EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 6.7.2021 COM(2021) 390 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ EMPTY Strategija za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo









{SWD(2021) 180 final}



Uvod – Izboljšanje okvira EU za trajnostno financiranje Podnebne spremembe in degradacija okolja so glavni svetovni izzivi našega časa. Države po vsem svetu priznavajo nujno potrebo po reševanju teh izzivov, kot dokazuje njihova podpora Pariškemu sporazumu in agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, in določajo ambiciozne cilje. EU je na podlagi evropskega zelenega dogovora sprejela več ambicioznih zavez, zlasti da bo do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina in da bo do leta 2030 zmanjšala emisije toplogrednih plinov za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi leta 1990. Poleg tega si EU prizadeva okrepiti odpornost proti podnebnim spremembam, obrniti trend izgube biotske raznovrstnosti in širše degradacije okolja ter pri tem nikogar zapostaviti. Za dosego teh ciljev je potrebno uskladiti vse vire financiranja – javne in zasebne, nacionalne in večstranske. EU mora sodelovati na svetovni ravni ter pomagati državam z nizkimi in srednje visokimi dohodki pri njihovem prehodu. Okvir EU za trajnostno financiranje bo imel ključno vlogo pri doseganju teh ciljev in podpiranju trajnostnega okrevanja po pandemiji COVID-19. Evropa bo v tem desetletju samo v energetskih sistemih potrebovala približno 350 milijard EUR dodatnih naložb na leto, da bi dosegla cilj zmanjšanja emisij do leta 2030, poleg 130 milijard EUR, ki jih bo potrebovala za druge okoljske cilje. Naložbe v netrajnostne dejavnosti in sredstva se najverjetneje ne bodo več izvajale, saj so podnebni in okoljski izzivi pomembnejši kot kadar koli prej. Nezadostna vključenost teh tveganj ovira prerazporeditev virov in tveganj, kar vodi do motečih ponovnih prilagoditev v prihodnosti in vpliva na finančno stabilnost. Tako je treba okoljske predpise dopolniti z okvirom za trajnostno financiranje, ki financiranje usmerja k naložbam, s katerimi se zmanjšuje izpostavljenost tem podnebnim in okoljskim tveganjem. Okvir za trajnostno financiranje lahko javnim organom olajša zbiranje trajnostnega kapitala. EU v zvezi s tem že sprejema pomembne ukrepe. Unija namerava v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in instrumenta NextGenerationEU (NGEU) porabiti do 605 milijard EUR za projekte, namenjene reševanju podnebne krize, in 100 milijard EUR za projekte, s katerimi se podpira biotska raznovrstnost. Od 750 milijard EUR, dodeljenih za instrument NextGenerationEU, jih bo 30 % zbranih z izdajo zelenih obveznic NGEU. Tudi skupina Evropske investicijske banke je kot „podnebna banka EU“ sprejela pomembne ukrepe za podporo prehodu. Ker obseg potrebnih naložb močno presega zmogljivosti javnega sektorja, je glavni cilj okvira za trajnostno financiranje usmeriti zasebne kapitalske tokove v ustrezne gospodarske dejavnosti. Zasebni interes za trajnostne naložbe se je v zadnjih letih precej povečal, vendar zahteva jasen, dosleden in zanesljiv okvir za trajnostno financiranje. EU vzpostavlja ta okvir. Okvir za trajnostno financiranje in unija kapitalskih trgov se medsebojno krepita, s čimer ustvarjata več priložnosti za podjetja in vlagatelje. Dobro povezani in učinkoviti kapitalski trgi bi morali delovati kot katalizator za učinkovito mobilizacijo in dodeljevanje kapitala v trajnostne naložbe. Z zagonom agende za politiko trajnostnega financiranja pa se povečujeta pomen in nujnost prizadevanj za vzpostavitev resnično enotnega in trajnostnega kapitalskega trga v Evropski uniji. Komisija je leta 2018 sprejela prvi akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti. EU je na podlagi tega načrta vzpostavila tri gradnike za okvir za trajnostno financiranje . Ti gradniki so: 1) sistem klasifikacije ali „taksonomija“ trajnostnih dejavnosti, 2) okvir razkritja za nefinančna in finančna podjetja ter 3) naložbena orodja, vključno z referenčnimi vrednostmi, standardi in oznakami . Prvi gradnik je taksonomija EU za trajnostne dejavnosti. Cilj uredbe o taksonomiji je zagotoviti zanesljiv, na znanosti temelječ sistem klasifikacije, ki nefinančnim in finančnim podjetjem omogoča skupno opredelitev trajnostnosti, s čimer ščiti pred lažnim zelenim oglaševanjem. Drugi gradnik je ureditev obveznega razkritja za nefinančna in finančna podjetja, ki vlagateljem zagotavlja informacije za sprejemanje utemeljenih odločitev o trajnostnih naložbah. Zahteve po razkritju vključujejo vpliv dejavnosti podjetja na okolje in družbo ter poslovna in finančna tveganja, s katerimi se podjetje srečuje zaradi izpostavljenosti na področju trajnostnosti (koncept „dvojne pomembnosti“). V zvezi s tem je Komisija v okviru uredbe o taksonomiji danes sprejela delegirani akt, ki določa, katere informacije morajo finančna in nefinančna podjetja razkriti v zvezi s svojo okoljsko uspešnostjo na podlagi taksonomije EU za trajnostne dejavnosti. Ureditev EU o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, za finančna in nefinančna podjetja Instrument Predlog direktive o poročanju podjetij glede trajnostnosti (CSRD) Uredba o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (SFDR) Uredba o taksonomiji Področje uporabe Vsa velika podjetja v EU in vsa podjetja, ki kotirajo na borzi (razen mikropodjetij, ki kotirajo na borzi) Udeleženci na finančnem trgu, ki ponujajo naložbene produkte, in finančni svetovalci Udeleženci na finančnem trgu; vsa podjetja, za katera se uporablja predlagana direktiva o poročanju podjetij glede trajnostnosti Razkritje Poročilo na podlagi formalnih standardov poročanja, ki je