OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog določa izredne in ciljno usmerjene spremembe pravnega okvira evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) za obdobje 2014–2020 v odziv na invazijo Ruske federacije na Ukrajino ter vpliv invazije na Evropsko unijo in zlasti na več njenih vzhodnih regij.

Zaradi neizzvane in neupravičene vojaške agresije Rusije se EU in predvsem nekatere njene vzhodne regije soočajo z nujnimi izzivi, ki so zlasti povezani s tem, da državljani tretje države po invaziji Rusije bežijo iz Ukrajine.

Komisija je že sprejela ukrepe za pomoč državam članicam v zvezi s tem s pobudo za kohezijski ukrep za begunce v Evropi (CARE) z dne 8. marca 2022. V pobudi je bilo predlaganih več natančnih sprememb Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014, da bi se državam članicam olajšala prožnejša uporaba preostalih dodeljenih sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in FEAD v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 ter sredstev, ki izhajajo iz pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), zlasti z omogočanjem, da ESRR in ESS financirata ukrepe, ki so upravičeni do podpore iz drugega sklada, da bi se migracijski izzivi reševali čim učinkoviteje in čim hitreje, ter z uvedbo možnosti 100-odstotnega sofinanciranja EU za dodatno obračunsko leto, da bi se zmanjšalo breme za nacionalne proračune.

Ne glede na prožnost, ki jo ponuja sveženj ukrepov CARE, je jasno, da se države članice soočajo s takojšnjimi dodatnimi pritiski na proračune zaradi upravljanja velikega števila prihodov oseb, ki bežijo iz Ukrajine. To še posebej vpliva na države članice, ki imajo skupno kopensko mejo z Ukrajino, saj morajo zagotoviti podporo, kot so stanovanjske in socialne storitve ter storitve prevoza. Vendar pa se tudi več drugih držav članic kot končnih namembnih držav sooča z velikim številom prihodov oseb glede na število lastnega prebivalstva. Ta dodatni šok nadalje spodkopava zmogljivost držav članic za odporno okrevanje po pandemiji COVID-19.

Zato bi bilo treba hitro mobilizirati podporo iz skladov, da se zmanjša breme za nacionalne proračune. V ta namen je treba kot začasen in izreden ukrep ter brez poseganja v pravila, ki bi se morala uporabljati v običajnih okoliščinah, povečati znesek predhodnega financiranja, ki se izplača v okviru REACT-EU, za vse države članice. Večji delež tega povečanega predhodnega financiranja bi bilo treba dodeliti tistim državam članicam, v katere bodisi kot v tranzitne države bodisi kot v končne namembne države prihaja največ oseb, ki bežijo iz Ukrajine. Ker se število ljudi, ki bežijo pred vojno, vsako uro povečuje in ker države članice trenutno opravljajo registracijo teh oseb, se razmere hitro spreminjajo. Za oblikovanje približne slike pritiska, s katerim se soočajo države članice zaradi velikega števila prihodov, je Komisija na podlagi informacij držav članic, ki jih je prejela prek mreže EU za pripravljenost na migracije in krizno upravljanje, od mednarodnih organizacij in iz drugih zanesljivih odprtih virov, izračunala delež prihodov glede na število prebivalcev.

Za manj obširno poročanje držav članic o tem dodatnem predhodnem financiranju bi bilo treba o tem, kako je bilo to financiranje uporabljeno za izboljšanje položaja oseb, ki bežijo iz Ukrajine, in za prispevanje k okrevanju gospodarstva, poročati le v končnih poročilih o izvajanju zadevnih operativnih programov.