OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Spletne platforme so ključno gonilo digitalne trgovine. Trenutno več kot milijon podjetij v EU trguje prek spletnih platform, da bi dosegla svoje stranke, in ocenjuje se, da približno 60 % zasebne potrošnje in 30 % javne porabe blaga in storitev, povezanih s celotnim digitalnim gospodarstvom, poteka prek spletnih posrednikov. Tem spletnim posredniškim dejavnostim po navadi koristijo pomembni na podatkih temelječi neposredni in posredni mrežni učinki, posledica katerih je običajno le omejeno število uspešnih platform v segmentu gospodarstva, v katerem potekajo posredniške dejavnosti. Ta vedno večji delež posredovanja poslov prek spletnih platform, skupaj z močnimi posrednimi mrežnimi učinki, ki jih lahko spodbudijo na podatkih temelječe prednosti spletnih platform, povzroča vse večjo odvisnost podjetij od spletnih platform kot skorajda „vratarjev“ za dostop do trgov in potrošnikov. Asimetrija med relativno tržno močjo majhnega števila vodilnih spletnih platform – ki pa ni nujno prevladujoč položaj na trgu v smislu konkurenčnega prava – se še zaostruje na strani ponudbe, ki je sama po sebi razdrobljena in jo sestavlja več tisoč malih trgovcev. Podobne dinamike ni opaziti pri spletnih platformah, ki so posredniki v razmerjih med podjetji, če take platforme sploh obstajajo, saj gre v teh primerih tako pri poslovnih uporabnikih kakor tudi pri spletnih platformah večinoma za velika in zelo razvita podjetja, ki so bolj sposobna poskrbeti za uravnotežena pogodbena razmerja. V študiji Komisije iz leta 2006 je bilo ugotovljeno, da je bila ta ozaveščenost o tveganjih eden od dejavnikov, ki preprečujejo široko sprejetje elektronskih trgov za poslovanje med podjetji.

Ponudniki spletnih posredniških storitev, ki jih zajema ta pobuda, načeloma vključujejo spletne tržnice za elektronsko trgovanje, spletne trgovine s programsko opremo in spletne družbene medije. S temi različnimi vrstami spletnih posredniških storitev naj bi se z zagotavljanjem storitev informacijske družbe olajšala sklenitev neposrednih poslov med pogodbeno zavezanimi poslovnimi uporabniki in potrošniki, ne glede na to, ali se končni posli izvedejo na spletu ali na druge načine. Da bi se olajšali taki neposredni posli, omogočajo vse te spletne posredniške storitve spletno prisotnost poslovnih uporabnikov, ki nudijo blago ali storitve potrošnikom, tako da načeloma tem poslovnim uporabnikom ni treba imeti svojega spletišča. Poleg tega, da spletne posredniške storitve omogočajo spletno prisotnost poslovnih uporabnikov, pogosto tudi olajšujejo neposredno komunikacijo med posameznimi poslovnimi uporabniki in potrošniki prek vgrajenega vmesnika za spletno komuniciranje. Kar zadeva ponudnike spletnih storitev družbenih medijev, se ugotavlja, da nekateri tovrstni ponudniki dejansko vključujejo različne spletne posredniške storitve znotraj istega digitalnega okolja, kar se v tej pobudi lahko vse zajame. Poslovne strani na primer potrošnikom omogočajo iskanje lokalnih podjetij in ponudnikov storitev ter so pomemben dejavnik pri spodbujanju poslov med podjetji in potrošniki. Take poslovne strani vedno pogosteje vključujejo funkcijo neposredne rezervacije ali nakupa, s čimer postanejo spletne tržnice za elektronsko trgovanje.

Čeprav gospodarstvo spletnih platform obeta velik potencial v smislu učinkovitega dostopa do (čezmejnih) trgov, pa ga evropska podjetja ne morejo v celoti izkoristiti zaradi številnih potencialno škodljivih trgovinskih praks in pomanjkanja učinkovitih mehanizmov pravnih sredstev v Uniji. Hkrati pa imajo zadevni ponudniki spletnih storitev zaradi vse večje razdrobljenosti težave pri delovanju na enotnem trgu.

Odvisnost podjetij od nekaterih spletnih storitev pomeni, da lahko ponudniki takih spletnih posredniških storitev uporabljajo vrsto potencialno škodljivih trgovinskih praks, ki omejujejo prodajo poslovnih uporabnikov prek njih ter lahko omajajo njihovo zaupanje vanje; med njimi so: nepojasnjene spremembe pogojev uporabe storitev brez predhodnega obvestila; odstranitev blaga ali storitev s seznama in začasna onemogočitev računov brez jasne utemeljitve; pomanjkanje preglednosti glede razvrščanja blaga in storitev ter podjetij, ki jih ponujajo; nejasni pogoji za dostop do podatkov, ki jih zbirajo ponudniki, in njihovo uporabo ter pomanjkanje preglednosti glede dajanja prednosti lastnim konkurenčnim storitvam in tako imenovanih klavzul največjih ugodnosti, ki omejujejo možnosti podjetij, da ponudijo privlačnejše pogoje prek drugih kanalov, kot so spletne posredniške storitve.

Poleg tega so lahko splošni spletni iskalniki tudi pomemben vir internetnega prometa za podjetja in lahko vplivajo na poslovni uspeh uporabnikov s poslovnim spletiščem, ki prek spleta nudijo svoje blago ali storitve na notranjem trgu. Razvrstitev spletišč s strani ponudnikov spletnih iskalnikov, vključno s spletišči, prek katerih podjetja nudijo svoje blago in storitve potrošnikom, pomembno vpliva na izbiro potrošnikov in poslovni uspeh teh uporabnikov s poslovnim spletiščem. Celo kadar med spletnimi iskalniki in njihovimi uporabniki s poslovnim spletiščem ni pogodbenega razmerja, se pri splošnih spletnih iskalnikih prav tako pojavi težava zaradi odvisnosti, zlasti pri potencialno škodljivih praksah razvrščanja, ki lahko prizadenejo poslovne uporabnike.

Obenem trenutni regulativni okvir morda ni učinkovit pri preprečevanju nekaterih od teh praks niti pri zagotavljanju učinkovitih pravnih sredstev. Zaradi vse večje znatne regulativne razdrobljenosti v EU je regulativno okolje še bolj zapleteno. Čeprav to stanje vpliva predvsem na poslovne uporabnike, ima posledice za vse akterje v okoljih spletnih platform različnih oblik, tudi za potrošnike, ki bi lahko imeli manjšo izbiro konkurenčnega blaga in storitev.

Ta predlog dopolnjuje sklep Komisije o vzpostavitvi skupine strokovnjakov za opazovalnico gospodarstva spletnih platform, katere naloga je zlasti spremljanje priložnosti in izzivov za Unijo v gospodarstvu spletnih platform, ukvarjala pa naj bi se tudi z vprašanji, povezanimi z uporabo uredbe, ki jo Komisija zdaj predlaga.