Pravosodni sistem učinkovito obvladuje število prejetih zadev, vendar se je stopnja rešenih zadev nekoliko znižala. Ocenjeni čas za rešitev civilnih, gospodarskih, upravnih in drugih zadev je zelo kratek in ostaja pod povprečjem pri civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah na vseh stopnjah, čeprav se je v zadnjih letih nekoliko podaljšal . Hkrati se je stopnja rešenih civilnih in gospodarskih pravdnih zadev v zadnjih letih nekoliko znižala, in sicer s 102 % leta 2017 na 95 % leta 2018 in 94 % leta 2019. Število nerešenih zadev je še vedno nizko, zlasti pri civilnih in gospodarskih pravdnih zadevah .

Izvajajo se nekatere pobude za spoprijemanje z nerešenimi izzivi glede digitalizacije sodstva. Elektronska sredstva za spletno vložitev zadeve in pošiljanje vabil na obravnavo ter za sledenje fazam postopka so na sodiščih na voljo le v omejenem obsegu . Medtem ko se vse sodbe na tretji stopnji objavijo, to za prvo- in drugostopenjske sodbe velja le delno, ureditve za strojno berljivost sodb pa so omejene . Po informacijah nacionalne sodne uprave je oblikovanje celovite podatkovne zbirke sodb, vključno z anonimizacijo sodb, v pripravi za leto 2021. Nacionalna sodna uprava izvaja tudi projekt za uporabo digitalnih orodij za spremljanje povprečnega trajanja nerešenih zadev, katerega namen je pripomoči k predvidevanju prihodnjega časa, potrebnega za obravnavo zadev .

Nekaj zaskrbljenosti je povzročilo zmanjševanje odhodkov za pravosodni sistem. Danski odhodki za sodišča kot delež BDP so nizki in so se v zadnjih letih zmanjšali . Tudi število sodnikov na prebivalca je precej majhno . Poročilo sodniškega združenja iz leta 2020 z naslovom „Delovni pogoji sodnikov“ vsebuje podrobno analizo delovne obremenitve sodnikov, pri čemer je poudarjeno, da od leta 2011 število sodnikov ostaja enako, sredstva pa se počasi zmanjšujejo, medtem ko se je število prejetih zadev povečalo . Zlasti je zaskrbljenost povzročilo zmanjšanje števila sodnega osebja, zaradi česar so sodniki bolj delovno obremenjeni. Vlada je junija 2020 sodiščem odobrila dodatna finančna sredstva, da bi se lahko spoprijela s povečanimi zaostanki zaradi zaprtja sodišč med pandemijo COVID-19, kar zagotavlja dodatna delovna mesta za sodnike .

Pooblastilo ministra za pravosodje, da izda navodila državnemu tožilstvu v posameznih zadevah, spremljajo jamstva in se v praksi ne uporablja. V skladu z zakonom o upravljanju sodstva lahko minister za pravosodje izda splošne smernice o tem, kako tožilstvo izvaja svoje naloge, in da navodila tožilcem v posameznih zadevah, ki lahko vključujejo navodilo o neuvedbi pregona . Tako navodilo mora biti izdano pisno, biti utemeljeno in poslano predsedniku parlamenta v pisni obliki . V praksi se glede na navedbe organov zdi, da je minister za pravosodje tako navodilo izdal le enkrat, in sicer leta 1995, ko generalni državni tožilec ni bil upravičen do izdaje navodila zaradi navzkrižja interesov. Zdi se, da ta praksa, skupaj z vzpostavljenimi pravnimi jamstvi, zmanjšuje tveganje za avtonomijo tožilstva . V skladu z nedavno sodno prakso Sodišča Evropske unije v zvezi z evropski nalogom za prijetje je Danska zaradi obstoja te pravice do navodila leta 2020 spremenila svoj postopek za izdajo takih nalogov za prijetje .

Sprejetih je bilo več ukrepov za okrepitev okvira odgovornosti za sodnike in njegovih jamstev. Obstajata dve vrsti disciplinskih ukrepov za sodnike: predsedniki sodišč lahko sodniku izdajo opozorilo zaradi malomarnosti ali površnosti pri delu, specializirano sodišče za obtožbe in obnovo postopka pa lahko izda opozorila, naloži globe in v primeru hude kršitve sodnika razreši ali začasno odstavi, če je bil proti sodniku začet kazenski postopek . Od leta 2019 se lahko pri specializiranem sodišču za obtožbe in obnovo postopka vloži tudi pritožba zoper opozorilo, ki ga izda predsednik sodišča , s čimer je sistemu dodano še eno jamstvo, kar je v skladu s priporočili Sveta Evrope . To reformo je med drugim sprožilo sodniško združenje na podlagi konkretne zadeve, v kateri je sodnik prejel opozorilo predsednika, ki ga je sodnik štel za neutemeljeno, vendar ni imel možnosti uporabe pravnega sredstva. Še ena pomembna novost v zvezi z okvirom odgovornosti za sodnike je ta, da je sodniško združenje (v sodelovanju z nacionalno sodno upravo) sprejelo razlagalne pojasnjevalne pripombe k etičnim smernicam za sodnike. Pripombe, sprejete leta 2019, pojasnjujejo etične smernice za sodnike iz leta 2014 z navajanjem konkretnih primerov njihove uporabe. To je tudi odziv na priporočilo Skupine držav proti korupciji (GRECO) .

Stopnja neodvisnosti sodstva je glede na mnenje zelo visoka. Skupaj 86 % širše javnosti in 80 % podjetij meni, da je neodvisnost sodišč in sodnikov „dokaj ali zelo dobra“, pri čemer precej visok delež širše javnosti (41 %) meni, da je neodvisnost „zelo dobra“. Te številke so na splošno stalno visoke pri širši javnosti od leta 2016 in podobno dosledne pri podjetjih od leta 2010 .

Danski pravosodni sistem je sestavljen iz 24 okrožnih sodišč, dveh višjih sodišč (pritožbenih sodišč), vrhovnega sodišča in dveh specializiranih sodišč . Neodvisna nacionalna sodna uprava je pristojna za upravljanje in razvoj sodišč, kar vključuje dodeljevanje proračunov sodišč ter upravljanje zgradb in sistemov IKT. Neodvisni svet za imenovanja v pravosodju daje nezavezujoče predloge za imenovanje sodnikov ministrstvu za pravosodje, ki jih nato predlaga izvršilni oblasti (kraljici) za formalno imenovanje . Svet za imenovanja predlaga le enega sodnika na prosto delovno mesto. Ni se še zgodilo, da izvršilna oblast predloga sveta za imenovanja ne bi upoštevala. Zaradi preglednosti svet za imenovanja v pravosodju ob predložitvi predloga za imenovanje na prosto delovno mesto izda sporočilo za javnost. Državno tožilstvo je avtonomna institucija, ki deluje pod nadzorom ministrstva za pravosodje in jo vodi generalni državni tožilec . Odvetniško združenje je neodvisen organ, ki ureja odvetniški poklic in zagotavlja njegovo neodvisnost .

Za sistem zavor in ravnovesij je značilen vključujoč proces sprejemanja zakonodaje s celovitim okvirom za pripravo zakonodaje, vključno s posvetovanjem z deležniki. Parlamentarni varuh človekovih pravic ima uveljavljeno vlogo pri zagotavljanju nadzora nad odločbami javnih organov. Namen nedavnih kampanj nacionalne sodne uprave je ozaveščati o pomenu pravne države in vlogi sodstva, tudi z izobraževalnimi videoposnetki, učnimi načrti za učitelje in posebnim spletiščem za novinarje. Danski inštitut za človekove pravice zagotavlja vključenost širokega nabora organizacij civilne družbe prek svojega sveta za človekove pravice, ki ima ključno svetovalno funkcijo.

Nacionalni regulatorni organ za medije, tj. danski odbor za radio in televizijo, deluje neodvisno in ima trdno organizacijsko strukturo. Posebnih zakonov, ki bi urejali preglednost lastništva medijev, ni, vendar bi se lahko za dostop do nekaterih informacij uporabil nacionalni osrednji poslovni register. Uvedene so bile nekatere izjeme od zakona o dostopu do javnih upravnih dokumentov, ki v praksi delno omejujejo pravico do dostopa do informacij. Ustanovljena je bila posebna komisija za svobodo izražanja za spodbujanje razprave o okviru in splošnih pogojih za svobodo izražanja, ki je zaščitena z ustavo ter jo že podpirajo trdna demokratična tradicija in institucije na Danskem.

Glede na raziskave se Danska šteje za eno od držav z najmanj korupcije v EU in na svetu. Čeprav Danska nima vzpostavljene posebne protikorupcijske strategije ali agencije, je ustanovila protikorupcijski forum, s katerim je izboljšano usklajevanje, tako da lahko organi pripravijo lastne ureditve v zvezi z bojem proti korupciji. Danske javne institucije so pridobile ugled zaradi preglednega upravljanja ter zanesljivega in funkcionalnega okvira za preprečevanje korupcije. Osrednji vidik sistema integritete je nizka stopnja formalizacije protikorupcijskih pravil o etiki in integriteti z malo predpisi in kontrolnimi ukrepi za preprečevanje korupcije, zlasti za najvišje izvršilne funkcije. Rezultati Danske pri izvajanju nedavnih mednarodnih priporočil, zlasti glede financiranja političnih strank in nadzora poslancev, so omejeni.

Stopnja neodvisnosti danskega sodstva je glede na mnenje stalno visoka, leta 2019 pa so bili sprejeti nekateri ukrepi za nadaljnje izboljšanje okvira za disciplinske ukrepe in odgovornost sodnikov. Za pravosodni sistem je značilna visoka stopnja učinkovitosti, čeprav se je v zadnjih letih čas, potreben za izdajo sodne odločbe, nekoliko podaljšal. Hkrati so deležniki izrazili nekaj pomislekov glede pomanjkanja zadostnih virov, ostaja pa tudi nekaj izzivov v zvezi z digitalizacijo sodstva. Več pobud vlade in nacionalne sodne uprave je namenjenih spoprijemanju s temi izzivi, tudi prek projekta za uporabo digitalnih orodij za spremljanje povprečnega trajanja nerešenih zadev.

II.Protikorupcijski okvir

Protikorupcijski sistem v veliki meri temelji na neformalnih pravilih o etiki in integriteti ter na družbenih normah in javnem nadzoru. V preprečevanje korupcije ter spodbujanje dobre upravne prakse in skladnosti s pravnim okvirom je vključenih več organov. To med drugim vključuje organ za finančni nadzor, parlamentarnega varuha človekovih pravic in generalnega državnega revizorja. Agencija za uslužbence in usposobljenost in urad predsednika vlade nosita odgovornosti v zvezi s spodbujanjem integritete med javnimi uslužbenci in ministri. Specializirana enota za primere korupcije in čezmejnega podkupovanja v okviru državnega tožilstva za hujše oblike gospodarskega in mednarodnega kriminala ima posebne pristojnosti za preiskavo hujših primerov korupcije. Preprečevanje korupcije je obširno urejeno za javne uslužbence, vendar Danska trenutno nima posebnega zakona za zaščito žvižgačev.

Danska je na prvem mestu v Evropski uniji in na svetu glede na indeks zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International . Samo 35 % anketirancev iz raziskave Eurobarometer meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 72 %), in samo 7 % jih meni, da korupcija vpliva nanje osebno v vsakodnevnem življenju (povprečje v EU: 26 %). Kar zadeva podjetja, jih 16 % meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 63 %), samo 5 % podjetij pa je mnenja, da je korupcija težava pri poslovanju (povprečje v EU: 37 %). 25 % posameznikov meni, da je dovolj uspešnih primerov pregona, ki ljudi odvračajo od koruptivnih ravnanj (povprečje v EU: 36 %), medtem ko 51 % podjetij meni, da so osebe in podjetja, ki so bili zaloteni pri podkupovanju visokega uradnika, ustrezno kaznovani (povprečje v EU: 31 %) .

Danski kazenski zakonik inkriminira korupcijo in povezana kazniva dejanja. Kazenska sankcija za aktivno in pasivno podkupovanje v javnem sektorju je globa ali zaporna kazen do šestih let, za podkupovanje v zasebnem sektorju pa globa ali zaporna kazen do štirih let. Pravnim osebam se lahko naložijo globe za kaznivo dejanje v skladu z določbami kazenskega zakonika . Leta 2018 je Danska sprejela spremembo kazenskega zakonika v zvezi s pranjem denarja, s katero so zvišane kazni, ki se uporabljajo (s šest na osem let za najvišjo zagroženo kazen) .

Danska je pregledala svoj splošni pristop k izvrševanju in leta 2014 ustanovila specializirano enoto za primere korupcije in čezmejnega podkupovanja v okviru posebnega tožilstva za gospodarski kriminal (SØIK). Policija, državno tožilstvo in specializirana enota v okviru posebnega tožilstva za gospodarski kriminal (SØIK) so pristojni organi za preiskavo in pregon korupcije. SØIK je specializiran oddelek tožilstva, ki deluje tudi kot organ za usklajevanje. SØIK gosti tudi nacionalno finančnoobveščevalno enoto in ima od leta 2015 enoto za mednarodne zadeve, vključno z zadevami v zvezi s podkupovanjem tujih javnih uradnikov . Znotraj policije so bili nedavno okrepljeni postopki javnega naročanja ter prizadevanja za seznanjanje in usposabljanje policistov v zvezi z etičnim kodeksom, sprejetim leta 2015 . Sistem žvižgaštva, vzpostavljen leta 2019, omogoča prijavo kaznivih dejanj in kršitev upravnih predpisov, vključno z navzkrižji interesov. Državljani lahko pritožbe naslovijo na neodvisni organ za pritožbe zoper policijo, ki izvaja zunanji nadzor in kontrolo policije in državnega tožilstva . Vendar je skupina GRECO priporočila, naj organi analizirajo potrebo po uvedbi zahteve, da policisti redno dajejo izjave o finančnih interesih, in ukrepov o ozaveščanju policistov o njihovi dolžnosti, da prijavijo kršitve v zvezi s korupcijo znotraj policije .

Danska nima posebnega subjekta za spodbujanje integritete in preprečevanje korupcije, temveč več organov z različnimi nalogami. Danska nima posebne protikorupcijske agencije ali strategije, vendar je vzpostavila protikorupcijski forum , ki se sestaja ad hoc, da organi izboljšajo usklajevanje in si izmenjajo informacije. Ministrstva sodelujejo in snujejo protikorupcijske zakone. Organ za finančni nadzor je izdal smernice, priročnike in navodila o etičnem ravnanju in finančnih vidikih boja proti korupciji. Urad generalnega državnega revizorja revidira poslovanje državnih institucij in pregleda stroške, ki jih zahtevajo parlament in državna podjetja. Poleg tega imajo drugi organi, kot sta agencija za uslužbence in usposobljenost na davčnem ministrstvu in urad predsednika vlade, naloge, povezane s spodbujanjem integritete in preprečevanjem korupcije v zvezi z vodenjem javne uprave . Zaradi tradicionalno visokih etičnih standardov in preglednosti v javnih postopkih ima Danska malo formalnih pravil ali kontrolnih ukrepov za preprečevanje korupcije, zlasti za osebe, ki so jim zaupane najvišje izvršilne funkcije, zato je skupina GRECO priporočila oblikovanje bolj zavezujočih pravil .

Agencija za uslužbence in usposobljenost je izdala kodekse ravnanja za javne uslužbence, ministri pa ob imenovanju prejmejo navodila glede vprašanj integritete. Revidirana različica kodeksa ravnanja v javnem sektorju, objavljena decembra 2017, vsebuje pravila o sekundarni zaposlitvi in pravila obnašanja za javne uslužbence. Agencija za uslužbence in usposobljenost je leta 2017 objavila revidiran „kodeks ravnanja v javnem sektorju“ in leta 2015 „kodeks VII – 7 ključnih dolžnosti“, ki določata etične standarde in pravila ravnanja za javne uslužbence. Za njuno dopolnitev so bila pripravljena e-usposabljanja za vse zaposlene v centralni upravi. Vendar se ta kodeksa ne uporabljata za ministre, ki ob imenovanju prejmejo priročnik z navodili o vprašanjih integritete. Danska tudi nima etičnega kodeksa za poslance ali najvišje izvršilne funkcije , čeprav so ti naslovljeni v javnem pismu poslancem, s katerim so obveščeni o svojih odgovornostih glede etičnega ravnanja in ohranjanja zaupanja javnosti. Skupina GRECO je priporočila razvoj kodeksov ravnanja za poslance in člane vlade, zlasti v zvezi z navzkrižji interesov, ter razvoj splošne strategije za integriteto oseb na najvišjih izvršilnih funkcijah .

Javno upravo zavezujejo pravila o nepristranskosti, ki vključujejo dolžnost prijave vsakega morebitnega navzkrižja interesov. V skladu z zakonom o javni upravi se vsaka oseba, ki je zaposlena v organu javne uprave ali ki deluje v imenu organa javne uprave, izključi iz posamezne zadeve, ki bi lahko vzbudila dvome o njeni nepristranskosti. Za preprečitev navzkrižij interesov se morajo ministri ob prevzemu funkcije odpovedati kakršni koli (plačani ali neplačani) dejavnosti v zasebnem ali javnem podjetju . Vendar to ne vključuje samozaposlitve, finančnih interesov, častnih funkcij ali funkcij, povezanih s politično stranko ministra. Čeprav se določbe zakona o javni upravi uporabljajo za ministre, jim puščajo precejšnje polje proste presoje pri prijavi morebitnega ali očitnega navzkrižja interesov, ne da bi zagotavljale trdna navodila. Poleg tega zakon ne vključuje nobenih izvršilnih ukrepov . Za poslance ni nobene splošne opredelitve navzkrižja interesov in trenutni okvir ne zagotavlja mehanizma poročanja. Skupina GRECO je priporočila uvedbo zahteve po ad hoc razkritju, če lahko navzkrižje nastane v zvezi z zadevo, obravnavano v parlamentarnem postopku .

Čeprav sistemi za prijavo premoženja obstajajo, se ne kontrolirajo ali izvršujejo sistematično. Za poslance obstaja redna javna registracija dejavnosti in finančnih interesov, ki je predmet javnega nadzora na spletišču parlamenta. Vendar je skupina GRECO priporočila, naj se zagotovi, da se zanje po potrebi uporabljajo standardi ravnanja . Skladnost poslancev z registrom gospodarskih interesov je na splošno velika, vendar ni popolna . Podobno ni splošnih pravil v zvezi z dolžnostjo prijave finančnih interesov za javne uslužbence na visoki ravni, čeprav morajo vsi ministri prijaviti svoje finančne interese v obliki standardnega obrazca, ki se predloži ob prevzemu funkcije in se letno posodablja. Sistem ne temelji na zakonodaji, vendar so zaporedne vlade ureditev upoštevale, kot da je obvezna . Ministri, ki so tudi poslanci, niso del sistema prijav v parlamentu. V nasprotju z ureditvijo, ki velja za poslance, ta sistem izrecno vključuje nekatere finančne interese zakoncev in/ali partnerjev. Vendar je skupina GRECO priporočila vključitev teh smernic v zakonodajo, razširitev področja uporabe prijav in uvedbo vsebinskih kontrol .

