Bruselj, 14.07.2004

KOM(2004) 474 končno

2004/0153 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o celostnem programu dejavnosti na področju vseživljenjskega učenja

(predložena s strani Komisije)( SEC(2004) 971 }

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. UVOD

1.1. Marca 2004 je Komisija sprejela Sporočilo Nova generacija izobraževanja Skupnosti in programi usposabljanja po letu 2006[1] (prejšnje Sporočilo), ki je sledilo februarskemu Sporočilu o spremembah politike in proračunskih sredstev za obdobje od 2007 do 2013[2]. Sporočilo je navajalo namen Komisije, da bi predlagala integriran program vseživljenjskega učenja, vključno s kompletom obstoječega notranjega izobraževanja in programov usposabljanj. Osnutek Odločbe, priložen temu memorandumu, vzpostavlja ta program.

1.2. Integrirani program vseživljenjskega učenja temelji na trenutnih programih Socrates in Leonardo da Vinci, na programu eLearning, pobudi Europass in različnih dejavnostih, financiranih s strani akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje organov, ki delujejo na evropski ravni, in podporo posebnih dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja. Poleg tega je treba kot dodatni program v okviru Skupnega programa do leta 2009 vključiti tudi program Erasmus Mundus, ki je bil ustanovljen in se izvaja do leta 2008.

1.3. Kot je bilo poudarjeno v prejšnjem Sporočilu, se to prestrukturiranje nanaša predvsem na štiri dejavnike:

- spremembe v EU, pri čemer postajajo sistemi za izobraževanje in usposabljanje vse bolj vključeni v področje vseživljenjskega učenja, kar odraža odziv na nove izzive družbe znanja in demografskih sprememb;

- vse bolj pomembno vlogo izobraževanja in usposabljanja pri ustvarjanju konkurenčnega in dinamičnega ter na znanju osnovanega gospodarstva v Evropi in pri omogočanju spreminjanja prilagodljivosti, predvsem pri spremljanju lizbonskega Evropskega sveta leta 2000, postopkov v Bologni in Köbenhavnu in spremljanju razvoja politike, ki se izvaja na evropski ravni od začetka trenutnih programov Socrates in Leonardo da Vinci;

- potrebo po okrepitvi prednosti in naslovitvi zaznanih prekinitev in pomanjkanja sinergije, ki nastopi zaradi oblike trenutnega bolj razdrobljenega programa, kar so pokazale vmesne ocene programov Socrates in Leonardo da Vinci in javni posveti o možnostih nove generacije programov;

- potrebo po poenostavitvi in racionalizaciji zakonodajnih instrumentov Komisije z ustvarjanjem integriranega okvira, znotraj katerega se lahko financira vrsta najrazličnejših dejavnosti.

Preostanek tega memoranduma opisuje temeljna načela, osnovana na predlogih Komisije, pojasnjuje glavne značilnosti osnutka Odločbe ter načela subsidiarnosti in sorazmernosti.

2. PRIHODNJA POT

Preko svojih programov za izobraževanje in usposabljanje sega Unija neposredno do svojih državljanov - nobena druga dejavnost Skupnosti ne pride v stik tako neposredno s toliko ljudmi vsako leto . Ti programi podpirajo tudi posodobitev sistemov Unije za izobraževanje in usposabljanje ter spodbujajo posameznike k izboljšanju svojega strokovnega delovanja: celotni Uniji skratka pomagajo pri doseganju lizbonskih ciljev. Komisija zato predlaga naslednje spremembe trenutnih programov.

2.1. Integrirani program za izobraževanje in usposabljanje

Integrirani program bo vseboval štiri posebne programe: Comenius za dejavnosti splošnega izobraževanja v šolah do višje srednje ravni, Erasmus za izobraževanje in dejavnosti nadaljevalnega usposabljanja na višješolski ravni, Leonardo da Vinci za vse druge oblike poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter Grundtvig za izobraževanje odraslih. Poleg tega predlog vsebuje transverzalni program, ki vključuje štiri ključne dejavnosti, rešuje zgoraj navedena vprašanja politike ter postavlja določbe za učenje jezikov in dejavnosti, povezanih z ICT, ki jih posebni programi ne zajemajo, in bolj bistvene dejavnosti razširjanja, ter program Jean Monnet za podporo dejavnostim, povezanim z evropsko integracijo ter evropskimi ustanovami in združenji v izobraževanju in usposabljanju.

Integriran pristop je na eni strani zasnovan za ohranjanje kontinuitete s preteklimi izkušnjami, torej z arhitekturo, ki temelji na glavnih tipih izobraževanja in usposabljanja, ki jih je mogoče najti v vseh državah članicah, in ohranjanjem imen obstoječih programov, ter na drugi strani za povečevanje skladnosti in sinergije med vsemi njegovimi sestavnimi deli, kar omogoča učinkovitejšo podporo večjemu in bolj prilagodljivemu obsegu dejavnosti. Integrirani program je torej sestavljen iz skupnih dejavnosti in postopkov, ki zajemajo vse njegove dele, ter samostojnega odbora programov, ki zagotavlja celovitost.

2.2. Stvarnejši program

Učinkovitost in dodana vrednost evropskih programov sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja sta se izkazali že večkrat. Predstavljata način širjenja novosti in dobre prakse, ki bi sicer ostale znotraj državnih mej. Mobilnost ima očiten pozitiven učinek ne samo na vpletene posameznike, temveč tudi na ustanove, ki pri tem sodelujejo. Vrste evropskega sodelovanja, ki jih programi podpirajo, prispevajo k posodobitvi in izboljšanju sistemov za izobraževanje in usposabljanje po vsej Uniji.

V luči širokega soglasja o pomembnosti programov in novih izzivov, ki sledijo lizbonskim ciljem, Komisija meni, da bi moral biti cilj novega integriranega programa za izobraževanje in usposabljanje v primerjavi s predhodnimi bistveno povečanje obsežnosti in učinkovitosti.

Komisija je v luči sprememb obsežnosti, ki jih predlaga v podrobnejši finančni perspektivi za obdobje od 2007 do 2013, pregledala kvantificirane cilje, določene v prejšnjem Sporočilu. Ti cilji so naslednji:

- 1 od 20 šolarjev udeleženih v akciji Comenius od 2007 do 2013;

- 3 milijone študentov Erasmus do leta 2011;

- 150.000 namestitev Leonardo do leta 2013;

- 25.000 izmenjav Grundtvig do leta 2013;

Komisija meni, da so tako visoko zastavljeni cilji bistvenega pomena za to, da novi program postane primeren instrument za podporo oblikovanju najbolj konkurenčnega in dinamičnega gospodarstva, ki temelji na znanju, do leta 2010.

Proračunska sredstva bo treba nenehno večati; predlagani okvirni finančni znesek znaša 13.620 milijarde EUR za 7 let programa.

2.3. Preprostejši program

Med javnimi posvetovanji so države članice, nacionalne agencije in Komisija v svojem proračunskem poročilu izrazilee zahteve po preprostejšem in prožnejšem programu. Pomembno je vedeti, da se bodo dejavnosti, ki jih podpira trenuten predlog, v nekaterih primerih nadaljevale do leta 2013 in da ne bodo vsi programi, odobreni tega leta, končani pred letom 2016. Predlagana Odločba zato vključuje samo tiste določbe o operativnih zadevah, ki morajo biti nujno podane v zakonodaji.

Za poenostavitev je potrebno več kot samo dober namen: potrebno je ustrezno zakonodajno okolje; kjer to ni ustrezno, je treba poskrbeti za zakonodajna odstopanja. V posebnih pogojih se to nanaša na specifična odstopanja od pravil za izvajanje finančne uredbe. Vodilno načelo je sorazmernost: upravne in računovodske zahteve morajo biti sorazmerne z velikostjo dodelitve. To pomeni nadaljnje premisleke, še posebej na naslednjih področjih:

- obsežnejša uporaba pavšalnih donacij in obsegov stroškov na enoto,

- uvajanje preprostejših obrazcev za vlogo in pogodb,

- razširitev sofinanciranja s prispevki v naravi in omejitev računovodskih obveznosti upravičencev v takšnih primerih,

- poenostavitev dokumentacije o finančnih in operativnih zmogljivostih upravičencev.

Te poenostavitve so predpogoj za uresničitev zastavljenih ciljev iz odločbe. Komisija bo zato pravočasno predstavila ustrezna odstopanja od finančnih uredb bodisi neposredno s spremembami pravil za uvajanje bodisi s spremembami trenutnega predloga tako, da bo ta zajel ciljna odstopanja posebej za ta program.

2.4. Bolj decentraliziran program

Komisija predlaga večje upravljanje dejavnosti na nacionalni ravni prek omrežja nacionalnih agencij. Njihove prednosti vključujejo razumevanje nacionalnega konteksta in prednostnih potreb ter sposobnosti ustvarjanja okolja, prijaznejšega uporabniku.

Komisija meni, da bi bilo morda ustrezno upravljanje dejavnosti prek nacionalnih agencij, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

- Na osnovi pogostnosti poteka dejavnosti je mogoče vzpostaviti objektivno metodo za porazdelitev proračunskih sredstev med države članice.

- Dejavnosti so majhnega obsega ali namenjene posameznikom, tako da ne zahtevajo polne izbire na evropski ravni.

- Dejavnosti so namenjene potrebam, ki so značilne za posamezne države članice.

Osnutek odločbe zato predlaga upravljanje naslednjih dejavnosti prek nacionalnih agencij: mobilnost, partnerstvo majhnega obsega med ustanovami, prenos novih projektov v področje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter nekatera dela na področju širjenja in izkoriščanja rezultatov. Načela za izbiranje načinov upravljanja, predlagana v programu, podrobneje pojasnjuje Poglavje 3 finančne izjave.

3. ZASNOVA PREDLOGA PROGRAMA

3.1. Naslov 1: Splošne določbe

Člena 1 in 2 opredeljujeta splošne in posebne cilje integriranega programa in posebnih programov, ki jih ta vsebuje. Ti so dopolnjeni z operativnimi cilji za vsak poseben program, opredeljen v vsakem poglavju naslova 2.

Člen 5 opredeljuje splošne dejavnosti, ki jih je mogoče najti v integriranem programu. To je ukrep, namenjen kar največji poenostavitvi in fleksibilnosti. Priloga pojasnjuje, katere dejavnosti bo upravljala Komisija in katere nacionalne agencije.

Člen 6 opredeljuje naloge Komisije in držav članic, predvsem v povezavi z ustanavljanjem in delovanjem nacionalnih agencij v luči zahtev finančne uredbe.

Člen 7 dovoljuje širjenje sodelovanja v programu na Švico in države zahodnega Balkana.

Člen 10 vzpostavlja odbor za integrirani program, ki se bo sestajal v različnih zasedbah glede na predmet razprave. Komisija predvideva pet ločenih zasedb: eno, namenjeno celotnemu integriranemu programu, transverzalnemu programu in programu Jean Monnet, in štiri za programe Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci in Grundtvig. Člen 9 navaja, da bi morala biti vloga odbora, v skladu s predlagano komitološko Odločbo, v postopku izbiranja osredotočena na postopek, kriterije in proračun, ne pa na izbiranje posameznih projektov.

Člen 15 določa sredstva financiranja v znesku 13.620 milijarde EUR. Podrobnosti so navedene v Poglavju B.8 Priloge. Najnižje zneske, navedene v Prilogi, lahko Komisija s soglasjem odbora, ki sodeluje v postopku upravljanja, spremeni. Ta člen dovoljuje tudi porabo največ 1 % sredstev za podporo sodelovanju partnerjev iz drugih držav, ki v partnerstvu ne sodelujejo pri projektih in oblikovanju mrež v okviru programa.

3.2. Naslov 2, poglavja od 1 do 4: programi Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci in Grundtvig

Štirje sektorski programi - Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci in Grundtvig - so vsi enako zasnovani.

Porazdelitev dejavnosti med štiri sektorske programe se delno razlikuje od trenutnih programov; najpomembnejša sprememba je prenos poklicnega visokošolskega izobraževanja s programa Leonardo na program Erasmus.

Odločba za vsakega od štirih programov določa, katere od splošnih dejavnosti iz člena 5 bodo na voljo, in podaja primere glavnih oblik dejavnosti v okviru posebnih programov. V zakonodajno besedilo so vključene le najnujnejše podrobnosti, načini izvajanja splošnih dejavnosti vsakega programa, opisanega v Odločbi, pa niso izključni, kar po potrebi dovoljuje razvijanje drugih načinov v posvetovanju z Odborom.

Vse dejavnosti vključujejo možnost uvajanja jezikov in novih tehnologij. Dejavnosti programa Comenius vključujejo medsebojno šolsko sodelovanje, ki ga podpira program eLearning. Dejavnosti programa Erasmus, ki obsegajo nadaljnje poklicno usposabljanje, vključujejo delovanje študentov visokošolskega izobraževanja v podjetjih (prej v programu Leonardo da Vinci) in predvidevajo posebne ureditve za mobilnost študentov programov Joint Masters.

V programu Leonardo da Vinci so bile njegove dejavnosti na osnovi rezultatov vmesnega ocenjevanja ponovno vzpostavljene. Projekti bodo po večini upravljani prek nacionalnih agencij, osredotočeni pa bodo predvsem na prenos novosti iz drugih držav. Dejavnosti novega partnerstva bodo sestavljene iz majhnih projektov, ki organizacijam za usposabljanje omogočajo sodelovanje na področju tem skupnega interesa. Dejavnost omrežij, ki na evropski ravni podpira razmislek o ključnih težavah na področju poklicnega usposabljanja, je bila bistveno okrepljena.

