Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 421/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Bergerac“

PDO-FR-A0190-AM03

Datum obvestila: 8. septembra 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Vina rosé

Sorte sémillon B, sauvignon B, sauvignon gris G in muscadelle B se dodajo na seznam dovoljenih dodatnih sort za pridelavo vin rosé.

Dodatne sorte so omejene na 20 % vinogradniškega gospodarstva.

Zvrščanje: delež vseh dodatnih sort je največ 20 %, od česar največ 10 % za sorti sauvignon B in sauvignon gris G skupaj in 10 % za sorto muscadelle B.

Vključevanje belih sort vinske trte v vina rosé daje svežino in organoleptične lastnosti, ki jih lahko ogrožajo nekatere vremenske nevšečnosti (zlasti visoke temperature po zorenju).

Ta dodatek ne vpliva na kakovost proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Največja povprečna obremenitev na parcelo

Največje povprečne obremenitve na parcelo so bile usklajene, da se zaradi učinkovitejšega nadzora izenači vrednost belih in rdečih sort vinske trte.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Oglje za enološko uporabo

Prej prepovedana uporaba oglja za enološko uporabo je urejena in omejena s pravilom: „Pri pridelavi vin rosé je dovoljena uporaba oglja za enološko uporabo za mošt, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina pridela v zadevni trgatvi. Cilj je njegovo uporabo usmeriti v serije vin s slabšimi organoleptičnimi ali analitičnimi lastnostmi (zlasti sprememba arome zaradi oksidacije), ne da bi se pri tem spremenile posebne lastnosti proizvoda.

Ta sprememba je povzročila spremembo točk 4 in 5.1 enotnega dokumenta.

5. Povezava z geografskim območjem

Zaradi možnosti uporabe oglja za enološko uporabo je bila povezava z geografskim območjem spremenjena.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Bergerac

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

1. Belo vino

KRATEK OPIS

Bela vina običajno razvijejo arome, ki so hkrati cvetlične in sadne, v ustih so kiselkasta in včasih je v njih mogoče zaznati sorto sauvignon B. Lahko so zelo primerna za hitro porabo. Bolj mesnate zvrsti iz sort sémillon B ali muscadelle B dosežejo svojo aromatično kompleksnost po nekaj letih staranja. Bela vina so suha mirna vina in po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v njih ne presega 13 %. Delež fermentirnih sladkorjev znaša največ 3 g/l. Najmanjši delež naravnega alkohola je 10,5 %.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Rdeče vino

KRATEK OPIS

Za ta vina so pogosto značilne arome sadja, s taninsko strukturo, ki združuje voljnost in polnost sort merlot N s čvrstostjo taninov sort cabernet franc N in cabernet-sauvignon N. Da ekstrakcija taninov ne bi bila premočna, je prepovedana uporaba kontinuiranih stiskalnic in zabojnikov z izpustom, opremljenih z lamelnimi črpalkami. Čeprav so prva leta vina nekoliko trpka, pa s staranjem postanejo manj trpka, saj se tanini raztopijo. Gre za suha mirna vina, katerih volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 %. Delež fermentirnih sladkorjev znaša največ 3 g/l. Naravni volumenski delež alkohola je najmanj 11 %.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Vina rosé

KRATEK OPIS

Vina rosé vključujejo suha in polsuha vina. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v teh vinih ne presega 13 %.

Najmanjši delež naravnega alkohola je 10,5 %. Ker v vinih rosé prevladujeta sorti cabernet franc N in cabernet-sauvignon N, imajo običajno precej izrazito barvo, ki je lahko celo podobna vrsti vina „clairet“. Ta vina so lahko suha ali nežna, z najvišjo vsebnostjo fermentirnih sladkorjev 10 gramov na liter in vedno sveža.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Uporaba oglja za enološko uporabo

Posebni enološki postopek

Pri pridelavi vin rosé je dovoljena uporaba oglja za enološko uporabo za mošt, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina pridela v zadevni trgatvi.

