POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju Uredbe (ES) št. 177/2008 z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 /* COM/2015/090 final */





1. Uvod Uredba (ES) št. 177/2008[1] (v nadaljnjem besedilu: uredba o poslovnih registrih) vzpostavlja skupni okvir za poslovne registre v statistične namene. Veljati je začela 25. marca 2008 in je razveljavila Uredbo (EGS) št. 2186/93[2] (v nadaljnjem besedilu: razveljavljena uredba o poslovnih registrih). Cilja uredbe o poslovnih registrih sta: · visoko kakovostni in usklajeni statistični poslovni registri v državah članicah; · izboljšana statistika, povezana z globalizacijo. V ta namen uredba o poslovnih registrih od držav članic zahteva, da: · sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev kakovosti svojih poslovnih registrov; · posredujejo Eurostatu podatke o večnacionalnih skupinah podjetij in njihovih sestavnih enotah. Dolgoročno se bodo z izboljšanjem kakovosti statističnih poslovnih registrov predvidoma zmanjšali stroški priprave statistike podjetij in administrativno breme za poročevalce. Vendar kratko- in srednjeročno izvajanje uredbe o poslovnih registrih pomeni nekaj začetnih stroškov za nacionalne statistične urade in nekolikšno povečanje administrativnega bremena, da bi se dosegle ravni kakovosti in usklajenosti, nujne za zagotovitev želenih koristi. Člen 6 uredbe o poslovnih registrih določa, da Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju navedene uredbe, „v katerem se obravnavajo zlasti stroški statističnega sistema, obremenitev podjetij in koristi“. To poročilo proučuje najpomembnejše vidike izvajanja uredbe o poslovnih registrih v zvezi z ukrepi, ki jih je sprejela Komisija (Eurostat) in učinkom uredbe o poslovnih registrih na: · stroške nacionalnih statističnih uradov in Eurostata (statistični sistem); · administrativno breme poročevalcev; · koristi z vidika kakovosti statističnih poslovnih registrov in izboljšanega statističnega merjenja globalizacijskih pojavov. Časovni okvir poročila je povezan s tekočimi pripravami obsežne in poenostavljene okvirne uredbe o vključitvi statistike podjetij ter posledičnimi načrti o razveljavitvi več uredb, vključno z uredbo o poslovnih registrih. 2. Uredba o poslovnih registrih na kratko Vse države članice Evropske unije (EU) vzdržujejo poslovne registre v statistične namene. Uredba o poslovnih registrih vzpostavlja skupni okvir za te registre, tako da določa enotni pristop, med drugim k naslednjim vidikom: opredelitev enot, zajetje, posodabljanje, značilnosti in kakovost poslovnih registrov. Pri analizi te teme je treba upoštevati naslednje vidike: · poslovni registri predstavljajo pomemben vir za ustrezno načrtovanje, izvajanje in usklajevanje statističnega raziskovanja, saj je za učinkovit izbor vzorcev potrebna posodobljena podlaga statističnega raziskovanja; · razvoj in standardizacija poslovnih registrov ter s tem zagotavljanje njihove kakovosti lahko pomembno prispevajo k izboljšanju kakovosti statističnih rezultatov; · skupni okvir za usklajevanje nacionalnih statističnih poslovnih registrov je potreben za pripravo uradne statistike podjetij in gospodarske statistike, ki je dosledna in primerljiva med državami in med statističnimi področji; · standardizacija poslovnih registrov in njihove uporabe je nepogrešljiv predpogoj za povezovanje podatkov. Uredba o poslovnih registrih si v primerjavi z razveljavljeno uredbo o poslovnih registrih dodatno prizadeva za utrditev skupnega okvira za usklajevanje nacionalnih registrov. Prav tako razširja zahteve na dodatne spremenljivke, zlasti na ravni skupin podjetij, s čimer odraža oblikovanje enotnega trga