V programu Grundtvig so na voljo nove dejavnosti za podpiranje mobilnosti odraslih, ki se izobražujejo, za izmenjave osebja in evropske pomočniške dejavnosti poleg podpiranja mobilnosti odraslih vzgojiteljev (dejavnost Socrates, ki je trenutna dejavnost programa Grundtvig, je bila omejena predvsem na slednje).

3.3. Naslov 2, poglavje 5: Transverzalni program

Transverzalni program je ena od večjih novosti v integriranem programu. Skupnosti ponuja učinkovitejši instrument za opravljanje dejavnosti, ki segajo na dva ali več tradicionalnih področij dejavnosti, predvsem sektorskih programov.

Transverzalni program je razdeljen na štiri ključne dejavnosti:

Prva ključna dejavnost je v trenutnem predlogu programa sorazmerno nova,, osredotočena predvsem na razvoj politike. Vključuje številne obstoječe dejavnosti, npr. Arion, obisk Cedefop-a, omrežje Eurydice itd. in jih učinkoviteje usmerja na politične zadeve splošne pomembnosti za Skupnost. Dodaja nove projekte, omrežja ter dejavnosti opazovanja in analize, ki Uniji omogočajo razumevanje, kaj se od nje pričakuje v političnem smislu

Druga ključna dejavnost dopolnjuje poglavitno jezikovno dejavnost v sektorskih programih. Transverzalna dejavnost je tako kot večstranski projekti potrebna za razvoj gradiva za učenje jezikov in preizkusnih orodij, omrežij ključnih akterjev, večjezičnih spletnih portalov in kampanj za osveščanje javnosti.

Tretja ključna dejavnost je osredotočena na poskuse s posploševanjem novih pristopov poučevanja in učenja (e-učenje) glede na novo pedagogiko, storitve, tehnologijo in okoliščine.

Četrta ključna dejavnost je nova dejavnost, osredotočena na izkoriščanje in prenašanje rezultatov dobrih projektov v sisteme za poučevanje in poklicno usposabljanje na ravni Skupnosti, narodov, regij in sektorjev. Projekte lahko vodi Komisija ali nacionalne agencije.

3.4. Naslov 2, poglavje 6: program Jean Monnet

Program Jean Monnet je namenjen akademskemu področju evropske integracije in podpori, ki je potrebna za ustanove in združenja, dejavna na področju izobraževanja in usposabljanja na evropski ravni.

Seznam ustanov, ki jih Komisija predlaga za neposredno podporo tega programa, je omejen na štiri ustanove, ki so vključene v obstoječi akcijski program Skupnosti za spodbujanje organov, ki delujejo na evropski ravni, in podpori posebnih dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja. Vsem štirim ustanovam se lahko podelijo dovoljenja za delovanje pod pogojem, da so izpolnjene vse zahteve Finančne uredbe. Kot je natančno opredeljeno v členih 2(3)(c) in 42(3) tega predloga, je oblikovanje teh štirih upravičencev izvedeno brez poseganja v podporo drugih ustanov, kot so priznana središča odličnosti na evropski ravni, ki si na osnovi te dejavnosti ob odzivu na razpise za predloge lahko prav tako pridobijo dovoljenje za delovanje. Takšne ustanove lahko prav tako sodelujejo v drugih pomembnih delih integriranega programa in programa Erasmus Mundus pod pogojem, da izpolnjujejo vse zahteve, ki se nanašajo na te dejavnosti, vključno s postopkom izbora. Z razpisi za predloge želi Komisija med drugim podpreti razvoj ključnih ustanov in združenj, dejavnih na evropski ravni, vključno s tistimi s podobnimi značilnostmi kot jih imajo opisani upravičenci, da bi tako zasnovali mreže središč evropske odličnosti v Uniji.

3.5. Finančna in upravna priloga

Točki A in B1 priloge se osredotočata na razlikovanje med postopki dejavnosti nacionalnih agencij (tistih dejavnosti, ki jih upravljajo nacionalne agencije) in postopki dejavnosti Komisije (tistih, ki jih neposredno upravlja Komisija ali pooblaščena izvršna agencija, ki ji je zaupan del nalog pri upravljanju programa v skladu s členom 54 Finančne uredbe[3]).

Odločba predvideva dve vrsti postopkov nacionalnih agencij. Prvi, ki se trenutno nanašajo na vse decentralizirane dejavnosti v programu Socrates in dejavnosti mobilnosti programa Leonardo da Vinci, bodo tudi v prihodnje najbolj razširjena. Nacionalnim agencijam omogočajo izbiro upravičencev in podeljevanje dovoljenj ustanovam izključno v njihovih državah za izključno uporabo, namenjeno tem ustanovam. Drugi, zasnovani kot nadomestilo trenutnega Postopka B v programu Leonardo da Vinci, omogoča nacionalnim agencijam izbiro popolnoma nadnacionalnih ali večstranskih projektov ter financiranje udeležbe zadevnih partnerjev prek koordinatorja, ki so predmet odločbe Komisije na osnovi kratkega seznama projektov, ki ga predloži agencija.

Točki B2 in B11 priloge se nanašata na podrobne finančne določbe, tehnično pomoč in ukrepe za preprečevanje goljufij.

4. Subsidiarnost in sorazmernost

Kar zadeva subsidiarnost, se novi program, kot tudi v prejšnjih generacijah dejavnosti Skupnosti, osredotoča na spodbujanje in optimizacijo sodelovanja med državami članicami na vseh področjih vseživljenjskega učenja. Ne skuša posegati v sestavo in vsebino sistemov za izobraževanje in usposabljanje, ampak se osredotoča na področje, kjer je mogoče ustvariti evropsko dodano vrednost.

Kar zadeva sorazmernost, je predlog zasnovan tako, da bi se doseglo kar se da največjo poenostavitev - ne samo s stališča dejavnosti, ampak tudi s stališča ustrezne finančnih in postopkovnih zaščitnih ukrepov.

2004/0153 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o celostnem programu dejavnosti na področju vseživljenjskega učenja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 149(4) in 150(4),

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[6],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[7],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odločba Sveta 382/1999[8] je vzpostavila drugo fazo delovnega programa poklicnega usposabljanja Skupnosti Leonardo da Vinci.

(2) Odločba 253/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta[9] je vzpostavila drugo fazo akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja Socrates.

(3) Odločba 2318/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta[10] je ustanovila večletni program za učinkovito integracijo informacijskih ter komunikacijskih tehnologij (ICT) v izobraževalnih sistemih in sistemih za usposabljanje v Evropi (program eLearning).

(4) Odločba 791/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta[11] je vzpostavila akcijski program Skupnosti za spodbujanje organov, ki delujejo na evropski ravni na področju izobraževanja in usposabljanja, in podporo posebnih dejavnosti na tem področju.

(5) Odločba xxx/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta[12] je vzpostavila enoten okvir za preglednost usposobljenosti in sposobnosti (Europass).

(6) Bolonjska deklaracija, ki so jo 19. junija 1999 podpisali ministri za šolstvo devetindvajsetih evropskih držav, je vzpostavila medvladni postopek, namenjen nastanku Evropskega visokošolskega območja do leta 2010, kar zahteva podporo na ravni Skupnosti.

(7) Evropski Svet je 23. in 24. marca 2000 v Lizboni postavil strateški cilj postati najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo na temelju znanja na svetu, sposobno trajnostnega gospodarskega razvoja, ki bo zagotavljalo več delovnih mest - ta bodo tudi boljša - ter večjo socialno kohezijo, Svet za izobraževanje pa povabil k splošnemu premisleku o dejanskih ciljih izobraževalnih sistemov, ki bodo osredotočeni na zadeve in prioritete skupnega pomena s spoštovanjem narodne raznolikosti.

(8) 12. februarja 2001 je Svet sprejel poročilo o konkretnih ciljih sistemov izobraževanja in usposabljanja. 14. junija 2002 je sprejel natančen delovni program nadaljnjega izvajanja teh ciljev, ki zahtevajo podporo na ravni Skupnosti.

(9) Na Evropskem svetu v Göteborgu 15. in 16. junija 2001 so se dogovorili o strategiji za trajnostni razvoj in lizbonskem postopku za zaposlovanje, gospodarski reformi in socialni koheziji pa dodali okoljsko dimenzijo.

(10) Evropski Svet je 15. in 16. marca 2002 v Barceloni postavil cilj, v skladu s katerim bi sistemi izobraževanja in usposabljanja Evropske Unije do leta 2010 postali svetovna referenca kakovosti, ter pozval k izboljšanju osnovnih znanj, še posebej z učenjem vsaj dveh tujih jezikov od malih nog.

(11) Sporočilo Komisije[13] in Resolucija Sveta[14] o vseživljenjskem učenju potrjujeta, da je vseživljenjsko učenje treba podkrepiti z dejanji in politikami, razvitimi znotraj okvirov programov Skupnosti za to področje.

(12) Resolucija Sveta z dne 19. decembra 2002 o spodbujanju izboljšanega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja[15] je vzpostavila postopek izboljšanega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja , ki zahteva podporo na ravni Skupnosti. Kopenhagenska deklaracija, ki so jo 30. novembra sprejeli ministri za šolstvo enaintridesetih evropskih držav, je v ta postopek vključila socialne partnerje in države kandidatke.

(13) Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu o znanjih in mobilnosti[16] navaja nenehno potrebo po dejavnostih na evropski ravni za izboljšanje prepoznavanja stopenj izobraženosti in usposobljenosti.

(14) Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za učenje jezikov in jezikovno raznolikost[17] navaja postopke, ki jih je treba izvajati na evropski ravni v obdobju med 2004 in 2006; sporočilo zahteva nadaljevalne dejavnosti.

(15) Vmesna poročila vrednotenja obstoječih programov Socrates in Leonardo da Vinci ter javno posvetovanje o prihodnjih dejavnosti Skupnosti na področju izobraževanja in usposabljanja so razkrili močno in iz določenih vidikov rastočo potrebo po nadaljevanju sodelovanja in mobilnosti na teh področjih na evropski ravni. Poudarjena je bila pomembnost ustvarjanja tesnejših vezi med programi Skupnosti in razvojem politik v izobraževanju in usposabljanju, izražena je bila želja po takem oblikovanju dejavnosti Skupnosti, ki bi se lahko bolje odzivalo na paradigmo vseživljenjskega učenja, in želja po uporabniku prijaznejšem in prilagodljivem pristopu k izvajanju take dejavnosti.

(16) Vključevanje podpore Skupnosti za nadnacionalno sodelovanje in mobilnost v izobraževanju ter usposabljanju v en program bi pomenilo pomembne prednosti, ki bi dopuščale večje sinergije med različnimi področji dejavnosti in omogočale večjo kapaciteto za podporo razvijanju vseživljenjskega učenja, pa tudi pregledne, usmerjene in učinkovite načine administracije.

(17) Zato je treba ustanoviti Celostni program, ki bi prek vseživljenjskega učenja prispeval k razvoju Evropske Unije kot družbe z naprednim znanjem, s trajnostnim gospodarskim razvojem, več in boljšimi delovnimi mesti in večjo socialno kohezijo.

(18) Če naj specifičnosti sektorjev šol, visokega šolstva, poklicnega usposabljanja in izobraževanja odraslih ter potreba po dejavnosti Skupnosti temeljijo na posebej prikrojenih ciljih, oblikah delovanja in organizacijski strukturi, je primerno ohraniti posamezne programe znotraj okvira Celostnega programa, ki so usmerjeni k posameznemu od teh štirih sektorjev, medtem pa kar najbolj povečajo preglednost in njihove skupne značilnosti.

(19) V sporočilu Grajenje skupne prihodnosti: Izzivi politike in proračuna razširjene Unije 2007 - 2013[18], je Komisija zastavila vrsto določenih ciljev, ki naj jih doseže nova generacija programov izobraževanja in usposabljanja Skupnosti, ki zahteva znatno povečanje mobilnosti in partnerskih dejavnosti.

(20) Glede na dokazane koristi nadnacionalne mobilnosti za posameznike in sisteme izobraževanja in usposabljanja, visoke količine neizpolnjenih zahtev po mobilnosti v vseh sektorjih in pomembnosti mobilnosti v okviru lizbonskih ciljev je treba znatno povečati količino podpore za nadnacionalno mobilnost v vseh štirih sektorskih programih.

(21) Zavoljo odzivanja na povečano potrebo po podpiranju dejavnosti na evropski ravni, ki naj dosežejo politične cilje, za načine podpiranja nadnacionalnih dejavnosti na področju jezikov in informacijskih ter komunikacijskih tehnologij in zaradi boljšega razširjanja in izkoriščanja rezultatov programa je primerno štiri programe dopolniti s transverzalnim programom.

(22) Zaradi odzivanja na vse večjo potrebo po znanju in dialogu o postopku evropske integracije in njegovem razvoju je pomembno spodbujati odličnost poučevanja, raziskovanja in razmišljanja na tem področju s podpiranjem visokošolskih ustanov, ki se posvečajo študiju postopka evropske integracije, evropskih združenj na področju izobraževanja in usposabljanja ter dejavnosti Jean Monnet.

