[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.6.2005

KOM(2005) 274 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o vrednotenju programov sodelovanja med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike na področju visokega šolstva in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter med Evropsko skupnostjo in Kanado na področju visokega šolstva in usposabljanja

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o vrednotenju programov sodelovanja med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike na področju visokega šolstva in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter med Evropsko skupnostjo in Kanado na področju visokega šolstva in usposabljanja

1. UVOD

To sporočilo je bilo sestavljeno na podlagi člena 7 sporazuma, ki so ga 18. decembra 2000 podpisale Evropska skupnost in Združene države Amerike[1], ter na podlagi člena 7 sporazuma, ki sta ga 19. decembra 2000 podpisali Evropska skupnost in Vlada Kanade[2].

Končno poročilo o vrednotenju in osnovni podatki o programu bodo javnosti na voljo na naslednjem spletnem naslovu: (http://europa.eu.int/comm/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm).

2. PROGRAMA SODELOVANJA

2.1 Cilji

Oba programa si predvsem prizadevata prispevati k boljšemu razumevanju med narodi Evropske unije ter Združenih držav Amerike in Kanade, vključno z boljšim poznavanjem jezikov, kulture in ustanov drugega[3]; in izboljšati kakovost razvijanja človeških virov v Evropski uniji ter v Združenih državah Amerike in Kanadi.

2.2. Instrumenti intervencije

Glavni instrument so triletni projekti konzorcijske izvedbe , ki študentom omogočijo, da univerzitetno šolanje dopolnijo z mednarodnim študijskim programom in kulturno razsežnostjo, in sicer z združitvijo inovativnega študijskega programa ter študija ali usposabljanja v tujini.

Program ES–ZDA obsega tudi finančno podporo za enoletne projekte konzorcijske priprave ter za enoletne ali dvoletne dopolnilne dejavnosti . Namen pripravljalnih projektov je omogočiti ustanovam, ki imajo zelo malo ali nič mednarodnih izkušenj, načrtovanje in oblikovanje morebitnega izvedbenega projekta. Dopolnilne dejavnosti so lahko bodisi samostojne bodisi povezane s triletnim projektom konzorcijske izvedbe, ponujajo pa priložnost za mednarodno sodelovanje na multidisciplinarnih področjih ali pa obravnavajo vprašanja standardov kakovosti, priznavanja kreditnih točk in akreditacije.

V vsakem konzorciju mora sodelovati skupno najmanj šest partnerjev, od katerih so najmanj trije evropske visokošolske ustanove ali ustanove za usposabljanje iz treh različnih držav članic ter najmanj trije iz Kanade (program ES–Kanada) ali iz Združenih držav Amerike (program ES–ZDA).

Program ES–ZDA poleg tega podpira sistem štipendiranja Fulbright–Evropska unija, ki študentom zagotavlja finančno podporo za akademsko leto ali za en semester raziskovanja, predavanja ali študija na področju evropskih študij ali odnosov ES–ZDA na akreditirani ustanovi v Združenih državah Amerike ali Evropski uniji.

Dodatne podrobnosti o zgornjih instrumentih so v Prilogah k sporazumoma[4] in v smernicah[5] k nedavnim pozivom za oddajo projektnih predlogov.

2.3. Financiranje in rezultati

Evropska skupnost zagotavlja finančna sredstva neposredno za uporabo konzorcijskim partnerjem iz Evropske unije. Združene države Amerike in Vlada Kanade zagotavljata finančna sredstva neposredno za uporabo konzorcijskim partnerjem iz svojih držav. Podrobnosti o razpoložljivi finančni podpori v sedanjem krogu financiranja za vsak posamezen intervencijski instrument so na spletni strani posameznega programa[6].

Financiranje programa se izvede na podlagi splošne izenačenosti sredstev med podpisnicama posameznega sporazuma. Letni proračun Evropske unije za program ES–Kanada znaša približno 0,7 milijonov EUR, za program ES–ZDA pa približno 1,7 milijonov EUR.

