Mnenje Evropskega odbora regij – Enakost spolov in podnebne spremembe: za vključevanje vidika spola v evropski zeleni dogovor

(2022/C 270/05)

Poročevalka: Kata TÜTTŐ (HU/PES), članica lokalne skupščine: mestna skupščina, Budimpešta

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

1. ponovno potrjuje, da je enakost spolov temeljna evropska vrednota in temeljno načelo Evropske unije, zapisano v Pogodbah in priznano v členu 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah . V členu 8 PDEU je določeno, da si mora Unija v vseh svojih dejavnostih prizadevati odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami;

2. želi spomniti, da so enakost spolov, varna in prilagodljiva zaposlitev ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja potrjeni v načelih 2, 5 in 9 evropskega stebra socialnih pravic , ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija;

3. priznava, da imajo politike na področju podnebnih sprememb učinke, ki se razlikujejo glede na spol, ter da je treba za učinkovite podnebne ukrepe spodbujati enakost spolov in opolnomočenje žensk ( 1 ) ; v zvezi s tem poudarja, da je izredno pomembno, da so ženske vključene v oblikovanje strategij in ukrepov za odzivanje na krize, če želimo, da bo Evropa bolj demokratična in vključujoča;

Pristop k podnebnim spremembam, ki upošteva vidik spola

4. ugotavlja, da so nevarnosti, povezane s podnebnimi spremembami, globalnim segrevanjem, izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo okolja, večje za najrevnejše in najranljivejše skupine prebivalstva v državah svetovnega juga in državah EU; poudarja, da podnebne spremembe pomenijo kompleksna tveganja, ki povečujejo dolgoletne socialno-ekonomske razlike in obstoječa neravnovesja, na primer v zvezi z neenakostjo spolov; zato poudarja, da se bo zaradi podnebnih politik in ukrepov, v katerih nista upoštevana analiza glede na spol in vidik spola, družbena neenakost verjetno povečala;

5. se zaveda, da so na svetovni ravni ženske in dekleta bolj občutljive za posledice podnebnih sprememb in degradacije naravnega okolja, hkrati pa so močne akterke, ki lahko imajo ključno vlogo v prizadevanjih za doseganje podnebne nevtralnosti in v prilagajanju vplivom podnebnih sprememb; poudarja, da se inovativno razmišljanje in ustvarjalne zamisli moških in žensk lahko pogosto dopolnjujejo, saj imajo specifične izkušnje in mnenja, ter da se z vključitvijo analiz glede na spol v podnebne politike in s priznanjem različnih spolnih identitet njihova uporaba razširi na celotno družbo; zato podpira skupno izjavo škotske vlade in Agencije ZN za ženske, objavljeno na konferenci COP26, v kateri pozivata k večji vlogi žensk in deklet v boju proti podnebnim spremembam ( 2 )

6. meni, da bi morale biti ženske bolj opolnomočene na področju podnebnih sprememb. To bi bilo treba doseči z izboljšanjem njihovega izobraževanja in poznavanja tehnologij, ukrepov in dejavnosti, povezanih s podnebjem, ter s spodbujanjem njihove vloge v postopkih odločanja, ki so povezani s temi področji;

7. poudarja, da so med spolom, podnebnimi spremembami in drugimi okoljskimi izzivi pomembne povezave; opozarja, da so ženske in moški zaradi posledic podnebnih sprememb verjetno različno prizadeti, odvisno od njihovih konkretnih življenjskih okoliščin in različnih sposobnosti blažiti podnebne spremembe in se jim prilagajati na individualni ravni, ter različno dojemajo in imajo različen odnos do možnosti za blaženje podnebnih sprememb, socialno-ekonomske posledice podnebne politike pa nanje vplivajo različno; meni, da so lahko ženske in dekleta pobudnice sprememb vedenja;

Vključevanje vidika spola

8. poudarja, da je vključevanje vidika spola, ki se razume kot upoštevanje tega vidika pri pripravi, načrtovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju politik, regulativnih ukrepov in programov porabe, dragoceno orodje za uresničevanje enakosti spolov, ter obžaluje, da se ne uporablja;

9. ugotavlja, da je v strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025 ( 3 ) sicer priznano, da imajo lahko politike in programi v okviru evropskega zelenega dogovora na ženske drugačen učinek kot na moške, vendar v vseh glavnih pobudah Komisije napovedano vključevanje vidika spola ni izrecno omenjeno ( 4 ) ; se sklicuje na resolucijo Evropskega parlamenta o evropskem zelenem dogovoru, v kateri je poudarjeno, da je „treba v ukrepe in cilje zelenega dogovora vključiti vidik spolov, med drugim vključevanje načela enakosti spolov in ukrepe, ki upoštevajo vidik spola“ ( 5 )

