[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.11.2007

COM(2007) 679 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

POROČILO O PROGRAMU PHARE, PREDPRISTOPNIH IN PREHODNIH INSTRUMENTIH ZA LETO 2006 {SEC(2007) 1462}

Uvod

Namen programa Phare je skupaj z dvema drugima instrumentoma, ki ju financirata Evropski skupnosti, to sta ISPA (Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju) in SAPARD (Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja), pomagati državam kandidatkam in pristopnicam pri pripravah na pristop k Evropski uniji. Leta 2006, po pristopu 10 novih držav članic, so bile Bolgarija, Romunija in Hrvaška še naprej upravičene do treh predpristopnih instrumentov; ustrezne uredbe so se naknadno spremenile in v proračunu so bila že leta 2005 dodeljena sredstva za PHARE in ISPA ter za SAPARD na začetku leta 2006. Turčija je še naprej dobivala podporo v okviru svojega instrumenta predpristopne pomoči.

Cilji predpristopne pomoči programa Phare so pomagati državam kandidatkam in pristopnicam pri njihovih prizadevanjih za krepitev svojih javnih uprav in institucij, da bodo učinkovito delovale v Evropski uniji, pospeševati približevanje zakonodaji Evropske skupnosti, zmanjšati potrebo po prehodnih obdobjih ter pospeševati ekonomsko in socialno kohezijo.

Načrtovanje programov temelji na smernicah Phare, ki so bile revidirane leta 2004, da bi se lahko spremljalo nadaljnje usklajevanje Uredbe o čezmejnem sodelovanju z INTERREG, sprejel poseben pristop, potreben na področju jedrske varnosti, in poudaril prehod k razširjenemu decentraliziranemu sistemu izvajanja (EDIS). Načrtovanje programov in izvajanje predpristopne pomoči za Turčijo je bilo precej podobno postopkom in vsebini pomoči Phare. Za pripravo na decentraliziran pristop k upravljanju programa, uveden v okviru strukturnih skladov, Evropska komisija vse bolj povečuje podporo Bolgariji in Romuniji, da bi omogočila nadaljnji prenos odgovornosti za upravljanje in izvajanje programov Phare na nacionalne organe.

To poročilo vsebuje tudi podatke o prehodnem viru za nove države članice, ki je bil uveden, da bi se omogočila nadaljnja podpora za vzpostavljanje institucij, usmerjena v krepitev ter utrjevanje institucionalne in upravne usposobljenosti za izvajanje pravnega reda Skupnosti. Načrtovanje programov temelji na potrebah, ki so opredeljene v izčrpnem poročilu Komisije o spremljanju napredka (november 2003).

1. PREGLED LETA

1.1. Glavne točke razvoja v procesu širitve leta 2006

Leto 2006 je bilo ključnega pomena za politiko širitve. Peti krog širitve EU se je končal s pristopom Bolgarije in Romunije 1. januarja 2007. Kar zadeva sedanje širitvene izzive, zlasti pristopna pogajanja s Hrvaško in Turčijo ter stabilizacijsko-pridružitveni proces z državami zahodnega Balkana v okviru predpristopne strategije, je Komisija predlagala strategijo za vzpostavitev obnovljenega soglasja glede širitve. Evropski svet je strategijo sprejel decembra.

Komisija je intenzivno spremljala priprave Bolgarije in Romunije na pristop in je pripravila posebno uredbo, tako da lahko začasno zniža izplačevanje delov kmetijskih plačil, če merila za uporabo teh sredstev niso izpolnjena. Komisija je 13. decembra za obe državi sprejela odločitvi o uvedbi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka na področju reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu.

Obenem so se nadaljevala pristopna pogajanja s Hrvaško in Turčijo . Pregled usklajenosti zakonodaje v obeh državah se je uspešno končal oktobra. Ker Turčija ni izpolnila svoje obveznosti za popolno in nediskriminatorno izvajanje Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu, je Komisija 29. novembra izdala priporočilo glede nadaljnjega poteka pristopnih pogajanj, ki ga je Svet potrdil z večino.

Prav tako je Komisija še naprej spremljala napredek Turčije , Hrvaške in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije glede izpolnjevanja pristopnih meril ter partnerstva za pristop. Programi finančnega sodelovanja so bili usmerjeni v podporo reform, ki so povezane s pristopom. Obveznosti iz finančnih pomoči državam kandidatkam so v letu 2006 znašale 450 milijonov EUR za Turčijo, 140 milijonov EUR za Hrvaško in 43,6 milijona EUR za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.

Nadaljevalo se je delo glede ukrepov, ki naj bi prispevali h koncu izolacije turške skupnosti na Cipru in omogočili prihodnjo ponovno združitev Cipra . Po sprejetju Uredbe o pomoči na začetku leta 2006 so bili pripravljeni programski dokumenti in sklepi Komisije o programu pomoči za turško skupnost na Cipru v višini 259 milijonov EUR.

Vse leto 2006 se je nadaljevalo delo za uresničevanje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa na zahodnem Balkanu . Decembra so se začela pogajanja za sklenitev sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno goro in Srbijo . Z istimi državami so se začela tudi pogajanja o sporazumih o ponovnem sprejemu, z izjemo Albanije, saj je sporazum o ponovnem sprejemu z Albanijo začel veljati maja 2006.

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum (SPS) z Albanijo je bil podpisan junija 2006. Začasni sporazum je omogočil, da so decembra 2006, pred ratifikacijo samega SPS, začele veljati določbe, povezane s trgovino.

Oktobra 2005 so se začela pogajanja s Srbijo in Črno goro v zvezi s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom (SPS). V prvih mesecih leta 2006 je bil dosežen precejšen napredek. Ker pa država ni izpolnila svojih zavez o sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, se je Komisija odločila za prekinitev pogajanj o SPS 3. maja 2006.

Komisija je v letu 2006 prispevala k tekočemu poteku dogodkov, povezanih z opredelitvijo statusa Črne gore . Ko je bil izveden referendum in je EU priznala neodvisnost Črne gore, je Svet sprejel predlog Komisije za nov mandat za pogajanja o SPS s Črno goro. Pogajanja so se ponovno začela septembra in se formalno končala decembra; sporazum bo parafiran, ko bo država dosegla dovolj velik napredek na področjih, na katera je opozorila Komisija.

Pogajanja o SPS z Bosno in Hercegovino so se formalno končala decembra; sporazum bo parafiran, ko bo država dosegla dovolj velik napredek na ključnih področjih, na katera je opozorila Komisija. Okrepila je spremljanje procesa reform, predvsem z instrumentom spremljanja procesa reform (SPR). Januarja je uradno začela gospodarski dialog. Komisija je prav tako intenzivno sodelovala pri pripravi okrepljene prisotnosti EU v Bosni in Hercegovini po zaprtju Urada visokega predstavnika in je dejavno sodelovala v Svetu za uresničevanje miru.

Proces ureditve statusa Kosova se je nadaljeval pod vodstvom posebnega odposlanca ZN. Komisija je še naprej spremljala Kosovo pri prizadevanjih za reforme v okviru mehanizma spremljanja stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

Evropski svet je 31. julija 2006 sprejel nov instrument za predpristopno pomoč, IPA , ki ga je Komisija predlagala v okviru finančne perspektive za obdobje 2007–2013, da bi tako zagotovila osredotočeno in učinkovito predpristopno pomoč sedanjim ter morebitnim prihodnjim državam kandidatkam. Ta enotni instrument, ki nadomešča pet ločenih pravnih podlag, se uporablja od 1. januarja 2007. Komisija je začela s tem povezan postopek strateškega načrtovanja v zadnjem delu leta 2006 s pripravo dokumentov večletnega indikativnega načrtovanja in decembra 2006 je državam članicam predstavila osnutek izvedbenega predpisa. Pričakuje se, da bodo prvi programi IPA sprejeti v drugem četrtletju leta 2007. Generalni direktorat za širitev je v letu 2006 odobril za 2,3 milijarde EUR posojil in izplačal 2,0 milijarde EUR posojil kot splošno finančno pomoč državam, ki so vključene v proces širitve.

Generalni direktorat je dal prednost obveščanju o širitvi prek strateških partnerstev, vključno z drugimi institucijami EU, regionalnimi in lokalnimi upravami, mediji, nevladnimi organizacijami ter drugimi krovnimi organizacijami, ki je konec leta 2006 doseglo vrhunec v obsežni medijski kampanji v zvezi s pristopom Bolgarije in Romunije.

Poleg tega je Komisija nadaljevala dialog s civilno družbo , zlasti v Turčiji in na Hrvaškem, ki je namenjen krepitvi povezav med civilno družbo v EU in državah kandidatkah, da bi se tako izboljšalo medsebojno razumevanje ter obravnavali pomisleki državljanov glede širitve.

1.2. Glavni sklepi zasedanja Evropskega sveta leta 2006

Kot je razvidno iz naslednjih odlomkov, je Evropski svet na zasedanju v Bruslju 14. in 15. decembra 2006 potrdil sklepe z zasedanja 15. in 16. junija[1] ter sprejel širitveni paket iz leta 2006 kot podlago za obnovljeno soglasje o širitvi:

„Evropski svet je – glede na dogovor na junijskem zasedanju Sveta leta 2006 ter na podlagi sporočila Komisije o strategiji širitve in njenega posebnega poročila o sposobnosti EU za vključevanje novih članic – poglobljeno razpravljal o širitvi. Evropski svet soglaša, da strategija širitve, ki temelji na utrjevanju zavez, izpolnjevanju pogojev in obveščenosti, skupaj s sposobnostjo EU za vključevanje novih članic predstavlja podlago za novo soglasje o širitvi. EU izpolnjuje svoje obveze glede držav, ki so vključene v proces širitve.

[…] Da bi obdržali sposobnost EU za vključevanje novih članic, morajo biti države pristopnice pripravljene in sposobne v celoti prevzeti obveznosti članstva v Uniji, Unija pa mora biti sposobna učinkovito delovati in se razvijati. Oba vidika sta bistvena za zagotovitev trajne in široko zasnovane javne podpore, ki bi jo morali krepiti tudi z večjo preglednostjo in boljšim obveščanjem.

Evropski svet potrjuje, da EU izpolnjuje svoje zaveze glede potekajočih pristopnih pogajanj. V pravilih za izvajanje pristopnega procesa, ki so bila nedavno še poostrena, je že predvideno strogo pogojevanje v vseh fazah pogajanj. Evropski svet soglaša z izboljšavami, ki jih je predlagala Komisija, glede vodenja in kakovosti pogajanj. […] Evropski svet potrjuje, da je prihodnost Zahodnega Balkana v Evropski uniji. Ponovno poudarja, da je napredek vsake države v smeri pristopa k Evropski uniji odvisen od njenih prizadevanj za izpolnjevanje kopenhagenskih meril in pogojev iz stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. […]

Evropski svet poudarja, kako pomembno je zagotoviti EU tudi možnosti za nadaljevanje in poglabljanje lastnega razvoja. Pri hitrosti širitve je treba upoštevati sposobnost Unije, da sprejme nove članice. Evropski svet poziva Komisijo, naj v svojem mnenju o prošnji posamezne države za članstvo in med pristopnimi pogajanji zagotovi presojo vplivov na glavnih političnih področjih EU. V vse večji Uniji je za uspešno evropsko integracijo potrebno učinkovito delovanje institucij EU ter nadaljnji trajnostni razvoj in trajnostno financiranje politik EU.“

2. NAčRTOVANJE IN IZVAJANJE PROGRAMOV: SPLOšNI PREGLED

2.1. Phare in predpristopna pomoč za Turčijo

Obveznosti so znašale skupaj 1 401,7 milijona EUR, od tega:

Nacionalni programi | 1 086,5 milijona EUR |

Čezmejno sodelovanje | 84,0 milijona EUR |

Regionalni in horizontalni programi (vključno s TAIEX) | 168,0 milijona EUR |

Jedrska varnost | 13,2 milijona EUR |

Bolgarija – razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj | 50,0 milijona EUR |

Razdelitev po nacionalnih programih:

Bolgarija | 166,8 milijona EUR |

Romunija | 408,6 milijona EUR |

Hrvaška | 61,1 milijona EUR |

Turčija | 450,0 milijona EUR |

Podrobne informacije o programu Phare v vsaki državi in predpristopni finančni pomoči za Turčijo so navedene v Prilogi – del I: oddelek Države – k temu poročilu.

2.2. Prehodni vir

Deset držav, ki so prejemale predpristopno finančno pomoč v okviru programa Phare (ali posebne predpristopne pomoči v primeru Cipra in Malte), je namesto tega v letu 2004 prvič črpalo iz posebnega prehodnega vira za vzpostavljanje institucij, ki naj bi novim državam članicam omogočil okrepiti ter utrditi institucionalno in upravno usposobljenost za izvajanje pravnega reda Skupnosti ter s tem nadaljevanje ukrepov za vzpostavljanje institucij, začetih v okviru programa Phare. To poročilo zajema končno leto programa prehodnega vira za nove države članice.

Prehodni vir je bil ustanovljen s členom 34 Akta o pristopu kot začasen finančni instrument za obdobje po pristopu. Načrtovanje programov temelji na potrebah, ki so opredeljene v izčrpnem poročilu Komisije o spremljanju napredka (november 2003). Navedeni člen vsebuje neizčrpen seznam primerov ključne zakonodaje Skupnosti, v zvezi s katerimi so bile ugotovljene šibkosti, izključuje pa tudi vsa področja, ki so upravičena do financiranja iz strukturnih skladov. Da bi se zagotovila neprekinjena podpora za vzpostavljanje institucij, ki se je financirala iz programa Phare, je bil del vsakoletnih sredstev prehodnega vira dodeljen nekaterim programom z več upravičenci.

Obveznosti so znašale skupaj 67,2 milijona EUR, od tega:

Nacionalni programi | 63,1 milijona EUR |

Večdržavni in horizontalni programi | 4,1 milijona EUR |

Razdelitev po nacionalnih programih:

Ciper | 3,2 milijona EUR | Latvija | 4,0 milijona EUR |

Češka | 7,2 milijona EUR | Litva | 4,0 milijona EUR |

Estonija | 3,7 milijona EUR | Poljska | 22,1 milijona EUR |

Madžarska | 6,7 milijona EUR | Slovenija | 3,7 milijona EUR |

Malta | 3,3 milijona EUR | Slovaška | 5,2 milijona EUR |

2.3. Na poti k razširjenemu decentraliziranemu sistemu izvajanja (EDIS)

Cilj Komisije je omogočiti državam prejemnicam pomoči Phare upravljati sredstva Skupnosti v okviru sistema EDIS, da pred pristopom pridobijo zadostne praktične izkušnje pri upravljanju popolnoma decentraliziranega sistema in se tako pripravijo na učinkovito upravljanje sredstev iz strukturnih skladov ob pristopu (v okolju deljenega upravljanja).

Komisija bo odobrila izvajalske agencije za Phare, ki bodo delovale v okviru EDIS, ko bodo te dokazale, da imajo ustrezna sredstva, strukture in sisteme za učinkovito in pravočasno upravljanje pomoči Skupnosti.

Uporaba sistema EDIS za štiri izvajalske agencije v Bolgariji je bila odložena[2]. Osnutek poročila iz decembra 2006 je pokazal na vrsto vprašanj, ki jih je treba obravnavati. Bolgarski organi morajo dokončati akcijski načrt, ki bo vključeval ustrezne ukrepe. Polna akreditacija za EDIS se pričakuje v prvi polovici leta 2007.

Leta 2006 je Romunija Komisiji predložila vlogo za opustitev predhodnega nadzora in za pridobitev akreditacije EDIS. Vloga je zadevala Ministrstvo za evropsko združevanje (MEZ) in Centralno finančno pogodbeno enoto (CFPE) kot glavno izvajalsko agencijo. Ministrstvo za delo, ki je bilo oblikovano kot posebna izvajalska agencija za predpristopne programe vrste ESS, je predložilo ločeno vlogo. MEZ in CFPE sta dobila akreditacijo 14. decembra 2006. Sklep o uvedbi sistema EDIS vključuje vrsto tako imenovanih ugotovitev „tipa 2“, ki zahtevajo nadaljnje spremljanje in izboljšave sistema v strogo določenem roku od datuma sklepa. Končno poročilo in akreditacija bosta zaključena v letu 2007.

