SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 26.6.2013  
COM(2013) 445 final 
2013/0211 (NLE) 
  
Predlog 
UREDBA SVETA 
o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OZADJE  PREDLOGA 
Revščina je še vedno velik problem v afriški h, karibskih in pacifiških državah ( „države 
AKP“). Mnoge med njimi so še dale č od uresni čitve razvojnih ciljev tiso čletja in nimajo 
nobene koristi od trajnostnega razvoja. EU državam AKP pomaga pri reševanju teh 
problemov. Še naprej mora podpirati prizadev anja držav AKP, da zmanjšajo in na koncu 
izkoreninijo revš čino, pri tem pa dosežejo cilje traj nostnega razvoja in se postopno vklju čijo v 
svetovno gospodarstvo.  
EU ohranja privilegirane odnose s skupino držav AKP v razvoju v okviru Sporazuma o 
partnerstvu med državami AKP na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami 
članicami na drugi strani, ki  je bil podpisan v Cotonouju dn e 23. junija 2000 za obdobje 20 
let1 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja). Evropski razvojni sklad ( „ERS“) je 
glavni instrument za zagotavljanje pomo či EU za razvojno sodelovanje v okviru Sporazuma 
iz Cotonouja z državami AKP ter za sodelovanje s čezmorskimi državami in ozemlji ( „ČDO“) 
na podlagi Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. Države članice financirajo ERS zunaj 
proračuna EU na podlagi posebnih razdelitvenih klju čev. Vsak ERS se sklene za ve čletno 
obdobje.  
Za večletni finan čni okvir po letu 2013 je v svojem sporo čilu „Prora čun za Evropo 2020“2 
Evropska komisija je za s odelovanje z državami AKP in ČDO predlagala ce loten obseg za 11. 
ERS v višini 30 318,7 milijona EUR po cenah iz  leta 2011, kar je 34 275,6 milijona EUR po 
tekočih cenah. Komisija je sprejela tudi sporo čilo, ki opisuje glavne el emente, ki bi lahko bili 
vključeni v Notranji sporazum za 11. ERS za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 
20203. Evropska komisija predvideva, da  bodo Evropska unija in države članice sprejele 
dogovor o finan čnem mehanizmu (11. ERS), natan čnem obdobju, ki bo zajeto (2014–2020), 
in znesku sredstev, ki bo dodeljen temu mehani zmu, za izvajanje partnerstva AKP-EU, ter da 
se bodo predstavniki vlad držav članic dogovorili glede Notranjega sporazuma za 11. ERS. 
Evropski svet je dolo čil skupni znesek za 11. ERS v svojih sklepih z dne 8. februarja 2013, in 
sicer 30 506 milijonov EUR po teko čih cenah4. 
Novi izzivi in prednostne naloge, dolo čene v strategiji Evropa 2020, so spodbudili Komisijo, 
da pripravi predlog za pr ilagoditev izvedbene uredbe za 11. ERS v skladu s sporo čilom 
„Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“5 z dne 13. oktobra 2011. 
Evropsko soglasje o razvoju, ki je bilo sprejeto 22. decembra 2005, mednarodno dogovorjena 
načela o učinkovitosti pomo či in tudi kon čni dokument iz Busana ( 2011) prav tako tvorijo del 
splošnega politi čnega okvira za na črtovanje in izvajanje 11. ERS.   
                                                 
1 UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim v 
Luxembourgu 25. junija 2005 (UL L 287, 28.10.2005,  str. 4), in s sporazumom, podpisanim v 
Ouagadougouju 22. junija 2010 (UL L 287, 4.11.2010, str. 3).  
2 COM(2011) 500. 
3 COM(2011) 837. 
4 EUCO 37/13 + EUCO 37/13 COR 1.  
5 COM(2011) 637. 
SL 3   SL 2. REZULTATI  POSVETOVANJ  Z ZAINTERESIRANIMI  STRANMI  IN OCEN  
UČINKA 
Javno posvetovanje  
Komisija je med 26. novembrom 2010 in 31. ja nuarjem 2011 organizirala javno posvetovanje 
o prihodnjem financiranju zunanj ega delovanja EU. Posvetovanje je potekalo prek spletnega 
vprašalnika, ki ga je spremljal razlagalni dokument „Kakšno naj bo financiranje zunanjih 
ukrepov EU po letu 2013? “. Odgovori na splošno niso pokazali potrebe po bistveni 
spremembi sedanjih izvedbenih mehanizmov, čeprav je pomembna ve čina vprašanih podprla 
večjo prožnost in poenostavitev izvajanja. 
Ocena učinka 
Komisija je izvedla oceno u činka6, ki obravnava tri osnovne možnosti politike za vsak 
opredeljen cilj (ve čja diferenciacija in koncentracija , okrepljeno usklajevanje z državami 
članicami EU, ve čja uporaba inovativnih finan čnih instrumentov, dodatna prožnost): možnost 
ohranitve obstoje čega stanja (nespremenjenega v primer javi z 10. ERS) in dodatna možnost z 
dvema podmožnostima za spremembo okvira ERS. Možnost ohranitve obstoje čega stanja ni 
bila sprejeta, saj ne bi reši la ugotovljenih problemov. Podm ožnosti so rešile opredeljene 
probleme v razli čnem obsegu, vsaka pa je imela dolo čene posledice. Zaklju ček ocene u činka 
je bil, da bi bilo treba za vsak ugotovljen cilj izbrati drugo podmožnost, ki je bolje reševala 
nove revidirane strateške smernice zunanj ega delovanja EU, in sicer zato ker: 
– je prek ve čje geografske osredoto čenosti prispevala k usmerjanju sredstev tja, 
kamor so bili najbolj potrebni in so dosegli najve čji možni u činek ter dodano 
vrednost; 
– je prek natan čne sektorske osredoto čenosti prispevala h ko ncentraciji sredstev 
na omejeno število sektorjev ter tako pove čala kritično maso pomo či EU;  
– je okrepila u činkovitost in politi čni vpliv pomo či EU s pomo čjo večje delitve 
dela med donatorji, skupnega na črtovanja in uporabe skrbniških skladov EU; 
– je povečala finančni vzvod nepovratnih sredstev EU z uporabo inovativnih 
finančnih instrumentov; 
– je omogo čila hitro prilagoditev dodeljevanja pomo či, da bi se upoštevale 
spreminjajo če se okoliš čine ali posebne okoliš čine (na primer kriza, nestabilne 
razmere ali prehodno obdobje), ali bi se uvedel pristop, ki  bolj temelji na 
spodbudah.  
3. PRAVNI  ELEMENTI  PREDLOGA 
Glavni cilji politike zunanj ega delovanja EU so dolo čeni v Lizbonski pogodbi ( člen 21 PEU). 
Poleg tega je glavni cilj razvojnega sodelovanja EU ( člen 208 PDEU) zmanjšanje in 
dolgoročno izkoreninjenje revš čine. S tem v zvezi bo EU izpolnila  svoje obveze in upoštevala 
cilje, ki jih je odobrila v okvi ru Združenih narodov in dr ugih mednarodnih organizacij. 
                                                 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=SEC:2011:1459:FIN:EN:PDF 
SL 4   SL Glede sodelovanja z državami in regijami AKP je ta pravni okvir dopolnjen s Sporazumom iz 
Cotonouja. 
Ta predlog je predložila Komisija na  podlagi Notranjega sporazuma za 11. ERS7, ki 
predvideva, da bi bilo treba na predlog Komi sije in po posvetovanju z Evropsko investicijsko 
banko (EIB) soglasno sprejeti uredbo Sveta o izvedbi 11. ERS v okviru Sporazuma iz 
Cotonouja.  
4. PRORA ČUNSKE  POSLEDICE 
n.r.  
5. GLAVNI  ELEMENTI 
Izvedbena uredba za 11. ERS je bila pripravljena za na slednje cilje: 
– v skladu s klju čnimi načeli poenostavitve in ve čje učinkovitosti, čim bolj uskladiti 
besedilo z glavnimi dolo čbami predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta 
in Sveta o vzpostavitvi instru menta za razvojno sodelovanje ( „DCI“8) (zlasti pri 
načrtovanju programov) in predloga Komisije  za uredbo Evropskega parlamenta in 
Sveta o dolo čitvi skupnih pravil in  postopkov za izvajanje instrumentov Unije za 
zunanje ukrepanje ( „CIR“9) (zlasti pri izvaja nju), kar pomeni poenostavljena in 
usklajena izvedbena pravila in postopke za vse instrumente s podro čja zunanjega 
delovanja (razen ERS in Grenlandije). Gled e kompromisov, ki bi bili za Komisijo 
sprejemljivi, ta usklajevalna prizadevanja  upoštevajo tudi rezultate pogajanj v Svetu 
o teh besedilih (na ravni Core per) in tudi v odborih Parlam enta, ko je bil ta predlog 
oblikovan. Poleg tega si Komisija pridržuj e pravico, da ta predlog po njegovem 
sprejetju prilagodi med pogajanji s Svetom , da se še naprej zagotovi skladnost z 
besedili DCI in CIR, o katerih vzporedno potekajo pogajanja. Ta uskladitev bo 
pomagala utreti pot k morebitni vklju čitvi ERS v prora čun EU v ve čletnem 
finančnem okviru po letu 2020, kar je v sk ladu s predlogi Komisije v zgoraj 
navedenem sporo čilu „Prora čun za Evropo 2020“ in  s sklepi Evropskega Sveta z dne 
8. februarja 2013. 
– zagotoviti skladnost besedila z dolo čbami Sporazuma iz Cotonouja, zlasti s Prilogo 
IV o izvedbenih in upravljavskih post opkih, ter hkrati poenos taviti besedilo v 
primerjavi z izvedbeno uredbo za 10. ERS10. 
Naslov I: Cilji in splošna na čela — člena 1 in 2  
Člen 1 (Cilji in merila za upravi čenost) je kolikor mogo če usklajen s členom 2 predloga 
Komisije za uredbo o DCI za cilje in merila za upravi čenost ter vklju čuje tudi sklic na širše 
cilje, načela in vrednote, opisane v Sporazumu iz Cot onouja, in na razvojne cilje in strategije 
sodelovanja v politikah, ki jih je razvila Unija, vklju čno z agendo za spremembe. Ta člen tudi 
                                                 
7 Vstaviti sklic na Notranji sporazum za 11. ERS. 
8 COM(2011) 840. 
9 COM(2011) 842. 
10 Uredba Sveta (ES) št. 617/2007, UL L 152, 13.6.2007, str. 1. 
SL 5   SL zahteva izpolnjevanje meril za uradno razvojno pomo č (URP), ki jo je v najve čji možni meri 
uvedel OECD/DAC. Razloži tudi medsebojno d opolnjevanje humanitarnih instrumentov in 
instrumentov ERS. 
Člen 2 (Splošna na čela) je v skladu s členi 3(5) do 3(10) predloga Komisije za uredbo o DCI. 
