EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 9.12.2022 COM(2022) 705 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o izvajanju makroregionalnih strategij EU {SWD(2022) 397 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ o izvajanju makroregionalnih strategij EU 1.Uvod Makroregionalne strategije EU so politični okviri, ki so jih uvedle države članice EU in države nečlanice EU, ki se nahajajo na opredeljenem geografskem območju. Ti okviri obravnavajo skupne izzive in priložnosti z določanjem skupnih dolgoročnih ciljev, kot je „reševanje Baltskega morja“. V nasprotju s klasičnimi projekti v okviru tradicionalnih programov financiranja Komisije se makroregionalne strategije ne osredotočajo na enkratne dejavnosti z vnaprej določenim začetkom in fiksnim končnim datumom. Makroregionalne strategije so v bistvu okviri za sodelovanje, znotraj katerih se vzpostavljajo mreže deležnikov, ki tvorijo nadnacionalni, medsektorski mozaik strokovnih znanj in izkušenj, ter predstavljajo možnost za nadaljnje sodelovanje ter ustvarjanje vrednosti in blaginje. Njihov namen je okrepiti institucionalne zmogljivosti z zmožnostjo ustvarjanja inovativnih in vključujočih storitev, ki lahko opolnomočijo ljudi in deležnike, da srednjeročno in dolgoročno dejavno prispevajo k razvoju uspešnih in odprtih makroregij. V okviru makroregionalnih strategij se obravnavajo vprašanja, v zvezi s katerimi je potrebno sodelovanje več držav na podlagi pristopa medsektorskega upravljanja na več ravneh. Z makroregionalnimi strategijami se krepi identiteta njihovih območij, obenem pa povečujeta odgovornost in dejavna udeležba državljanov. Blag značaj sodelovanja v okviru makroregionalnih strategij je prednost, saj odpira vrata rešitvam, ki jih je pogosto težko doseči v bolj formaliziranih okoljih, za katera so značilni nasprotujoči si nacionalni interesi. Zato so makroregionalne strategije uspešno pomagale pri čiščenju Baltskega morja, izboljšanju plovnosti Donave z obnovo in vzdrževanjem plovnih poti, ustvarjanju pogojev za razvoj vodika kot alternativnega zelenega goriva v Alpah ter krepitvi jadransko-jonske regije kot prvovrstne turistične destinacije. Makroregionalne strategije tudi olajšujejo izvajanje osrednjih evropskih političnih pobud na vseh svojih območjih, pri čemer jih prilagajajo regionalnim in lokalnim pobudam ter usklajujejo z njimi. Podobno makroregionalne strategije zelenemu, digitalnemu in socialnemu prehodu dodajajo teritorialno razsežnost, tudi pri obravnavanju posledic vojne v Ukrajini in okrevanju po pandemiji. Nazadnje, makroregionalne strategije zagotavljajo dober vpogled v to, kako Evropska unija deluje za Ukrajino, Moldavijo, države Zahodnega Balkana in druge države, ki se želijo pridružiti EU. Štiri makroregionalne strategije zajemajo 19 držav članic EU in 10 držav nečlanic EU. Te strategije so: ·strategija EU za regijo Baltskega morja (EUSBSR, 2009), ·strategija EU za podonavsko regijo (EUSDR, 2011), ·strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR, 2014) in ·strategija EU za alpsko regijo (EUSALP, 2016). Komisija na zahtevo Sveta od leta 2016 vsako drugo leto objavi poročilo o izvajanju štirih makroregionalnih strategij. To je četrto poročilo in zajema obdobje od sredine leta 2020 do sredine leta 2022. V njem sta ocenjena stanje in napredek pri izvajanju makroregionalnih strategij, poleg tega so proučeni naslednji koraki. Dopolnjuje ga delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje podrobne informacije o posamezni makroregionalni strategiji. Oba dokumenta temeljita zlasti na prispevkih nacionalnih in tematskih koordinatorjev makroregionalnih strategij (v nadaljnjem besedilu: ključni izvajalci makroregionalnih strategij“) ter strokovnjakov. Prvim trem poročilom so sledili sklepi Sveta, v katerih so bila poudarjena ključna prednostna področja za države članice. Makroregionalne strategije se izvajajo v političnem okviru, v katerem so bile z evropskim zelenim dogovorom in digitalnim prehodom določene nove strateške usmeritve za Evropsko unijo. Pričakuje se, da bodo vse makroregionalne strategije prinesle rezultate v zvezi s temi temami, pa tudi v zvezi z vključevanjem civilne družbe in mladih, zlasti v okviru evropskega leta mladih 2022. To poročilo je objavljeno v času, ko po Evropi zopet pustoši vojna. Neizzvana in neupravičena vojaška agresija Rusije proti Ukrajini, državi, ki trenutno predseduje strategiji EUSDR, je pretresla ves svet. Posledice te vojne, med drugim pritok beguncev in energetska varnost, bodo v naslednjih letih visoko na dnevnem redu. Temu je treba dodati doslej najhujšo pandemijo, ki se še ni končala in glede katere si deležniki makroregionalnih strategij po vsej Evropi in zunaj nje prizadevajo za odpravo hudih gospodarskih, fiskalnih in socialnih posledic. 