1. Uvod

Na podatkih temelječe inovacije so ključne za omogočanje rasti in delovnih mest v Evropi. Pomen spletnega zbiranja podatkov, vse večji pomen podatkov, ki jih ustvarijo objekti, povezani z internetom stvari, vse večja razpoložljivost orodij za analitiko velepodatkov ter pojav splošne razpoložljivosti nekaterih aplikacij umetne inteligence so ključna tehnična gonila. Ker si med seboj po naravi niso konkurenčni, lahko isti podatki podpirajo različne nove izdelke, storitve ali načine proizvodnje, zaradi česar bi lahko bilo učinkovito, če bi si podjetja medsebojno izmenjevala več podatkov, da bi se lahko čim bolj izkoristila vrednost, ki nastane zaradi podatkov.

Novi, na podatkih temelječi poslovni modeli, ki se razvijajo na teh tehničnih gonilih, so priložnost ne le za velika podjetja, ampak tudi za MSP in zagonska podjetja v Evropi. Podobno je začel priložnosti, ki jih ponujajo na podatkih temelječe inovacije, izkoriščati tudi javni sektor. Podjetjem že zdaj koristita dostop do informacij javnega sektorja, ki so na voljo kot odprti podatki , pa tudi medsebojna izmenjava podatkov. MSP in zagonska podjetja pa se še vedno srečujejo z ovirami, kadar dajejo na voljo svoje podatke ali ponovno uporabljajo podatke drugih podjetij. To velja zlasti za strojno generirane, neosebne podatke. Tudi organi javnega sektorja morajo posodobiti način delovanja in izkoristiti možnosti novih virov podatkov, da bi postali bolj podatkovno vodeni in stroškovno učinkoviti. To bo predvidoma koristilo državljanom in podjetjem, zlasti MSP. Čeprav se lahko v nekaterih primerih na trgu pridobi ustrezne, na podatkih temelječe storitve, je v drugih morda potrebno, da javni sektor neposredno analizira podatke, ki jih ima zasebno podjetje, ali uvede redno pridobivanje podatkov, na primer zaradi uradne statistike. Ti podatki javnemu sektorju morda niso vedno dostopni zaradi pomislekov glede njihove zaupnosti ali zaznanih tveganj za komercialne interese podjetij. To kaže, da je treba vprašanja oskrbe s podatki in njihove (ponovne) uporabe („izmenjave podatkov“) obravnavati v dveh okvirih: med podjetji (B2B) ter med podjetji in državnimi upravami/javnim sektorjem (B2G).

Komisija je že predlagala ukrepe za izboljšanje razpoložljivosti podatkov za podjetja. EU je s Splošno uredbo o varstvu podatkov ter Direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah vzpostavila zanesljiv okvir za obdelavo osebnih podatkov in elektronskih komunikacijskih podatkov, da bi ustvarila digitalno zaupanje, ki je osnovni predpogoj za vsako izmenjavo podatkov. S tem okvirom so postavljeni temelji za prihodnjo konkurenčno prednost evropskih poslovnih akterjev, ki bodo lahko čim bolj izkoristili podatkovne tehnologije. Poleg tega se bo s predlogom uredbe o prostem pretoku neosebnih podatkov olajšal prenos takih podatkov v EU.

Komisija je v sporočilu z naslovom „Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva“ z dne 10. januarja 2017 predstavila prvi opis morebitnih vprašanj dostopa do podatkov, zlasti v zvezi s strojno generiranimi podatki ter odnosi med platformami in podjetji. Poleg tega je opozorila na pomen dostopa do podatkov zasebnega sektorja za namene v javnem interesu.

Na podlagi navedenega sporočila je bil opravljen obsežen dialog z zainteresiranimi stranmi. Sklenjeno je bilo, da zadevno vprašanje v tej fazi ne upravičuje horizontalnega zakonodajnega posredovanja in da bi bila primernejša navodila .

Komisija je v sporočilu, ki mu je priložen ta delovni dokument služb Komisije , opredelila vrsto ključnih načel, ki jih je treba upoštevati za zagotovitev, da so podatkovne interakcije med podjetji ter med podjetji in državnimi upravami uspešne za vse vključene strani.

Poleg tega je namen tega delovnega dokumenta služb Komisije zagotoviti nabor orodij za podjetja, ki so imetniki podatkov, uporabniki podatkov ali oboje hkrati. V ta namen vsebuje navodila v zvezi s pravnimi, poslovnimi in tehničnimi vidiki izmenjave podatkov, ki jih je mogoče uporabiti v praksi za proučitev in pripravo prenosa podatkov med podjetji iz istega ali različnih sektorjev.

Navodila, ki jih vsebuje ta dokument, so namenjena vsem sektorjem gospodarstva. Ker se struktura posameznih trgov razlikuje, bi jih bilo morda treba dopolniti z ukrepi za posamezne sektorje.

Nazadnje, ta dokument ni zakonodajno besedilo in ne posega v razlago prava Unije s strani Sodišča Evropske unije. Komisije ne zavezuje v zvezi z uporabo prava Unije, zlasti pravil konkurence iz členov 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).





2. Načela za izmenjavo podatkov med podjetji (B2G) ter med podjetji in državnimi upravami (B2G)

V sporočilu, ki mu je priložen ta delovni dokument služb Komisije , so opredeljena naslednja načela za zagotovitev pravičnih trgov za objekte interneta stvari ter izdelke in storitve, odvisne od podatkov, ki so jih ustvarili taki objekti:

(a) Preglednost: ustrezni pogodbeni dogovori bi morali pregledno in razumljivo določati (i) osebe ali subjekte, ki bodo imeli dostop do podatkov, ki jih ustvarja izdelek ali storitev, vrsto takih podatkov in stopnjo podrobnosti ter (ii) namene uporabe takih podatkov. (b) Ustvarjanje skupne vrednosti: ustrezni pogodbeni dogovori bi morali priznavati, da je v primerih, ko so podatki ustvarjeni kot stranski produkt uporabe izdelka ali storitev, k nastanku podatkov prispevalo več strank. (c) Medsebojno spoštovanje komercialnih interesov: v ustreznih pogodbenih dogovorih bi morala biti upoštevana potreba po zaščiti komercialnih interesov ter skrivnosti imetnikov in uporabnikov podatkov. (d) Zagotavljanje neizkrivljene konkurence: v ustreznih pogodbenih dogovorih bi morala biti upoštevana potreba po zagotavljanju neizkrivljene konkurence pri izmenjavi komercialno občutljivih podatkov. (e) Čim manjša vezanost podatkov: podjetja, ki ponujajo izdelek ali storitev, ki kot stranski produkt ustvarja podatke, bi morala dovoliti in omogočiti čim večjo prenosljivost podatkov . Poleg tega bi morala razmisliti – kadar je to mogoče in v skladu z značilnostmi trga, na katerem poslujejo – o ponudbi istega izdelka ali storitve brez prenosa podatkov ali s samo omejenim prenosom podatkov poleg izdelkov ali storitev, ki zajemajo take prenose podatkov.

V sporočilu je navedeno še, da bi spoštovanje naslednjih načel lahko podprlo oskrbo organov javnega sektorja s podatki zasebnega sektorja po preferenčnih pogojih za ponovno uporabo: