ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
32.

ugotavlja, da raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo (RIS3) prispevajo h krepitvi regionalnih inovacijskih ekosistemov; poudarja, da morajo imeti raziskave, inovacije in tehnološki razvoj še naprej pomembno vlogo, da bi se lahko EU kosala s svetovno konkurenco; meni, da bi moral model pametne specializacije postati glavni pristop v kohezijski politiki po letu 2020, in sicer s spodbujanjem sodelovanja med posameznimi regijami ter mestnimi in podeželskimi območji ter krepitvijo gospodarskega razvoja EU in vzpostavljanjem sinergije med nadnacionalnimi raziskovalnimi in inovacijskimi strategijami za pametno specializacijo (RIS3) ter vrhunskimi grozdi; želi spomniti na obstoječi pilotni projekt z imenom Pot do odličnosti, ki regije še vedno podpira pri razvoju in izkoriščanju sinergije med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, programom Obzorje 2020 in drugimi programi financiranja EU; zato meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za maksimalno povečanje sinergije, da bi dodatno okrepili pametno specializacijo in inovacije;
14.

meni, da lahko ribolovne in okoljske vire v Sredozemlju varujemo in zaščitimo z učinkovitimi politikami za upravljanje ribištva, ki pa jih morajo spremljati močni, obsežni in nujni ukrepi in politike proti dejavnikom, ki te vire bremenijo in nanje negativno vplivajo, kot so podnebne spremembe (globalno segrevanje, zakisovanje, padavine), onesnaževanje (kemično, organsko, makro in mikro), nenadzorovano iskanje in črpanje plina in nafte, pomorski promet, invazivne vrste, uničenje ali spreminjanje naravnih habitatov, zlasti obalnih; poudarja, da je zato pomembno, da bolje razumemo vpliv teh dejavnikov na ribje staleže; v zvezi s tem poziva k večji uporabi obstoječih evropskih zmogljivosti za opazovanje in nadzorovanje Sredozemskega morja, kot sta program Copernicus in njegov morski del ter mreža EMODnet;
25.

poudarja pomembnost vključevanja institucij, ki niso del sistema upravljanja, vendar neposredno vplivajo na izvajanje kohezijske politike; opozarja, da je tem institucijam treba zagotoviti podporo pri povečanju in izboljšanju upravnih zmogljivosti in standardov v smislu izobraževanja, izmenjave znanja, izgradnje zmogljivosti, povezovanja v mreže in vzpostavitve sistemov IT, ki so potrebni za upravljanje projektov; poudarja, da lahko boljša komunikacija in prepoznavnost rezultatov in uspehov, doseženih s podporo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, prispeva k ponovnemu pridobivanju zaupanja državljanov v evropski projekt; zato poziva, da se znotraj tehnične pomoči na pobudo države članice oblikuje ločen okvir za komuniciranje; poziva Komisijo, naj spodbuja zamenljivost ukrepov tehnične pomoči, da omogoči ekonomijo obsega in financiranje skupnih ukrepov v okviru različnih evropskih strukturnih in investicijskih skladov;
28.

poziva Komisijo, naj pri carinskih zadevah okrepi sodelovanje z glavnimi trgovinskimi partnerji in njihovimi carinskimi organi ter naj začne dialog z državami, iz katerih prihaja največ ponarejenega blaga, z namenom sodelovanja v boju proti nezakonitim finančnim tokovom, pranju denarja, korupciji s podlago v trgovini, davčnim goljufijam in izogibanju plačilu davkov, organiziranemu kriminalu in terorizmu. Vse to namreč ogroža zdravje in varnost potrošnikov ter predstavlja tveganje za družbo in trg, obenem pa škodi gospodarstvom; poziva jo tudi, naj dodatno spodbuja dvostransko trgovino onkraj strogih zavez iz sporazuma o olajševanju trgovine; poudarja, da je to mogoče doseči z vključevanjem področij spodbujanja trgovine, kot so standardizirana pravila o metodah, preglednosti, integriteti in odgovornosti carinskih postopkov, ter z vključitvijo poglavij o boju proti goljufijam in ponarejanju v vsa pogajanja o prostotrgovinskih sporazumih oziroma v posebne carinske sporazume;
31.

poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi organi zagotovi ne le ustrezno informativno gradivo o možnostih podpore, ki so posebej namenjene kmetovalkam in ženskam na podeželju, pač pa tudi neomejen dostop do izobraževanja in poklicnega usposabljanja v kmetijstvu ter vseh sorodnih panogah, tudi do podiplomskega usposabljanja in specialističnih študijskih programov za podjetnike in kmetijske proizvajalce, na podlagi katerih bi ženske pridobile spretnosti za podjetniški razvoj, znanje in dostop do financiranja in mikrofinanciranja, da bi razvile in utrdile svoje poslovne dejavnosti ter se vključile v vrsto proizvodnih dejavnosti na podeželju in povečale svojo konkurenčnost v kmetijskem in podeželskem okolju, tudi na področju podeželskega turizma, ki je povezan z gospodarskimi dejavnostmi;
20.

priznava, da je državna odpornost pomemben vidik odpornosti, in poudarja, da odpornost in stabilnost držav izhajata neposredno iz spoštovanja človekovih pravic, moči demokracije, pravne države in dobrega upravljanja, zaupanja v institucije in odgovornosti do državljanov teh držav, predvsem pa iz vključevanja državljanov – posameznikov in združenj – v opredeljevanje morebitnih rešitev, vse to pa so cilji, ki jih je treba spodbujati in ščititi pri izvajanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko; poudarja, da je za krepitev odpornosti pomembno spodbujanje bistvenih javnih storitev, kot so izobraževanje, zdravstvo, oskrba z vodo in sanitarna infrastruktura;
—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) z naslovom WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615 (Strokovni odbor SZO o izbiri osnovnih zdravil, 17.–21. oktober 1977 – Serija tehničnih poročil SZO, št. 615), poročila sekretariata SZO z dne 7. decembra 2001 z naslovom WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs (Strategija SZO o zdravilih: Spremenjen postopek za posodabljanje vzorčnega seznama osnovnih zdravil SZO) (EB109/8), poročila SZO iz marca 2015 z naslovom Access to new medicines in Europe (Dostop do novih zdravil v Evropi) ter poročila SZO z dne 28. junija 2013 z naslovom Priority Medicines for Europe and the World (Prednostna zdravila z Evropo in svet),
28.

meni, da je prehodna ureditev, po kateri bo med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom zagotovljena pravna varnost in kontinuiteta, mogoča le, če bo vsebovala pravo ravnovesje pravic in dolžnosti za obe strani in bo ohranjala celovitost pravnega reda Evropske unije, Sodišče Evropske unije pa bo pristojno za reševanje vseh pravnih izzivov; meni še, da mora biti vsakršna tovrstna ureditev strogo omejena tako časovno – ne več kot tri leta – kot po obsegu, saj nikakor ne more biti nadomestilo za članstvo v Evropski uniji;
32.

ugotavlja, da Pogodbi zagotavljata številne možnosti za vzpostavitev humanega in dobro delujočega sistema za upravljanje migracij in azilnega sistema, vključno z evropsko mejno in obalno stražo, in pozdravlja doseženi napredek s tem v zvezi; hkrati pa meni, da sta Pogodbi, zlasti člen 79(5) PDEU, preveč omejevalni pri drugih vidikih migracij, zlasti glede vzpostavitve pravega evropskega sistema za zakonito priseljevanje; poudarja, da bi moral prihodnji migracijski sistem EU delovati v sinergiji s tujo pomočjo in zunanjo politiko EU ter poenotiti nacionalna merila za odobritev azila in dostopa do trga dela; vztraja, da bi moral Parlament demokratično nadzorovati izvajanje nadzora nad mejami, sporazume s tretjimi državami, vključno s sodelovanjem pri ponovnem sprejemu in vračanju, azilne in migracijske politike ter da se varovanje nacionalne varnosti ne sme uporabiti kot izgovor za izogibanje ukrepanju na evropski ravni;
54.