Določa glavna na čela, ki urejajo izvajanje uredbe, in  sicer okrepitev sk ladnosti zunanjega 
delovanja EU, izboljšano usklajevanje z državami članicami in drugimi dvostranskimi ali 
večstranskimi donatorji in razvojni proces z vzajemno odgovornostjo, ki ga vodijo partnerske 
države in regije, pri čemer uporabljajo vklju čujoč pristop k razvoju ter u činkovit in inovativen 
način sodelovanja v skladu z najbol jšimi praksami OECD/DAC, kar pove čuje učinek pomo či 
in zmanjšuje prekrivanje in podvajanje. 
Naslov II: Na črtovanje programov in dodelitev sredstev — členi 3 do 7  
Člen 3 (Splošni okvir za dodeljevanje sredstev)  določa okvir za dodeljevanje sredstev iz 
ERS. Kolikor je mogo če, je usklajen s členom 3(2) predloga Komisije za uredbo o DCI za 
načela diferenciranega pristo pa do partnerskih držav. Člen 3 za ERS dolo ča uporabo na čel iz 
sporočila „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe “, pri tem pa tudi 
zagotavlja, da se spoštujejo zahteve Sporazu ma iz Cotonouja glede dodeljevanja sredstev 
(merila, opisana v členu 3 Priloge IV Sporazuma iz Cotonouja). Zato so merila za 
dodeljevanje opisana v dveh odstavkih: odstavek 1 opozarja na zahteve iz Cotonouja glede 
potreb in uspešnosti, odstavek 2 pa natan čneje dolo ča načela diferenciacije v agendi za 
spremembe pri dolo čanju okvirne nacionalne dodelitve (potrebe, zmogljivosti, zaveze, 
uspešnost in u činek). 
Člen 4 (Splošni okvir za na črtovanje programov)  določa splošni okvir za na črtovanje 
programov ERS v skladu s to uredbo. Člen opozarja na na čela partnerstva in uskladitve 
Sporazuma iz Cotonouja, tj., da je treba na črtovati programe, kadar koli je to mogo če, skupaj 
z zadevno partnersko državo ali regijo in jih ved no bolj usklajevati z njihovimi strategijami za 
zmanjšanje revš čine. Člen tudi upošteva elemente iz člena 10(2) predloga Komisije za uredbo 
o DCI: da se zagotovijo sinergije in  dopolnjevanje ukrepov Unije in držav članic, bodo 
slednje v celoti vklju čene v postopek na črtovanja programov, vklju čno prek skupnega 
načrtovanja programov. Zaradi pose bne narave financiranja ER S je predvideno sodelovanje 
vseh držav članic, vklju čno s tistimi, ki nimajo lokalneg a predstavništva. V posvetovalnih 
postopkih bodo sodelovali tudi drugi donatorji in ak terji razvoja, pa tudi  civilna družba ter 
regionalni in l okalni organi.  
Člen 4(3) opisuje okoliš čine, predvidene v Sporazumu iz Cotonouja, ko Komisija lahko 
določi posebne dolo čbe za enostransko na črtovanje programov in izvajanje razvojne pomo či. 
Člen 4(4) opozarja na cilj EU, ki se osredoto ča na pomo č, napovedano v sporo čilu „Povečanje 
učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe “, in je omejena na tri podro čja ukrepanja 
za dvostransko na črtovanje programov, kar je v skladu s členom 5(4) predloga Komisije za 
uredbo o DCI.  
Člen 5 (Programski dokumenti)  je usklajen, kolikor je mogo če, s členom 11 predloga 
Komisije za uredbo o DCI. Opisuje zahteve in na čela za pripravo strateških dokumentov za 
države in regije ter ve čletne okvirne programe, ki temeljijo na teh dokumentih. Člen navaja 
tudi primere, ko strateškega dokumenta ne bi bilo treba pripraviti zaradi poenostavitve in 
SL 6   SL racionalizacije postopka na črtovanja in v korist skupnega na črtovanja programov z državami 
članicami ter usklajevanja z nacional nimi programi držav v razvoju. Tako člen uvaja tudi 
možnost oblikovanja skupnega okvirnega dokumenta, ki bi dolo čil celovito strategijo Unije, 
razvojna politika pa bi bila njen del. V skladu z na čelom partnerstva Sporazuma iz Cotonouja 
je potrebno soglasje vlade partnerske dr žave za uporabo alternativnih programskih 
dokumentov; druga če bo treba pripraviti strateški dokument. 
Člena 5(5) in 5(6) dolo čata posebno vrsto na črtovanja programov za ERS, kot predvideva 
Sporazum iz Cotonouja, tj. za sodelovanj e med državami AKP in posebne podporne 
programe.  
Člen 6 (Na črtovanje programov za države in regije v kr izi, države in regije po krizi ter 
nestabilne države in regije)  se uskladi s členom 12 predloga Komi sije za Uredbo DCI. 
Poudarja posebne potrebe in okoliš čine držav v krizi, po krizi ali v nestabilnih razmerah, ki jih 
je treba upoštevati pri obli kovanju programskih dokumentov.  
Člen 7 (Odobritev in sprememba programskih dokumentov) je usklajen, kolikor je 
mogoče, s členom 14 predloga Komisije za uredbo o DCI za odobritev strateških dokumentov 
in sprejetju ve čletnih okvirnih programov. Člen navaja, da programske dokumente (strateške 
dokumente in ve čletne okvirne programe ter posebne podporne programe) odobri Komisija v 
skladu s členom 14 te uredbe. Odraža tudi dolo čbe v Sporazumu iz Cotonouja glede prenosa 
dokumentov Skupni parlamentarni skupš čini in odobritev programskih dokumentov s strani 
države ali regije AKP po tem, ko jih je sprejela Komisija. Člen določa pregled na črtovanja 
programov in po potrebi revizijo (v primeru zn atnih sprememb strategije ali programiranih 
prednostnih nalog) ustreznih dokumentov. Dolo ča prožnost in poenostavitev z opredelitvijo 
primerov nebistvenih spreme mb, o katerih je obveš čen Odbor ERS. Člen tudi predvideva 
poseben nujni postopek za spremembo progr amskih dokumentov v ustrezno utemeljenih 
nujnih primerih, kar je en akovredno postopku v odboru iz člena 8 Uredbe št. 182/201111, 
kakor dolo ča člen 14(10) te uredbe. 
Naslov III: Izvajanje – členi 8 do 13  
Člen 8 (Splošni okvir za izvajanje)  določa splošni okvir za izvajanje pomo či EU v zvezi s 
finančno uredbo za 11. ERS. 
Člen 9 (Sprejetje akcijskih programov, posameznih ukrepov in posebnih ukrepov)  je 
usklajen, kolikor je mogo če, s členom 2 predloga Komisije za uredbo o CIR. Zagotavlja 
načelo, da morajo biti sklepi o financiranju, ki jih sprejme Komisija, v obliki akcijskih 
programov, ki temeljijo na ve čletnih programskih dokumentih. Posamezni ukrepi se lahko 
sprejmejo zunaj okvira akcijskega programa, vendar morajo biti v skladu z ve čletnimi 
programskimi dokumenti. Pri posebnih primerih (izjemne okoliš čine ali nepredvidljive 
potrebe), opredeljenih v Sporazumu iz Cotono uja, lahko Komisija sprejme tudi posebne 
ukrepe, ki niso dolo čeni v večletnih programskih dokumentih. Člen določa postopke za 
sprejetje navedenih sklepov o financiranju. Prav tako dolo ča posebno okoljsko preverjanje, 
vključno z učinkom na podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost. 
                                                 
11 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o dolo čitvi splošnih pravil in na čel, na podlagi katerih države 
članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. 
SL 7   SL Člen 10 (Dodatni prispevki držav članic)  opisuje pogoje za uprav ljanje prostovoljnih 
prispevkov, ki jih la hko zagotovijo države članice Komisiji ali EIB v skladu z Notranjim 
sporazumom o 11. ERS. 
Člen 11 (Davki, carine in pristojbine)  navaja možne ureditve v zvezi z davki, carinami in 
pristojbinami v skladu s členom 5 predloga Komisije za ur edbo o CIR, hkrati pa upošteva 
določbe člena 31 Priloge IV k Sporazumu iz Cotonouja. 
Člen 12 (Zaš čita finančnih interesov Unije)  je v skladu s členom 7 predloga Komisije za 
uredbo o CIR. V njem so dolo čeni ukrepi, ki š čitijo finan čne interese Unije in ji zlasti 
omogočajo (predvsem Komisiji, Ra čunskemu sodiš ču in uradu OLAF) izvajanje vseh 
potrebnih nadzorov in pregledov glede izvedenih ukrepov. 
Člen 13 (Pravila o nacionalnosti in po reklu v postopkih o ddaje javnih naro čil, pri 
nepovratnih sredstvih in drug ih postopkih dodeljevanja)  ni usklajen s členoma 8 in 9 
predloga Komisije za uredbo o CIR, ker se nanaša na dolo čbe o pravilih o nacionalnosti in 
poreklu, opredeljenih v členu 20 Priloge IV k Sporazumu iz Cotonouja. 
Naslov IV: Postopki odlo čanja — členi 14 do 16  
Člen 14 (Odgovornosti Odbora ERS)  opisuje naloge in s odelovanje Odbora ERS pri 
izvajanju te uredbe. Usklajuje postopke ERS s členom 15 predloga Komisije za CIR, ki se 
sklicuje na uredbo o postopkih v odboru. Postopki so smiselno enaki členu 3 (skupne 
določbe), 5 (postopek pregleda) in 8 (nujni postopek) Uredbe 182/2011 o komitologiji.  
Člen 15 (Mirovna pomo č za Afriko)  določa ad hoc  postopke za upravljanje mirovne pomo či 
za Afriko. 
Člen 16 (Odbor Sklada za spodbujanje naložb)  opisuje strukturo in delovanje Odbora 
Sklada za spodbujanje naložb pri izvajanj u te uredbe. Odbor je  bil ustanovljen pod 
pokroviteljstvom EIB in v skladu z No tranjim sporazumom. Opisuje tudi na čin delovanja in 
pogoje za dejavnosti EIB. 
Naslov V — Kon čne določbe — Členi 17 do 22 
Člen 17 (Udeležba tretje države ali regije)  temelji na Izvedbeni ur edbi za 10. ERS, pri 
čemer upošteva člen 15 predloga Komisije za uredbo o DCI. Zagotavlja možnost razširitve 
upravičenosti do financiranja iz sredstev ERS, na menjenih državam AKP, na države, ki niso 
države AKP, in organe za regionalno povezova nje z udeležbo držav AKP. Prav tako spodbuja 
krepitev regionalnih programov sodelovanja med državami AKP, čezmorskimi državami in 
ozemlji ter najbolj oddaljenimi regijami Unije. 
Člen 18 (Spremljanje, poro čanje in ocenjevanje pomo či ERS)  je v skladu s členoma 12 in 
13 predloga Komisije za uredbo o CIR. Zavezu je Komisijo in EIB k rednemu ocenjevanju 
rezultatov izvajanih politik, programov in pr ojektov, Komisijo pa zavezuje, da prou či 
učinkovitost samega na črtovanja programov ter pripravi dvoletno poro čilo Komisije o 
napredku in izvajanju te uredbe. Dolo ča tudi pregled uspešnosti, da se oceni stopnja 
uresničitve zavez in izpla čil ter rezultate in u činek zagotovljene pomo či, in tudi vmesno ter 
SL 8   SL končno vrednotenje Sklada AKP za spodbujanje na ložb, kot je predvideno v Prilogi II k 
Sporazumu iz Cotonouja. 