(23) Treba je omogočati zadostno prilagodljivost v navajanju te Odločbe, da bodo mogoči ustrezni popravki dejavnosti Celostnega programa zaradi prilagajanja spreminjajočim se potrebam obdobja 2007 do 2013 in zaradi odpravljanja neprimernih podrobnosti predhodnih stopenj programov Socrates in Leonardo da Vinci.

(24) Skupnost mora v vseh svojih dejavnostih odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, kakor nalaga člen 3 Pogodbe.

(25) V skladu s členom 151 Pogodbe Skupnost pri svoji dejavnosti na podlagi določb te Pogodbe upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.

(26) Treba je spodbujati aktivno državljanstvo in se boriti proti izključevanju v vseh oblikah, vključno z rasizmom in ksenofobijo.

(27) Na posebne potrebe po učenju za invalidne osebe se je treba aktivno odzivati.

(28) Države kandidatke za članstvo v Evropski Uniji in države EFTE lahko sodelujejo v programih Skupnosti v skladu s sporazumi, ki jih bodo podpisale Skupnost in te države.

(29) Evropski Svet je v Solunu 19. in 20. junija 2003 potrdil zaključke Sveta z dne 16. junija o zahodnem Balkanu, skupaj s Prilogo Dnevni red v Thessalonikih o zahodnem Balkanu: evropski integraciji naproti, ki nalaga, da morajo biti programi Skupnosti na voljo državam v postopku stabilizacije in pridružitve na temelju okvirnih sporazumov, ki jih podpišejo Skupnost in te države.

(30) Skupnost in Švicarska konfederacija sta razglasili namero začetka pogajanj o sprejetju sporazumov na področjih skupnega interesa, kot so izobraževanje, usposabljanje in mladinski programi Skupnosti.

(31) Celostni program je treba redno spremljati in vrednotiti ob sodelovanju med Komisijo in državami članicami, da lahko pride do prilagoditev, še posebej prioritet za izvajanje ukrepov. Vrednotenje mora obsegati zunanje vrednotenje, ki ga opravi neodvisni, nepristranski organ.

(32) Resolucija 2000/2315 (INI) Evropskega parlamenta o izvajanju programa Socrates[19] je pritegnila pozornost zaradi nesorazmerno zahtevnih postopkov za dodelitev dotacij v drugi fazi programa.

(33) Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni Uredbi, ki velja za splošni proračun Evropskih Skupnosti[20] in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002, ki postavlja podrobna pravila za izvajanje Uredbe Sveta 1605/2202[21], ki ščiti finančne interese Skupnosti, je treba uporabljati v skladu z načeli preprostosti ter doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejevanjem števila primerov, kjer Skupnost ohrani neposredno odgovornost za njihovo izvajanje in upravljanje, in zahtevano sorazmernostjo med količino sredstev in administrativnim bremenom, ki ga predstavlja njihova uporaba.

(34) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufije ter storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev.

(35) Ker ciljev predlagane dejavnosti v zvezi s prispevanjem evropskega sodelovanja h kakovostnemu izobraževanju in usposabljanju države članice ne morejo zadostno izpolnjevati, saj so za to potrebna večstranska partnerstva, nadnacionalna mobilnost in izmenjava podatkov znotraj celotne Skupnosti in jih je zaradi narave potrebnih dejavnosti in ukrepov lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe, ki so v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom proporcionalnosti, kot ga določa ta člen, ta odločba ne presega potrebnega za doseganje teh ciljev.

(36) Odločba vzpostavlja finančni okvir za celotno obdobje programa, ki bo glavna točka sklicevanja za proračunski organ v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka[22].

(37) Ukrepe za izvajanje te Odločbe bi bilo treba sprejeti v skladu z Odločbo Sveta 1999/468/ES, z dne 28. junija 1999, o določitvi postopkov za uresničevanje izvedbenih pooblastil, podeljenih Komisiji[23] -

SKLENILA:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Poglavje I

Celostni program

Člen 1

Vzpostavitev Celostnega programa

1. Ta odločba vzpostavlja celostni program za dejavnosti Skupnosti na področju vseživljenjskega učenja, v nadaljnjem besedilu Celostni program.

2. Poglavitni cilj Celostnega programa je z vseživljenjskim učenjem prispevati k razvoju Skupnosti kot družbe z naprednim znanjem, trajnostnim razvojem, več in boljšimi službami in večjo socialno kohezijo, ob zagotavljanju zaščitenega okolja za prihodnje generacije. Še posebej si prizadeva pospeševati izmenjavo, sodelovanje in mobilnost med sistemi izobraževanja in usposabljanja znotraj Skupnosti, tako da bi postali svetovna referenca znanja.

3. Celostni program vsebuje naslednje specifične cilje:

(a) prispevanje k razvoju kakovostnega vseživljenjskega učenja in spodbujanje novosti ter evropska razsežnost v sistemih in običajnih postopkih na tem področju;

(b) pomoč pri izboljšanju kakovosti, privlačnosti in dostopnosti priložnosti za vseživljenjsko učenje, ki je na voljo v državah članicah;

(c) okrepitev prispevka vseživljenjskega učenja k osebni izpolnitvi, socialni koheziji, aktivnemu državljanstvu, enakosti med spoloma in sodelovanju ljudi s posebnimi potrebami;

(d) pomoč pri spodbujanju izvirnosti, konkurenčnosti, možnosti zaposlitve in rasti podjetniškega duha;

(e) prispevanje k povečanemu sodelovanju ljudi vseh starosti v vseživljenjskem učenju;

(f) pospeševanje učenja jezikov in jezikovne raznolikosti;

(g) okrepitev vloge vseživljenjskega učenja pri ustvarjanju občutka evropskega državljanstva in okrepitvi strpnosti in spoštovanja drugih narodov in kultur;

(h) spodbujanje sodelovanja pri zagotavljanju kakovosti v vseh sektorjih izobraževanja in usposabljanja v Evropi;

(i) izkoriščanje rezultatov, inovativnih izdelkov in postopkov ter izmenjava dobre prakse na področjih, ki jih pokriva Celostni program.

4. V skladu z administrativnimi določbami Priloge bo Celostni program podpiral in dopolnjeval dejavnosti držav članic.

5. Kot je določeno v členu 2, se bodo cilji celostnega programa izvajali po štirih sektorskih programih, enega transverzalnega programa in programa Jean Monet, v nadaljnjem besedilu specifičnih programov.

6. Odločbo se bo izvajalo v obdobju med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2013. Vendar pa se pripravljalni ukrepi, med drugim tudi sklepi Komisije v skladu s členom 9, lahko izvajajo od začetka veljave te odločbe.

7. Določila te odločbe, ki se nanašajo na Celostni program, urejajo tudi specifične programe, za katere bodo veljala specifična določila.

Člen 2

Specifični programi

1. Sektorski programi bodo naslednji:

(a) program Comenius, ki bo pokrival potrebe po poučevanju in učenju vseh udeležencev predšolske ter šolske izobrazbe do konca srednje izobrazbe in ustanove in organizacije, ki izvajajo tako izobraževanje;

(b) program Erasmus, ki bo pokrival potrebe po poučevanju in učenju vseh udeležencev visokošolskega izobraževanja, poklicnega izobraževanja ter usposabljanja na ravni izobraževanja odraslih, ne glede na dolžino izobraževanja ali stopnjo usposobljenosti, in doktorske študije ter ustanove in organizacije, ki izvajajo tako izobraževanje;

(c) program Leonardo da Vinci, ki bo pokrival potrebe po poučevanju in učenju vseh udeležencev poklicnega izobraževanja in usposabljanja, skupaj z začetnim in nadaljevalnim poklicnim usposabljanjem, ki ne vključuje visokošolskega izobraževanja in usposabljanja odraslih, ter ustanove in organizacije, ki izvajajo tako izobraževanje;

(d) program Grundtvig, ki bo pokrival potrebe po poučevanju in učenju vseh udeležencev izobraževanja odraslih ter vse ustanove in organizacije, ki izvajajo tako izobraževanje.

2. Transverzalni program bo zajemal štiri ključne dejavnosti:

(a) politiko sodelovanja v vseživljenjskem učenju znotraj Skupnosti;

(b) spodbujanje učenja jezikov;

(c) razvijanje inovativnih vsebin, storitev, pedagogike in prakse za vseživljenjsko učenje, ki temeljijo na informacijski in komunikacijski tehnologiji;

(d) širjenje in izkoriščanje rezultatov dejavnosti, ki jih podpira program ter prejšnji sorodni programi, in izmenjava dobre prakse.

3. Program Jean Monnet bo podpiral ustanove in dejavnosti na področju evropske integracije. Obsegal bo tri ključne dejavnosti:

(a) dejavnost Jean Monnet;

(b) urejanje dotacij v podporo določenim ustanovam, ki se ukvarjajo s temami evropske integracije;

(c) urejanje donacij v podporo drugim evropskim ustanovam in zvezam na področju izobraževanja in usposabljanja.

4. Kot dodatek k ciljem iz člena 1 bodo specifični programi vsebovali naslednje cilje:

(a) program Comenius:

(i) razvijanje razumevanja med mladimi in izobraževalnim osebjem o pestrosti evropskih kultur in njeni vrednosti;

(ii) pomoč mladim pri pridobivanju osnovnih življenjskih znanj in sposobnosti, ki so potrebni za njihov osebni razvoj, za prihodnje zaposlovanje in za aktivno evropsko državljanstvo;

(b) program Erasmus:

(i) podpiranje pri uresničitvi evropskega visokošolskega območja;

(ii) spodbujanje prispevanja visokošolskega in nadaljevalnega poklicnega izobraževanja k postopku inovacije;

(c) program Leonardo da Vinci: pospeševanje prilagajanja spremembam trga dela in razvoju potreb po znanju;

(d) program Grundtvig:

(i) odzivanje na izobraževalne izzive starejšega dela evropskega prebivalstva;

(ii) pomoč odraslim pri iskanju alternativnih poti do izboljšanja znanja in sposobnosti;

(e) transverzalni program:

(i) spodbujanje evropskega sodelovanja na področjih, ki pokrivajo dva ali več sektorskih programov;

(ii) pospeševanje zbliževanja sistemov izobraževanja in usposabljanja držav članic;

(f) program Jean Monnet:

(i) spodbujanje dejavnosti poučevanja, raziskovanja in razmišljanja na področju študij evropske integracije;

(ii) podpiranje obstoja ustrezne vrste ustanov in združenj, ki se osredotočajo na teme, povezane z evropsko integracijo ter izobraževanjem in usposabljanjem z evropsko perspektivo.

Člen 3

Opredelitve

Za namene te Odločbe se uporabijo naslednje opredelitve:

1. predšolski pomeni organizirane izobraževalne dejavnosti pred začetkom obvezne osnovne šole;

2. učenec je oseba, ki je vključena v izobraževanje v šoli;

3. šola označuje vse vrste ustanov, ki ponujajo splošno (vrtec ali drugo predšolsko izobraževanje, osnovnošolsko ali srednješolsko), poklicno in strokovno izobrazbo ter - izjemoma, v sklopu ukrepov za spodbujanje učenja jezikov - nešolske ustanove, ki ponujajo vajeniško usposabljanje;

4. učitelji/izobraževalno osebje so osebe, ki so v sklopu dolžnosti neposredno vključene v postopke izobraževanja v državah članicah;

5. študent je oseba, ki je vpisana v visokošolsko ustanovo ne glede na področje študija, z namenom sledenja visokošolskim študijam in pridobitve naziva ali diplome, vključno s stopnjo doktorata;

6. visokošolska ustanova je:

(a) kakršna koli visokošolska ustanova, ki deluje v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso in omogoča kvalifikacije in diplome na tej ravni, ne glede na to, kako se take ustanove v državah članicah imenujejo;

(b) katera koli ustanova, ki izvaja nadaljevalno poklicno usposabljanje na ravneh 5 in 6 Mednarodne standardne klasifikacije (ISCED);

7. Joint Masters je oznaka za magistrsko izobraževanje, ki:

(a) vključuje vsaj tri visokošolske ustanove iz treh različnih držav članic;

(b) izvaja študijski program ki vključuje obdobje študija v vsaj dveh od teh treh ustanov;

(c) ima vgrajene mehanizme za priznavanje obdobij študija v partnerskih ustanovah, ki temeljijo na evropskem sistemu za prenašanje kreditnih točk oziroma so združljiva z njim;

(d) se konča s podelitvijo skupnega, dvojnega ali večkratnega naziva od sodelujočih ustanov, ki ga priznavajo ali akreditirajo države članice;

8. začetno poklicno usposabljanje označuje katero koli obliko začetnega poklicnega usposabljanja, naj gre za strokovno in poklicno poučevanje, vajeništvo ter k poklicnemu usmerjeno izobraževanje, ki prispeva k doseganju poklicne kvalifikacije, ki jo priznavajo ustrezni organi države članice, v kateri je pridobljena;

9. nadaljevalno poklicno usposabljanje je kakršno koli poklicno usposabljanje, ki se ga udeleži oseba znotraj Skupnosti v delovni karieri;

10. izobraževanje odraslih označuje vse oblike nepoklicnega učenja odraslih - formalne, neformalne ali informalne narave;

11. študijski obisk je kratkotrajen obisk, namenjen študiju posebnega vidika vseživljenjskega učenja v drugi državi članici in izmenjavi dobre prakse ali učenju nove metodologije ali znanja;

