[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.9.2007

COM(2007)519 konč.

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2006 {SEC(2007)1153}

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2006(Besedilo velja za EGP)

UVOD

To letno poročilo zajema razvojne dosežke in dejavnosti v letu 2006. Pripravljeno je bilo v skladu s členom 173 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti[1] in členom 4 Sklepa o šestem okvirnem programu[2].

Poročilo spremlja delovni dokument služb Komisije s podrobnejšimi informacijami in statističnimi podatki. Glavna poglavja zadevajo dejavnosti in rezultate, dosežene v letu 2006, ter razvojne dosežke na področju raziskav in dejavnosti na področju tehnološkega razvoja (RTR) v državah članicah Evropske unije.

DEJAVNOSTI SKUPNOSTI NA PODROčJU RAZISKAV IN TEHNOLOšKEGA RAZVOJA

Politični dosežki

Raziskave, na širši osnovi pa trikotnik znanja (raziskave, izobraževanje in inovacije), so temelj ponovne oživitve lizbonske strategije. V okviru novega zagona za blaginjo, trajnostni razvoj ter večjo konkurenčnost, stabilnost in varnost je evropska raziskovalna politika v globalnem pogledu dosegla cilje za leto 2006, povezane z začetkom Sedmega okvirnega programa (7OP), zaključkom 6OP in političnimi pobudami za Evropski raziskovalni prostor.

Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2006 je poudaril potrebo po sprostitvi potenciala Evrope, in sicer s pomočjo uresničevanja politike in z upoštevanjem boljših regulativnih načel. V letu 2006 se je še naprej izvajal akcijski načrt za integrirane inovacije/raziskave. Ta akcijski načrt, ki je bil sprejet leta 2005, poziva k izrazitemu izboljšanju pogojev za raziskave in inovacije v Evropi, in sicer s pomočjo pobud, kot so prerazporeditev državne pomoči, večja učinkovitost varstva intelektualne lastnine, zbiranje dodatnih sredstev za raziskave, ustanavljanje inovacijskih središč ter krepitev partnerstev med univerzo in industrijo. Izboljšanje pogojev za naložbe zasebnega sektorja v R&R in inovacije je zelo pomembno za doseganje barcelonskega cilja 3 %.

Široko zastavljena inovacijska strategija za Evropo v zvezi s prenosom naložb v znanje, v inovativne proizvode in storitve, ki jo je Komisija sprejela septembra, Svet pa jo je potrdil novembra 2006, vključuje deset prednostnih dejavnosti, od katerih jih je šest neposredno povezanih z raziskavami. Ena izmed prednostnih dejavnosti se nanaša na ustanovitev Evropskega tehnološkega inštituta (EIT). Cilj EIT je prispevati k razvoju inovacijske zmogljivosti Skupnosti in držav članic. S spodbujanjem vključevanja trikotnika znanja po vsej EU bo dopolnil obstoječe politike in pobude Skupnosti ter nacionalne politike in pobude. Evropski svet je junija 2006 pozval Komisijo, da pripravi uradni predlog za ustanovitev EIT. Komisija je predlog za EIT predstavila 18. oktobra 2006. Evropski svet je 14. in 15. decembra 2006 dal jasno pooblastilo za temeljite razprave Sveta o predlogu za EIT, ki bi morale biti zaključene do konca leta 2007. Poleg tega prednostne dejavnosti vključujejo predvsem razvoj strategije za inovacijam prijazne „vodilne trge“ z naslovom „Ustvarjanje inovativne Evrope“, ki je bila predlagana v poročilu strokovne skupine pod vodstvom nekdanjega finskega ministrskega predsednika Eskoja Ahoja. Ahojeva skupina, ustanovljena v okviru nadaljevanja vrha v Hampton Courtu oktobra 2005, je poročilo predstavila januarja 2006.