predmet zunanje revizije Razkritje tveganj glede trajnostnosti in glavnih škodljivih učinkov na ravni subjektov in proizvodov Prihodki, naložbe v osnovna sredstva in odhodki iz poslovanja v letu poročanja za proizvode ali dejavnosti, povezane s taksonomijo Status V fazi pogajanj; predvidoma se bo začelo uporabljati leta 2023 Uporablja se od 10. marca 2021 Uporablja se od januarja 2022 Za dopolnitev teh zahtev po razkritju morajo biti v naložbeno in zavarovalno svetovanje vključene preference glede trajnostnosti . Tretji gradnik je sklop naložbenih orodij, vključno z referenčnimi vrednostmi, standardi in oznakami. S pomočjo teh orodij udeleženci na finančnem trgu lažje uskladijo svoje naložbene strategije s podnebnimi in okoljskimi cilji EU. Udeležencem na trgu zagotavljajo večjo preglednost. To so cilji referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod in referenčnih vrednosti EU, usklajenih s Pariškim sporazumom, vzpostavljenih z uredbo EU o podnebnih referenčnih vrednostih. Danes Komisija sprejema zakonodajni predlog za standard na področju evropskih zelenih obveznic. S tem predlogom bo vzpostavljen visokokakovosten prostovoljni standard, ki bo na voljo vsem izdajateljem za lažje privabljanje trajnostnih naložb. Poleg tega bo razširitev znaka EU za okolje na finančne produkte malim vlagateljem zagotovila zaupanja vreden, zanesljiv in splošno priznan znak za maloprodajne finančne produkte. V nekaj letih je bil dosežen velik napredek pri postavljanju temeljev za okvir za trajnostno financiranje. Vsi trije gradniki se že izvajajo, a delo še ni končano. Komisija se je zavezala, da bo dokončala izvajanje ambicioznega akcijskega načrta iz leta 2018. Vendar se je od leta 2018 spremenilo naše razumevanje, kaj je potrebno za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, poleg tega pa so se spremenile tudi globalne razmere. Zato je potrebna nova faza strategije EU za trajnostno financiranje. Ta strategija opredeljuje štiri glavna področja, na katerih so potrebni dodatni ukrepi, da bi finančni sistem v celoti podprl prehod gospodarstva na trajnostne dejavnosti. Da bi Komisija zagotovila podlago za to strategijo, se je posvetovala s platformo za trajnostno financiranje in leta 2020 izvedla obsežno posvetovanje z deležniki . Ta strategija dopolnjuje tudi druge pobude v okviru evropskega zelenega dogovora, kot je sveženj „Pripravljeni na 55“. I.Financiranje prehoda realnega sektorja na trajnostnost Prehod na cilje trajnostnega razvoja EU zahteva neizmerna prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ponovno vzpostavitev naravnega kapitala ter krepitev odpornosti in širšega socialnega kapitala, vse v okviru trajnostnega okrevanja po krizi zaradi pandemije COVID-19. Gospodarski subjekti bodo imeli različna izhodišča in poslovne strategije, zato se bodo njihove poti prehoda precej razlikovale, vendar bi morale biti vse skladne s cilji trajnostnega razvoja EU.

Prizadevanja EU so bila usmerjena zlasti v podpiranje priliva naložb v gospodarske dejavnosti, ki so že okoljsko trajnostne, in v načrte, da bi dejavnosti postale okoljsko trajnostne. Za obravnavo izziva, ki ga predstavlja financiranje vmesnih korakov v nujnem prehodu dejavnosti k ciljem EU v zvezi s podnebno nevtralnostjo in okoljem, je potreben okvir, ki zagotavlja večjo podporo. Komisija se je s platformo za trajnostno financiranje posvetovala o možnostih, s katerimi bi se spodbujale in priznavale naložbe v gospodarske dejavnosti za prehod na trajnostnost . Priznavanje prizadevanj za prehod Medtem ko lahko podjetja, izdajatelji in vlagatelji uporabijo taksonomijo EU za ozelenitev svojih dejavnosti in portfeljev, bi se lahko trenutni okvir nadgradil, da bi se bolje prepoznavale naložbe za vmesne korake na poti k trajnostnosti. S takimi naložbami se lahko zmanjšajo škodljivi vplivi na podnebje in okolje, če ne povzročajo odvisnosti od ogljično intenzivnih tehnologij. Komisija bo najprej razmislila o predlogu zakonodaje za priznanje in podpiranje financiranja nekaterih gospodarskih dejavnosti, predvsem v energetskem sektorju, vključno s plinom, ki prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov na način, ki podpira prehod na podnebno nevtralnost tekom tega desetletja, kot je napovedano v sporočilu Komisije iz aprila 2021. Poleg tega bo Komisija proučila možnosti za razširitev okvira taksonomije EU onkraj okoljsko trajnostnih dejavnosti, da bi se lahko prepoznale dejavnosti z vmesno stopnjo okoljske uspešnosti. To bi lahko pomagalo povečati preglednost in mobilizirati financiranje gospodarskih dejavnosti, ki so na zanesljivi poti k trajnostnosti, pri čemer bi se upoštevali socialni vidiki. Komisija bo do konca leta 2021 objavila poročilo, v katerem bo opisala določbe, potrebne za pokrivanje gospodarskih dejavnosti, ki nimajo pomembnega učinka na okoljsko trajnostnost, in gospodarskih dejavnosti, ki bistveno škodijo okoljski trajnostnosti . Vključevanje dodatnih trajnostnih dejavnosti v taksonomijo EU za trajnostne dejavnosti Kot je napovedano v sporočilu Komisije, objavljenem aprila 2021, bo Komisija sprejela dopolnilni delegirani akt o taksonomiji EU na področju podnebja, ki bo v skladu z zahtevami iz uredbe o taksonomiji zajemal dejavnosti, ki jih prvi delegirani akt o taksonomiji EU na področju podnebja še ne zajema, kot so kmetijstvo in nekateri energetski sektorji. Delegirani akt bo zajemal tudi dejavnosti jedrske energije, ob upoštevanju posebnega postopka strokovnega pregleda, ki ga je Komisija določila v ta namen , in v skladu s tem postopkom. Komisija bo ta dopolnilni delegirani akt sprejela čim prej po koncu posebnega postopka pregleda poleti 2021. Ta dopolnilni delegirani akt bo zajemal