošnega režima, GSP+ in EBA z ustreznimi trgovinskimi povprečnimi preferencialnimi maržami. S pomnožitvijo teh dveh variabel dobimo številko, ki bi ustrezala možni izgubi pri prihodku iz carin, če bi se za ves uvoz uporabljale dajatve MFN. Ta številka znaša približno 2 milijardi EUR, kar lahko glede na skupni prihodek EU iz carin v letu 2006 dejansko pomeni 1,4 milijarde EUR (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Oba parametra, preferencialni uvoz in preferencialne marže, sta prispevala k povečanju stopnje rasti izgube prihodka za proračun Skupnosti.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Tako obseg preferencialnega uvoza kot preferencialna marža sta se v treh letih povečala in prispevala k povečanju izgube prihodka. Čeprav najmanjši v absolutnem smislu, se učinek režima GSP+ na proračun EU povečuje hitreje kot učinek drugih režimov GSP.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Do povečanja izgube v proračunu Skupnosti je prišlo predvsem zaradi povečanja preferencialnega uvoza.

5. SKLEP

Cilj tega poročila je oceniti uporabo treh režimov v okviru sheme GSP za države v razvoju.

Kot zahteva člen 28(3)3 Uredbe (ES) št. 980/2005, mora Komisija na podlagi poročila preučiti učinke sheme, ki zajema vse preferencialne režime, za obdobje od 1. januarja 2006.

Glavna ugotovitev te ocene je, da je nova uredba uvedla izboljšano shemo v smislu števila izdelkov, upravičenih do preferenciala, do katere imajo države upravičenke dostop, in v smislu višine preferenciala, do katerega so upravičene.

Nedavni statistični podatki kažejo, da koncept GSP, uveden leta 2006, v praksi dobro deluje, saj se je vrednost preferencialnega uvoza v okviru splošnega režima v zadnjem letu povečala za 8 % kljub temu, da so se morale države v razvoju prilagoditi novim zahtevam sheme.

Poleg tega se je GSP izkazal za učinkovitega pri spodbujanju izvoza iz držav, ki ga najbolj potrebujejo, v EU, saj se je izvoz GSP iz najmanj razvitih držav in držav upravičenk GSP+ leta 2006 povečal za 35 % oziroma 15 %. Poleg tega so se povečale tudi stopnje uporabe teh shem.

Uvedba določb o stopnjevanju je prav tako izpolnila cilj mehanizma stopnjevanja GSP, saj raven uvoza stopnjevanih izdelkov s poreklom iz držav, ki so napredovale, ni utrpela škode.

Vendar pa se stanje lahko kljub temu še izboljša, predvsem za najmanj razvite države, katerih stopnje uporabe so še vedno nizke, kljub dobrim rezultatom v smislu rasti. Stopnje uporabe splošnega režima so se v letih 2005 in 2006 zmanjšale za vse sektorje, rast pa je bila v obdobju od 2004 do 2006 kljub temu 3-odstotna.

Rezultati celotne analize GSP za pretekla tri leta, predvsem pa za leto 2006, so tako pozitivni kot negativni. Glede na to, da se shema uporablja šele od 1. januarja 2006 in da države upravičenke še niso uporabile novih instrumentov v celoti, še ni mogoče sprejeti dokončnih sklepov, zato bodo v prihodnjih letih potrebne nadaljnje analize.

(1) Uredba Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (UL L 169, 30.6.2005).

(2) Sporočilo z dne 7. julija 2004 [COM(2004) 461, UL C 242, 29.9.2004].

(3) Tarife se opustijo, če preferencialna obravnava privede do dajatev (ad valorem) v višini 1 % ali manj ali do posebnih dajatev v višini 2 EUR ali manj.

(4) To zadeva predvsem izdelke iz poglavij od 50–63 kombinirane nomenklature.

(5) Upravičenke morajo izpolnjevati številna merila. Predvsem morajo to biti ranljive države (glej spodaj), ki so ratificirale in učinkovito izvajajo mednarodne konvencije o temeljnih človekovih pravicah in pravicah delavcev ter okoljska načela in načela upravljanja. Ranljivost je določena v uredbi o GSP in pomeni, da pet največjih oddelkov izvoza upravičenke v Skupnost, za katerega se uporablja GSP, predstavlja več kot 75 % njenega skupnega izvoza, za katerega se uporablja GSP. Izvoz upravičenke, za katerega se uporablja GSP, mora predstavljati tudi manj kot 1 % skupnega uvoza v Skupnost, za katerega se uporablja GSP [vključiti tudi kriterij Svetovne banke – glej člen 9(3) GSP].

(6) Uredba Sveta (ES) št. 416/2001 z dne 28. februarja 2001.

(7) Vendar se s shemo EBA ni takoj sprostil uvoz sladkorja, riža in banan. To je zadevalo skupaj 43 tarifnih številk, za katere EBA zagotavlja dajatev proste kvote. Te tarifne številke niso bile vključene v skupno število 926.

(8) Te države so navedene v Prilogi I.

(9) Spodbujevalna shema GSP+ je bila po hitrem postopku začasno uvedena 1. julija 2005.

(10) Države, katerih izvoz v EU v okviru GSP presega 1 milijardo EUR in ki predstavljajo večje ekonomije, so: Brazillija, Bangladeš, Tajska, Vietnam, Indonezija, pakistan, Malezija, Savdska Arabija, Ukrajina, Kitajska, Argentina, Rusija in Južna Afrika.

(11) Glej Prilogo II.

(12) Glej Prilogo III.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Kot je bilo predvideno v Sporočilu z dne 7. Julija 2004 [COM (2004) 461, UL C 242, 29.9.2004].

(16) Merila stopnjevanja, kot so določena v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005.

(17) Brazilija, Kitajska, Alžirija, Indonezija, Indija, Malezija, Rusija, Tajska in Južna Afrika.

(18) Trgovinska tehtana povprečna preferencialna marža: povprečje preferencialnih marž za seznam izdelkov, tehtanih z obsegom uvoza vsakega izdelka.

(19) Treba je opozoriti, da države članice obdržijo 25 % pobranega zneska kot stroške pobiranja, zato je učinek na proračun Skupnosti le 75 % pobranih zneskov. Tako celotna izguba, ki se odraža v proračunu, znaša približno 1,5 milijarde EUR.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %