Sporočilo o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom

Uvod

Evropska komisija izvaja ambiciozen program za pravičnejšo, preglednejšo in učinkovitejšo obdavčitev v EU v skladu s svojimi širšimi cilji trajnostne rasti in naložb, ki podpirajo ustvarjanje delovnih mest v globljem enotnem trgu. Podjetja bi morala v državi, v kateri ustvarjajo svoj dobiček, plačevati davke. Boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom je bistvo tega programa.

Davčne utaje in izogibanje davkom prikrajšajo javne proračune za milijarde evrov prihodkov na leto, izkrivljajo konkurenco med podjetji ter ogrožajo pravične in enake pogoje za vse davkoplačevalce. Spodkopavajo koncept davčnih sistemov, ki spodbujajo rast, in ovirajo uspešno unijo kapitalskih trgov. Obstaja tveganje, da bosta inovacija in konkurenčnost zadušeni, saj mala in srednja podjetja (MSP), ki so glavni vir zaposlovanja v Evropi, na koncu plačajo sorazmerno več davka kot večja podjetja, ki si lahko privoščijo izvajati agresivno davčno načrtovanje. Prav tako lahko izogibanje davkom poveča davčno obremenitev dela, saj vlade izgubljeni prihodek nadomestijo z zvišanjem davkov drugje, kar škoduje zaposlovanju in zdravemu trgu dela. Pravična obdavčitev je prav tako bistvenega pomena za družbeno pogodbo med državljani in njihovimi vladami. Velik del javnosti poziva k ukrepom za boj proti agresivnim davčnim praksam, ki zmanjšajo prihodke, ki so vladam na voljo za druge namene.

Zaradi čezmejne narave davčnih utaj in izogibanja davkom so izključno nacionalni ukrepi za reševanje teh težav praviloma neučinkoviti. Dejansko lahko neusklajeni nacionalni davčni ukrepi za boj proti davčni zlorabi poslabšajo stanje s tem, da razdrobijo enotni trg, ustvarijo nove obremenitve za davkoplačevalce in odprejo nove vrzeli, ki jih agresivni davčni načrtovalci lahko izkoriščajo. Usklajeni pristop k boju proti davčnim zlorabam – tako na ravni EU kot tudi na mednarodni ravni – je bistvenega pomena.

V ta namen je Komisija predstavila številne predloge za močnejše in bolj usklajeno stališče EU proti davčnim zlorabam. Stališče je usklajeno z mednarodnim programom in ga tudi presega, kadar je to potrebno za enotni trg. Te pobude so že privedle do številnih ključnih dosežkov, ki bodo temeljito izboljšali davčno okolje za državljane in podjetja v Evropi. Komisija je v okviru pravil o državni pomoči prav tako sprožila preiskave o tem, ali so določene države članice izbranim multinacionalnim podjetjem dodelile davčne ugodnosti.

Kljub temu pomembnemu napredku je treba storiti še več za boj proti izogibanju davkom in davčnim utajam ter za omejitev možnosti za obsežno prikrivanje sredstev, ki so jih nedavno razkrili mediji z objavo „panamskih dokumentov“.

V tem sporočilu so opisani dosedanji napredek in prednostna področja ukrepanja v prihodnjih mesecih, tako na ravni EU kot na mednarodni ravni, za okrepitev boja proti davčnim utajam, izogibanju davkom in nezakoniti finančni dejavnosti.

NAPREDEK V PROGRAMU EU ZA IZBOLJŠANJE PREGLEDNOSTI TER BOJ PROTI DAVČNIM UTAJAM IN IZOGIBANJU DAVKOM

Večja davčna preglednost

Prvi korak k pravičnejši in učinkovitejši obdavčitvi je bila uvedba večje preglednosti v obdavčitev po vsej Evropi. Po dveh ambicioznih predlogih za preglednost, ki ju je podala Komisija, so se države članice nedavno dogovorile, da povečajo odprtost in sodelovanje med svojimi davčnimi organi ter okrepijo nadzorovanje čezmejnih davčnih praks podjetij. Od leta 2017 bodo vse države članice med seboj sistematično in avtomatično izmenjavale informacije o svojih čezmejnih davčnih stališčih. Poleg tega so se marca 2016 države članice dogovorile, da bodo davčni organi avtomatično izmenjavali poročila posameznih držav o dejavnostih multinacionalk za davčne namene. Te nove zakonske zahteve bodo znatno izboljšale sposobnost držav članic, da zaščitijo svoje davčne osnove in zatrejo sheme izogibanja davkom.

Evropska unija prav tako povečuje stopnjo preglednosti za javnost. Po finančni krizi so bile uvedene stroge zahteve po preglednosti za banke. V okviru direktive o kapitalskih zahtevah morajo finančne ustanove javno razkriti ključne informacije o svojih dejavnostih, davkih, dobičkih in javnih subvencijah v posameznih državah, tako znotraj kot tudi zunaj EU. Tudi od velikih industrij v ekstraktivnem sektorju in sektorju izkoriščanja gozdov se zahteva, da izvajajo poročanje po državah (CBCR) v skladu z računovodsko direktivo.

Aprila 2016 je Komisija predlagala, da bi morala vsaka multinacionalka s prometom, večjim od 750 milijonov EUR, in prisotnostjo v EU na spletu objaviti določeni sklop podatkov v zvezi z davki. Ta podjetja bodo morala javno razkriti informacije po državah za vsako državo EU ter za tiste davčne jurisdikcije, ki ne upoštevajo standardov dobrega davčnega upravljanja. Prav tako bodo morale predložiti skupne številke za dejavnosti v drugih delih sveta. Ta pravila bodo povečala odgovornost velikih multinacionalk glede davkov – državljani bodo dobili vpogled v njihovo davčno ravnanje, multinacionalke pa spodbudo, da plačujejo davke tam, kjer ustvarjajo dobiček. Hkrati bodo pravila ohranjala konkurenčnost in preprečevala obremenitve za manjša podjetja. Evropski parlament in Svet sta pozvana, da ta predlog obravnavata hitro.

Ukrepi EU prav tako zahtevajo preglednost v zvezi z računi posameznikov. Od januarja 2016 je v veljavi nova zakonodaja za preprečevanje prikrivanja „offshore“ skladov. V skladu z direktivo o upravnem sodelovanju morajo države članice med seboj avtomatično izmenjavati obsežno količino informacij o dohodku in kapitalu, ki ga posamezniki in subjekti posedujejo v tujini. Poleg tega so bili novi sporazumi o davčni preglednosti podpisani s Švico, Lihtenštajnom, Andoro in San Marinom, podoben sporazum pa bo v prihodnjih tednih podpisan z Monakom. Ta nova preglednost bo izboljšala sposobnost držav članic, da odkrijejo in obravnavajo utajevalce davkov, hkrati pa bo delovala kot svarilo pred skrivanjem dohodkov in sredstev v offshore finančnih centrih za davčne namene. Končno morajo v skladu s četrto direktivo o preprečevanju pranja denarja države članice ustvariti centralne registre o dejanskem lastništvu, da se zagotovi večja preglednost kapitalskih tokov ter okrepi boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Komisija je države članice pozvala, da ta pravila prenesejo do konca leta.

Pravičnejša obdavčitev

Delo Komisije za večjo davčno preglednost je povezano z enako odločnim pristopom zagotavljanja, da imajo države članice na voljo prava orodja za zaščito svojih davčnih osnov pred zlorabo in za pobiranje zakonitih dohodkov.

Akcijski načrt za pravično in učinkovito obdavčenje, ki ga je junija 2015 predstavila Komisija, določa vrsto ukrepov za posodobitev obdavčitve dohodkov pravnih oseb v EU. Akcijski načrt je postavil temelje za večstranski pristop EU k omejevanju agresivnega davčnega načrtovanja in ureditev, ki ga spodbujajo, hkrati pa je zmanjšal tveganje za neupravičeno dvojno obdavčenje. Delo na mnogih ukrepih je že precej napredovalo, nenazadnje tudi priprava predloga za ponovno uvedbo skupne konsolidirane osnove za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB), ki ga Komisija namerava predstaviti pred koncem leta, da izboljša okolje za podjetja na enotnem trgu in pri tem odpravi neskladja med nacionalnimi sistemi, ki jih trenutno izkoriščajo agresivni davčni načrtovalci.

Sveženj proti izogibanju davkom iz januarja 2016 je vključeval pravno zavezujoče ukrepe za odpravo agresivnega davčnega načrtovanja in zunanjo strategijo za spodbujanje dobrega davčnega upravljanja na mednarodni ravni. V vseh elementih tega svežnja je bil dosežen pomemben napredek. Svet se je o direktivi proti izogibanju davkom dogovoril junija 2016. To bo pomagalo preprečiti nekatere od najbolj razširjenih vrst preusmeritve dobička – usklajena pravila bodo med drugim razrešila hibridna neskladja, obdavčila tuja odvisna podjetja in omejila olajšave za obresti. Zunanjo strategijo je Svet podprl maja 2016 in priprave vsakega posameznega ukrepa so v teku, vključno s postopkom za oblikovanje skupnega seznama EU nekooperativnih jurisdikcij. Prav tako napredujejo druga področja obdavčitve dohodkov pravnih oseb, kot na primer pregledovanje pravil za transferne cene in preferencialnih režimov držav članic v skladu z novimi mednarodnimi standardi. Poleg tega Komisija aktivno pregleduje primere, kjer bi lahko spodbude, ponujene izbranim podjetjem, kršile pravila EU o državni pomoči.