2.Tematske prednostne naloge, ki izhajajo iz zelenega in digitalnega prehoda Makroregionalne strategije so močno zavezane evropskemu zelenemu dogovoru z zagotavljanjem medsektorskega pristopa, ki temelji na upravljanju na več ravneh in obsežnem sodelovanju deležnikov. Olajšujejo tudi sodelovanje Zahodnega Balkana in drugih držav pristopnic v tej pobudi ter tudi povezanih pobudah, kot je zelena agenda za Zahodni Balkan. Natančneje, v revidiranih akcijskih načrtih strategij EUSBSR (za leto 2021) in EUSDR (za leto 2020) so bile strategije dodatno usklajene z evropskim zelenim dogovorom. Ključni strateški dokumenti, ki se nanašajo na evropski zeleni dogovor ali ga celo presegajo, se izrecno sklicujejo na prispevek makroregionalnih strategij na tem področju. Sporočilo Komisije o novem pristopu za trajnostno modro gospodarstvo iz leta 2021 se prav tako izrecno sklicuje na vlogo makroregionalnih strategij in procesa vključevanja makroregionalnih strategij v nacionalno načrtovanje sredstev. To je zlasti pomembno za makroregionalne strategije z močno pomorsko razsežnostjo. Enako velja za strategijo EU za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju in načrt REPowerEU. Kot je navedeno v strategiji EU za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju, bo za zagotovitev uspeha načrtovanja in uvedbe obsežnega izkoriščanja energije iz obnovljivih virov na morju treba pospešiti regionalno sodelovanje, tudi prek makroregionalnih strategij. V načrtu REPowerEU je prepoznana vloga makroregionalnih strategij pri spodbujanju sodelovanja na področju naložb v infrastrukturo za vodik. Makroregionalne strategije so že prinesle pomembne dosežke v strateških sektorjih, povezane z ukrepom evropskega zelenega dogovora za „čisto in varno energijo po dostopnih cenah“. V regiji Baltskega morja je bila razvita strokovna mreža ter zagotovljeni so bili forumi za izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj in najsodobnejše interdisciplinarne raziskave o optimizaciji vetrne energije na morju. V alpski regiji so bili ustvarjeni pogoji za usklajene naložbe na področju vodika, podonavski regiji pa je bila zagotovljena primerjalna ocena nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Z makroregionalnimi strategijami se v jadransko-jonski regiji spodbuja uporaba električnih vozil v obstoječih regionalnih in lokalnih prometnih sistemih.

Zeleni in digitalni prehod sta med seboj povezana, pri čemer imajo pri slednjem veliko vlogo makroregionalne strategije, saj podpirajo izvajanje evropske digitalne strategije. Digitalna preobrazba je horizontalni cilj strategije EUSBSR in strategije EUSDR. Elektronsko povezovanje ljudi in spodbujanje dostopnosti javnih storitev z oddaljenih območij sta ključni ukrep strategije EUSALP. V okviru slovaškega predsedovanja strategiji EUSDR leta 2021 so bile med tematskimi prednostnimi nalogami inovacije in digitalna preobrazba. Zato je bilo v okviru makroregionalnih strategij razvitih več inovativnih projektov in pristopov na tem območju. V okviru strategije EUSBSR se je povečala ekološka uspešnost pomorskega sektorja v Baltskem morju z ustvarjanjem in pilotnim izvajanjem rešitev, razvitih v sodelovanju s končnimi uporabniki iz industrije in raziskovalnimi organizacijami. Strategija EUSDR je bila ključna pri krajšanju upravnih postopkov za industrijo ladijskega prometa z uvedbo usklajenih in digitaliziranih kontrolnih dokumentov ter je spodbudila nadnacionalno sodelovanje med šolami, da bi se okrepile digitalne spretnosti in znanja učiteljev v podonavski regiji. Strategija EUSAIR je podprla razvoj mreže trajnostnih turističnih podjetij in grozdov v jadransko-jonski regiji. Cilj mreže je sprejeti in izvajati sistem EU za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), sistem kazalnikov za evropski turizem za trajnostno upravljanje destinacij (ETIS) in druge zelene (trajnostne) sisteme potrjevanja. Nazadnje, v okviru strategije EUSALP se je začela izvajati pametna digitalna preobrazba vasi v alpski regiji. S to podporo podeželskim skupnostim se poudarjata teritorialna razsežnost makroregionalnih strategij in socialni vidik digitalizacije z zagotavljanjem digitalnih storitev in orodij družbenim skupinam, ki nimajo enostavnega dostopa do njih. Primeri projektov in postopkov Baltsko morje je med najbolj onesnaženimi vodami v Evropi, projekt „Rešimo morje“ pa je ključni cilj strategije EUSBSR. V okviru projekta BEST (Better Efficiency for industrial Sewage Treatment – Večja uspešnost sistema za čiščenje industrijskih odpadnih voda) so se obravnavali evtrofikacija in tveganja, ki jih predstavljajo nevarne snovi, z izboljšanjem čiščenja industrijskih odpadnih voda v regiji Baltskega morja. Z boljšo predhodno obdelavo odpadnih voda v mlekarni in sirarni Latvijas Piens v Latviji so se izboljšali rezultati čiščenja v bližnji komunalni čistilni napravi. V občini Doruchów na Poljskem je bila zgrajena nova linija za čiščenje industrijskih odpadnih voda, ki prispeva k preprečevanju evtrofikacije. Univerze ter raziskovalna in inovacijska središča so bistveni akterji teritorialnega razvoja z omogočanjem izvajanja trajnostnih modelov in spodbujanjem izvajanja evropskega zelenega dogovora v alpski regiji. Strategija EUSALP prispeva k lažji vzpostavitvi zavezništva/mreže alpskih univerz z opredelitvijo univerz iz šestih držav strategije EUSALP. 