Druga prednostna naloga široko zastavljene inovacijske strategije se nanaša na ustanovitev odprtega, enotnega in konkurenčnega trga delovne sile za raziskovalce. Letno poročilo o izvajanju je preučilo nadaljnji napredek v zvezi z mobilnostjo znotraj Evrope ter mednarodno in medsektorsko mobilnostjo, pa tudi poklicni razvoj raziskovalcev na vseh ravneh njihove poklicne poti, in sicer z upoštevanjem Strategije mobilnosti za ERP, sporočila „En poklic, več poklicnih poti“ ter priporočil glede Evropske listine za raziskovalce in Kodeksa ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev. Druga prednostna področja, preko katerih raziskave aktivno podpirajo lizbonski proces, vključujejo spodbujanje prenosa znanja med javnimi raziskovalnimi organizacijami in industrijo, za katerega so bile pripravljene smernice in priporočila, nov okvir za državno pomoč za raziskave, razvoj in inovacije ter učinkovitejšo uporabo davčnih olajšav za R&R in priročnik o gospodarskih javnih naročilih za spodbujanje R&R in inovacij. Drug velik dosežek za lizbonsko strategijo v letu 2006 je bil dogovor držav članic, da bodo določile nacionalne cilje za izdatke za R&R, ki so bili priloženi sklepom spomladanskega zasedanja Sveta marca 2006.

Izdano je bilo sporočilo z naslovom „Posodobitev izobraževalnih programov univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije“, razvita pa je bila tudi evropska strategija o raziskovalnih infrastrukturah.

ITER (mednarodni termonuklearni poskusni reaktor) je glavna politična pobuda RTR. Pogodbenice (EU, ZDA, Kitajska, Indija, Rusija, Japonska in Južna Koreja) so novembra 2006 v Parizu podpisale Sporazum o ITER in Sporazum o „privilegijih in imunitetah“ ter Dogovor o začasni uporabi, in sicer po začetku postopka maja in sklepu Sveta iz septembra. EU in Japonska sta še naprej razvijali privilegirano partnerstvo za ITER in fuzijo, zlasti v zvezi z njunimi prispevki k dopolnilnim dejavnostim „širšega pristopa“, ki se bodo izvajale na Japonskem. Decembra 2006 je bilo doseženo politično soglasje o statusu Evropskega skupnega podjetja.

Poleg tega je bil na začetku leta 2007 sprejet strateški pregled energetske politike EU, ki je del celovitega energetskega paketa in paketa o podnebnih spremembah za zmanjšanje emisij v 21. stoletju, v katerem so raziskave pomemben element.

Drugi dosežki v okviru mednarodnega sodelovanja so vključevali sprejetje priporočil sklepa Sveta, ki Komisijo pooblaščajo za pogajanja v zvezi s sporazumom na področju znanosti in tehnologije, ki Izrael in Švico povezuje s 7OP, sprejetje predloga sklepa Sveta, ki Komisijo pooblašča za podpis sporazuma na področju znanosti in tehnologije med ES in Korejo, ter za podpis in sklenitev sporazuma o sodelovanju med Skupnostjo Euratom in Korejo na področju raziskav fuzijske energije. Na področju naprednih jedrskih sistemov je Komisija podpisala listino o pristopu Skupnosti Euratom k Okvirnemu sporazumu o mednarodnem forumu 4. generacije (GIF), temu pa je maja 2006 sledil formalni pristop. Na področju inteligentnih proizvodnih sistemov je Komisija sprejela predlog sklepa Sveta, ki daje dovoljenje za sklenitev obnovljenega in spremenjenega sporazuma na področju dejavnosti R&R med ES ter Avstralijo, Kanado, Norveško, Švico, Korejo, Japonsko in ZDA.

K Sedmemu okvirnemu programu

Sprejetje in začetek Sedmega okvirnega programa ES za RTR in Sedmega okvirnega programa Euratom za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja je bil za evropske raziskave velik dosežek. Po več letih priprav in intenzivnih pogajanj so bili sprejeti glavni finančni in pravni instrumenti, ki Komisiji omogočajo sodelovanje pri izvajanju Evropskega raziskovalnega prostora za obdobje 2007 do 2013. Svet kot zakonodajalec je 18. in 19. decembra 2006 sam oziroma skupaj z Evropskim parlamentom sprejel zakonodajne akte v zvezi z okvirnimi programi, posebnimi programi, ki jih izvajajo, ter pravili za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri dejavnostih v okviru 7OP in za razširjanje rezultatov raziskav.

Posebni programi Sodelovanje, Zamisli, Ljudje, Zmogljivosti in Euratom ter dva posebna programa, ki se bosta izvajala v okviru Skupnega raziskovalnega središča (JRC), so bili sprejeti 19. decembra. Skupno raziskovanje ostaja ključna dejavnost, večina tematskih prednostnih področij pa trdno sloni na izkušnjah, pridobljenih s prejšnjimi okvirnimi programi. Opredeljene teme odražajo ključna področja znanja in tehnologije, kjer je raziskovalna odličnost še posebej pomembna za izboljšanje zmogljivosti Evrope za obravnavo družbenih, gospodarskih, javnozdravstvenih, okoljskih in industrijskih izzivov prihodnosti. To so zdravje; prehrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija; informacijske in komunikacijske tehnologije; nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije; energija; okolje; promet; družbeno-ekonomske in humanistične znanosti; vesolje in varnost. Novi koncepti, kot so Evropski raziskovalni svet (ERC), skupne tehnološke pobude in velike naložbe v infrastrukturo, so še posebej pomembni, in sicer skupaj z nenehnimi prizadevanji za boj proti „begu možganov“ in prizadevanji za ohranitev delovne sile v Evropi. Pomembna nova elementa sta tudi načrt raziskovalnega potenciala za koriščenje raziskovalne odličnosti v konvergenčnih regijah in Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja, namenjen izboljšanju dostopnosti posojil Evropske investicijske banke (EIB).

Ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta (ERC), evropskega organa za podporo pionirskim raziskavam, je doživela napredek. Podkrepljen z velikim proračunom in neodvisnim znanstvenim vodstvom predstavlja nov dinamičen razvoj. ERC bo sestavljen iz znanstvenega sveta in njegove uvedene izvršilne strukture. Znanstvena strategija se razvija glede na usmeritve znanstvenega sveta ERC. Objavljen je bil prvi razpis za zbiranje predlogov za izvajanje programa Zamisli, uvedeni pa so tudi operativni mehanizmi ERC.

Pričakuje se, da bo imel 7OP ključno vlogo pri pospeševanju blaginje in blagostanja v Evropi. Zagotovitev poštenega in uravnoteženega dostopa do 7OP je zelo pomembna za okrepitev medsebojnega zaupanja v skupno delovanje v smeri skupnega cilja. Poenostavitev je bila priznana kot kritični dejavnik uspeha, vse zainteresirane strani pa so bile pozvane, da preko javnega posvetovanja prispevajo svoje zamisli in pripombe. Pravila za udeležbo, najvidnejši instrument poenostavitve, so bila oblikovana tako, da so čim bolj učinkovita in prijazna za uporabnike.

Storitve CORDIS so bile v celoti prenesene na novo spletno stran EUROPA (http://cordis.europa.eu) in prenovljene tako, da odražajo pričetek 7OP s prvimi letnimi delovnimi programi v okviru posebnih programov, ki jih je Komisija sprejela 21. decembra 2006, in prvimi 42 razpisi za zbiranje predlogov, objavljenimi naslednjega dne. Za 7OP je CORDIS zdaj edini verodostojni vir za razpise za zbiranje predlogov, saj so zdaj v Uradnem listu objavljene samo reference razpisov za zbiranje predlogov 7OP.

Izvajanje šestega okvirnega programa

V letu 2006, ki je bilo leto zadnjih obveznosti po šestem okvirnem programu (2002–2006), je bil zabeležen znaten napredek, in sicer na vseh področjih in horizontalnih temah spremenjenih delovnih programov. Večina razpisov za zbiranje predlogov je bila objavljena v skladu z načrti, vrednotenja predlogov pa so vodila do pogajanj za sklenitev zadnjih pogodb 6OP. Nadaljevala so se prizadevanja za pritegnitev najboljših raziskovalcev ter najbolj inovativnih podjetij, organizacij in ustanov, ključnih akterjev pri oblikovanju ERP; najuspešnejši programi so vključevali štipendije Marie Curie in program ERA-NET. V dejavnosti celotnega 6OP je bilo vključenih več tisoč ekip iz 99 partnerskih držav INCO, vključno s posebnim mednarodnim sodelovanjem, ki obravnava mednarodne obveznosti, kot so razvojni cilji novega tisočletja, biološka raznovrstnost in konvencije o dezertifikaciji.