Program ES–ZDA (razen štipendije Fulbright–EU) |

Leto | Sredstva EU (v milijonih EUR) Vrstica proračuna 15 02 03 (ex B7-830) | Sredstva ZDA (v milijonih ameriških dolarjev) | Število projektov | Število ustanov EU, vključenih v projekte* | Število ustanov ZDA, vključenih v projekte* |

2001 | 1,5 | 2,0 | 13 | 33 | 38 |

2002 | 1,6 | 2,2 | 13 | 40 | 40 |

2003 | 1,6 | 2,1 | 12 | 40 | 37 |

2004 | 1,9 | 2,3 | 13 | 41 | 39 |

Skupaj | 6,6 | 8,6 | 51 | 154 | 154 |

Program ES–Kanada |

Leto | Sredstva EU (v milijonih EUR) Vrstica proračuna 15 02 03 (ex B7-830) | Sredstva Kanade (v milijonih kanadskih dolarjev) | Število projektov | Število ustanov EU, vključenih v projekte* | Število kanadskih ustanov, vključenih v projekte* |

2001 | 0,7 | 1,2 | 6 | 23 | 25 |

2002 | 0,7 | 1,2 | 6 | 21 | 26 |

2003 | 0,8 | 1,2 | 6 | 19 | 19 |

2004 | 0,8 | 1,2 | 6 | 21 | 19 |

Skupaj | 3,0 | 4,8 | 24 | 84 | 89 |

* Nekatere ustanove morda sodelujejo pri več kot enem projektu.

Sistem štipendiranja Fulbright–Evropska unija |

Leto | Znesek štipendij | Število štipendistov |

2001 | 60.000 | 9 |

2002/2003 | 129.000 | 11 |

2004 | 100.000 | 8 |

Skupaj | 289.000 | 28 |

3. VREDNOTENJE

Po javnem razpisu, objavljenem aprila 2004[7], je bilo naročilo za vmesno vrednotenje programov sodelovanja ES–ZDA in ES–Kanada na področju visokošolskega izobraževanja in usposabljanja dodeljeno družbi Ecorys NEI (iz Nizozemske) septembra 2004. Vrednotenje se je začelo oktobra 2004 in je trajalo pet mesecev z zaključkom konec februarja 2005. Komisiji je bilo končno poročilo o vrednotenju predloženo 4. marca 2005.

Kar zadeva metodološki vidik, so ocenjevalci zbirali podatke za ocenjevanje s preiskavo dokumentarnih dokazil (programska dokumentacija, prijave, poročila in podatkovne zbirke), z anketami in pogovori, opravljenimi v Evropski uniji, Združenih državah Amerike in v Kanadi ter v ciljnih skupinah in s študijami primerov.

4. IZSLEDKI VREDNOTENJA

Neodvisno vrednotenje je pokazalo, da sta programa močno orodje vzpostavljanja dolgotrajnega transatlantskega partnerstva na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Ocenjevalci so navedli, da je skoraj vsem projektom uspelo vzpostaviti študentske izmenjave, temelječe na skupnih ali skupaj pripravljenih študijskih programih. Programi so bili za sodelujoče ustanove, univerzitetne profesorje in študente izjemna spodbuda pri navezovanju trajnih odnosov s partnerji v ZDA in Kanadi in so znatno izboljšali medkulturno poznavanje in znanja sodelujočih na vseh ravneh. Ocenjevalci so ugotovili, da imata programa velik neizkoriščen potencial, ki ga je mogoče uresničiti samo s precejšnjim povečanjem razpoložljivih proračunskih sredstev. Komisija se strinja glede možnosti za nadaljnje izkoriščanje potenciala teh programov.

4.1. Logika intervencije

Ocenjevalci so ugotovili, da sta programa v svoji sedanji obliki jasna in da dobro delujeta ter da se zdijo podmene, na katerih temelji intervencijska logika programov, na splošno utemeljene. Ocenjevalci so menili, da se programa dopolnjujeta z drugimi ustreznimi intervencijami. Večjih zunanjih dejavnikov, ki bi vplivali na rezultate programov v zadnjih letih, po vsem sodeč ni bilo, razen dogodkov 11. septembra, ki so negativno vplivali na pripravljenost ameriških študentov za študij v tujini. Komisija se glede tega strinja z oceno ocenjevalcev.

4.2. Ustreznost

Ocenjevalci so ugotovili, da programa še naprej ustrezata ciljem glede krepitve transatlantskega sodelovanja in boljše kakovosti sistema izobraževanja in usposabljanja v Evropski uniji. Projektni partnerji, sodelujoči študenti in druge zainteresirane strani se pretežno strinjajo z uradnimi cilji, še posebno s ciljema „boljšega medsebojnega razumevanja“ in „boljše kakovosti razvijanja človeških virov“. Ocenjevalci so navedli, da programa ponujata dovolj priložnosti za vseživljenjsko učenje, čeprav so zaradi nizkega proračuna možnosti za polno izkoriščanje tega potenciala omejene. Vendar so ocenjevalci ugotovili, da niso vsi uradni cilji enako pomembni za sodelujoče ustanove.