Sklep Komisije o delni dodelitvi upravljanja programa Phare in CARDS v okviru decentraliziranega sistema izvajanja (DIS) Hrvaški je bil sprejet 7. februarja 2006.

Turčija je prešla na decentraliziran sistem izvajanja oktobra 2003, z okvirnim ciljem, da leta 2007 začne uporabljati sistem EDIS.

2.4. Usklajevanje predpristopne pomoči Skupnosti

- SAPARD[3] (Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja) je namenjen pomoči državam kandidatkam pri spopadanju s težavami strukturnega prilagajanja v kmetijskih sektorjih in na podeželju ter izvajanju pravnega reda Skupnosti, ki zadeva skupno kmetijsko politiko in s tem povezano zakonodajo. Podrobne informacije o dejavnostih v okviru programa SAPARD so na voljo v letnem poročilu o programu SAPARD.

- ISPA[4] (Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju) je namenjen predvsem usklajevanju držav prosilk z infrastrukturnimi standardi Skupnosti. Financira tudi pomembno okoljsko in prometno infrastrukturo. Podrobne informacije o dejavnostih v okviru programa ISPA so na voljo v letnem poročilu o programu ISPA.

- Usklajevalni odbor Komisije za tri predpristopne instrumente, določen na ravni direktorjev, se leta 2005 ni uradno sestal, čeprav je bilo več sestankov predvsem zaradi oblikovanja novega predpristopnega instrumenta (IPA) in njegovih ključnih sestavnih delov[5]. Dokument o splošni pomoči, s katerim je Komisija obvestila upravni odbor Phare o usklajevanju predpristopne pomoči v letu 2005 in načrtovani pomoči za leto 2006, je bil odboru predstavljen 19. maja 2006. Ta dokument je vseboval zlasti okvirna dodeljena finančna sredstva za zadevno leto za vsako državo glede na tri instrumente, informacije o usklajevanju z Evropsko investicijsko banko (EIB) in mednarodnimi finančnimi ustanovami ter o napredku in perspektivah za decentralizirano upravljanje. Ločeno letno poročilo o usklajevanju predpristopne pomoči vsebuje podrobnejše informacije o usklajevanju med programi Phare, ISPA in SAPARD.

3. SODELOVANJE Z EIB IN MEDNARODNIMI FINANčNIMI USTANOVAMI

Komisija se v postopku načrtovanja programov redno posvetuje z mednarodnimi finančnimi ustanovami in dvostranskimi donatorji ter določa obseg skupnih dejavnosti in usklajene pristope k predpristopnim prednostnim nalogam.

Sodelovanje in sofinanciranje projektov z EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi ustanovami, zlasti Evropsko banko za obnovo in razvoj („EBRD“), Svetovno banko in Razvojno banko Sveta Evrope („CEB“, v sodelovanju z nemško Kreditanstalt für Wiederaufbau „KfW“), poteka v okviru spremenjenega memoranduma o soglasju med Evropsko komisijo in sodelujočimi mednarodnimi finančnimi ustanovami za države, ki so vključene v proces širitve, z dne 26. aprila 2006.

V zvezi s programom Phare je izvajanje horizontalnih programov ponudilo vrsto možnosti za sodelovanje mednarodnih finančnih ustanov, saj omogoča razširjanje posojil mednarodnih finančnih ustanov v kombinaciji z nepovratnimi sredstvi EU, kar je prožnejše od naložbenih projektov, ki se financirajo iz nacionalnih programov. Komisija je kljub temu zagotovila, da se obe vrsti programov dopolnjujeta.

Kar zadeva horizontalne programe, financirane po programu Phare, novi programi, ki so bili uvedeni od leta 2005, vključujejo Romunijo, Bolgarijo, Hrvaško in Turčijo[6]. Zaradi tehnične narave in večdržavnega pristopa zaporednih horizontalnih finančnih virov je bila potrebna vključitev ozko specializiranih finančnih ustanov z dolgoletnimi izkušnjami na področju mednarodnih financ, malih in srednje velikih podjetij ter razvoja občinskega sektorja. Prednost so imele finančne ustanove s statusom subjektov mednarodnega javnega prava z enakimi vrednotami kakor EU, zlasti glede širitve, in podobnimi cilji glede javne politike, ne pa finančne ustanove zasebnega sektorja, usmerjene v komercialne naložbe.