in sedanjo globalizacijo gospodarstva ter poglablja vključevanje dejavnosti v različnih sektorjih. Uredba o poslovnih registrih je omogočila oblikovanje registra EuroGroups kot uporabnega statističnega orodja za zagotavljanje informacij o razmerjih odvisnosti v večnacionalnih skupinah podjetij. Proces registra EuroGroups vključuje zapleten pretok različnih podatkovnih nizov med Eurostatom in državami članicami, pri čemer sodelujejo tudi nacionalni statistični uradi, nacionalne centralne banke in Evropska centralna banka. Poleg tega uredba o poslovnih registrih uvaja določbe o izmenjavi zaupnih podatkov o večnacionalnih skupinah podjetij in njihovih sestavnih enotah med Komisijo (Eurostatom) in nacionalnimi statističnimi uradi držav članic ter med Komisijo (Eurostatom) in centralnimi bankami. Uredba o poslovnih registrih razširja zajetje statističnih poslovnih registrov, da bi lahko v največji možni meri zajela vsa podjetja, dejavna v nacionalnem gospodarstvu. Zato uredba o poslovnih registrih uvaja obvezno vključitev naslednjih oddelkov NACE Rev.2 v poslovne registre: · A – kmetijstvo, gozdarstvo in ribolov; · O – javna uprava in obramba; obvezno socialno varstvo. Opredelitev statističnih enot iz uredbe o poslovnih registrih je v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti[3] (v nadaljnjem besedilu: uredba o statističnih enotah). V uredbi o poslovnih registrih so navedene statistične enote, ki jih je treba evidentirati v poslovnih registrih: pravna enota, lokalna enota, podjetje, skupina podjetij. Opredelitve iz uredbe o statističnih enotah se niso pravilno izvajale v vseh državah članicah. Eurostat in nacionalni statistični uradi si še vedno skupaj prizadevajo za usklajeno izvajanje statističnih enot. 3. Ukrepi za olajšanje izvajanja Za zagotovitev izvajanja uredbe o poslovnih registrih je bil razvit sklop ukrepov za podporo državam članicam v procesu izvajanja. Uredbe za podporo izvajanja Sprejeti sta bili dve uredbi Komisije, ki prispevata k izvajanju uredbe o poslovnih registrih: (1) Uredba Komisije (ES) št. 192/2009 z dne 11. marca 2009 o izvedbi Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene glede izmenjave zaupnih podatkov med Komisijo (Eurostatom) in državami članicami[4]: določa obliko, ukrepe za varnost in zaupnost ter postopek posredovanja podatkov o posameznih enotah Komisiji (Eurostatu) in podatkov o večnacionalnih skupinah podjetij ustreznim nacionalnim organom. Podatki bodo preneseni elektronsko, Komisija (Eurostat) pa jih bo naložila prek svoje enotne vnosne točke za podatke. Komisija (Eurostat) in ustrezni nacionalni organi hranijo informacije, ki so jih nacionalni organi predložili kot zaupne, na varovanem in nadzorovanem območju z omejenim dostopom. (2) Uredba Komisije (EU) št. 1097/2010 z dne 26. novembra 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene glede izmenjave zaupnih podatkov med Komisijo (Eurostatom) in centralnimi bankami[5]: določa obliko, varnostne ukrepe, ukrepe za zaupnost ter postopek pošiljanja podatkov, izključno v statistične namene, med Komisijo (Eurostatom) in nacionalnimi centralnimi bankami ter med Komisijo in Evropsko centralno banko. Izmenjavo podatkov mora izrecno odobriti ustrezni nacionalni organ. Odstopanja Člen 14 uredbe o poslovnih registrih določa, da lahko Komisija, če je v poslovnih registrih potrebna večja prilagoditev, na zahtevo države članice za prehodno obdobje odobri odstopanje, ki ne presega 25. marca 2010. Za kmetijstvo, gozdarstvo in ribolov, javno upravo in obrambo ter obvezno socialno varnost in za dodatne značilnosti, povezane s skupinami podjetij, lahko Komisija odobri odstopanje na zahtevo države