Člen 19 (Odhodki na podro čju podnebnih ukrepov in biotske raznovrstnosti)  je v skladu 
s členom 14 predloga Komisije za  uredbo o CIR. Zagotavlja pos eben sistem sledenja, ki 
temelji na metodologiji OECD („ozna čevalci Rio“). 
Člen 20 (Evropska služba za zunanje delovanje)  je horizontalni člen, ki ga je mogo če najti 
v vseh predlogih Komisije za ur edbe o zunanjem delovanju, npr. člen 21 predloga Komisije 
za uredbo o DCI. Člen poudarja, da se ta uredba upor ablja v skladu s Sklepom Sveta o 
organizaciji in delovanju Evrops ke službe za zunanje delovanje12, zlasti s členom 9 tega 
sklepa. 
Člen 21 (Prehodni ukrepi)  določa premostitveni sklad, ki zagotavlja razpoložljiva sredstva v 
primeru poznega za četka veljavnosti 11. ERS, zlas ti zaradi možne zamude pri postopku 
ratifikacije Notranjega sporazuma za 11. ERS. Do za četka veljavnosti 11. ERS se morajo zato 
akcijski programi, posamezni ukrepi in posebni  ukrepi ter posebni akcijski programi za 
podporo odhodkov financirati v okviru  sredstev iz prejšnjih ERS in zapadlih sredstev iz 
projektov v okviru teh ERS. Sredstva, dodeljena13 iz premostitvenega sklada, je treba 
obračunati v okviru 11. ERS. S soglasnim sprejetjem sedanje uredbe Svet sprejme sklep o 
uporabi sredstev iz prejšnjih ERS, kot je opisano v členu 1(5) Notranjega sporazuma o 10. 
ERS in členu 5 Priloge I(b) k Sporazumu iz Cotonouja. Ta člen omogo ča tudi nadaljevanje 
finančne uredbe za 10. ERS do za četka veljavnosti finan čne uredbe za 11. ERS.  
Člen 22 (Za četek veljavnosti)  določa, da ta uredba ve lja od 1. januarja 2014 do kon čnega 
datuma uporabe Notranjega sporazuma o 11. ERS. 
                                                 
12 Sklep Sveta (EU) 2010/427. 
13 „Odobrena“ v skladu s terminologijo EIB. 
SL 9   SL 2013/0211 (NLE) 
Predlog 
UREDBA SVETA 
o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami afriške, karibske in pacifiške skupine 
držav na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, 
podpisanega 23. junija 200014 v Cotonouju (v nadaljevanju bese dila: Sporazum iz Cotonouja), 
Ob upoštevanju Notranjega sporazuma  med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v 
okviru Sveta, o financiranju pomo či Evropske unije v okviru ve čletnega finan čnega okvira za 
obdobje 2014–2020, v skladu s Sporazumom iz Cotonouja, in o dodelitvi finan čne pomoči za 
čezmorske države in ozemlja, za katere se uporablja Četrti del Pogodbe o delovanju Evropske 
unije15 (Notranji sporazum), in zlasti členom 10(1) omenjenega sporazuma, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropske investicijske banke (EIB), 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Sklep št. (...) Sveta ministrov AKP-EU
16 opredeljuje ve čletni finan čni okvir za 
sodelovanje z državami AKP za obdobje 2014–2020 s sprejetjem nove Priloge I(c) k 
Sporazumu iz Cotonouja. 
(2) Notranji sporazum dolo ča različne finančne okvire za 11. Evropski razvojni sklad 
(11. ERS), razdelitveni klju č in prispevke za 11. ERS, us tanavlja Odbor ERS in Odbor 
Sklada za spodbujanje naložb („Odbor SSN“) ter za ta odbora dolo ča pravila za 
ponderiranje glasov in kvalificirano ve čino. 
(3) Poleg tega Notranji sporazum dolo ča skupni znesek pomo či Unije za afriške, karibske 
in pacifiške skupine držav („države AKP“) (razen Južnoafriška republika) ter za 
čezmorske države in ozemlja („ ČDO“) za sedemletno obdobje 2014–2020 v višini 
30 506 milijonov EUR, ki jih  prispevajo države članice. Od tega zneska se (...) 
milijonov EUR dodeli državam AKP, kot je dolo čeno v večletnem finan čnem okviru 
                                                 
14 UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim v 
Luksemburgu 25. junija 2005. 
(UL L 287, 28.10.2005, str. 4), in s sporazumom , podpisanim v Ouagadougouju 22. junija 2010 (UL L 
287, 4.11.2010, str. 3). 
15 Vstaviti sklic na Notranji sporazum za 11. ERS: UL (...). 
16 Vstaviti sklic na sklep Sveta AKP-EU: UL (...). 
SL 10   SL 2014–2020 iz Priloge I(c) k Sporazumu iz Cotonouja, (...) milijonov EUR se dodeli 
ČDO, (...) milijonov EUR pa se dodeli Ko misiji za podporo izdatkov, povezanih z 
načrtovanjem programov in izvaja njem ERS s strani Komisije. 
(4) Dodelitev 11. ERS za ČDO urejajo Sklep Sveta (...) z dne (...) o pridružitvi ČDO 
Evropski uniji17 ter njegova izvedbena pravila in morebitne naknadne posodobitve 
Sklepa. 
(5) Ukrepe, ki so zajeti z Uredbo Sv eta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 
o humanitarni pomo či18 in so v skladu z navedeno uredbo upravi čeni do financiranja, 
bi bilo treba financirati iz 11. ERS le v izjemnih primerih, kadar je takšna pomo č 
potrebna za zagotovitev neprek injenega sodelovanja od kr iznih razmer do stabilnih 
pogojev za razvoj in je ni mogo če financirati iz splošnega prora čuna Evropske unije. 
(6) Svet je 11. aprila 2006 sprejel na čelo o financiranju mirovne pomo či za Afriko iz ERS. 
(7) Države AKP bodo prav tako upravi čene do pomo či Unije iz tematskih programov, 
zagotovljenih z Uredbo (...) Evropskega parl amenta in Sveta z dne (...) o oblikovanju 
instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, Uredbo (...) Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne (...) o vzpostavi tvi instrumenta partnerstva za sodelovanje s 
tretjimi državami, Uredbo (...) Evropskega  parlamenta in Sveta z dne (...) o 
vzpostavitvi instrumenta za stabilnost ter z Uredbo (...) Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne (...) o uvedbi instrumenta fi nanciranja za spodbujan je demokracije in 
človekovih pravic po svetu. Ti programi bi morali prispevati dodano vrednost 
programom, ki se financirajo v okviru 11. ERS, biti skladni z njimi ter jih dopolnjevati. 
(8) Kot je navedeno v členu 13(2) Uredbe (EU) št. […/…] Evropskega parlamenta in 
Sveta o uvedbi programa Erasmus za vse, tj. programa Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport
19, bo za spodbujanje mednarodne razsežnosti visokega 
šolstva ukrepom za u čno mobilnost v države, ki niso članice EU, ali iz njih ter za 
sodelovanje in dialog na podro čju politik, ki bo potekal z 
organi/institucijami/organizacijami  iz teh držav, dodeljenih okvirno 
1 812 100 000 EUR iz razli čnih zunanjih instrumentov (instrument za razvojno 
sodelovanje, evropski sosedski inst rument, instrument za predpristopno pomo č, 
instrument partnerstva in Evr opski razvojni sklad). Za koriš čenje navedenih sredstev 
se bo uporabljala Uredba (EU) št. […/…] [Erasmus za vse]. Sredstva je treba 
zagotoviti v obliki dveh ve čletnih dodelitev, ki bosta zajemali le prva štiri oziroma 
preostala tri leta. To financiranje se mora odražati v ve čletnih okvirnih programih iz te 
uredbe v skladu z opredeljenimi potrebami in prednostnimi nalogami zadevnih držav. Dodelitve je treba revidirati v skladu z z unanjimi prednostnimi nalogami EU v 
primeru nepredvidenih okoliš čin večjih razsežnosti ali pomembnih politi čnih 
sprememb. 
(9) Regionalno sodelovanje med državami AKP, ČDO in najbolj oddaljenimi regijami 
Unije bi bilo treba še naprej spodbujati. 
                                                
 
17 Vstaviti sklic na revidiran sklep o pridružitvi ČDO: UL (...). 
18 UL L 163, 2.7.1996, str. 1. 
19 UL L […]. 
SL 11   SL (10) Za izvajanje 11. ERS bi bilo treba dolo čiti postopek programiranja, pregledovanja in 
odobravanja pomo či ter opredeliti podrobna prav ila za nadzor porabe pomo či. 
Predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okvi ru Sveta, so (…) z namenom 
sprejetja izvedbene uredbe in finan čne uredbe ter med drugim z namenom ustanovitve 
Odbora ERS in Odbora SSN sprejeli Sklep (…) o za časni uporabi Notranjega 
sporazuma20. 
(11) Evropsko soglasje o razvoju z dne 22. decembra 200521 ter sklepi Sveta o sporo čilih 
Komisije „Pove čanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe22 “ in 
„Prihodnji pristop k prora čunski podpori EU za tretje države23 “ bi morali zagotoviti 
splošni politi čni okvir za usmeritev na črtovanja programov in izvajanja 11. ERS, 
vključno z mednarodno sprejetimi na čeli o učinkovitosti pomo či, kot so na čela Pariške 
deklaracije o u činkovitosti pomo či (2005), Kodeks ravnanja EU o delitvi dela v okviru 
razvojne politike (2007), smernice agende EU za ukrepanje iz Akre (2008), dokument iz Busana (2011) in Konvencija združen ih narodov o pravicah invalidov, katere 
pogodbenica je Unija. 
(12) Unija si tudi prizadeva zagotoviti skladnost z drugimi podro čji zunanjega delovanja, 
ko oblikuje politike razvojnega sodelovanja Unije ter strateškega na črtovanja 
programov in izvajanja ukrepov. 
(13) Boj proti podnebnim spremembam in va rovanje okolja sta dva od velikih izzivov, s 
katerimi se soo ča Unija in pri katerih je treba nu jno okrepiti na me dnarodni ravni. V 
skladu z namenom, izraženim v sporo čilu Komisije „Prora čun za Evropo 2020“ z dne 
29. junija 2011, bi morala ta uredba, če je le mogo če, prispevati k cilju zagotovitve 
vsaj 20 % skupnih sredstev EU za financ iranje ciljev podnebnih ukrepov, pri čemer se 
spoštuje na čelo partnerstva z državami AKP, ki ga  zagotavlja Sporazu m iz Cotonouja. 
Ukrepi za nizkooglji čno in podnebju prilagojeno družbo bi se morali, kadar je to 
mogoče, vzajemno podpirati, da bi se pove čal njihov u činek. 
