1.OZADJE

V skladu s členom 395 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) lahko Svet na predlog Komisije soglasno dovoli kateri koli državi članici, da uvede posebne ukrepe, ki odstopajo od določb te direktive, za poenostavitev postopka obračunavanja davka ali za preprečevanje nekaterih vrst davčnih utaj ali izogibanja davkom. Ker ta postopek določa odstopanje od splošnih načel DDV v skladu s stalno sodno prakso Sodišča Evropske unije, bi morala biti takšna odstopanja sorazmerna in po obsegu omejena.

Latvija je z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 8. avgusta, zahtevala dovoljenje za uporabo ukrepa, ki odstopa od člena 193 direktive o DDV. V skladu s členom 395(2) direktive o DDV je Komisija z dopisom z dne 3. novembra 2017 o zahtevi Latvije obvestila druge države članice (Portugalsko z dopisom z dne 6. novembra 2017). Z dopisom z dne7. novembra 2017 je Latvijo uradno obvestila, da razpolaga z vsemi informacijami, potrebnimi za oceno zahteve.

Praviloma je oseba, ki je zavezana k plačilu DDV davčnim organom v skladu s členom 193 direktive o DDV, davčni zavezanec, ki dobavlja blago. Namen odstopanja, ki ga je zahtevala Latvija, je naložiti navedeno obveznost na davčnega zavezanca, ki se mu dobavi blago ali opravi storitev (tako imenovani mehanizem obrnjene davčne obveznosti), za posebne proizvode, in sicer gradbeni material. Namen zahtevanega odstopanja je boj proti goljufijam.

2.OBRNJENA DAVČNA OBVEZNOST

Oseba, ki je v skladu s členom 193 direktive o DDV dolžna plačati DDV, je davčni zavezanec, ki dobavlja blago ali opravlja storitev. Namen mehanizma obrnjene davčne obveznosti je prenos navedene obveznosti na davčnega zavezanca, ki se mu dobavi blago ali opravi storitev.

Do goljufije neplačujočega gospodarskega subjekta pride, ko trgovci prodajo blago ali opravijo storitev, svojim strankam zaračunajo DDV, nato pa izginejo, ne da bi pobrani DDV izplačali davčnim organom. V najskrajnejših primerih takšne davčne utaje so isto blago ali storitve prek sistema „vrtiljaka“ (ki vključuje blago ali storitve, ki se prodajajo med državami članicami) večkrat dobavljene brez plačila DDV davčnim organom, hkrati pa stranke odbijejo DDV, ki so ga plačale dobavitelju. Z določitvijo osebe, ki se ji dobavi blago ali opravi storitev, za zavezanko za plačilo DDV domači mehanizem obrnjene davčne obveznosti v takšnih primerih odpravlja možnost navedene vrste davčnih utaj.

3.ZAHTEVA

Latvija zahteva, da ji Svet v skladu s členom 395 direktive o DDV na predlog Komisije dovoli, da uporablja posebni ukrep, ki odstopa od člena 193 direktive o DDV, za uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo gradbenega materiala.

Latvija je zaradi pojavljanja goljufij v skladu s členom 199(1)(a) direktive o DDV uvedla mehanizem obrnjene davčne obveznosti za gradbene storitve, zaradi česar so se po njenih navedbah zmanjšale goljufije na področju DDV v gradbenem sektorju. Vendar navaja, da so se po uvedbi mehanizma obrnjene davčne obveznosti v gradbenem sektorju povečala vračila DDV davčnim zavezancem, kar je mogoče deloma pojasniti s povečanjem goljufij pri dobavi gradbenega materiala. Latvija trdi, da obstajajo razlogi za domnevo, da nekateri registrirani zavezanci za DDV v gradbenem sektorju ravnajo v slabi veri in ne navajajo dejanskih količin gradbenega materiala, ki ga porabijo pri opravljanju gradbenih storitev.

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Latvija, davčni zavezanci v gradbenem sektorju uporabljajo enake metode za utajo DDV kot davčni zavezanci v drugih sektorjih, in sicer: a) vstopni davek se neupravičeno zviša, b) dobavitelji gradbenega materiala so dvomljiva podjetja (neplačujoči gospodarski subjekti), zaradi česar ni mogoče določiti porekla proizvodov, c) proizvodi se dobavljajo od t. i. vmesnih družb in prijavi se vstopni davek.

Latvija trdi tudi, da ima gradbeni sektor največji delež sive ekonomije, pri kateri se prihodki iz poslovanja ne prijavijo, plače pa se izplačujejo „na roko“.

Z določitvijo osebe, ki se ji dobavi gradbeni material ali opravi storitev, za zavezanko za plačilo DDV se želi Latvija boriti proti goljufijam v gradbenem sektorju. Iz zahteve je razvidno, da Latvija načrtuje uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo tega blaga od 1. januarja 2018, kar potrjuje tudi dopis, ki ga je Komisiji poslala 12. oktobra 2017.

4.STALIŠČE KOMISIJE

Ko Komisija prejme zahteve v skladu s členom 395, jih preuči, da bi zagotovila izpolnjevanje osnovnih pogojev za njihovo odobritev, tj. da predlagani posebni ukrep poenostavlja postopke za davčne zavezance in/ali davčno upravo oziroma da predlog preprečuje nekatere vrste davčnih utaj ali izogibanja davkom. V tem okviru vedno sprejme omejen in previden pristop, da bi zagotovila, da odstopanja ne ogrozijo delovanja splošnega sistema DDV, so omejena v obsegu, potrebna in sorazmerna.

Vsako odstopanje od sistema razdrobljenih plačil je lahko tako le zadnja možnost in ukrep v sili ter mora zagotavljati jamstva glede nujnosti in izredne narave odobrenega odstopanja.

Zato je treba opozoriti, da Komisija v svoji politični usmeritvi odstopanja glede mehanizma obrnjene davčne obveznosti dopušča le, če hkrati zadevno blago ne more doseči končne potrošnje, če se šibek davkoplačevalec nadomesti z bolj zanesljivim in če ni tveganja za goljufije, usmerjene na maloprodajno raven ali v druge države članice, ki ne uporabljajo tega mehanizma.

Najprej je treba opozoriti, da so lahko zadevni proizvodi namenjeni za zasebno potrošnjo, kar pomeni tveganje, da se goljufija premakne navzdol v dobavni verigi, s čimer bi bil lahko nadzor še težji. Prenos celotne obveznosti iz naslova DDV na zadnji člen v verigi bi tako še povečal tveganja. Obstaja tudi tveganje, da bi se goljufije preusmerile v druge države članice.

Poleg tega odstopanje v nobenem primeru ni dolgoročna rešitev, prav tako pa ne nadomešča ustreznih nadzornih ukrepov za sektor in za davčne zavezance. Latvija je v svoji zahtevi navedla, da velja širok razpon nadzornih ukrepov za preprečevanje goljufij na področju DDV, ni pa pokazala, zakaj ti nadzorni ukrepi ne zadostujejo za preprečevanje goljufij pri gradbenem materialu. Prav tako Latvija ni konkretno navedla, kateri ukrepi so bili ali bodo sprejeti za boj proti goljufijam v gradbenem sektorju.