10. poudarja, da so ocene učinka, razčlenjene po spolu, ključni element v naboru orodij EU za vključevanje vidika spola, vendar niso v celoti razvite, saj vse prepogosto ne vključujejo zbiranja in uporabe medsektorskih in po spolu razčlenjenih podatkov, statistike in informacij; poziva Komisijo, naj uporablja priročnik Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) za ocenjevanje učinka na enakost spolov ( 6 ) ; poudarja, da bi morali podatki, zbrani v državah članicah EU, vključevati celovitejše kazalnike enakosti spolov, ne da bi to pomenilo dodatno breme za lokalne in regionalne oblasti;

11. pozdravlja ustanovitev projektne skupine za enakost ( 7 ) , ki naj bi skrbela za vključevanje enakosti, vključno z enakostjo in raznolikostjo spolov, v vse politike EU, in sicer od njihove priprave do izvajanja, ter poziva EU, naj olajša izmenjavo primerov dobre prakse med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, pri čemer naj se izogiba pristopu od zgoraj navzdol;

12. trdi, da je udeležba žensk pri odločanju v zvezi s podnebnimi spremembami še en pomemben dejavnik za to, da bi bili te politike in programi učinkovitejši in da bi bil vidik spola bolj upoštevan; poziva, naj se spodbuja udeležba žensk pri ukrepih vseh institucij EU, vladnih organov in javnih organov na vseh ravneh upravljanja; poziva Svet, naj odpravi blokado direktive o zastopanosti žensk v upravnih odborih ( 8 )

13. poudarja, da je okrevanje po pandemiji priložnost za oblikovanje nove normalnosti in preusmeritev sredstev v vzpostavitev podnebno nevtralne in spolno uravnotežene družbe; spodbuja k uporabi orodij za vključevanje vidika spola v izvajanje načrtov za okrevanje in odpornost, saj bi morali biti ti podlaga ne samo za okrevanje, temveč tudi za trajnostno, pravično in enakopravno družbo;

14. poziva k okrepljenim raziskavam, da se ugotovijo ovire za udeležbo pri odločanju ter preuči, kako spolni stereotipi vplivajo na potrošnjo in življenjski slog ljudi; spodbuja k temu, da se za pridobivanje boljših podatkov uporabljajo modeli, kot je GAMMA ( Gender Assessment Method for Mitigation and Adaptation );

15. meni, da se je mogoče s pristopom, ki upošteva vidik spola, bolje odzvati na potrebe in zmožnosti vseh državljanov. Lokalne in regionalne oblasti same najbolje povežejo socialna vprašanja s podnebnimi ukrepi, saj so raven upravljanja, ki je najbliže ljudem, in imajo ključno vlogo pri izvajanju zakonodaje; poudarja, da je treba spodbujati udeležbo žensk na vseh institucionalnih ravneh, začenši z EU;

16. poziva, naj se z namenom vplivanja na podnebne ukrepe in politike ta pristop, ki upošteva vidik spola, upošteva v evropskem podnebnem paktu, in sicer tako, da se vanj vključijo posebne dejavnosti navezovanja stikov, osredotočene na ozaveščanje, izobraževanje in izmenjavo znanja o vidikih spola;

17. poudarja, da sta pomembna sodelovanje med nevladnimi organizacijami in organizacijami civilne družbe, ki se ukvarjajo z vprašanji, povezanimi s spolom, in tistimi, ki delujejo na okoljskem področju, ter oblikovanje skupnih kampanj ozaveščanja in programov usposabljanja;

Zelena delovna mesta

18. pozdravlja dejstvo, da bo zeleno, digitalno in vključujoče okrevanje prineslo priložnosti za nova delovna mesta in ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih žensk v digitalno gospodarstvo; vztraja, da bo prehod na trajnostno in nizkoogljično gospodarstvo omogočil vključevanje vidika spola, s čimer bi preprečili ohranjanje sedanjih neenakosti;

19. poudarja, da je prispevek žensk v zelenih gospodarskih dejavnostih bistven za pravičen trajnostni razvoj in da ga je treba izpostaviti ter mu dati pravo vrednost; ženske in dekleta lahko izkoristijo tudi priložnosti na področju zelenega podjetništva ter postanejo zelene delodajalke in ne delojemalke, kar pa ne sme povzročiti prekarizacije zaposlenih žensk, ki so potisnjene v samozaposlitev;