(14) Unija in države članice bi morale izboljš ati skladnost in dopolnjev anje svojih politik 
razvojnega sodelovanja, zlasti  tako, da se na prednostne naloge partnerskih držav in 
regij odzivajo na državni in regionaln i ravni. Da bi za gotovili medsebojno 
dopolnjevanje in krepitev politike razvojnega  sodelovanja Unije in  politike razvojnega 
sodelovanja držav članic, je primerno zagotoviti skupne postopke za na črtovanje 
programov, ki bi jih bilo treba izvajati, kadar koli je to mogo če in ustrezno. 
(15) Vrh EU-Afrika je v decembru 2007  sprejel skupno strategijo EU-Afrika
24, ki je bila 
potrjena na vrhu EU-Afrika novembra 2010. Svet je 19. n ovembra 2012 sprejel tudi 
sklepe o skupni strategiji za partnerstvo Karibi-EU25, ki nadomestijo sklepe Sveta o 
partnerstvu EU-Karibi z dne 11. aprila 2006. Za Pacifik je Svet 14. maja 2012 sprejel 
sklepe o obnovljenem razvojnem partnerstvu26, ki posodablja in dopolnjuje strategijo, 
sprejeto leta 2006 (sklepi Sv eta z dne 17. julija 2006).  
                                                 
20 Vstaviti sklic na sklep o za časni uporabi.  
21 UL C 46, 24.2.2006, str. 1. 
22 Dokument Sveta 9369/12 z dne 14. maja 2012. 
23 Dokument Sveta 9371/12 z dne 14. maja 2012. 
24 Dokument Sveta 16344/07. 
25 Dokument Sveta 16455/12. 
26 Dokument Sveta 9877/12. 
SL 12   SL (16) Finan čne interese Evropske unije bi bilo treba zaš čititi s sorazmernimi ukrepi v 
celotnem odhodkovnem ciklus u, med drugim s prepre čevanjem, odkrivanjem in 
preiskovanjem nepravilnosti, izte rjavo izgubljenih, nepravilno pla čanih ali nepravilno 
porabljenih sredstev te r, po potrebi, s kaznimi. Te ukrepe bi bilo treba izvajati v skladu 
z veljavnimi sporazumi, sklenjenimi z me dnarodnimi organizacijami in tretjimi 
državami.  
(17) V skladu s členom 1(5) Notranjega sporazuma za 10. ERS in členom 5 Priloge I(b) k 
Sporazumu iz Cotonouja sredstev iz 10. ERS (razen zneskov, namenjenih za financiranje Sklada za spodbujanje naložb, pri čemer so izvzete povezane subvencije 
obrestnih mer) ne bo ve č mogoče dodeljevati po 31. decembru 2013, razen če Svet na 
predlog Komisije in soglasno ne odlo či drugače. S to uredbo je primerno zagotoviti, da 
se ta sredstva porabijo za zagotovitev nepr ekinjenega delovanja v primeru poznega 
začetka veljavnosti 11. ERS. Kot dopolnilo člena 10 Notranjega sporazuma o 11. ERS, 
ki predvideva, da naj bi izvedbena ure dba za 10. ERS ostala v veljavi do sprejetja 
izvedbene uredbe za 11. ERS, zato pa je treba predvideti tudi  nadaljevanje finan čne 
uredbe za 10. ERS do sprejetja finan čne uredbe za 11. ERS. 
(18) Organizacija in delovanje Evropske služ be za zunanje delovanje sta opisana v Sklepu 
Sveta 2010/427/EU – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
NASLOV
 I 
CILJI  IN SPLOŠNA  NAČELA 
Člen 1 
Cilji in merila za upravi čenost 
1. Geografsko sodelovanje z državami in regijami AKP v okviru 11. ERS temelji na 
ciljih, osnovnih na čelih in vrednotah, ki se odražajo v splošnih dolo čbah Sporazuma 
iz Cotonouja. 
2. V okviru Evropskega soglasja o razvoj u in naknadnih sprememb in dopolnitev k 
temu soglasju ter v okviru na čel in ciljev zunanjega delovanja Unije je zlasti:  
(a) poglavitni cilj sodelovanja v okviru te uredbe zmanjšanje in dolgoro čna 
odprava revš čine; 
(b) sodelovanje v okviru te uredbe , ki bo prispevalo tudi k: 
(i) spodbujanju trajnostnega gospodarskega , družbenega in okoljskega razvoja 
ter 
(ii) utrjevanju in podpori demokracije, pravne države, dobrega upravljanja, 
človekovih pravic in ustreznih na čel mednarodnega prava. 
Uresničevanje teh ciljev se izmeri z uporabo ustreznih kazalnikov, vklju čno s 
kazalniki človekovega razvoja, zlasti z razvojnimi cilji tiso čletja 1 za pododstavek 
SL 13   SL (a) in razvojnimi cilji tiso čletja 1 do 8 za pododstavek (b) ter, po letu 2015, z drugimi 
kazalniki, ki so jih Unija in njene države članice sprejele na mednarodni ravni. 
3. Na črtovanje programov je zasnovano  tako, da se v kar najve čji meri izpolnijo merila 
OECD/DAC za uradno razvojno pomo č (v nadaljnjem besedilu: URP).  
4. Ukrepi, predvideni v Uredbi Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o 
humanitarni pomo či27, ki so upravi čeni do financiranja v skladu z omenjeno uredbo, 
se načeloma ne financirajo v okviru te uredbe, razen če je treba zagotoviti 
nadaljevanje sodelovanja med prehodom iz  kriznih razmer v stabilne pogoje za 
razvoj. V teh primerih je treba biti zlasti pozoren na to, da se zagotovi dejanska 
povezanost med humanitarno pomo čjo, rehabilitacijo in razvojno pomo čjo. 
Člen 2 
Splošna na čela 
1. Pri izvajanju te uredbe se zagotovi skladnost z drugimi podro čji zunanjega delovanja 
Unije in drugimi zadevnimi politikami Un ije, skladnost politike za razvoj pa se 
zagotovi v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zato ukrepi, 
financirani na podlagi te uredbe, vklju čno z ukrepi, ki jih upravlja Evropska 
investicijska banka („EIB“), temeljijo na politikah sodelovanja, dolo čenih v 
dokumentih, kot so sporazumi, deklaracije in akcijski na črti med Unijo ter zadevnimi 
tretjimi državami in regijami, pa tudi na odlo čitvah, posebnih interesih ter 
prednostnih nalogah politik e in strategijah Unije. 
2. Unija in države članice si prizadevajo za redno in pogosto izmenjavo informacij, tudi 
z drugimi donatorji, ter spodbujajo boljšo uskl ajenost in dopolnjevanje donatorjev, in 
sicer s prizadevanjem za skupno ve čletno načrtovanje programov, ki temelji na 
strategijah držav partneri c za zmanjševanje revš čine ali na enakovrednih razvojnih 
strategijah. Izvajajo la hko skupne ukrepe, vklju čno s skupno analizo teh strategij in 
skupnim odzivom nanje, ter s skupnimi misijami na ravni vseh donatorjev in z 
uporabo sofinanciranja in prenesenih  sporazumov o sode lovanju opredelijo 
prednostna podro čja ukrepanja in delite v dela znotraj države. 
3. Unija spodbuja ve čstranski pristop do globalnih izzivov ter pri tem sodeluje z 
državami članicami in partnerskimi državami. Po potrebi Unija spodbuja sodelovanje 
z mednarodnimi organizacijami in orga ni ter drugimi dvostranskimi donatorji. 
4. Odnosi med EU in njenimi državami članicami ter partnerskimi državami temeljijo 
na skupnih vrednotah, kot so človekove pravice, demokracija  in pravna država ter 
načelo lastne in vzajemne odgovorno sti, ter jih tudi spodbujajo.  
V odnosih s partnerskimi državami so up oštevani tudi njihova zavezanost in 
dosedanji dosežki pri izvajanju mednarodnih sporazumov ter uresni čevanju 
pogodbenih odnosov z Unijo. 
5. Unija spodbuja u činkovito sodelovanje s partnerskimi  državami in regijami v skladu 
z mednarodno dobro prakso. Kadar koli je to mogo če, svojo pomo č usklajuje z 
nacionalnimi ali region alnimi razvojnimi strategijami, reformnimi politikami in 
                                                 
27 UL L 163, 2.7.1996, str. 1. 
SL 14   SL postopki partnerskih držav ter podpira demokrati čno in nacionalno odgovornost. 
Zato spodbuja:  
(a) razvojni proces, ki ga vodi in za kate rega je odgovorna partnerska država ali 
regija, vklju čno s spodbujanjem lokalnega znanja; 
(b) krepitev vloge prebivalstva v part nerskih državah, za sodelovanje odprte 
pristope k razvoju in široko udeležbo vs eh delov družbe pri razvojnem procesu 
in nacionalnem dialogu, vklju čno s politi čnim dialogom. Posebna pozornost se 
posveti posameznim vlogam parlamentov, lokalnih organov in civilne družbe, med drugim kar zadeva sodelova nje, nadzor in odgovornost; 
(c) učinkovite na čine in instrumente sodelovanja v skladu z najboljšimi praksami 
OECD/DAC, vklju čno z uporabo inovativnih instrumentov, kot so mehanizem 
kombiniranja nepovratnih sredstev in pos ojil ter drugi mehanizmi za delitev 
tveganj v izbranih sektorjih in državah ter vklju čevanje zasebnega sektorja, ob 
ustreznem upoštevanju vprašanj v zvezi z vzdržnostjo zadolže vanja in številom 
takih mehanizmov. Vsi programi, intervencije ter na čini in instrumenti za 
sodelovanje so prilagojeni posebnim okoliš činam posamezne partnerske države 
ali regije, pri čemer so posebej izpostavljeni pristopi, ki temeljijo na programu, 
zagotavljanje predvidljive ga financiranja pomo či, mobilizacija zasebnih virov, 
vključno iz lokalnega zasebnega sektorja, splošen dostop brez diskriminacije 
do osnovnih storitev te r razvoj in uporaba sistemov države;  
(d) pridobivanje doma čih prihodkov in okrepitev fisk alne politike partnerskih 
držav z namenom zmanjšanja revš čine in odvisnosti od pomo či; 
(e) večji učinek politik in na črtovanja programov, in sicer s povezovanjem, 
doslednostjo in usklajevanjem donatorje v, da se doseže sinergija ter prepre či 
prekrivanje in podvajanje, izboljša dopol njevanje in se podprejo spodbude na 
ravni vseh donatorjev; 
(f) usklajevanje v partnerskih državah in  regijah z uporabo dogovorjenih smernic 
in načel najboljših prak s za uskladitev in u činkovitost pomo či; 
(g) pristope k razvoju, ki temeljijo na rezultatih, in vklju čujejo preglede splošnih 
rezultatov, ki jih vodijo države in teme ljijo, kjer je to primerno, na mednarodno 
dogovorjenih ciljih in kazalnikih, kot so razvojni cilji tiso čletja, da se ocenijo 
in sporočijo rezultati, vklju čno z učinki, izidi in u činkovitostjo razvojne 
pomoči. 
6. Unija podpira ustrezno izvajanje dvostranskega, regionalnega in ve čstranskega 
sodelovanja in dialoga, razvojno razsežnost sporazumov o partners tvu ter tristransko 
sodelovanje. Spodbuja tudi s odelovanje na ravni jug-jug. 