članice za prehodno obdobje, ki ne sega dlje od 25. marca 2013. Odstopanja so bila odobrena skupaj petnajstim državam članicam, katerih zahteve so bile upravičene in so temeljile na legitimni potrebi. Ta dodatni čas je državam članicam omogočil, da so dodatno prilagodile svoje nacionalne statistične sisteme in jih uskladile z uredbo o poslovnih registrih. Priročnik s priporočili za poslovne registre V skladu s členom 7 uredbe o poslovnih registrih je Komisija objavila priročnik s priporočili za poslovne registre, ki vključuje obrazložitev določb iz uredbe o poslovnih registrih, da bi se zagotovila pravilna in dosledna razlaga v vseh državah članicah. V ta namen se je že obstoječi priročnik s priporočili za poslovne registre posodabljal v tesnem sodelovanju med Eurostatom in državami članicami, nova različica pa je bila objavljena 1. marca 2010. Vključuje naslednje: (i) osnova: cilji, enote, vsebina in dostop (poglavja 1–10); (ii) demografija enot: spremembe in stalnost (poglavja 11–16, 21–22); (iii) vsebina: posodobitve in razvoj (poglavja 17–20); (iv) smernice za posebna področja (poglavja 23–24); (v) specifikacije o izmenjavi podatkov med Eurostatom in državami članicami; (vi) glosar za poslovne registre. Nova različica priročnika s priporočili za poslovne registre je orodje za oblikovanje boljših rešitev za pravilno in dosledno razlago uredbe na podlagi opredelitve in priporočila dobre prakse. Finančna podpora za države članice Da bi Eurostat olajšal izvajanje uredbe o poslovnih registrih, je državam članicam zagotovil nepovratna sredstva za razvoj njihovih nacionalnih sistemov. Usposabljanja za države članice Državam članicam so v procesu izvajanja pomagali tudi programi usposabljanja o statističnih poslovnih registrih, ki jih je organiziral Eurostat. 4. Ocena izvajanja uredbe o poslovnih registrih Glavni vir informacij o izvajanju uredbe o poslovnih registrih je letna poizvedba, ki jo Eurostat izvede v 30 državah (državah članicah in 2 državah Efte – CH in NO). Letna poizvedba na splošno zajema predvsem kvalitativne vidike izvajanja in zlasti naslednja področja: · vire, ki se uporabljajo pri posodabljanju poslovnih registrov; · vrste registriranih enot (zlasti pravna enota, podjetje, lokalna enota in skupina podjetij); · število registriranih enot; · zajetje glede na NACE Rev.2; · registracijo „značilnosti“ (spremenljivke, ki se uporabljajo v poslovnih registrih in so navedene v prilogi k uredbi o poslovnih registrih). Pomembne izboljšave kakovosti, ki so glavni cilji uredbe o poslovnih registrih, bi predvidoma povečale stroške nacionalnih statističnih uradov in administrativno breme poročevalcev. Glede na različne ravni razvoja posameznih nacionalnih poslovnih registrov se je predvidevalo, da se bo ta učinek med državami članicami zelo razlikoval. Leta 2013 so bila v vprašalnik vključena dodatna ad hoc vprašanja o stroških za statistični sistem in o bremenu za podjetja, povezanih z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih. Če ni navedeno drugače, je vsebina naslednjih oddelkov pridobljena iz letnih poizvedb (vključno z odgovori dveh držav Efte) in nekaterih administrativnih evidenc o nepovratnih sredstvih, ki jih je Eurostat odobril državam članicam. 