4.3. Uspešnost

Ocenjevalci so ugotovili, da so rezultati in učinki programov popolnoma skladni s cilji programov. Vendar so ocenjevalci menili, da sta programa po svojem obsegu premajhna, da bi imela sistemski učinek. Ocenjevalci so tudi opozorili, da velja način, kako Evropska komisija vodi programa, za „birokratskega“.

Zaradi programov se je izboljšala kakovost izobraževanja, ki so ga bili deležni dodiplomski študenti in diplomanti ter udeleženci usposabljanja, pri sodelujočih na vseh ravneh se je razvilo tudi precejšnje medkulturno razumevanje. Večina študentov in osebja, sodelujočih v izmenjavah, pripoveduje o svojih osebnih izkušnjah prijateljem in sorodstvu v domovini in tako postaja medkulturno transatlantsko razumevanje še bolj množično. Zaradi programov imajo sodelujoči študenti več možnosti za delo v mednarodnem okolju. Ocenjevalci so ugotovili, da bo zaradi sodelovanja v transatlantskih izmenjavah mednarodna kariera študentov uspešnejša.

Finančna podpora ustanovam visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, sodelujočim v programih, je dala izjemen zagon navezovanju in krepitvi transatlantskih stikov.

4.4. Učinkovitost

Programi veljajo za stroškovno učinkovite, še zlasti ob upoštevanju zelo visokih stroškov priprave in organizacije, povezanih z vzpostavljanjem transatlantskega konzorcija s partnerskimi ustanovami iz več držav članic. Ocenjevalci so ugotovili, da proračunska sredstva po projektu ravno še zadoščajo za izpeljavo dejavnosti projekta. Učinkovitost bi bila še večja z boljšim ločevanjem pripravljalnih štipendij in pravih izvedbenih projektov ter z zagotovitvijo sredstev za mobilnost študentov in osebja samo tistim projektom, ki so pri razvijanju sodelovanja že dosegli višjo stopnjo in imajo nedvoumno podporo ustanov, dobro omrežje ali sporazum o priznanju kreditnih točk in o postopkih izbire in priprave študentov.

Ocenjevalci so poudarili tudi potrebo, da službe Komisije bolj strukturirano primerjajo uspešnost projektov, in so predlagali uvedbo računalniško/internetno podprtega sistema spremljanja.

Komisija se delno strinja z mnenjem ocenjevalcev. Večjo učinkovitost bi se dalo doseči z višjimi standardi ustreznosti prijav ter z zagotovitvijo sredstev za projekte, ki lahko v času izbire dokažejo, da so vzpostavili sodelovanje na višji stopnji. Malo je dokazov, da pripravljalne štipendije povečajo kakovost projektov. Kar zadeva internetno podprti sistem spremljanja, je Komisija mnenja, da obseg projektov ne upravičuje uvedbe takšnega orodja. Predvideti bi se ga dalo samo kot del izboljšav pri drugih programih Skupnosti na področju izobraževanja in usposabljanja.

4.5. Uporabnost in trajnost

Ocenjevalci so ugotovili, da ima program pomembne in potencialno dolgotrajne koristi za sodelujoče posameznike in ustanove. Načrti konzorcijskih partnerjev sedanjih projektov in rezultati starejših projektov kažejo, da so učinki projektov večinoma trajnostni, čeprav se dejavnosti ne nadaljujejo vse enako. Pomanjkanje alternativnih virov financiranja po koncu projekta je ovira za nadaljnjo mobilnost študentov.

Programa po mnneju ocenjevalcev ustrezno upoštevata načelo subsidiarnosti. Univerze z obeh strani Atlantika veže več dvostranskih sporazumov. Vendar daje Evropska unija programoma večstranskost, ki je dvostranski sporazumi nimajo. Poleg tega upravljanje programov na ravni Evropske unije omogoča ekonomijo obsega.

4.6. Sistem štipendiranja Fulbright–Evropska unija

Sistem štipendiranja Fulbright–Evropska unija je majhna, a pomembna prvina celotnega programa ES–ZDA. Ocenjevalci so ugotovili, da sistem štipendiranja prispeva h krepitvi političnih in kulturnih vezi med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike. Večina udeležencev iz Evropske unije prihaja iz ustanov, specializiranih za evropske študije. Vendar so ocenjevalci poudarili, da je sistem štipendiranja Fulbright–Evropska unija razmeroma neznan med nacionalnimi univerzitetnimi ustanovami. Štipendisti sistema Fulbright–Evropska unija so videti zadovoljni s ponujenimi priložnostmi in prejeto finančno podporo.

