DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

POVZETEK OCENE UČINKA

Spremni dokument k

POROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o prostovoljnem sistemu za okoljsko primerno zasnovo slikovne opreme

Ta delovni dokument je namenjen osebju Evropske komisije in je le za informativne namene. Ne predstavlja uradnega stališča Komisije niti takšnega stališča ne napoveduje.

Pristojni GD: ENER

Sodelujoči GD: ENTR

Druge udeležene službe: SG, LS, CLIMA, CNECT, COMP, ECFIN, EMPL, ENV, JRC, JUST, MARKT, SANCO, TAXUD, TRADE, RTD

Povzetek

Slikovna oprema so izdelki, povezani z energijo, ki jih zajema direktiva o okoljsko primerni zasnovi 2009/125/ES.

Direktiva o okoljsko primerni zasnovi opredeljuje okvir za določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih energijo. Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov so pomemben instrument za doseganje ciljev politike v okviru dokumenta „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda“[1], strateškega dokumenta „Energija 2020“[2] in „Načrta za energetsko učinkovitost 2011“[3] Komisije.

Ta dokument in poročilo o oceni učinka preučujeta, ali bi bilo treba v skladu z direktivo o okoljsko primerni zasnovi sprejeti zahteve za okoljsko primerno zasnovo slikovne opreme, da bi se zmanjšal okoljski vpliv slikovne opreme, zlasti njena poraba energije.

1. Opredelitev problema

V primerjavi s stanjem pri večini drugih izdelkov, ki so predvideni za uvedbo ukrepov, pri slikovni opremi ni večjih problemov z okoljsko primerno zasnovo, ker se izboljšave energetske učinkovitosti in varčevanje s papirjem z dvostranskim tiskanjem hitro povečujejo na podlagi prostovoljnih političnih instrumentov.

Dejstvo, da celotni potencial tehničnih prihrankov ni popolnoma izkoriščen, je predvsem posledica dinamike sektorja, ki je dosegel stopnje povečanja učinkovitosti več kot 6 odstotkov letno, prihranki električne energije pa so v zadnjih 15 letih dosegli kar 87 odstotkov.

Pomislek se nanaša na dejstvo, da ni zagotovila za nadaljevanje sedanjega pozitivnega trenda izboljšav energetske učinkovitosti in da sedanja horizontalna zakonodaja zajema le izbrane okoljske vidike.

2. Cilji

Pripravljalna študija[4] in raziskava iz leta 2012[5] sta ugotovili, da pri slikovni opremi obstaja stroškovno učinkovita možnost za zmanjšanje porabe električne energije in tudi porabe papirja ter da potencial trenutno ni v celoti izkoriščen.

Zato je cilj razviti ukrep za okoljsko primerno zasnovo, vključno s samoreguliranjem, za pomoč pri doseganju sedanjih ciljev politike, to je 20-odstotnih prihrankov energije in 20-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v obdobju 1990-2020, ter spodbujanju gospodarnosti z (neenergetskimi) materialnimi viri, na primer z zmanjšanjem porabe materiala (npr. papirja), recikliranjem (npr. večjih plastičnih delov, elektronike in kovin) in ponovno uporabo (npr. kartuš za tonerje).

Raziskava iz leta 2012 je pokazala, da so lahko cilji za leto 2020, kljub že doseženim znatnim prihrankom, še vedno ambiciozni in bi lahko za običajno pisarniško opremo v obdobju 2012-2020 bili usmerjeni v 60-odstotne prihranke energije in 90-odstotno stopnjo dvostranskega tiskanja.

V skladu z uvodnima izjavama 18 in 19 ter členom 15(6) direktive o okoljsko primerni zasnovi bi bilo treba kot prednostno možnost preučiti samoreguliranje.

3. Merila za ukrepe za okoljsko primerno zasnovo

Pristop k razvoju predlaganih ukrepov in ocene učinkov je sestavljen iz štirih korakov.

Korak 1: Pravna podlaga: skladnost s členom 15 direktive o okoljsko primerni zasnovi

V skladu s členom 15(4a) ter prilogama I in II k direktivi o okoljsko primerni zasnovi je Komisija izdelala pripravljalno študijo, ki je zajela tehnične, okoljske in gospodarske vidike, da bi ocenila merila za izvedbene ukrepe za okoljsko primerno zasnovo slikovne opreme[6].