tudi zemeljski plin in povezane tehnologije kot prehodne dejavnosti, če bodo v mejah člena 10(2) uredbe o taksonomiji EU. V tem okviru bo obravnavana utemeljenost samoderogacijske klavzule za prehodne dejavnosti. Poleg tega bo Komisija sprejela tehnična merila za pregled za preostale štiri okoljske cilje iz uredbe o taksonomiji: voda, krožno gospodarstvo, preprečevanje onesnaževanja in biotska raznovrstnost. Komisija bo merila za te cilje določila v delegiranem aktu, predvidenem v uredbi o taksonomiji, ki bo sprejet v prvi polovici leta 2022 in se bo uporabljal od leta 2023. S tem se bodo olajšale okoljsko trajnostne naložbe, ki presegajo področje podnebja. Razširitev okvira o standardih in oznakah za trajnostno financiranje Standardi in oznake lahko pomagajo usmeriti financiranje v podjetja, izdajatelje in vlagatelje, ko prehajajo na bolj trajnostne dejavnosti in poslovne modele. Vlagateljem lahko pomagajo tudi z oblikovanjem preglednega in verodostojnega okvira za preprečevanje lažnega zelenega oglaševanja. Da bi Komisija olajšala dodatne kapitalske tokove za vmesna prizadevanja za prehod, si bo prizadevala za vzpostavitev še drugih oznak za obveznice, kot so oznake za obveznice, povezane s prehodom ali trajnostnostjo. V prihodnosti bi lahko splošnejši okvir za oznake za finančne instrumente pomagal zagotoviti jasnost, preglednost in skladnost na trajnostnih finančnih trgih. Ta okvir bi omogočil in upošteval prihodnje tržne inovacije, hkrati pa bi zagotovil minimalno raven preglednosti in verodostojnosti v zvezi s trajnostnimi dejavnimi oznak, ki jih razvije trg. Komisija bo poleg oznak za finančne instrumente proučila tudi oznake za okoljske, socialne in upravljavske referenčne vrednosti (referenčne vrednosti ESG) ter minimalna merila trajnostnosti za finančne produkte, s katerimi se spodbujajo okoljske ali socialne značilnosti. Prav tako bo morda treba razmisliti o spremembah uredbe o prospektu, da bi se oblikovale minimalne zahteve za primerljivost, preglednost in usklajenost informacij, ki so na voljo za vse vrednostne papirje ESG. Ukrep 1: Komisija bo za razvoj celovitejšega okvira in pomoč pri financiranju vmesnih korakov za prehod na trajnostnost: a)razmislila o predlogu zakonodaje za podporo financiranju nekaterih gospodarskih dejavnosti, predvsem v energetskem sektorju, ki prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov; b)proučila možnosti za razširitev okvira taksonomije EU, da bi se lahko prepoznale gospodarske dejavnosti, ki se izvajajo na vmesni ravni; c)sprejela dopolnilni delegirani akt o taksonomiji EU na področju podnebja, ki bo zajemal nove sektorje, vključno s kmetijstvom in nekaterimi dejavnostmi na področju energije; d)do drugega četrtletja leta 2022 sprejela delegirani akt v okviru taksonomije EU, ki bo zajemal preostale štiri okoljske cilje, tj. vodo, biotsko raznovrstnost, preprečevanje onesnaževanja in krožno gospodarstvo, ter e)proučila splošni okvir za oznake za finančne instrumente, si prizadevala za vzpostavitev še drugih oznak za obveznice, kot so obveznice, povezane s prehodom ali trajnostnostjo, oznako za referenčno vrednost ESG, minimalna merila trajnostnosti za finančne produkte, s katerimi se spodbujajo okoljske ali socialne značilnosti, in uvedla ciljno usmerjena razkritja o prospektu. II.Prehod na bolj vključujoč okvir za trajnostno financiranje Opolnomočenje malih vlagateljev in MSP za dostop do možnosti trajnostnega financiranja Državljani kot mali vlagatelji ali potrošniki ter mala in srednja podjetja (MSP) so ključni za prehod na trajnostnost. Številni trajnostni projekti bodo majhni in razviti na lokalni ravni, vseeno pa bodo ključni za podporo zelenemu okrevanju. Skupni cilj unije kapitalskih trgov in okvira za trajnostno financiranje bo zagotoviti MSP več možnosti financiranja in spodbuditi večjo udeležbo malih vlagateljev na kapitalskih trgih.

Posamezniki in gospodinjstva imajo lahko pomembno vlogo pri preoblikovanju gospodarstva z dostopom do trajnostnega financiranja. Gospodinjstva in MSP lahko na primer s pomočjo zelenih posojil izboljšajo energijsko učinkovitost svojih stavb ali preidejo na brezemisijska vozila. Da bi Komisija spodbudila zelena posojila prebivalstvu, bo Evropski bančni organ (EBA) zaprosila za mnenje o opredelitvi in morebitnih podpornih orodjih za zelena posojila prebivalstvu in zelene hipotekarne kredite. Komisija bo v okviru pregleda direktive o stanovanjskih kreditih proučila tudi načine za podporo uvajanju hipotekarnega financiranja energijske učinkovitosti. Finančni svetovalci so glavna kontaktna točka za male vlagatelje. Biti morajo usposobljeni za podporo uvajanju trajnostnega financiranja. Komisija bo spodbujala večje sodelovanje malih vlagateljev, in sicer si bo prizadevala za izboljšanje ravni strokovnega znanja finančnih svetovalcev v zvezi s trajnostnostjo, kar bo predmet nadaljnje ocene. Poleg tega si Komisija skupaj z OECD in njeno Mednarodno mrežo za finančno izobraževanje prizadeva izboljšati finančno pismenost državljanov. Objavile bodo skupne okvire za finančne kompetence odraslih in mladih, ki bodo odražale spretnosti in znanja, ki jih posamezniki potrebujejo za finančno blagostanje in nadaljnji dostop do trajnostnega financiranja. Gospodarstvo EU vključuje 23 milijonov MSP, ki bi morala imeti večji dostop do svetovalnih storitev na področju trajnostnosti glede na svoje specifične potrebe. Zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, MSP težje pridobijo finančna sredstva, ki jih potrebujejo za svoj prehod. MSP pogosto nimajo potrebnih zmogljivosti in niso dovolj ozaveščena, da bi izkoristila priložnosti, ki jih ponujajo orodja za trajnostno financiranje. Komisija je pripravljena podpreti države članice pri njihovih prizadevanjih za zagotavljanje krepitve zmogljivosti in tehničnega svetovanja o tem, kako lahko MSP prostovoljno poročajo o tveganjih glede trajnostnosti in učinkih na trajnostnost . Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje bo v ta namen in v skladu s predlagano direktivo o poročanju podjetij glede trajnostnosti pripravila poenostavljen standard prostovoljnega poročanja o trajnostnosti, s katerim se bo MSP zagotovilo sorazmerno orodje. Poleg tega bo program InvestEU zagotovil mehanizme za zmanjševanje tveganj, steber programa Enotni trg za MSP pa bo MSP zagotovil svetovanje v okviru Evropske podjetniške mreže in skupne pobude grozdov. Izkoriščanje priložnosti, ki jih digitalne tehnologije ponujajo za trajnostno financiranje Digitalne tehnologije lahko državljanom, vlagateljem in MSP zagotovijo bistvene rešitve za prehod na trajnostnost. Komisija bo omogočila in spodbujala inovativne rešitve za pomoč MSP pri uporabi digitalnih orodij za trajnostno financiranje in podporo malim vlagateljem pri razumevanju vpliva finančnih produktov na trajnostnost. Tehnološke inovacije, kot so umetna inteligenca, blokovna veriga, velepodatki in internet stvari, imajo pomembno vlogo pri trajnostnem financiranju. Nadaljnje pobude EU, na primer vključitev informacij, povezanih s trajnostnostjo, v evropsko enotno vstopno točko in okvir za odprte finance, bodo pomagale sprostiti ta potencial. Digitalne tehnologije so pomembni dejavniki pri omogočanju prehoda, vendar obstajajo pomisleki glede okoljskega vpliva in naraščajočih energijskih potreb podatkovnih centrov in tehnologij razpršene evidence, zlasti za kriptosredstva. Komisija bo ocenila vpliv digitalnih finančnih tehnologij na trajnostnost. EU bi morala prevzeti vodilni položaj pri zagotavljanju, da bodo te infrastrukture do leta 2030 podnebno nevtralne in energijsko učinkovite. Delegirani akt o taksonomiji EU na področju podnebja že določa tehnična merila za pregled za podatkovne centre in digitalne rešitve, ki bistveno prispevajo k ciljem taksonomije EU, vendar bi ga bilo treba razširiti, da bi vključeval več dejavnosti za razvoj trajnostnih digitalnih rešitev in uporabo trajnostnih kriptosredstev. Zavarovanje: ponujanje večje zaščite pred podnebnimi in okoljskimi tveganji S povečanjem zavarovalnega kritja lahko finančni sistem bolje zaščiti gospodarstvo in družbo pred določenimi tveganji, povezanimi s podnebjem in naravnimi nesrečami. Z majhnim povečanjem zavarovalnega kritja se lahko za davkoplačevalce in vlade znatno zmanjšajo gospodarski stroški, ki nastanejo zaradi nesreč, povezanih s podnebjem. Z nedavno sprejeto strategijo za prilagajanje podnebnim spremembam bodo vzpostavljeni omogočitveni pogoji za podpiranje odpornosti družbe proti podnebnim spremembam in zmanjšanje tveganj. Preglednica zavarovanj za primer naravnih nesreč, ki jo je pripravil Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), bo prikazovala morebitne vrzeli v zavarovalnih kritjih v državah članicah. Poleg tega bo Komisija začela dialog o odpornosti proti podnebnim spremembam med zavarovalnicami, pozavarovalnicami, javnimi organi in drugimi deležniki, da se izmenjajo dobre prakse in opredelijo načini za odpravo vrzeli na področju varstva podnebja bodisi s priporočili bodisi s prostovoljnimi zavezami. Podpiranje verodostojnih socialnih naložb Med okrevanjem po pandemiji se je pokazala potreba po pravičnem prehodu, ki podpira delavce in njihove skupnosti, prizadete zaradi prehoda gospodarskih dejavnosti. Strma porast izdaje socialnih obveznic kaže, da vlagatelji vse bolj iščejo naložbene priložnosti, ki imajo pozitivne socialne učinke in spodbujajo človekove pravice. Ta trend spodbuja finančne institucije, da okrepijo sodelovanje s podjetji ter jim pomagajo vključiti človekove pravice in socialne dejavnike v njihove strategije in dejavnosti. Zahteve po razkritjih, povezanih s trajnostnim financiranjem, za udeležence na finančnem trgu že vključujejo nekatere socialne dejavnike, vendar so potrebni nadaljnji ukrepi. Komisija bo pred decembrom 2022 z evropskimi nadzornimi organi sodelovala pri pregledu regulativnih tehničnih standardov v okviru uredbe o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev, pri čemer bodo pojasnjeni kazalniki za glavne škodljive učinke, povezane s podnebjem in okoljem, ter glavne škodljive učinke na področju socialnih in kadrovskih zadev, spoštovanja človekovih pravic, boja proti korupciji in boja proti podkupovanju. Poleg tega bo Komisija do konca leta 2021 objavila poročilo o določbah, potrebnih za socialno taksonomijo, kot se zahteva z uredbo o taksonomiji . Poleg tega bo Komisija predstavila predlog o trajnostnem upravljanju podjetij za zagotovitev, da bodo podjetja obvladovala tveganja glede trajnostnosti in izkoristila priložnosti, ki jih prinaša pot k trajnostnosti. Mehanizmi zelenega oblikovanja proračuna in delitve tveganja Čeprav javni skladi sami ne morejo financirati vseh naložbenih potreb, imajo poleg zasebnega financiranja pomembno vlogo. Komisija še naprej krepi vključevanje podnebja in biotske raznovrstnosti v proračun EU. Komisija že uporablja orodja za zeleno oblikovanje proračuna v letnem proračunskem ciklu EU. V okviru izvajanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in s tem povezanega medinstitucionalnega sporazuma z zavezami glede porabe za podnebje in biotsko raznovrstnost se bodo ta prizadevanja še okrepila. Komisija se je zavezala, da bo pripravila posodobljene in okrepljene metodologije za spremljanje odhodkov za podnebne ukrepe in ukrepe glede biotske raznovrstnosti. Te metodologije spremljanja bodo ključne za spremljanje, ali je poraba