3.Večja osredotočenost na družbene spremembe, vključno s posledicami vojne v Ukrajini Zeleni in digitalni prehod potekala hkrati z družbenim prehodom. S tehnološkim razvojem, globalizacijo in prizadevanjem za racionalizacijo se evropski trg dela temeljito spreminja, s čimer se ustvarja potreba po novih spretnostih in znanjih, hitremu prilagajanju in povečani odpornosti, medtem ko se številni tradicionalni poklici opuščajo. Demografske spremembe, pandemija, pritok beguncev in splošni trend, v okviru katerega evropske družbe postajajo bolj polarizirane, z območji revščine in socialno izključenostjo so del tega družbenega prehoda. V tem procesu se lahko v okviru makroregionalnih strategij mobilizirajo deležniki na vseh ravneh, da bi pomagali zagotoviti, da nihče ne bo zapostavljen. V okviru strategije EUSDR vozlišče za izobraževanje in razvoj na področju socialnega podjetništva (SI PLUS) spodbuja socialne inovacije. Forum dela za Baltsko morje za trajnostno delovno življenje obravnava demografske izzive ter spodbuja aktivno staranje in vseživljenjsko učenje v okviru strategije EUSBSR. Cilj alpske strategije za socialne inovacije je opredeliti novo vizijo socialnih inovacij, da bi se okrepila inovacijska zmogljivost regij strategije EUSALP z odgovori na nove izzive. V okviru strategije EUSAIR se spodbujajo naložbe v znanja in spretnosti ter izobraževanje za bolj trajnostno modro gospodarstvo v jadransko-jonski regiji. Poklicna in podjetniška znanja in spretnosti ter usposabljanje so bili opredeljeni kot glavne prednostne naloge, obravnavane v vodilni pobudi DES_AIR v okviru stebra trajnostnega turizma. Begunci, ki bežijo pred vojno v Ukrajini, iščejo zatočišče po vsej Evropi. Zato so potrebni ukrepi v vseh štirih makroregionalnih strategijah. To še zlasti zadeva strategiji EUSDR in EUSBSR zaradi dodatnega pritiska na zdravstvene in socialne sisteme, ki jih je že prizadela pandemija. Številni deležniki makroregionalnih strategij pomagajo beguncem in zagotavljajo podporo pobudam humanitarne pomoči. Nazadnje so bile te dejavnosti v okviru makroregionalnih strategij osredotočene na integracijo ukrajinskih beguncev in vzpostavitev varnih koridorjev za tovorni promet. Obenem je pandemija negativno vplivala na države, ki sodelujejo v makroregionalnih strategijah. Pozitivne posledice pandemije pa so vzpostavitev novih načinov dela in spodbujanje novih pobud, kot so inovacijski grozdi, ki MSP pomagajo pri prilagoditvi na nove razmere po koronavirusni krizi, ter okrepitev prehoda na bolj trajnostni turizem in digitalizacijo trga dela. Primeri projektov in postopkov Člani usmerjevalne skupine na področju politike „varno“ v okviru strategije EUSBSR, med katerimi jih večina prihaja iz agencij za civilno zaščito iz celotne baltske regije, so si izmenjali izkušnje pri zbiranju in razdeljevanju pomoči Ukrajini ter se odzvali na nastajajoče potrebe po opremi, kot so gasilska vozila. V okviru prednostnega področja 10 strategije EUSDR (institucionalna zmogljivost in sodelovanje) so bile mreže organizacij civilne družbe uporabljene za usklajevanje pobud za pomoč ljudem v Ukrajini in beguncem, ki bežijo pred vojno. 4.Spodbujanje kohezije in lokalnega razvoja Vse štiri makroregionalne strategije so dobro usklajene s splošnim ciljem kohezijske politike za prispevanje h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji ter za odpravo neravnovesij med državami in regijami. Dodana vrednost strategij je, da v kohezijsko politiko uvajajo lokalni pristop, in sicer s podpiranjem pobud, ki nastajajo na lokalni in regionalni ravni ter bi lahko imele koristi od sodelovanja na makroregionalni ravni. Z najrazličnejšimi postopki in projekti v okviru vseh štirih makroregionalnih strategij se lokalni in regionalni ukrepi trenutno zbližujejo z evropskimi političnimi prednostnimi nalogami. To vključuje pobude za obvladovanje tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami z (i) omogočanjem interakcije med lokalnimi upravami in nacionalnimi organi civilne zaščite, (ii) uporabo digitalizacije za premagovanje naravnih ovir ter krepitev odpornosti gorskih in podeželskih vasi ter (iii) razvojem manjših teritorialnih blagovnih znamk v agroživilskem sektorju. Z izvedenimi dejavnostmi se spodbujata participativni pristop in pristop od spodaj navzgor za zagotavljanje podpore (i) podjetništvu, (ii) nadnacionalnim grozdom in vozliščem za digitalne inovacije ter (iii) enakosti žensk in moških na področju inovacij in podjetništva. Ti dosežki so zelo obetavni, vendar so še vedno možnosti za dodatno povečanje vloge makroregionalnih strategij, zlasti z okrepitvijo povezave z lokalno ravnjo. 