Študija je pokazala, da so ta merila izpolnjena, ker (1) se slikovna oprema daje na trg EU v velikih količinah, (2) je okoljski vpliv porabe električne energije v življenjskem ciklu slikovne opreme znaten, (3) obstajajo znatne razlike med okoljskimi vplivi slikovne opreme, ki je trenutno na trgu. Obstajajo stroškovno učinkovite tehnične rešitve, ki bi lahko privedle do znatnih izboljšav.

Preglednica 1: Merila iz člena 15(2) direktive o okoljsko primerni zasnovi, ki se uporabljajo za slikovno opremo

Člen 15(2a) || Letni obseg prodaje v EU (enote) || 2010 31 milijonov 2020 37 milijonov 2030 41 milijonov

Člen 15(2b) || Okoljski vpliv: neposredna poraba električne energije slikovne opreme v TWh električne energije in Mt ekvivalenta CO2 na leto [1] || neposredna (električna energija) 2010 8,7 TWh (3,6 Mt CO2) 2020 9,1 TWh (3,5 Mt CO2) 2030 10,4 TWh (3,6 Mt CO2)

Okoljski vpliv: posredna poraba energije za proizvodnjo papirja, ki ga porabi slikovna oprema, v TWh ekvivalenta električne energije in Mt ekvivalenta CO2 na leto [2] || posredna (papir) 2010 38,8 TWh (5,8 Mt CO2) 2020 42,8 TWh (6,4 Mt CO2) 2030 47,0 TWh (7,0 Mt CO2)

Člen 15(2c) || Možnosti za izboljšave v primerjavi s scenarijem brez sprememb v istem letu (uporaba obstoječe stroškovno učinkovite tehnologije, prostovoljna podmožnost), izražen v enakih enotah kot zgoraj || neposredna poraba energije (izboljšanje učinkovitosti) 2020 7,9 TWh (4,1 Mt CO2) 2030 9,1 TWh (4,3 Mt CO2) posredna poraba energije (dvostransko tiskanje in tiskanje več strani na enem listu) 2020 7,1 TWh (1,1 Mt CO2) 2030 7,8 TWh (1,1 Mt CO2)

[1] Pretvorba iz TWh električne energije v ekvivalent Mt CO2 upošteva izboljšave pri emisijah CO2 iz elektrarn v obdobju 2010-2030 (vir: MEErP 2011)

[2] Proizvodnja pisarniškega papirja: primarna energija 40 MJ/kg papirja, pretvorba v ekvivalent električne energije z uporabo faktorja 2,5 za primarno energijo (40 MJ primarne energije = 16 MJ električne energije = 4,44 kWh električne energije), emisije toplogrednih plinov 0,6 kg/kg papirja (vir: MEErP 2011). Poraba papirja je bila izračunana na podlagi obratovalnih ciklov iz ENERGY STAR.

Merila v celoti izpolnjuje slikovna oprema, kjer je v uporabi enobarvna ali barvna tehnologija tiskanja z brizganjem, elektrofotografijo (EP/„laser“) in trdnim črnilom (vključena v kategorijo EP). Oprema EP vključuje kopirne stroje, tiskalnike, večnamenske naprave in telefakse ter opremo za brizgalno tiskanje in je razvrščena v večnamenske in enonamenske naprave.

Starejše tehnologije označevanja, kot so toplotno nanašanje, neposredno termično tiskanje in sublimacijsko tiskanje, so izključene, ker se prodajajo v manjšem številu in uporabljajo predvsem v posebne namene, kakor je tiskanje potrdil, nalepk in tekstila. Zaradi enakih razlogov so izključeni tudi veliki tiskalniki, na primer za tehnične risbe. Izključeni so tudi tiskalniki visoke hitrosti za npr. poklicne tiskarne, ker stroškovni vidiki v tem tržnem segmentu spodbujajo kupce k nakupu le energetsko najučinkovitejših modelov.

Korak 2: Obstoječe pobude in zmogljivost tržnih sil za reševanje vprašanja

Člena 15(2) in 15(4c) direktive o okoljsko primerni zasnovi zahtevata upoštevanje ustrezne okoljske zakonodaje EU in nacionalne okoljske zakonodaje. Za slikovno opremo niso veljali nikakršni za izdelek specifični obvezni ukrepi, vendar je nekatere vidike obravnavala horizontalna zakonodaja o porabi energije v stanju pripravljenosti in izključenosti[7] ter o kemikalijah[8] in odpadkih[9]. Poraba energije slikovne opreme v nestanovanjskem sektorju je del energetskega knjigovodstva v skladu z Direktivo o energetski učinkovitosti stavb[10] in prihodnjo direktivo o energetski učinkovitosti[11]. Vključena je tudi neposredno v izračunavanje emisij ogljika v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami.