20. priznava, da bo imela tehnologija pomembnejšo vlogo v življenju vseh nas in da mora biti tehnološki sektor podoba družbe, kateri služi; poziva k oblikovanju in financiranju specializiranih programov usposabljanja na področju digitalnega in tehnološkega znanja za ženske in dekleta, saj je to ključna priložnost za pospešitev inovacij na področju podnebnega in energetskega prehoda; to bi bilo treba doseči s povečanjem spolnih kvot v teh sektorjih in zagotavljanjem enakega dostopa do poklicnih priložnosti ( 9 )

21. poziva Komisijo in države članice, naj enakost spolov upoštevajo kot pomemben element digitalnega prehoda, pri tem pa vidik spola vključijo v pripravo politik digitalnega izobraževanja, spodbujajo sheme mentorstva z vzornicami na področju IKT, iz algoritmov odstranijo zavedno in nezavedno diskriminatorno spolno pristranskost, preprečujejo spletno nasilje, izkoristijo prizadevanja in programe v okviru programa Erasmus+, spodbujajo koncept vseživljenjskega učenja v izobraževanju odraslih, zlasti na oddaljenih območjih, in preprečujejo digitalno izključenost;

22. meni, da lahko delo na daljavo prispeva k boljšemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zlasti za ženske, če imajo njihove družine med delovnim časom dostop do cenovno sprejemljivega in kakovostnega otroškega varstva, vključno z možnostmi prostočasnih dejavnosti za starejše otroke, in če se zlasti upošteva, da so ženske pogosteje žrtve nasilja v družini ( 10 ) ; poudarja, da je za delo na daljavo pomembno zagotoviti najsodobnejšo strojno opremo in hitri internet po dostopni ceni ter razširiti program WIFI4EU za oddaljena območja; poziva, naj se direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja iz leta 2019 takoj začne ambiciozno izvajati;

Trajnostna javni prevoz in mobilnost

23. poudarja, da bi bilo treba pri snovanju in načrtovanju prevoznih sistemov v mestih bolj upoštevati neravnovesje med spoloma, saj ženske javni prevoz navadno uporabljajo pogosteje; poudarja, da sta varnost in občutek zaščitenosti bistvena vidika, ki bi ju bilo treba izboljšati; pri vzorcih mobilnosti (vključno z voznimi redi) in odločitvah o priročnosti prog je treba upoštevati, da spola javni prevoz uporabljata različno (moški ga bolj uporabljajo za vsakodnevno vožnjo na delo, ženske pa za krajša potovanja z več postanki), upoštevati pa je treba tudi razdelitev vlog na trgu dela in v skrbstveni ekonomiji; poudarja, da morajo biti zmogljivost, zanesljivost in prožnost storitev javnega prevoza zunaj konic bolje usklajene z vzorcem mobilnosti oseb vseh spolov in starosti, obenem pa je treba upoštevati, da bi morala vsaka občina, regija in država svoje storitve javnega prevoza organizirati na podlagi svojih različnih potreb in razmer, tako v mestnem kot podeželskem okolju;

24. je prepričan, da bi lahko preproste, stroškovno učinkovite in ponovljive pobude, kot denimo to, da se nočnim avtobusom dovoli ustavljanje na zahtevo ali da se uredijo dobro osvetljene in od preostalega prometa povsem ločene kolesarske steze in pešpoti, prispevale k bolj trajnostni, varni in vključujoči mobilnosti;

25. meni, da lahko pobude, kot je platforma Ženske v prometu – platforma EU za spremembo, prispevajo h krepitvi zaposlovanja žensk v prometnem sektorju in delujejo kot dober forum za izmenjavo dobrih praks, in poziva k nadaljnjemu spremljanju prek ambasadorjev za raznolikost v prometu;

26. poziva Komisijo, naj pripravi načrt, kako mesta povezati z oddaljenimi območji ter kako zagotoviti dostopnost in povezljivost ter večjo uporabo čistih vozil, vlakov in hibridnih električnih avtobusov za daljše razdalje; verjame v digitalne rešitve za nakup vozovnic v različnih aplikacijah; priznava prizadevanja v okviru nove agende EU za mesta;

Energetska revščina

27. je zelo zaskrbljen, ker cene električne energije in plina v vseh državah članicah strmo rastejo in so dosegle najvišjo raven v zadnjih desetletjih, zaradi česar je veliko žensk in moških izpostavljenih energetski revščini in revščini na področju mobilnosti; poziva EU, naj sprejme dolgoročne protiukrepe in med drugim razišče, zakaj so se zvišale cene energije;