5. PRIPOROčILA

Spodaj so navedena priporočila ocenjevalcev (v poševnem tisku) skupaj s pripombami Komisije.

5.1. Logika intervencije

1. Ker se vsem ciljem ne priznava enak pomen, priporočamo prednostno razvrstitev šestih uradnih ciljev programov (po njihovih posebnih ciljih). Zlasti je treba razmisliti o novi opredelitvi ali ukinitvi cilja glede e-učenja in učenja na daljavo.

Komisija se strinja s tem priporočilom.

5.2. Ustreznost

2. Sodelovanje je za kanadske študente zdaj omejeno na dodiplomske študente in diplomante do tridesetega leta starosti. Glede na spodbujanje vseživljenjskega učenja bi bilo treba to starostno omejitev omiliti. Ocenjevalci zato priporočajo, da se vnovič pretehta starostna omejitev, predvidena za kanadski program.

Starostno omejitev določajo kanadski predpisi.

3. Zaradi potrebe po izmenjavah podiplomskih študentov priporočamo razširitev obsega programa tudi na podiplomske študente.

S takšno razširitvijo bi se učinek programov razvodenel, saj bi se zmanjšala že tako pičla sredstva, ki so na voljo za dodiplomske študente in diplomante.

5.3. Uspešnost

4. a) Zaradi boljše uskladitve načrtovanja projekta z dejanskim trajanjem projekta predlagamo razširitev možnosti za enoletne pripravljalne programe, po možnosti kot sestavni del projektov konzorcijske izvedbe. b) Poleg tega priporočamo, da upravitelji programa kar najhitreje jasno izrazijo svoje stališče glede razširitev projekta „brez stroškov“. c) Resno bi bilo treba razmisliti tudi o tem, da se uspešnim projektom omogoči prijava za financiranje nadaljevanja mobilnosti.

Glede na izkušnje se Komisija strinja, da bi bilo treba večletna sredstva nameniti projektom, ki lahko dokažejo trden okvir sodelovanja in imajo nedvoumno podporo ustanov, dobro omrežje in sporazum o priznavanju kreditnih točk ter o postopkih izbire in priprave študentov. To se lahko doseže z strožjimi merili izbire in dodelitve.

5. Za večjo vplivnost programov (v skladu z ambicijami programov) priporočamo znatno povečanje proračuna za programa sodelovanja.

Komisija bo upoštevala to priporočilo, ki bi mu bilo treba dodati podobno zavezo na strani Združenih držav Amerike in Kanade.

6. Ker veliko projektov naleti na podobne težave pri organizaciji svojih dejavnosti, priporočamo, da imajo kandidati in projektni partnerji dostop do dobrih praks, denimo po internetu. Te dobre prakse bi morale obsegati podatke o vprašanjih, kot so organizacija jezikovnega usposabljanja in kulturne priprave ali usklajevanje študijskih okvirov, struktur in urnikov sodelujočih ustanov. Posebno pozornost je treba nameniti širjenju in spremljanju uspešnih projektov.

Komisija se strinja s tem priporočilom.

7. a) Priporočamo preoblikovanje upravnih postopkov, da bi se tako kar najbolj zmanjšala administrativna obremenitev projektnih partnerjev. b) Mislimo tudi, da bi upravljavci programov lahko izboljšali uspešnost komunikacije s projektnimi partnerji. Morebitna rešitev bi bila imenovanje skrbnikov, odgovornih za določeno število projektov.

Upravljanje programa urejajo določbe finančne uredbe. Komisija je programoma dodelila novo osebje leta 2004.

5.4. Učinkovitost

8. a) Priporočamo, da se za upravljanje programov dodelijo dodatni viri, denimo z imenovanjem izvajalske agencije za programa. b) Priporočamo tudi uskladitev koledarja programskih postopkov z akademskim/študijskim letom. c) Za večjo učinkovitost projektov bi morale biti ustanove obveščene o odločitvi glede njihovega predloga vsaj pol leta pred začetkom akademskega in študijskega leta. Iz tega sledi, da bi se moral tudi postopek izbire projektov začeti pol leta prej.

