SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 08.06.2004 
KOM(2004)409 kon č. 
. 
POROČILO KOMISIJE 
na podlagi člena 11 Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu 
{SEC(2004)688} 
. 
 
SL 2   SL KAZALO 
1. OZADJE...................................................................................................................... .3  
2. METODE IN MERILA ZA OCENJEVANJE ZA TA OKVIRNI SKLEP................. 3 2.1.1. Okvirni sklepi, prej to čka b) odstavka (2) člena 34 Pogodbe o Evropski uniji ........... 3 
2.1.2. Merila za ocenjevanje .................................................................................................. 4  
2.1.3. Kontekst ocenjevanja ................................................................................................... 4  
3. OCENA....................................................................................................................... .6  
 
SL 3   SL 1. OZADJE 
Na podlagi člena 11 Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu1 (v 
nadaljevanju “okvirni sklep”) mo ra Komisija izdelati pisno poro čilo o ukrepih, ki so jih 
države članice uvedle za uskladitev s tem instrumentom. 
Odstavek (1) tega člena obvezuje države članice, da do 31. decembra 2002 izvedejo potrebne 
ukrepe za uskladitev z dolo čbami okvirnega sklepa. V skladu z odstavkom (2) bi morale 
države članice do tega istega datuma Generalnemu se kretariatu Sveta in Komisiji posredovati 
besedilo dolo čb, s katerimi se v njihovo nacionalno zakonodajo prenašajo obveznosti, ki jim 
jih nalaga ta okvirni sklep. Svet bi moral do 31. decembra 2003 na podlagi teh informacij ter pisnega poro čila Komisije oceniti, v kolikšni meri so države članice uvedle potrebne ukrepe 
za uskladitev z okvirnim sklepom. 
Kakovost in pravo časnost nacionalnih informacij, ki jih  je Komisija prejela, neizogibno 
vplivata na vrednost in to čnost tega poro čila. Komisija je države članice opomnila na njihovo 
obveznost s pismom, ki je bilo poslano 9. decembra 2002. Toda do 31. decembra 2002 je le 
pet držav članic (Avstrija, Nem čija, Irska, Italija in Port ugalska) posredovalo Komisiji 
informacije o izvajanju in le dve izmed njih sta dejansko vklju čili ustrezne prevzemne 
določbe. Popolnoma brez pomena bi bilo sestaviti dokument le na podlagi teh informacij, zato 
je bila Komisija prisiljena  sprejeti zapoznele odgovore in zbrati dodatne in formacije od 
kontaktnih oseb, v primeru, da so jih države članice imenovale. Do februarja 2003 je odgovor 
poslalo še sedem držav članic (Belgija, Danska, Francija, Finska, Gr čija, Španija in Združeno 
kraljestvo), vendar pa sta se odgovora dveh iz med njih nanašala le na novi osnutek 
zakonodaje. Švedska je b ila trinajsta država članica, ki je odgovorila, in sicer dne 5. novembra 
2003. Luksemburg in Nizozemska nista odgovorila. 
Čeprav je bil rok za posredova nje besedil izvedbenih dolo čb v skladu s členom 11(2) 
okvirnega sklepa dolo čen za 31. decembra 2002, so bile upoš tevane tudi dodatne informacije, 
ki so bile posredovane do 15. februarja 2004. To poro čilo tako ocenjuje stanje glede 
prevzemanja, ki izhaja iz zakonodaje, ki je  bila Komisiji posredovana do omenjenega 
referenčnega datuma. Delovni dokument oseb ja Komisije v povezavi s tem poro čilom vsebuje 
podrobno analizo nacionalnih ukrepov, ki so b ili uvedeni za uskladitev z okvirnim sklepom, 
kakor tudi tabelo, ki v skladu z informacijami, ki jih je prejela Komisija, navaja nacionalne 
določbe o prevzemu vsakega člena. Komisija bo v dopolnilnem poro čilu upoštevala 
informacije, ki jih je prejel a po tem datumu, in posodobila, če bo to potrebno, informacije o 
nacionalni zakonodaji. 
2. METODE
 IN MERILA  ZA OCENJEVANJE  ZA TA OKVIRNI  SKLEP   
2.1.1.  Okvirni sklepi, prej to čka b) odstavka (2) člena 34 Pogodbe o Evropski uniji  
Ta okvirni sklep temelji na Pogodbi o ustanovi tvi Evropske unije (PEU) in zlasti na členih 29, 
31(e) ter členu 34(2)(b) te pogodbe. 
                                                 
1 UL L 164, 22.6.2002, str. 3. 
 
SL 4   SL Okvirne sklepe lahko naj bolje primerjamo s pravnim instrumentom direktive2. Oba 
instrumenta sta za vsako državo članico zavezujo ča glede cilja, ki ga je potrebno dose či, 
vendar nacionalnim organom prepuš čata izbiro oblike in metod. Toda okvirni sklepi nimajo 
neposrednega u činka. 
2.1.2.  Merila za ocenjevanje 
Da bi lahko na podlagi objektivni h meril ocenili, ali je država članica v celoti izvršila okvirni 
sklep, so se razvila neka splošna merila za di rektive, ki jih je pot rebno smiselno uporabiti za 
okvirne sklepe, kot npr.: 
1. oblika in metode za izvajanje cilja, ki ga je potrebno dose či, morajo biti izbrane 
na način, ki zagotavlja, da bo  direktiva delovala u činkovito ter da bodo 
upoštevani cilji direktive3; 
2. vsaka država članica je dolžna izva jati direktive na na čin, ki zagotavlja jasnost 
in pravno varnost ter tako prenesti dolo čbe direktive v zavezujo če nacionalne 
določbe4; 
3. prenos ne zahteva nujno uzakoni tve v popolnoma istih besedah v dolo čenem 
predpisu; splošni pravni kontekst  (kot so ustrezni in že obstoje či ukrepi) lahko 
zadošča, v kolikor je polna uporaba direktive zagotovlje na na dovolj jasen in 
točen način5; 
4. direktive morajo biti izvedene v predpisanem roku6. 
Oba instrumenta sta zavezujo ča “glede cilja, ki ga je treba dose či”. To lahko definiramo kot 
pravno ali dejansko stanje, ki ustreza koristi, ki jo mora instrument zagotoviti v skladu s 
Pogodbo7. 
Splošna ocena, dolo čena v členu 11, o tem, v kolik šni meri so države članice upoštevale 
okvirni sklep, temelji – kjer je mogo če – na zgoraj omenjenih merilih. 
2.1.3.  Kontekst ocenjevanja 
Prva predhodna ugotovitev se nanaša na  (pravni) kontekst in spremljanje poro čila o 
ocenjevanju. Medtem ko je Komi sija v okviru prvega stebra pooblaš čena za sprožitev 
postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ta možnost ne obstaja v okviru PEU. 
Narava in namen tega poro čila se torej razlikujeta od poro čila o izvajanju direktive prvega 
stebra v državah članicah. Toda ker Komisija v celoti s odeluje pri zadevah tretjega stebra8, je 
                                                 
2 Člen 249 Pogodbe ES. 
3 Glej relevantno sodno prakso o izvajanju direktiv: Primer 48/75 Royer  [1976 PSES 497 pri 518]. 
4 Glej relevantno sodno prakso o izvajanju direktiv: Primer 239/85 Komisija proti Belgiji  [1986] PSES 
3645 pri 3659. Glej tudi primer 300/ 81 Komisija proti Italiji  [1983] PSES 449 pri 456. 
5 Glej relevantno sodno prakso o izvajanju direktiv, na primer: Primer 29/84 Komisija proti Nem čiji 
[1985] PSES 1661 pri 1673. 
6 Glej materialno sodno prakso o izvajanju direktiv, na primer : Primer 52/75 Komisija proti Italiji  [1976] 
PSES 277 pri 284, Glej, na splošno, letna poro čila Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti, na 
primer KOM(2001) 309 kon č.  
7 Glej PJG Kapteyn in P. Verloren van Themaat “Uvod v pravo Evropskih skupnosti”, tretja izdaja, 1998, 
str. 328. 
8 Člen 36 (2) Pogodbe o Evropski uniji.  
 