28. priznava, da energetska revščina nesorazmerno prizadene ženske zaradi strukturnih neenakosti pri porazdelitvi dohodka, njihovega socialno-ekonomskega položaja in razlik med spoloma pri oskrbi;

29. opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta ( 11 ) , v kateri ta poziva EU, naj razsežnost spola vključi v vse svoje energetske politike in programe, pri čemer naj bo poudarek zlasti na ženskah in dekletih, ki se soočajo z revščino, socialno izključenostjo in marginalizacijo;

30. spodbuja Evropsko svetovalno vozlišče za energetsko revščino, naj v svojih kazalnikih ter pri uporabi in zbiranju podatkov upošteva vidik spola;

31. ponovno poudarja, da je energetska revščina velik družbeni izziv z družbenimi, ekonomskimi in okoljskimi vplivi, ki ga je nujno treba obravnavati na vseh ravneh upravljanja; zato poudarja, da je treba za boj proti energetski revščini uporabiti različne instrumente javne politike in pri tem upoštevati vprašanja energetske učinkovitosti in socialne zaščite;

32. pozdravlja pobude, kot sta platforma EU za spremembo in nagrada za ženske v energetiki, ki so sredstvo za spodbujanje enakosti spolov, ter predlog vzpostavitve Socialnega sklada za podnebje, s katerim naj bi se izravnali socialno-ekonomsko neenaki učinki razširitve sistema trgovanja z emisijami na prevoz in stavbe. V predlogu je omenjeno, da je treba upoštevati vidike žensk; poudarja, da mora izvajanje Socialnega sklada za podnebje in Sklada za pravični prehod temeljiti na pristopih, ki upoštevajo vidik spola; pozdravlja, da bo generalni direktorat Komisije za energijo kmalu vzpostavil platformo za enakost v energetskem sektorju;

Vključevanje vidika spola v proračun

33. želi spomniti, da vključevanje vidika spola v proračun pomeni upoštevanje tega vidika v celotnem proračunskem postopku, da bi bil vidik enakosti spolov prisoten pri vseh odločitvah o prihodkih in odhodkih;

34. z zaskrbljenostjo se seznanja z ugotovitvami dveh nedavnih študij, ki ju je v letih 2015 in 2017 opravil Evropski parlament ter v katerih je poudarjeno, da med letoma 2015 in 2017 pri pripravi proračuna v praksi ni bil dovolj upoštevan vidik spola in da v zvezi s tem ni bilo napredka ( 12 )

35. je zaskrbljen, ker vključevanja vidika spola ni med 11 merili za ocenjevanje, določenimi v uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost; splošneje, Evropsko računsko sodišče ( 13 ) meni, da vidik spola ni upoštevan v proračunu EU, saj v njem večinoma manjkajo ključni elementi, kot so analiza glede na spol, cilji, povezani s spolom, kazalniki in odgovornost na podlagi poročanja;

36. obžaluje, da v nedavnem sporočilu z naslovom Strategija za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo ( 14 ) ni vključen vidik spola, zlasti zato, ker je vključevanje eno od opredeljenih štirih glavnih področij, na katerih so potrebni dodatni ukrepi, da bi finančni sistem v celoti podprl prehod gospodarstva na trajnostnost;

37. poziva Komisijo in Svet, naj si prizadevata za vključevanje vidika spola v proračun, pri čemer naj poskrbita, da se bo uporabljal za celotni proračun EU in da bodo priporočila Evropskega računskega sodišča v celoti uresničena, med drugim tudi pri vmesnem pregledu trenutnega večletnega finančnega okvira in izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost;

38. opozarja na mnenje OR z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 ( 15 ) , v katerem je pozval, naj se vzpostavi jasnejša povezava med strategijo in glavnimi političnimi prednostnimi nalogami ter strategijami Unije, zlasti prehodom na podnebno nevtralno gospodarstvo; želi izpostaviti ugotovitve iz mnenja OR z naslovom Razsežnost spola v strukturnih skladih in Kohezijskem skladu za obdobje 2021–2027 s poudarkom na pripravi operativnih programov ( 16 ) , v katerem poudarja, da je treba enakost spolov obravnavati kot horizontalno merilo za pripravo programov kohezijske politike, kot cilj programov in kot močan dejavnik, ki prispeva k doseganju ciljev kohezijske politike glede trajnostnega in uravnoteženega razvoja;

Mednarodna raven

39. pozdravlja, da se je Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC) odločil sprejeti svojo politiko enakosti spolov ( 17 ) in izvedbeni načrt za vključevanje vidika spola v svoje delo;

