[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 25.2.2010

COM(2010)60 konč.

LETNO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o prizadevanjih držav članic v letu 2008, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi

[SEC(2010)146] [SEC(2010)147]

KAZALO

LETNO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o prizadevanjih držav članic v letu 2008, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi

1. Uvod 3

2. Povzetek letnih poročil držav članic 3

3. Skladnost s pravili upravljanja ribolovne zmogljivosti; končni rezultati 8

3.1. Rezultati za matično floto razen plovil, registriranih v najbolj oddaljenih regijah 8

3.2. Rezultati za flote, registrirane v najbolj oddaljenih regijah 9

4. Sklepi Komisije 9

UVOD

Države članice morajo[1] Komisiji pred 1. majem vsako leto predložiti poročilo o svojih prizadevanjih v prejšnjem letu, da bi dosegle trajnostno ravnovesje med zmogljivostjo flote in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Poročila držav članic so na voljo na spletni strani Europa[2]. Na podlagi teh poročil in podatkov v registru ribolovne flote EU je Komisija pripravila povzetek za leto 2008 in ga predložila Znanstvenemu, tehničnemu in gospodarskemu odboru za ribištvo (STECF) ter Odboru za ribištvo in ribogojstvo. To poročilo Komisije zdaj ta povzetek poročil držav članic kot tudi tehnično prilogo (SEC(2010) 146) in mnenja zgoraj omenjenih odborov predlaga Svetu in Evropskemu parlamentu (SEC(2010) 147). V tehnični prilogi so podane podrobne pripombe o upravljanju zmogljivosti[3] skupaj s tabelami in grafikoni, ki prikazujejo splošna gibanja v ribiški floti EU in skladnost s sistemom vstopov/izstopov v državah članicah. Poleg tega so na spletni strani Europa v angleškem jeziku na voljo naslednje informacije:

- podrobni rezultati o skladnosti obveznosti posameznih držav članic;

- rezultati za posamezne najbolj oddaljene regije Unije;

- poročila držav članic.

POVZETEK LETNIH POROčIL DRžAV čLANIC

Letos je svoja poročila pravočasno oddalo samo devet držav, druga poročila pa so zamujala od enega do dvanajst tednov. Kljub tem zamudam je Komisija zgoraj omenjenima odboroma zbirno poročilo predložila do 31. julija 2009. Dodati je treba, da čeprav so številne države članice upoštevale predlogo, določeno za poročilo v členu 13 Uredbe 1438/2003, kakovost posredovanih podatkov ni bila vselej zadovoljiva za namene tega poročila.

To poročilo povzema opise ribiških flot držav članic, vpliv obstoječih shem za zmanjšanje ribolovnega napora in skladnost s sistemom vstopov/izstopov v državah članicah.

Komisija je v sodelovanju s STECF, da bi državam članicam pomagala opraviti usklajeno in utemeljeno analizo ravnovesja med njihovo floto in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, pripravila smernice za izboljšano analizo ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi. Pri sestavljanju poročil za leto 2007 je te smernice uporabilo samo nekaj držav članic. Pri sestavljanju poročila za leto 2008 se je uporaba smernic izboljšala, saj je 12 državam uspelo predstaviti izračune in razlago vseh ali nekaterih priporočenih kazalnikov. V številnih primerih so izračuni pokazali, da so potrebne zmogljivosti v dobršni meri presežene. Podrobnejšo razlago uporabe smernic in povzetek navedenih kazalnikov je mogoče najti v Delovnem dokumentu služb Komisije.

Belgija: V belgijskem poročilu v segmentu ribiških ladij z vlečno mrežo z gredjo, ki je najpomembnejši segment v belgijski floti, so bile smernice upoštevane. Majhna izraba zmogljivosti in negativen donos naložb se kažeta v segmentu plovil, dolgih 12–24 metrov, kar kaže na določen presežek zmogljivosti; v segmentu plovil, dolgih 24–40 metrov, je mogoče opaziti večjo izrabo zmogljivosti in pozitiven donos naložb. V letu 2008 se je rahlo zmanjšala tonaža brez javne pomoči. Belgija želi v skladu z operativnim programom Evropskega sklada za ribištvo (ESR) za obdobje 2007–2013 oblikovati shemo za prilagoditev flote v obdobju 2009–2010 za segment flote velikih plovil (z močjo nad 221 kW) z vlečno mrežo z gredjo. V segmentu ribiških plovil z vlečno mrežo z gredjo, dolgih 24–40 metrov, je bila ugotovljena visoka izkoriščenost kvote za navadno ploščo in morskega lista na vseh območjih, razen na območju VIIa. V skladu s poročilom je slaba izkoriščenost zmogljivosti na tem območju posledica drugih dejavnikov (povečana nacionalna kvota zaradi izmenjav, visoke cene goriva in razrez plovil v letu 2006).

Bolgarija: Manjša plovila obsegajo 96 % bolgarske flote. Poročilo je navajalo, da je bilo v letu 2008 od skupno 2 547 plovil neaktivnih 1 820. Dve plovili sta bili floti priključeni na podlagi upravne odločitve, ki je bila sprejeta pred pristopom. V bolgarskem poročilu so bile smernice upoštevane. Tehnični kazalnik kaže, da so v vseh segmentih flote zmogljivosti slabo izkoriščene. Za plovila, krajša od šestih metrov, je bila podana najslabša ocena in Bolgarija namerava sprejeti ukrepe za izboljšanje stanja v tem segmentu. Za bolgarsko floto se ni uporabljala nobena shema prilagoditve ribolovnega napora. Bolgarija uporablja sistem kvot samo za dve glavni vrsti rib: romba in papalino.

Danska: V danskem poročilu so bile smernice uporabljene za enajst segmentov flote, razdeljenih v razrede v skladu z Uredbo o zbiranju podatkov[4]. Izračunani kazalniki kažejo ravnovesje med staleži rib in velikostjo aktivne flote. Presežek zmogljivosti se pripisuje plovilom, krajšim od 12 metrov. Veliko segmentov je uspešnih v gospodarskem smislu. Od leta 2003 do leta 2008 se je zmogljivost danske ribolovne flote zmanjšala za 23 % v GT, 22 % v kW in 22 % v številu plovil. Zmanjšanje je bilo mogoče opaziti predvsem v segmentu plovil, dolgih od 12 do 24 metrov. V poročilu za leto 2008 je bilo kot neaktivno opredeljeno 901 plovilo s skupno tonažo 11 594 GT in močjo 44 238 kW. Za dansko floto veljajo ukrepi iz Priloge II, ki so del načrta za obnovo trske, zato je bilo glede na leto 2003 skupno število ribolovnih dni zmanjšano za 48 %, število plovil pa za 41 %.

Nemčija: V nemškem poročilu smernice niso bile upoštevane. Namesto tega je bil za preučitev ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi po segmentih flote uporabljen kvalitativni biološki pristop. Poročilo je ocenjevalo, ali je trend zmogljivosti v posameznem segmentu flote skladen s trendom številčnosti in obsega ribolova glavnih zadevnih staležev. Iz segmenta malega priobalnega ribolova je bilo umaknjenih trideset plovil, po devet plovil pa je bilo umaknjenih iz segmenta ribiških ladij z vlečno mrežo z gredjo (list I + II) ter iz segmenta nabiranja školjk in ribolova vrst, ki niso vključene v kvote. Vendar kaže poročilo zaradi vključitve plovil, krajših od 12 metrov, ki lovijo s pasivnim ribolovnim orodjem, vključitve plovil v segmentih plovil z vlečnimi mrežami in plovil z vlečno mrežo z gredjo majhno povečanje zmogljivosti (za 0,1 % v GT in 0,26 % v kW). Po navedbah v poročilu sheme zmanjšanja ribolovnega napora niso imele večjega vpliva na zmanjšanje flote, ki sicer ni bilo opredeljeno.

Estonija: V estonskem poročilu so bile smernice upoštevane delno. Tehnični kazalnik kaže jasen presežek zmogljivosti v segmentu plovil z vlečno mrežo, daljših od 12 metrov. V poročevalnem obdobju je bilo sedem plovil vključenih v floto in sedem plovil jo je zapustilo, nobeno od njih z državno pomočjo. Leta 2008 v Baltskem morju ali na upravnem območju NAFO in NEAFC ni bilo uvedenih nobenih novih večletnih načrtov upravljanja in obnovitve. Za estonsko floto v Baltskem morju so veljali ukrepi za obnovo, sprejeti za trsko v Baltskem morju. Vendar pa v poročilu ni podane nobene ocene učinka teh ukrepov.

Grčija: Grško poročilo je vključevalo oceno nekaterih kazalnikov, predlaganih v smernicah. Na geografskem podpodročju (GSA) št. 22-23 se je uporaba plovil s potegalkami odprtega morja (dolgih 12–24 metrov) v letu 2008 znatno zmanjšala, povečala pa se je uporaba priobalnih plovil (dolgih 12–24 metrov). Segment plovil z zapornimi plavaricami (dolgih 12–24 metrov) se v zadnjih letih ni dovolj uporabljal na podpodročju GSA št. 20. V letu 2008 se je z državno pomočjo nadaljevalo financiranje zmanjševanja zmogljivosti, kar je privedlo do umika iz obratovanja plovil s tonažo 1 807 GT in močjo 6 769 kW.

Španija: V španskem poročilu smernice niso bile upoštevane in ni bila vključena ocena zmogljivosti flote v zvezi z ribolovnimi možnostmi. V letu 2008 je bilo iz obratovanja umaknjenih 1 736 plovil s skupno tonažo 12 803 GT, čeprav je bilo z javnimi sredstvi iz flote umaknjenih samo 25 plovil s skupno tonažo 2 408 GT. Floti je bilo v letu 2008 priključenih 141 plovil s skupno tonažo 2 958 GT. Zaradi načrta obnovitve staležev grenlandske morske plošče na upravnem območju NAFO se je število ribolovnih dni španske flote na tem ribolovnem območju v letu 2008 zmanjšalo za 84 % glede na leto 2003. Zaradi načrta obnovitve staležev južnega osliča in škampov je španska flota zmanjšala ribolovni napor za 10 % na leto, in sicer z 260 dni v letu 2005 na največ 194 ribolovnih dni v letu 2008.

Francija: V francoskem poročilu smernice niso bile upoštevane. Poročilo vsebuje povzetek nacionalnih in mednarodnih upravljalnih ukrepov ter upravljalnih ukrepov EU, kot sta na primer letni celotni dovoljeni ulov (TAC) in predpisovanje kvot, ki veljata za francosko floto v različnih ribolovnih območjih. Vendar ni bila podana ocena o ravnovesju med velikostjo flote in ribolovnimi možnostmi, ki so ji dodeljene. Zaradi shem za umik iz obratovanja, ki so bile uvedene od novembra 2007, je bilo danih v razrez 169 plovil s skupno tonažo 10 175 GT in skupno močjo 40 779 kW. Shema za umik iz obratovanja, ki je bila uvedena leta 2008, se je že začela izvajati in zadeva nadaljnjih 220 plovil.

Irska: V irskem poročilu smernice niso bile upoštevane in ni bila vključena ocena ravnovesja med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi. Vendar pa poročajo, da so mnogi izmed ciljnih staležev zunaj varnih bioloških meja. Program za umik plovil iz obratovanja v floti za ulov belih rib je bil končan v letu 2008 in tako so bila iz flote umaknjena plovila s skupno tonažo 6 900 GT in 19 000 kW. Za irsko floto velja shema zmanjšanja ribolovnega napora, sprejeta v okviru Priloge II k Uredbi o TAC in kvotah ter režim zahodnih vodá. Ribje populacije, ki sodijo v okvir načrtov za obnovo staleža (območji ICES VIa in VIIa), so zelo mešane. Zaradi tega je bilo irski upravi težko oceniti vpliv shem zmanjšanja napora.

Italija: V italijanskem poročilu so bile smernice upoštevane. Kazalniki so najprej predstavljeni na nacionalni ravni. Tehnični kazalnik kaže veliko izrabo zmogljivosti za plovila z vlečno mrežo in plovila z vlečno mrežo z gredjo, majhna izraba zmogljivosti pa je bila ugotovljena pri plovilih s pelagičnimi vlečnimi mrežami, plovilih z zapornimi plavaricami in plavajočih bagrih. Regionalna analiza kazalnika je bila poleg tega izvedena in predstavljena s „sistemom semaforjev“ za različna geografska območja. Program Evropskega sklada za ribištvo (ESR) vsebuje več načrtov za postopno obnovitev ravnotežja staležev rib, ki so povezani z upravljalnimi načrti, sprejetimi na nacionalni ravni v okviru ohranitvenih ukrepov EU. Ti načrti bi morali privesti do od 3- do 30-odstotnega zmanjšanja ribolovnega napora. V skladu s pričakovanji naj bi bilo v obdobju 2007–2015 iz flote umaknjenih 13 % trenutnih zmogljivosti, kar zajema skupno 27 300 GT. V letih 2007 in 2008 je bila skupna tonaža plovil, ki so floto zapustila z javno pomočjo, 11 008 GT, skupna moč pa 47 716 kW.

Ciper: V poročilu ni bila vključena ocena ravnovesja med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi, tudi smernice v njem niso bile upoštevane. V letu 2008 flote ni zapustilo nobeno plovilo, razen enega, ki je bilo prijavljeno kot uničeno. Za ciprsko floto se ne uporablja nobena shema zmanjšanja ribolovnega napora.

Latvija: V latvijskem poročilu smernice niso bile upoštevane. Vendar poročajo, da je v odprtomorskem segmentu zmogljivost flote v ravnovesju z razpoložljivimi kvotami. Obstajajo načrti za umik 70 plovil v baltskem segmentu in 110 plovil v segmentu malih plovil, v obdobju 2007–2013 pa so načrtovana tudi zmanjšanja v drugih segmentih. Število plovil, danih v razrez v letu 2008, ni navedeno. Od 1. maja 2004 je bilo iz flote umaknjenih 139 plovil, od katerih jih je bilo 110 danih v razrez z javno pomočjo. Za latvijsko floto so veljali ukrepi za obnovo, sprejeti za Baltsko morje, in večina plovil, ki je bila umaknjena, je bila namenjena ulovu trske. Slabo stanje staležev trske, staranje plovil in naraščajoči stroški goriva so lastnike plovil prisilili, da zaprosijo za premije za umik plovil iz obratovanja.

Litva: V litovskem poročilu so bile smernice upoštevane za segmente, ki izkoriščajo staleže trsk. Predstavljeni so v obliki „sistema semaforjev“, ki kaže, da flota za ulov trsk ni usklajena s staležem trske. Po podatkih v poročilu je zmogljivost flote za ulov pelagičnih vrst in lososa usklajena z ribolovnimi možnostmi. Ravnovesje med ribolovnim naporom in ribolovnimi možnostmi bo doseženo z izvajanjem litovskega načrta ribolovnega napora za obdobje 2008–2009, kjer bodo glavni ukrepi vključevali urejanje ribolovnih zmogljivosti na obalnem območju Baltskega morja in na upravnem območju NAFO in NEAFC za plovila z vlečno mrežo za pridnene vrste. Litva namerava s pomočjo Evropskega sklada za ribištvo (ESR) zmanjšati zmogljivost ribiških plovil za odprto morje za 1,2 %, zmogljivost plovil za priobalni ribolov pa za 44 %.

Malta: V malteškem poročilu so bile smernice upoštevane. Tehnični kazalnik kaže na majhen izkoristek flote, pri čemer izkoristek plovil z aktivno opremo (plovila z vlečno mrežo) upada, izkoristek zmogljivosti za plovila s pasivno opremo pa je razmeroma nespremenljiv. Poročilo ocenjuje, da je zmogljivost flote sorazmerna z razpoložljivimi viri, zato zmanjšanje ni načrtovano. Floto sestavljajo redna in izredna plovila. Majhna plovila, krajša od 12 metrov, zajemajo 99 % izrednih plovil in 78 % rednih komercialnih plovil. Za malteško floto se ni uporabljala nobena shema prilagoditve ribolovnega napora.