poudarja, da imajo ženske in deklice, ki so žrtve oboroženih konfliktov, pravico do nujne zdravniške oskrbe, vključno z dostopom do kontracepcije, nujne kontracepcije in splava; opozarja, da je treba v okviru humanitarne pomoči EU spoštovati pravice deklic in žensk v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in da zanje ne bi smele veljati omejitve, ki so jih uvedli drugi partnerski donatorji, kot je navedeno v proračunu EU za leto 2016; pozdravlja pristop EU v zvezi s tem; spodbuja Komisijo, naj ohrani to stališče;
46.

poudarja, da je pravica do ustanavljanja sindikatov ter včlanitve vanje in do kolektivnih ukrepov v skladu s členom 12 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije temeljna pravica in jo je treba spoštovati; zavrača vse poskuse, da bi okrnili pravico do stavke v letalskem sektorju; poudarja, kako pomembni so v letalskem sektorju močni in neodvisni socialni partnerji, reden institucionaliziran socialni dialog na vseh ravneh ter vključevanje zaposlenih v poslovanje podjetja in zastopanje pri tem; vztraja, da je treba pred vsako pobudo EU o letalskem sektorju vzpostaviti ustrezen posvetovalni postopek in okrepljen socialni dialog; pozdravlja prizadevanja socialnih partnerjev, da bi s pogajanji dosegli sporazum o pogojih dela in socialnih pravicah zaposlenih v evropskem letalskem sektorju; socialne partnerje spodbuja, naj si v vseh segmentih sektorja prizadevajo za sklenitev kolektivnih pogodb, ki bodo v skladu z nacionalnimi predpisi in prakso, saj so take pogodbe učinkovit instrument v boju proti tekmi v zniževanju socialnih, delovnih in zaposlitvenih standardov ter za zagotavljanje dostojnega plačila za vse delavce;
62.

spominja države članice, da je treba zaradi staranja evropskega prebivalstva in njegovega učinka na povečanje potreb po neformalni in formalni oskrbi v prihodnjih desetletjih vlagati v spodbujanje javnega zdravja in preprečevanje bolezni, pri tem pa zagotoviti in izboljšati vzdržnost, varnost, ustreznost in uspešnost sistemov socialne zaščite ter zagotavljanje kakovostnih dolgoročnih socialnih storitev; zato spodbuja države članice, naj oblikujejo strategije, s katerimi bodo zagotovile ustrezno financiranje, število osebja in razvoj teh sistemov in storitev, in razširijo obseg sistemov socialne varnosti v korist družbe in posameznika; zlasti poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj: — spodbujajo višjo stopnjo zaposlenosti v vseh starostnih skupinah; — si prizadevajo za zmanjšanje ločevanja po spolu in razlik v plačah med spoloma; — prilagodijo trge dela starejšim delavcem z delovnimi pogoji, ki bodo njim prijazni, da bodo lahko delali do zakonske upokojitvene starosti; — se borijo proti stereotipom o starosti na trgih dela; — zagotovijo pristop življenjskega kroga in preventivni pristop k varnosti in zdravju pri delu; — se osredotočijo na usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja oseb z obveznostmi nege z ustreznimi shemami za odsotnost zaradi nege in za dopust ter s podpiranjem neformalnih negovalcev; — podpirajo in obveščajo delodajalce, zlasti mala in srednja podjetja, kako lahko izboljšajo delovno okolje, da bodo delavci vseh starosti ostali produktivni; — podpirajo javne zavode za zaposlovanje, da bodo lahko zagotavljali koristno pomoč starejšim iskalcem zaposlitve; — vlagajo v vseživljenjsko učenje delavcev vseh starosti in ga spodbujajo, in sicer na delovnem mestu in zunaj njega, ter razvijajo sisteme za vrednotenje in potrjevanje znanj in spretnosti; — pomagajo starejšim delavcem, da so dejavni dlje, in jih pripravijo na upokojitev s prožnimi delovnimi pogoji, osredotočenimi na zaposlenega, s katerimi bodo skrajšali delovni čas v obdobju prehoda z dela v upokojitev;
poziva indonezijske oblasti, naj razveljavijo člena 156 in 156(a) svojega kazenskega zakonika ter iz sedanjega osnutka zakona o reviziji kazenskega zakonika (RUU Revisi KUHP), zakona o elektronskih informacijah in poslih in zakonov o uporih črtajo določbe o bogokletju (zlasti člena 106 in 110) in vse zakone uskladijo z obveznostmi Indonezije po mednarodnem pravu o človekovih pravicah, zlasti glede svobode izražanja, misli, vesti in veroizpovedi, enakosti pred zakonom, nediskriminacije in pravice do izražanja in javnega zbiranja; ugotavlja, da so lahko ljudje zaradi „obrekovanja“ zaprti do pet let;
15.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj zagotovijo podporo za izvajanje dogovora in potek volilnega postopka; poziva vse mednarodne akterje, naj Demokratični republiki Kongo zagotovijo znatno politično, finančno, tehnično in logistično podporo, če bo potrebna za izvedbo volitev do decembra 2017; poziva Evropsko unijo in države članice, naj poskrbijo za preglednost v zvezi s finančno podporo za kongovske volitve;
32.

ugotavlja, da medpanožne organizacije spodbujajo zaupanje in dialog med različnimi deležniki (proizvajalci, predelovalci in distributerji) in omogočajo ustvarjanje dodane vrednosti prek skupnih pobud, ki kmetom pomagajo bolje razumeti proizvodnjo in trg, spodbujajo dobro prakso in preglednost trga, napovedujejo proizvodne zmogljivosti, prispevajo k boljšemu upravljanju ponudbe in pripravljajo standardne pogodbe, ki so usklajene s predpisi Unije;
A.

ker je talidomid v poznih 50-tih in zgodnjih 60-tih letih prejšnjega stoletja tržilo podjetje Chemie Grünenthal GmbH kot varno zdravilo za zdravljenje jutranje slabosti, glavobola, kašlja, nespečnost in prehlada; ker so zdravilo jemale noseče ženske, kar je povzročilo smrt in ali prirojene okvare tisočih dojenčkov v številnih evropskih državah;
64.

poudarja, da so vrzel in ocenjene izgube pri pobiranju DDV v Uniji leta 2015 znašale 170 milijard EUR in da je v 13 od 26 držav članic, ki so jih pregledali v letu 2014, ocenjena povprečna izguba DDV presegala 15,2 %; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi svoja izvršilna pooblastila za pomoč državam članicam in nadzor nad njimi; poudarja, da učinkovito ukrepanje za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV zahteva usklajen večdisciplinarni pristop, saj ta vrzel ni nastala le zaradi goljufij, temveč zaradi kombinacije dejavnikov, ki vključujejo stečaj, plačilno nesposobnost, statistične napake, zamude pri plačilih, davčno utajo in izogibanje davkom; da bi bolje preiskovali in preprečevali goljufije, ponovno poziva Komisijo, naj začne hitro spodbujati zakonodajo o minimalni ravni zaščite za prijavitelje nepravilnosti v EU ter vzpostavi finančno podporo za čezmejno preiskovalno novinarstvo, ki se je v aferah, kot so Luxleaks, Dieselgate in Panamski papirji, izkazalo za izjemno učinkovito;
62.

poudarja, kako pomembno je formalno, priložnostno in neformalno učenje, tudi prek združenj, za razvoj vrednot, sposobnosti ter znanj in spretnosti pri mladih, kot tudi za učenje o državljanstvu in demokratični udeležbi; opozarja na različne možnosti in modele usposabljanja v državah članicah, še zlasti pa na dualno izobraževanje, ki lahko olajša prehod iz izobraževanja ali usposabljanja v zaposlitev; podpira izvajanje vseživljenjskega učenja; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usklajeno, veljavno in vseevropsko priznavanje znanj in spretnosti ter kompetenc, pridobljenih v okviru formalnega, priložnostnega in neformalnega učenja in pripravništev, da bi na evropskem trgu dela odpravili pomanjkanje znanj in spretnosti in neusklajenost med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih; jih nadalje poziva, naj takšne dejavnosti podprejo prek ustreznih programov EU; poleg tega poziva, naj se poklicno izobraževanje in usposabljanje bolj osredotoči na jezike, zlasti jezike sosednjih držav, da bi izboljšali položaj in zaposljivost zadevnih dijakov in študentov na čezmejnem trgu dela;
11.

ugotavlja, da čeprav so učinek, tveganja in prelivanje nekonvencionalnih ukrepov precejšnji, zlasti glede pogojev financiranja bank in obrobnih območij, se inflacija do leta 2017 najverjetneje ne bo približala srednjeročnemu cilju 2 %; ugotavlja, da je sedanje okrevanje bančnih in tržnih posojil geografsko neenakomerno porazdeljeno po državah članicah in doslej ni imelo pričakovanega učinka na obstoječo naložbeno vrzel v euroobmočju; poudarja, da pomanjkanje naložb ni le posledica pomanjkanja dostopa do financiranja, temveč tudi majhnega povpraševanja po kreditih, in da je treba spodbujati strukturne reforme, ki bodo neposredno spodbujale naložbe in ustvarjanje delovnih mest; opozarja, da je za institucionalne vlagatelje na voljo manj visokokakovostnih sredstev, sprejemljivih v mednarodnem merilu;
A.

ker se je vloga mednarodnih standardov računovodskega poročanja, zlasti pravil glede pripoznavanja izgub bančnega sistema, pri finančni stabilnosti in rasti zaradi svetovne finančne krize znašla na agendi G-20 in EU; ker sta skupina G-20 in de Larosièrjevo poročilo izpostavila glavne pomanjkljivosti v zvezi z računovodskimi standardi pred krizo, vključno s procikličnostjo, ki je nastala zaradi načela vrednotenja po tržnih cenah in pripoznavanja dobička in izgube, podcenjevanjem kopičenja tveganja v obdobjih izboljšanja konjunkturnega cikla in pomanjkanjem skupne in pregledne metodologije za vrednotenje nelikvidnih in oslabljenih sredstev;
30.

podpira diverzifikacijo turistične ponudbe z oblikovanjem novih, regionalnim danostim prilagojenih ponudb, ki uporabljajo regionalne vire, kot so turistični tematski parki in poti, vinski in kulinarični turizem, kulturni, zdravstveni, izobraževalni in športni turizem, s čimer bi podaljšali turistično sezono in zmanjšali pritisk na infrastrukturo ter dosegli celoletno zaposlenost v turističnem sektorju, turizem na kmetijah, ki bi privlačil obiskovalce in jih seznanjal s kmečkimi dejavnostmi in dejavnostmi na prostem, daleč od hotelskega življenja, ter povečali konkurenčnost in trajnost turističnih destinacij; podpira promocijo novih turističnih dejavnosti, ki so bolje prilagojene podnebnim spremembam in varstvu okolja; poudarja tudi, da je treba podpreti in okrepiti koordinacijo gorskih reševalnih služb;
79.

poudarja, kako pomembno je zagotavljanje dostopa do financiranja, tako kratkoročnega kot dolgoročnega, za naložbe v projekte vseh velikosti v zvezi s posodobitvijo sektorja ogrevanja in hlajenja, med drugim tudi daljinskega ogrevanja in hlajenja, nadgradnjo ustrezne omrežne infrastrukture, posodobitvijo ogrevalnih sistemov, vključno s prehodom na obnovljive vire, in pospešeno obnovo stavb; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razvije trden in inovativen dolgoročni finančni mehanizem; opozarja, da bi lahko Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) in drugi ustrezni evropski skladi, na primer tisti, ki so na voljo pri Evropski investicijski banki (EIB) ali prek sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), zagotavljali financiranje in tehnično pomoč ter z vzpostavitvijo stabilnih regulativnih razmer, zlasti z zmanjšanjem birokracije in uvedbo hitrega postopka prijave in odobritve, poskrbeli, da bi bili projekti privlačni za vlagatelje; poziva Komisijo, naj okrepi obstoječe določbe o ogrevanju in hlajenju v programskem obdobju po letu 2020 v vseh ustreznih evropskih skladih, in odpravi ovire, ki lokalnim oblastem otežujejo dodeljevanje koristnih sredstev za obnovo javnih stavb; podpira pobudo „pametno financiranje pametnih stavb“, ki spodbuja obsežnejše uvajanje energetske učinkovitosti skupaj z obnovljivimi viri energije v stavbnem sektorju; meni, da bi morala posodabljanje in toplotna izolacija stavb imeti prednost pred drugimi ukrepi pri dostopu do financiranja, saj imata izjemen potencial za ustvarjanje delovnih mest;
J.

