[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 30.6.2010

COM(2010)351 konč.

POROČILO KOMISIJE

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v letu 2009

POROČILO KOMISIJE

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v letu 2009

PREDGOVOR

To poročilo, ki zajema leto 2009, se objavlja v skladu s členom 17(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije[1].

Priloga k temu poročilu vsebuje statistične podatke o obdelavi prošenj za dostop. V zvezi s tem je treba poudariti, da se statistični podatki nanašajo le na prošnje za dostop do neobjavljenih dokumentov in ne zajemajo niti naročil že objavljenih dokumentov niti prošenj za informacije.

1. Revizija Uredbe (ES) št. 1049/2001

Predlog, ki ga je Komisija predložila 30. aprila 2008, je pregledala skupina za obveščanje na Svetu.

Evropski parlament je 11. marca 2009 glasoval o poročilu odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki ga je predstavil g. Cashman in je vsebovalo vrsto pomembnih sprememb k predlogu Komisije. Parlament pa je odložil glasovanje o zakonodajni resoluciji. Zato je predlog še vedno v prvi obravnavi. Novi Parlament, ki je bil izvoljen junija 2009, je nadaljeval parlamentarno delo v zvezi s predlogom.

2. Registri in spletišča

2.1. V letu 2009 je bilo v register dokumentov Komisije dodanih 18 063 novih dokumentov (glej priloženo razpredelnico).

2.2. V členu 9(3) Uredbe je določeno, da se dokumenti občutljive narave[2] vpišejo v register samo s privolitvijo tistega, ki jih je ustvaril. Leta 2009 ni bilo v registru nobenega dokumenta občutljive narave v smislu te določbe.

2.3. V spodnji razpredelnici so statistični podatki za leto 2009 o iskanju informacij na spletišču „Preglednost in dostop do dokumentov“, ki je na voljo na strežniku EUROPA:

Število obiskovalcev | Število poizvedb | Obiskane strani |

Skupaj | 44 538 | 61 823 | 84 094 |

Mesečno povprečje | 3 712 | 5 152 | 7 008 |

3. Sodelovanje z drugimi institucijami in državami članicami

Medinstitucionalni odbor iz člena 15(2) Uredbe se je 15. decembra 2009 sestal na politični ravni, in sicer na pobudo švedskega predsedstva Svetu, zlasti da bi proučil načine lažjega dostopa državljanov do dokumentov, ki jih hranijo institucije EU.

Na tem sestanku je bilo predlagano zlasti naslednje:

(1) ta odbor naj se vsaj enkrat letno sestane na politični ravni, izidi njegovih razprav pa morajo biti javno dostopni;

(2) delo tega odbora mora temeljiti na pripravljalnem delu, ki ga opravijo pristojne službe institucij;

(3) odbor proučuje zlasti možnosti za:

– združitev vseh povezav na spletišča v zvezi z dostopom do dokumentov treh institucij na eni spletni strani;

– zagotovitev medsebojnega dopolnjevanja javnih registrov institucij, s čimer bi se izboljšala njihova uporabnost in dostopnost dokumentov;

– postopno zbližanje iskalnih orodij institucij (pri tem bi bilo treba proučiti tudi smiselnost in izvedljivost skupnega načina indeksiranja dokumentov, kar bi omogočilo uvedbo skupne iskalne funkcije);

– razširitev zbirke podatkov PreLex[3] , da bo zajemala vse dokumente, ki jih pripravijo institucije, udeležene v zakonodajnem postopku, pri čemer je treba upoštevati možnost dopolnitve zbirke PreLex z zbirko Œil[4] ;

– izboljšanje dostopnosti vseh dokumentov, povezanih s posameznim zakonodajnim dosjejem, in sicer z združitvijo vseh dokumentov, ki so del istega zakonodajnega dosjeja;

– v zvezi z zadnjo točko, izvedbo v letu 2010 predhodne študije zakonodajnih dosjejev, ki so bili ugotovljeni kot prednostni, glede na prizadevanja EU za obveščanje;

(4) kadar želi institucija uvesti nov sistem elektronskega hranjenja ali znatno spremeniti obstoječi sistem, mora ta institucija upoštevati vpliv takšne uvedbe na pravico dostopa do dokumentov in ukrepati tako, da se zagotovi čim boljša preglednost.