Nizozemska: V nizozemskem poročilu so bile smernice upoštevane za segment ribiških ladij z vlečno mrežo z gredjo. Stopnja smrtnosti staležev navadne plošče, morskega lista in trske zaradi ribolova se je znatno zmanjšala. Glede na leto 2007 so se izboljšali tudi gospodarski in družbeni kazalniki, še posebej zaradi ugodne cene škampov v letu 2008. V letu 2008 se je velikost nizozemske flote kuterjev znatno zmanjšala (za približno 15 %), zmanjšal se je tudi ribolovni napor (za 23,1 %). To je posledica izvajanja upravljalnih načrtov, racionalizacije flote kuterjev v letu 2008, ribolova z manjšimi plovili in začasne prostovoljne prekinitve uporabe (predvsem) velikih kuterjev z vlečno mrežo z gredjo med poletjem v letu 2008 zaradi visokih cen nafte. Za floto v Severnem morju velja omejitev „dni na morju“ (režim iz Priloge II). Nizozemska razmišlja o omejitvi zmogljivosti za ribolov s pritrjeno mrežo, ki je neprekinjeno naraščala že več let. V letu 2008 je več ribičev opustilo ribolov z vlečno mrežo z gredjo in uvedlo ribolov s tradicionalnimi vlečnimi mrežami, predvsem zaradi manjše porabe goriva. Zmogljivost flote za ulov pelagičnih vrst se je zmanjšala za eno plovilo. Poročilo ocenjuje, da je velikost preostale flote utemeljena glede na trenutno velikost in stanje staležev rib.

Poljska: V poljskem poročilu smernice niso bile upoštevane, tudi ocena zmogljivosti flote v zvezi z ribolovnimi možnostmi ni bila vključena. V letu 2008 je bilo iz baltske flote z javno pomočjo umaknjenih 34 plovil. V segmentu plovil za globokomorski ribolov je bilo umaknjeno eno plovilo, dve plovili pa sta bili priključeni floti, zaradi česar se je skupna zmogljivost flote povečala za 15 570 GT in 11 216 kW. Skupna zmogljivost poljske flote se je rahlo povečala zaradi zamenjave enega plovila in posodobitve drugega na podlagi upravne odločitve, ki je bila sprejeta pred pristopom. Poljsko poročilo navaja, da se je zaradi programa zmanjšanja ribolovnega napora število ribolovnih dni baltske flote v letu 2008 zmanjšalo za 36,1 % glede na leto 2004. Med letoma 2004 in 2008 se je število ribolovnih dni za trsko zmanjšalo za 38 %.

Portugalska: V portugalskem poročilu smernice niso bile upoštevane in tudi ocena zmogljivosti flote v zvezi z ribolovnimi možnostmi ni bila vključena. Vendar so bili družbenogospodarski podatki navedeni za obdobje 2003–2007. Z javno pomočjo je bilo v letu 2008 v razrez dano samo eno plovilo. Načrt obnovitve staležev osliča in škampov se je v letu 2008 še izvajal, vendar poročilo ne navaja nobenega zmanjšanja zmogljivosti zaradi tega. Kljub temu se je ribolovni napor zmanjšal za 30 % glede na raven v letu 2007. V letu 2008 so bili sprejeti načrti za prilagajanje ribolovnega napora za plovila, ki imajo dovoljenje za uporabo bagrov za nabiranje školjk v južni regiji, s katerimi naj bi se zmanjšala velikost flote na južnem območju. V letu 2008 je bilo prejetih pet vlog, vendar ni bila sprejeta nobena odločitev. Za plovila, ki obratujejo na območju NAFO, se uporablja načrt obnovitve staležev grenlandske morske plošče. Čas, ki ga ta plovila porabijo za ribolov, se je skrajšal za 50 % glede na čas, porabljen v letu 2003. Nacionalni ukrepi za omejevanje ribolovnega napora veljajo za globokomorske vrste.

Romunija: V romunskem poročilu smernice niso bile uporabljene, čeprav poročilo trdi, da flota obratuje trajnostno in so staleži rib na voljo v zadostnih količinah. Na splošno je flota zastarela in v slabem tehničnem stanju. Obstajajo načrti za dajanje plovil v razrez v programskem obdobju 2007–2013 Evropskega sklada za ribištvo, vendar ni nikjer podatka, kako bo to vplivalo na zmogljivost. V letu 2008 je bilo v floto vključenih šest novih plovil na podlagi upravne odločitve, sprejete pred pristopom, sedem plovil pa je bilo umaknjenih iz flote brez javne pomoči.

Slovenija: Slovenija je uporabila smernice. Tehnični kazalnik kaže na majhen izkoristek večine plovil. V letu 2008 je bilo segmentu plovil, krajših od 12 metrov, priključeno eno plovilo. Flota ima strukturne težave, še posebej stara plovila in zastarelo orodje. Za programsko obdobje 2007–2013 Evropskega sklada za ribištvo (ESR) je predviden razrez, prizadeti obseg zmogljivosti pa ni v celoti ocenjen. Za slovensko floto se ne uporablja nobena shema zmanjšanja ribolovnega napora.

Finska: V finskem poročilu smernice niso bile upoštevane, tudi ocena zmogljivosti flote v zvezi z ribolovnimi možnostmi ni bila vključena. V obdobju 2003–2008 se je zmogljivost zmanjšala za 19 % v GT in za 10 % v kW. Kljub temu zmanjšanju zmogljivosti je skupni ribolovni napor finske flote kazal rastoče gibanje od leta 2005 in se je umiril šele leta 2008. V segmentu pelagičnega ribolova je bilo ugotovljeno največje povečanje ribolovnega napora, segment mirujočega orodja, usmerjenega v trsko, pa je postopoma zmanjševal svoj napor in v zadnjih dveh letih zaradi prepovedi visečih mrež v njem ni bilo ribolovne dejavnosti. V letu 2008 za finsko floto ni veljala nobena shema zmanjšanja ribolovnega napora. Oblikovani so bili načrti za novo shemo zmanjšanja zmogljivosti za obdobje 2009–2010, ki bodo usmerjeni na segment plovil s pasivno opremo, in to zaradi majhne donosnosti ribolova lososa na morju.

Švedska: V švedskem poročilu so bile smernice uporabljene in kazalniki so temeljili na podatkih iz leta 2007. Segmentacija flote se v poročilu spreminja. Biološki kazalnik kaže, da obratovanje treh segmentov ni trajnostno. Gospodarska uspešnost v letu 2007 je bila zaradi višjih cen rib in dobrega ulova boljša kot leto prej, vendar se pričakuje, da bo v letu 2008 nižja zaradi višjih cen goriva in nižjih cen rib. Tehnični kazalnik kaže presežno zmogljivost v vseh segmentih. Ribolovni napor se je postopno zmanjšal zaradi večletnih upravljalnih načrtov in načrtov za obnovo staleža v Severnem morju, ožini Skagerrak, zalivu Kattegat in Baltskem morju. Švedska je leta 2008 Komisiji predložila svoj načrt za prilagoditev ulova trsk v Baltskem morju. Na ta del flote se je osredotočila posebna kampanja za razrez plovil, ko je Evropski sklad za ribištvo podelil premije za razrez šestih plovil z vlečno mrežo.

Združeno kraljestvo: Poročilo obsega tudi leto 2007, ker poročilo za to leto ni bilo predloženo prej. Smernice niso bile uporabljene, čeprav so bili navedeni nekateri drugi tehnični, biološki in družbenogospodarski podatki. V poročilu ni bila vključena ocena ravnovesja med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi. V obdobju 2000–2008 je bilo v okviru režima za obnovo trske doseženo 43-odstotno zmanjšanje ribolovnega napora v kilovatih na dan za plovila, daljša od 10 metrov. Shema za umik iz obratovanja v letu 2007 je bila povezana z režimom za obnovo staleža morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu. Napor v kilovatih na dan pri plovilih, daljših od 10 metrov, se je na tem ribolovnem območju v obdobju 2004–2008 zmanjšal za 13 %. Za floto se uporabljata tudi režim napora za zahodne vode in režim za globokomorske vrste. Glavno zmanjšanje ribolovnega napora v kilovatih na dan je bilo mogoče opaziti v segmentih plovil z vlečno mrežo za pridnene vrste in plovil s potegalko (45 %), kar je posledica režima za obnovo trske, ter v segmentu plovil z vlečno mrežo z gredjo (61 %) zaradi zmanjšanja ribolovnih možnosti, sheme za umik iz obratovanja v letu 2007 in višjih cen goriva. Vsi segmenti flote razen segmentov plovil z vršami in pastmi so v obdobju 2000–2008 zmanjšali svoje zmogljivosti.

SKLADNOST S PRAVILI UPRAVLJANJA RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI; KONčNI REZULTATI

Rezultati za matično floto razen plovil, registriranih v najbolj oddaljenih regijah

Sodeč po registru ribolovne flote EU (CFR), se je v šestletnem obdobju 2003–2008 kljub dvema zaporednima širitvama celotna zmogljivost flote EU zmanjšala za približno 331 000 GT in 1 123 000 kW, kar pomeni skupno zmanjšanje tonaže za približno 16 % in skupno zmanjšanje moči za 15 %. Skupno število plovil se je zmanjšalo za približno 12 400 plovil, kar je 13,3-odstotno zmanjšanje.

Med obdobjem 2003–2008 se je zmogljivost „flote držav EU-15“ zmanjšala za 260 486 GT in 989 984 kW, zmogljivost „flote držav EU-10“[5] pa se je zmanjšala za 70 354 GT in 132 980 kW glede na zmogljivost ob pristopu (1. maja 2004). Relativno je bilo zmanjšanje „flote EU-10“ od dneva pristopa večje od zmanjšanja „flote EU-15“ v obdobju 2003–2008 (24 % v primerjavi s 14 % z vidika moči motorjev). Z umikom plovil iz obratovanja v Romuniji in Bolgariji se je zmogljivost zmanjšala za približno 5 % v GT in manj kot 1 % v kilovatih.

V šestletnem obdobju od leta 2003 do leta 2008 so bila iz flote EU (razen iz najbolj oddaljenih regij) z državno pomočjo umaknjena plovila s skupno približno 224 590 GT in 733 119 kW, od tega plovila s skupno 25 657 GT in 89 024 kW v letu 2008.

Na splošno se čista zmanjšanja flote EU še vedno zdijo nezadostna, upoštevajoč nenehne tehnološke izboljšave, ki nevtralizirajo učinke zmanjšanja zmogljivosti, in glede na slabo stanje večine ribjih populacij EU.

Preglednici 1 in 2 v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je v prilogi k temu poročilu, povzemata skladnost s sistemom vstopov/izstopov in referenčnimi mejami v državah članicah na dan 31. decembra 2008.

Podrobnejši podatki (preglednice in grafikoni) o gibanjih zmogljivosti flot držav članic so na voljo na spletnem mestu Europa[6].

Rezultati za flote, registrirane v najbolj oddaljenih regijah

Zmogljivost flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah, in spreminjanje te zmogljivosti med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2008 sta prikazana v preglednici 4 v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je v prilogi k temu poročilu. Rezultati kažejo, da se je flota, registrirana v najbolj oddaljenih regijah Španije in Portugalske, občutno zmanjšala tako z vidika tonaže kot moči. V istem obdobju se je zmogljivost flote v francoskih čezmorskih departmajih povečala; v floto je bilo vključenih 343 novih plovil.

Ob koncu leta 2008 so referenčne ravni pri segmentih plovil za ulov pridnenih in pelagičnih vrst, krajših od 12 metrov, zelo malo presežene na Reunionu in v Francoski Gvajani.

SKLEPI KOMISIJE

Kakovost poročil držav članic za leto 2008 se je glede na poročila za leto 2007 izboljšala. Vendar večina poročil ni vsebovala takega opisa flot držav članic v zvezi z ribištvom, ki bi Komisiji omogočal analizo naporov, vloženih v doseganje ravnovesja med zmogljivostjo ribiške flote in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi, kot to določa člen 14 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Namesto tega so države članice izpostavile uveljavljene nacionalne sisteme za upravljanje flot in gibanja zmogljivosti flot v zvezi s sistemom vstopov/izstopov.

Pri pripravi nacionalnih poročil je 12 držav članic do določene mere uporabilo smernice za oceno ravnovesja med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi. V več primerih so kazalniki pokazali, da so ribolovne možnosti presežene. Komisija priznava, da so težave v zvezi z dostopnostjo nekaterih podatkov, in jih bo poskusila rešiti ter izboljšati smernice v sodelovanju z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo (STECF). Nadaljnja takšna poročila bodo verjetno natančneje opisovala poskuse držav članic za doseganje boljšega ravnovesja med zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi, če bodo vse države članice uporabljale kazalnike, ki so opisani v smernicah.

Iz informacij v večini poročil je težko razbrati jasne povezave med ukrepi za upravljanje ribolovnega napora in prilagoditvami zmogljivosti flot ali dobiti kritično analizo gibanj v zvezi z dejanskim uporabljenim naporom. Gledano v celoti, se zdi, da je vpliv ukrepov za prilagoditev ribolovnega napora na zmogljivost flote omejen. Enako kot v preteklih letih je bila očitno v nekaterih primerih glavno gonilo zmanjšanja zmogljivosti flote kombinacija slabega ekonomskega učinka flote in razpoložljivosti sredstev EU oz. nacionalnih sredstev. To je morda delno zaradi odsotnosti sistemov upravljanja napora za več ribolovnih območij pa tudi zaradi omejenega učinka obstoječih shem (Priloga II, zahodne vode, globokomorski ribolov, nekateri nacionalni programi itd.). Zdi se, da je uporaba posameznih prenosljivih pravic prispevala k zmanjšanju zmogljivosti v nekaterih državah.

Svet se je odzval na krizo zaradi cen goriv v letu 2008 in je v juliju 2008 sprejel začasne in konkretne ukrepe za prestrukturiranje ribiške flote EU ter tako ponudil priložnost za izvedbo potrebnega prestrukturiranja flote. Učinek teh ukrepov je bil do sedaj zelo omejen, saj v času sestavljanja tega poročila načrti za prilagajanje flote, določeni v uredbi, še niso bili izvedeni. V letu 2008 je bilo iz flote z javno pomočjo umaknjenih manj plovil kot v letu 2007.

Med letom 2008 je ribolovna zmogljivost flote EU v povprečju letno padla za 2,6 % glede na skupno tonažo in 2,3 % glede na skupno moč. Slike od 3 do 5 v delovnem dokumentu služb Komisije kažejo, da se to splošno gibanje nadaljuje zadnjih 17 let, vendar se, če pogledamo posamezne države članice, gibanje ne zdi več tako enakomerno.

Znanstvena ocena nam pove, da je 30 % staležev, za katere obstajajo podatki, ulovljenih zunaj varnih bioloških meja, 80 % pa v obsegu, ki presega največjo dovoljeno raven biološkega izkoriščanja. Hkrati je zmogljivost za velike dele flote premalo izkoriščena, tj. število ribolovnih dni je manjše od največjega možnega. Ob upoštevanju teh vidikov se zdi, da dosežena zmanjšanja zmogljivosti niso zadostna, da bi kratkoročno omogočila trajnostno ravnovesje med zmogljivostjo in ribolovnimi viri, še posebej če se upošteva tehnološki napredek, za katerega se šteje, da ima isti red velikosti kot opazovana zmanjšanja zmogljivosti.

Kot navaja Zelena knjiga o reformi skupne ribiške politike (SRP), presežna zmogljivost flote ostaja ena od temeljnih težav SRP. Evropske flote še naprej ostajajo prevelike glede na razpoložljive vire in ta neusklajenost je jedro številnih težav, povezanih s slabo gospodarsko uspešnostjo, šibkim izvajanjem in prekomernim izčrpavanjem virov.

[1] V skladu s členom 14 Uredbe 2371/2002 in členom 12 Uredbe 1438/2003.

[2] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.

[3] V skladu s skupno ribiško politiko (SRP), sprejeto decembra 2002, se ribiške flote upravljajo skladno s splošnim pravilom, da nova zmogljivost, izražena v tonaži in moči, ki je floti dodana, ne more biti večja kot zmogljivost, ki se ji odvzame.

[4] Uredba Komisije (ES) št. 1639/2001 (UL L 222 z dne 17. avgusta 2001, str. 53–115).

[5] Države članice, ki so se pridružile Uniji 1. maja 2004.

[6] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.