1. UVOD

To je tretje poročilo, v katerem je predstavljen doseženi napredek EU in njenih držav članic pri izvajanju njihove skupne politike o prehranski varnosti. Priložen mu je delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje dodatne informacije o analizah in študijah primerov. V poročilu je z različnimi primeri prikazano, kako so EU in njene države članice dodatno okrepile svojo podporo ter se odzvale na priporočila in sklepe Sveta iz leta 2016.

2. RAZVOJ SVETOVNE IN EVROPSKE POLITIKE

Neustrezna prehranska in hranilna varnost se je leta 2017 že drugo leto zapored povečala, potem ko se je prej več kot desetletje stalno zmanjševala, saj po svetu lakoto trpi 821 milijonov ljudi. Kronična neustrezna prehranjenost otrok se je zmanjšala, vendar je zaradi nje še vedno prizadet vsak četrti otrok, mlajši od pet let. Svetovno prebivalstvo naj bi do leta 2050 štelo 9 milijard, zaradi česar se bo povečala tekma za omejene vire. Še zaostrili jo bodo pospešeni učinki podnebnih sprememb, konflikti ter vse večji pritiski na zemljo in naravne vire, pa tudi na hrano, vodo in oskrbo z energijo. Ti izzivi bodo pomembno vplivali na sposobnost kmetijskega in prehranskega sistema, da vse številnejšemu prebivalstvu zagotavlja zdravo in hranljivo prehrano.

S cilji trajnostnega razvoja, zlasti ciljem št. 2 se poskuša obnoviti zagon in mobilizirati države za „odpravo lakote, zagotovitev prehranske varnosti in boljše prehrane ter spodbujanje trajnostnega kmetijstva“ do leta 2030. Skladno s pristopom EU, ki temelji na pravicah, vključno s pravico do hrane, sta odprava lakote in izboljšanje stanja prehranjenosti najranljivejših skupin ključni nalogi v okviru Novega evropskega soglasja o razvoju. Globalna strategija EU za zunanjo in varnostno politiko iz leta 2016 poudarja okrepitev prizadevanj za preprečevanje konfliktov in odpravo njihovih temeljnih vzrokov, kot so neenakost, obremenitev virov in podnebne spremembe, zaradi njihovega vpliva na širjenje puščav, degradacijo tal, pomanjkanje vode in prehranske krize. Na podlagi tega EU in države članice podpirajo vlade pri vodenju trajnostnih strategij za preprečevanje in odzivanje, ki prispevajo h krepitvi odpornosti.

EU in njene države članice še naprej močno poudarjajo pomen preoblikovanja vloge žensk. Poseben poudarek je na spodbujanju preoblikovalnega pristopa, s katerim se poskuša ženskam izboljšati dostop do virov in zagotoviti enake pravice ter tako poskrbeti, da so ukrepi v korist tako moških kot žensk in opolnomočajo oba spola.

EU in njene države članice spodbujajo ustvarjanje boljših delovnih mest in priložnosti za ustvarjanje dohodka ter tako prispevajo h krepitvi ranljivih oseb v partnerskih državah. Z uvedbo načrta za zunanje naložbe v letu 2017 se EU partnersko povezuje s finančnimi institucijami, da bi zagnala ali oživila gospodarsko dinamiko v partnerskih državah in tako izboljšala pravično gospodarsko rast v podeželskih gospodarstvih. Za nadaljnjo obravnavo kompleksne povezave med neustrezno prehransko varnostjo, revščino na podeželju in migracijami EU krepi svoje sodelovanje in dialog znotraj partnerstva med EU in Afriško unijo ter organizira poslovne forume med EU in Afriko, da bi olajšala ustvarjanje zaposlitvenih priložnosti za mlade in ženske. Zadnji tak forum je bil novembra 2017 v Abidžanu, njegova osrednja tema pa je bila širitev javno-zasebnih partnerstev na področju kmetijskih dejavnosti. Tak poudarek je neločljivo povezan z nujnim skrbniškim skladom za Afriko, da bi se odpravili temeljni vzroki nestabilnosti, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij ter prispevalo k boljšemu upravljanju migracij in izkoriščanju priložnosti.

Spodbujanje inovacij in raziskav je nujno za izboljšanje kmetijstva in prehranskih sistemov. Na vrhu En planet leta 2017 sta EU in Gatesov sklad vsak namenila 270 milijonov EUR za obdobje 2018–2020, da bi sodelovala pri inovacijah, povezanih s podnebjem, in raziskavah v kmetijstvu v tretjih državah. Kmetijstvo ima ključno vlogo, saj je ta sektor, k podpori katerega EU in njene države članice prispevajo s sodelovanjem v programih trajnostnega kmetijstva, osrednjega pomena za nacionalno določene prispevke številnih držav. EU si pod vodstvom Francije prizadeva spodbuditi države članice in druge organizacije k cilju „1 milijarde USD“. Poleg tega je začelo delovati partnerstvo med EU in Afriko za raziskave in inovacije na področju prehranske in hranilne varnosti ter trajnostnega kmetijstva, ki se financira v okviru programa Obzorje 2020 in prek programa raziskovalnih štipendij Afriške unije.

Voditelji skupine G7 ostajajo zavezani cilju, da do leta 2030 pomagajo 500 milijonom ljudi, da se bodo rešili lakote in neustrezne prehranjenosti, na vrhu v Taormini leta 2017 pa so se odločili, da bodo z različnimi ukrepi, tudi s povečanjem uradne razvojne pomoči, povečali skupno podporo prehranski in hranilni varnosti in trajnostnemu kmetijstvu v podsaharski Afriki. Ob priznavanju, da je preoblikovanje podeželja ključen proces za ustvarjanje delovnih mest, povečanje dohodka ter doseganje prehranske in hranilne varnosti, so voditelji skupine G20 leta 2017 začeli pobudo za zaposlovanje mladih na podeželju, ki je del partnerstva G20.

3. POROČANJE IN NAPREDEK

V tem razdelku je podan kratek pregled izplačil za prehransko in hranilno varnost, ki so jih izvedle EU in države članice, ter nedavnega napredka pri izpolnjevanju meril uspešnosti strateških prednostnih nalog.

Izplačila