Prvi program pomoči je bil uveden v letu 1999 skupaj z EBRD. Vanje sta se v naslednjih letih vključili še CEB, ki program izvaja v sodelovanju s KfW, in EIB. Od leta 1999 je Komisija uvedla 32 tovrstnih programov:

- 18 programov pomoči za mala in srednje velika podjetja v skupni vrednosti 376 milijonov EUR finančnih spodbud EU in 2 328,25 milijona EUR kreditnih linij mednarodnih finančnih ustanov;

- 11 programov pomoči za občine v skupni vrednosti 117,8 milijona EUR finančnih spodbud EU in 589 milijonov EUR posojil mednarodnih finančnih ustanov;

- 3 programe pomoči za energetsko učinkovitost, ki so bili prvič uvedeni v letu 2006 in so bili skupaj vredni 53 milijonov EUR finančnih spodbud EU ter 212 milijonov EUR posojil mednarodnih finančnih ustanov. Izvajati se bodo začeli aprila 2007.

Program pomoči za mala in srednje velika podjetja je namenjen več upravičencem, njegov cilj pa je okrepiti zmožnosti finančnih posrednikov (tj. bank, lizinških družb) v državah upravičenkah, ki so vključene v proces širitve (nove države članice in države kandidatke), za razširitev in ohranjanje njihovih dejavnosti pri financiranju MSP.

Mehanizem programa pomoči za občine je podoben mehanizmu programa pomoči za mala in srednje velika podjetja. Posojilni instrumenti in instrumenti na osnovi porazdeljenega tveganja iz sredstev mednarodnih finančnih ustanov se dopolnjujejo z nepovratnimi finančnimi spodbudami za lokalne finančne posrednike. Predvideva se tudi, da bo Phare podprl omejen obseg tehnične pomoči občinam, da bi se okrepilo povpraševanje na občinskih kreditnih trgih.

Program pomoči za energetsko učinkovitost se je začel v letu 2006 v odgovor na Zeleno knjigo o energetski učinkovitosti in Direktivo o energetski učinkovitosti stavb. Usmerjen je v spodbujanje energetsko učinkovitih naložb v vse vrste stavb in v industrijski sektor, tako da končnim posojilojemalcem zagotavlja ustrezno financiranje. Program združuje kreditne linije mednarodnih finančnih ustanov, ki so razširjene na finančne posrednike, s spodbudami za izboljšanje stroškovne učinkovitosti opreme, s čimer povečujejo privlačnost okoljskih naložb, in provizijami za lokalne finančne posrednike, s čimer se jih spodbuja k dajanju posojil za financiranje energetske učinkovitosti.

EIB in Komisija sta na zahtevo Evropskega sveta v Nici in glede na okvirna določila v Sporočilu Komisije o obmejnih regijah z dne 25. julija 2001 vzpostavili instrument pomoči za obmejne regije. Projekt se osredotoča na uvedbo majhne komunalne infrastrukture v obmejnih regijah za pospeševanje povezovanja s sedanjimi regijami EU: sestavljen je iz dveh programov v zvezi s komunalno infrastrukturo v skupni vrednosti 40 milijonov EUR finančnih spodbud EU in 200 milijonov EUR posojil EIB. Ta program se še vedno izvaja. V letu 2006 se je prispevek EU znižal s 50 na 40 milijonov EUR, da bi se obseg programa prilagodil potencialnim projektom.

4. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

Ti dejavnosti sta namenjeni predvsem spremljanju in vrednotenju finančne podpore državam upravičenkam pri doseganju predpristopnih ciljev z ocenjevanjem izvedbe programa in povzetkom pridobljenih izkušenj. Drugič, zagotavljata pregled nad gospodarno in utemeljeno porabo predpristopnih sredstev. Tretji cilj je podpora razvoju zmogljivosti za spremljanje in vrednotenje na lokalni ravni v državah upravičenkah za učinkovitejše upravljanje predpristopne pomoči in nadzor nad njo.

