Trgovinski tok med EU in Srednjo Ameriko se je povečal za 1,2 % in dosegel 10,5 milijarde EUR. Trgovinska bilanca EU s Srednjo Ameriko kaže primanjkljaj, ki se je sicer zmanjšal, vendar je leta 2014 še vedno dosegel 1,7 milijarde EUR (leto prej je bil trgovinski primanjkljaj 2,2 milijarde EUR).

V skladu s statističnimi podatki, ki jih je objavil Sekretariat za gospodarsko povezovanje Srednje Amerike (SIECA), so se med letoma 2013 in 2014 trgovinski tokovi med srednjeameriškimi državami in ostalim svetom povečali za 1,4 %. Nasprotno pa so se v istem obdobju, tj. med letoma 2013 in 2014, po podatkih Eurostata celotni trgovinski tokovi EU skrčili za 2,3 %. Kljub splošnemu upadu trgovinskih tokov in čeprav ni mogoče priti do dokončnih ugotovitev na podlagi tega podatka, je prišlo do pozitivnega trenda v trgovinskih tokovih z nekaterimi državami in glede nekaterih vrst blaga.

V analizi, ki sledi, so trgovinski tokovi opisani na podlagi pristopa, dogovorjenega s Srednjo Ameriko, in sicer se uvoz v EU ocenjuje na podlagi podatkov Eurostata, ki so bili zajeti maja 2015, medtem ko izvoz EU v Srednjo Ameriko temelji na razpoložljivih statističnih podatkih Srednje Amerike na isti dan. Slednji podatki so izraženi v ameriških dolarjih, zato so bili pretvorjeni v evre po letnem menjalnem tečaju, ki ga uporablja Eurostat.

Kot je bilo navedeno v prejšnjem poročilu o izvajanju Sporazuma, se statistični podatki Eurostata in Srednje Amerike precej razlikujejo. Statistični podatki EU običajno znatno presegajo panamske podatke o izvozu EU v Panamo, vendar so še vedno znatno pod ravnjo statističnih podatkov Kostarike o uvozu EU iz te države, medtem ko razlike pri statističnih podatki v drugih državah ostajajo v razumnih mejah. O teh gibanjih je tekla razprava v okviru Pododbora za dostop do trga, ustanovljenega na podlagi Sporazuma. Zdi se, da glede na velikost panamskega prostotrgovinskega območja, ki je med največjimi na svetu, velik del trgovinskih tokov, ki so prijavljeni kot izvoz v Panamo, ne vstopi na panamski trg, temveč je ponovno izvožen v druge države Latinske Amerike.

Leto 2015 je bilo že drugo leto izvajanja dela IV Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki zadeva trgovino. V skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 20/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Uredba) bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti letno poročilo. To poročilo je odgovor na to zahtevo in je strukturiran, kot sledi:

Trgovinski tok med EU in Srednjo Ameriko ter njegov letni razvoj

(v mio. EUR v letu 2014)

Izvoz EU v Srednjo Ameriko se je povečal za 7,2 %, medtem ko se je uvoz iz Srednje Amerike v EU zmanjšal za 2,7 %. Ta negativni razvoj je povezan z dvema večjima izzivoma, s katerima se srečuje Srednja Amerika:

(1) Močan upad uvoza kave zaradi hude suše in epidemije listne rje kavovca (tako imenovana roya v španščini). To zmanjšanje je srednjeameriške države prizadelo že leta 2014. Uvoz srednjeameriške kave (HS 0901) v EU se je zmanjšal z 1,1 milijarde EUR v letu 2012 in dosegel 0,7 milijarde EUR v letu 2014. Učinek tega je bil prisoten že leta 2014 po vsej regiji.

V letu 2014 se je v primerjavi z letom 2013 in glede na ostale srednjeameriške države najbolj zmanjšal izvoz kave iz Salvadorja v EU. Uvoz kave, ki je drugi največji proizvod, uvožen iz te države, se je dodatno zmanjšal za –61 % in dosegel 27 milijonov EUR.

Komisija je 27. maja 2015 sprejela program sodelovanja v višini 15 milijonov EUR za pomoč Srednji Ameriki v boju proti listni rji kavovca (plesen, ki napade liste kavovca). Cilj programa je povečati sposobnosti regije, da oblikuje in izvaja politike, programe in ukrepe v pomoč najbolj ranljivih slojev prebivalstva, ki živijo na področjih proizvodnje kave v Srednji Ameriki in Dominikanski republiki.