12. mobilnost je selitev v drugo državo zaradi študija, delovnih izkušenj, drugih dejavnosti učenja ali poučevanja ali sorodnih administrativnih dejavnosti, ustrezno podprta s pripravami v jeziku gostitelja;

13. praksa pomeni bivanje v podjetju ali organizaciji v drugi državi članici, ustrezno podprto s pripravami v jeziku gostitelja, da bi se tako pridobilo specifično znanje ali izboljšanje razumevanja ekonomske in socialne kulture zadevne države;

14. enostranski pomeni eno ustanovo;

15. dvostranski pomeni partnerje iz dveh držav članic;

16. večstranski pomeni partnerje iz vsaj treh držav članic. Komisija ima lahko združenja ali druge organe, v katerih so člani iz vsaj treh držav članic, za večstranske;

17. partnerstvo je dvostranski ali večstranski sporazum skupine ustanov ali organizacij iz različnih držav članic o izvajanju skupnih evropskih dejavnosti na področju vseživljenjskega učenja;

18. omrežje je formalno ali neformalno združenje organov, ki delujejo znotraj določenega področja, discipline ali sektorja vseživljenjskega učenja;

19. projekt je skupna dejavnost, pri kateri sodelujejo formalna ali neformalna združenja organizacij ali institucij;

20. koordinator projekta je organizacija ali institucija, ki je zadolžena za izvajanje projekta večstranskega združenja, ki s Komisijo podpiše sporazum o dotaciji;

21. projektni partnerji so organizacije ali ustanove, razen koordinatorja, ki sestavljajo večstransko združenje;

22. podjetje je podjetje v javnem ali zasebnem sektorju ne glede na velikost, pravni status ali ekonomski sektor, v katerem delujejo, in vse vrste ekonomskih dejavnosti, skupaj s socialno ekonomijo;

23. socialni partnerji so - na nacionalni ravni - organizacije delodajalcev in delavcev, ki delujejo v skladu z nacionalnimi zakoni in/ali praksami, na ravni Skupnosti pa so to organizacije delodajalcev in delavcev, ki se socialnega dialoga udeležujejo na ravni Skupnosti;

24. ponudnik učenja je vsaka ustanova ali organizacija, ki ponuja vseživljenjsko učenje v skladu s celostnim programom ali znotraj meja specifičnih programov tega programa;

25. usmerjanje in svetovanje pomeni širok spekter dejavnosti, npr. obveščanje, oceno, usmeritev in svetovanje v pomoč učencem pri odločitvah v zvezi s programi izobraževanja in usposabljanja oziroma zaposlitvenimi možnostmi;

26. širjenje in izkoriščanje rezultatov so dejavnosti, ki zagotavljajo rezultatom Celostnega programa in njegovim predhodnikom ustrezno priznanje, prikazovanje in izvajanje;

27. vseživljenjsko učenje je vsa splošna izobrazba, poklicno izobraževanje in usposabljanje, neformalno izobraževanje in informalno učenje v življenju, ki izboljša znanje, veščine in sposobnosti znotraj osebnega, civilnega, družbenega in/ali zaposlitvenega področja. Vključuje izvajanje storitev svetovanja in usmerjanja.

Člen 4

Dostop do celostnega programa

Celostni program je še posebej namenjen:

(a) učencem, študentom, pripravnikom in odraslim učencem;

(b) osebju, ki je del katerega koli vidika vseživljenjskega učenja;

(c) osebam na trgu dela;

(d) ponudnikom učenja;

(e) osebam in organom, zadolženim za sisteme in politike katerega koli vidika vseživljenjskega učenja na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

(f) podjetjem, socialnim partnerjem in njihovim organizacijam na vseh ravneh, tudi trgovinskim organizacijam in gospodarskim zbornicam;

(g) organom, ki nudijo storitve usmerjanja, svetovanja in obveščanja v zvezi s katerim koli vidikom vseživljenjskega učenja;

(h) združenjem, ki delujejo na področju vseživljenjskega učenja, skupaj z združenji študentov, pripravnikov, učencev, staršev in odraslih učencev;

(i) raziskovalnim centrom in organom, ki se ukvarjajo z vseživljenjskim učenjem;

(j) nepridobitnim organizacijam, prostovoljnim organom in nevladnim organizacijam (NVO-jem).

Člen 5

Aktivnosti Skupnosti

1. Celostni program bo podpiral naslednje aktivnosti:

(a) mobilnost oseb v vseživljenjskem učenju v Evropi;

(b) dvostranska in večstranska partnerstva;

(c) večstranske projekte, namenjene izboljšanju nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja;

(d) enostranske in nacionalne projekte;

(e) večstranske projekte in omrežja;

(f) opazovanje in analizo politik ter sistemov na področju vseživljenjskega učenja, vzpostavitev referenčnih materialov, del katerih bodo tudi raziskave, statistični podatki, analize in pokazatelji, dejanja v podporo preglednosti in priznavanju kvalifikacij ter predhodnega učenja, in dejanja v podporo sodelovanja pri zagotavljanju kakovosti;

(g) operiranje z dotacijami, ki podpirajo nekatere operativne in administrativne stroške organizacij, ki so dejavne na področju, ki ga pokriva Celostni program.

(h) druge pobude, ki se skladajo s cilji Celostnega programa (Spremljevalni ukrepi).

2. Podpora skupnosti je lahko podeljena za pripravljalne obiske za katere koli dejavnosti tega člena.

3. Komisija lahko organizira seminarje, konference ali sestanke, ki olajšujejo izvajanje Celostnega programa , in se loti ustreznih dejavnosti obveščanja, objavljanja in razširjanja, pa tudi programov nadziranja in ovrednotenja.

4. Dejanja v tem členu se lahko izvajajo prek razpisov za predloge, javnih razpisov ali pa neposredno s strani Komisije.

Člen 6

Naloge Komisije in držav članic

1. Komisija mora zagotoviti izvajanje dejavnosti Skupnosti iz Celostnega programa.

2. Države članice morajo

(a) narediti vse potrebno, da bi zagotovile učinkovito izvajanje Celostnega programa na ravni držav članic, in upoštevati vse stranke, ki so povezane s katerim koli vidikom vseživljenjskega učenja v skladu z nacionalno prakso;

(b) ustanoviti ali določiti in nadzirati ustrezno strukturo za usklajeno upravljanje izvajanja dejavnosti Celostnega programa na ravni države članice (nacionalnih agencij), skupaj z upravljanjem proračuna, v skladu z določili člena 54(2)(c) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002[24] in določili člena 38 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002[25], v skladu z naslednjimi merili:

(i) organizacija, ki je ustanovljena ali določena kot nacionalna agencija, mora biti pravna oseba, ki jo urejajo zakoni zadevne države članice. Ministrstvo ne more biti določeno kot nacionalna agencija;

(ii) nacionalne agencije morajo imeti zadostno število osebja z ustreznimi strokovnimi in jezikovnimi znanji, ki so potrebna za delo v okolju mednarodnega sodelovanja na področju izobraževanja in usposabljanja;

(iii) imeti morajo ustrezno infrastrukturo, kar še posebej velja za informatiko in komunikacije;

(iv) delovati morajo v upravnem okviru, ki jim omogoča zadovoljivo izvajanje nalog in izogibanje konfliktom interesov;

(v) morajo imeti možnost, da uporabijo postavljena pravila finančnega upravljanja in pogodbene pogoje na ravni Skupnosti;

(vi) dati morajo ustrezna finančna jamstva, ki jih po možnosti izda javna oblast, njihove upravljavske zmogljivosti pa morajo ustrezati ravni sredstev Skupnosti, katerih upravljanje bodo izvajali;

(c) prevzeti morajo odgovornost za pravilno upravljanje s strani nacionalnih agencij iz zgornjega pododstavka (b) s sredstvi, prenesenimi nacionalnim agencijam v podporo projektom, še posebej pa morajo nacionalne agencije spoštovati načela preglednosti, enakost ravnanja in izogibanje dvojnemu financiranju z drugimi sredstvi Skupnosti, in obvezo o spremljanju projektov in povračilo sredstev, ki jih morajo vrniti upravičenci;

(d) storiti morajo vse potrebno za zagotovitev revizijskega in finančnega nadzora nacionalnih agencij iz pododstavka (b) zgoraj ter še posebej:

(i) pred začetkom delovanja nacionalne agencije mora ta Komisiji predložiti potrebna zagotovila o obstoju, ustreznosti in pravilnem delovanju agencije, v skladu s pravili dobrega finančnega poslovanja, uporabljenimi postopki, nadzornimi sistemi, računovodskimi sistemi in postopki javnih naročil in dodeljevanjem dotacij;

(ii) Komisiji vsako leto predložiti izjavo o zanesljivosti finančnih sistemov in postopkov nacionalnih agencij ter poštenih izkazov stanj;

(e) v primeru nepravilnosti, malomarnosti ali goljufije v zvezi z nacionalno strukturo, ki je bila ustanovljena ali določena v pododstavku (b) zgoraj, in kjer se lahko Komisija pritoži čez nacionalno agencijo, je agencija odgovorna za sredstva, ki niso v celoti povrnjena;

(f) na zahtevo Komisije določiti ponudnike učenja ali vrste ponudnikov učenja, ki bodo imeli pravico do udeležbe v določenih področjih Celostnega programa;

(g) sprejeti vse ustrezne ukrepe, ki bi zagotovili umik pravnih in administrativnih ovir za pravilno delovanje Celostnega programa;

(h) zagotoviti, da se morebitne sinergije z drugimi programi Skupnosti ter finančnimi instrumenti in drugimi ustreznimi programi, ki potekajo v zadevni državi članici, izvajajo na ravni države članice.

3. Komisija mora v sodelovanju z državami članicami zagotoviti

(a) prehod med dejavnostmi, ki se izvajajo znotraj konteksta predhodnih programov na področju izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, in dejavnostmi, ki se bodo izvajale v okviru Celostnega programa;

(b) ustrezno zaščito finančnih interesov Skupnosti, še posebej z uvajanjem učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih ukrepov ter administrativnih pregledov in kazni;

(c) primerne podatke, oglaševanje in spremljanje dejavnosti, ki jih podpira Celostni program.

Člen 7

Sodelovanje tretjih držav

1. Celostni program je odprt za:

(a) države EFTE, ki so članice EGP-ja, v skladu s pogoji sporazuma EGP;

(b) Turčijo in države kandidatke centralne in vzhodne Evrope, ki imajo koristi od predpristopne strategije, v skladu s splošnimi principi in splošnimi pogoji in določili za sodelovanje teh držav v programih Skupnosti, ki so ustanovljeni z ustreznim Okvirnim sporazumom in z odločbami pridružitvenega sveta;

(c) države zahodnega Balkana, v skladu z določili, ki bodo za te države določena po ustanovitvi okvirnih sporazumov, ki urejajo njihovo sodelovanje v programih Skupnosti;

(d) Švicarsko konfederacijo, na temeljih dvostranskega sporazuma, ki bo sklenjen s to državo.

2. Ključna dejavnost 1 programa Jean Monnet iz člena 2(3)(a) bo prav tako odprta za ustanove visokega izobraževanja v kateri koli tretji državi.

3. Tretje države, ki bodo sodelovale v Celostnem programu, bodo podvržene vsem obveznostim in bodo morale izpolnjevati vse naloge te Odločbe v zvezi z državami članicami.

Člen 8

Mednarodno sodelovanje

V skladu s Celostnim programom in členom 9 lahko Komisija sodeluje s tretjimi državami ter ustreznimi mednarodnimi organizacijami, še posebej Svetom Evrope, Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter Organizacijo združenih narodov za prosveto, znanost in kulturo (UNESCO).

Poglavje II

Izvajanje Celostnega programa

Člen 9

Ukrepi o izvajanju

1. Ukrepe, potrebne za izvajanje Celostnega programa v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, sprejme Komisija v skladu postopkom upravljanja iz člena 10(2):

(a) letni delovni načrt;

(b) letni proračun in razporeditev sredstev med Specifičnimi programi;

(c) sporazume za zagotavljanje notranje doslednosti znotraj Celostnega programa;

(d) sporazume za nadziranje in ovrednotenje Celostnega programa in za razširjanje in prenos rezultatov;

2. Ukrepi, potrebni za izvajanje vseh zadev v naslovu I, razen tistih, ki so navedene v odstavku 1 tega člena, bodo sprejeti v skladu s posvetovalnim postopkom iz člena 10(3).

Člen 10

Odbor

1. Komisiji bo pomagal odbor, v nadaljnjem besedilu Odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Odločbe 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Odločbe.

Obdobje iz člena 4(3) Odločbe 1999/468/ES je določeno na dva meseca.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Odločbe 1999/468/ES ob upoštevanju določil člena 8 Odločbe.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

5. Držav članic ne smejo zastopati osebe, zaposlene v nacionalnih agencijah iz člena 6(2)(b) ali pa so operativno odgovorne za te agencije.

Člen 11

Socialni partnerji

1. V postopku posvetovanja z Odborom o kateri koli zadevi v zvezi z uporabo te Odločbe o poklicnem izobraževanju in usposabljanju lahko predstavniki socialnih partnerjev, ki jih na temelju predlogov evropskih socialnih partnerjev imenuje Komisija, sodelujejo pri delu Odbora kot opazovalci. Število takih opazovalcev je enako številu predstavnikov držav članic.