SL 5   SL smotrno, da se naloga dejanskega ocenje vanja izvedbenih ukrepov dodeli njej, kar omogo ča 
Svetu oceno, v kolikšni meri so države članice izvedle potrebne ukrepe za uskladitev s tem 
okvirnim sklepom. 
Poleg tega se okvirni sklep ne sme smatrati kot vrsta nepopolnih dolo čb, treba ga je upoštevati 
kot celoto: kot globalen sistem, katerega el ementi se neizogibno prepletajo med seboj. V 
osnovi sklep od držav članic zahteva, da vklju čijo kvalificiran koncept “teroristi čnih kaznivih 
dejanj” v svoje pravne sisteme in še posebej, da vklju čijo tudi specifi čen teroristi čen naklep, 
ki je vsebovan v členih 2 (“kazniva dejanja v zvezi s teroristi čno skupino”) in 3 (“kazniva 
dejanja, povezana s teroristi čnimi dejavnostmi”). Ta zahteva izhaja iz obveze, ki jo dolo ča 
člen 5(2), da se teroristi čna kazniva dejanja kaznuje s strožj imi zapornimi kaznimi, kot jih za 
odgovarjajo ča “splošna” kazniva dejanja predvideva nacionalno pravo. Obveznosti na podlagi 
člena 9, ki omogo ča razširjeno pristojnost zunaj ozemlja brez možnosti za podajanje izjav in 
uvaja mehanizem prednostnih faktorjev, ki jih  je potrebno upoštevati v primeru pozitivnih 
sporov o pristojnosti, gredo preko obveznosti, ki jih obi čajno dolo čajo okvirni sklepi. Čeprav 
je strukturno podoben drugim instrument om, katerih cilj je uskladitev dolo čenega podro čja 
kazenskega prava, se ta okvirni sklep ra zlikuje od tistih, ki  ne zahtevajo vklju čitve “dolo čenih 
kaznivih dejanj” v primeru, da takšno k aznivo ravnanje že pokriva “splošna obdolžitev”9. V 
takšnih primerih se obveznosti glede kazn i lahko izpolnjujejo tudi z uporabo splošnih 
predpisov o zadevi. 
Torej, čeprav ocenjevanje lahko in tudi bo upoštevalo vsak člen, členov ni mogo če preučevati 
ločeno. Delno izvajanj e ali neizvajanje člena ali dela člena se bo odražalo tudi na povezanih 
določbah, za katere se, če jih upoštevamo neodvisno eno od druge , lahko zdi, da  so usklajene 
z zahtevami okvirnega sklepa in bodo vplivale na  sistem kot celoto. Vendar, ker razlike še 
vedno obstajajo, bo pri ocenjevanju, kolik or je to primerno, upoštevano splošno 
kazenskopravno ozadje v državah članicah. 
                                                 
9 “Krajo kreditne kartice”, na katero se nanaša člen 2(a) Okvirnega sklepa Sveta z dne 28. maja 2001 o 
boju proti goljufiji in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi pla čilnimi sredstvi, bi na primer lahko 
pokrivala splošna dolo čba o kraji v kazenskem zakoniku.  
 
 
SL 6   SL 3. OCENA 
Le nekaj držav članic je Komisiji pravo časno posredovalo vsa releva ntna besedila svojih 
izvedbenih dolo čb. Dejanska ocena in poznejše ugotovitve tako ob časno temeljijo na 
nepopolnih informacijah. Komisija ni prej ela nobenih informacij od Luksemburga in 
Nizozemske ter nobenih natan čnejših informacij od Gr čije. Ob upoštevanju navedenih dejstev 
je stanje v zvezi s prevzemom posebnih dolo čb pri ostalih dvanajstih državah članicah 
sledeče: 
Člen 1: Osem  držav članic je izrecno inkriminiralo teroristi čna kazniva dejanja kot posebno 
kategorijo zlo činov, čeprav obstajajo razlike med obsegom in metodami izvajanja tega člena, 
ker je Irska v postopku spreminjanja svoje zakonodaje v ta namen. Italija in Združeno 
kraljestvo predvidevata le  omejeno število specifi čnih teroristi čnih kaznivih dejanj in splošna 
kazniva dejanja s teroristi čnim naklepom kvalificirata bodisi kot obteževalne okoliš čine (v 
Italiji) ali z uporabo splošne definicije terorizma (Združeno kraljestvo). Za Nem čijo kaže, da 
ni prevzela te dolo čbe, kot je bilo zahtevano. 
Člen 2: Večina držav članic ima oz. bo imela zakonodajo, ki teroristi čna dejanja, izvršena v 
povezavi s teroristi čnimi skupinami, posebej inkriminira. Na Švedskem in Danskem (razen 
določenih dejanj udeležbe) teroristi čne skupine ter vodenje ali udeležba pri dejavnostih teh 
skupin niso izrecno inkriminirane, čeprav bodo v dolo čenih primerih storilci  takšnih dejanj še 
vedno lahko kaznovani kot glavni ali sekun darni udeleženci relevantnega teroristi čnega 
kaznivega dejanja. 
Člen 3: Samo za štiri države članice se zdi, da imajo zakonodaj o, ki je v celoti usklajena z 
obveznostmi iz tega člena. Irska naj bi te obveznosti izpolnjevala, potem ko bo njena nova 
zakonodaja za čela veljati. Preostale države članice, ki so Komisiji posredovale informacije, 
bodo lahko le deloma izpolnjevale zahteve te dolo čbe. 
Člen 4: Čeprav imajo le nekatere države članice posebne dolo čbe o tej zadevi, se zdi, da bodo 
z uporabo splošnih predpisov o sostorilstvu in nedokon čanih kaznivih dejanjih lahko 
implicitno izpolnile zahteve tega člena, pod pogojem, da so bili prejšnji členi izvedeni v 
celoti.  
Člen 5: Čeprav sta se samo dve državi članici v informacijah, ki sta jih posredovali Komisiji, 
izrecno sklicevali na odstavek (1), se zdi, da bodo vse držav e lahko izpolnile pogoje tega 
odstavka. Osmim državam članicam je ali bo uspelo izpoln iti obveznost, ki jim jo nalaga 
odstavek (2). Za Nem čijo, Španijo, Irsko in Združeno kraljestvo ne moremo dokon čno 
zaključiti, da bodo uvedle strožje kazni za vsa re levantna kazniva dejanja. Kar se ti če 
odstavka (3), ima sedem držav članic za vodenje teroristi čne skupine predpisane zahtevane 
kazni, tri države, v katerih takšno ravnanje ni izrecno inkriminirano, pa bi zahteve te dolo čbe 
izpolnile deloma. Španija izpolnjuje zahteve dolo čbe, ki se nanašajo na vodenje teroristi čne 
skupine, ki samo grozi, da bo izvedla teroristi čna dejanja. Ko gre za udeležbo pri dejavnostih 
teroristične skupine, osem držav članic popolnoma izpolnjuje zahtevane pogoje, za štiri 
države članice pa smatramo, da jih izpolnjujejo deloma. 
Člen 6: Nacionalna zakonodaja v šestih državah članicah izrecno predvideva posebne 
okoliščine, ki jih dolo ča ta člen, preostale države pa se niso sklicevale na posebne ukrepe za 
uvedbo te izbirne dolo čbe. 
 
SL 7   SL Člen 7: Osem držav članic ima oz. bo imelo po zaklju čku svojih zakonodajnih postopkov 
zakonodajo, ki zagotavlja, da  tudi pravne osebe lahko  odgovarjajo za teroristi čna kazniva 
dejanja. Od teh osmih držav pa so le štir i podale dovolj informacij za dokazovanje, da bodo 
sposobne uskladitve s členom 7(2). Španija, Avstrija, Švedska in Združeno kraljestvo niso 
posredovale dovolj informacij, da bi lahko ta člen šteli kot v celoti izveden. 
Člen 8: Sedem držav članic ima ali bo uvedlo kriminalne ali nekriminalne denarne kazni za 
pravne osebe. Ve čina držav poleg tega uporablja vse ali ne katere izbirne kazni, navedene v tej 
določbi. 
Člen 9: Vse države članice bodo sposobne uskladitve s tem členom glede uporabe na čela 
teritorialnosti v členih 9(1)(a), 9(1)(b) in 9(4). Kar se ti če pristojnosti zunaj ozemlja, ima oz. 
bo imela ve čina držav članic predpise, ki v razli čnem obsegu pokrivajo na čela aktivne in 
pasivne osebnosti, ko to zahtevata člena 9(1)(c) in (e). Člen 9(1)(d) je iz recno prevzela le 
Avstrija, kasneje ga bo še Irska, vendar pa se zd i, da bi tudi Italija,  Portugalska in Finska 
lahko bile v skladu s to dolo čbo. Osem držav članic ima oz. bo imelo zakonodajo, usklajeno s 
členom 9(3), ostale tri pa bodo spos obne delne uskladitve s to dolo čbo. Čeprav bo Irska delno 
prevzela člen 9(2), pa se zdi, da nobena od držav članic ni v svojo nacionalno zakonodajo 
vključila merila za reševanje pozitivnih sporov o pristojnosti, ki je dolo čeno v tej dolo čbi.  
Člen 10: Samo Avstrija je posredovala dovolj informacij za dokazovanje usklajenosti s 
členom 10(1), vendar pa se zdi ze lo verjetno, da so teroristi čna kazniva dejanja v vseh 
državah članicah za namene preiskovanja in pregona  obravnavana kot javna kazniva dejanja. 
Osem držav članic je posredovalo informac ije o dodatnih ukrepih za pomo č družinam žrtev 
terorizma, na katere se nanaša člen 10(2). 
Člen 12: Komisija ni prejela specifi čnih informacij o prevzemu okvirnega sklepa v 
Gibraltarju. 
Glede na zgoraj navedeno, Komisija poziva tiste države članice, ki to še niso storile, naj 
zagotovijo hiter in popoln prenos  okvirnega sklepa v svojo n acionalno zakonodajo ter naj jo 
nemudoma obvestijo o izvedenih ukrepih s priloženim besedilom veljavnih zakonskih ali 
upravnih predpisov.