(2) Selitev večjega izvoznika komponent informacijske tehnologije iz Kostarike v jugovzhodno Azijo. Ta postavka (HS 8473) je v letu 2012 predstavljala 61 % kostariškega izvoza v EU. Učinek selitve je postal opazen leta 2014, vendar se je zaradi postopnosti selitve te dejavnosti vpliv na izvoz Kostarike še povečal v letu 2014. Med letoma 2012 in 2013 se je ta postavka zmanjšala z 2,6 milijarde EUR in dosegla 1,8 milijarde EUR, kar pomeni zmanjšanje izvoza iz Kostarike v EU za –19 % ali zmanjšanje izvoza iz celotne srednjeameriške regije v EU za –12 %.

Čeprav gre v absolutnem smislu za večje izzive, so ti osredotočeni le na dva proizvoda, medtem ko je preostali srednjeameriški izvoz v EU izjemno dinamičen, saj se je leta 2014 povečal za 11,1 %.

2012 2013 2014 % HS 0901 in 8473 3 792 829 3 019 885 2 471 355 –18,2 % Preostalo 2 999 379 3 262 174 3 638 965 11,1 % Skupaj 6 792 208 6 282 059 6 110 320 –2,7 %

Razčlenitev uvoza iz Srednje Amerike v EU in njegov letni razvoj (v evrih)

To stanje kaže, da je srednjeameriški izvoz v EU zelo odvisen od majhnega števila proizvodov, čeprav se je leta 2014 število proizvodov, ki se izvažajo v EU, povečalo za +3 % v primerjavi s preteklim letom, zajemalo pa je do 2 657 tarifnih postavk. Vendar 5 največjih izvoznih proizvodov še vedno predstavlja 61 % skupnega uvoza iz Srednje Amerike v EU. Gre za naslednje proizvode, razvrščene po količini izvoza: elektronski sklopi za stroje za obdelavo podatkov, kava, banane, ananas in surovo palmovo olje.

Glavna prejemnica izvoza EU v Srednjo Ameriko je še vedno Panama (26 %), sledijo pa ji Gvatemala in Kostarika (24 % oziroma 22 %). Leta 2014 so bili glavni izvozni proizvodi stroji in mehanske naprave (27 % izvoza EU), sledili pa so jim električne naprave in farmacevtski izdelki (12,5 % za vsako vrsto proizvoda) ter motorna vozila in proizvodi iz jekla (10 % za vsako vrsto proizvoda).

Pozitivne spremembe so bile zabeležene pri proizvodih, kot so:

uvoz rib in rakov (HS 3) iz Srednje Amerike se je povečal za 28 % in dosegel 250 milijonov EUR, zlasti pa se je povečal uvoz zamrznjenih kozic, in sicer za 36 % (povečanje s 124 milijonov EUR na 169 milijonov EUR),

uvoz sadja in oreščkov (HS 8) se je povečal za 16 % in dosegel 1,4 milijarde EUR, zlasti pa se je povečal uvoz ananasa, in sicer za 18 % (povečanje s 456 milijonov EUR na 537 milijonov EUR),

uvoz ustekleničenega ruma se je povečal za 110 % (povečanje z 8,5 milijona EUR na 18 milijonov EUR).

Omeniti je treba zlasti pozitiven razvoj trgovinskega toka med EU in Hondurasom, ki se je leta 2014 povečal za 21 %, kar je največje povečanje v tej regiji. To dinamiko zaznamuje močno povečanje ključnih izvoznih proizvodov EU (+35 %) kot tudi povečanje uvoza v EU (+14,5 %). Povečanje izvoza iz EU v Honduras je bilo še zlasti intenzivno pri naslednjih postavkah: stroji in mehanske naprave (HS 84) +34 %, tj. povečanje na 207 milijonov EUR; električni stroji (HS 85) +65 %, tj. povečanje na 93 milijonov EUR; proizvodi iz železa (HS 73) +54 %; ter farmacevtski proizvodi (HS 30) +42 %. Znatno je bilo tudi povečanje uvoza iz Hondurasa, zlasti v naslednjih postavkah: rastlinsko olje (HS 15) +64 %, tj. povečanje na 113 milijonov EUR; ribe in raki (HS 03) +26 %, tj. povečanje na 50 milijonov EUR; sladkor (HS 17) +168 %, tj. povečanje na 15 milijonov EUR; oblačilni dodatki (HS 61) +22 %, tj. povečanje na 49 milijonov EUR; ter rude in pepeli (HS 26) +71 %, tj. povečanje na 22 milijonov EUR.

2.3Uporaba tarifnih preferencialov v okviru Sporazuma