ker Japonska že več let trguje s kitovim mesom in izdelki iz kitov, čeprav so na seznamu v Prilogi I h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami;
—

ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES, Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES ter Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES,
29.

poudarja, da proizvodi lastnih blagovnih znamk potrošnikom sicer lahko prinesejo večjo vrednost, izbiro in izdelke „pravične trgovine“, gre pa pri njih tudi za srednje- in dolgoročno strateško vprašanje, saj uvajajo horizontalno konkurenco v odnosu do industrijskih znamk, do česar prej ni prihajalo in kar lahko trgovce na drobno nepošteno potisne v nekonkurenčen položaj, saj so jim veliki trgovci obenem stranka in konkurent; opozarja, da obstaja prag tveganja, nad katerim bi utegnil prodor lastnih znamk na trg v posameznih kategorijah proizvodov pretvoriti pozitivne učinke v negativne in ki tako številna podjetja odvrnil od inovacij; zato vztraja, da morajo Komisija in organi za varstvo konkurence tej problematiki nameniti posebno pozornost, zlasti glede na to, da je treba oceniti potencialne dolgoročne posledice za preskrbno verigo in položaj kmetov v njej, pri tem pa morajo upoštevati, da se navade potrošnikov v državah članicah razlikujejo;
38.

opozarja na dejstvo, da standardizirana preverjanja znanja in kvantitativni pristopi k odgovornosti v izobraževanju v najboljšem primeru merijo le ozek razpon tradicionalnih kompetenc in utegnejo povzročiti, da morajo šole učne programe prilagoditi gradivu za preverjanje znanja in s tem zanemarjati izobraževanju lastne vrednote; poudarja, da imata izobraževanje in usposabljanje pomembno vlogo pri razvoju etičnih in državljanskih vrlin ter človečnosti in da delo učiteljev in dosežki učencev na tem področju pri rezultatih preverjanj niso upoštevani; v zvezi s tem poudarja potrebo po prožnosti, inovativnosti in ustvarjalnosti v izobraževalnih okvirih, ki bi lahko izboljšali kakovost učenja in doseženo stopnjo izobrazbe;
—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (1) (uredba o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom), zlasti člena 26(5) in (7),
5.

poudarja, da so male in srednje družinske kmetije sestavni del evropskega kmetijskega sektorja in prispevajo k oblikovanju socialno in ekonomsko živahnih podeželskih območij, ki prispevajo k ohranjanja kulturne in naravne dediščine; nadalje opozarja, da se te kmetije včasih srečujejo s težavami, ko želijo izkoristiti napredne pridelovalne tehnike in prakse za zagotovitev pravičnega dohodka kmetov in izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev ter ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; poudarja, da imajo inovacije potencial za povečanje produktivnosti dela in dohodka z zmanjševanjem proizvodnih stroškov in izboljšanjem učinkovitosti poslovanja; poudarja, da sta lastništvo in dostop do obdelovalnih zemljišč osrednjega pomena za kmete in družinske kmetije; se zavzema, da bi naredili kmetijsko dejavnost bolj privlačno za mlade ženske in moške, med drugim z izboljšanjem dostopa do financiranja, tehnologije in podpornih programov; poziva k razvoju novih poslovnih idej ter poziva Komisijo, naj kmete učinkoviteje obvešča o njihovih možnostih v zvezi s tem; priznava družbeno vlogo kmetijstva, njegov prispevek k socialni koheziji in učinek, ki ga ima na boj proti odseljevanju s podeželja, inovativne storitve, ki jih prinaša za lokalne skupnosti, in vlogo, ki jo ima pri ohranjanju tradicionalnega znanja; poudarja pomen dostopa do hitrih in zanesljivih storitev širokopasovnega interneta na podeželju ter inovativnih zamisli, prilagojenih vsem prikrajšanim regijam, kot so gorske in obrobne regije v Uniji, in poziva Komisijo, naj ju opredeli kot prednostno nalogo;