za podnebje in biotsko raznovrstnost v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 v skladu z ambicijami EU. Komisija tesno sodeluje tudi z državami članicami, da bi povečala uporabo orodij za zeleno oblikovanje proračuna. Komisija je razvila tudi referenčni okvir za zeleno oblikovanje proračuna in izvaja letne raziskave o obstoječih praksah zelenega oblikovanja proračuna v EU, da bi podprla številne države članice, ki želijo nacionalni proračun preusmeriti k zelenim prednostnim nalogam. Analitično delo, tehnična podpora in usposabljanje ter vsakoletna konferenca spodbujajo vzajemni proces učenja, da se zagotovi skladnost proračunske politike in porabe z okoljskimi zavezami. Z delitvijo tveganja med javnimi in zasebnimi vlagatelji se lahko učinkovito reši nedelovanje trga, ki ovira financiranje trajnostne infrastrukture in prehoda, ki temelji na inovacijah. Cilj naložbenega načrta za trajnostno Evropo, ki je naložbeni steber evropskega zelenega dogovora, je v naslednjem desetletju mobilizirati trajnostne naložbe zasebnih in javnih akterjev v višini vsaj enega bilijona EUR. Program InvestEU bo skupini EIB, nacionalnim spodbujevalnim bankam in drugim finančnim institucijam zagotovil sposobnost prevzemanja tveganj in podporo za povezane svetovalne pobude. Komisija bo pred 26. konferenco pogodbenic (COP26) organizirala prvo letno zasedanje o trajnostnih naložbah, da bi ocenila napredek pri pobudah EU, vključenih v naložbeni načrt za trajnostno Evropo. Ukrep 2: Komisija bo za izboljšanje vključevanja trajnostnega financiranja: a)EBA zaprosila za mnenje o opredelitvi zelenih posojil in hipotekarnih kreditov ter podpori zanje, proučila možnosti za njihovo lažje uvajanje do leta 2022 ter povečala dostop državljanov in MSP do svetovalnih storitev v zvezi s trajnostnim financiranjem;

b)vključila podatke, povezane s trajnostnim financiranjem, v podatkovne prostore v okviru evropske strategije za podatke in skupaj s platformo EU za digitalne finance razmislila o morebitnih nadaljnjih ukrepih za omogočanje in spodbujanje inovativnih rešitev z uporabo digitalnih tehnologij, da se podprejo MSP in mali vlagatelji, ter c)opredelila vrzeli v zavarovalnih kritjih v okviru preglednice EIOPA za primer naravnih nesreč in z vsemi ustreznimi deležniki začela dialog o odpornosti proti podnebnim spremembam (2022); d)objavila poročilo o socialni taksonomiji do konca leta 2021 ter e)okrepila metodologije spremljanja porabe za podnebje in biotsko raznovrstnost, podprla države članice, ki želijo nacionalni proračun preusmeriti v zelene prednostne naloge, in pred COP26 organizirala prvo letno zasedanje o trajnostnih naložbah. III.Izboljšanje odpornosti finančnega sektorja in njegovega prispevka k trajnostnosti: vidik dvojne pomembnosti Za uskladitev z evropskim zelenim dogovorom mora finančni sektor postati odpornejši na tveganja, ki jih prinašajo podnebne spremembe in degradacija okolja, ter izboljšati svoj prispevek k trajnostnosti. Za to je potreben celovit pristop, ki zajema sistematično vključevanje finančno pomembnih tveganj glede trajnostnosti (od zunaj navznoter) in vplivov na trajnostnost (od znotraj navzven) v postopke finančnega odločanja. Da bi lahko finančni sektor proaktivno in v celoti prispeval k uspehu evropskega zelenega dogovora, je ključno, da sta ustrezno vključena oba vidika pomembnosti. Povečanje ekonomske in finančne odpornosti na tveganja glede trajnostnosti Tveganja glede trajnostnosti so že pomembna in bodo škodljivo vplivala na finančno stabilnost in financiranje realnega sektorja. Fizični učinek podnebnih sprememb in izguba biotske raznovrstnosti ustvarjata tveganja, ki so lahko sistemska in morda niso vidna na ravni posameznih sredstev. Tveganja lahko nastanejo tudi zaradi neurejenega in nenadnega odziva na prehod. Zato je ključno razumeti naravo in stopnjo teh izpostavljenosti ter njihov medsebojni vpliv in razvoj skozi čas. Potrebni so dopolnilni ukrepi, da se zagotovi dosledno vključevanje dejavnikov trajnostnosti v oceno tveganja in obvladovanje tveganj v finančnem sektorju. Upoštevanje tveganj glede trajnostnosti v standardih računovodskega poročanja in računovodenju Komisija močno podpira mednarodna prizadevanja za vključevanje vidikov trajnostnosti v računovodsko poročanje in računovodenje ter si bo prizadevala za najvišjo raven ambicij. Komisija bo skupaj z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje (EFRAG), Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA) in Odborom za mednarodne računovodske standarde (IASB) ocenila, ali mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP) ustrezno vključujejo tveganja glede trajnostnosti. Ker standardi in prakse računovodskega poročanja določajo vrednost naložb, so ključni element za vključevanje tveganj glede trajnostnosti v sprejemanje odločitev na finančnih trgih. Zlasti bi bilo treba oceniti, kako ustrezno in pravočasno prepoznati ustrezna podnebna in okoljska tveganja ter o njih poročati v računovodskih izkazih. Da bi Komisija spodbudila razvoj standardov za ocenjevanje naravnega kapitala v EU in po svetu, krepi tudi sodelovanje z industrijo na področju računovodenja biotske raznovrstnosti in naravnega kapitala. Izboljšanje preglednosti bonitetnih ocen in obetov glede bonitetnih ocen Bonitetne agencije imajo pomembno vlogo v finančnem sistemu, saj ocenjujejo kreditna tveganja finančnih in nefinančnih izdajateljev. Deležniki še naprej izražajo pomisleke zaradi nepreglednosti v zvezi s tem, kako bonitetne agencije vključujejo dejavnike trajnostnosti v svoje metodologije glede na široko uporabo bonitetnih ocen. Komisija bo na podlagi nadaljnje ocene učinkovitosti obstoječih ukrepov, ki jo bo izvedel organ ESMA, sprejela ukrepe za izboljšanje preglednosti in zagotovitev vključevanja ustreznih okoljskih, socialnih in upravljavskih dejavnikov v bonitetne ocene in obete glede bonitetnih ocen, pri čemer bo zagotovila metodološko preglednost. Opredelitev in obvladovanje tveganj glede trajnostnosti s strani bank in zavarovateljev Sposobnost bank in zavarovalnic, da opredelijo in obvladujejo tveganja glede trajnostnosti ter krijejo finančne izgube, ki iz njih izhajajo, je ključna za finančno stabilnost in odpornost realnega sektorja med prehodom. Subjekti in nadzorniki v finančnem sektorju si sicer prizadevajo zajeti podnebne in okoljske dejavnike v sistemih za obvladovanje tveganj in bonitetnih kapitalskih zahtevah, vendar napredek še vedno ni zadosten. -Komisija bo predlagala spremembe bonitetnega okvira za banke za zagotovitev, da so okoljski, socialni in upravljavski dejavniki dosledno vključeni v sisteme za obvladovanje tveganja in nadzor. V ta namen bodo določene jasne zahteve za opredelitev, merjenje, obvladovanje in spremljanje tveganj glede trajnostnosti v okvirih za obvladovanje tveganj, vključno s stresnimi testi podnebnih sprememb za banke. Za dopolnitev tega in v okviru letne nadzorniške ocene bo pojasnjena in okrepljena vloga nadzornikov pri ocenjevanju takih tveganj. Prav tako bo Komisija Evropskemu bančnemu organu predlagala, naj tekočo oceno bonitetne obravnave izpostavljenosti v zvezi s sredstvi ali dejavnostmi, ki so bistveno povezane z okoljskimi in/ali socialnimi cilji, prestavi za dve leti, tj. na leto 2023. -Komisija bo tveganja glede trajnostnosti dosledno vključevala v sisteme obvladovanja tveganj in nadzor zavarovateljev. Predlagane bodo spremembe direktive Solventnost II , vključno z analizo scenarijev podnebnih sprememb s strani zavarovateljev. Podobno kot v bančnem sektorju bo EIOPA ocenil razlikovanje tveganj med izpostavljenostjo v zvezi z okoljsko in/ali družbeno trajnostnostjo in drugimi izpostavljenostmi v zavarovalništvu. Obvladovanje tveganj glede trajnostnosti na sistemski ravni Za povečanje odpornosti finančnega sistema na pretrese so potrebni opredelitev, merjenje in obvladovanje tveganj na sistemski ravni. Komisija bo okrepila sodelovanje z evropskimi nadzorniki in Evropsko centralno banko (ECB), da bi zajela, spremljala in ublažila vsa sistemska tveganja glede trajnostnosti, ki vplivajo na dolgoročno finančno stabilnost. V ta namen se bodo okrepila prizadevanja za razvoj skladnih in ustreznih metodologij in scenarijev za količinsko opredelitev tveganj glede trajnostnosti in izvedbo stresnega testa odpornosti finančnega sistema, s katerim bodo zajeti ustrezni finančni sektorji. Komisija bo naročila ciljno usmerjen stresni test finančnega sistema za sveženj Pripravljeni na 55. Finančne institucije so vse bolj izpostavljene pospešeni degradaciji ekosistemov in izgubi biotske raznovrstnosti, izčrpavanju naravnih virov ter stopnjam onesnaženosti naše vode, zraka in tal. Za okrepitev prizadevanj pri merjenju finančnih tveganj, ki izhajajo iz velike izgube biotske raznovrstnosti in degradacije ekosistemov, bo Komisija pripravila poročilo o merjenju in prisotnosti takih tveganj v EU. V poročilu Komisije se bodo obravnavali tudi pristopi in metode za merjenje teh tveganj ter začrtali nadaljnji koraki na tem področju.

Prav tako so za obravnavo in obvladovanje sistemskih tveganj potrebna ustrezna orodja za makrobonitetne organe. Komisija bo ob podpori evropskih nadzornih organov (ESA), Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) in ECB v okviru prihodnjega pregleda makrobonitetnega okvira proučila, ali so makrobonitetna orodja zmožna obravnavati tveganja za finančno stabilnost, povezana s podnebnimi spremembami. Na podlagi nasvetov evropskih nadzornih organov, ESRB in ECB se bodo srednjeročno nadaljevala prizadevanja za razširitev področja uporabe na nebančne sektorje in okoljska tveganja. Ukrep 3: Komisija bo za povečanje ekonomske in finančne odpornosti na tveganja glede trajnostnosti: a)v sodelovanju z EFRAG, ESMA in IASB proučila, kako lahko standardi računovodskega poročanja najbolje zajamejo ustrezna tveganja glede trajnostnosti; b)sprejela ukrepe za zagotovitev, da so ustrezna okoljska socialna in upravljavska tveganja pregledno in sistematično vključena v bonitetne ocene in obete glede bonitetnih ocen, ob upoštevanju nadaljnje ocene organa ESMA (2023); c)predlagala spremembe uredbe o kapitalskih zahtevah in direktive o kapitalskih zahtevah, da se zagotovi dosledno vključevanje tveganj glede trajnostnosti v sisteme bank za obvladovanje tveganja, vključno s stresnimi testi podnebnih sprememb, ki jih izvajajo banke (2021); d)predlagala spremembe direktive Solventnost II za dosledno vključevanje tveganj glede trajnostnosti v sisteme zavarovateljev za obvladovanje tveganja, vključno z analizo scenarijev podnebnih sprememb, ki jo izvedejo zavarovatelji (2021), ter e)okrepila dolgoročno finančno stabilnost s tesnejšim sodelovanjem pri ocenjevanju tveganj za finančno stabilnost, rednimi stresnimi testi, oceno makrobonitetnih orodij in študijo o tveganjih, ki izhajajo iz degradacije okolja in izgube biotske raznovrstnosti. Pospeševanje prispevka finančnega sektorja k prizadevanjem za prehod Poleg obvladovanja tveganj glede trajnostnosti s strani finančnih institucij je uspeh evropskega zelenega dogovora odvisen od prispevka vseh gospodarskih deležnikov in njihovih spodbud za doseganje naših ciljev. V ta namen morajo finančne institucije cilje trajnostnega razvoja EU prenesti v svoje dolgoročne finančne strategije in postopke odločanja. To vključuje boljše redno merjenje, spremljanje in razkrivanje napredka. Izboljšanje na znanosti temelječega določanja ciljev, razkritja in spremljanja zavez finančnega sektorja Finančne institucije bi morale razkriti svoje načrte za prehod na trajnostnost in razogljičenje, vključno z vmesnimi in dolgoročnimi cilji, ter navesti, kako nameravajo zmanjšati svoj okoljski odtis. Večja preglednost ciljev, kazalnikov, opredelitev in metodologij bo ključna za spremljanje učinkovitosti ukrepov skozi čas. S predlagano direktivo o poročanju podjetij glede trajnostnosti se bo od velikih podjetij EU in podjetij, ki kotirajo na borzi, vključno z bankami, zavarovatelji in vlagatelji, zahtevalo, da razkrijejo cilje trajnostnega razvoja in napredujejo pri njihovem doseganju. Poleg tega bo Komisija na podlagi regulativnega tehničnega standarda iz uredbe o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev okrepila razkritje in učinkovitost ukrepov razogljičenja, ki jih sprejmejo udeleženci na finančnem trgu, za vse naložbene produkte. V zvezi s tem so kot prvi korak pohvalne tudi prostovoljne zaveze finančnih institucij po vsem svetu, da bodo sprejele na znanosti temelječe strateške cilje glede podnebja in trajnostnosti. Pred sprejetjem morebitnih nadaljnjih strateških ukrepov na tem področju bo Komisija proučila, v kolikšni meri bi se lahko z več smernicami zagotovila verodostojnost takih prostovoljnih zavez, in spremljala napredek v EU skozi čas. Na tej stopnji bi lahko finančne institucije uporabljale taksonomijo EU in druga orodja za trajnostno financiranje, da bi napredovale pri doseganju svojih načrtov na ravni subjekta in portfelja. Pojasnitev fiduciarnih obveznosti in pravil upravljanja za vlagatelje, da se upošteva prispevek finančnega sektorja k ciljem zelenega dogovora Za uskladitev kapitalskih tokov s cilji evropskega zelenega dogovora je potrebna nadaljnja proučitev vplivov na trajnostnost v strategijah in postopkih odločanja o naložbah, ki jih izvajajo vlagatelji. Komisija je 21. aprila 2021 objavila šest delegiranih aktov o spremembah, s katerimi se od finančnih podjetij, kot so svetovalci, upravitelji premoženja in zavarovatelji, zahteva, naj v svoje postopke vključijo finančno pomembna tveganja glede trajnostnosti in upoštevajo preference svojih strank glede trajnostnosti. To bo treba dopolniti z nadaljnjimi ukrepi za 125 000 pokojninskih skladov v EU, ki upravljajo kolektivne sheme v imenu približno 75 milijonov Evropejcev. Za povečanje njihovega prispevka k ciljem zelenega dogovora je ključno, da se pri fiduciarnih obveznostih vlagateljev in pokojninskih skladov do članov in upravičencev upoštevajo tudi okoljska, socialna in upravljavska tveganja naložb od znotraj navzven v okviru postopkov odločanja o naložbah. -Komisija bo EIOPA zaprosila, naj oceni morebitno potrebo po razširitvi koncepta „dolgoročne največje koristi članov in upravičencev“ in uvede obveznost upoštevanja vplivov na trajnostnost v okviru pokojninskih naložb. Cilj bi bil zagotoviti, da okvir bolje odraža preference članov in upravičencev glede trajnostnosti ter širše socialne in okoljske cilje. Komisija bo v sodelovanju z evropskimi nadzornimi organi proučila in ocenila nadaljnje ukrepe, da bi se vsem ustreznim udeležencem in svetovalcem na finančnem trgu omogočil sistematičen razmislek o pozitivnih in negativnih vplivih na trajnostnost, ki jih imajo njihove naložbene odločitve in produkti, o katerih svetujejo. -Komisija bo pregledala ustrezne okvire v zvezi z dejavnostmi upravljanja in sodelovanja vlagateljev. Komisija bo zlasti proučila, kako lahko direktiva o pravicah delničarjev II bolje upošteva cilje trajnostnega razvoja EU in se uskladi z dobrimi praksami v svetovnem merilu na področju smernic o upravljanju. Izboljšanje razpoložljivosti, celovitosti in preglednosti tržnih raziskav in ocen ESG Finančne institucije bodo za izvedbo prehoda potrebovale širok nabor informacij, da bi prepoznale tveganja, priložnosti in učinke glede trajnostnosti podjetij, v katera vlagajo, in strank. V ta namen se bo s predlagano direktivo o poročanju podjetij glede trajnostnosti zahtevalo, da velika podjetja EU, ki kotirajo na borzi, razkrijejo smiselne, primerljive in v prihodnost usmerjene podatke o trajnostnosti v finančni vrednostni verigi . Poleg tega bo s prihodnjim predlogom za enotno evropsko vstopno točko vzpostavljen mehanizem na ravni EU, ki bo ponujal lahko dostopne, primerljive in digitalno uporabne zbirke podatkov o zahtevah glede javnega poročanja za podjetja, vključno z informacijami o trajnostnosti. Komisija bo na podlagi javnega posvetovanja in ocene učinka sprejela ukrepe za izboljšanje zanesljivosti, primerljivosti in preglednosti ocen ESG. Ocene ESG vse pomembneje vplivajo na delovanje kapitalskih trgov in zaupanje vlagateljev v trajnostne produkte. Tak ukrep bo temeljil na študiji Komisije, objavljeni januarja 2021, v kateri so bili ugotovljeni pomanjkanje preglednosti pri poslovanju ponudnikov ocen ESG, nizka stopnja primerljivosti med ocenami ESG in morebitna navzkrižja interesov. Naraščajoče povpraševanje po trajnostnih naložbah tudi poudarja potrebo po nepristranskih in zanesljivih raziskavah ESG, ki temeljijo na preglednih in primerljivih metodologijah. Ukrep 4: Komisija bo za povečanje prispevka finančnega sektorja k trajnostnosti:

a)izboljšala razkritja finančnih institucij o ciljih trajnostnega razvoja in načrtovanju prehoda, proučila, v kolikšni meri bi se lahko z več smernicami zagotovila verodostojnost prostovoljnih obljub, in spremljala napredek; b)EIOPA zaprosila, naj oceni potrebo po pregledu fiduciarnih obveznosti pokojninskih skladov in vlagateljev, da bi se upoštevali vplivi na trajnostnost v okviru postopkov odločanja o naložbah, vključno z dejavnostmi upravljanja in sodelovanja, do leta 2022, ter c)sprejela ukrepe za izboljšanje zanesljivosti in primerljivosti ocen ESG ter nadalje ocenila nekatere vidike raziskav ESG, da bi se odločila, ali je potrebno ukrepanje. Odprava lažnega zelenega oglaševanja EU je sprejela pomembne korake za odpravo lažnega zelenega oglaševanja na finančnem trgu. Poskusi lažnega zelenega oglaševanja lahko povzročijo tveganja izgube ugleda za udeležene akterje ter izgubo zaupanja v trajnostne finančne produkte in finančni sistem. Da bi EU preprečila lažno zeleno oglaševanje, je uvedla zahteve po razkritju za podjetja in vlagatelje ter oblikovala orodja, ki povečujejo preglednost in končnim vlagateljem pomagajo prepoznati verodostojne naložbene priložnosti . Vendar je učinkovitost politik trajnostnega financiranja odvisna tudi od ustrezne ravni izvrševanja po vsej EU. Nadzorniki imajo ključno vlogo pri spremljanju skladnosti z uredbo o trajnostnem financiranju ter uporabi vseh svojih pravnih pooblastil in pristojnosti za zagotovitev, da so vlagatelji in potrošniki zaščiteni pred neutemeljenimi trditvami o trajnostnosti. Komisija bo ob podpori evropskih nadzornih organov ocenila, ali so nadzorna pooblastila, zmogljivosti in obveznosti primerni za svoj namen. Na podlagi te ocene in spremljanja tveganj za lažno zeleno oglaševanje, ki ga izvajajo evropski nadzorni organi, bo Komisija proučila ukrepe za zagotovitev zadostne, dosledne ravni izvrševanja in nadzora za obravnavo lažnega zelenega oglaševanja. Spremljanje urejenega prehoda finančnega sistema EU Da bi se dosegli podnebni cilji EU, bodo potrebni skupni ukrepi držav članic, finančnih nadzornikov in ustreznih javnih organov za spremljanje napredka pri prehodu. Komisija bo v sodelovanju s platformo za trajnostno financiranje razvila zanesljiv okvir spremljanja za merjenje kapitalskih tokov v trajnostne naložbe. Državam članicam bo pomagala pri oceni naložbene vrzeli in merjenju napredka finančnih sektorjev pri doseganju naših podnebnih in okoljskih ciljev . Evropski nadzorniki imajo lahko pomembno vlogo pri doslednem vključevanju vidika dvojne pomembnosti v finančni sistem. Komisija bo okrepila sodelovanje med vsemi ustreznimi javnimi organi, vključno z nadzorniki, da bi pomagala določiti vmesne cilje za finančni sektor, bolje razumela, ali je napredek zadosten, in tako utrla pot za bolj sodelovalne strateške ukrepe vseh ustreznih javnih organov. Prav tako bo Komisija ustanovila forum za raziskave na področju trajnostnega financiranja, da bi okrepila vlogo znanosti in spodbudila izmenjavo znanja o trajnostnem financiranju med akademskim svetom in industrijo. Ta forum bi bil zadolžen za ozaveščanje o uporabi raziskav na področju trajnostnega financiranja ter spodbujanje izmenjave znanja med raziskovalci in finančno skupnostjo. Ukrep 5: Komisija bo za spremljanje urejenega prehoda in zagotovitev integritete finančnega sistema EU: a)ob podpori evropskih nadzornih organov spremljala tveganja za lažno zeleno oglaševanje ter ocenila in pregledala trenutni nabor orodij za nadzor in izvrševanje, ki je na voljo pristojnim organom, za zagotovitev, da so nadzorna pooblastila, zmogljivosti in obveznosti primerni za svoj namen; b)razvila zanesljiv okvir spremljanja za merjenje kapitalskih tokov in pomagala državam članicam pri oceni naložbene vrzeli in merjenju napredka, ki ga bodo njihovi finančni sektorji dosegli do leta 2023; c)okrepila sodelovanje med vsemi ustreznimi javnimi organi, vključno z državami članicami, ECB, ESRB, evropskimi nadzornimi organi in Evropsko agencijo za okolje, da bi si prizadevali za skupni pristop k spremljanju urejenega prehoda in zagotovili dosledno vključitev vidika dvojne pomembnosti v finančni sistem EU (do leta 2022), ter d)ustanovila forum za raziskave na področju trajnostnega financiranja, da bi spodbudila izmenjavo znanja med raziskovalci in finančno skupnostjo. IV.Spodbujanje globalnih ambicij Globalni izzivi zahtevajo globalne ukrepe. Vendar imajo različne jurisdikcije različna izhodišča, ravni ambicij in cilje. Mednarodni forumi in mreže vse bolj usklajujejo pobude za trajnostno financiranje, da bi v celoti izkoristili globalni potencial trajnostnega financiranja . EU je na podlagi domačih dosežkov prevzela mednarodno vodilno vlogo na področju trajnostnega financiranja in dejavno prispeva k globalnim prizadevanjem. Ta vodilni položaj je lahko vir navdiha za druge jurisdikcije po vsem svetu in lahko po vsem svetu ustvarja poslovne priložnosti za finančni sektor EU. Akterji EU so največji izdajatelji zelenih obveznic in so postali glavni vlagatelji v trajnostne naložbe. Z dinamičnimi zelenimi trgi se krepi mednarodna vloga evra, EU pa postaja pomembno svetovno središče za trajnostno financiranje. Komisija meni, da je potrebna ambiciozna in zanesljiva mednarodna arhitektura za trajnostno financiranje, ki bo sprejela koncept dvojne pomembnosti in podpirala partnerske države EU. Ta arhitektura mora zajemati zanesljivo mednarodno upravljanje, enotna pravila in okvir spremljanja. Kot prvi korak Komisija predlaga, da Odbor za finančno stabilnost (FSB) razširi svoja pooblastila, da bodo zajemala prispevek finančnega sistema k svetovnim podnebnim in okoljskim ciljem. Komisija poziva vse mednarodne partnerje, naj dvostransko in večstransko poglobijo sodelovanje na področju trajnostnega financiranja, zlasti spodbujajo zbliževanje pristopov, ter naj zasebnemu sektorju zagotovijo uporabna orodja in metrike, kot so taksonomije. Komisija v okviru časovnega načrta delovne skupine G20 za trajnostno financiranje (SFWG) poudarja, da si je treba prizadevati za uskladitev kapitalskih tokov s cilji trajnostnega razvoja. Spodbujanje ambicioznega soglasja na mednarodnih forumih