Glede na politični pomen, ki ga ima sodelovanje med partnerskimi upravami, imenovanje izvajalske agencije ni ustrezna rešitev. Kar zadeva urnik, se bo upošteval predlog, da se postopek izbire začne pol leta prej.

9. Priporočamo, da se prizadevanja osredotočijo na popolno povezanost pripravljalnih projektov in triletnih projektov. S pridobitvijo subvencije za pripravljalni projekt bi se morala povečati možnost za pridobitev finančne podpore za triletni projekt. To bo ustanove spodbudilo, da namenijo dovolj pozornosti pripravljalnim dejavnostim.

Nobenega dokazila ni, da se je zaradi pripravljalnih subvencij izboljšala kakovost projektov.

10. Sedanja metoda spremljanja ne omogoča učinkovite primerjave projektov. Priporočamo, da se sedanji računalniško podprti sistem spremljanja izboljša in okrepi, po možnosti z uporabo interneta. Dober zgled so sistemi spremljanja v ZDA in Kanadi, saj omogočajo redno primerjavo projektov in izmenjavo informacij o dobrih praksah. Dobro bi bilo razmisliti tudi o uporabi vprašalnikov pri spremljanju.

Komisija se strinja s priporočilom in preučuje, kako bi ga bilo najbolje uresničiti.

5.5. Uporabnost in trajnost

11. Priporočamo, da se pri postopku izbire projektov upošteva sodelovanje preteklih udeležencev. Vendar je treba biti pri tem priporočilu previden, saj bi izbiranje samo tistih projektov, pri katerih sodelujejo pretekli udeleženci, lahko omejilo dostopnost programov in odvrnilo ustanove od kandidature.

Prednost imajo sicer novi projekti in ustanove, ki še niso prejele finančne pomoči iz programov, toda ustanove, ki so že sodelovale v preteklih financiranih projektih, izpolnjujejo pogoje za prijavo na vsak nov poziv za oddajo predlogov.

12. Priporočamo, da se trajnost vključi v načrt projekta. To bi se dalo primerno urediti z zahtevo, da končno poročilo vsebuje načrt trajnosti učinkov projekta. Načrt trajnosti bi moral jasno navesti, katere dejavnosti se bodo izvajale in kako ter kateri viri so jim namenjeni.

Komisija se strinja s tem priporočilom.

13. Vrednotenje kaže, da je razpoložljivost finančnih pomoči za mobilnost študentov daleč najpomembnejši dejavnik spodbujanja trajnosti projektov. Priporočamo torej dodatno finančno pomoč za mobilnost študentov, ki bo uspešnim projektom omogočila, da nadaljujejo študentske izmenjave.

Večina projektov je dokazala svojo trajnost, saj se vezi sodelovanja, ki so se vzpostavile s programoma, ohranijo tudi po zaključku zadevnega projekta. To seveda ne pomeni nujno, da se dejavnosti nadaljujejo na enak način. Mobilnost na primer se lahko zaradi pomanjkanja sredstev zmanjša ali prekine.

14. Priporočamo širjenje dobrih praks v zvezi z dodatnimi sredstvi. To je mogoče doseči na več načinov, tudi s predstavitvami na letni konferenci in z zbiranjem zgledov v priročniku ali podatkovni zbirki, ki bi bila potem dostopna prek ES.

Komisija se strinja s tem priporočilom. Komisija je naročila študijo izvedljivosti v zvezi s trajnostjo projektov mednarodnega sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Izsledki študije bodo na voljo konec leta 2005.

5.6. Sistem štipendiranja Fulbright–Evropska unija

15. Če si ES želi večje raznolikosti pri strokovnosti in ustanovah, bi bilo dobro premisliti o manj strogi izbiri študijskih predmetov in o večji osredotočenosti na evropske univerzitetne ustanove. Priporočamo večjo prepoznavnost programov Fulbright–EU, denimo z objavljanjem pozivov za oddajo predlogov v univerzitetnih časopisih.

Področje uporabe te dejavnosti je opredeljeno v Prilogi k sporazumu ES–ZDA. Predlog ocenjevalcev se bo upošteval ob morebitnem podaljšanju sporazuma, da bi se tako zadeve, pomembne za odnose med Evropsko unijo in ZDA, obravnavale širše. Komisija priznava, da bi bilo treba izboljšati predstavitev sistema štipendiranja Fulbright–EU.