Poleg tega so službe, odgovorne za izvajanje Uredbe na vseh treh institucijah, v letu 2009 še naprej sodelovale v okviru foruma za izmenjavo mnenj o vprašanjih pravne narave v zvezi z uporabo Uredbe.

4. Analiza prošenj za dostop

4.1. Število začetnih prošenj je v letu 2009 ostalo stalno (5 055 prošenj v primerjavi s 5 197 prošnjami v letu 2008).

4.2. Število potrdilnih prošenj se je malo zmanjšalo; leta 2009 je bilo prejetih 134 prošenj, leta 2008 pa 156.Treba je omeniti, da se je veliko število prošenj nanašalo na celotne dosjeje v zvezi z različnimi upravnimi postopki.

4.3. Pri razdelitvi prošenj po interesnih področjih se skupaj skoraj 40 % vseh prošenj nanaša na okolje, promet in energetiko, sodelovanje na področju pravosodja, notranji trg ter konkurenco.

4.4. Pri razdelitvi prošenj po socialno-poklicnih kategorijah se je potrdil pomen prošenj iz akademskih krogov, ki še vedno pomenijo največji delež prošenj po tej razdelitvi, čeprav se je njihovo število v primerjavi z letom 2008 zmanjšalo (21,29 % prošenj v primerjavi z 31,03 % prošenj v letu 2008).

4.5. Geografska razdelitev prošenj se ni spremenila. Skoraj 20 % prošenj so vložile osebe ali organi s sedežem v Belgiji, in sicer zaradi številnih podjetij, odvetniških pisarn in združenj ali nevladnih organizacij, ki delujejo na evropski ravni. Sicer večina prošenj izvira iz držav članic z največ prebivalci: Nemčije, Francije, Italije, Španije, Združenega kraljestva in Nizozemske, od koder skupaj prihaja polovica prošenj (49,75 %). Delež novih držav članic ostaja skromen.

5. Uveljavljanje izjem od pravice do dostopa

5.1. Odstotek pozitivnih odgovorov na začetne prošnje se je v primerjavi s prejšnjim letom povečal.

Dokumenti so bili v celoti razkriti v 84,23 % primerov (v primerjavi z 82,68 % leta 2008), v 4,11 % primerov (v primerjavi s 3,33 % leta 2008) pa je bil odobren delni dostop do zahtevanih dokumentov.

5.2. Odstotek odločb, ki potrjujejo začetno stališče, ki se je precej zmanjšal že v letu 2008, je močno upadel tudi v letu 2009 (zmanjšanje za več kot 25 % – z 48,08 % primerov v letu 2008 na 22,50 % primerov v letu 2009).

Odstotek v celoti pozitivnih odgovorov po začetni zavrnitvi se je skoraj potrojil (50 % v primerjavi z 18,59 % leta 2008). Odstotek odločitev o dovolitvi delnega dostopa po začetni zavrnitvi pa se je nekoliko zmanjšal (27,50 % v primerjavi s 33,33 % leta 2008).

5.3. Na začetni stopnji ostajata glavna razloga za zavrnitev:

- varstvo namena inšpekcij, preiskav in revizij (tretja alinea člena 4(2)), z majhnim povečanjem glede na leto 2008 (27,61 % zavrnitev v primerjavi s 26,63 % leta 2008),

- in varstvo postopka odločanja Komisije (člen 4(3)), pri čemer znaša delež primerov, v katerih še ni odločitve, 17,80 %, delež primerov v zvezi z mnenji za notranjo rabo pa 7,81 %, torej skupaj 25,61 % zavrnitev (v primerjavi z 28,72 % leta 2008).

Delež zavrnitev zaradi varstva poslovnih interesov ostaja visok s 13,99 % zavrnitev (v primerjavi s 14,4 % leta 2008).

5.4. Glavni razlogi za potrditev zavrnitve dostopa ostajajo:

- varstvo namena preiskav (25,91 % v primerjavi s 27,85 % leta 2008),

- varstvo poslovnih interesov (17,52 % v primerjavi s 24,89 % leta 2008)

- in varstvo postopka odločanja Komisije, pri čemer znaša delež primerov, v katerih še ni odločitve, 12,77 %, delež primerov v zvezi z mnenji za notranjo rabo pa 13,87 %, torej skupaj 26,64 % zavrnitev (v primerjavi z 29,54 % leta 2008).

- Razlog za zavrnitev, ki temelji zgolj na nasprotovanju države članice, se ne uporablja več, odkar je Sodišče[5] razsodilo, da člen 4(5) Uredbe državi članici ne daje pravice do veta, po kateri bi lahko diskrecionarno nasprotovala razkritju dokumentov, ki izhajajo iz te države članice. Država članica mora svoje nasprotovanje utemeljiti v skladu z izjemami iz Uredbe, tako so lahko razlog za zavrnitev samo slednje.

6. Pritožbe varuhu človekovih pravic

6.1. V letu 2009 je varuh človekovih pravic zaključil šestnajst zadev, ki so se nanašale na pritožbe proti Komisiji zaradi zavrnitve posredovanja dokumentov[6]:

2 zadevi, zaključeni brez ugotovitve nepravilnosti |

1906/2007/VIK | 97/2008/BEH |

11 zadev, zaključenih s kritično oceno in/ali drugo utemeljitvijo |

429/2007/PB | 488/2007/PB | 672/2007/WP | 819/2007/PB |

70/2008/TS | 443/2008/JMA | 1010/2008/AL | 1059/2008/WP |

1190/2008/DK | 3085/2008/GG | 2/2009/MHZ |

3 zadeve, zaključene brez nadaljevanja preiskave |

3824/2006/GG | 1452/2007/PB | 2420/2007/BEH |

6.2. Varuh človekovih pravic je v letu 2009 začel obravnavati dvanajst pritožb zoper zavrnitve posredovanja dokumentov.

7. Sodni postopki

7.1. Sodišče prve stopnje je izreklo dve sodbi v zadevah v zvezi z odločbami Komisije o delni zavrnitvi dostopa do dokumentov na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001. Gre za sodbi z dne 11. marca 2009 v zadevah Borax Europe Ltd proti Komisiji (T-121/05 in T-166/05).

V teh sodbah je Sodišče razveljavilo sklepe Komisije, s katerimi je bil zavrnjen dostop do nekaterih dokumentov v zvezi s srečanjem strokovnjakov s področja reproduktivne toksičnosti kemikalij. Te so imenovale države članice, vendar so na srečanju sodelovali v vlogi izvedencev in ne predstavnikov držav članic.

Glede na trditev Komisije, da bi razkritje identitete strokovnjakov in mnenja, ki so ga izrazili na srečanju, jasno vplivalo na njihovo integriteto, saj bi jih izpostavilo nepotrebnemu zunanjemu pritisku, je Sodišče menilo, da izpodbijani sklepi vsebujejo zgolj splošne razloge in da Komisija ni predložila ustreznih dokazov, ki bi dokazovali obstoj takšnega tveganja.

Kar zadeva izjemo od „postopka odločanja“, na katero se je prav tako sklicevala Komisija, je Sodišče navedlo, da je treba načeloma razkriti znanstvena mnenja, ki jih zbere neka institucija z namenom priprave „zakonodajnega“ besedila, tudi če bi to lahko povzročilo polemike ali osebe, ki so jih oblikovale, odvrnilo od prispevanja k postopku odločanja te institucije. Tveganje, na katerega se je sklicevala Komisija, da javne razprave, ki izhajajo iz razkritja mnenja strokovnjakov, slednje odvrača od nadaljnjega sodelovanja pri njenem postopku odločanja, je lastno pravilu, ki priznava načelo dostopa do dokumentov, ki vsebujejo mnenja za notranjo uporabo v okviru pogajanj in predhodnih razprav, torej tudi pogajanj s strokovnjaki.

Sodišče je zato razveljavilo izpodbijane sklepe, saj so bili razlogi za zavrnitev presplošni.

7.2. V letu 2009 je bilo začetih šest novih sodnih postopkov proti sklepom Komisije z uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001[7]:

zadeva T-59/09, Nemčija proti Komisiji | zadeva T-245/09, Shell Hellas Oil in Chemical SA (Shell Hellas AE) proti Komisiji[8] | zadeva T-251/09, Société des Pétroles Shell SAS proti Komisiji[9] |

zadeva T-337/09, Colegio Oficial de Farmacéuticos de Valencia proti Komisiji | zadeva T-411/09, Ioannis Terezakis proti Komisiji | zadeva T-467/09, Dierk Stelzer proti Komisiji |

8. Sklepne ugotovitve

8.1. Narava prošenj in razlogi za zavrnitev:

Kot v prejšnjih letih analiza prošenj za dostop na splošno ponazarja, da pomemben delež prošenj zadeva dejavnosti Komisije na področju nadzora uporabe prava Unije. Prav tako so te prošnje za dostop v zelo velikem številu primerov vložene za pridobitev dokumentov, ki lahko utrdijo položaj prosilca v okviru pritožbe, na primer zaradi domnevne kršitve prava Unije ali upravnega ali sodnega postopka, ki se na primer nanaša na sklep Komisije na področju konkurenčne politike. Treba je poudariti, da se te prošnje na splošno nanašajo na velike količine dokumentov, katerih analiza pomeni obsežno upravno delo.

Poleg tega je treba poudariti, da je razlog za sklicevanje na izjemo zaradi varstva postopka odločanja Komisije večinoma zaščita odločanja o posameznih vprašanjih. Na zakonodajnem področju je čedalje več dokumentov neposredno dostopnih javnosti, brez čakanja na predložitev prošnje za dostop Komisiji. Generalni direktorati Komisije so razvili svoja spletišča, ki se nanašajo na posamezne politike, in tam javnosti dali na voljo veliko število dokumentov.

Sklicevanje na izjemo zaradi varstva poslovnih interesov se v glavnem uporablja pri prošnjah za dostop v zvezi z zadevami s področja politike konkurence ali javnih razpisov.

8.2. Razvoj sodne prakse:

Sodišče je potrdilo svojo sodno prakso glede naslednjega:

- presplošni razlogi za zavrnitev, ki bi pomenili izključitev cele kategorije dokumentov, so že samo zaradi tega nezadostni kot utemeljitev uporabe izjeme;

- institucija mora dokazati tveganje nastanka škode v zvezi s konkretno zadevo, to tveganje pa mora biti razumno predvidljivo in ne zgolj hipotetično;

- kar zadeva dejavnosti „zakonodajne“ narave, je sodna praksa Sodišča skladna s sodno prakso Sodišča v zadevi Turco[10] .

PRILOGA

Statistični podatki o uporabi Uredbe (ES) št. 1049/2001

1. ŠTEVILO DOKUMENTOV VPISANIH V REGISTER

ZAčETNE PROšNJE

2. ŠTEVILO PROšENJ

2007 | 2008 | 2009 |

4 196 | 5 197 | 5 055 |

3. ODGOVORI

2007 | 2008 | 2009 |

število | % | število | % | število | % |

POTRDILNE PROšNJE

4. ŠTEVILO PROšENJ

2007 | 2008 | 2009 |

273 | 156 | 134 |

5. ODGOVORI

2007 | 2008 | 2009 |

število | % | število | % | število | % |

1. Od teh prošenj jih je 14, ki so bile na dan 30. aprila 2010 še v obravnavi zlasti zaradi obsežnosti zadevnih dokumentov.

RAZčLENITEV ZAVRNITEV PO VRSTAH UVELJAVLJENIH IZJEM (V %)

6. ZAčETNE PROšNJE

2007 | 2008 | 2009 |

4(1)(a) varstvo javnega interesa, prva alinea: javna varnost | 1,19 | 0,18 | 1,36 |

4(1)(a) varstvo javnega interesa, druga alinea: obrambne in vojaške zadeve | 2,23 | 0,82 | 0,54 |

4(1)(a) varstvo javnega interesa, tretja alinea: mednarodni odnosi | 10,98 | 10,24 | 8,17 |

4(1)(a) varstvo javnega interesa, četrta alinea: finančna, denarna ali gospodarska politika | 1,26 | 2,9 | 2,09 |

4(1)(b) varstvo zasebnosti in integritete posameznika | 5,04 | 5,98 | 6,99 |

4(2) prva alinea: varstvo poslovnih interesov | 10,79 | 14,4 | 13,99 |

4(2) druga alinea: varstvo sodnih postopkov in pravnih nasvetov | 6,08 | 6,52 | 9,81 |

4(2) tretja alinea: varstvo namena inšpekcij, preiskav in revizij | 23,48 | 26,63 | 27,61 |

4(3) prvi odstavek: postopek odločanja – zadeva, o kateri še ni odločitve | 12,02 | 13,5 | 17,80 |

4(3) drugi odstavek: postopek odločanja – odločitev že sprejeta, vendar gre za mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj | 19,29 | 15,22 | 7,81 |

4(5) zavrnitev na podlagi prošnje države članice / tretje osebe | 7,64 | 3,62 | 3,81 |

skupaj | 100,00 | 100,00 | 100,00 |

7. POTRDILNE PROšNJE

2007 | 2008 | 2009 |

4(1)(a) varstvo javnega interesa, prva alinea: javna varnost | 0,9 | 0,42 | 2,55 |

4(1)(a) varstvo javnega interesa, druga alinea: obrambne in vojaške zadeve | 0,4 | 0,42 | 0 |

4(1)(a) varstvo javnega interesa, tretja alinea: mednarodni odnosi | 2,2 | 5,91 | 4,38 |

4(1)(a) varstvo javnega interesa, četrta alinea: finančna, denarna ali gospodarska politika | 0,4 | 0,84 | 3,28 |

4(1)(b) varstvo zasebnosti in integritete posameznika | 4,8 | 5,06 | 14,23 |

4(2) prva alinea: varstvo poslovnih interesov | 25,25 | 24,89 | 17,52 |

4(2) druga alinea: varstvo sodnih postopkov in pravnih nasvetov | 4,8 | 3,8 | 5,47 |

4(2) tretja alinea: varstvo namena inšpekcij, preiskav in revizij | 24,75 | 27,85 | 25,91 |

4(3) prvi odstavek: postopek odločanja – zadeva, o kateri še ni odločitve | 5,7 | 17,3 | 12,77 |

4(3) drugi odstavek: postopek odločanja – odločitev že sprejeta, vendar gre za mnenja za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj | 11,7 | 12,24 | 13,87 |

4.5. zavrnitev na podlagi prošnje države članice | 19,1 | 1,27 | 0 |

skupaj | 100,00 | 100,00 | 100,00 |

RAZčLENITEV PROšENJ

8. PO SOCIALNO-POKLICNIH KATEGORIJAH PROSILCEV (V %)

2007 | 2008 | 2009 |

Akademski krogi | 31,85 | 31,03 | 21,29 |

Civilna družba (interesne skupine, podjetja, nevladne organizacije itd.) | 17,77 | 18,26 | 9,85 |

Posamezniki, ki niso navedli socialno-poklicnega profila | 15,33 | 16,75 | 45,5 |

Javni organi (brez institucij EU) | 15,69 | 14,19 | 7,33 |

Odvetniki | 9,69 | 11,01 | 10,24 |

Druge institucije EU | 6,75 | 6,3 | 3,77 |

Novinarji | 2,90 | 2,46 | 2,02 |

9. PO GEOGRAFSKEM IZVORU PROšENJ (V %)

2007 | 2008 | 2009 |

Belgija | 19,86 | 18,93 | 18,26 |

Nemčija | 15,58 | 16,89 | 16,61 |

Italija | 8,18 | 8,54 | 7,18 |

Francija | 9,32 | 8 | 8,01 |

Združeno kraljestvo | 5,76 | 6,34 | 6,23 |

Španija | 5,92 | 5,29 | 6,27 |

Nizozemska | 4,42 | 4,83 | 5,45 |

Drugo | 1,76 | 2,63 | - |

Luksemburg | 2,8 | 2,61 | 1,71 |

Ni navedeno | 1,16 | 2,61 | 10,57 |

Poljska | 2,41 | 2,57 | 2,86 |

Danska | 1,23 | 2,45 | 1,63 |

Avstrija | 2,71 | 2,11 | 1,98 |

Grčija | 1,5 | 1,93 | 1,06 |

Portugalska | 1,18 | 1,5 | 1,61 |

Švedska | 1,46 | 1,44 | 2,13 |

Irska | 0,82 | 1,28 | 0,72 |

Češka | 0,89 | 1,26 | 1,11 |

Švica | 0,82 | 1,18 | - |

Finska | 1,43 | 1,08 | 0,78 |

Združene države | 0,61 | 1,02 | 0,09 |

Madžarska | 0,86 | 0,86 | 0,70 |

Litva | 0,55 | 0,62 | 0,35 |

Romunija | 0,96 | 0,58 | 0,93 |

Norveška | 0,32 | 0,36 | 0,07 |

Bolgarija | 0,94 | 0,36 | 0,56 |

Slovenija | 1,8 | 0,32 | 0,39 |

Latvija | 0,14 | 0,28 | 0,06 |

Lihtenštajn | 0,45 | 0,28 | - |

Slovaška | 0,59 | 0,24 | 0,50 |

Japonska | 0,2 | 0,24 | - |

Ciper | 0,25 | 0,22 | 0,20 |

Malta | 0,45 | 0,2 | 0,30 |

Kitajska (s Hongkongom) | 1,01 | 0,14 | - |

Estonija | 0,29 | 0,1 | 0,17 |

Rusija | 0,05 | 0,1 | - |

Mehika | 0,05 | 0,1 | - |

Hrvaška | 0,43 | 0,08 | - |

Ukrajina | 0,04 | 0,08 | - |

Nova Zelandija | 0,08 | - |

Avstralija | 0,07 | 0,06 | 0,07 |

Brazilija | 0,04 | 0,06 | - |

Turčija | 0,12 | 0,04 | - |

Kanada | 0,25 | 0,04 | - |

Izrael | 0,12 | 0,04 | - |

Južna Afrika | 0,04 | - |

NJR Makedonija | 0,04 | 0,02 | -- |

Albanija | 0,02 | 0,02 | - |

Islandija | 0,02 | 0 | - |

Egipt | 0,14 | 0 | - |

Evropske države, ki niso članice EU | - | - | 0,76 |

Azija | - | - | 0,19 |

Južna Amerika | - | - | 0,09 |

Severna Amerika | - | - | 0,28 |

Afrika | - | - | 0,20 |

2007 | 2008 | 2009 |

Države EU | 92,28 | 99,46 | 87,79 |

Države kandidatke | 0,12 | 0 | 0 |

Drugo | 4,55 | 0 | 1,63 |

Ni navedeno | 3,05 | 0,54 | 10,57 |

10. PO INTERESNIH PODROčJIH (V %)

Generalni direktorat / služba | 2007 | 2008 | 2009 |

SG – generalni sekretariat | 10,19 | 9,38 | 10,10 |

TREN – energetika in promet | 7,54 | 8,18 | 8,02 |

MARKT – notranji trg | 6,46 | 7,28 | 7,27 |

COMP – konkurenca | 7,32 | 7,18 | 7,03 |

JLS – pravosodje, svoboda in varnost | 8,45 | 6,69 | 7,74 |

ENV – okolje | 6,11 | 6,07 | 8,37 |

ENTR – podjetništvo | 5,48 | 5,91 | 4,55 |

SANCO – zdravje in varstvo potrošnikov | 4,27 | 5,74 | 4,69 |

TAXUD – obdavčenje in carinska unija | 4,82 | 5,17 | 6,20 |

ADMIN – kadrovske zadeve in administracija + Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB) + Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu (OIL) | 2,34 +0.22 | 4,08 +0.28 | 3,15 |

EMPL – zaposlovanje in socialne zadeve | 3,1 | 3,72 | 3,28 |

AGRI – kmetijstvo | 4,11 | 3,6 | 4,07 |

REGIO – regionalna politika | 3,69 | 3,42 | 3,67 |

TRADE – trgovina | 2,48 | 2,72 | 2,08 |

RELEX – zunanji odnosi | 4,09 | 2,39 | 2,25 |

INFSO – informacijska družba | 2,21 | 2,3 | 2,29 |

SJ – pravna služba | 1,34 | 1,75 | 1,80 |

DEV – razvoj | 2,12 | 1,67 | 1,33 |

AIDCO – Urad za sodelovanje EuropeAid | 1,27 | 1,55 | 1,42 |

ELARG – širitev | 3,18 | 1,5 | 1,74 |

EAC – izobraževanje in kultura | 1,58 | 1,4 | 1,44 |

RTD – raziskave | 1,64 | 1,23 | 1,52 |

ECFIN – gospodarske in finančne zadeve | 1,07 | 1,23 | 1,87 |

MARE – pomorske zadeve in ribištvo | 0,95 | 1,13 | 0,79 |

BUDG – proračun | 1,31 | 1,07 | 1,07 |

COMM – komuniciranje | 0,73 | 0,85 | 0,41 |

OLAF – Evropski urad za boj proti goljufijam | 0,45 | 0,62 | 0,24 |

CAB – kabineti komisarjev | 0,16 | 0,43 | 0,30 |

DGT – prevajanje | 0,4 | 0,32 | 0,13 |

EPSO – Evropski urad za izbor osebja | 0,08 | 0,23 | 0,26 |

ESTAT – Eurostat | 0,24 | 0,22 | 0,11 |

PMO – Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic | 0,13 | 0,18 | - |

ECHO – Služba za humanitarno pomoč | 0,21 | 0,15 | 0,24 |

JRC – Skupno raziskovalno središče | 0,02 | 0,13 | 0,22 |

IAS – notranja revizija | 0,1 | 0,07 | 0,02 |

BEPA – Urad svetovalcev za evropsko politiko | 0,06 | 0,07 | 0,06 |

OPOCE – Urad za publikacije | 0,03 | 0,05 | 0,19 |

SCIC – Skupna služba za tolmačenje in konference | 0,02 | 0,02 | 0,02 |

DIGIT | 0,03 | 0 | 0,07 |

FC – finančni nadzor | 0,02 | - | - |

Skupaj: | 100 | 100 | 100 |

[1] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

[2] „Dokumenti občutljive narave so dokumenti, ki izvirajo iz institucij ali njihovih agencij, iz držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij in so označeni s ‚TRÈS SECRET/TOP SECRET‘, ‚SECRET‘ ali ‚CONFIDENTIEL‘ v skladu s predpisi institucije, ki ščitijo bistvene interese Evropske unije ali ene ali več njenih držav članic na področjih, zajetih v členu 4(1)(a), zlasti javne varnosti, obrambe in vojaških zadev.“ (člen 9(1)).

[3] Zbirka podatkov Urada za publikacije Evropske unije.

[4] Zbirka podatkov Evropskega parlamenta.

[5] Primerjaj s sodbo Sodišča z dne 18. decembra 2007 v zadevi Švedska proti Komisiji (C-64/05P).

[6] Podrobne informacije o teh primerih so na voljo na strani http://www.ombudsman.europa.eu/cases/home.faces.

[7] Podrobne informacije o teh zadevah so na voljo na naslovu http://curia.europa.eu/jurisp/cgi-bin/form.pl?lang=sl.

[8] Zadeva je bila izbrisana iz registra z odredbo z dne 5.1.2010.

[9] Zadeva je bila izbrisana iz registra z odredbo z dne 5.1.2010.

[10] Sodba Sodišča z dne 1. julija 2008 v združenih zadevah C-39/05 P in C-52/05, ZOdl. 2008, str. I-4723.