Danski sistem nima jasnih pravil in smernic o tem, kako osebe na najvišjih izvršilnih funkcijah ravnajo v stikih z lobisti. Prav tako ne obstajajo zahteve po prijavi ali razkritju, ki bi veljale za tiste, ki želijo vplivati na ukrepe in politike vlade. Vendar čeprav v vseh 27 državah članicah EU večina anketirancev meni, da so pretesne povezave med podjetji in politiko v njihovi državi pripeljale do korupcije, so bili na Danskem evidentirani najnižji rezultati (47 %) (povprečje v EU: 76 %) . Lobiranje v eni ali drugi obliki (zlasti prek interesnih skupin) je sprejet del procesa odločanja, katerega namen je ustvariti široko podporo odločitvam. Kljub temu sta bila svetovana uvedba pravil in smernic za stike z lobisti in tretjimi osebami, ki želijo vplivati na vladne procese in odločitve, ter povečanje preglednosti takih stikov .

Jasnih pravil o pojavu „vrtljivih vrat“ ni. Ker ni posebne politike glede obdobja mirovanja, je bilo večkrat sporočeno, da so ministri prešli neposredno na položaje, na katerih so se ukvarjali z najvišjim političnim lobiranjem. Čeprav je skupina GRECO priporočila uvedbo pravil za zaposlitev oseb na najvišjih izvršilnih funkcijah po koncu njihovega mandata v javnem sektorju, trenutno ni konkretnih načrtov za uvedbo take ureditve .

Obstajajo posebni mehanizmi za zaščito žvižgačev, vendar ni krovne zakonodaje. Danska trenutno nima nobenega posebnega zakona za zaščito žvižgačev. Vendar v finančnem sektorju zakonodaja obstaja kot del prenosa direktive o kapitalskih zahtevah IV . Dansko poslovno združenje podjetjem svetuje, naj vzpostavijo ureditve na prostovoljni podlagi, če to želijo. Poleg tega so vzpostavljeni drugi obstoječi sistemi v javnem sektorju ali na nekaterih sektorskih področjih, vključno z zunanjimi in notranjimi postopki organa za finančni nadzor, zunanjim sistemom žvižgaštva danskega organa za podjetništvo v zvezi z vprašanji, povezanimi z morebitno kršitvijo revizijske zakonodaje, ter sistemom na področju Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada .

Pri mednarodnih ocenjevanjih so bila poudarjena vprašanja financiranja političnih strank in večina priporočil še ni uresničenih. Ta priporočila vključujejo odpravljanje zaznanih pomanjkljivosti, kot je neobstoj obveznosti poročanja o donacijah nad določenimi pragi, ter zagotavljanje neodvisnega spremljanja v zvezi s financiranjem političnih strank in volilnih kampanj . Rezultati raziskave Eurobarometer kažejo, da je Danska edina država, kjer se je delež anketirancev, ki se strinjajo, da sta preglednost in nadzor financiranja političnih strank zadostna, od leta 2013 zmanjšal (z 41 % leta 2013 na 34 % leta 2019 (povprečje v EU: 32 %)) .

Čeprav se zdi, da se represivni ukrepi uporabljajo ustrezno, ni široko razpoložljivih statističnih podatkov v zvezi s korupcijo. Čeprav so bile v zadnjem času izrečene kazenske obsodbe za kazniva dejanja v zvezi s korupcijo in so pomembne sodne odločbe objavljene v uradnem listu za sodstvo s plačljivim dostopom, Danska ne objavlja statističnih podatkov o preiskavah čezmejnega podkupovanja in začetih ali končanih zadevah .





III.Pluralnost medijev

Ustava zagotavlja splošni okvir za varstvo svobode izražanja. Naloge, organizacijska struktura in poslovnik nacionalnega regulatornega organa za medije, danskega odbora za radio in televizijo, so predpisane z zakonom. Posebnih zakonov v zvezi s preglednostjo lastništva medijev ali dodeljevanjem državnega oglaševanja ni. Dostop do dokumentov je urejen z zakonom o dostopu do javnih upravnih dokumentov iz leta 2014 .

Danski odbor za radio in televizijo deluje neodvisno. Naloge in organizacijska struktura neodvisnega organa so določene v danskem zakonu o radijskem in televizijskem oddajanju. Enota za medije v okviru agencije za kulturo in palače je sekretariat odbora za radio in televizijo. Po mnenju odbora je njihova organizacijska struktura trdna, čeprav so nekatere odločitve sprožile močan politični interes . Tudi v najnovejši izdaji poročila Media Pluralism Monitor (MPM 2020), orodja za spremljanje pluralnosti medijev, je ugotovljeno zelo majhno tveganje za neodvisnost in učinkovitost organa za medije. Poslovnik odbora je določen v izvršni odredbi, ki je bila posodobljena po reviziji direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah. Minister imenuje osem članov odbora, vključno s predsednikom in podpredsednikom, za štiri leta. Ponovna imenovanja so mogoča. Enega člana imenuje sodelovalni forum za organizacije poslušalcev in gledalcev, enega pa sodniško združenje. Pri razrešitvi vodje/članov kolegijskega organa je treba upoštevati pravila zakona o upravi. Pred sklepom o razrešitvi je treba zadevnega člana zaslišati. Sklep mora biti pisen in vključevati obrazložitev. Poleg tega mora imeti član možnost, da se pritoži zoper sklep in da zoper njega vloži pritožbo pri sodišču. Zoper odločbe odbora za radio in televizijo se ni mogoče pritožiti pri ministrstvu, temveč le pri sodišču. Kar zadeva vse upravne odločbe, lahko parlamentarni varuh človekovih pravic obravnava pritožbe v zvezi z vodenjem zadeve.

Danski svet za tisk (Presse Nævnet) je neodvisni samoupravni organ v okviru ministrstva za pravosodje, ustanovljen z zakonom . Ukvarja se s pritožbami v zvezi z danskimi množičnimi mediji in je sestavljen iz osmih članov, ki jih imenuje minister za pravosodje in ki zastopajo novinarje, javnost ter uredništva tiskanih medijev, radia in televizije. Predsednika in podpredsednika na priporočilo imenuje predsednik danskega vrhovnega sodišča. Svet za tisk lahko izrazi kritiko v zadevah, ki se nanašajo na zdravo novinarsko etiko, in uredniku zadevnega medija naloži, naj objavi odgovor in/ali sklep sveta. Ne more pa naložiti sankcije ali pritožniku dodeliti finančne odškodnine .

Posebnih pravil o preglednosti lastništva medijev ali dodeljevanju državnega oglaševanja ni. Pri državnem oglaševanju je treba upoštevati splošna pravila iz zakona o radijskem in televizijskem oddajanju ter sekundarne zakonodaje v povezavi z zakonom na podlagi direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah. V poročilu MPM 2020 je navedeno, da mora biti več kot 20-odstotni lastniški delež vključen v letne računovodske izkaze vseh podjetij, vključno z medijskimi podjetji, ni pa posebnih zahtev za medijska podjetja. Danski medijski deležniki so navedli, da kljub neobstoju posebnih pravil menijo, da je raven nacionalne preglednosti lastništva medijev v praksi precej zadovoljiva, zlasti na podlagi osrednjega poslovnega registra in v zvezi z lastniki najpomembnejših medijskih hiš .