5.Partnerstvo, vključno s civilno družbo, lokalnimi deležniki in mladimi Kot je navedeno v vzporednem poročilu o vseh makroregionalnih strategijah, ki ga je usklajevala evropska hiša v Budimpešti, imajo organizacije civilne družbe ključno vlogo pri prispevanju k boljšemu sprejemanju odločitev, zlasti s približevanjem lokalnih in regionalnih skupnosti makroregionalnim strategijam. V strategijah EUSAIR in EUSDR se civilna družba vključuje prek platform na podlagi participativnega načrtovanja, oblikovanja skupnosti in opolnomočenja. V strategiji EUSAIR forum gospodarskih zbornic iz jadransko-jonske regije (forum AIC), forum jadransko-jonskih mest (FAIC) in združenje univerz jadransko-jonske regije (UNIADRION) predstavljajo mrežo več kot 120 organov in institucij. V strategiji EUSDR platforme civilne družbe vključujejo forum podonavske civilne družbe (DCSF) z delovno skupino, platformo podonavskih lokalnih akterjev (D-LAP), podonavske posrednike za Evropo (DANET) in evropsko hišo, ki je usklajevala vzporedno poročilo. Deležniki strategije EUSALP so vključeni že od začetka, civilna družba pa ima vse pomembnejšo vlogo pri izvajanju strategije. Več akcijskih skupin vključuje predstavnike organizacij civilne družbe, civilna družba pa sodeluje tudi pri različnih dogodkih akcijskih skupin. Organizacije civilne družbe imajo pomembno vlogo tudi v strategiji EUSBSR. Posebno so dejavne na področjih politike v zvezi z izobraževanjem, kulturo, zdravjem in turizmom. Primeri projektov in postopkov Dnevi udeležbe za podonavsko regijo, ki potekajo takoj za letnim forumom strategije EUSDR, združujejo predstavnike lokalnih, regionalnih in nacionalnih javnih uprav, civilne družbe, organov upravljanja EU in strategije EUSDR ter drugih zainteresiranih deležnikov strategije EUSDR. Cilj je okrepiti zaupanje med javnimi in zasebnimi deležniki ter soustvariti trajnostne rešitve za regionalni razvoj podonavske regije. V letu 2021 je bil poudarek na osnovnih pogojih za digitalizacijo, osredotočeno na ljudi, in vprašanju, zakaj je ta pomembna. Vse makroregionalne strategije priznavajo pomembnost vključevanja mladih v njihovo upravljanje, v širšem smislu pa, da je pomembno doseči mlade, jih opolnomočiti in jim omogočiti izvajanje dejavnosti, namenjenih njihovim interesom in zanimanjem. Leto 2020 je zaznamovalo začetek izvajanja manifesta mladih za Interreg . V zadnjih letih so bili v okviru vseh štirih makroregionalnih strategij mladi povabljeni na letne forume, da bi se dejavno vključili v razpravo z odločevalci. Zaradi evropskega leta mladih 2022 je bilo vključevanje mladih okrepljeno.

Strategija EUSALP je vodilna strategija pri vključevanju mladih in je bila prva makroregionalna strategija, v okviru katere je bil leta 2021 ustanovljen mladinski svet. Mladi so vključeni ne le v upravljanje strategije, temveč tudi v pripravo in izvajanje dejavnosti, ki so pomembne za makroregijo. Poleg tega so mladi in obstoječe mladinske organizacije vključene v letni natečaj „Pitch Your Project“, program poletnih taborov v okviru strategije EUSALP in prihodnjo participativno spletno platformo. V okviru strategije EUSDR je bila sprejeta odločitev o ustanovitvi podonavskega mladinskega sveta (DYC) in mreže mladinskih organizacij. Svet bo vključen v strukturo upravljanja strategije EUSDR, njegova vloga pa bo svetovati osrednjim organom odločanja o ustreznih temah. Poleg tega je mladim v okviru strategije EUSDR zagotovljena podpora v obliki letnih dogodkov, kot je Blejski strateški forum za mlade. V okviru strategije EUSBSR so mladi vključeni v forum mladih iz regije Baltskega morja (BSYP). Glede na izkušnje z mladinskih taborov regije Baltskega morja leta 2020 sta potrebna dodatna institucionalizacija foruma BYSP in usklajevanje vključenosti mladih v vsa področja politike strategije EUSBSR. Tudi v okviru strategije EUSAIR so mladi visoko na njenem dnevnem redu, mladinski svet pa je v postopku ustanavljanja. V okviru albanskega predsedovanja strategiji EUSAIR so bile na letnem forumu leta 2022 v Tirani, ki je tudi evropska prestolnica mladih 2022, poudarjene številne dejavnosti, povezane z mladimi, kot je tekmovanje za mlade POPRI v okviru strategije EUSAIR leta 2022. Vloga organizacij civilne družbe se sčasoma povečuje. Vendar je še vedno treba povečati vključenost teh organizacij v makroregionalne strategije, v širšem smislu pa mobilizirati lokalne deležnike za doseganje skupnih ciljev. K temu bi lahko prispevala vzpostavitev institucionaliziranega dialoga z državljani v makroregijah. Raziskati bi bilo mogoče tudi, kako bi se lahko v okviru makroregionalnih strategij obravnavala priporočila, ki izhajajo iz Konference o prihodnosti Evrope. Poleg tega se mora osredotočenost na mlade nadaljevati tudi po koncu evropskega leta mladih, v okviru vsake makroregionalne strategije pa bi bilo treba ustanoviti mladinske svete. K povečanju sinergij bi lahko prispevale okrepljene izmenjave med makroregionalnimi strategijami in drugimi mrežami za regionalno sodelovanje. Primeri projektov in postopkov Tekmovanje za mlade POPRI v okviru strategije EUSAIR je pobuda pod vodstvom Slovenije, v okviru katere se iščejo najboljše podjetniške ideje mladih iz jadransko-jonske regije. Tekmovanje, ki poteka od leta 2021, privabi približno 3 500 mladih, ki jih zanima podjetništvo ter želijo sodnikom predstaviti svoje ustvarjalne in inovativne zamisli od zasnove do končne oblike. Na tekmovanje se lahko prijavijo dijaki, stari od 14 do 18 let, in univerzitetni študenti, stari od 18 do 29 let. 6.Izboljšanje upravljanja in upravne zmogljivosti Makroregionalne strategije so privlačen način za sodelovanje in nove države še vedno izkazujejo interes, da se jim pridružijo. K strategiji EUSAIR je 2. aprila 2020 pristopila Severna Makedonija, 14. februarja 2022 pa San Marino. Ta strategija zdaj vključuje deset držav, med katerimi so le štiri države članice EU , zato je še zlasti osredotočena na širitev. V revidiranem akcijskem načrtu strategije EUSBSR, objavljenem 15. februarja 2021, je strategija usklajena z zelenim in digitalnim prehodom, uveden je poenostavljen sistem usklajevanja in upravljanja ter določena je strateška točka za Baltsko morje za usklajevanje krepitve zmogljivosti in izmenjave znanja ter izboljšanje komunikacijske zmogljivosti. Ruska vojna v Ukrajini je na makroregionalne strategije vplivala na različne načine. Številni, ki so bili vključeni v dejavnosti v okviru makroregionalnih strategij, zdaj pomagajo beguncem in zagotavljajo neprekinjen obstoj ukrajinske države. Ukrajinsko predsedstvo strategije EUSDR začasno ni moglo opravljati svojih nalog, zato sta se preostali članici podonavske predsedujoče trojke, Slovaška in Slovenija, strinjali, da bosta začasno prevzeli predsedovanje. V vseh štirih makroregionalnih strategijah politično raven zastopajo ministri za zunanje zadeve, v nekaterih primerih pa ministri ali organi, pristojni za sklade EU. Nacionalni koordinatorji instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) so tesno vpeti v makroregionalne strategije, v katere so vključene države pristopnice in potencialne države pristopnice, ter zagotavljajo politično in strateško usmerjanje. V okviru strategije EUSALP imajo regionalni organi pomembno vlogo v političnih/strateških razpravah na vseh ravneh upravljanja. Upravni odbor strategije EUSAIR vključuje dva nacionalna koordinatorja iz vsake države, enega z ministrstva za zunanje zadeve in enega z ministrstva, pristojnega za sklade EU. V vseh strategijah se krepi vloga rotirajočega predsedstva. To zadeva države članice EU in države nečlanice EU, saj je vsem trem makroregionalnim strategijam, ki vključujejo države nečlanice EU (podonavska, jadransko-jonska in alpska), že ali še bo predsedovala država nečlanica EU. V vseh štirih makroregionalnih strategijah sta bila uvedena fiksni vrstni red predsedovanja po načelu rotacije in trojka zaporednih predsedstev (predhodnik/predsedujoči/naslednik). Njena vloga se je okrepila, zlasti z ustanovitvijo „skupine štirih predsedujočih trojk“, ki se sestaja redno in vedno takoj za letnim tednom makroregionalnih strategij EU. Za spodbujanje izmenjave izkušenj in prenosa dobrih praks so predsedstva makroregionalnih strategij v sodelovanju s Komisijo in s podporo programa Interact nadaljevala razvoj mrež za sodelovanje, tečajev usposabljanja, metod in orodij za vključevanje makroregionalnih strategij v programe financiranja EU za obdobje 2021–2027. V okviru programa Interact se je ob podpori Komisije še naprej spodbujal makroregionalni koncept in krepila zmogljivost izvajalskih organov. Za makroregionalne strategije s pomorsko komponento je nujen dialog s strategijami za morske bazene. Letni forumi makroregionalnih strategij so pomembna politična srečanja, ki se jih udeležijo visoki politični predstavniki. Letni forum EUSBSR za leto 2021 so odprli predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen, štirje predsedniki vlad in generalni sekretar OECD. Da pa bi v celoti izkoristili prednosti letnih forumov, bi ti morali biti združeni z rednimi ministrskimi zasedanji – na ravni makroregionalnih strategij ali na tematski ravni – in rednimi srečanji med poslanci na vseh ravneh. Poleg tega in čeprav je bil dosežen napredek, bi bilo treba za zagotovitev kontinuitete poskrbeti, da bo vprašanja, ki jih je izpostavilo eno predsedstvo makroregionalnih strategij, nadalje obravnavalo naslednje predsedstvo. Vloga tematskih/prednostnih/političnih usmerjevalnih ali akcijskih skupin, ki so gonila vsakdanjega izvajanja akcijskih načrtov makroregionalnih strategij, se je opazno okrepila. Vendar je potrebno dodatno delo za opolnomočenje teh ključnih izvajalcev makroregionalnih strategij z jasnimi pooblastili, učinkovito zmogljivostjo sprejemanja odločitev in jasno vizijo o tem, kako njihova delovna področja prispevajo k širšemu okviru politike, hkrati pa jim je treba zagotoviti stabilno okolje z dostopom do virov, tehnične zmogljivosti ter potrebnih znanj in spretnosti. Treba je najti ravnovesje med pogostimi, ciljno usmerjenimi spletnimi srečanji za usklajevanje in izmenjavo informacij ter srečanji v živo, ki so učinkovita pri omogočanju neposrednih izmenjav in skupnega razvoja novih zamisli. O napredku se poroča v tehničnih podpornih strukturah, ki olajšujejo izvajanje makroregionalnih strategij. Podonavska strateška točka EUSDR (DSP), vzpostavljena leta 2018, je uspešen in ključni element dobro delujočega sistema upravljanja strategije EUSDR. EUSAIR Facility Point je bistveni element za delovanje sistema upravljanja strategije EUSAIR. V okviru strategij EUSALP in EUSBSR se leta 2022 vzpostavljajo nove tehnične podporne strukture. Ključno bo, da bodo te tehnične podporne strukture, ki bodo kmalu delovale v vseh makroregionalnih strategijah, opremljene z zadostnimi sredstvi za ustrezno izvajanje dela in zagotavljanje njegove kontinuitete. 7.Boljši dostop do financiranja in vključevanje Štirje nadnacionalni programi programa Interreg, ki zajemajo makroregionalne strategije, so imeli pri podpori strategijam pozitivno spodbujevalno vlogo, ki se bo nadaljevala v programskem obdobju 2021−2027, tudi zaradi določb iz nove uredbe o programu Interreg. Vendar ti programi Interreg nimajo niti sredstev (zaradi zelo omejenega proračuna) niti tematske pokritosti, da bi lahko obravnavali vse cilje in prednostne naloge makroregionalnih strategij. V obdobju poročanja se je postopek za uskladitev nacionalnih/regionalnih programov financiranja EU za obdobje 2021–2027 z ustreznimi prednostnimi nalogami makroregionalnih strategij (vključevanje) okrepil v vseh štirih makroregionalnih strategijah. Leta 2015 je bila vzpostavljena mreža organov upravljanja za Evropski socialni sklad (ESS) v okviru strategije EUSDR. Leta 2021 so bile vzpostavljene nove mreže za organe upravljanja Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR)/Kohezijskega sklada in mreža za organe načrtovanja za instrument za predpristopno pomoč (IPA)/Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI). Na podlagi revidiranega akcijska načrta strategije EUSDR je bilo določenih pet področij, o katerih leta 2022 potekajo tematske delavnice. V okviru zlasti hrvaškega, slovaškega in ukrajinskega predsedstva so bile pripravljene smernice, skupaj z orodjem za vključevanje EUSDR, ki ga je pripravila podonavska strateška točka. Leta 2021 so bile vzpostavljene tri mreže za finančni dialog v okviru strategije EUSALP (o energetskem prehodu in zlasti vodiku, trajnostni mobilnosti in digitalni tehnologiji) za lažjo povezavo med dejavnostmi strategije EUSALP in razpoložljivimi finančnimi sredstvi. Delo v zvezi z vključevanjem v okviru akcijskih laboratorijev za programe evropskega teritorialnega sodelovanja v okviru strategije EUSAIR je uspešno. Razširiti bi ga bilo treba na prevladujočo kohezijsko politiko in programe IPA III. Rezultat bi morala biti vzpostavitev mreže organov upravljanja in nacionalnih koordinatorjev IPA, ki bi sodelovali pri opredelitvi pogojev ali virov, pripravi razpisov za zbiranje predlogov, obveščanju upravičencev in podpiranju izvajanja skupnih ali vzporednih projektov, ki bi prispevali k vnaprej določenim vodilnim pobudam strategije EUSAIR. V okviru strategije EUSBSR že obstajajo mreže organov upravljanja za Evropski socialni sklad (ESS), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA). Ko bodo nove tehnične podporne strukture v celoti delovale, se v okviru strategij EUSALP in EUSBSR pričakuje bolj sistemski pristop k vključevanju. Ker makroregionalne strategije podobno kot strategije za morske bazene nimajo svojih virov, je njihovo izvajanje odvisno od sinergij z drugimi instrumenti in združevanja finančnih sredstev iz različnih virov. Zato je uspeh makroregionalnih strategij nazadnje odvisen od njihove zmožnosti zagotovitve, da so sredstva EU, nacionalna, regionalna ter druga javna in zasebna sredstva usklajena s prednostnimi nalogami strategije in da financirajo dejavnosti makroregionalnih strategij oziroma jim zagotavljajo podporo.

Velik izziv za strategiji EUSAIR in EUSDR je združiti več virov financiranja EU (iz skladov kohezijske politike, IPA III, NDICI in IPARD III), ki delujejo v skladu z različnimi uredbami, metodologijami in časovnim načrtom ter z različnimi strukturami. Ključni izvajalci makroregionalnih strategij bi morali okrepiti prizadevanja za zagotovitev pogostejše komunikacije med temi različnimi svetovi in razvoj več sinergij za izvajanje makroregionalnih ukrepov in projektov. V prihodnosti je pomembno, da se politične zaveze, sprejete na ministrskih zasedanjih v zvezi z vključevanjem, tudi uresničijo. Poleg tega bi bilo koristno vključiti podjetja in MSP za opredelitev primerov in potenciala (grozdi, platforme za pametno specializacijo itd.) za vse štiri makroregije. Na področju modrega gospodarstva so na primer strategije pametne specializacije ključno orodje za doseganje inovacij v smeri razogljičenja in digitalizacije. K temu bi lahko prispevala izmenjava dobrih praks med makroregionalnimi strategijami in znotraj njih. Za olajšanje postopka bi bilo treba proučiti vlogo „skupine štirih predsedujočih trojk“ in programa Interact. V vseh makroregionalnih strategijah bi bilo treba vzpostaviti mreže organov za načrtovanje (upravljanje). Ta mreže bi morale imeti pomembno vlogo in bi morale delovati v celotnem obdobju 2021–2027 in po njem. Po pozivu Sveta v njegovih sklepih o tretjem poročilu o izvajanju makroregionalnih strategij EU je Komisija med tednom makroregionalnih strategij EU leta 2021 organizirala niz delavnic, namenjenih neposredno upravljanim programom EU. Poleg tega so bile v vseh generalnih direktoratih Komisije vzpostavljene kontaktne točke makroregionalnih strategij. Na podlagi dialoga v okviru Komisije so sklicevanja na makroregionalne strategije vključena v nekatere delovne programe neposredno upravljanih programov, obstajajo pa tudi primeri razpisov, ki so posebej usmerjeni v makroregionalne strategije. V okviru delovnega programa LIFE za obdobje 2021–2024 se spodbuja uporaba makroregionalnih strategij za strateške integrirane projekte na nadnacionalni ravni in za usklajeno izvajanje strateških projektov za naravo. V okviru podprograma LIFE „Prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic“ je bil leta 2021 objavljen razpis za projekte, usmerjene v makroregionalne strategije. Na makroregionalne strategije in makroregionalne tematske mreže se nanašata dva delovna programa Obzorje Evropa za obdobje 2021–2022 („Širitev sodelovanja in krepitev evropskega raziskovalnega prostora“ in „Hrana, biogospodarstvo, naravni viri, kmetijstvo in okolje“). Za povečanje uporabe strategij v prihodnosti bi morali nacionalni in tematski koordinatorji makroregionalnih strategij spodbujati nosilce projektov (npr. makroregionalne akterje), da sodelujejo pri razpisih za projekte, objavljenih v okviru neposredno upravljanih instrumentov EU, vključno z novimi sredstvi, kot so nova neposredna sredstva digitalnega sklopa Instrumenta za povezovanje Evrope. Instrument za tehnično podporo bi lahko zagotavljal podporo makroregionalnim strategijam, kolikor vključujejo načrtovanje in izvajanje reform. Podpora se na zahtevo državam članicam zagotavlja na najrazličnejših področjih politike, vključno s kohezijo ter zelenim in digitalnim prehodom, zagotovi pa se lahko v obliki večdržavnega ali večregionalnega projekta. Nazadnje, makroregionalne strategije bi morale prispevati tudi k izvajanju misij EU v okviru programa Obzorje Evropa, zlasti misij z močno regionalno razsežnostjo, kot je misija EU za obnovo naših oceanov in voda. 8.Spremljanje in ocenjevanje – delo v teku Makroregionalne strategije prinašajo številne rezultate, ki segajo od učinkov na notranjo zmogljivost ter procesov usklajevanja/sodelovanja med državami in regijami do konkretnih nadnacionalnih projektov/dejavnosti, ki se izvajajo ali podpirajo. Vendar je v praksi te dosežke težko izmeriti in o njih poročati. Zato v vseh makroregionalnih strategijah potekajo pobude za razvoj sistemov spremljanja. V vseh teh strategijah bi bilo treba pri ocenjevanju možnosti za izboljšanje ali preusmeritev njihovih ciljev in politik uporabiti splošno makroregionalno orodje za teritorialno spremljanje, ki ga je Evropsko omrežje za spremljanje prostorskega razvoja in kohezije (ESPON) razvilo za spremljanje trendov in vzorcev razvoja v vseh štirih makroregionalnih strategijah. Poleg tega dragocene prispevke zagotavljajo teritorialni scenariji ESPON za podonavsko in jadransko-jonsko makroregijo. V okviru strategije EUSALP je bila za potrebe te strategije leta 2021 razvita matrika za spremljanje ter opredeljeni so bili cilji in kazalniki. V revidiranem akcijskem načrtu strategije EUSBSR za leto 2021 je določen okvir za spremljanje in ocenjevanje, ki ga je potrdila skupina nacionalnih koordinatorjev in ga objavila na spletni strani strategije EUSBSR. V okviru strategije EUSDR je bil leta 2022 uveden nov sistem za spremljanje. Čeprav so bili v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem zabeleženi dosežki, se morajo dejavnosti okrepiti. To je ključno za pridobivanje boljših in zanesljivejših podatkov o učinku makroregionalnih strategij, tudi v zvezi s finančnimi sredstvi, mobiliziranimi za izvajanje strategij. Pri ohranjanju politične podpore bi bili koristni tudi celoviti mehanizmi spremljanja, ki bi ključnim izvajalcem pomagali bolje razumeti prednosti in slabosti posamezne strategije. 9.Boljše obveščanje o makroregionalnih strategijah Poudarek dejavnosti obveščanja vseh štirih makroregionalnih strategij je bil na splošno na izražanju solidarnosti in želje po sodelovanju med vojno in pandemijo. Leta 2020 so uradniki za komuniciranje in politike makroregionalnih strategij ob podpori programa Interact opredelili skupna stališča. To je rezultat razprave o poslanstvu, viziji in ključnih sporočilih, skupnih vsem štirim strategijam, katere namen je bil širšemu občinstvu pojasniti smisel makroregionalnih strategij. Stališča so bila predstavljena v obliki videoposnetka, ki pojasnjuje izzive v Evropi in vlogo makroregionalnih strategij pri njihovem premagovanju. V vseh strategijah so bila sredstva obveščanja prilagojena s poudarkom na digitalnih formatih in družbenih omrežjih. V okviru strategije EUSALP je bila pripravljena serija videoposnetkov na spletišču YouTube o solidarnosti v alpski regiji. Delo za uresničitev poslanstva, vizije in ključnih sporočil z namenskimi finančnimi sredstvi za posamezno strategijo se je obrestovalo z vidnimi rezultati področju dejavnosti obveščanja. Ob pomoči bolj ciljno usmerjenega občinstva je bilo mogoče določiti ključna sporočila, ki so postala konkretne digitalne kampanje. Teden makroregionalnih strategij EU, organiziran na začetku vsakega leta, je postal največji dogodek v Bruslju, namenjen povezovanju deležnikov makroregionalnih strategij na vseh ravneh s predstavniki institucij EU, raziskovalci in akademiki, organizacijami civilne družbe in državljani. Teden makroregionalnih strategij EU leta 2021 je vključeval delavnice o podpori okrevanju po COVID-19, postopku vključevanja in programih financiranja EU, ki jih neposredno upravlja Evropska komisija. Teden makroregionalnih strategij EU leta 2022 je bil osredotočen na mlade, evropski zeleni dogovor in družbene spremembe. Med otvoritvijo je bila izražena solidarnost z Ukrajino. Teden sredozemske obale in makroregionalnih strategij je pobuda pod vodstvom Slovenije, ki združuje ključne izvajalce štirih makroregionalnih strategij. Pobuda je postala uspešno orodje, ki lahko pritegne nacionalne medije in širšo javnost. V prihodnosti bi bilo treba nadaljevati delo za obveščanje deležnikov in širše javnosti o makroregionalnih strategijah ter ga zlasti z bolj ciljno usmerjeno komunikacijo, izkoriščanjem sinergij, izboljšanjem usklajevanja in harmonizacijo razširiti znotraj makroregionalnih strategij in med njimi. 10.Naslednji koraki in sklepne ugotovitve Makroregionalne strategije pomembno prispevajo k zelenemu, digitalnemu in družbenemu prehodu. Vse makroregionalne strategije pospešujejo doseganje rezultatov na teh področjih in če se bo njihova zmožnost za doseganje rezultatov še okrepila, bodo makroregionalne strategije postale bolj politično pomembne. Pomembnost strategij dodatno krepijo dejavnosti, v okviru katerih se zagotavlja pomoč pri obravnavanju sedanjih izzivov, kot so vojna v Ukrajini, podnebna kriza in okrevanje po pandemiji. Vendar bi bilo v okviru makroregionalnih strategij treba okrepiti prizadevanja za podporo novim dejavnostim na področjih, kjer sodelovanje na makroregionalni ravni prinaša dodano vrednost, tudi s proučitvijo sinergij s strategijami morskih bazenov, in kjer bi se lahko v okviru makroregionalnih strategij zagotovile rešitve, ki jih je težko doseči v bolj formaliziranih okoljih, na primer na področju energije. Zaradi vojne v Ukrajini je energetska varnost na vrhu politične agende v Evropski uniji, zlasti z načrtom REPowerEU. Njegov cilj je diverzifikacija uvoza plina ter povečanje energijske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije, da bi do leta 2030 dosegli neodvisnost od ruskih fosilnih goriv. Delovni dokument služb Komisije o načrtu REPowerEU se izrecno sklicuje na vlogo makroregionalnih strategij kot okvirov za sodelovanje pri spodbujanju naložb v infrastrukturo za vodik v čezmejnem, medregionalnem in nadnacionalnem okolju. To so področja, ki jim bo treba v prihodnjih letih v okviru makroregionalnih strategij nameniti pozornost.