ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Skupni predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu /* JOIN/2013/027 final - 2013/0332 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM (1) Uredba Sveta (EU) št. 267/2012[1] z dne 23. marca 2012 uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2010/413/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu ter med drugim določa, da se zamrznejo vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v prilogah VIII in IX k Uredbi. (2) ... oktobra 2013 je Svet sprejel Sklep 2013/.../SZVP[2], ki spreminja Sklep Sveta 2010/413/SZVP ter določa popravljeno merilo za uvrščanje na seznam, da se vključijo osebe in subjekti, ki se izogibajo omejevalnim ukrepom ali jih kršijo. (3) Za izvajanje teh ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije. (4) Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropska komisija predlagata, da se Uredba (EU) št. 267/2012 ustrezno spremeni. 2013/0332 (NLE) Skupni predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe (EU) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu SVET EVROPSKE UNIJE JE - ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 215 Pogodbe, ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/413/SZVP z dne 26. julija 2010 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Skupnega stališča 2007/140/SZVP[3], ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (EU) št. 267/2012[4] uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2010/413/SZVP ter med drugim določa, da se zamrznejo vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v prilogah VIII in IX k Uredbi. (2) ... oktobra 2013 je Svet sprejel Sklep 2013/.../SZVP[5], ki spreminja Sklep Sveta 2010/413/SZVP ter določa prilagojeno merilo za uvrščanje na seznam oseb in subjektov, ki se izogibajo omejevalnim ukrepom ali jih kršijo. (3) Navedeni ukrep spada na področje uporabe Pogodbe, zato je predvsem zaradi zagotovitve, da ga bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali, za njegovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije. (4) Uredbo (EU) št. 267/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EU) št. 267/2012 se spremeni: V členu 23(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim: „(b) fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki se izogibajo določbam te uredbe, Sklepa Sveta 2010/413/SZVP ali RVSZN 1737 (2006), RVSZN 1747 (2007), RVSZN 1803 (2008) in RVSZN 1929 (2010) ali jih kršijo ali pomagajo osebi, subjektu ali organu s seznama z namenom izogibanja ali kršitve navedenih določb;“ Člen 2 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 88, 24.3.2012, str. 1. [2] UL L , , str. . [3] UL L 195, 27.7.2010, str. 39. [4] UL L 88, 24.3.2012, str. 1. [5] UL L , , str. .
Skupni predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe (ES) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu /* JOIN/2012/022 final - 2012/0203 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM (1) Svet je 23. marca 2012 sprejel Uredbo (EU) št. 267/2012, ki je razveljavila in nadomestila Uredbo (EU) št. 961/2010. (2) Ta uredba določa, da se med drugim zamrznejo vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v prilogah VIII in IX k Uredbi. (3) Da se razjasnijo merila za vključitev oseb, subjektov in organov v Prilogo IX, je treba spremeniti točko (e) v členu 23(2). (4) Visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropska komisija predlagata, da se Uredba (EU) št. 267/2012 ustrezno spremeni. 2012/0203 (NLE) Skupni predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe (ES) št. 267/2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe, ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/413/SZVP z dne 26. julija 2010 o omejevalnih ukrepih in proti Iranu in razveljavitvi Sklepa 2007/140/SZVP[1], ob upoštevanju skupnega predloga Visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (EU) št. 267/2012[2] z dne 23. marca 2012 uveljavlja ukrepe iz Sklepa 2010/413/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu. Ta uredba določa, da se med drugim zamrznejo vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo osebe, subjekti ali organi, navedeni v prilogah VIII in IX k Uredbi. (2) Da se razjasnijo merila za vključitev oseb, subjektov in organov v Prilogo IX k navedeni uredbi, je treba spremeniti točko (e) v členu 23(2). (3) Ta ukrep spada na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato je za njegovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije predvsem zaradi zagotovitve, da ga bodo gospodarski subjekti v vseh državah članicah enotno uporabljali. (4) Uredbo (EU) št. 267/2012 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EU) št. 267/2012 se spremeni: (1) V členu 23(2) se točka (e) nadomesti z naslednjim: „(e) pravne osebe, subjekti ali organi, ki so v lasti ali pod nadzorom podjetja Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) ali fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa, ki delujejo v njegovem imenu.“ Člen 2 Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 195, 27.7.2010, str. 39. [2] UL L 88, 24.3.2012, str. 1.
Pravna podlaga za to poročilo je Direktiva 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju in spremembi Direktive 2004/35/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o varnosti na morju). Njen cilj je doseči visoko raven varnosti pri izvajanju naftnih in plinskih dejavnosti na morju v korist:

IV.gospodarskih dejavnosti, kot sta ribolov in turizem.

Direktiva, kot jo izvajajo države članice, prispeva k:

I.preprečevanju večjih nesreč in incidentov;

II.zmanjšanju števila incidentov ter

III.zagotovitvi učinkovitega spremljanja nesreč in incidentov za zmanjšanje resnosti njihovih posledic.

Podobno kot prejšnja poročila tudi to poročilo:

I.zagotavlja podatke o številu in vrsti naprav v EU;

II.vsebuje informacije o varnostnih incidentih na teh napravah;

III.ocenjuje raven varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju.

Analiza trendov postane pomembnejša z vsakim poročilom. Poročila zagotavljajo tudi evidentiranje ravni varnosti pri naftnih in plinskih dejavnostih držav članic na morju.

To poročilo temelji na letnih poročilih in podatkih, ki so jih predložile države članice v skladu z zahtevami iz direktive o varnosti na morju.

V Severnem morju in Atlantskem oceanu je 187 naftnih in plinskih naprav na morju, 165 naprav je v Sredozemskem morju, devet v Črnem morju in dve v Baltskem morju. Pristojni organi držav članic so v letu 2020 v svojih jurisdikcijah opravili inšpekcijske preglede 141 naprav na morju. Države so poročale o dveh večjih nesrečah: ena se je zgodila na Hrvaškem in ena na Danskem.

Število incidentov se je s 34 leta 2019 zmanjšalo na 16 leta 2020. To pomeni znatne izboljšave varnosti naprav.

2. PRAVNA PODLAGA

Komisija mora v skladu s členom 25 direktive o varnosti na morju objaviti letno poročilo o vplivu naftnih in plinskih dejavnostih na morju na varnost in okolje. To poročilo temelji na posameznih letnih poročilih, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji. V Prilogi IX(3) k Direktivi so navedene določene minimalne informacije, ki jih morajo vsebovati letna poročila:

(a) število, starost in lokacija naprav;

(b) število in vrsta opravljenih inšpekcijskih pregledov in preiskav, vseh izvršilnih ukrepov ali obsodb;

(c) nastali incidenti;

(d) vse večje spremembe regulativnega okvira za dejavnosti na morju in

(e) raven varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju.
·do leta 2022 revidirala direktivo o trajnostni rabi pesticidov in ocenila direktivo o blatu iz čistilnih naprav;

·izboljšala in uskladila preučevanje kakovosti in biotske raznovrstnosti tal v ocenah tveganja EU za kemikalije, hrano in krmne dodatke, pesticide, gnojila itd. To bo storila v okviru pobude „ena snov, ena ocena“ in v sodelovanju z Evropsko agencijo za kemikalije (ECHA), Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA), Evropsko agencijo za okolje (EEA), Skupnim raziskovalnim središčem (JRC) in državami članicami;

·omejila namerno uporabo mikroplastike v skladu z uredbo o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (Uredba REACH) in do leta 2022 oblikovala ukrepe za nenamerni izpust mikroplastike; po začetku postopka za omejitev s strani nekaterih držav članic pripravila omejitev v skladu z uredbo REACH za vse nebistvene načine uporabe per- in polifluoroalkilnih snovi, s čimer bo preprečila njihove emisije v okolje, vključno s tlemi, in do leta 2022 pripravila tudi okvir politike za plastiko na biološki osnovi ter biološko razgradljivo plastiko in plastiko, primerno za kompostiranje;

·do julija 2024 v skladu z uredbo EU o sredstvih za gnojenje sprejela merila biorazgradljivosti za nekatere polimere, kot so prevlečna sredstva in kmetijske zastirne folije. Mejne vrednosti onesnaževal za sredstva za gnojenje EU bodo pregledane julija 2026 kot del splošnega pregleda navedene uredbe.
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno poročilo o spremljanju izvajanja programa za podporo strukturnim reformam za leto 2019

UVOD

Evropska komisija od leta 2017 upravlja program za podporo strukturnim reformam. Ta program s proračunom v višini 222,8 milijona EUR podpira države članice pri oblikovanju in izvajanju institucionalnih in upravnih reform ter reform za spodbujanje rasti.

Strukturne reforme so po svoji naravi zapleteni procesi, njihovo načrtovanje in izvajanje pa zahtevata visoko specializirano znanje in spretnosti v vseh fazah. Poleg tega nekaterim državam članicam primanjkuje zmogljivosti za reševanje upravnih, gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih prinašajo strukturne reforme.

Cilj programa je pomagati državam članicam pri reševanju teh izzivov in krepitvi njihovih zmogljivosti za pripravo in izvajanje reform za spodbujanje rasti. To pomaga krepiti javne institucije in uprave ter izboljšati postopke upravljanja ter učinkovitosti in odpornosti gospodarstva in družbe na splošno. Namen je okrepiti kohezijo in izboljšati konkurenčnost, produktivnost, trajnostno rast, ustvarjanje delovnih mest in naložbe.

To poročilo vsebuje pregled ukrepov, podprtih v okviru programa za podporo strukturnim reformam za leto 2019. V njem je opisan postopek izbire in izvajanja projektov, navedeni pa so tudi rezultati, ki so bili doslej doseženi s projekti v okviru programa za podporo strukturnim reformam za leta 2017, 2018 in 2019.

IZVAJANJE PROGRAMA ZA PODPORO STRUKTURNIM REFORMAM ZA LETO 2019

Leto 2019 je bilo tretje leto dejavnosti v okviru programa za podporo strukturnim reformam. Tako kot v prvih dveh letih se je tudi v tretjem pokazalo veliko povpraševanje po programu – 27 držav članic je predložilo 580 zahtevkov za podporo, znesek pa je po oceni skoraj dvainpolkrat višji od razpoložljivega proračuna programa za podporo strukturnim reformam za leto 2019.

Komisija je zahtevke držav članic ocenila glede na načela in merila, določena v uredbi o programu za podporo strukturnim reformam, ter izbrala 263 zahtevkov iz 26 držav članic.

Izbrani zahtevki so bili porazdeljeni po naslednjih glavnih področjih politike:

·27 % – trga dela, izobraževanja, zdravstva in socialne politike;

·23 % – rast in poslovno okolje (vključno s podnebjem in okoljem);

·18 % – upravljanje in javna uprava;

·17 % – finančne storitve in dostop do financiranja ter

·15 % – upravljanje prihodkov in upravljanje javnih financ.

Največji deleži podpornih ukrepov so namenjeni:

·digitalizaciji javne uprave (12 %);

·krepitvi sistemov izobraževanja in usposabljanja (8 %);
o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Direktivo 2014/68/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o harmonizaciji zakonodaje držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti tlačne opreme na trgu

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

UVOD

Direktiva 2014/68/EU določa zahteve za načrtovanje, proizvodnjo in ugotavljanje skladnosti tlačne opreme in sklopov, za katere je največji dovoljeni tlak PS večji od 0,5 bara. Člen 45 Direktive pooblašča Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi:

-bodo za neko enoto ali skupino tlačne opreme iz člena 4(3), ki je načrtovana in proizvedena v skladu z dobro inženirsko prakso države članice, veljale bistvene varnostne zahteve iz Priloge I k Direktivi, kot so določene v členu 4(1) Direktive;

-bodo za sklop ali skupino sklopov iz člena 4(3), ki so načrtovani in proizvedeni v skladu z dobro inženirsko prakso države članice, veljale zahteve iz Priloge I k Direktivi, kot so določene v členu 4(2) Direktive;

-se bo neka enota ali skupina tlačne opreme, z odstopanjem od zahtev iz Priloge II Direktive, razvrstila v drug razred.

PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva v skladu s členom 46(2) Direktive 2014/68/EU. V skladu z navedeno določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. junija 2015, od Komisije pa se zahteva priprava poročila o prenesenem pooblastilu.

IZVAJANJE POOBLASTILA

Komisija od začetka veljavnosti Direktive 2014/68/EU ni uporabila pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov.

Vendar pa so razlogi, zaradi katerih sta sozakonodajalca prenesla pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov na Komisijo, še vedno veljavni in Komisija bo v prihodnosti morda dejansko uporabila pooblastilo. Organi za nadzor trga držav članic na primer redno poročajo o pomislekih glede varnosti nekaterih novih proizvodov, danih na trg. Zato se lahko zahteva prerazvrstitev takih proizvodov, da zanje začnejo veljati strožje zahteve. Komisija bi zato lahko uporabila pooblastilo v zvezi s takimi proizvodi.

SKLEP

Komisija meni, da bi bilo treba prenos pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 45 in 46 Direktive 2014/68/EU podaljšati. Člen 46(2) Direktive določa, da se prenos pooblastila samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
Finančne informacije o Evropskem razvojnem skladu Evropski razvojni sklad (ERS): napovedi obveznosti, plačil in prispevkov držav članic za leta 2020, 2021 in 2022 ter nezavezujoča napoved za leti 2023 in 2024

1.Predgovor

V skladu s členom 7(1) Notranjega sporazuma o 11. Evropskem razvojnem skladu (ERS) in členom 19(2) Uredbe Sveta (EU) 2018/1877 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS), Komisija v tem dokumentu predstavlja ocene obveznosti, plačil in prispevkov za obdobje 2020–2022, pri čemer upošteva napovedi Evropske investicijske banke (EIB).

V tem dokumentu je prikazana napoved za finančno izvrševanje ERS (od 8. do 11. ERS) za obdobje od leta 2020 do 2022. Poleg tega so predstavljene nezavezujoče ocene prispevkov držav članic v ERS za leti 2023 in 2024.

Za instrumente, ki jih Evropska investicijska banka upravlja v okviru 9., 10. in 11. ERS (Sklad za spodbujanje naložb in subvencije obrestne mere), države članice prispevke plačujejo neposredno EIB.

2.Uvod

Komisija in EIB sta za vse afriške, karibske in pacifiške države (AKP) ter čezmorske države in ozemlja posodobili napovedi obveznosti in plačil za leta 2020, 2021 in 2022. Zlasti napovedi plačil so bile pripravljene zato, da bi lahko države članice čim natančneje ocenile zneske, ki jih morajo rezervirati v svojih nacionalnih proračunih, hkrati pa bi se zagotovila zadostna razpoložljiva finančna sredstva za ERS, da bi se izognili likvidnostnim težavam.

V skladu s členom 7 Notranjega sporazuma o 11. ERS in členom 19(2) finančne uredbe za 11. ERS so bile ocene obveznosti in plačil posodobljene na podlagi najnovejših napovedi.

Naslednji graf ponazarja splošno gibanje bruto obveznosti in plačil od leta 1999 do leta 2019 ter napovedi za obdobje 2020–2022 (skupni zneski za Komisijo in EIB).





Bruto obveznosti in plačila: gibanje v obdobju 1999–2022 (v milijonih EUR)

* Napovedi za obdobje 2020–2022.

Opomba: podatki o izvrševanju evropskih razvojnih skladov do 31. decembra 2019 (obveznosti in plačila) ter napovedi za obdobje 2020–2022.

3.Finančne napovedi za obdobje 2020–2022 (v milijonih EUR)

V naslednji preglednici so prikazani posodobljeni podatki o obveznostih, plačilih in prispevkih na podlagi najnovejših napovedi Komisije.

Napovedi za obdobje 2020–2022 (*) 2020 2021 2022 Obveznosti Komisija 3 267 0 0 EIB 962 0 0 Skupaj 4 229 0 0 Plačila Komisija 4 934 3 700 2 500 EIB 588 540 490 Skupaj 5 522 4 240 2 990 Prispevki Komisija (11. ERS) 4 400 3 700 2 500 EIB (10. ERS) 300 70 0 EIB (11. ERS) 0 230 300 Skupaj 4 700 4 000 2 800

* Bruto zneski, tj. pred odbitkom zneskov, ki izhajajo iz sprostitev obveznosti, ali izterjav/vrnjenih sredstev. To je v skladu s pristopom, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

** Komisija je ob upoštevanju, da je za obdobje 2021–2027 predlagala izvajanje razvojnega in mednarodnega sodelovanja z novimi načini izvajanja, zmanjšala svoje ocene plačil v okviru ERS in s tem letni znesek prispevkov za leto 2020 ter zgornjo mejo za letni znesek prispevkov za leto 2021.
1.Predgovor

V skladu s členom 7(3) Notranjega sporazuma za 11. Evropski razvojni sklad (ERS) in členom 19(4) Uredbe Sveta (EU) 2018/1877 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS), Komisija v tem dokumentu predstavlja obveznosti, plačila in prispevke, izvedene v letu 2019, in tiste, ki jih je treba izvesti v letih 2020 in 2021, pri čemer upošteva napovedi Evropske investicijske banke (EIB).

V tem dokumentu so prikazani finančno izvrševanje evropskih razvojnih skladov (od 8. do 11.) v letu 2019 in napovedi izvrševanja za leti 2020 in 2021.

Za instrumente, ki jih Evropska investicijska banka upravlja v okviru 9., 10. in 11. ERS (Sklad za spodbujanje naložb in subvencije obrestne mere), države članice prispevke plačujejo neposredno EIB.

2.Uvod

Komisija in EIB sta za vse afriške, karibske in pacifiške države (AKP) ter čezmorske države in ozemlja posodobili napovedi obveznosti in plačil za leti 2020 in 2021. Zlasti napovedi plačil so bile pripravljene zato, da bi lahko države članice čim natančneje ocenile zneske, ki jih morajo rezervirati v svojih nacionalnih proračunih, hkrati pa bi se zagotovila zadostna razpoložljiva finančna sredstva za ERS, da bi se izognili likvidnostnim težavam.

V skladu s členom 7(3) Notranjega sporazuma za 11. ERS in členom 19(4) finančne uredbe za 11. ERS so bile ocene obveznosti in plačil posodobljene na podlagi najnovejših napovedi.

Naslednji graf ponazarja splošno gibanje bruto obveznosti in plačil od leta 1999 do leta 2019 ter napovedi za obdobje 2020–2021 (skupni zneski za Komisijo in EIB).





Bruto obveznosti in plačila: gibanje v obdobju 1999–2021 (v milijonih EUR)

* Napovedi za obdobje 2020–2021.

Opomba: podatki o izvrševanju evropskih razvojnih skladov do 31. decembra 2019 (obveznosti in plačila) ter napovedi za obdobje 2020–2021.

3.Dejansko finančno stanje v letu 2019 in napovedi za obdobje 2020–2021 (v milijonih EUR)

V naslednji preglednici so prikazani posodobljeni podatki o obveznostih, plačilih in prispevkih na podlagi najnovejših napovedi Komisije.

Dejansko stanje v letu 2019

Napovedi za obdobje 2020–2021 (*) 2019 2020 2021 Obveznosti Komisija 3 986 3 372 0 EIB 1 314 962 0 Skupaj 5 300 4 334 0 Plačila Komisija 3 911 4 386 3 700 EIB 454 588 590 Skupaj 4 365 4 974 4 290 Prispevki Komisija 4 400 4 400 3 700 EIB 300 300 300 Skupaj 4 700 4 700 4 000

* Bruto zneski, tj. pred odbitkom zneskov, ki izhajajo iz sprostitev obveznosti ali izterjav/vrnjenih sredstev. To je v skladu s pristopom, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

4.Nezavezujoča ocena prispevkov za obdobje 2022–2023 (v milijonih EUR)
o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo na podlagi Direktive (EU) 2015/2203 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati, namenjenimi prehrani ljudi, ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo na podlagi Direktive (EU) 2015/2203 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati, namenjenimi prehrani ljudi, ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS



Vsebina

1. Direktiva (EU) 2015/2203 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati, namenjenimi prehrani ljudi, ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS

1.1. Uvod

1.2. Pravna podlaga

1.3. Izvajanje pooblastila

1.4. Zaključek

1.Direktiva (EU) 2015/2203 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o približevanju zakonov držav članic v zvezi s kazeini in kazeinati, namenjenimi prehrani ljudi, ter razveljavitvi Direktive Sveta 83/417/EGS

1.1.Uvod

Direktiva (EU) 2015/2203 Evropskega parlamenta in Sveta določa približevanje zakonov držav članic o kazeinih in kazeinatih, namenjenih prehrani ljudi, da se olajša prosti pretok blaga na notranjem trgu in hkrati zagotovi visoka raven varovanja zdravja.

Člen 5 Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih aktov, da se spremenijo standardi iz prilog I in II ter se tako upošteva razvoj ustreznih mednarodnih standardov in tehnični napredek.

1.2.Pravna podlaga

Priprava poročila se zahteva na podlagi člena 6(2). V skladu z navedeno določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5 na Komisijo prenese za obdobje petih let od 21. decembra 2015. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

1.3.Izvajanje pooblastila

Komisija ni sprejela nobenega delegiranega akta v skladu s členom 5, ker po njenem mnenju ni bilo potrebe po spremembi standardov iz prilog I in II. Komisija v bližnji prihodnosti tega pooblastila ne namerava uporabiti. Vendar pa ni mogoče izključiti možnosti, da bo to morala storiti v prihodnje.