Na področju znanosti o življenju, genomike in biotehnologije se nadaljujejo pomembne dejavnosti, in sicer v okviru Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij v boju proti AIDS-u, tuberkulozi in malariji. V zvezi s kakovostjo in varnostjo živil ter prehrane se večina dejavnosti nanaša na ustanove za izvajanje na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva (KBBE). Po sporočilu „K evropski strategiji za nanotehnologijo“ je izvajanje akcijskega načrta napredovalo v smeri odgovornega razvoja nanoznanosti in nanotehnologij. Pričakuje se, da bo platforma za evropsko proizvodnjo, ki temelji na raziskavah in inovacijah z visoko dodano vrednostjo, pospešila preoblikovanje industrije v Evropi. Izvajanje akcijskega načrta za okoljske tehnologije se nadaljuje z razvojem dejavnosti politike predvsem v zvezi s trajnostno proizvodnjo in potrošnjo. Raziskave na področju globalnih sprememb in ekosistemov, trajnostne energije in prometnih sistemov so še naprej pomembno prispevale k poživitvi evropske strategije trajnostnega razvoja ter k vrsti drugih evropskih strategij, kot so pomorska strategija, Globalni sistem sistemov za opazovanje zemlje in akcijski načrt za okolje in zdravje.

Velik napredek je bil dosežen z 31 evropskimi tehnološkimi platformami (ETP), ki pokrivajo več področij, od jekla do zračnega prometa, vode, vodika in fotovoltaike ter od nanoelektronike do vzajemnega učenja in znanja za pravočasno prepoznavanje, ta področja pa so koristna za izboljšanje evropske industrijske konkurenčnosti s strateškimi raziskovalnimi programi. Skupne tehnološke pobude (JTI) vključujejo ustrezno pravno strukturo za dolgoročna javno-zasebna partnerstva za zagotovitev, da je EU vodilna na ključnih tehnoloških področjih. Obravnava se šest JTI (inovativna zdravila, nanoelektronika, vgrajeni računalniški sistemi, aeronavtika in zračni promet, vodik in gorivne celice ter globalno nadzorovanje okolja in varnosti). Vključujejo ključne industrijske partnerje in napredujejo na podlagi načrta, predstavljenega novembra 2006.

Sposobnost odzivanja na porajajoče se izzive je bila dokazana z nujnim razpisom za zbiranje predlogov, ki je bil posledica krize zaradi aviarne influence, in delom v zvezi s pandemijo gripe. Politično usmerjeno raziskovanje se uspešno izvaja z neposrednimi dejavnostmi, ki jih izvaja JRC, in s projekti SSP (znanstvene podpore politiki), povezanimi z več področji politike EU, kot so okolje, trajnost, zdravje, kmetijstvo in ribištvo.

Polna uveljavitev novih in nastajajočih znanosti in tehnologij (NEST) je povzročila široko priznavanje kakovosti in inovacij meddisciplinarnega programa, vključno s področji, kot so sintetična biologija in merjenje nemogočega.

Regionalna razsežnost ERP je še nadalje napredovala z nadaljevanjem pilotnega ukrepa „Regije znanja“ in razvojem novih dejavnosti v zvezi z nadnacionalnim sodelovanjem med regionalnimi grozdi znanja („Regije znanja – 2“).

V zvezi z raziskovalnimi infrastrukturami je bila na različne načine zagotovljena podpora razvoju evropskega pristopa za nastanek novih zmogljivosti ter za delovanje in izboljšanje obstoječih infrastruktur, zlasti s podporo strateškim dejavnostim ESFRI (Evropskega strateškega foruma za raziskovalne infrastrukture). Sodeloval je zlasti pri izdelavi prvega evropskega načrta za raziskovalne strukture, potrebnega za naslednjih 10 do 20 let. Ta dokument, ki je bil objavljen oktobra 2006, opredeljuje 35 infrastrukturnih projektov. Ta načrt je rezultat intenzivnih dveletnih posvetovanj in postopka strokovnega ocenjevanja.

V zvezi z Raziskovalnim skladom za premog in jeklo (RFCS) bo odločba Sveta, ki je v pripravi in ki določa večletne tehnične smernice za raziskovalni program RFCS, vodila do prve revizije tehničnih smernic.

Nadaljevalo se je znanstveno, tehnično, pravno in finančno spremljanje več ukrepov, začetih po prejšnjih okvirnih programih, zlasti po 5OP, in dokončanih je bilo več projektov. Njihovi znanstveni in tehnični rezultati ter socialno-ekonomski učinek so predmet stalnega večletnega programa ocenjevanja za povečanje in optimizacijo njihovega potenciala na področju inovacij in v procesu oblikovanja politike. Pričakuje se, da bodo tehnološki izvedbeni načrti pripomogli k napredku od znanja do strokovnih izkušenj ter pospešili inovacije in naložbe.

RAZVOJ V DRžAVAH čLANICAH IN UPORABA ODPRTE METODE USKLAJEVANJA

Raziskave in prenovljena lizbonska strategija

Ponovni zagon lizbonske strategije leta 2005 je povzročil, da so se vsi akterji ponovno obvezali, da bodo aktivno izvajali pozitivni načrt reforme gospodarstva. Leta 2006 so se prvič izvajali nacionalni programi reform (NRP) držav članic. Nacionalni cilji za naložbe v R&R, ki so jih določile države članice, kažejo, kolikšni so načrtovani prispevki držav članic za vse lizbonske in barcelonske cilje, uporabljeni pa so bili kot orodje za osredotočenje politike na strukturne reforme, potrebne za optimizacijo vhodnih dejavnikov za R&R in inovacijski proces.

Čeprav je v letu 2006 večina držav članic pokazala resnično pripravljenost za izvajanje NRP in je zdaj večina držav članic vzpostavila skladne strategije politike R&R, bodo za številne države članice potrebne nadaljnje politične pobude. Ponovni zagon lizbonske strategije ponuja pravo priložnost za prodor, vendar bo za dosego tega treba pokazati večjo zavezanost ter hitrejši razvoj in izvajanje politike.

Povečanje zasebnih naložb v R&R s pomočjo okrepitve učinka finančnega vzvoda javne politike še naprej predstavlja velik izziv. S tem v zvezi je še vedno zelo pomembno obravnavati vprašanja, kot so krepitev centrov odličnosti v raziskovanju, spodbujanje trajnih javno-zasebnih partnerstev ter izboljšanje sodelovanja in pretoka znanja med javno raziskovalno bazo in zasebnimi podjetji, pomembna pa je tudi prenova javne raziskovalne baze za izboljšanje njene znanstvene odličnosti in odzivnosti na potrebe zasebnega sektorja. Poleg tega je treba spodbujati bolj sistematičen pristop k R&R in inovacijam, tako da se zagotovijo sinergije z drugimi politikami pri ustvarjanju poslovnega okolja, prijaznega do R&R in inovacij.

Napredek k cilju 3 %

Obseg finančnih sredstev, namenjenih R&R, je pokazatelj obveznosti države do proizvodnje in koriščenja novega znanja, pa tudi element, ki določa inovacijsko dejavnost države. Kot je prikazano na sliki 3.1, je sumarni inovacijski indeks (SII), ki meri splošno inovacijsko dejavnost države, močno odvisen od intenzivnosti R&R, kar pomeni, da intenzivnost R&R ni samo ukrep vnosa, temveč je lahko tudi eden izmed glavnih dejavnikov inovacijske dejavnosti.

Leta 2005 je intenzivnost R&R Evropske unije znašala 1,84 % BDP in ni kazalo, da se bo stanje po stagnaciji v letih 2001–2002 izboljšalo. Vendar je treba opomniti, da so zadnje razpoložljive informacije še iz obdobja pred prenovljenimi obveznostmi držav članic v okviru ponovnega zagona lizbonske strategije.

Glede na intenzivnost R&R je mogoče oblikovati tri skupine držav. V prvi skupini so države, katerih intenzivnost R&R presega 2,4 % BDP (Švedska, Finska, Danska, Nemčija in Avstrija) in so že dosegle velik napredek pri razvoju na znanju temelječih gospodarstev. Drugo skupino sestavljajo države, katerih intenzivnost je blizu povprečja EU, tj. med 1,5 in 2,1 % BDP (Francija, Belgija, Nizozemska, Združeno kraljestvo, Luksemburg), kar pomeni, da se gospodarstva teh držav preoblikujejo, vendar je treba pospešiti razvoj. Tretjo, večjo skupino sestavljajo države, katerih intenzivnost R&R je pod 1,5 % BDP (čeprav so razlike znotraj te skupine velike), kar kaže na dejstvo, da morajo te države še vedno doseči premik v smeri krepitve znanja.

Slika 3.1: Sumarni inovacijski indeks vs. intenzivnost R&R

[pic]

Vir za Intenzivnost R&R: GD za raziskave – Podatki: EUROSTAT, OECD.

Opomba: Podatki o intenzivnosti R&R za IT, NL, RO, UK, HR, TR, IS, CH, US, JP so za leto 2004; podatki za AT, FI so za leto 2006.

Vir SII: Pregled stanja na področju inovacij v Evropi 2006.

S primerjavo letne stopnje rasti intenzivnosti R&R, potrebne za doseganje nacionalnega cilja, s stopnjo rasti od leta 2000 (2000–2005) za vsako državo članico lahko ocenimo ambicioznost ciljev (glej sliko 3.2). Le malo držav (Avstrija, Danska, Irska, Nemčija, Finska) je v zadnjem času doseglo stopnjo rasti, ki bi zadostovala za to, da bi te države naredile znaten napredek v smeri svojih ciljev. Vse ostale države bodo morale okrepiti svoja prizadevanja, če želijo doseči stopnjo ambicioznosti, ki izhaja iz njihovih ciljev. Skupina držav, ki so imele v zadnjem času negativno povprečno stopnjo rasti, bo morala najprej obrniti trend upadanja, kar pomeni, da so zastavljeni cilji zelo ambiciozni, za napredek v smeri doseganja teh ciljev pa bodo potrebni paketi reform politik R&R, sorazmerno z njihovimi cilji.

Slika 3.2: Intenzivnost R&R: povprečna letna rast (v %) 2000–2005 in povprečna letna rast (v %), potrebna za doseganje ciljev 2010

[pic]

Odprta metoda usklajevanja (OMC)

Če pogledamo zadnje ocene mešanic politik za R&R držav članic, je splošno stališče takšno, da so se države članice obvezale k številnim podobnim ciljem in izzivom ter da, eksplicitno ali implicitno, sledijo razpravam na evropski ravni (na primer z odprto metodo usklajevanja ali kot nadaljevanje sporočil Komisije) ali s pomočjo identifikacije in prenosa dobrih praks, opredeljenih v drugih državah članicah.

OZTR (Odbor za znanstvene in tehnološke raziskave) je julija 2006 sprejel končno poročilo o drugem krogu izvajanja OMC. OZTR je potrdil, da je uporaba OMC še naprej pomembna pri krepitvi in usklajevanju politik držav članic za obvladovanja izziva, ki ga predstavlja doseganje lizbonskih in barcelonskih ciljev. OZTR je v svojem poročilu pozval države članice, naj sprejmejo celovitejše pristope k oblikovanju raziskovalnih in inovativnih politik, vključno z zagotovitvijo vseobsegajočega pristopa do vodenja in izvajanja politike. Rezultati skupine OZTR o finančnih ukrepih za R&R so bili posledično uporabljeni kot vir informacij, saj so bili vključeni v sporočilo Komisije o tem, kako bolje izkoristiti davčne olajšave za spodbujanje dejavnosti R&R.

OZTR se je odločil še naprej razvijati delo OMC v tretjem krogu in se posledično vključil v razpravo z namenom izbrati primerne teme. Izbrane teme so bile tiste (mešanice politik za R&R, usklajevanje strukturnih skladov in okvirnega programa, R&R v storitvah, internacionalizacija R&R), za katere je velika večina predstavnikov OZTR pokazala zanimanje in kjer so države članice pokazale jasno voljo za prevzem postopka in za zagotovitev vodstva, potrebnega za doseganje oprijemljivih rezultatov pri razpravah.

Poleg dela v zvezi s posebnimi vprašanji politike R&R je OZTR novembra 2006 začel usmerjeno sejo vzajemnega učenja na podlagi nacionalnih programov reform in pripadajočih poročil o napredku za leto 2006. OZTR je v svojem poročilu o tem izvajanju navedel, da je ponovni zagon lizbonske strategije privedel do pozitivnih učinkov, in tiste, ki sprejemajo politične odločitve, pozval, da ohranijo svoje obveznosti do lizbonskega postopka reforme. Na področju politike R&R je OZTR sklenil, da se morajo države članice vključiti v neprekinjen krog prilagajanja svojih politik, prednostnih nalog in strategij v luči novih izzivov, vključno z upoštevanjem usklajenega ukrepa z drugimi državami članicami ali na ravni Skupnosti. Poleg tega OZTR priznava, da je potrebnega še veliko dela za premostitev kulturne ločine med znanostjo in industrijo, omenil pa je tudi potrebo po bolj konkurenčnem akademskem okolju.

OBETI ZA PRIHODNOST

Vsi ti dosežki so utrli pot za leto 2007, ki je prvo leto izvajanja 7OP in leto velikih novih razvojnih dogodkov za ERP.

Pripravljalno delo se je pričelo v drugem semestru leta 2006 z namenom sprožitve razprave o novih izzivih in prihodnjih perspektivah za Evropski raziskovalni prostor. To delo je vodilo do sprejetja zelene knjige „Evropski raziskovalni prostor: Nove perspektive“ COM(2007) dne 4. aprila 2007, na podlagi katere zdaj po vsej Evropi potekata široka razprava in javno posvetovanje. Na podlagi rezultatov razprave in posvetovanja se pričakuje, da bodo leta 2008 predlagane nove pobude.

VIRI DODATNIH INFORMACIJ

Več podrobnosti vsebuje delovni dokument Komisije, ki je priložen temu poročilu. Nadaljnje informacije najdete v naslednjih dokumentih, ki so na voljo javnosti:

- Letna poročila o spremljanju za okvirni program in posebne programe, ki zagotavljajo kratek, neodvisen povzetek napredka in kakovosti ukrepov, sprejetih za izvajanje programov.

- Poročila o petletnem ocenjevanju, ki preverjajo izvajanje in dosežke raziskovalnih dejavnosti Skupnosti v predhodnih petih letih.

- Letno objavljena poročila s ključnimi podatki, v katerih so navedeni številni kazalniki, s katerimi je mogoče oceniti položaj Evrope na področju znanosti, tehnologije in inovacij.

- Statistični podatki o znanosti in tehnologiji v Evropi (Eurostat): statistični podatki o proračunu za R&R, izdatkih za R&R, zaposlenih na področju R&R in o patentih v državah članicah, razčlenjeni po regijah.

- Študije in analize, ki so objavljene v okviru programov RTR Skupnosti in ki obravnavajo posebna vprašanja na področjih RTR, ki jih pokrivajo.

Večina teh dokumentov je na voljo ali jih je mogoče naročiti na spletnih straneh Komisije:

- Portal Evropske unije, spletna stran EUROPA: http://europa.eu/index_en.htm

- Spletna stran CORDIS, ki vsebuje izčrpne informacije o okvirnem programu RTR: http://cordis.europa.eu

- Spletna stran Generalnega direktorata za raziskave Komisije:

- http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html

- Spletna stran Generalnega direktorata za informacijsko družbo Komisije:

- http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm

- Spletna stran Generalnega direktorata za podjetništvo Komisije:

- http://ec.europa.eu/ /dgs/enterprise/index_en.htm

- Spletna stran Generalnega direktorata za energetiko in promet Komisije:

- http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html

- Spletna stran Skupnega raziskovalnega središča (JRC): http://www.jrc.ec.europa.eu

- Spletna stran Eurostata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page

[1] „Komisija na začetku vsakega leta pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo. Poročilo zajema informacije o raziskovalnih in tehnološkorazvojnih dejavnostih ter o razširjanju njihovih rezultatov v predhodnem letu, pa tudi delovni program za tekoče leto.“

[2] Sklep št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002. Člen 4 „V okviru letnega poročila, ki ga mora Komisija predložiti skladno s členom 173 Pogodbe, Komisija podrobno poroča o napredku pri izvajanju šestega okvirnega programa, še zlasti napredku pri doseganju njegovih ciljev in prednostnih nalog…; vključene so tudi informacije o finančnih vidikih in uporabi instrumentov“.