40. pozdravlja vzpostavitev posebne agende v okviru postopka UNFCCC, tj. okrepljen delovni program iz Lime o enakosti spolov (LWPG) in akcijski načrt za enakost spolov (GAP), namenjene obravnavanju pomanjkljivega izvajanja podnebnih politik, ki bi upoštevale vidik spola in bi bile spolno občutljive, in zagotavljanju, da so glasovi žensk vključeni v globalno razpravo in mednarodna pogajanja o podnebnih spremembah; izrecno pozdravlja imenovanje nacionalnih kontaktnih točk za spol in podnebne spremembe (NGCCFP) za vsako pogodbenico;

41. ugotavlja, da so v konvencijah iz Ria ( 18 ) priznane pomembne povezave med vprašanji, povezanimi s spolom; poudarja Pekinško deklaracijo in izhodišča za ukrepanje kot najcelovitejši vir smernic in navdiha za doseganje enakosti spolov, pri čemer je v okviru področja K ( 19 ) zlasti poudarjeno, da so ženske in dekleta izpostavljene večjim tveganjem zaradi občutljivih ekosistemov in degradacije naravnega okolja, kar še poslabšujejo učinki antropogenih podnebnih sprememb;

42. poziva k zagotovilu, da se bodo v nacionalno določenih prispevkih ter regionalno in lokalno določenih prispevkih upoštevali družbeni dejavniki in vidik spola;

43. pozdravlja preambulo Pariškega sporazuma, v kateri se poziva k doseganju enakosti spolov ter spodbujanju krepitve vloge in položaja žensk, kar bi pripomoglo k omejevanju globalnega segrevanja; se strinja s priznanjem v Pariškem sporazumu, da bi bilo treba pri prilagajanju (člen 7(5)) in prizadevanjih za krepitev zmogljivosti (člen 11(2)) uporabiti pristope, ki upoštevajo vidik spola, vendar obžaluje, da v zvezi s tem niso bili sprejeti ukrepi in dodaten izvedbeni načrt.

V Bruslju, 27. januarja 2022 Predsednik Evropskega odbora regij Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Sklepi Sveta – Priprave na zasedanje v sklopu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (Glasgow, od 31. oktobra do 12. novembra 2021).

(2) https://www.gov.scot/publications/glasgow-womens-leadership-statement-gender-equality-climate-change/

(3) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0152&from=SL

(4) V sporočilih o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019) 640 final), o načrtu za uresničitev podnebnih ciljev do leta 2030 (COM(2020) 562 final), o okviru podnebne in energetske politike (COM(2014) 15 final) ter o čistem planetu za vse (COM(2018) 773 final) spol ni omenjen, v okoljskem akcijskem programu (1386/2014/EU) pa so enkrat omenjene nosečnice kot ranljiva skupina. Do tega je prišlo kljub dejstvu, da je vključevanje vidika spola obveznost iz Pogodbe, da je v strategiji za enakost spolov (COM(2020) 152) določen okvir za politiko EU o enakosti spolov in vključevanje vidika spola ter da je EU zavezana uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (2015) in akcijskega načrta za enakost spolov (2019) v okviru UNFCCC. https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jcms.13082.

(5) UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(6) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-impact-assessment/guide-gender-impact-assessment

(7) Union of equality: the first year of actions and achievements (Unija enakosti: prvo leto ukrepov in dosežkov) | Evropska komisija (europa.eu).

(8) Z direktivo bi zagotovili, da je med članstvom v neizvršnih odborih podjetij najmanj 40 % žensk.

(9) Uspešni primeri: Women and Girls in STEM Forum, Girls Go Circular (eit.girlsgocircular.eu); oblikovanje preglednice o ženskah na digitalnem področju kot sestavnega dela indeksa digitalnega gospodarstva in družbe (DESI).

(10) https://www.unwomen.org/en/news/in-focus/in-focus-gender-equality-in-covid-19-response/violence-against-women-during-covid-19

(11) UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(12) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/660058/IPOL_BRI(2020)660058_EN.pdf

(13) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_SL.pdf

(14) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0390&qid=1635262292392&from=SL

(15) CDR 2016/2020.

(16) CDR 2503/2021.

(17) https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2020/05/IPCC_Gender_Policy_and_Implementation_Plan.pdf

(18) In sicer v Konvenciji OZN o biološki raznovrstnosti, Okvirni konvenciji OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Konvenciji OZN o boju proti dezertifikaciji/degradaciji tal (UNCCD).

(19) https://beijing20.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/CSW/PFA_E_Final_WEB.pdf