2. Ti opazovalci imajo pravico zahtevati, da se njihovo mnenje zabeleži v zapisniku sestanka Odbora.

Člen 12

Horizontalna vprašanja

Pri izvajanju Celostnega programa se ustrezno upošteva zagotovila, da v celoti prispeva k širjenju horizontalnih politik Skupnosti, še posebej:

(a) s spodbujanjem zavedanja pomembnosti kulturne raznolikosti in večkulturnosti znotraj Evrope, pa tudi potreb po premagovanju rasizma in ksenofobije;

(b) s predvidevanjem rešitev za učence s posebnimi potrebami in še posebej s pomočjo pri spodbujanju njihove integracije v ustaljene postopke izobraževanja in usposabljanja;

(c) s spodbujanjem zavesti o pomembnosti prispevanja k trajnostnemu gospodarskemu razvoju;

(d) s spodbujanjem enakosti med spoloma in prispevanju k odpravljanju vseh oblik diskriminacije na podlagi spola, rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

Člen 13

Skupni ukrepi

Kot del postopka gradnje Evrope znanja so lahko dejavnosti, ki jih podpira Celostni program, izvajane v skladu s postopki iz člena 10(2) skupaj s sorodnimi programi in dejavnostmi Skupnosti, še posebej tistimi na področjih kulture, medijev, mladine, raziskav in razvoja, zaposlovanja, podjetništva, okolja ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij.

Člen 14

Doslednost in združljivost

1. Komisija ob sodelovanju držav članic zagotavlja skupno doslednost in združljivost z ostalimi ustreznimi politikami Skupnosti, instrumenti in dejavnostmi, še posebej z Evropskim socialnim skladom, z dejavnostmi Okvirnega programa Skupnosti na področju človeških virov in mobilnosti ter raziskav in razvoja, ter s statističnim programom Skupnosti. Komisija zagotavlja učinkovito povezavo med Celostnim programom in programi in dejavnostmi na področju izobraževanja in usposabljanja, ki se izvaja v okviru predpristopnih instrumentov Skupnosti, drugih sodelovanj s tretjimi državami in pristojnih mednarodnih organizacij.

2. Komisija Odbor redno obvešča o drugih ustreznih pobudah Skupnosti na področju vseživljenjskega učenja, med drugim tudi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.

3. Pri izvajanju dejavnosti Celostnega programa Komisija in države članice upoštevajo prioritete smernic zaposlovanja, ki jih je sprejel Svet kot del usklajene zaposlitvene strategije.

4. V partnerstvu z evropskimi socialnimi partnerji si Komisija prizadeva za razvoj ustreznega usklajevanja Celostnega programa in socialnega dialoga na ravni Skupnosti, vključno s sektorskimi ravnmi.

5. Pri izvajanju Celostnega programa Komisija zagotovi ustrezno pomoč evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop-a) na področjih v zvezi z njegovo pristojnostjo in v skladu s sporazumi iz Odločbe (EGS) št. 337/75 Sveta[26]. Kjer je to primerno, lahko Komisija prav tako zagotovi podporo evropske izobraževalne fundacije v okviru mandata in v skladu s sporazumi iz Odločbe Sveta (EGS) št. 1360/90[27].

6. Komisija Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje redno obvešča o ustreznem napredku znotraj programa Leonardo da Vinci.

Poglavje III

Finančne določbe - Vrednotenje

Člen 15

Financiranje

1. Finančni okvir za izvajanje Celostnega programa je določen v obsegu 13.620 milijonov EUR. Iz te vsote se dodelijo zneski za programe Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci in Grundtvig, ne smejo pa biti nižji, kot je določeno v točki B. 8 Priloge. Te zneske lahko Komisija spremeni v skladu s postopki iz člena 10(2).

2. Največ 1 % proračuna Celostnega programa je lahko namenjeno podpori sodelovanja v dejavnostih sodelovanja v partnerstvu, projektih in omrežjih, ki so organizirane pod okriljem Celostnega programa s strani partnerjev iz tretjih držav, ki ne sodelujejo v Celostnem programu v skladu z določili člena 7.

3. Dodeljena proračunska sredstva odobri pooblaščeni organ za izvajanje proračuna v okviru finančne perspektive.

Člen 16

Spremljanje in vrednotenje

1. Komisija redno spremlja Celostni program in sodelovanje med državami članicami. Spremljanje vsebuje poročila iz odstavka 4 in specifične dejavnosti.

2. Komisija organizira redna neodvisna zunanja vrednotenja Celostnega programa.

3. Države članice Komisiji do 30. junija 2010 in 30. junija 2015 oddajo poročila o izvajanju in vplivih Celostnega programa.

4. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij odda:

(a) vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov in o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Celostnega programa do 31. marca 2011,

(b) sporočilo o nadaljnjem poteku Celostnega programa do 31. decembra 2011,

(c) poročilo o naknadnem vrednotenju do 31. marca 2016.

NASLOV II

SPECIFIČNI PROGRAMI

Poglavje I

Program Comenius:

Člen 17

Dostop do programa Comenius

Znotraj okvira Celostnega programa je program Comenius namenjen:

(a) učencem predšolske in šolske izobrazbe do konca srednje izobrazbe;

(b) šolam, ki jih določijo države članice;

(c) učiteljskemu, podpornemu in administrativnemu osebju teh šol;

(d) združenjem in predstavnikom udeleženih v šolski izobrazbi;

(e) javnim in zasebnim organizacijam, ki so odgovorne za organiziranje in izvajanje izobraževanja na lokalnih, regionalnih in nacionalnih ravneh;

(f) raziskovalnim centrom in organom, ki se ukvarjajo z vseživljenjskim učenjem;

(g) visokošolskim ustanovam.

Člen 18

Operativni cilji

Kot dodatek ciljem Celostnega programa iz člena 1 in člena 2 so operativni cilji programa Comenius:

(a) povečanje količine in izboljšanje kakovosti izmenjav učencev in učiteljskega osebja v različnih državah članicah;

(b) povečanje količine in izboljšanje kakovosti partnerstev med šolami v različnih državah članicah, tako da bi vsaj en učenec od dvajsetih bil vključen v skupne izobraževalne dejavnosti v obdobju programa;

(c) spodbujanje učenja drugega tujega jezika;

(d) okrepitev kakovosti in evropsko razsežnost usposabljanja učiteljev;

(e) izboljšanje pedagoških pristopov in upravljanja šol.

Člen 19

Dejavnosti

1. Program Comenius lahko podpira naslednje dejavnosti:

(a) mobilnost posameznikov iz člena 5(1)(a). Pri urejanju ali podpiranju organiziranja take mobilnosti bodo sprejeti ustrezni pripravljalni ukrepi, zagotovljen pa bo tudi zadosten nadzor in podpora za mlade osebe v mobilnosti. Taka mobilnost lahko vključuje:

(i) izmenjavo učencev in osebja;

(ii) prakso v šolah in podjetjih na tujem za učence in osebje;

(iii) sodelovanje v programih usposabljanja za učitelje;

(iv) študij in pripravljalni obiski za mobilnost, partnerstvo, dejavnosti projektov ali omrežja;

(v) pomočniške dejavnosti za učitelje in morebitne učitelje.

(b) razvijanje partnerstev iz člena 5(1)(b) med šolami (partnerstva Comenius), da bi se tako razvijali skupni projekti učenja med učenci;

(c) večstranske projekte sodelovanja iz člena 5(1)(e). Vključujejo lahko projekte, ki so namenjeni:

(i) razvijanju, predstavljanju in razširjanju novih metod ali materialov za poučevanje;

(ii) razvijanju ali izmenjavi izkušenj s sistemi, ki zagotavljajo podatke ali usmerjanje, posebej prilagojene učencem, ki jih zadeva program Comenius;

(iii) razvijanju, predstavljanju in razširjanju novih programov za usposabljanje učiteljev ali vsebin programov;

(d) omrežjem iz člena 5(1)(e). Vključujejo lahko omrežja, ki so namenjena:

(i) razvijanju izobraževanja v disciplini ali na področju, kjer delujejo, v njihovo korist ali korist širšega izobraževanja;

(ii) pridobivanju in razširjanju ustrezne dobre prakse in inovacije;

(iii) omogočanje podpore za teme projektov in partnerstev, ki jih ustanovijo drugi;

(iv) spodbujanje razvoja analiz potreb in praktičnih uporab teh analiz znotraj šolskega izobraževanja;

(e) drugim pobudam, ki so namenjene spodbujanju ciljev programa Comenius iz člena 5(1)(h) (Spremljevalni ukrepi).

2. Operativne podrobnosti dejavnosti iz odstavka 1 bodo določene v skladu s postopkom iz člena 10(2).

Člen 20

Proračun

Vsaj 85 % proračuna programa Comenius je namenjenih podpiranju mobilnosti iz člena 19(1)(a) in za partnerstva Comenius iz člena 19(1)(b).

Člen 21

Ukrepi o izvajanju

1. Ukrepe, potrebne za izvajanje programa Comenius v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, sprejme Komisija v skladu postopkom upravljanja iz člena 10(2):

(a) letni delovni načrt;

(b) letni proračun in razporeditev sredstev med različnimi dejavnostmi programa Comenius;

(c) splošne smernice za izvajanje programa Comenius, merila izbora in postopki;

(d) razporeditev sredstev med države članice za dejavnosti, ki jih upravlja postopek nacionalne agencije iz Priloge;

(e) sporazume za spremljanje in ovrednotenje programa in za razširjanje in prenos rezultatov;

2. Ukrepi, potrebni za izvajanje programa Comenius v zvezi z vsemi zadevami, razen tistimi, ki so navedene v odstavku 1 tega člena, bodo sprejeti v skladu s posvetovalnim postopkom iz člena 10(3).

Poglavje II

Program Erasmus:

Člen 22

Dostop do programa Erasmus

Znotraj okvira Celostnega programa je program Erasmus namenjen:

(a) študentom in pripravnikom ki se udeležujejo vseh oblik visoke izobrazbe in nadaljevalnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja (ravni 5 in 6 ISCED);

(b) visokošolskim ustanovam, ki jih določijo države članice;

(c) učiteljskemu in administrativnemu osebju teh ustanov;

(d) združenjem in predstavnikom oseb, vključenih v visoko šolstvo, vključno z ustreznimi združenji študentov, univerz in učiteljev/vodij usposabljanja;

(e) podjetjem, socialnim partnerjem in drugim predstavnikom poklicnega življenja;

(f) javnim in zasebnim organizacijam, ki so odgovorne za organiziranje in izvajanje izobraževanja in usposabljanja na lokalnih in regionalnih ravneh;

(g) raziskovalnim centrom in organom, ki se ukvarjajo z vseživljenjskim učenjem.

Člen 23

Operativni cilji

Kot dodatek ciljem Celostnega programa iz člena 1 in člena 2 so operativni cilji programa Erasmus:

(a) povečanje količine in izboljšanje kakovosti mobilnosti študentov in učiteljskega osebja po Evropi, da bi do leta 2011 pod okriljem programa Erasmus in njegovih predhodnikov v študentski mobilnosti sodelovalo vsaj 3 milijone posameznikov;

(b) povečanje količine in izboljšanje kakovosti večstranskega sodelovanja med visokošolskimi ustanovami po Evropi;

(c) povečanje stopnje zbliževanja kvalifikacij visokega izobraževanja in nadaljevalnega poklicnega izobraževanja, pridobljenega v Evropi;

(d) spodbujanje sodelovanja med visokošolskimi ustanovami in podjetji.

Člen 24

Dejavnosti

1. Program Erasmus lahko podpira naslednje dejavnosti:

(a) mobilnost posameznikov iz člena 5(1)(a). Taka mobilnost lahko vključuje:

(i) mobilnost študentov za študije ali usposabljanje na tujem v visokošolskih ustanovah, pa tudi prakso v podjetjih, centrih za usposabljanje in drugih ustanovah;

(ii) mobilnost učiteljskega osebja v visokošolskih ustanovah zaradi poučevanja ali usposabljanja v partnerski ustanovi v tujini;

(iii) mobilnost drugega osebja v visokošolskih ustanovah in osebja podjetij zaradi usposabljanja ali poučevanja;

(iv) intenzivne programe Erasmus, ki so organizirani na večstranskih temeljih.

Podpora je lahko dodeljena matičnim ali gostiteljskim visokošolskim ustanovam ali podjetjem za dejavnosti, ki zagotavljajo kakovost vseh stopenj sporazumov o mobilnosti, vključno z jezikovnimi pripravami.

(b) skupne projekte iz člena 5(1)(e), ki se med drugim osredotočajo na inovacijo in eksperimentiranje na omenjenih področjih, ki so omenjena v specifičnih in operativnih ciljih;

(c) omrežja iz člena 5(1)(e), ki delujejo pod okriljem konzorcijev visokošolskih ustanov in predstavljajo disciplinarno ali med-disciplinarno področje (tematska omrežja Erasmus), ki so namenjena razvijanju novih konceptov učenja in sposobnosti. Taka omrežja lahko vključujejo predstavnike drugih javnih organov, podjetij ali združenj;

(d) drugim pobudam, ki so namenjene spodbujanju ciljev programa Erasmus iz člena 5(1)(h) (Spremljevalni ukrepi).

