SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 3.12.2008 
SEC(2008) 2963 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen  
 
predlogu  
 
 UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o vzpostavitvi meril in mehanizmov za dolo čitev države članice, odgovorne za 
obravnavanje prošnje za mednarodno zaš čito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan 
tretje države ali oseba brez državljanstva 
 
(prenovitev)  
 
Povzetek ocene u činka  
{COM(2008) 820 kon č.} 
{SEC(2008) 2962} 
SL 2   SL 1. UVOD 
Sprejetje predloga o spremembi Uredbe Sv eta (ES) št. 343/2003 o vzpostavitvi meril in 
mehanizmov za dolo čitev države članice, odgovorne za obravnavanj e prošnje za azil, ki jo v 
eni od držav članic vloži državljan tretje države (v  nadaljnjem besedilu: dublinska uredba)1, je 
bilo vklju čeno v delovni program Komisije za leto 20082 kot ena njenih strateških pobud. 
Za pripravo druge faze zakonodaje o azilu, k čemur je pozval Haaški program, je Komisija 
začela postopek vrednotenja rezultatov, dosežen ih v prvi fazi vzpostavitve skupnega 
evropskega azilnega sistema (v  nadaljnjem besedilu: CEAS). 
Kar zadeva dublinsko uredbo, je Komisija 6. junija 20073 najprej izdala obsežno poročilo o 
oceni  dublinskega sistema, ki je temeljilo na širokem razponu prispevkov razli čnih 
zainteresiranih strani. Poleg tega je Komisija 6. junija 2007 predstavila tudi Zeleno knjigo  o 
prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu4, s katero je želela opredeliti možnosti za 
oblikovanje druge faze CEAS. Poro čilo o oceni je služilo kot tehnična ocena  dublinskega 
sistema, posvetovanje na osnovi zelene knjige pa kot ocena politike .  
Poleg tega je bilo med oktobrom 2007 in julijem 2008 organiziranih ve č strokovnih sre čanj 
z državami članicami, nevladnimi organizacijami ter UNCHR, odvetniki in sodniki ter 
poslanci Evropskega parlamenta, da bi se pr idobilo njihovo mnenje gl ede potrebnih izboljšav 
dublinske uredbe. 
Vprašanja in predlogi, ki so ji h v procesu posvetovanja izrazile zainteresirane strani, so tvorili 
osnovo za pripravo te ocene u činka.  
2. TRENUTNO  STANJE  IN TEŽAVE 
V zvezi z uporabo dublinske uredbe so bili ugotovljene naslednje težave: 
• nejasne ali neprimerne operativne dolo čbe dublinske uredbe ovirajo u činkovitost sistema in 
povzročajo težave prosilcem za azil, 
• spori med državami članicami glede uporabe d ublinskih pravil se ne rešujejo na u činkovit 
način, 
• predaje v okviru dublinskega postopka  bi lahko prispevale k še ve čji preobremenjenosti 
držav članic, ki se že sre čujejo s posebnim pritiskom, 
• predaje v okviru dublinskega postopka bi v izjemnih okoliš činah lahko pomenile, da 
prosilci za azil ne bi bili deležni primernih standardov zaš čite,  
• neustrezne informacije in pravni zaš čitni ukrepi za prosilce za az il v okviru dublinskega 
postopka,  
• države članice ne zagotavljajo zadovoljivo enotnos ti družine ter interesov otrok in drugih 
ranljivih skupin.  
                                                 
1 Zakonodajni in delovni program Komisije (CLWP), referen čna št. 2008/JLS/022. 
2 COM(2007) 640. 
3 Poro čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni dub linskega sistema, 
COM(2007) 299 kon č., SEC(2007) 742. Cilj „dublinskega sistema“ je dolo čiti, katera država članica je 
odgovorna za obravnavanje prošnje za azil, ki jo na ozemlju ene od držav članic EU vloži državljan 
tretje države. Ta sistem je sestavljen iz dublinske uredbe in uredbe Eurodac ter njunih izvedbenih 
pravilih. 
4 COM(2007) 301. 
SL 3   SL V oceni u činka je prou čen razvoj dogodkov ob predpos tavki, da na ravni EU  ne bi bili sprejeti 
nobeni ukrepi. Ugotovitev ocene je, da bi se v tem primeru sedanje težave ohranile in da 
obstajajo tehtni razlogi za  ukrepanje na ravni EU. 
3. CILJI  POLITIKE 
Splošni cilji  druge faze CEAS v zvezi s predlogo m o spremembi dublinske uredbe so i) 
zagotoviti, da se potrebe prosilcev za mednarodno zaš čito celovito obravnavajo v okviru 
mehanizma za dolo čanje odgovornosti, ter pove čati učinkovitost sistema, da bi se skrajšal čas 
in zmanjšali viri, ki jih namenijo države članice, in ii) prispevati k boljšemu odzivu na 
posebni pritisk na sprejemne zmogljivosti ter zmogljivosti za obravnava nje prošenj za azil v 
državah članicah. 
Splošne cilje je treba podpreti z naslednjimi posebnimi cilji : 
I) zagotavljanje nemotene ga poteka postopka za dolo čanje odgovornosti; 
II) zagotavljanje u činkovitega reševanja sporov med državami članicami;  
III) prepre čevanje preobremenjevanja držav članic, ki se že sre čujejo s posebnim 
pritiskom, in zagotavljanje ustreznih standardov zaš čite za prosilce za azil; 
IV) krepitev pravnih zaš čitnih ukrepov za prosilce za azil in omogo čanje slednjim, da 
bolje branijo svoje pravice; 
V) zagotavljanje spoštovanja pr avice do enotnosti dr užine in boljše upravljanje ranljivih 
skupin, da bi se obravnavale njihove posebne potrebe. 
Prav tako so opredeljeni številni okvirni operativni cilji. 
4. MOŽNE  AZILNE  POLITIKE 
Ob upoštevanju razli čne narave zgoraj omenjenih posebnih ciljev ocen u činka predlaga 
možne politike za vsakega od teh ciljev. Najp rimernejša politika je bila oblikovana z 
združitvijo najprimernejših možnih politik, dolo čenih za vsak cilj.  
Ohranitev sedanjega stanja (ta možn ost obravnava vse ugotovljene težave) 
Obstoječi pravni okvir se ne bi spremenil in teko če dejavnosti v državah članicah bi se 
nadaljevale. Komisija bi  še naprej spremljala izvajanje dublinske uredbe. 
4.1. Najprimernejša politika 
Glede na raven zahtevnosti predlaganih možnih po litik je ta povzetek omejen na naštevanje 
glavnih elementov, ki sestavlj ajo najprimernejšo politiko. Najprimernejša politika je 
oblikovana na podlagi zakonodajnih možnosti  in možnosti, osredoto čenih na spodbujanje 
praktičnega sodelovanja  med državami članicami. 
Glede na: 
I) zagotavljanje nemotenega poteka postopka  predvideva najprimernejša zakonodajna 
politika: 
– uvedbo primernih rokov za predložitev zah tev za ponovni sprejem in odgovorov na 
zahteve iz humanitarnih ra zlogov ter skrajšanje rokov  za odgovor na zahteve po 
informacijah;  
– vzpostavljanje pravil glede države članice, ki mora nositi strošk e, nastale zaradi predaj v 
okviru dublinskega postopka, in  razjasnitev posledic pri zm otnih predajah ter pri odlo čbah 
o predaji, razveljavljenih na podlagi pr itožbe, ko je bila  oseba že predana; 
SL 4   SL – razjasnitev okoliš čin in postopkov za uporabo ve č klavzul Uredbe (kla vzule o prenehanju 
odgovornosti in suverenosti ter humanitarne klavzule). 
Najprimernejše možnosti prakti čnega sodelovanja, ki dopol njujejo najprimernejše 
zakonodajne možnosti, predlagajo: 
– ugotavljanje in razširja nje najboljše prakse pri izvajanj u predaje prosilcev za azil na 
podlagi sre čanj na strokovni ravni; 
– oblikovanje priro čnika za uporabo dublinske uredbe, ki  bi vseboval odgovor e na vprašanja 
strokovnjakov držav članic glede uporabe Uredbe v konkretni h primerih in bi služil kot 
referenca za podobne primere; 
II) zagotavljanje u činkovitega reševanja sporov med državami članicami  
najprimernejša zakonodajna politika dolo ča spravni mehanizem za reševanje vseh spornih 
zadev pri uporabi dublinske uredbe. 
Najprimernejša politika za prakti čno sodelovanje, ki dopolnjuj e najprimernejšo zakonodajno 
možnost, se nanaša na oblikovanje priro čnika za uporabo dublinske uredbe (enako, kakor v 
točki I); 
III) preobremenjevanje držav čl a n i c ,  k i  s e  ž e  s r e čujejo s posebnim pritiskom , in 
zagotavljanje, da so prosilci za azi l deležni ustreznih standardov zaš čite v odgovorni državi 
članici, najprimernejša politika pr edvideva možnost sprejetja odlo čitve na podlagi veljavnih 
pravil komitologije glede za časne odložitve predaj v odgovorno državo članico v omejenih in 
dobro dolo čenih okoliš činah. 
Oblikovanje strokovnih skupin za  azil, ki bi se usklaj evale na ravni EU, za pomo č državam 
članicam, ki bi bile preobremenjene zarad i velikega števila dublinskih predaj, je 
najprimernejša možnost za prakti čno sodelovanje in je deloma alternativa najprimernejši 
zakonodajni možnosti (uporabljati bi jo bilo  treba, kadar ni bila sprejeta odlo čitev o ustavitvi 
predaje (v skladu z zakonodajnim ukrepom ), ali v primeru sp rejetja take odlo čitve, za za časno 
obdobje, dokler se razm ere v zadevni državi članici ne stabilizirajo); 
IV) krepitev zaš čitnih ukrepov za prosilce za azil in omogo čanje le-tem, da bolje 
zaščitijo svoje pravice , najprimernejša zakonodajna možna politika predlaga: 
– uvedbo obveznosti za države članice, da prosilcem za azil zagotavljajo iz črpne informacije 
glede dublinskega postopka ter njihovih pravic  v okviru tega postopka. Poleg tega se bo od 
držav članic zahtevalo, da s prosilci za azi l opravijo poseben razgovor v okviru 
dublinskega postopka. Prav tako je dolo čena potreba po sprejetju standardne ve čjezične 
brošure po vsej EU glede dublinskega postopka na podlagi veljavnih pr avil komitologije,  
– uvedbo pravice do pritožbe zoper odlo čitev o predaji in obveznosti za sodiš ča ali 
razsodišča, da na lastno pobudo prou čijo nujnost ukrepa za časnega zadržanja izvršitve 
odločitve o predaji,  
– opredelitev omejenih razlogov in pogojev za  pridržanje prosil cev za azil v okviru 
dublinskega postopka, zlasti bi bilo treba ta k ukrep pridržanja uporabiti le kot zadnjo 
možnost, potem ko je bil prosilec za azil obveš čen o odlo čitvi o predaji in vsi drugi ukrepi, 
ki ne pomenijo pridržanja, ne bi dali zadovoljivih rezultatov, ker obstajajo objektivni razlogi za tveganje, da bi prosilec za azil pobegnil, 
– razjasnitev, da ima prosilec za azil, za kate rega se uporablja dublin ski postopek, v vseh 
okoliščinah dostop do azilnega posto pka v skladu s pravili iz direktive o azilnem postopku,  
– ohranitev pravice držav članic, da prosilca za azil pošljej o v tretjo državo, vendar le po 
skrbni prou čitvi meril za dolo čanje varne tretje države iz  direktive o azilnem postopku; 
SL 5   SL V) zagotavljanje spoštovanja pravice do en otnosti družine in boljšega upravljanja 
ranljivih skupin  najprimernejša možna politika predlaga:  
– krepitev zaš čitnih ukrepov v zvezi z mladoletniki brez spremstva, na primer: pravica 
mladoletnika brez spremstva do ponovne zd ružitve s sorodniki iz druge države članice, ki 
lahko skrbijo zanj, bo obvezna; uvedeno bo pr avilo o zastopanju mladoletnika brez 
spremstva v celotnem postopku; razjasnjena bo možnost uporabe na čela „najve čje koristi 
otroka“ pri dolo čanju odgovorne države članice, 
– uvedba nove dolo čbe, ki bo države članice zavezovala k medsebojni izmenjavi ustreznih 
informacij (kot so zdravstvene informacije), preden izvedejo predajo v okviru dublinskega 
sistema, pri čemer bo glavni namen zagotavlja ti neprekinjeno zagotavljanje zaš čite za 
prosilce za azil,  
– razširitev pravice do ponovne združitve z družino z vklju čitvijo prosilcev za subsidiarno 
zaščito in upravi čencev do takšne zaš čite v podro čje uporabe Uredbe ter pojasnitev, da 
uporaba klavzule o suverenosti ne bi smela prepre čiti prosilcem za azil, da se ponovno 
združijo s člani svojih družin; pravica do ponovne zd ružitve z nepreskrbljenimi sorodniki 
bo obvezna in opredelitev „družinskega člana“ bo razširjena, da bi se zagotovilo boljše 
spoštovanje na čela „najve čje koristi otroka“. Poleg tega bo uporaba humanitarne klavzule 
razširjena na sorodnike, ki niso nujno odvi sni eden od drugega v strogo humanitarnem 
smislu (kot so polnoletni  bratje in sestre).  
Najprimernejše možnosti prakti čnega sodelovanja, ki dopol njujejo najprimernejše 
zakonodajne možnosti, zadevajo: 
– potrebo, da države članice osebju, ki sode luje v postopku za dolo čanje odgovornosti, 
zagotovijo primerno usposabljanje, da bi bili tako sposobni primerno obravnavati zlasti primere, ki zajemajo ranljive skupine, 
– vzpostavitev mreže strokovnjakov držav članic, ki se ukvarjajo z mladoletniki. 
Glavne prednosti  najprimernejše politike so: 
• učinkovitost in skladnost
 postopka za dolo čanje odgovornosti se bosta pove čali z 
zakonodajnimi ukrepi, kot sta dolo čitev zadostnih časovnih rokov ter razjasnitev okoliš čin 
in postopkov za uporabo ve č določb, pa tudi z ukrepi na podlagi prakti čnega sodelovanja, 
kot je oblikovanje priro čnika o uporabi dublinske uredbe, 
• raven zaš čite, dodeljene prosilcem za azi l, ki so obravnavani v okviru dublinskega 
sistema, bi se znatno pove čala, na primer z razjasnitvijo pogojev za pridržanje in krepitvijo 
pravnih zaš čitnih ukrepov v zvezi z odlo čitvami o predaji v okviru dublinskega sistema, 
• potreba držav članic, ki se sre čujejo z izjemnim pritiskom , bi bila primerno obravnavana 
v okviru dublinskega postopka, pr avice prosilcev za azil v tovrst nih razmerah pa bi bile 
zagotovljene v ve čji meri. 
Glavni učinki najprimernejše politike so naslednji: 
• najprimernejša politika ima z vidika  temeljnih pravic na splošno mo čno pozitiven vpliv na 
prosilce za azil, za katere se uporablja dub linski postopek, to je pravica do enotnosti 
družine bi se znatno okrepila z razširitvijo podro čja uporabe ponovne združitve družine v 
okviru dublinskega postopka, najve čje koristi mladoletnikov brez spremstva bi se med 
dublinskim postopkom bolje upoštevale, pravic a do svobode in prostega gibanja bi se 
okrepila z omejitvijo pridržanja itd, 
• z zagotavljanjem nemotenega, hitrejšega in bolj zaš čitniškega delovanja sistema ter z 
boljšim obveš čanjem prosilcev za azil o uporabi dublinskega mehanizma ter njihovih 
SL 6   SL pravicah v okviru tega mehanizma se bo zmanjšala pobuda za nezakonito sekundarno 
gibanje, kar bo kon čno pozitivno vplivalo na njihovo spreje manje v družbi in integracijo v 
državah, ki jih bodo sprejele. 
Kar zadeva finančno izvedljivost , se bodo finan čni in upravni stroški na splošno pove čali, 
vendar bi se v nekaterih primerih  prav tako lahko pojavili dolgoro čno zmanjšanje stroškov ali 
prihranki:  
• zaradi upoštevanja novih časovnih rokov bi nastali dodatni  stroški, vendar bi bilo 
srednjeročno mogoče v določeni meri dose či ekonomijo obsega zaradi u činkovitejšega 
postopka, 
• nekatere države članice bi se sre čevale z dodatnimi stroški, kadar bi sprejele odlo čitev o 
odložitvi predaje v odgovorno državo članico zaradi posebnega pritiska v tej državi članici, 
saj bi postale odgovorne za obravnavo pr ošenj oseb, ki ne bi bile premeš čene,  
• če bi morale države članice prilagoditi svoje obstoje če informacije zahtevam te možnosti 
politike in vzpostaviti poseben razgovor v okviru dublinskega postopka, bi stroški narasli. V primeru, da bi zagotovlje ne informacije spodbudile ve čje sodelovanje prosilcev ter 
njihovo spoštovanje pravil v okviru dublinskega postopka, bi bili možni prihranki,  
• odložilni u činek pritožbe zoper odlo čitev o predaji bi v pr imeru ugoditve lahko povzro čil 
stroške za državo članico, na ozemlju kate re bi se prosilec za časno zadrževal. Vendar pa bi 
bili mogo či tudi prihranki, saj bi se iz ognili stroškom morebitnih vra čanj zaradi 
razveljavljenih odlo čitev,  
• zmanjšanje števila primerov, v katerih je mož no pridržanje prosilcev  v okviru dublinskega 
sistema, bi na č
eloma omogo čilo prihranke, saj bi bile zmog ljivosti za pridržanje v državah 
članicah manj obremenjene in bi se zmanjša li precejšnji stroški, povezani s pridržanjem,  
• povečali bi se stroški obravnavanja mladolet nikov brez spremstva (tj. zagotavljanje 
zastopanja za take mladoletni ke v celotnem dobinskem postopku) in izmenjave informacij 
v zvezi z ranljivimi premeš čenimi osebami. Stroški bi se lahko pove čali zaradi ukrepov na 
podlagi prakti čnega sodelovanja, kot so usposabl janje osebja in vzpostavitev mreže 
strokovnjakov. Vendar pa bi se velik del teh stroškov lahko sofinanciral tudi prek 
projektov v okviru Evropske ga sklada za begunce.  
5. SPREMLJANJE  IN OCENA 
Spremljanje in ocena izvajanja najprimern ejše politike bo pomemben del zagotavljanja 
učinkovitosti spremenjene dublinske uredbe. V zvezi s tem bo Komis ija redno ocenjevala 
uporabo spremenjene dublinske uredbe v državah članicah in o tem redno poro čala. 
Nadaljevala se bodo re dna strokovna sre čanja, na katerih bodo potek ali razgovori o težavah 
pri izvajanju in izmenjava najboljših praks med državami članicami.  
Začetek veljavnosti Uredbe o statistika h Skupnosti o selitvah in mednarodni zaš čiti5, ki se 
posebej sklicuje na statisti čne podatke, povezane z dublinskim sistemom, bo prispeval k 
zagotavljanju u činkovitega spremljanja in ocenjevanja.  
Poleg tega je, kakor je bilo napovedano v na črtu politike azila, Komisija zavezana ne le 
ocenjevanju v rednih časovnih presledkih, temve č tudi ponovni oceni na čela, na katerem 
temelji dublinski sistem, ko bo vzpostavljena druga faza CEAS.  
                                                 
5 Uredba (ES) št. 862/2007, UL L 199, 31.7.2007. 
SL 7   SL Za ocenjevanje napredka in u činkovitosti najprimernejše polit ike pri doseganju ciljev politike 
bi se lahko uporabili naslednji glavni kazalniki:  
• izvajanje predlaganih sprememb dublinske uredbe v državah članicah, 
• viri, namenjeni izvajanju predlaganih sprememb dublinske uredbe, 
• število izvršenih predaj pros ilcev za azil v primerjavi s številom odobrenih zahtev za 
predajo, 
• število sporov, rešenih v okviru mehanizma za reševanje sporov, 
• število primerov, v katerih sta bili uporablj eni klavzula o suverenosti in humanitarna 
klavzula, 
• viri, uporabljeni za obveš čanje in zagotavljanje pravne pomo či prosilcem za mednarodno 
zaščito v okviru dublinskega postopka, 
• število prosilcev, za katere se uporablja dublinski postopek, 
• odložene predaje v primerih posebnega pritiska, 
• (razdelitev) prošenj za mednarodno zaš čito glede na število prebivalstva (na 1 000 
prebivalcev) na posamezno državo članico,  
• število oblikovanih strokovnih s kupin za azil, napot enih v državo članico, ki se sre čuje s 
posebnim pritiskom.