Energetsko učinkovitost in ključne okoljske vplive slikovne opreme obravnava predvsem prostovoljni program EU ENERGY STAR na podlagi sporazumov med EU in ZDA od leta 2001. Za leto 2012 je načrtovana dodatna podpora prek meril za zelena javna naročila (GPP) in znaka EU za okoljsko označevanje, ki pogosto sledijo zahtevam in oblikam iz programa ENERGY STAR.

Od leta 2008 je izpolnjevanje meril ENERGY STAR, ki se posodabljajo na vsake tri do štiri leta, obvezno za opremo, ki jo naročajo institucije EU in nacionalne vlade držav članic[12]. Odziv industrije slikovne opreme na ukrepe je bil pozitiven, z visoko stopnjo udeležbe (več kot 90-odstotna pokritost trga), visokim deležem skladnih izdelkov (več kot 90 odstotkov modelov v skladu s sedanjimi zahtevami) in lastnimi izjavami na zadovoljivi stopnji zanesljivosti[13].

V skladu s pripravljalno študijo se pomanjkljivosti trga in/ali regulative za slikovno opremo nanašajo predvsem na opremo, ki se v majhnih količinah prodaja na trgu potrošniških izdelkov, in manj na trg poklicne pisarniške opreme. Nastajajo lahko zato, ker sedanje cene električne energije ne odražajo okoljskih stroškov za družbo in tako nimajo zadostne vloge pri odločitvi o nakupu (negativni zunanji učinek). Poleg tega večina potrošnikov zaradi pomanjkanja ustreznih informacij (nesorazmerne informacije) izbira opremo bolj na podlagi nakupne cene in drugih dejavnikov, kot so razpoložljivost, servis in „zanesljive“ blagovne znamke, kakor na podlagi stroškov energije. V tem okviru je pomembno, da je logotip ENERGY STAR dobro znan v sektorju pisarniške opreme, precej manj pa med zasebnimi potrošniki. Primeri pomanjkljivosti trga nastajajo, kadar stroške naložbe in obratovalne stroške krijejo različni udeleženci, npr. nabavni oddelek podjetja lahko ima drugačna finančna pričakovanja kakor poslovna enota, ki dejansko uporablja opremo in plačuje njene obratovalne stroške (neenotne spodbude).

Korak 3: Cilji politike in ravni prizadevanj

Splošni cilj je obravnavati nepopolnosti trga in zunanje učinke s sprejetjem ustreznih ukrepov za okoljsko primerno zasnovo. Za podrobno oceno učinka so bile obravnavane naslednje možnosti: brez ukrepa na ravni EU (scenarij brez sprememb), samoreguliranje („prostovoljna“ možnost) in zahteve za okoljsko primerno zasnovo (možnost z „okoljsko primerno zasnovo“). Industrija je prostovoljnemu sporazumu („samoreguliranje“) dala prednost pred regulativnim ukrepom.

Priloga II k direktivi o okoljsko primerni zasnovi določa, da bi morale biti zahteve glede porabe energije običajno postavljene na takšno raven, da se zmanjšajo stroški v življenjskem ciklu (razen če drugi dejavniki ne povzročijo, da je to prestrogo).

Izhodišče analize je bila pripravljalna študija, ki je zagotovila podlago za scenarij brez sprememb. Podatki o prodaji iz pripravljalne študije se uporabljajo v količinskem modelu za izračun količin na trgu, porabe energije in porabe papirja za vse možnosti.

Opravljena je bila dodatna analiza modelov, prijavljenih v podatkovni zbirki EU ENERGY STAR na naslovu www.eu-energystar.org. Z analizo so bile ugotovljene poraba energije in značilnosti dvostranskega tiskanja za vse modele slikovne opreme, dane na trg EU, ki so bili prijavljeni v podatkovno zbirko EU ENERGY STAR leta 2012 in tudi v prejšnjih referenčnih letih od leta 2009. Ta ocena ni pokazala le števila modelov, ki izpolnjujejo zahteve ENERGY STAR različic 1.0 in 1.1 (na katerih temelji sedanji prostovoljni sporazum) in osnutka različice 2.0 (ki bo začela veljati leta 2013 in na kateri bo temeljila naslednja različica prostovoljnega sporazuma), temveč je odkrila tudi, koliko boljše so točkovani ti modeli glede na minimalne zahteve ENERGY STAR. Rezultati te ocene so prikazani pod prostovoljno možnostjo. V okviru te možnosti je bilo predpostavljeno, da bo prostovoljni sporazum ohranil dinamiko izboljšav na ravneh, ki presegajo zahteve ENERGY STAR (kakor v prejšnjih letih).