4.1. Stroški za statistični sistem 4.1.1. Stroški nacionalnih statističnih uradov držav poročevalk Stroške evropskega statističnega sistema za enoletno upravljanje poslovnih registrov in dopolnilne stroške, ki izhajajo iz sprememb uredbe o poslovnih registrih, je mogoče le približno oceniti, pri čemer je večina držav predložila le delne informacije ali informacij ni mogla predložiti. To med drugim pojasnjuje dejstvo, da je usklajevanje statističnih poslovnih registrov dolg in postopen proces, ki se je začel z razveljavljeno uredbo o poslovnih registrih in še vedno poteka. Veliko držav (18) stroške, povezane z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih, ni moglo natančno ločiti od širše skupine splošnih stroškov (npr. splošno preoblikovanje sistema IT, skupno osebje na različnih področjih itd.). Nekatere države so individualno razvijale nacionalne poslovne registre in so bile ob začetku veljavnosti uredbe o poslovnih registrih z njo že usklajene. Po navedbah nacionalnih statističnih uradov glavni stroški zadevajo razvoj IT, ki je potreben za uskladitev z uredbo o poslovnih registrih, in dodatne stroške za osebje. Z vidika kakovosti so bila poročila boljša. Odgovorilo je vseh 30 držav, splošni rezultati pa so pokazali, da so bili stroški izvajanja uredbe o poslovnih registrih v približno 75 % primerov ocenjeni kot nični, zanemarljivi ali nizki in da je bil učinek le v približno četrtini primerov opisan kot velik. Nekatere države članice so navedle, da z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih niso imele dodatnih stroškov, ker so zahteve izpolnjevale že pred tem izvajanjem. Preglednica 1: Ocene stroškov nacionalnih statističnih uradov Ocena stroškov || Število držav || Odstotek zajetih pravnih enot (raziskovanje leta 2013) Nični ali zanemarljivi || 16 || 54,0 % Nizki || 7 || 18,8 % Visoki || 7 || 27,2 % Večina držav je menila, da se z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih niso niti zmanjšali stroški za uvedbo raziskav (28 od 30 držav) niti čas, potreben za izvedbo teh raziskav (29 držav). 4.1.2. Finančna podpora, ki jo je odobril Eurostat Komisija je sredstva za podporo državam članicam namenila ob upoštevanju različnih ravni razvoja statističnih poslovnih registrov v državah članicah in stroškov z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih. Ta sredstva je treba upoštevati pri oceni splošnih stroškov statističnega sistema. Večina projektov je bila izbranih ob vzpostavitvi ali ponovni zasnovi poslovnega registra in/ali izboljšanju njegovega zajetja. Nepovratna sredstva v obdobju 2008–2013 so bila osredotočena na razvoj nacionalnih poslovnih registrov, da bi se izboljšala njihova komunikacija z registrom EuroGroups. Splošni cilji teh nepovratnih sredstev so bili: · razvoj in preverjanje ujemanja podatkov iz registra EuroGroups z nacionalnimi poslovnimi registri; · opredelitev nacionalnih pravil o prednosti za register EuroGroups; · vzajemno delovanje med centralnim registrom EuroGroups in okolji nacionalnih statističnih poslovnih registrov; · razvoj in izvajanje metod in orodij za register EuroGroups na nacionalni ravni. Skupni zneski nepovratnih sredstev, dodeljeni državam članicam[6]: Leto || Dodeljeni znesek (v EUR) || Glavno področje podpore 2008 || 352 850 || kakovost, razvoj sistema (vir in procesi) 2009 || 370 793 || kakovost, razvoj sistema (procesi) 2010 || 440 579 || razvoj sistema (procesi) 2011 || 354 765 || zajetje, razvoj sistema (vir in procesi) 2012 || 66 937 || razvoj sistema (procesi) 2013 || 606 366 || razvoj sistema (vir in procesi) Skupni dodeljeni znesek || 2 192 290 Z navedenimi zneski se je izboljšala zmožnost nacionalnih poslovnih registrov za zagotavljanje informacij o večnacionalnih skupinah podjetij registru EuroGroups. Države članice so prejele tudi podporo za izvajanje učinkovitejšega načina uporabe v gospodarstvu že obstoječih podatkov s poenostavitvijo zbirke podatkov, da bi se preprečila dvojna obremenitev podjetij, in izboljšanjem kakovosti statističnih informacij. To je bilo doseženo na podlagi: zbiranja podatkov v spletu, samodejnega