7. Unija se pri svojih dejavnos tih razvojnega sodelovanja po  potrebi opira na izkušnje 
in nova spoznanja držav članic glede reform in tranzicije ter jih posreduje drugim 
državam. 
8. Unija si prizadeva za redno izme njavo informacij s civilno družbo. 
SL 15   SL NASLOV  II  
NAČRTOVANJE  PROGRAMOV  IN DODELITEV  SREDSTEV 
Člen 3 
Splošni okvir za dodeljevanje sredstev 
1. Komisija v okviru finan čnih omejitev iz člena 2 Notranjega sporazuma dolo či 
večletne okvirne dodelitve sr edstev za posamezno državo in regijo AKP in za 
sodelovanje znotraj držav AKP na podlagi meril iz členov 3, 9 in 12( c) Priloge IV k 
Sporazumu iz Cotonouja.  
2. Pri dolo čanju okvirnih nacionalnih dodelitev se uporabi diferenciran pristop, da se 
tako državam partnericam zagotovi pose bno, po meri izdelano sodelovanje, ki 
temelji na: 
(a) njihovih potrebah; 
(b) njihovi zmogljivosti za ustvar janje in dostopanje do finan čnih sredstev in 
absorpcijski sposobnosti;  
(c) njihovih zavezah in uspešnosti; ter 
(d) na možnem u činku pomo či Unije.  
Države, ki najbolj potrebujejo pomo č, in zlasti najmanj razvite države, države z 
nizkim dohodkom in države v krizi, države po krizi ter nestabilne in ranljive države, 
bodo imele prednost pri splošnem dodeljevanju sredstev.  
Člen 4 
Splošni okvir za na črtovanje programov 
1. Postopek na črtovanja programov za pomo č državam in regijam AKP v skladu s 
Sporazumom iz Cotonouja se izva ja v skladu s splošnimi na čeli iz členov 1 do 14 
Priloge IV k navedenemu sporazumu ter členov 1 in 2 te uredbe. 
2. Razen v primerih iz odstavka 3 se programi na črtujejo skupaj z zadevno partnersko 
državo ali regijo in se vedno bolj usklajujejo s strategijo partnerske države ali regije 
za zmanjšanje revš čine ali z enakovrednimi strategijami. 
Unija in države članice se že v zgodnji fazi postopka na črtovanja programov 
posvetujejo med seboj zaradi ve čje doslednosti in povezl jivosti svojih dejavnosti 
sodelovanja.  
Unija se posvetuje z EIB v zvezi z njenim i dejavnostmi in strokovnim znanjem ter z 
drugimi donatorji in akterji razvoja, vklju čno s predstavniki civilne družbe ter 
regionalnimi in lokalnimi organi.  
Komisija in države članice, ki imajo lokalna predsta vništva, si prizadevajo za skupno 
načrtovanje programov, kadar je to mogo če in primerno. Vse druge države članice so 
pozvane k sodelovanju za krepitev s kupnega zunanjega delovanja Unije. Skupno 
SL 16   SL načrtovanje programov bi moralo temelji ti na primerjalnih prednostih vseh 
donatorjev Unije. 
3. V okoliš činah, omenjenih v členu 3(3) in členu 4(5) Priloge IV k Sporazumu iz 
Cotonouja, lahko Komisija enostransko ter v skladu z ustreznimi politikami Unije 
določi posebne dolo čbe za načrtovanje programov in izvajanje razvojne pomo či. 
4. Unija bo na čeloma usmerila svojo dvostransko pomo č na največ tri sektorje. 
Člen 5 
Programski dokumenti 
1. Strateški dokumenti so dokumenti, ki jih pripravijo Unija in zadevna partnerska 
država ali regija, da se zagotovi usklajen politi čni okvir razvojnega sodelovanja, ki je 
skladen s splošnim namenom in podro čjem uporabe, cilji in splošnimi na čeli 
Sporazuma iz Cotonouja ter na čeli, določenimi v členih 2, 8 in 12 (a) Priloge IV k 
navedenemu sporazumu. 
Priprava in izvajanje strateških dokumentov morata biti skladna z na čeli 
učinkovitosti pomo či: nacionalna odgovornost, pa rtnerstvo, usklajevanje, 
harmonizacija, uskladitev s sistemi držav a li regij prejemnic, preglednost, vzajemna 
odgovornost in usmerjenost k dosega nju rezultatov, kakor je dolo čeno v členu 2 te 
uredbe. Programsko obdobje mora na čeloma postati usklajeno s strateškimi cikli 
partnerskih držav. 
2. V soglasju z zadevno partnersko državo ali re gijo, strateški dokume nt ni potreben za: 
(a) države ali regije z nacionalno razvoj no strategijo v ob liki razvojnega na črta ali 
podobnega razvojnega dokumenta, ki ga  Komisija ob sprejemanju tega 
dokumenta sprejme kot podlago za ustrezen ve čletni okvirni program;  
(b) države ali regije, za katere je bil dokument o skupnem ve čletnem na črtovanju 
programov dogovorjen med Unijo in državami članicami; 
(c) države ali regije, za katere skupni okvi rni dokument že obstaja in zagotavlja 
celovit pristop Unije do odnosov z zade vno državo ali regijo partnerico, 
vključno z razvojno politiko Unije; 
(d) regije, ki imajo strategijo, o ka teri so se dogovorile skupaj z Unijo; 
(e) države, za katere Unija namerava uskladiti svojo strategijo z novim 
nacionalnim ciklom, ki se za čne pred 1. januarjem 2017; v takih primerih bo 
večletni okvirni program za vmesno obdobje med letom 2014 in za četkom 
novega nacionalnega cikla vseboval odziv Unije za to državo. 
3. Strateški dokumenti niso potrebni za države ali re gije, ki za obdobje 2014–2020 na 
podlagi te uredbe prejmejo za četno dodelitev sredstev Unije  v znesku, ki ne presega 
50 milijonov EUR. V takih primerih bodo ve čletni okvirni programi vsebovali odziv 
Unije za te države ali regije.  
SL 17   SL Če možnosti iz odstavkov 2 in 3 niso sprejemljive za državo ali regijo partnerico, se 
pripravi strateški dokument. 
4. Razen v primerih, navedenih v členu 4(3), ve čletni okvirni programi temeljijo na 
dialogu z zadevno partnersko državo ali regijo in so pripravl jeni na podlagi strateških 
dokumentov ali podobnih dokumentov iz tega člena ter bodo predmet sporazuma z 
zadevno državo ali regijo.  
Za namene te uredbe se lahko skupni ve čletni programski dokument iz odstavka 
2 (b), ki je v skladu z na čeli in pogoji iz tega odstavka, vklju čno z okvirno 
dodelitvijo sredstev, šteje,  v skladu s postopkom iz člena 14, za ve čletni okvirni 
program v soglasju z zadevno pa rtnersko državo ali regijo. 
Večletni okvirni programi bodo dolo čali prednostna podro čja za financiranje s strani 
Unije, posebne cilje, pri čakovane rezultate, kazalnike u činkovitosti in okvirne 
finančne dodelitve, in sicer v celo ti ter za vsako prednostno podro čje.  
5. Poleg programskih dokumentov za države in regije, bodo Komisija in države AKP 
preko sekretariata AKP pripravile stra teški dokument znotraj AKP ter zadevne 
večletne okvirne programe, in sicer v skladu z na čeli iz členov 12 do 14 Priloge IV k 
Sporazumu iz Cotonouja.  
6. Posebne dolo čbe iz člena 4(3) te uredbe so lahko v obliki posebnih podpornih 
programov, pri čemer se upoštevajo posebne okoliš čine iz člena 6(1) te uredbe.  
Člen 6 
Načrtovanje programov za države in regije v kriz i, države in regije po krizi ter nestabilne 
države in regije 
1. Pri oblikovanju programskih dokumentov za države  in regije v krizi, države in regije 
v razmerah po krizi ali nestabilne držav e in regije je treba ustrezno upoštevati 
ranljivost, posebne potrebe in okoliš čine zadevnih držav ali regij.  
Ustrezna pozornost bo namenjena prepre čevanju konfliktov, vzpostavitvi države in 
miru, pokonfliktnemu doseganju sprave in  ukrepom obnove ter vlogi žensk v teh 
procesih. 
Kadar so partnerske države ali regije ne posredno vpletene v krizo, v razmere po krizi 
ali nestabilne razmere, ali pa so bile zaradi tega prizadete, bo poudarek zlasti na 
pospeševanju usklajevanja med pomo čjo, sanacijo in razvojem med vsemi zadevnimi 
akterji, da se spodbudi prehod iz izredn ih razmer v fazo razvoja ter izboljša 
odpornost. Na črtovanje programov za nestabil ne države in regije ali države in regije, 
ki so redno izpostavljene naravnim nesre čam, bo zagotovilo pripravljenost na 
nesreče, njihovo prepre čevanje ter reševanje posledic takih nesre č. 
2. Za države ali regije, ki se spopadajo s krizo, pokriznimi ali nestabilnimi razmerami, 
se lahko opravi ad hoc  pregled strategije sodelovanj a države ali regije. V okviru 
takega pregleda se lahko dr žavi ali regiji predlaga posebna in prilagojena strategija 
za zagotovitev prehoda k dolgoro čnemu sodelovanju in ra zvoju, ki spodbuja boljše 
usklajevanje ter prehod med humanitarnim i in razvojnimi instrumenti politike. 
SL 18   SL Člen 7 
Odobritev in sprememba programskih dokumentov 
1. Programske dokumente, ki vklju čujejo okvirne razporeditve sredstev, odobri 
Komisija v skladu s postopkom iz člena 14.  
Ko se programski dokumenti pošljejo Odboru ERS iz člena 14, jih Komisija 
istočasno pošlje Skupni parlamentarni skupš čini v vednost. 
Programske dokumente nato potrdi zadevna dr žava ali regija AKP . Države ali regije, 
ki nimajo podpisanega programskeg a dokumenta, so še naprej upravi čene do 
financiranja v skladu s pogoji iz člena 4(3) te uredbe.  
2. Strateški dokumenti in ve čletni okvirni programi ter okvirne dodelitve, ki jih 
vsebujejo, se lahko prilagodijo ob upoštevanju pregledov, kot je predvideno v členih 
5, 11 in 14 Priloge IV k Sporazumu iz Cotonouja.  
3. Postopek iz člena 14 se uporablja tudi za ve čje spremembe, ki znatno spreminjajo 
strategijo ter njene programske dokument e in/ali programljivo dodeljevanje sredstev. 
Kjer je primerno, zadevna država ali re gija AKP naknadno odobri ustrezne dodatke k 
programskim dokumentom.  
4. Postopek iz odstavka 1 ne velja za manj še spremembe programskih dokumentov, kot 
so tehnične prilagoditve, prerazporeditev sred stev znotraj okvirnih dodelitev za 
posamezno prednostno podro čje ali zvišanje oziroma znižanje zneska za četnih 
okvirnih dodelitev za manj kot 20 %, če take spremembe ne vplivajo na prednostna 
področja in cilje iz teh dokumentov. V take m primeru Komisija v enem mesecu 
obvesti Odbor ERS o teh spremembah. 
5. V ustrezno utemeljenih nujnih primeri h, kot so krize ali neposredne grožnje 
demokraciji, pravni državi, človekovim pravicam ali temeljnim svoboš činam, 
vključno s primeri iz člena 6(2), se postopek iz člena 14(10) lahko uporabi za 
spremembo programskih dokumentov iz člena 5.  
NASLOV  III  
IZVAJANJE 
Člen 8 
Splošni okvir za izvajanje 
Izvajanje pomo či za države in regije AKP, ki jo upravljata Komisija in EIB na podlagi 
Sporazuma iz Cotonouja, se izvaja v skladu s finan čno uredbo iz člena 10(2) Notranjega 
sporazuma (v nadaljnjem besedilu: finan čna uredba ERS). 
Člen 9 
Sprejetje akcijskih programov, posam eznih ukrepov in posebnih ukrepov 
1. Komisija sprejme letne akcijske programe, če je to zahtevano na osnovi okvirnih 
programskih dokumentov iz člena 5. 
SL 19   SL V primeru ponavljajo čih se ukrepov lahko sprejmejo tudi ve čletni akcijski programi 
za obdobje do treh let. 
Po potrebi se lahko sprejme tudi posamezen  ukrep pred ali po sprejetju letnega ali 
večletnega akcijskega programa.  
2. Akcijske programe in posamezne ukrepe pripravljajo Komisija skupaj z EIB 
in partnersko državo ali regijo ter vklju čujejo države članice, ki imajo lokalna 
predstavništva, in se usklajujejo z drugimi  donatorji, kadar je to primerno, zlasti 
v primeru skupnega na črtovanja programov.  
Za vsak ukrep akcijski programi dolo čijo zastavljene cilje, pri čakovane rezultate in 
glavne dejavnosti, na čine izvrševanja, prora čun in okvirni časovni razpored, 
morebitne povezane podporne ukrepe ter dogovore o spremljanju uspešnosti.  
V njih se navede, kako u poštevajo sedanje ali na črtovane dejavnosti EIB.  
3. V primerih iz člena 4(3) in v primerih nepredvi denih potreb lahko Komisija sprejme 
posebne ukrepe. 
4. V skladu s postopkom iz člena 14 te uredbe Komisija sprejme akcijske programe in 
posamezne ukrepe, dolo čene v odstavku 1, za katere finan čna pomoč Unije presega 
10 milijonov EUR ter posebne ukrepe, za katere finan čna pomoč Unije presega 
30 milijonov EUR.  
Ta postopek se ne zahteva za akcijske programe in ukrepe pod temi pragovi ter za 
njihove nebistvene spremembe. Nebistvene spremembe so tehni čne prilagoditve, kot 
so podaljšanje obdobja izvajanja, prerazpor editev sredstev v okviru napovedanega 
proračuna ali pove čanje ali zmanjšanje obsega prora čunskih sredstev za manj kot 
20 % prvotnega prora čuna, če te spremembe bistveno ne vplivajo na cilje prvotnega 
akcijskega programa ali ukrepa. V tem primeru Komisija sprejme akcijske programe in ukrepe ter njihove nebist vene spremembe in o tem v enem mesecu obvesti Odbor 
ERS.  
V ustrezno utemeljenih nujnih primerih, kot so krize, ali neposredne grožnje 
demokraciji, pravni državi, človekovim pravicam ali temeljnim svoboš činam, lahko 
Komisija sprejme posamezne ali posebne ukrepe ali spremembe obstoje čih akcijskih 
programov in ukrepov v skladu s postopkom iz člena 14(10).  
5. Komisija sprejme posebne akcijske  programe za podporo odhodkom, navedenim v 
č
lenu 6(2) Notranjega sporazuma v skladu s postopkom iz člena 14. Vse spremembe 
v akcijskih programih za podporo odhodkom se sprejmejo v skladu z istim postopkom. 
6. Na ravni projektov se izvaja ustrezno okoljsko pr everjanje, vklju čno z učinkom na 
podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost, pri čemer se po potrebi izvede 
presoja vplivov na okolje (PVO) za projekte, ki  bi lahko vplivali na okolje, zlasti za 
nove infrastrukturne projekte ve čjega obsega. Kadar je to ustrezno, se pri izvajanju 
sektorskih programov uporabijo strateške okol jske presoje. Zagotovita se udeležba 
zainteresiranih skupin pri okoljskih pr esojah in dostop javnosti do njihovih 
rezultatov. 
SL 20   SL Člen 10 
Dodatni prispevki držav članic 
1. Države članice lahko na lastno pobudo Komisiji ali EIB zagotovijo prostovoljne 
prispevke v skladu s členom 1(9) Notranjega sporazuma, s čimer pripomorejo k 
doseganju ciljev Sporazuma iz  Cotonouja zunaj dogovorov o skupnem 
sofinanciranju. Takšni prispe vki ne vplivajo na celotno dodelitev sredstev v okviru 
11. ERS. Obravnavajo se na enak na čin kot redni prispevki držav članic iz člena 1(2) 
Notranjega sporazuma, razen dolo čb členov 6 in 7 Notranjega sporazuma, za katere 
se lahko dolo čijo posebne rešitve v dvostransk em sporazumu o prispevkih.  
2. Namenjanje sredstev se dolo či le v ustrezno utemeljenih okoliš činah, na primer kot 
odziv na izredne okoliš čine iz člena 4(3). V tem primeru se  prostovoljni prispevki, 
zaupani Komisiji ali EIB, obravnavajo kot namenski prejemki v skladu s finan čno 
uredbo za ERS.  
3. Dodatna sredstva se vklju čijo v postopek programiranja in pregleda ter v letne 
akcijske programe, posamezne in posebne ukrepe iz te uredbe ter odražajo lastno odgovornost partnerskih držav ali regij.  
4. Vse spremembe akcijskih programov te r posameznih in posebnih ukrepov, ki 
nastanejo zaradi tega, Komisija sprejme v skladu z dolo čbami člena 9.  
5. Države članice, ki Komisiji ali EIB poverijo dodatne prostovoljne prispevke za 
podporo pri doseganju ciljev Sporazuma iz Cotonouja, o teh prispevkih predhodno 
obvestijo Svet in Odbor ERS ali Odbor SSN.  
Člen 11 
Davki, carine in pristojbine 
Pomoč Unije ne ustvari posebnih davkov, carin ali pristojbin oziroma ne sproži njihovega 
zbiranja. 
Brez poseganja v člen 31 Priloge IV k Sporazumu iz Co tonouja so tovrstni  davki, carine in 
pristojbine lahko upravi čeni po pogojih, dolo čenih v finan čni uredbi ERS iz člena 10(2) 
Notranjega sporazuma. 
Člen 12 
Zaščita finančnih interesov Unije 
1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s kate rimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, 
ki se financirajo na podlagi te uredbe, finan
čni interesi Unije zaš čiteni s 
preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji in drugim oblikam protipravnega ravnanja ter z u činkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa tudi z izterjavo 
ali po potrebi vra čilom neupravi čeno izpla čanih zneskov ter po potrebi z 
učinkovitimi, sorazmernimi in odvra čilnimi upravnimi in finan čnimi kaznimi. 
2. Komisija ali njeni predstavniki in Ra čunsko sodiš če lahko opravijo revizije ali 
preverjanja na podlagi dokumentacije ter preglede na kraju samem pri vseh 
SL 21   SL prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva 
Unije na podlagi te uredbe.  
3. Urad OLAF lahko na podlagi dolo čb in postopkov iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 
Evropskega parlamenta in Sveta28 ter Uredbe Sveta (E uratom, ES) št. 2185/9629 
opravi preiskave, vklju čno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, 
ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratni pomo či ali pogodbo, ki se 
financira na podlagi te uredbe , prišlo do goljufije, korupcij e ali katerega koli drugega 
protipravnega ravnanj a, ki škodi finan čnim interesom Unije. 
4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazu mi o sodelovanju s tretjimi državami in 
mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazu mi in sklepi o nepovratnih sredstvih, 
ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo dolo čbe, ki izrecno pooblaš čajo 
Komisijo, Ra čunsko sodiš če in Urad OLAF, da v skladu  z njihovimi pristojnostmi 
opravljajo revizije ter preglede in inšpekcije na kraju samem. 
Člen 13 
Pravila o nacionalnosti in poreklu v postopkih oddaje javnih naro čil, nepovratnih sredstvih in 
drugih postopkih dodeljevanja  
Pravila o nacionalnosti in poreklu  v postopkih oddaje javnih naro čil, nepovratnih sredstvih in 
drugih postopkih dodeljevanja so opredeljeni v členu 20 Priloge IV k Sporazumu iz 
Cotonouja. 
NASLOV  IV  
POSTOPKI  ODLOČANJA 
Člen 14 
Odgovornosti Odbora ERS 
1. Odbor Evropskega razvojnega sk lada („Odbor ERS“), ustanovljen s členom 8 
Notranjega sporazuma, poda svoje mnenje v skladu s postopkom, dolo čenim v 
odstavkih 3 do 10.  
Opazovalec EIB sodeluje pri delu Odbora ER S, kadar ta obravnava vprašanja, ki 
zadevajo to banko. 
2. Naloge Odbora ERS zajemajo odgovornos ti iz naslovov II in III te uredbe: 
(a) programiranje pomo či Unije iz 11. ERS in pregledi programiranja, 
osredotočeni zlasti na državne in regionalne strategije ter strategije znotraj 
držav AKP; ter 
(b) spremljanje izvajanja pomo či Unije, ki med drugim zajema u činek pomo či na 
zmanjšanje revš čine, sektorske vidike, meds ektorska vprašanja, potek 
                                                 
28 UL L 136, 31.5.1999, str. 1. 
29 UL L 292, 15.11.1996, str. 2. 
SL 22   SL usklajevanja z državami članicami in drugimi donatorji na kraju samem ter 
napredek v zvezi z na čeli učinkovitosti pomo či iz člena 2. 
3. Kadar je Odbor ERS pozvan, da izrazi mnenje, predstavnik Komisije Odboru ERS 
predloži osnutek ukrepov, ki jih je tr eba sprejeti, in sicer v rokih, dolo čenih v 
poslovniku tega odbora. Odbor ERS poda s voje mnenje v roku, ki ga predsednik 
lahko dolo či glede na nujnost zadeve  in ni daljši od 30 dni.  
Dokler Odbor ERS ne poda mn enja, lahko kateri koli član Odbora ERS predlaga 
spremembe, predsednik pa lahko predloži spremenjene razli čice osnutka ukrepa. 
Predsednik si prizadeva poiskati rešitv e, ki bodo v Odboru ERS deležne najve čje 
možne podpore. Predsednik obves ti Odbor ERS, na kakšen na čin so se upoštevali 
razprave in predlogi za spremembe, zlasti tisti predlogi, ki so bili deležni široke 
podpore v Odboru ERS. 
4. Mnenje se sprejme s kvalificirano ve čino iz člena 8(3) Notranjega sporazuma na 
osnovi glasov držav članic, ponderiranih na na čin iz člena 8(2) Notranjega 
sporazuma. 
5. Kadar Odbor ERS poda pozitivno mnenje, Komisija sprejme ukrepe, ki se za čnejo 
uporabljati takoj.  