Možnost z okoljsko primerno zasnovo določa obvezne minimalne zahteve glede učinkovitosti slikovne opreme, dane na trg. Slaba stran uredbe, ki po definiciji zahteva 100-odstotno skladnost, v primerjavi z veljavnim prostovoljnim sporazumom, katerega namen je doseganje 90-odstotne skladnosti, je pomanjkanje prilagodljivosti, zato so prizadevanja običajno precej nižja. Na prvi pogled se morda to zdi protislovno, vendar je v bistvu v skladu s členom 15(5) direktive o okoljsko primerni zasnovi („brez negativnega vpliva“ na uporabnost izdelka in konkurenčnost industrije) raven prizadevanj za zahteve v okviru uredbe opredeljena v glavnem z najšibkejšimi 10 odstotki trga, ki vključujejo posebne izdelke ali izdelke, ki jih izdelujejo finančno šibkejša podjetja. Nasprotno pa se raven prizadevanj iz prostovoljnega sporazuma lahko osredotoči na 90 odstotkov „običajnih“ izdelkov, ki jih proizvajajo inovativni, finančno trdni proizvajalci.

Možnost z okoljsko primerno zasnovo upošteva naslednje: prva stopnja je bila določen za leto 2014 in je predpostavila cilj učinkovitosti 40 odstotkov pod ravnijo scenarija brez sprememb, drugi stopnja pa je bila določena za leto 2016 in predpostavila cilj 60 odstotkov pod ravnijo scenarija brez sprememb. Za dvostransko tiskanje je bilo optimistično predpostavljeno, da bi se lahko po pripravi seznama izjem zahteve določile na isti ravni kot za prostovoljno možnost, torej da bi za običajne pisarniške tiskalnike veljala 75-odstotna stopnja (2014) in nato 85-odstotna stopnja (2016) dvostranskega tiskanja.

Korak 4: Ocena okoljskih, gospodarskih in družbenih učinkov

Z analizo podmožnosti so bili ugotovljeni prihranki, ki so prikazani v preglednici 2. Preglednica in slika v nadaljevanju prikazujeta neposredno porabo električne energije pri slikovni opremi, posredno porabo energije (izračunano kot ekvivalent električne energije), ki je potrebna za proizvodnjo papirja, in skupno porabo energije (neposredno + posredno) v skladu s scenarijem brez sprememb („business as usual“ - BAU) ter prihranke dveh drugih možnosti v primerjavi s scenarijem brez sprememb.

Preglednica 2: Povzetek prihrankov, ki jih ustvarja slikovna oprema v EU-27, v okviru različnih možnosti v primerjavi z izhodiščnim scenarijem brez sprememb (BAU) za leti 2020 in 2030 (denarni prihranki so izraženi v EUR v stalnih cenah 2010)

Skupni prihranki (neposredna in posredna - papir, razen tonerjev - poraba energije) 2020

V primerjavi z izhodiščnim BAU || BAU (ravni) || Prostovoljna || Okoljsko primerna zasnova

|| 2020 || 2030 || 2020 || 2030 || 2020 || 2030

Poraba energije (TWh) || || || || || ||

Neposredna || 9,13 || 10,40 || 7,92 || 9,07 || 5,56 || 6,31

Posredna || 42,75 || 49,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83

Skupaj || 51,88 || 57,39 || 15,04 || 16,91 || 12,10 || 14,15

|| || || || || ||

Emisije CO2 (Mt) || || || || || ||

Neposredne || 3,47 || 3,54 || 2,99 || 3,09 || 2,10 || 2,15

Posredne || 6,41 || 7,05 || 1,07 || 1,17 || 0,98 || 1,17

Skupaj || 9,88 || 10,59 || 4,06 || 4,26 || 3,08 || 3,32

|| || || || || ||

Prihranki stroškov brez tonerjev (v mrd EUR) [14] || || || || || ||

Neposredni || 2,43 || 4,10 || 2,11 || 3,58 || 1,48 || 2,49

Posredni || 42,75 || 46,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83

Skupaj || 45,18 || 51,09 || 9,24 || 11,41 || 8,02 || 10,32

Slika 1 kaže, da bo poraba električne energije naraščala, če se ukrepi ne uvedejo. Obe možnosti, prostovoljna možnost in možnost z okoljsko primerno zasnovo, bosta porabo električne energije znatno zmanjšali.