povezovanja podatkov iz različnih registrov, samodejnega izvoza statističnih podatkov z računov držav članic v elektronske vprašalnike itd. 4.2. Obremenitev podjetij Izkazalo se je, da se predvideno prvotno povečanje obremenitve podjetij med državami zelo razlikuje in da ga je precej težko meriti. Najpomembnejša in spodbudna ugotovitev je bila, da obremenitev v nobenem primeru ni dosegla ravni, ki bi poročevalcem povzročala večje težave. Velika večina nacionalnih statističnih uradov, ki so predložili odgovor, je lahko zagotovila le kvalitativne ocene. V zvezi s približno 70 % pravnih enot, zajetih v poizvedbi, nacionalni statistični uradi niso sporočili povečanja obremenitve podjetij. V dveh državah se je z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih obremenitev celo zmanjšala. V zvezi s približno 30 % pravnih enot so bili nacionalni statistični uradi mnenja, da se je z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih obremenitev podjetij nekoliko povečala. V nekaterih državah se je obremenitev povečala v prvem letu izvajanja uredbe zaradi razširitve sektorskega zajetja in potrebe po vključitvi dodatnih spremenljivk na ravni skupin podjetij. Preglednica 2: Ocena spremembe obremenitve, ki so jo izvedli nacionalni statistični uradi: Splošna ocena spremembe obremenitve podjetij, ki so jo izvedli nacionalni statistični uradi || Sprememba obremenitve podjetij || Število držav || Delež zajetih pravnih enot – (zmanjšanje obremenitve) || 2 || 5,7 % 0 (brez sprememb) || 18 || 63,5 % + (zmerno povečanje obremenitve) || 10 || 30,7 % ++ (bistveno povečanje obremenitve) || 0 || – V skoraj vseh državah (29) uredba o poslovnih registrih ni vplivala na število raziskav, usmerjenih v podjetja, in na poenostavitev obstoječih raziskav. 23 držav je odgovorilo, da v obstoječe raziskave ni treba vključiti dodatnih vprašanj. 4.3. Koristi uredbe o poslovnih registrih (na nacionalni ravni in ravni evropskega statističnega sistema) Izvajanje uredbe o poslovnih registrih se je izkazalo za koristno za kakovost statističnih poslovnih registrov in je omogočilo sprejetje pomembnih ukrepov v smeri statističnega merjenja globalizacije. Povzetek glavnih koristi na nacionalni ravni, ki so jih sporočili nacionalni statistični uradi, je: · večja natančnost podatkov na posameznih statističnih področjih (9 držav); · usklajevanje med različnimi statističnimi področji (13 držav); · popolnejši prikaz javnih podjetij (7 držav); · vnos za nacionalni register skupin podjetij (19 držav); · uskladitev na področju skupin podjetij (15 držav); · boljša orodja za analitične namene (7 držav); · boljša orodja za razširjanje podatkov (2 državi). Poleg tega je bila z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih v 15 državah dosežena učinkovitejša uporaba administrativnih virov, v 7 državah obsežnejša uporaba trgovinskih virov, v 13 državah pa uporaba dodatnih administrativnih virov. Nekatere države so poudarile dejstvo, da je z informacijami o skupinah podjetij mogoče pripraviti statistiko podružnic pod tujim nadzorom na podlagi že razpoložljivih podatkov, tako da raziskovanje/dodatna vprašanja niso potrebna. Najpomembnejša korist uredbe o poslovnih registrih je bila dosežena na ravni celotnega evropskega statističnega sistema. Razvoj registra EuroGroups je ključni ukrep za razvoj natančne in primerljive evropske statistike o podjetjih ter za pripravo statistike o globalizaciji. Z uredbo o poslovnih registrih in vključitvijo informacij o nadzoru nad pravnimi enotami v poslovne registre je bilo doseženo, da je struktura večnacionalnih skupin podjetij, ki poslujejo v EU, in njihovih nacionalnih delov trenutno opredeljena v nacionalnih poslovnih registrih ali v registru EuroGroups, države članice pa so vzpostavile postopke sodelovanja za izboljšanje kakovosti podatkov. Druge koristi so bile zagotovljene z usklajenostjo na ravni evropskega statističnega sistema. Glede na uredbo o poslovnih registrih pomembni ukrepi za razvoj vključujejo projektno delo v zvezi s povezovanjem mikropodatkov in skladiščenjem podatkov ter uvedbo evropskega profiliranja velikih in kompleksnih skupin podjetij. Dodatna vprašanja Pri opredelitvi podjetja (statistična enota, na katero se nanaša večina statistike podjetij) se večina držav članic osredotoči le na pravno enoto. Ta praksa negativno vpliva na pomembnost, točnost in primerljivost evropske statistike o podjetjih, saj povzroča vedno večjo vrzel med gospodarskim stanjem in njegovim statističnim opisom (npr. navedba prevelikega števila podjetij). Z uredbo o poslovnih registrih se je sprožil proces sodelovanja, ki je presegel običajno vzajemno delovanje med Komisijo (Eurostatom) in državami članicami; uredba je zahtevala tudi tesno usklajevanje in sodelovanje med državami članicami na področjih komunikacije, izmenjave izkušenj in delovnih praks. Poleg tega je omogočila učinkovitejšo in obsežnejšo uporabo administrativnih virov ter izkoriščanje dodatnih administrativnih in trgovskih virov. Z izvajanjem uredbe o poslovnih registrih se je tudi zagotovila objava „priročnika s priporočili za poslovne registre“ kot orodja za spodbujanje izboljšanja kakovosti, doslednosti in primerljivosti načel in vsebin poslovnih registrov v državah članicah. Priročnik je bil posodobljen v tesnem sodelovanju z državami članicami. Nadaljnji razvoj V okviru evropskega statističnega sistema se izvajajo prizadevanja za spodbujanje doslednega izvajanja uredbe o statističnih enotah v državah članicah. To vključuje prizadevanja za enotni pristop k obravnavi večnacionalnih skupin podjetij. Uredba o poslovnih registrih je zagotovila osnovo za točnejši in primerljivejši sistem statističnih poslovnih registrov, s čimer je prispevala k večji skladnosti in kakovosti zagotovljenih informacij. Ti dosežki se nadaljujejo s krepitvijo temeljnih funkcij poslovnih registrov v predvideni okvirni uredbi o vključitvi statistike podjetij. Cilj je zagotoviti predpogoje za horizontalno in vertikalno povezovanje statističnih podatkov o podjetjih ter omogočiti zmanjšanje obremenitve podjetij in stroškov nacionalnih statističnih uradov. 5. Zaključki Glede na ravnotežje med zadevnimi koristmi na eni strani ter nizkimi stroški sistema in obremenitvijo podjetij na drugi strani je ocena izvajanja uredbe o poslovnih registrih na splošno pozitivna, tudi če težave pri izvajanju opredelitve podjetja v skladu z uredbo o statističnih enotah vplivajo na izvajanje uredbe o poslovnih registrih. [1] Uredba (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93, UL L 61, 5.3.2008, str. 6. [2] Uredba Sveta (EGS) št. 2186/93 z dne 22. julija 1993 o koordinaciji Skupnosti pri vzpostavljanju poslovnih registrov v statistične namene, UL L 196, 5.8.1993, str. 1. [3] UL L 76, 30.3.1993, str. 1. [4] UL L 67, 12.3.2009, str. 14. [5] UL L 312, 27.11.2010, str. 1. [6] Za podrobnejše informacije o državah članicah, ki so prejele finančno podporo Eurostata, in o točnih dodeljenih zneskih glej prilogo k temu poročilu. PRILOGA Pregled finančne podpore za države članice v obdobju 2008–2013 Država || Leto || Znesek (v EUR) || Glavno področje podpore Belgija || 2009 || 30 950 || razvoj sistema (procesi) || 2010 || 118 803 || razvoj sistema (procesi) || 2011 || 52 849 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 202 602 || Bolgarija || 2008 || 6 