4.1. Predhodno vrednotenje

V letu 2006 se je zaključilo predhodno vrednotenje instrumenta predpristopne pomoči (IPA), ki se je osredotočalo na pripravo dokumentov večletnega indikativnega načrtovanja. Sprejete ugotovitve in priporočila so prispevali k razpravi in rezultatom postopka Skupine za podporo kakovosti ter k poznejši reviziji smernic/dokumentov večletnega indikativnega načrtovanja (MIPD).

4.2. Nadzorovanje in vmesno vrednotenje

Leta 2006 je bilo v programih vmesnega vrednotenja v Romuniji, Bolgariji in Turčiji izdelanih 32 posamičnih državnih, sektorskih, priložnostnih ali tematskih ocenjevalnih poročil, ki so zajemala Phare in druge predpristopne finančne instrumente.

Vmesna ocenjevalna poročila o finančni podpori v letu 2006 so na splošno pokazala neenotno uspešnost predpristopne pomoči v Bolgariji, Romuniji in Turčiji ter precejšnje razlike med državami. Posebni rezultati vmesnega vrednotenja za tri države so opisani v delu II.3.1.

4.3. Naknadno vrednotenje

Leta 2006 se je končalo večje naknadno vrednotenje programa Phare, ki je obsegalo nacionalne in večdržavne programe ter tematska vrednotenja. Rezultati naknadnega vrednotenja vključujejo osem večdržavnih poročil, deset posamičnih državnih ocenjevalnih poročil, sedem tematskih ocenjevalnih poročil in zbirno ocenjevalno poročilo. Na podlagi rezultatov tega postopka bo potekalo odločanje o tekoči predpristopni pomoči in pomoči zahodnemu Balkanu. Poglavitne ugotovitve in sklep tega naknadnega vrednotenja so opisani v delu II.3.2.

5. DRUGE DEJAVNOSTI

Službe Komisije so izvedle številne druge dejavnosti za izboljšanje kakovosti programov za leto 2006 ter za podporo razvoju zmogljivosti za spremljanje in vrednotenje na lokalni ravni. Posamezni ukrepi so opisani v delu II.3 Priloge.

[1] Za celotno besedilo sklepov predsedstva iz junija 2006 glej http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/LoadDocument.asp?directory=en/ec/&filename=90111.pdf. Za celotno besedilo sklepov predsedstva iz decembra 2006 glej http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/92202.pdf.

[2] CFPE, Ministrstvo za regionalni razvoj in javna dela, Ministrstvo za delo in socialno politiko, Ministrstvo za gospodarstvo.

[3] Splošne informacije o programu SAPRAD so na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za kmetijstvo.

[4] Splošne informacije o ISPA so na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za regionalno politiko.

[5] Med šestimi predlaganimi instrumenti zunanjih odnosov, ki se bodo izvajali v obdobju 2007–2013, je tudi novi instrument za predpristopno pomoč, IPA. Kot stičišče zunanje pomoči in notranjih politik namerava IPA sedanjim državam kandidatkam (Turčiji, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji) in morebitnim prihodnjim državam kandidatkam (Albaniji, Bosni in Hercegovini, Črni gori in Srbiji s Kosovom po resoluciji Varnostnega sveta št. 1244) olajšati vstop v Unijo. IPA bo pristopni instrument, ki bo izpolnjeval vse zahteve, ki izhajajo iz predpristopnega procesa, predvsem glede prednostnih nalog, spremljanja in vrednotenja. IPA bo nadomestil sedanje predpristopne instrumente, zlasti: Phare, katerega naloge obsegajo podporo izvajanja pravnega reda Evropskih skupnosti v obliki vzpostavljanja institucij in s tem povezanih vlaganj, vlaganj v gospodarsko in socialno kohezijo ter čezmejno sodelovanje; ISPA, ki je predhodnik Kohezijskega sklada ter deluje na področjih okolja in prometne infrastrukture; SAPARD, ki je predhodnik načrtov za razvoj podeželja ter deluje na področjih zakonodaje skupne kmetijske politike in razvoja podeželja; predpristopno pomoč za Turčijo, z istim obsegom delovanja kot Phare; CARDS, ki pokriva zahodni Balkan.

[6] Turčija je zajeta v predpristopno finančno pomoč za Turčijo.