Slika 1: Skupna poraba energije v EU-27 v TWh/leto

4. Zaključki

Prednostna izbira je prostovoljna možnost. Prispeva k rešitvi problema nadaljevanja sedanjega trenda povečevanja energetske učinkovitosti in varčevanja s papirjem (dvostransko tiskanje in tiskanje več strani dokumenta na en list papirja) ter obravnava druga vprašanja gospodarnega ravnanja z viri, kot sta recikliranje in ponovna uporaba. V tem dinamičnem sektorju ustvarja znatno večje prihranke, kakor alternativne obvezne zahteve glede okoljsko primerne zasnove, zagotavlja prilagodljivost, omogoča hitrejše posodabljanje ciljev in ustvarja manjše upravno breme. Za razliko od obveznih ukrepov ne pomeni tveganja negativnega učinka na učinkovitost sedanjih uspešnih ukrepov politike, kot je EU ENERGY EUROSTAR.

Natančneje, prostovoljna možnost ima za posledico:

· prispevek k doseganju cilja „20-20-20“ (v obdobju 1990-2020) z neposrednimi prihranki električne energije v višini 25 TWh/leto na podlagi izboljšav v učinkovitosti in posrednimi prihranki električne energije v višini okrog 4 TWh/leto s prihranki papirja, kar skupaj znaša 29 TWh/leto (kar je enako 1,1 odstotka celotne porabe električne energije v EU v letu 2007);

· prispevek k doseganju cilja „20-20-20“ (v obdobju 1990-2020) v obliki neposrednega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v višini 9,6 Mt ekvivalenta CO2 na leto (električna energija) in 0,6 Mt ekvivalenta CO2 na leto (papir), kar skupaj znaša 10,2 Mt ekvivalenta CO2 na leto (0,2 odstotka emisij toplogrednih plinov v EU);

· prispevek h gospodarjenju z neenergetskimi viri z zmanjšano porabo pisarniškega papirja v višini več kot 1 milijon ton (1 Mt) v obdobju 1990-2020 ter prispevek k recikliranju in ponovni uporabi;

· da so izpolnjene zahteve iz direktive o okoljsko primerni zasnovi 2009/125/ES, zlasti iz uvodne izjave 18 in 19, člena 15(6) in Priloge VIII;

· da bodo zahteve začele veljati prej in so cenejše od tistih iz uredbe;

· da obstaja združljivost in komplementarnost z obstoječimi instrumenti politike;

· da ni občutnega upravnega bremena za proizvajalce ali trgovce na drobno;

· da je povečanje stroškov nakupa, če do povečanja sploh pride, nepomembno in se bo večinoma izravnalo s prihranki v uporabni dobi izdelka;

· da ni občutnega vpliva na konkurenčnost industrije in zaposlenost, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih.

[1] Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020, Evropska komisija, 26.1.2011, COM(2011) 21.

[2] Energija 2020 Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo, Evropska komisija, 10.11.2010, COM(2010) 639 final.

[3] Načrt za energetsko učinkovitost 2011, Evropska komisija, 8.3.2011, COM(2011) 109 final.

[4] Pripravljalna študija o slikovni opremi („EuP Preparatory study on Imaging Equipment“), ki jo je sestavil IZM Fraunhofer.

[5] Raziskava podatkovne zbirke EU-ENERGY STAR, ki so jo opravili svetovalci (van Holsteijn en Kemna VHK) leta 2012 („raziskava iz leta 2012“).

[6] http://www.ecoimaging.org/.

[7] Uredba 1275/2008 o porabi energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanju pripravljenosti in izključenosti.

[8] Direktiva 2011/65/ES o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (prenovitev).

[9] Direktiva 2012/19/ES o odpadni električni in elektronski opremi (direktiva OEEO) (prenovitev).

[10] Direktiva 2010/31/ES o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev).

[11] Osnutek Direktive o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES [COM(2011) 370, 22.6.2011].

[12] Glejte člen 16 Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (prenovljena različica), UL L 39, 13.2.2008, str. 1-7.

[13] Sporočilo komisije COM(2011) 337 final o izvajanju programa ENERGY STAR v Evropski uniji v obdobju 2006–2010, Bruselj, 9. junija 2011.

[14] Prihranki stroškov za papir so izračunani kot zmnožek števila prihranjenih strani po 0,02 EUR (cena ene strani, izračunana tudi v poglavju 2). Cene za električno energijo se nanašajo na kWh primarne energije. Za električno energijo so uporabljene cene električne energije za stanovanjski sektor iz leta 2010 brez davkov, tj. 0,18 EUR/kWh, pod predpostavko, da bodo cene električne energije (dolgoročno povprečje 2011-2030) letno naraščale za 4 %.