2. Posamezniki, ki sodelujejo v mobilnosti iz odstavka 1 (a) (i) (študenti Erasmus), so lahko:

(a) študenti visokošolskih ustanov, ki po koncu najmanj prvega letnika študija preživijo študijsko obdobje v drugi državi članici v okviru mobilnosti programa Erasmus, ne glede na to, ali jim je bila podeljena denarna pomoč tega programa. Taka obdobja se v celoti priznajo s skladu z medinstitucionalnimi sporazumi med matičnimi in gostiteljskimi ustanovami. Gostiteljske ustanove takim študentom ne zaračunavajo šolnin;

(b) študenti programov Join Masters v državi, v kateri niso diplomirali;

(c) študenti visokošolskih ustanov, ki so opravljajo prakso v podjetjih ali centrih za usposabljanje.

3. Operativne podrobnosti dejavnosti iz odstavka 1 bodo določene v skladu s postopkom iz člena 10(2).

Člen 25

Proračun

Vsaj 85 % proračuna programa Erasmus je namenjeno podpiranju mobilnosti v skladu s členom 24(1)(a).

Člen 26

Ukrepi o izvajanju

1. Ukrepe, potrebne za izvajanje programa Erasmus v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, sprejme Komisija v skladu postopkom upravljanja iz člena 10(2):

(a) letni delovni načrt;

(b) letni proračun in razporeditev sredstev med različnimi dejavnostmi programa Erasmus;

(c) splošne smernice za izvajanje programa Erasmus, merila izbora in postopki;

(d) razporeditev sredstev med države članice za dejavnosti, ki jih upravlja postopek nacionalne agencije iz Priloge;

(e) sporazume za spremljanje in ovrednotenje programa in za razširjanje in prenos rezultatov;

2. Ukrepi, potrebni za izvajanje programa Erasmus v zvezi z vsemi zadevami, razen tistimi, ki so navedene v odstavku 1 tega člena, bodo sprejeti v skladu s posvetovalnim postopkom iz člena 10(3).

Poglavje III

Program Leonardo da Vinci:

Člen 27

Dostop do programa Leonardo da Vinci:

Znotraj okvira Celostnega programa je program Leonardo da Vinci namenjen:

(a) mladim osebam, ki se udeležujejo vseh oblik poklicnega izobraževanja in usposabljanja do konca višje srednje izobrazbe (do ravni 3 ISCED);

(b) učečim se v nadaljevalnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju (raven 4 ISCED);

(c) osebam na trgu dela;

(d) ponudnikom poučevanja na področjih, ki jih pokriva program Leonardo da Vinci;

(e) učiteljskemu in administrativnemu osebju teh ponudnikov poučevanja;

(f) združenjem in predstavnikom udeleženih v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, vključno z združenji pripravnikov, staršev in učiteljev;

(g) podjetjem, socialnim partnerjem in drugim predstavnikom poklicnega življenja, vključno s trgovskimi zbornicami in drugimi trgovskimi organizacijami;

(h) organom, ki ponujajo storitve usmerjanja, svetovanja in obveščanja v zvezi s katerim koli vidikom vseživljenjskega učenja;

(i) osebam in organom, zadolženim za sisteme in politike katerega koli vidika vseživljenjskega učenja na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

(j) raziskovalnim centrom in organom, ki se ukvarjajo z vseživljenjskim učenjem;

(k) nepridobitnim organizacijam, prostovoljnim organizacijam in nevladnim organizacijam.

Člen 28

Operativni cilji

Kot dodatek ciljem Celostnega programa iz člena 1 in člena 2 so operativni cilji programa Leonardo da Vinci:

(a) povečanje količine in izboljšanje kakovosti mobilnosti po Evropi za ljudi, ki se udeležujejo začetnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter nadaljevalnega usposabljanja, tako da bi se število praks v podjetjih povišalo na vsaj 150.000 na leto do konca Celostnega programa;

(b) povečanje količine in izboljšanje kakovosti sodelovanja med ponudniki učenja, podjetji, socialnimi partnerji ter drugimi ustreznimi organi v Evropi;

(c) spodbujanje razvoja inovativnih praks na področjih začetnega in nadaljevalnega usposabljanja in njihov prenos, vključno s prenosom iz ene države v ostale;

(d) izboljšanje preglednosti in priznanje usposobljenosti ter sposobnosti, vključno s tistimi, ki so pridobljene z neformalnim in informalnim učenjem.

Člen 29

Dejavnosti

1. Program Leonardo da Vinci lahko podpira naslednje dejavnosti:

(a) mobilnost posameznikov iz člena 5(1)(a). Pri urejanju ali podpiranju organiziranja take mobilnosti se sprejmejo potrebni pripravljalni ukrepi in zagotovi zadosten nadzor in podpora osebam v mobilnosti. Taka mobilnost lahko vključuje:

(i) nadnacionalne prakse v podjetjih ali ustanovah za usposabljanje;

(ii) prakse in izmenjave, namenjene nadaljnjemu poklicnemu razvoju vodij usposabljanja in svetovalcev, odgovornih za ustanove za usposabljanje ter za načrtovanje usposabljanja in poklicno svetovanje znotraj podjetij;

(b) partnerstva iz člena 5(1)(b), ki se osredotočajo na teme vsestranskega interesa sodelujočih organizacij;

(c) večstranske projekte iz člena 5(1)(c), še posebej tiste, ki stremijo k izboljšanju sistemov usposabljanja prek prenosa inovacij, vključno z jezikovnim, kulturnim in pravnim prilagajanjem nacionalnim potrebam po inovativnih izdelkih in postopkih, razvitih v različnih kontekstih;

(d) večstranske projekte iz člena 5(1)(e), ki so namenjeni izboljšanju sistemov usposabljanja prek razvijanja in prenosa inovacij in dobre prakse;

(e) tematska omrežja strokovnjakov in organizacij in člena 5(1)(e), ki delajo na specifičnih temah, povezanih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem;

(f) drugim pobudam, ki so namenjene spodbujanju ciljev programa Leonardo da Vinci iz člena 5(1)(h) (Spremljevalni ukrepi).

2. Operativne podrobnosti takih dejavnosti bodo določene v skladu s postopkom iz člena 10(2).

Člen 30

Proračun

Vsaj 75 % proračuna programa Leonardo da Vinci je namenjeno podpiranju mobilnosti v skladu s členom 29(1)(a).

Člen 31

Ukrepi o izvajanju

1. Ukrepe, potrebne za izvajanje programa Leonardo da Vinci v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, sprejme Komisija v skladu postopkom upravljanja iz člena 10(2).

(a) letni delovni načrt;

(b) letni proračun in razporeditev sredstev med različnimi dejavnostmi programa Leonardo da Vinci;

(c) splošne smernice za izvajanje programa Leonardo da Vinci, merila izbora in postopki;

(d) razporeditev sredstev med države članice za dejavnosti, ki jih upravlja postopek nacionalne agencije iz Priloge;

(e) sporazume za spremljanje in ovrednotenje programa ter za razširjanje in prenos rezultatov;

2. Ukrepi, potrebni za izvajanje programa Leonardo da Vinci v zvezi z vsemi zadevami, razen tistimi, ki so navedene v odstavku 1 tega člena, bodo sprejeti v skladu s posvetovalnim postopkom iz člena 10(3).

Poglavje IV

Program Grundtvig:

Člen 32

Dostop do programa Grundtvig

Znotraj okvira Celostnega programa je program Grundtvig namenjen:

(a) učečim se v izobraževanju odraslih;

(b) ponudnikom učenja v izobraževanju odraslih;

(c) učiteljskemu in administrativnemu osebju teh ponudnikov učenja ter drugim organizacijam, ki so del izobraževanja odraslih;

(d) ustanovam, ki so del začetnega ali nadaljevalnega usposabljanja osebja v izobraževanju odraslih;

(e) združenjem in predstavnikom udeleženih v izobraževanju odraslih, vključno z združenji učencev in učiteljev;

(f) organom, ki ponujajo storitve usmerjanja, svetovanja in obveščanja v zvezi s katerim koli vidikom izobraževanja odraslih;

(g) osebam in organom, zadolženim za sisteme in politike katerega koli vidika izobraževanja odraslih na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

(h) raziskovalnim centrom in organom, ki se ukvarjajo z izobraževanjem odraslih;

(i) podjetjem;

(j) nepridobitnim organizacijam, prostovoljnim organizacijam in nevladnim organizacijam;

(k) visokošolskim ustanovam.

Člen 33

Operativni cilji

Kot dodatek ciljem Celostnega programa iz člena 1 in člena 2 so operativni cilji programa Grundtvig:

(a) povečanje količine in izboljšanje kakovosti mobilnosti po Evropi za ljudi, ki se udeležujejo izobraževanja odraslih, tako da bi bilo do leta 2013 mobilnih vsaj 25.000 posameznikov letno;

(b) povečanje količine in izboljšanje kakovosti sodelovanja med organizacijami, ki so del izobraževanja odraslih znotraj celotne Evrope;

(c) spodbujanje razvoja inovativnih praks v izobraževanju odraslih in njihovem prenosu, med drugim iz sodelujoče države v druge;

(d) zagotavljanje, da osebe iz občutljivih družbenih skupin in obrobnih družbenih okolij, še posebej osebe, ki so zapustile izobraževanje brez osnovnih kvalifikacij, dobijo alternativne priložnosti do dostopa za izobraževanja odraslih;

(e) izboljšanje pedagoških pristopov in upravljanje organizacij za izobraževanje odraslih.

Člen 34

Dejavnosti

1. Program Grundtvig lahko podpira naslednje dejavnosti:

(a) mobilnost posameznikov iz člena 5(1)(a). Pri urejanju ali podpiranju organiziranja take mobilnosti se sprejmejo potrebni pripravljalni ukrepi in zagotovi zadosten nadzor in podpora osebam v mobilnosti. Taka mobilnost lahko obsega obiske, prakse, pomočniške dejavnosti in izmenjave za sodelujoče v formalnem in neformalnem izobraževanju odraslih, vključno z usposabljanjem in poklicnim razvojem osebja v izobraževanju odraslih.

(b) partnerstva iz člena 5(1)(b), poznana pod imenom partnerstva učenja Grundtvig, ki se osredotočajo na teme vsestranskega interesa sodelujočih organizacij;

(c) večstranske projekte iz člena 5(1)(e), ki so namenjeni izboljšanju sistemov izobraževanja odraslih prek razvijanja in prenosa inovacij in dobre prakse;

(d) tematska omrežja strokovnjakov in organizacij in člena 5(1)(e), poznana pod imenom omrežja Grundtvig, ki se osredotočajo na;

(i) razvijanje izobraževanja odraslih v disciplini, na področju ali vidiku upravljanja, kjer delujejo;

(ii) identificiranje in razširjanje ustrezne dobre prakse in inovacije;

(iii) omogočanje podpore za teme projektov in partnerstev, ki jih ustanovijo drugi, ter spodbujanje interakcij med takimi projekti in partnerstvi;

(iv) spodbujanje razvoja analiziranja potreb in zagotavljanja kakovosti na področju izobraževanja odraslih;

(e) druge pobude, ki so namenjene spodbujanju ciljev programa Grundtvig iz člena 5(1)(h) (Spremljevalni ukrepi).

2. Operativne podrobnosti takih dejavnosti bodo določene v skladu s postopkom iz člena 10(2).

Člen 35

Proračun

Vsaj 60 % proračuna programa Grundtvig je namenjenih podpiranju mobilnosti in partnerstev v skladu s členom 34(1)(a) in (b).

Člen 36

Ukrepi o izvajanju

1. Ukrepe, potrebne za izvajanje programa Grundtvig v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, sprejme Komisija v skladu postopkom upravljanja iz člena 10(2):

(a) letni delovni načrt;

(b) letni proračun in razporeditev sredstev med različnimi dejavnostmi programa Grundtvig;

(c) splošne smernice za izvajanje programa Grundtvig, merila izbora in postopki;

(d) razporeditev sredstev med države članice za dejavnosti, ki jih upravlja postopek nacionalne agencije iz Priloge;

(e) sporazume za spremljanje in ovrednotenje programa in za razširjanje in prenos rezultatov;

2. Ukrepi, potrebni za izvajanje programa Grundtvig v zvezi z vsemi zadevami, razen tistimi, ki so navedene v odstavku 1 tega člena, bodo sprejeti v skladu s posvetovalnim postopkom iz člena 10(3).

Poglavje V

Transverzalni program

Člen 37

Operativni cilji

Kot dodatek splošnim ciljem Celostnega programa iz člena 1 in člena 2 so operativni cilji Transverzalnega programa:

(a) podpiranje razvoja politik na evropskem nivoju na področju vseživljenjskega učenja, zlasti v kontekstu postopkov v Lizboni, Bologni in Köbanhavnu in njihovih naslednikov;

(b) zagotavljanje zadostne količine primerljivih podatkov, statistik in analiz za podlago razvoju politike učenja;

(c) spremljanje napredka v smeri splošnih in posameznih ciljev vseživljenjskega učenja in identificiranje področij posebne pozornosti;

(d) spodbujanje učenja jezikov in podpiranje jezikovne raznolikosti v državah članicah;

(e) podpiranje razvijanja inovativnih vsebin, storitev, pedagogike in prakse za vseživljenjsko učenje, ki temeljijo na informacijski in komunikacijski tehnologiji;

(f) zagotavljanje primernega priznanja in prikazovanja rezultatov Celostnega programa ter njihovega vključevanja v širšem smislu.