6. Če je mnenje Odbora ERS negativno, Komis ija ukrepa ne sprejme. Kadar ukrepi 
veljajo za potrebne, lahko predsedni k predloži spremenjeno razli čico osnutka 
ukrepov Odboru ERS v dveh mesecih po vložitvi negativnega mnenja, ali pa predloži 
osnutek ukrepov v enem mesecu po vložitvi  mnenja odboru za prito žbe iz odstavka 9 
v nadaljnjo razpravo.  
7. Kadar mnenje ni podano, lahko Komisija  sprejme osnutek uk repov, razen v primeru 
iz drugega pododstavka spodaj. Če Komisija ne sprejme ukrepov, lahko predsednik 
Odboru ERS predloži spremenjeno razli čico ukrepov. 
Komisija ne sprejme ukrepov, če jim nasprotuje navadna ve čina članov Odbora ERS. 
V tem primeru in če ukrepi veljajo za potrebne , predsednik lahko predloži 
spremenjeno razli čico osnutka ukrepov Odboru ERS v dveh mesecih po glasovanju, 
ali pa predloži osnutek ukrepov v enem mesecu po vložitvi odboru za pritožbe iz 
odstavka 9 v nadaljnjo razpravo.  
8. Kadar je treba mnenje Odbora ERS pridobiti s pisnim postopkom, se postopek 
zaključi brez izida, če v roku za predložitev mnenja tako odlo či predsednik Odbora 
ERS, ali če to zahteva navadna ve čina članov Odbora ERS. 
9. Odbor za pritožbe sprejme svoj poslovnik z navadno ve čino svojih članov na predlog 
Komisije. Ko je zadeva predložena odbor u za pritožbe, se, razen v ustrezno 
utemeljenih primerih, sestane najhitreje 14 dni in najpozneje še st tednov po datumu 
predložitve zadeve. Brez poseganja v pr vi pododstavek odstavka 3 odbor za pritožbe 
poda svoje mnenje v dveh mesecih po predložitvi zadeve s kvalificirano ve čino iz 
člena 8(3) Notranjega spor azuma na osnovi glasov držav članic, ponderiranih na 
način iz člena 8(2) Notranjega sporazuma. Odboru za pritožbe predseduje 
predstavnik Komisije.  
SL 23   SL Predsednik dolo či datum seje odbora za pritožbe v tesnem sodelovanju s člani 
odbora, da se državam članicam, Komisiji in EIB omogo či zagotoviti zastopanost na 
ustrezni ravni pri obravnavi vpr ašanj, ki zadevajo to banko. 
Kadar je mnenje odbora za pritožbe pozi tivno, Komisija sprejme ukrepe. Kadar 
odbor za pritožbe mnenja ne poda, lahko Komisija sprejme ukrepe. Kadar je mnenje odbora za pritožbe negativno, Komi sija ne sprejme ukrepov. 
10. Pri sklicevanju na ta odstavek Komisija sprejme ukrepe, ki se za čnejo uporabljati 
takoj brez predhodne predložitve Odboru ERS, in ki ostanejo veljavni za čas trajanja 
sprejetega ali spremenjenega dokumenta , akcijskega programa ali ukrepa.  
Najpozneje 14 dni po njegovem sprejetju, predsednik predloži ukrepe Odboru ERS, 
da pridobi njegovo mnenje. 
Če Odbor ERS poda negativno mnenje v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena, 
Komisija nemudoma razveljavi ukrepe,  sprejete v skladu s prvim pododstavkom. 
Člen 15 
Mirovna pomo č za Afriko 
Okvirni programi za sodelovanje znotraj držav AKP dolo čijo sredstva za mirovno pomo č za 
Afriko. To financiranje se lahko dopolni z regionalnimi okvi rnimi programi. Uporabi se 
poseben postopek, dolo čen v naslednjih pododstavkih: 
(a) Na prošnjo Afriške unije, ki jo podpre O dbor veleposlanikov AKP, Komisija pripravi 
večletne akcijske programe, v katerih opredeli zastavljene cilje, obseg in naravo 
mogočih ukrepov ter izvedbene rešitve. Vsak  akcijski program ima prilogo, ki 
opisuje posebne postopke odlo čanja za vsak možni ukrep glede na njegovo naravo, 
obseg in nujnost; 
(b) Akcijske programe, vklju čno s prilogo iz pododstavka (a),  in vse spremembe le-teh 
obravnavajo ustrezne pr ipravljalne delovne skupine Sveta ter Politi čni in varnostni 
odbor, potrdi pa jih Coreper na podlagi kvalificirane ve čine, kot je dolo čeno v 
členu 8(3) Notranjega sporazuma, preden jih sprejme Komisija; 
(c) Akcijski programi, z izjemo priloge iz pododstavka (a), tvorijo osnovo za sporazum 
o financiranju, ki ga skleneta Komisija in Afriška unija; 
(d) Vsako ukrepanje, ki se izvede na podlag i sporazuma o financiranju, mora predhodno 
odobriti Politi čni in varnostni odbor; ustrezne pripra vljalne delovne skupine Sveta so 
obveščene ali se z njimi pravo
časno opravi posvetovanje pred predložitvijo ukrepov 
Političnemu in varnostnemu odboru v skladu s posebnimi postopki odlo čanja iz 
pododstavka (a), da se poleg vojaške in  varnostne razsežnosti zagotovi tudi 
upoštevanje razvojnih vidi kov predvidenih ukrepov; 
(e) Komisija pripravi vsako leto na  prošnjo Sveta ali Odbora ERS poro čilo o dejavnosti 
v zvezi s porabo sredstev, ki ga predloži v vednost Svetu in Odboru ERS, pri tem pa 
ločeno navede odobritve za prev zem obveznosti in izpla čila, ki so namenjeni URP, in 
tiste, ki niso namenjeni URP; 
SL 24   SL Unija še naprej preu čuje možnosti drugih virov financiranja v prihodnosti, vklju čno s 
financiranjem iz skupne zunanje in varnostne politike. 
Člen 16 
Odbor Sklada za spodbujanje naložb 
1. Odbor SSN, ustanovljen pod pokrovite ljstvom EIB in v skladu s členom 9 
Notranjega sporazuma, sestavljajo predstavniki držav članic in predstavnik Komisije. 
Opazovalec generalnega sekretariata Sveta in  opazovalec ESZD sta tudi vabljena na 
udeležbo. Vsaka država članica in Komisija imenujeta enega predstavnika in enega 
namestnika. Zaradi ohranjanja kontinuitete izvolijo člani Odbora SSN iz svoje srede 
predsednika Odbora SSN za obdobje dveh le t. EIB zagotovi Odboru tajniške in 
podporne storitve. Pravico do glasovanja imajo samo člani Odbora SSN, ki so jih 
imenovale države članice, ali njihovi namestniki. 
Svet soglasno sprejme poslovnik Odbora SSN na podlagi predloga, ki ga pripravi 
EIB po posvetovanju s Komisijo. 
Odbor SSN odlo ča s kvalificirano ve čino. Glasovi se ponderirajo, kakor je dolo čeno 
v členu 8 Notranjega sporazuma. 
Odbor SSN se sestane najm anj štirikrat letno. Dodatn i sestanki se lahko skli čejo na 
zahtevo EIB ali članov Odbora, kakor je dolo čeno v poslovniku. Poleg tega lahko 
Odbor SSN poda mnenje s pi snim postopkom pod pogoji, dolo čenimi v njegovem 
poslovniku. 
2. Odbor SSN odobri: 
(a) operativne smernice o izvajanju SSN; 
(b) naložbene strategije in poslovne na črte SSN na podlagi ciljev Sporazuma iz 
Cotonouja ter splošnih na čel razvojne politike Unije; 
(c) letna poro čila SSN; 
(d) vse dokumente splošne politike, vklju čno s poro čili o vrednotenju, v zvezi s 
SSN. 
3. Odbor SSN poda mnenje o: 
(a) predlogih za dodelitev subvencioniranih obrestnih mer po členu 2(7) in členu 
4(2) Priloge II k Sporazumu iz Cot onouja. V takšnih primerih Odbor SNN 
poda tudi mnenje o uporabi teh s ubvencioniranih obrestnih mer. 
(b) predlogih za naložbo SSN v vsak projekt, v zvezi s katerim je Komisija izrazila 
negativno mnenje; 
(c) drugih predlogih v zvezi s SSN na podlagi splošnih na čel, opredeljenih v 
operativnih smernicah SSN. 
Zaradi racionalizacije o dobritvenega postopka za manjše  transakcije lahko Odbor 
SSN izrazi pozitivno mnenje o predlogih EI B za globalno dodelitev (subvencionirane 
SL 25   SL obrestne mere, tehni čna pomoč) ali globalno dovoljenje (d ajanje posojil, lastniški 
kapital), ki jih EIB nato brez dodatnega mnenja Odbora SSN in/ali Komisije nadalje 
dodeli posameznim projektom v skladu z merili, dolo čenimi v globalni 
dodelitvi/dovoljenju, vklju čno z najvišjim zneskom nadaljnje dodelitve 
posameznemu projektu. 
Poleg tega lahko upravljavski organi EIB ob časno zahtevajo, da Odbor SSN predloži 
mnenje o vseh predlogih za financiran je ali nekaterih ka tegorijah predlogov za 
financiranje. 
4. Odgovornost EIB je, da Odboru SSN pravo časno predloži vse zadeve, za katere se 
zahteva njegova odobritev ali mnenje, kakor dolo čata odstavka 2 oziroma 3. Vse 
predloge, ki se Odboru SSN predložijo v mnenje, je treba pripraviti v skladu z ustreznimi merili in na čeli, opredeljenimi v operativnih smernicah SSN. 
5. EIB tesno sodeluje s Komisijo in, kadar je to primerno, usklajuje svoje dejavnosti z 
drugimi donatorji. Zlasti: 
(a) EIB skupaj s Komisijo pripravi ali re vidira smernice za delovanje SSN iz 
odstavka 2(a). EIB je odgovorna za spoš tovanje smernic ter zagotovi, da 
projekti, ki jih podpira, spoštujejo medna rodne družbene in okoljske standarde 
ter da so skladni s cilji Spor azuma iz Cotonouja, splošnimi na čeli razvojne 
politike Unije in strategijami za sode lovanje ustrezne države ali regije; 
(b) EIB zaprosi Komisijo za mnenje pri pr ipravi naložbenih strategij, poslovnih 
načrtov in dokumentov splošne politike;  
(c) EIB obveš ča Komisijo o projektih, ki jih ta banka upravlja v skladu s 
členom 18(1). V fazi ocenjevanja projek ta EBI zahteva mnenje Komisije o 
njeni skladnosti z ustrezno strategijo sodelovanja države ali strategijo 
sodelovanja regije ali, glede na primer, s splošnimi cilji SSN; 
(d) z izjemo subvencioniranih obrestnih mer,  ki so zajete v gl obalni dodelitvi iz 
odstavka 3(a), EIB v fazi ocenjevanja projekta zaprosi Komisijo tudi za 
soglasje v zvezi z vsemi predlogi, ki se predložijo Odboru SSN za 
subvencionirane obrestne mere , kar zadeva njih ovo skladnost s členom 2(7) in 
členom 4(2) Priloge II k Sporazumu iz Cotonouja ter z merili, opredeljenimi 
v operativnih smernicah SSN. 