379 || kakovost || 2009 || 7 142 || kakovost in razvoj sistema (procesi) || 2011 || 42 244 || zajetje in razvoj sistema (procesi) || skupaj || 55 765 || Ciper || 2008 || 6 166 || razvoj sistema (procesi) Češka || 2008 || 12 948 || kakovost in razvoj sistema (procesi) Danska || 2008 || 14 962 || kakovost in razvoj sistema (vir in procesi) || 2009 || 25 460 || kakovost in razvoj sistema (procesi) || 2010 || 28 847 || razvoj sistema (procesi) || 2011 || 57 740 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 127 009 || Estonija || 2008 || 3 840 || kakovost in razvoj sistema (procesi) Finska || 2008 || 25 542 || razvoj sistema (procesi) || 2009 || 38 118 || kakovost in razvoj sistema (procesi) || 2010 || 36 470 || razvoj sistema (procesi) || 2011 || 43 164 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 143 295 || Francija || 2008 || 18 762 || razvoj sistema (procesi) || 2009 || 5 883 || razvoj sistema (procesi) || 2010 || 18 247 || razvoj sistema (procesi) || 2013 || 209 271 || razvoj sistema (vir in procesi) || skupaj || 252 163 || Nemčija || 2008 || 101 182 || kakovost in razvoj sistema (vir in procesi) || 2009 || 47 317 || razvoj sistema (procesi) || 2010 || 46 467 || razvoj sistema (procesi) || 2012 || 66 937 || razvoj sistema (procesi) || 2013 || 90 309 || razvoj sistema (vir in procesi) || skupaj || 352 212 || Madžarska || 2009 || 18 794 || razvoj sistema (procesi) || 2011 || 49 298 || razvoj sistema (vir in procesi) || skupaj || 68 092 || Irska || 2009 || 12 996 || razvoj sistema (procesi) Latvija || 2008 || 5 941 || razvoj sistema (procesi) || 2009 || 6 962 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 12 903 || Litva || 2008 || 2 686 || razvoj sistema (procesi) || 2009 || 8 843 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 11 529 || Malta || 2008 || 3 134 || razvoj sistema (procesi) Nizozemska || 2008 || 20 411 || kakovost in razvoj sistema (vir in procesi) || 2009 || 43 283 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 63 695 || Poljska || 2008 || 14 366 || kakovost in razvoj sistema (procesi) || 2010 || 24 126 || razvoj sistema (procesi) || 2013 || 25 070 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 63 561 || Portugalska || 2008 || 32 501 || kakovost in razvoj sistema (vir in procesi) || 2009 || 36 724 || razvoj sistema (procesi) || 2010 || 102 814 || razvoj sistema (procesi) || 2013 || 69 861 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 241 900 || Romunija || 2008 || 8 723 || razvoj sistema (procesi) || 2009 || 6 062 || razvoj sistema (procesi) || 2011 || 33 491 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 48 276 || Slovaška || 2008 || 7 687 || razvoj sistema (procesi) || 2009 || 20 712 || razvoj sistema (procesi) || 2013 || 151 242 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 179 641 || Slovenija || 2011 || 59 511 || razvoj sistema (vir in procesi) || 2013 || 22 017 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 81 528 || Španija || 2008 || 5 851 || kakovost in razvoj sistema (procesi) || 2013 || 38 597 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 44 448 || Švedska || 2008 || 25 179 || razvoj sistema (procesi) || 2009 || 45 311 || razvoj sistema (procesi) || 2010 || 64 805 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 135 295 || Združeno kraljestvo || 2008 || 36 590 || kakovost in razvoj sistema (vir in procesi) || 2009 || 16 235 || razvoj sistema (procesi) || 2011 || 16 468 || razvoj sistema (procesi) || skupaj || 69 293 || EU skupaj || 2008 || 352 850 || || 2009 || 370 793 || || 2010 || 440 579 || || 2011 || 354 765 || || 2012 || 66 937 || || 2013 || 606 366 || || skupaj || 2 192 290 ||