2. Obogatitev

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do najvišje stopnje koncentracije 10 %. Volumenski delež naravnega alkohola v seriji, ki je predmet obdelave, se lahko poveča za največ 1 %.

Delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 % za rdeča vina ter 13 % za vina rosé in bela vina. Poleg teh določb se pri enoloških postopkih teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

3. Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra. Vendar je dovoljeno, da se lahko ta gostota zmanjša na 3 300 trsov na hektar. V tem primeru razdalja med vrstami ne sme biti večja od treh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,90 metra.

4. Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

5. Rez

Pridelovalna praksa

Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami: rez na reznik (Guyot), v kordonsko obliko Royat ali s kratkim obrezovanjem.

— Pri vinogradih, v katerih je gostota zasaditve več kot 4 000 trsov na hektar, je največje število očes 60 000 na hektar in 16 na trs.

— Pri vinogradih, v katerih je gostota zasaditve manj kot 4 000 trsov na hektar, je največje število očes 60 000 na hektar in 20 na trs.

5.2. Največji donosi

1. Belo vino 77 hektolitrov na hektar

2. Rdeče vino 68 hektolitrov na hektar

3. Vina rosé 72 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Dordogne:

v celoti vključene občine:

Baneuil, Bergerac, Boisse, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Bouniagues, Campsegret, Carsac-de-Gurson, Colombier, Conne-de-Labarde, Cours-de-Pile, Creysse, Cunèges, Eymet, Faurilles, (Le) Fleix, Fonroque, (La) Force, Fougueyrolles, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Issigeac, Lalinde, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanquais, (Les) Lèches, Lembras, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montazeau, Montcaret, Montpeyroux, Mouleydier, Moulin-Neuf, Nastringues, Naussannes, Plaisance, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Queyssac, Rampieux, Razac-de-Saussignac, Razac-d’Eymet, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Sadillac, Saint-Agne, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Nexans, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Rémy, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Serres-et-Montguyard, Sigoulès-et-Flaugeac, Singleyrac, Thénac, Vélines, Verdon, Villefranche-de-Lonchat,

delno zajete občine:

Beaumontois en Périgord le za ozemlje nekdanje občine Nojals-et-Clotte, ki je 1. januarja 2016 postala pooblaščena občina znotraj občine Beaumontois en Périgord in Eyraud-Crempse-Maurens le za ozemlje nekdanje občine Maurens, ki je 1. januarja 2019 postala pooblaščena občina znotraj občine Eyraud-Crempse-Maurens.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

Ugni blanc B

8. Opis povezave

To kmetijsko regijo, imenovano vijolični Périgord, sestavljajo raznovrstna območja, na katerih je mogoče pridelovati paleto originalnih proizvodov.

Zaradi obilnih zalog vode, ki se jim pridružuje blago oceansko podnebje, grozdje doseže dobro fenolno zrelost, ki se izraža zlasti v taninski strukturi rdečih vin in poudarjeni barvi vin rosé, pridelanih pretežno iz sort cabernet. Tla dajejo belim vinom kisline in njihove značilne cvetlične in/ali sadne arome, ki so rezultat zvrščanja sort vinske trte.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Dordogne: Cause-de-Clérans, Saint-Géraud-de-Corps, — departma Gironde: Caplong, Castillon-la-Bataille, Francs, Gardegan-et-Tourtirac, Gensac, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Margueron, Pineuilh, Puisseguin, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Cibard, Saint-Emilion,

— departma Lot-et-Garonne: Duras, Loubès-Bernac in Saint-Jean-de-Duras.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla „Bergerac“ se lahko navede večja geografska enota „Sud-Ouest“. Ta večja geografska enota je lahko navedena tudi na kakršnem koli prospektu in embalaži. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Izraz „suho“ je obvezno naveden na etiketah belih vin. Izraz „polsuho“ je obvezno naveden na etiketah vin rosé, katerih vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoza + fruktoza) je med 4 in 10 grami na liter.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a078cfed-a9b4-4684-997f-6fc1ea003699

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.