Člen 38

Dejavnosti

1. V sklopu ključne dejavnosti iz člena 2(2)(a) so lahko podprte tudi naslednje dejavnosti:

(a) mobilnost posameznikov iz člena 5(1)(a), vključno s študijskimi obiski za strokovnjake in uradnike, ki jih določijo nacionalni, regionalni ter lokalni organi, za direktorje ustanov za izobraževanje in usposabljanje ter storitve usmerjanja, in za socialne partnerje;

(b) večstranski projekti iz člena 5(1)(e), ki so namenjeni pripravi in testiranju predlogov politike, ki se razvijajo na ravni Skupnosti;

(c) omrežja za večstransko sodelovanje iz člena 5(1)(e), sestavljena iz strokovnjakov in/ali ustanov, ki sodelujejo pri političnih zadevah. Taka omrežja lahko vključujejo:

(i) tematska omrežja, ki delujejo znotraj tem v zvezi z vsebinami vseživljenjskega učenja ali metodologij in politik vseživljenjskega učenja. Taka omrežja lahko opazujejo, izmenjujejo, identificirajo in analizirajo dobro prakso ter inovacijo, in izdelajo predloge za boljšo in širšo uporabo takih praks v državah članicah;

(ii) stalne konference o temah politike, namenjene usklajevanju politike strateških tem vseživljenjskega učenja na evropski ravni;

(d) opazovanje in analizo politik in sistemov na področju vseživljenjskega učenja in člena 5(1)(f), ki lahko vključujejo:

(i) študije in primerjalne raziskave;

(ii) razvoj kazalcev in statističnih raziskav, vključno s podporo delu, ki se na področju vseživljenjskega učenja izvaja v sodelovanju z Eurostatom;

(iii) podporo delovanju omrežja Eurydice in financiranje Evropske Enote Eurydice, ki jo postavi Komisija;

(e) dejavnosti za podporo preglednosti in priznanju kvalifikacij in sposobnosti, vključno s tistimi, ki so pridobljene prek neformalne in informalne izobrazbe, podatki in usmerjanje na področju mobilnosti v namene učenja, in sodelovanje pri zagotavljanju kakovosti iz člena 5(1)(f), ki lahko vključuje:

(i) omrežja organizacij, ki pospešujejo mobilnost in priznanje, kot so Euroguidance in nacionalni informacijski centri o akademskem priznavanju diplom;

(ii) podporo za nadnacionalne spletne storitve, kakršna je Ploteus;

(iii) dejavnosti znotraj pobude Europass v skladu z Odločbo XXX Evropskega parlamenta in Sveta, ki vzpostavlja enoten okvir za preglednost usposobljenosti in sposobnosti.

(f) druge pobude iz člena 5(1)(h) (Spremljevalni ukrepi), ki so namenjeni spodbujanju ciljev ključne dejavnosti iz člena 2(2)(a).

2. Naslednje strateške dejavnosti, ki so zasnovane za oskrbovanje potreb poučevanja in učenja v več kot enem življenjskem obdobju, so lahko podprte v sklopu ključne dejavnosti iz člena 2(2)(b):

(a) večstranski projekti iz člena 5(1)(e), ki so med drugim namenjeni:

(i) razvijanju novih materialov za učenje jezikov, vključno s spletnimi tečaji, in instrumentov za jezikovno testiranje;

(ii) razvijanju orodij in tečajev za usposabljanje učiteljev jezikov;

(b) omrežja iz člena 5(1)(e) na področju učenja jezikov in jezikovne raznolikosti;

(c) druge pobude, skladne s cilji Celostnega programa, iz člena 5(1)(h), vključno z dejavnostmi, ki naredijo učenje jezikov privlačnejše prek javnih občil in/ali trženja, oglaševalskih ter obveščevalnih kampanj, kakor tudi prek konferenc, študij in statističnih pokazateljev na področju učenja jezikov in jezikovne raznolikosti.

3. V sklopu ključne dejavnosti iz člena 2(2)(c) so lahko podprte tudi naslednje dejavnosti:

(a) večstranski projekti iz člena 5(1)(e), ki so namenjeni razvijanju in porazdelitvi inovativnih metod. vsebin, storitev in okolij;

(b) omrežja iz člena 5(1)(e), ki so namenjena skupni rabi in izmenjavi znanja, izkušenj in dobre prakse;

(c) drugim dejavnostim, ki so namenjene izboljšanju politike in prakse vseživljenjskega učenja iz člena 5(1)(f), ki lahko vsebujejo mehanizme ovrednotenja, opazovanja, primerjalne analize, izboljšanja kakovosti in analizo trendov glede tehnologije in pedagogike.

4. V sklopu ključne dejavnosti iz člena 2(2)(d) so lahko podprte tudi naslednje dejavnosti:

(a) večstranski in nacionalni projekti iz člena 5(1)(d);

(b) večstranski projekti iz člena 5(1)(e), ki so med drugim namenjeni:

(i) podpiranju izkoriščanja in izvajanja inovativnih izdelkov in postopkov;

(ii) spodbujanju sodelovanja med projekti, ki potekajo na istih področjih;

(iii) razvijanju dobre prakse glede metod razširjanja;

(c) ustanovitev referenčnega materiala iz člena 5(1)(f), ki lahko vsebuje zbirko ustreznih statističnih podatkov in študij na področju razširjanja ter izkoriščanja rezultatov in izmenjavi dobre prakse.

Člen 39

Ukrepi o izvajanju

1. Ukrepe, potrebne za izvajanje transverzalnega programa v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, sprejme Komisija v skladu postopkom upravljanja iz člena 10(2):

(a) letni delovni načrt in merila ter postopke izbiranja;

(b) letni proračun in razporeditev sredstev med različnimi dejavnostmi transverzalnega programa;

(c) smernice izvajanja transverzalnega programa in njegove ključne dejavnosti;

(d) razporeditev sredstev med države članice za dejavnosti, ki jih upravlja postopek nacionalne agencije iz Priloge;

(e) sporazume za spremljanje in vrednotenje programa in za razširjanje ter prenos rezultatov;

2. Ukrepi, potrebni za izvajanje transverzalnega programa v zvezi z vsemi zadevami, razen tistimi, ki so navedene v odstavku 1 tega člena, bodo sprejeti v skladu s posvetovalnim postopkom iz člena 10(3).

Poglavje VI

Program Jean Monnet

Člen 40

Dostop do programa Jean Monnet

Znotraj okvira Celostnega programa in Priloge je program Jean Monnet namenjen:

(a) študentom in raziskovalcem na področju evropske integracije v vseh oblikah visokega izobraževanja (ravni 5 in 6 ISCED) znotraj in zunaj skupnosti;

(b) visokošolskim ustanovam znotraj in zunaj Skupnosti;

(c) učiteljskemu in administrativnemu osebju teh ustanov;

(d) združenjem in predstavnikom udeleženih v izobraževanje in usposabljanje znotraj in zunaj Skupnosti;

(e) javnim in zasebnim organizacijam, ki so odgovorne za organiziranje in izvajanje izobraževanja ter usposabljanja na lokalnih in regionalnih ravneh;

(f) raziskovalnim centrom in organom, ki se ukvarjajo s temami evropske integracije znotraj in zunaj Skupnosti.

Člen 41

Operativni cilji

Kot dodatek splošnim ciljem Celostnega programa iz člena 1 in člena 2 so operativni cilji programa Jean Monnet:

(a) spodbujanje odličnosti v učenju, raziskovanju in razmišljanju na področju študij o evropski integraciji v visokošolskih ustanovah znotraj in zunaj Skupnosti;

(b) okrepitev znanja in zavesti o temah evropske integracije med strokovnimi akademiki in evropskimi državljani na splošno.

(c) podpiranja ključnih evropskih ustanov, ki se ukvarjajo s temami evropske integracije;

(d) podpiranje obstoja visoko kakovostnih evropskih združenj, ki so dejavna na področjih izobraževanja in usposabljanja.

Člen 42

Dejavnosti

1. V sklopu ključne dejavnosti iz člena 2 (3) (a) so lahko podprte tudi naslednje dejavnosti:

(a) večstranski in nacionalni projekti iz člena 5 (1) (d), ki lahko vključujejo:

(i) katedre Jean Monnet - centri odličnosti in moduli učenja;

(ii) združenja profesorjev, drugih visokošolskih učiteljev in raziskovalcev, ki se ukvarjajo z evropsko integracijo;

(iii) podpiranje mladih raziskovalcev, ki se osredotočajo na študije evropske integracije;

(iv) informacijske in raziskovalne dejavnosti v zvezi s Skupnostjo, katerih cilj je spodbujanje razprav, razmišljanj in znanja o postopku evropske integracije;

(b) večstranske projekte in omrežja iz člena 5(1)(e), ki lahko vključujejo podporo za ustanovitev večstranskih raziskovalnih skupin na področju evropske integracije.

2. Operativne dotacije iz člena 5(1)(g) v podporo določenih operativnih in administrativnih stroškov naslednjih ustanov, katerih cilj je evropski interes, so lahko dodeljene v sklopu ključne dejavnosti iz člena 2(3)(b):

(a) Kolegij Evrope (univerzi v Brugesu in Natolinu);

(b) Evropski univerzitetni institut, Firence;

(c) Evropski institut za javno administracijo, Maastricht;

(d) Akademija evropskega prava, Trier.

3. V sklopu ključne dejavnosti iz člena 2(3)(c) so lahko operativne dotacije iz člena 5(1)(g) dodeljene v podporo določenim operativnim in administrativnim stroškov evropskih ustanov ali združenj, ki delujejo na področjih izobraževanja in usposabljanja.

4. Dotacije se podeljujejo na letni osnovi ali obnovljivi osnovi znotraj okvira partnerskega sporazuma s Komisijo.

Člen 43

Proračun

Vsaj 28 % proračuna programa Jean Monnet je namenjeno podpori ključne dejavnosti iz člena 2(3)(a), vsaj 44 % ključni dejavnosti iz člena 2(3)(b) in vsaj 18 % ključni dejavnosti iz člena 2(3)(c).

Člen 44

Ukrepi o izvajanju

1. Ukrepe, potrebne za izvajanje programa Jean Monnet v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, sprejme Komisija v skladu postopkom upravljanja iz člena 10(2):

(a) letni delovni načrt in sodila in postopke izbiranja;

(b) letni proračun in razporeditev sredstev med različne dejavnosti programa Jean Monnet;

(c) smernice izvajanja programa Jean Monnet in njegove ključne dejavnosti;

(d) sporazume za spremljanje in ovrednotenje programa in za razširjanje ter prenos rezultatov;

2. Ukrepi, potrebni za izvajanje programa Jean Monnet v zvezi z vsemi zadevami, razen tistimi, ki so navedene v odstavku 1 tega člena, bodo sprejeti v skladu s posvetovalnim postopkom iz člena 10(3).

NASLOV III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 45

Prehodna določba

Dejavnosti, ki se začnejo izvajati 31. decembra 2006 ali prej na podlagi Odločbe 382/1999/ES[28], Odločbe 253/2000/ES[29], Odločbe 2318/2003/ES[30], Odločbe 791/2004/ES[31] ali Odločbe [Europass][32], morajo biti v skladu z določili teh odločb, izjemoma pa bodo odbori, ki jih ustanavljajo te odločbe, nadomeščeni y odborom, ki ga ustanavlja člen 10 te odločbe.

Člen 46

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, [...]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

ADMINISTRATIVNA IN FINANČNA DOLOČILA

A. Administrativna določila

Postopki za predloge in izbor dejavnosti v okviru Celostnega programa so naslednji:

1. Postopek nacionalne agencije

1.1 Postopek 1

Naslednja dejanja, v sklopu katerih ustrezne nacionalne agencije sprejmejo odločitve o izboru, ureja Postopek nacionalne agencije 1:

(a) nadnacionalno mobilnost oseb v vseživljenjskem učenju v Evropi iz člena 5(1)(a);

(b) dvostranska in večstranska partnerstva iz člena 5(1)(b);

(c) enostranske in nacionalne projekte iz člena 5(1)(d), če je njihovo financiranje urejeno s členom 38(4)(a).

Prošnje za finančno pomoč, oddane v okviru teh dejavnosti, so poslane ustreznim nacionalnim agencijam, ki jih v skladu s členom 6(2)(b) določijo države članice. Nacionalne agencije naredijo izbor in dodelijo finančno pomoč vlagateljem v skladu s splošnimi smernicami, ki jih urejajo členi 9, 21, 26, 31, 36 in 39. Nacionalne agencije dotacije razdelijo upravičencem znotraj ustreznih držav članic. Vsak partner v dvostranskem ali večstranskem partnerstvu prejme sredstva neposredno od ustrezne nacionalne agencije.

1.2 Postopek 2

Naslednjo dejavnost, v sklopu katere Komisija sprejema odločitve o izboru, vrednotenje in pogodbene postopke pa opravijo ustrezne nacionalne agencije, sprejmejo odločitve o izboru, ureja Postopek nacionalne agencije 2:

- večstranske projekte iz člena 5(1)(c).

Prošnje za finančno pomoč, oddane v okviru te dejavnosti, so poslane ustreznim nacionalnim agencijam, ki jih v skladu s členom 6(2)(b) določi država članica koordinatorja projekta. Nacionalna agencija države članice koordinatorja projekta izvede vrednotenje prošenj in Komisiji odda seznam prošenj, ki se zdijo primerne. Na podlagi predlaganega seznama Komisija sprejme odločitve, po katerih nacionalna agencija dodeli ustrezno finančno pomoč izbranim prosilcem v skladu s splošnimi smernicami, ki bodo zastavljene v členu 31. Pred oddajo seznama Komisiji se mora nacionalna agencija države, v kateri je projekt koordiniran, povezati z agencijami držav vseh ostalih projektnih partnerjev. Nacionalne agencije dotacije razporedijo med izbranimi koordinatorji projektov, ki so v ustreznih državah članicah, ti pa so odgovorni za razporejanje sredstev projektnim partnerjem.

2. Postopek Komisije

Naslednje dejavnosti, v okviru katerih so predlogi projektov oddani Komisiji in v okviru katerih Komisija sprejme odločitve, upravlja postopek Komisije:

(a) enostranske in nacionalne projekte iz člena 5(1)(d), razen če je njihovo financiranje urejeno s členom 38(4)(a).

(b) večstranske projekte in omrežja iz člena 5(1)(e).

(c) opazovanje in analizo politik in sistemov na področju vseživljenjskega učenja, vzpostavitev referenčnih materialov, del katerih bodo tudi raziskave, statistične podatke, analize in pokazatelje ter dejanja v podporo preglednosti in priznavanja kvalifikacij in predhodnega učenja iz člena 5(1)(f);

(d) Operativne dotacije iz člena 5(1)(g);

(e) druge pobude, skladne s cilji Celostnega programa (Spremljevalni ukrepi) iz člena 5(1)(h).

Prošnje za finančno pomoč, oddane v okviru teh dejavnosti, se napotijo Komisiji, ki opravi izbiranje in izbranim vlagateljem dodeli finančno pomoč v skladu s splošnimi smernicami, ki jih bodo vzpostavili členi 9, 21, 26, 31, 36, 39 in 44.

B. Finančna določila

Komisija mora zagotoviti da so finančne in administrativne zahteve za prejemnike dotacij Celostnega programa sorazmerne z višino dotacije. Komisija mora še posebej zagotoviti, da finančna pravila in zahteve za prošnje ter poročanje za mobilnost posameznikov in partnerstva ostanejo prijazne uporabnikom ter dovolj preproste, da ne bi onemogočale dostopa osebam z manj sredstvi in ustanovam ali organizacijam, ki z njimi sodelujejo.

1. Dejavnosti, ki jih upravlja postopek nacionalne agencije

1.1 Sredstva Skupnosti, namenjena finančni podpori v okviru dejavnosti, ki jih upravlja postopek nacionalne agencije v skladu s točko 5 oddelka A te Priloge, se razdelijo med državami članicami v skladu z izračunom, ki ga določi Komisija v skladu s Členom 10(2), ki lahko vsebuje naslednje elemente:

(a) najmanjši znesek, dodeljen posamezni državi članici, ki je določen v skladu s proračunsko dostopnostjo za zadevno dejavnost;

(b) ostanek je dodeljen različnim državam članicam na podlagi:

(i) razlik v stroških življenja med državami članicami;

(ii) razdalje med glavnimi mesti posamezne države članice;

(iii) stopnje povpraševanja in/ali prometa zadevne dejavnosti znotraj posamezne države članice;

(iv) v vsaki državi članici skupnega števila:

- učencev in učiteljev v šolskem izobraževanju za partnerstva šol in dejavnosti mobilnosti programa Comenius iz člena 19(1)(a) in (b);

- študentov in/ali diplomirancev za mobilnost študentov in dejavnosti intenzivnih programov programa Erasmus iz člena 24(1)(a)(i) in (iv);

- učiteljev v visokošolskih ustanovah za dejavnosti mobilnosti učiteljev in mobilnosti ostalega osebja programa Erasmus iz člena 24(1)(a)(ii) in (iii);

- celotnega prebivalstva in števila oseb med 15-35 let glede na celoto za dejavnosti mobilnosti, partnerstev, dvostranskih ter večstranskih projektov programa Leonardo da Vinci iz člena 29(1) (a), (b) in (c);

- odraslih oseb za dejavnosti mobilnosti programa Grundtvig iz člena 34(1)(a) in (b).

1.2 Tako razporejena sredstva Skupnosti razdelijo nacionalne agencije v skladu s členom 6(2)(b).

1.3 Komisija v sodelovanju z državami članicami sprejme potrebne ukrepe za spodbujanje uravnovešenega sodelovanja na ravni Skupnosti, na nacionalni in - če je primerno - na regionalni ravni in - kjer je primerno - med različnimi področji študija. Dodeljena količina za te ukrepe ne sme presegati 5 % letnega proračuna za financiranje posamezne od zadevnih dejavnosti.

2. Določanje upravičencev

Ustanove iz člena 42(2) te Odločbe so s tem določene kot upravičenke dotacij v okviru Celostnega programa v skladu s členom 168 Uredbe Sveta št. 2342/2002.

Sestavne nacionalne enote omrežja nacionalnih informacijskih centrov o akademskem priznavanju diplom, omrežja Eurydice, omrežja Euroguidance, nacionalne referenčne točke za poklicne kvalifikacije in nacionalni centri Europass delujejo kot instrumenti za izvajanje programa na nacionalni ravni, v skladu z določili člena 54(2)(c) Uredbe Sveta št. 1605/2002 in člena 38 Uredbe Komisije št. 2342/2002.

3. Vrste upravičencev

V skladu s členom 114(1) Uredbe Sveta št. 1605/2002 so lahko prejemniki dotacij fizične osebe. Take dotacije so lahko v obliki štipendij.

4. Pavšalne dotacije, stroški na enoto in nagrade

Pavšalne dotacije in/ali stroški na enoto, določeni s členom 181(1) Uredbe Komisije št. 2342/2002, so lahko uporabljeni v primeru dejavnosti iz člena 5.

Komisija lahko podeli nagrade, povezane z dejavnostmi znotraj okvira Celostnega programa.

5. Organi, ki sledijo ciljem splošnega evropskega interesa

Operativne dotacije, ki so dodeljene znotraj tega programa organom, ki si prizadevajo dosegati cilje v splošnem evropskem interesu iz člena 162 Uredbe Sveta št. 2342/2002, v skladu s členom 113(2) Uredbe Sveta 1605/2002, ne bodo obnovljene po načelu postopnega zniževanja.

6. Poklicne sposobnosti in kvalifikacije vlagatelja

Komisija se lahko v skladu s členom 176(2) Uredbe Komisije št. 2342/2002 odloči, ali imajo določene kategorije vlagateljev poklicne sposobnosti in kvalifikacije, potrebne za izpolnitev zastavljenih dejavnosti ali delovnega načrta.

7. Sodelovanje partnerjev iz tretjih držav

Partnerji iz tretjih držav lahko sodelujejo v večstranskih projektih, omrežjih ali partnerstvih v skladu z določili člena 15(2) po presoji Komisije ali zadevne nacionalne agencije. Odločitev o podpori takih partnerjev temelji na stopnji dodane vrednosti na evropskem nivoju, ki najverjetneje izhaja iz njihovega sodelovanj v zadevnem projektu, omrežju ali partnerstvu.

8. Najmanjši dodeljeni zneski

V skladu s členom 15 te Odločbe so najnižji zneski, dodeljeni sektorskim programom, povezani s finančnim okvirom tega člena.

Comenius 10 %

Erasmus 40 %

Leonardo da Vinci 25 %

Grundtvig 3 %

9. Nacionalne agencije

Finančna pomoč Skupnosti je namenjena podpori dejavnosti nacionalnih agencij, ki jih ustanovijo ali določijo države članice v skladu s členom 6(2)(b). Taka pomoč je lahko v obliki operativnih dotacij in ne sme presegati 50 % skupnih upravičenih stroškov odobrenega delovnega programa nacionalne agencije.

V skladu s členom 38(1) Uredbe Komisije 2342/2002 so iz funkcij nacionalne agencije v tretjih državah, ki sodelujejo v Celostnem programu v skladu s členom 7(1) te Odločbe, lahko odstranjeni organi javnega sektorja ali zasebne pravne osebe, ki opravljajo javne storitve, ki jih ureja zakonodaja zadevne države.

10. Tehnična pomoč

Proračunski profil Celostnega programa lahko pokriva tudi stroške pripravljalnih dejavnosti, spremljanja, nadzora, revizij in vrednotenja, ki so neposredno potrebne za izvajanje programa in doseganje njegovih ciljev. Ti lahko še posebej vključujejo študije, sestanke, dejavnosti obveščanja, publikacije, stroške tehnične in administrativne pomoči, h katerim se lahko Komisija zateče pri izvajanju programa.

11. Določila za boj proti goljufiji

Sklepi Komisije iz členov 9, 21, 26, 31, 36, 39 in 44, pogodbe in sporazumi, ki iz njih izvirajo, kakor tudi sporazumi s sodelujočimi tretjimi državami, še posebej urejajo nadziranje in finančni nadzor s strani Komisije (ali pooblaščenega predstavnika), vključno z OLAF ter revizijo Računskega sodišča, po potrebi na kraju samem. Pod takim nadzorom so lahko nacionalne agencije, pa tudi - po potrebi - prejemniki dotacij.

Upravičenec do subvencije hrani vso dodatno dokumentacijo in jo da na razpolago Komisiji, vključno z revidiranimi izkazi stanja glede odhodkov v letu prejema subvencije za obdobje pet let po zadnjem plačilu. Upravičenec dotacije poskrbi, da je dodatna dokumentacija, ki je v rokah partnerjev ali članov, po potrebi na voljo Komisiji.

Komisija lahko izvede revizijo porabe dotacije neposredno s strani lastnega osebja ali katerega koli izbranega, za to usposobljenega organa. Do takih revizij lahko pride kadar koli med trajanjem sporazuma ali v obdobju petih let od datuma plačila bilance. Če je primerno, lahko Komisija na podlagi revizijskih ugotovitev sprejme odločbo o vračilu.

Uslužbenci Komisije in zunanje osebje, ki jih pooblasti Komisija, imajo ustrezen dostop, še posebej do prostorov upravičenca in vseh podatkov, vključno s podatki v elektronski obliki, potreben za opravljanje takih revizij.

Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti prevaram imajo enake pravice, še posebej pravico do dostopa, kot Komisija.

Komisija lahko tudi izvede nadzor na kraju samem in preglede v okviru tega programa v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96.

Za dejavnosti Skupnosti, katerih financiranje ureja ta odločba, nepravilnost iz odstavka 2 člena 1 Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 pomeni vsako kršitev določbe prava Skupnosti ali vsako kršitev obligacijskih razmerij, ki je posledica ravnanja ali opustitve s strani pravne entitete, ki je ali bi z neupravičenimi izdatki ogrožala splošni proračun Skupnosti ali proračune, ki jih urejata.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

+++++ TABLE +++++

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

15 02 02 02 (Integrated Programme); 15 01 04 02 (Integrated Programme administrative expenditure); 15 01 04 30 (Executive Agency Education and Culture)

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action : 13,620 million for commitment

2.2. Period of application:

2007-2013

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure(see points 7.2 and 7.3)

2004 prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

Mixed cash and 2004 prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

[X] Proposal is compatible with the Commission's February 2004 Communication on the financial perspective 2007-2013 (COM(2004)101).

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

[X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

Proposal has financial impact - the effect on revenue is as follows:

3. BUDGET CHARACTERISTICS

+++++ TABLE +++++

4. LEGAL BASIS

Treaty establishing the European Community, Articles 149(4) and 150(4).

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The needs addressed by this programme derive from the challenges facing education and training systems in all Member States to respond to new economic, social and demographic demands, notably:

- In economic terms, the main need is to contribute to achievement of the goal set at the Lisbon European Council in 2000 for the European Union to become the most become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, in response to globalisation and the challenges of a new knowledge-driven economy. In order to achieve this goal, high-quality education and training systems are essential, as the Barcelona Council recognised in 2002, setting the objective that European education and training systems should become a world quality reference by 2010.

- In social terms, as a result of globalisation and new communication technologies on the one hand, and the impact of the European single market on the other, society continues to become more culturally diverse and more interlinked with other societies in Europe and around the world. Education and training are prerequisites to promote greater social cohesion and active citizenship and to fight against exclusion. Equal opportunities must be offered to all citizens in Europe, irrespective of any kind of differences between them. Every effort must be made to provide those who have left education without basic qualifications with alternative second chance opportunities of access to education and training suited to their needs.

- In demographic terms, the ageing population of Europe, combined with the increasing need to undertake flexible education and training throughout life in response to new patterns of employment based on greater mobility and more rapid changes of job profiles, represent a significant new challenge for education and training over the coming decade. Modern societies are therefore confronted with the need to offer adequate provisions to face the very diversified demand for education and training supply throughout life.

As a complement to action taken at Member State level, there is an increasingly significant role for European cooperation in tackling the needs outlined above, and the experience of almost two decades of Community programmes in the field of education and training[33] give a strong base on which this proposal builds. The current proposal responds to the emergence of lifelong learning as a paradigm for the organisation of education and training in the knowledge society, and to clear messages from the evaluation and consultation process (see below), by providing for a single integrated programme in the field of lifelong learning, encompassing the current Socrates and Leonardo da Vinci programmes, which will allow for greater synergies, flexibility and efficiency. The integrated programme will contain four sectoral programmes focusing on general school education (Comenius), higher education and advanced vocational training (Erasmus), initial and continuing vocational training (Leonardo), and adult education (Grundtvig). These sectoral programmes will be complemented by a transversal programme focusing on four cross-cutting issues, namely: support for policy development; language learning; new information a