16. Za namene spremljanja in vrednotenja bi morala Komisija–Fulbright prositi štipendiste, naj predložijo podrobnejše podatke o svojih dosežkih med bivanjem v tujini in po njem. Dela (npr. članki, knjige itd.), ki nastanejo zaradi sodelovanja v sistemu štipendiranja, bi se morala evidentirati v podatkovni bazi.

Komisija se strinja s tem priporočilom.

17. Priporočamo, da se za bivanje v tujini uvede minimalna dolžina pol leta (en semester). Donosnost naložbe je manjša, kadar študentje odhajajo v tujino samo za tri ali štiri mesece .

Zahteva, da bivanje v tujini traja vsaj en semester, bi se morala uporabiti kot prednostno merilo, ne kot pogoj.

18. Priporočamo večjo prepoznavnost organizacije nekdanjih štipendistov programa Fulbright–EU, saj štipendisti po vsem sodeč sploh ne vedo zanjo.

Komisija priznava vrednost tega priporočila.

19. Štipendisti sistema Fulbright–EU bi morali nadaljevati odnose z gostiteljskimi ustanovami. Ena od možnosti bi bila, da se ustanovam EU in ZDA zagotovijo dodatne subvencije za pripravo trajnih izmenjav (podiplomskih) študentov. Lahko bi se razmislilo o povezavi s sedanjim načrtom finančnih pomoči za mobilnost v okviru programa sodelovanja EU–ZDA.

Komisija priznava določeno vrednost prvega dela priporočila, misli pa, da bi ta sistem sodelovanja moral ohraniti svojo posebnost in namenjati finančno pomoč posameznikom, ne ustanovam.

20. Po nekaterih konkretnih znamenjih sodeč finančni viri za štipendiste nemara niso zadostni, da bi pokrili stroške strokovne dejavnosti v tujini, zato priporočamo izvedbo študije, ki bi ocenila, ali so finančna sredstva za štipendiste sistema Fulbright–EU zadostna.

Komisija bo skupaj z organi ZDA ocenila ustreznost štipendij sistema Fulbright–EU.

21. Glede na uspešnost sistema Fulbright–EU priporočamo povečanje proračuna programa, kar bi omogočilo večje število akademskih izmenjav na leto. To povečanje bi moralo biti pogojeno s splošno okrepitvijo programa sodelovanja EU–ZDA.

Ta priporočila bi se lahko upoštevala pri prihodnjih sporazumih o programih ES–ZDA in so pogojena s precejšnjo splošno okrepitvijo programa sodelovanja ES–ZDA.

6. SKLEPI

Vmesno vrednotenje potrjuje ustreznost programov ES–ZDA in ES–Kanada, ki uspešno zagotavljata močan zagon transatlantskemu sodelovanju na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Ocenjevalci so ugotovili, da je velika večina projektov uspešno izvedla načrtovane inovativne študijske programe in dejavnosti v zvezi z mobilnostjo študentov ter, kar je še pomembnejše, da je vsakemu programu uspelo ustvariti dolgotrajne institucionalne, strokovne in medčloveške vezi prek Atlantika. Tako sta prispevala k večjemu medsebojnemu razumevanju in h kakovosti naših sistemov visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja.

Ocenjevalci so dali številna priporočila v zvezi z izboljšavo nekaterih vidikov programov, niso pa odkrili nobene večje pomanjkljivosti. Mnogi predlogi se nanašajo bolj na prihodnje kot na sedanje programe. Komisija je že ukrepala v zvezi z nekaterimi predlogi, mnoge pa bo upoštevala tako, kot je navedeno zgoraj.

[1] Sklep Sveta št. 2001/196/ES o sklenitvi in podpisu sporazuma ES-ZDA, objavljen v UL L 71, 13.3.2001.

[2] Sklep Sveta št. 2001/197/ES o sklenitvi in podpisu sporazuma ES-Kanada, objavljen v UL L 71, 13.3.2001.

[3] Glede ciljev v celoti glej člen 3 posameznega sporazuma.

[4] Glej opombi 1 in 2.

[5] Kanadske smernice: http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-canada/call/guidecan_en.pdf

Smernice ZDA: http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-canada/call/guidecan_en.pdf

[6] Glej razdelek „Koliko finančne podpore je na voljo?“ na:

kanadski program na spletni strani EU:http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-canada/canada_en.html

program ZDA na spletni strani EU:http://europa.eu.int/comm/education/programmes/eu-usa/usa_en.html

[7] Javni razpis št. EAC/24/04, objavljen v UL 2004-S 77-065229, 20.4.2004.