Če Komisija v treh tednih po pr edložitvi predloga ne sporo či svojega negativnega 
mnenja o takem predlogu, se šteje, da je da la pozitivno mnenje ali da se s predlogom 
strinja. Komisija lahko v zvezi z mnenji o projektih finan čnega ali javnega sektorja 
in odobritvijo subvencioniranih obrestnih mer zahteva, da se ji kon č
ni predlog 
projekta predloži v mnenje ali odobritev dva tedna, preden se pošlje Odboru SSN. 
6. EIB ne izvaja ukrepov iz odstavka 3, če Odbor SSN ne da pozitivnega mnenja. 
Potem ko Odbor SSN poda pozitivno mnenje, EIB odlo ča o predlogu v skladu s 
svojimi postopki. Zlasti se lahko odlo či, da s predlogom ne  nadaljuje. EIB redno 
obvešča Odbor SSN in Komisijo o pr imerih, v katerih se je odlo čila, da ne nadaljuje 
postopka v zvezi s predlogom. 
SL 26   SL V zvezi s posojili iz svojih lastnih sredstev in naložbam i SSN, za katere ni potrebno 
mnenje Odbora SSN, EIB odlo ča o predlogu v skladu s svojimi postopki, v primeru 
Sklada za spodbujanje naložb pa v sk ladu s smernicami SSN in naložbenimi 
strategijami, ki jih odobri Odbor SSN. 
Ne glede na negativno mnenje O dbora SSN o predlogu za odobritev 
subvencioniranih obrestnih mer lahko EIB nadaljuje postopek v zvezi z zadevnim posojilom brez ugodnosti subvencioniranih obrestnih mer. EIB redno obveš ča Odbor 
SSN in Komisijo o vseh prim erih, v katerih se je odlo čila za takšno ukrepanje. 
EIB se lahko ob upoštevanju pogojev, opredeljenih v operativnih smernicah SSN, in 
pod pogojem, da bistveni cilj zadevnega  posojila ali naložbe SSN ostane 
nespremenjen, odlo či, da spremeni pogoje posojila al i naložbe SSN, za katerega je 
Odbor SSN dal pozitivno mnenje v skladu z odstavkom 3, ali katerega koli posojila, za katerega je Odbor SSN dal pozitivno mn enje glede subvencioniranih obrestnih 
mer. EIB se zlasti lahko odlo či, da pove ča znesek posojila ali naložbe SSN za najve č 
20 %. 
Takšno pove čanje lahko v zvezi s projekti s subvencioniranimi obrestnimi merami iz 
člena 2(7) Priloge II k Sporazumu iz  Cotonouja privede do sorazmernega pove čanja 
vrednosti subvencioniranih obrestnih mer. EIB redno obveš ča Odbor SSN in 
Komisijo o vseh primerih, v katerih se je odlo čila za takšno ukrepanje. Če se zaprosi 
za povečanje vrednosti subvenc ije za projekte iz člena 2(7) Priloge II k Sporazumu iz 
Cotonouja, mora Odbor SSN podati mnen je, preden EIB nadalje ukrepa. 
7. EIB upravlja naložbe SSN in vsa sredstva iz naslova SSN v skladu s cilji Sporazuma 
iz Cotonouja. Zlasti lahko sodeluje v upra vnih in nadzornih orga nih pravnih oseb, pri 
katerih se vlagajo sredstva SSN, in la hko v skladu z operativnimi smernicami SSN 
spodbija, uveljavlja in spreminja pravice, ki jih ima iz naslova SSN. 
NASLOV
 V 
KONČNE DOLOČBE 
Člen 17 
Udeležba tretje države ali regije 
Za zagotovitev skladnosti in u činkovitosti pomo či Skupnosti lahko Komisija odlo či, da so 
države v razvoju, ki niso države AKP, in orga ni regionalnega povezovanja, v katerih so 
udeležene članice AKP, ki spodbujaj o regionalno sodelovanje in povezovanje ter so 
upravičeni do pomo či Unije iz drugih instrumentov Un ije za financiranje zunanjega 
delovanja, če je zadevni projekt al i program regionalne ali čezmejne narave ter je v skladu s 
členom 6 Priloge IV k Spor azumu iz Cotonouja, upravi čeni do sredstev iz člena 1(2)(a)(i) 
Notranjega sporazuma. Čezmorske države in ozemlja ( „ČDO“), upravičeni do pomo či Unije v 
skladu z sklepom [...], in najbolj oddaljene regi je Unije tudi lahko sodelujejo v regionalnih 
projektih ali programih sodelovanja; financiranje, ki omogo ča udeležbo teh ozemelj ali 
oddaljenih regij, se prišteje sredstvom iz člena 1(2)(a)(i) Notranjega  sporazuma. Treba bi bilo 
upoštevati cilj okrep ljenega sodelovanja med državami članicami, njihovimi oddaljenimi 
regijami, ČDO in državami AKP in po potrebi vzpostaviti mehanizme usklajevanja. 
Zagotovitev teh sredstev in vr st financiranja iz 11. finan čne uredbe se lahko opredeli v 
SL 27   SL strateških dokumentih in ve čletnih okvirnih programih ter akcijskih programih in ukrepih iz 
člena 9 te uredbe.  
Člen 18 
Spremljanje, poro čanje in ocenjevanje pomo či ERS 
1. Komisija in EIB redno spremljata svoj e ukrepe in pregle dujeta napredek pri 
doseganju pri čakovanih rezultatov. Komisija bo izvedla tudi ocene u činka in 
učinkovitosti svojih sektorskih  politik in ukrepov ter u činkovitost na črtovanja 
programov, po potrebi s pomo čjo neodvisnih zunanjih ocen. Ocene morajo temeljiti 
na načelih dobre prakse OECD/DAC, da se u gotovi, ali so bili izpolnjeni posebni 
cilji, pri čemer se je, kjer je ustrezno, upošteva la enakost spolov, in se oblikujejo 
priporočila za izboljšanje pr ihodnjih dejavnosti.  
EIB redno obveš ča Komisijo o izvajanju projektov, ki se financirajo iz sredstev 
11. ERS, katere upravlja, in sicer v skladu s postopki iz operativnih smernic Sklada 
za spodbujanje naložb. 
2. Komisija pošlje svoja poro čila o vrednotenju državam članicam prek Odbora ERS, 
EIB pa jih pošlje v vednost. Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri 
zasnovi programov in dodeljevanju sredstev. 
3. Komisija v ustreznem obsegu vklju či vse pomembne zainteresirane strani v fazo 
ocenjevanja pomo či Unije, ki je dodeljena v okviru te uredbe, in si po potrebi 
prizadeva izvesti vrednotenje skupaj z državami članicami EU, drugimi donatorji in 
razvojnimi partnerji. 
4. Komisija preu či napredek, dosežen pri izvajanju 11. ERS, in Svetu vsake dve leti 
predloži poro čilo, in sicer prvi č leta 2016 poro čilo o izvajanju in rezultatih ter, 
kolikor je to mogo če, o najpomembnejših izidih in u činkih finan čne pomoči Unije. 
Poročilo se pošlje tudi Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-
socialnemu odboru ter Odboru regij. 
5. Dvoletno poro čilo vsebuje informacije o financiranih  ukrepih, rezultatih nadzornih in 
ocenjevalnih dejavnosti, udeležb i ustreznih partnerjev ter izvrševanju obveznosti in 
odobrenih sredstev za pla čila za posamezno drža vo, regijo in podro čje sodelovanja, 
ki se nanašajo na predhodno leto.  
6. Ocenijo se rezultati pomo či, pri čemer se v najve čji možni meri upoštevajo specifi čni 
in merljivi kazalniki vloge pomo či pri uresni čevanju ciljev Sporazuma iz Cotonouja. 
Poročilo odraža glavne izkušnje in izvrševanje priporo čil ocen iz prejšnjih let. 
7. Evropska unija in njene države članice izvedejo pregled uspešnosti, pri čemer 
ocenijo stopnjo realizacije obveznosti in izpla čil ter rezultate in u činek zagotovljene 
pomoči. Pregled se izvede na podlagi predloga Komisije. 
8. EIB Odboru SSN priskrbi informacije glede napredka pri doseganju ciljev SSN. Na 
podlagi člena 6b Priloge II k Sporazumu iz Cotonouja, je splošna uspešnost SSN 
predmet skupnega pregleda na sredi in ob koncu obdobja 11. ERS. Pregled na sredi obdobja izvedejo neodvisni zunanji strokovnjak i v sodelovanju z EIB, na razpolago 
pa je tudi Odboru SNN. 
SL 28   SL Člen 19 
Odhodki na podro čju podnebnih ukrepov in biotske raznovrstnosti 
Skupni izdatki v zvezi s podnebnimi ukrepi in biot sko raznovrstnostjo se vsako leto ocenijo 
na podlagi sprejetih okvirnih programskih doku mentov. Sredstva, dodeljena v okviru ERS, so 
predmet letnega sistema sledenja, ki temelji na metodologiji OECD (t. i. Rio ozna čevalci), 
vendar to ne izklju čuje uporabe natan čnejših metodologij, če so na voljo in so vklju čene v 
obstoječo metodologijo za upravljanje delova nja programov Unije, da se koli činsko 
ovrednotijo izdatki v zvezi s podne bnimi ukrepi in biotsko raznovr stnostjo na ravni akcijskih 
programov, posameznih in posebnih ukrepov iz člena 9, ter se evidentirajo v vrednotenjih in 
polletnih poro čilih.  
Člen 20 
Evropska služba za zunanje delovanje 
Ta uredba se uporablja v skladu s Sklepom Svet a št. 2010/427/EU o orga nizaciji in delovanju 
Evropske službe za zunanje delovanje.  
Člen 21 
Prehodni ukrepi 
Dokler ne za čne veljati Notranji sporazum za 11. ERS,  se prehodni ukrepi v obliki akcijskih 
programov, posameznih in posebnih ukrepov in  posebnih akcijskih programov za podporo 
odhodkov, ki so navedeni v členu 9, financirajo iz premostitvenega sklada za 11. ERS, ki ga 
sestavljajo saldi iz prejšnji h ERS in zapadla sredstva projektov v okviru teh ERS. 
Premostitveni sklad lahko zajema tudi nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer in tehni čno pomoč za projekte iz člena 2(d) Notranjega sporazuma. Ti prehodni 
ukrepi so namenjeni lažjemu izvajanju programskih dokumentov. 
Sredstva v okviru tega premos titvenega sklada je treba obra čunati v okviru 11. ERS. Deleži 
držav članic iz člena 1(2)(a) Notranjega sporazuma za 9. in 10. ERS se ustrezno zmanjšajo. 
Za namen izvajanja teh prehodnih ukrepov se finan čna uredba za 10. ERS še naprej uporablja, 
in sicer do za četka veljavnosti finan čne uredbe za 11. ERS. 
Člen 22 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.  
Uporablja se od 1. januarja 2014 do kon čnega datuma za uporabo Notranjega sporazuma. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah č
lanicah. 
SL 29   SL V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik