P6_TA(2005)0322
Televizija brez meja
Resolucija Evropskega parlamenta o uporabi členov 4 in 5 Direktive 89/552/EGS ( „Televizija brez
meja“), kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/36/ES, za obdobje od 2001 do 2002
(2004/2236(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju Direktive Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in
drugih predpisov dr žavčlanic o opravljanju dejavnosti raz širjanja televizijskih programov (1), kakor je
bila spremenjena z Direktivo 97/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 1997 (2)( v
nadaljnjem besedilu skupaj „direktiva “),
— ob upo števanju rezultatov javnega posvetovanja, ki ga je organizirala Komisija, o uporabi členov 4 in 5
direktive,
— ob upo števanju Evropske konvencije Sveta Evrope o čezmejni televiziji iz leta 1989,
— ob upo števanju resolucije Sveta Evrope o kulturni raznolikosti in medijskem pluralizmu v času globali-
zacije, sprejete na 7. evropski ministrski konferenci o politiki mno žičnih medijev v Kijevu v Ukrajini 10.
in 11. marca 2005,
— ob upo števanju sporo čila Komisije o prihodnosti evropske regulativne politike na avdiovizualnem pod-
ročju (KOM(2003)0784),
— ob upo števanju sporo čila Komisije o na čelih in smernicah avdiovizualne politike Skupnosti v digitalni
dobi (KOM(1999)0657),
— ob upo števanju členov 151 in 157 Pogodbe ES, Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije ter Proto-
kola o sistemu javne radiodifuzije v dr žavah članicah, prilo ženega Pogodbi ES,
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2003 o „Televiziji brez meja “(3),
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 4. oktobra 2001 o tretjem poro čilu Komisije Svetu, Evropskemu
parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnem odboru o uporabi Direktive 89/552/EGS „Televizija
brez meja “(4),
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 2. julija 2002 o sporo čilu Komisije o nekaterih pravnih vidikih,
povezanih s filmskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (5),
— ob upo števanju svojega stali šča z dne 12. februarja 2004 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in
Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa zaspodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (
6),
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2002 o akcijskem na črtu Evropske unije za
uspe šno uveljavitev digitalne televizije v Evropi (7),
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za kulturo in izobra ževanje (A6-0202/2005),
(1) UL L 298, 17.10.1989, str. 23.
(2) UL L 202, 30.7.1997, str. 60.
(3) UL C 76 E, 25.3.2004, str. 453.
(4) UL C 87 E, 11.4.2002, str. 221.
(5) UL C 271 E, 12.11.2003, str. 176.
(6) UL C 97 E, 22.4.2004, str. 603.
(7) UL C 273 E, 14.11.2003, str. 311.17.8.2006 SL C 193 E/117 Uradni list Evropske unije
Torek, 6. september 2005
A. ker želi lizbonska strategija okrepiti kapaciteto inovativnosti evropske industrije, iz EU narediti najbolj
konkuren čno in najbolj dinami čno na znanju temelje če gospodarstvo na svetu,
B. ker so za avdiovizualen sektor zna čilna tako tehnolo ška inovativnost, kakor tudi njegov socialni, gos-
podarski in kulturni vpliv,
C. ker je za ščita posebnosti kulturnih dobrin, med katere spada tudi avdiovizualni sektor, v okviru Sve-
tovne trgovinske organizacije (STO) prednostna naloga EU, ker Komisija žal ni upo števala tega na čela, ki
predlaga vklju čitev avdiovizualnega sektorja v podro čje uporabe direktive v zvezi s storitvami na notra-
njem trgu,
D. ker je pretok evropskih del in del samostojnih producentov bistveno za spodbujanje kulturne raznoli-
kosti, svobode izra žanja in pluralizma,
E. ker mora direktiva, ki je za čela veljati v okviru notranjega trga, bolj upo števati te žnje pravnega prostora
Skupnosti, dr žavljanstva in politi čne skupnosti,
F. ker je direktiva razen tega zastarela zaradi hitrega razvoja novih tehnologij, ki bo hitro privedel do
neomejene ponudbe na podro čju evropskega avdiovizualnega prizori šča, spri čočesar je nujno pravila,
ki jih dolo ča, prilagoditi tehni čnemu napredku,
G. ker so za njeno uporabo odgovorne dr žave članice in njihovi pristojni nacionalni organi, čeprav ima
Komisija pomembno vlogo pri ocenjevanju in nadzoru, pri čemer morajo sodelovati Evropski parla-
ment, nacionalni parlamenti, nacionalni regulativni organi in javno mnenje,
H. ker direktiva, s prilagodljivim okvirom, ki omogo ča uporabo pravil s strani dr žavčlanic in samourejanje
avdiovizualne industrije, igra pomembno vlogo pri vzpostavljanju osnovnega okvira,
I. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se nekatere dolo čbe direktive (kvote, ogla ševanje itd.) v nekaterih dr žavah
članicah zaradi pomanjkanja ustreznega nadzora ne uporabljajo in spo štujejo v zadostni meri,
J. ker mora biti vsem zagotovljen dostop do ve čje in bolj raznolike ponudbe storitev,
Uporaba členov 4 in 5 direktive
1. ugotavlja, da zgoraj navedeno sporo čilo Komisije o prihodnosti evropske regulativne politike na avdio-
vizualnem podro čju poudarja pozitivne rezultate ter da ka žejo kazalci, razen nekaterih izjem, na pove čanje
načrtovanja evropskih del; upo števa dejstvo, da se kvote za raz širjanje evropskih del in neodvisnih produ-
centov v celoti upo števajo; ugotavlja, da Komisija meni, da so cilji direktive dose ženi; vzpodbuja dr žave
članice k okrepitvi njihovih prizadevanj na podro čju raz širjanja evropskih in neodvisnih programov;
2. ob žaluje dejstvo, da se je v referen čnem obdobju, analiziranem v Šestem poro čilu Komisije o uporabi
členov 4 in 5 (KOM(2004)0524), dele žsamostojnih produkcij v štirih letih zmanj šal za 3,48 % (stran 7
poro čila);
3. ugotavlja, da pomembne razlike metod uporabe in razlage dolo čb direktive ne dovoljujejo natan čnega
prikaza polo žaja, kar so pokazali sklepi neodvisnih pregledov; predlaga, da Komisija razvije in dr žavam
članicam predlo ži poenoteno lestvico, s katero bodo lahko dobile primerljive rezultate; poudarja nujnost
analize rezultatov novih dr žavčlanic; predlaga, da ta poenotena lestvica vsebuje podatke o storitvah pomo či
invalidnim osebam;
4. poudarja, da bi bila 10 % kvota na vrednost (in ne na efektivno uro) primernej ši kazalec za ugotav-
ljanje skladnosti s členom 5, s čimer bi odpravili neskladja med dr žavami članicami o tem, kaj sestavlja
efektivne ure;C 193 E/118 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Torek, 6. september 2005
5. ob žaluje, da nekatere dr žavečlanice ne posredujejo vseh ustreznih podatkov, zlasti tistih, ki zadevajo
programe satelitske in/ali kabelske televizije, ki se pogosto izpustijo iz nacionalnih poro čil; meni, da mora
Komisija zagotoviti, da dr žavečlanice izpolnjujejo svoje obveznosti in da mora storiti ve čkot zgolj pouda-
rjati, da se zahteve glede notifikacije nana šajo na vse televizijske programe, ki sodijo pod pristojnost dr žave
članice; poziva Komisijo in pristojne nacionalne organe, da uvedejo jasne sankcije za trajno neizpolnjevanje
obveznosti, nespo štovanje ustreznih dolo čb ali nezadostno posredovanje informacij;
6. ob žaluje, da v nekaterih dr žavah članicah uporabo kvot dolo čajo izdajatelji televizijskega programa in
ne mre že, kar predstavlja kr šitev na čel direktive, ta zloraba je zlasti resna v dr žavah članicah, kjer obstaja
velika stopnja zdru ževanja izdajateljev televizijskih programov;
7. poziva, da naj dr žavečlanice v zameno za prosti preudarek pri izvajanju člena 4 izdelajo vsaj zadovo-
ljivo sporo čilo o natan čnih in preglednih javnih kazalcih;
8. meni, da bi se razlikam, ki obstajajo med dr žavami članicami v zvezi z razlago pojmov „evropsko
delo“in„neodvisni proizvajalec “lahko izognili, če bi Komisija v okviru pregleda direktive poskrbela za
natan čnejšo opredelitev pojmov „evropsko delo “,„neodvisni proizvajalec “in„specializirana veriga “; poleg
tega ocenjuje, da bi to prispevalo k ve čji pravni varnosti pri uporabi direktive;
9. ugotavlja, da so kvote za „evropska dela “vv e čji meri zapolnjene z nacionalnimi deli, in zagovarja
prostovoljne pobude pove čevanja kvot nenacionalnih evropskih del;
10. poudarja, kako pomembna je krepitev programa MEDIA, katerega nastanek in podalj šanje imata za
cilj pomo čneodvisnim producentom ter majhnim in srednje velikim podjetjem;
11. poudarja pomen krepitve tega programa kot osnovnega instrumenta evropske avdiovizualne politike
za strokovno izobra ževanje in pomo čpri distribuciji, radiodifuziji in kro ženju kinematografskih del; spod-
buja dr žavečlanice, da odprejo njihove izobra ževalne sisteme za znanje o evropski kinematografski dedi š-
čini, jezikih, kulturah, čutu za lepoto ter o zgodovini in izku šnjah evropskih narodov;
12. opozarja na pomen pretoka evropskih del, evropskih koprodukcij in skupnih tr žnih strategij; ugotav-
lja, da producenti iz ZDA bolje izkori ščajo evropski avdiovizualen prostor kot Evropejci sami, čeprav Evro-
pejci producirajo ve čdokumentarnih in umetni ških oddaj, kar je posledica pomanjkanja evropske integri-
rane in globalizirane industrije; ocenjuje, da bi neravnovesje v raz širjanju avdiovizualnih del lahko ogrozilo
kulturno raznolikost;
13. ocenjuje, da se morajo evropska prizadevanja veliko bolj kot k produkciji usmeriti k promociji, da bo
evropska avdiovizualna industrija lahko tekmovala s tisto iz ZDA;
14. opozarja Komisijo, da je zaradi vdora produkcijskih skupin na evropske trge nujno treba pospe ševati
podporo evropski enkratni vsebini in njen razvoj z vzpostavljanjem vezi s sredstvi financiranja;
15. opozarja na pomen dostopa do čim ve čjega števila evropskih dr žavljanov v čim ve čjezikih je to
mogo če za programe s panevropsko razse žnostjo, kot sta Arte in Euronews; poziva Komisijo in dr žave
članice, da podpirajo širjenje podatkov o kulturnih prireditvah na evropski ravni v oblikah, dostopnih tudi
invalidnim osebam (to je z zvo čnim opisom, podnapisi in znakovnim jezikom) in njihovo radiodifuzijo;
16. poudarja, da je prednostna naloga vzpostavitev metod kakovostne analize v zvezi s kulturnimi vsebi-
nami evropske avdiovizualne produkcije in opozarja na pomen okvirnega programa RTR;17.8.2006 SL C 193 E/119 Uradni list Evropske unije
Torek, 6. september 2005
Pregled direktive
17. poudarja, da avdiovizualni sektor prispeva k tehnolo škim inovacijam, gospodarskemu razvoju in
ustvarjanju novih delovnih mest; meni, da je tudi pomemben instrument za delovanje notranjega trga;meni, da ima prav tako klju čno vlogo pri delovanju demokracije, če prevladujejo razli čni prispevki in mne-
nja, kulturna pluralnost in raznolikost; meni, da je prav za ohranjanje teh demokrati čnih vrednot in svobode
izražanja ter mnenja dr žavljanov treba zakonsko urediti za ščitočasti, zasebnega življenja in samopodobe;
18. zagovarja, da mora evropski avdiovizualni model temeljiti na ravnovesju med mo čnim, neodvisnim in
pluralisti čnim javnim sektorjem ter dinami čnim in enako pluralisti čnim gospodarskim sektorjem, ki oba
posredno ali neposredno prispevata k odpiranju delovnih mest; ocenjuje, da je nadaljnji obstoj tega modelanujen za vitalnost in kakovost ustvarjanja ter potrebuje zakonodajni okvir za zagotavljanje spo štovanja
pravic Evropejcev;
19. poudarja, da je splo šni dostop javnosti do visoko kvalitetnih in raznovrstnih vsebin še bolj pomem-
ben glede na tehnolo ške spremembe v vedno bolj konkuren čnem in globaliziranem okolju; meni, da so
storitve javne radiodifuzije bistvene za oblikovanje mnenja na demokrati čen na čin ter da omogo čajo obstoj
in spoznavanje kulturne raznolikosti ter da morajo imeti enake mo žnosti pri dostopanju do trga, vklju čno s
storitvami novih medijev;
20. ocenjuje, da je potreben pregled direktive, da se odgovori na strukturne spremembe; meni, da to ne
sme ogro žati temeljnih na čel direktive —prosto raz širjanje evropskih oddaj, prosti dostop do pomembnih
dogodkov, promocija evropskih del in novej ših samostojnih produkcij, za ščita mladoletnikov in javnega reda,
varstvo potro šnikov, pravica do odgovora —ampak ta na čela prilagoditi novim izzivom, ne da bi pri tem
pozabili na potrebo sektorja po gospodarski vitalnosti in kakovosti;
21. priporo ča vklju čitev za ščitne klavzule, s katero bi izrecno vzpostavili spo štovanje pristojnosti dr žav
članic na podro čju kulture in medijev;
22. ocenjuje, da mora pregled direktive zagotoviti razvoj novih tehnologij in novih storitev za zagotav-
ljanje rasti evropskega gospodarstva v skladu z Lizbonsko strategijo;
23. ugotavlja, da Komisija žev ečlet vodi javna posvetovanja o novi direktivi, ki jo namerava predstaviti
konec leta 2005; ugotavlja, da bo britansko predsedstvo Sveta organiziralo konferenco v Liverpoolu o pre-gledu direktive; poziva, da je Parlament vklju čen v vse stopnje postopka;
24. se boji, da dajeta, v primeru tako pomembne teme, razprava in posvetovanja prednost gospodarskim
presojam in medvladnim odnosom; se zaveda, da sam trg ne bo re šil težav in da morajo institucije ponujati
odgovore na zaskrbljenost Evropejcev v zvezi s kulturnimi vsebinami televizije;
25. poziva Komisijo, da zagotovi, da bodo neodvisni producenti lahko ohranili pravice, vezane na nji-
hove produkcije, in da se jim zagotovi la žjo za ščito pravic intelektualne lastnine, s čimer bi se pove čale
njihove mo žnosti za pritegnitev zasebnih vlaganj;
26. je zaskrbljen zaradi pritiskov, ki se izvajajo, da bi omilil sektorske predpise, in opozarja, da direktiva
vzpostavlja osnovne norme, katerim ni uspelo prepre čiti poslab šanja kvalitete programov;
27. upo števa vlogo ogla ševanja pri financiranju nekaterih televizijskih kanalov, ki so v splo šnem interesu,
in njihov vpliv na razporejanje; kljub temu poudarja, da je uporaba členov v zvezi z omejevanjem oddajnega
časa, posve čenega ogla ševanju, v nekaterih dr žavah, še vedno nezadostna, tako da je postalo te žko zagotav-
ljati strogo lo čevanje med ogla ševanjem in izdajateljsko vsebino, kar škodi kulturni celovitosti del;C 193 E/120 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Torek, 6. september 2005
28. poudarja potrebo po jasni opredelitvi vsebine in predpisov o ogla ševanju, zlasti tistega v zvezi z
alkoholom, katerega vpliv je zlasti škodljiv za otroke in ranljive osebe; opozarja, da mora za ščita mladolet-
nikov ostati prednostni cilj avdiovizualne politike in temeljno na čelo, za katerega je za želeno, da se raz širi
na vse avdiovizualne storitve, ki so na voljo javnosti;
29. zato vztraja, da se ohranijo pravila za omejevanje mo žnosti prekinitev predvajanj avdiovizualnih del z
oglaševanjem;
30. poudarja, da mora pregled direktive omogo čati dolo čanje pravnih obveznosti in trdne politi čne volje,
da se zagotovi ostra lo čitev med izdajateljsko in umetni ško vsebino na eni ter trgovsko ponudbo na drugi
strani;
31. poziva, da naj pregledana direktiva dr žavam članicam in njihovim pristojnim organom nalo žiučin-
kovitej še mehanizme za spo štovanje in spremljanje zakonodaje ter uporabo predvidenih sankcij, zlasti na
podro čju kvot in ogla ševanja;
32. ugotavlja, da sta digitalizacija in interaktivnost prilo žnost tako za industrijo kakor tudi za potro šnike,
vendar da ve čja izbira ne pomeni nujno ve čje kakovosti in koli čine evropskih del; opozarja na nevarnost, da
se lahko oblikuje avdiovizualni sektor, ki se ne bo enakomerno razvijal;
33. poudarja, da so se pojavile nove oblike televizije, kot so, na primer, televizija prek omre žij ADSL,
televizija prek interneta in prek mobilnih telefonov; meni, da bi z namenom prepre čevanja izkrivljanja
konkurence med razli čnimi oblikami televizije, ki so danes na voljo, morali razjasniti uporabo direktive za
te nove oblike televizije ob njenem pregledu;
34. ugotavlja, da raz širitev podro čja uporabe direktive ne sme ogroziti krepitve evropskega modela, ki
temelji na prostem pretoku, kakovosti, javnih storitvah, splo šnemu interesu in spo štovanju evropskih vred-
not;
35. poudarja potrebo po čimbolj neodvisni evropski zakonodaji od avdiovizualnih tehnologij; poziva, da
ta zakonodaja jasno dolo či, da lahko ponudniki javnih storitev lahko uporabljajo vse nove tehnologije in
nove oblike medijev, kot so internet in storitve WAP, na na čin, da se ne kr šijo pravila notranjega trga;
36. pozdravlja, ob upo števanju novih tehnolo ških razvojev, kot je napredek na podro čju konvergence in
digitalizacije, predloga Komisije v zvezi s pregledom direktive glede predloga za raz širitev njenega podro čja
uporabe, da bi ta zajemal vse storitve, ki temeljijo na na čelu stopnjevanja regulacije;
37. meni, da bi morala v primeru raz širitve podro čja uporabe na nove storitve, direktiva zagotoviti, da
tudi za te storitve velja na čelo raz širjanja evropskih del in samostojnih evropskih produkcij; se zaveda, da
mehanizmi iz členov 4 in 5 za tradicionalne storitve niso prilagojeni novim storitvam, zato poziva Komi-
sijo, da dolo či obveznost vlaganj (produkcija ali nakup), ponudbo evropskih vsebin in dostop do njih;
38. meni, da je za zagotavljanje kulturne raznolikosti treba dolo čiti ukrepe za promocijo evropskih del za
nove storitve, kot je, med drugim, video na zahtevo;
39. poudarja nujno potrebo, ob upo števanju digitalne tehnologije, da se temeljito spremeni pristop, ki se
je do sedaj uporabljal v pravu Skupnosti in je temeljil na razlikovanju med vsebino in „infrastrukturo “;
40. poudarja, da je treba, po eni strani, okrepiti nadzor nad ne-EU kanali, za katere so pristojne dr žave
članice v skladu s členom 2 direktive, ki predvajajo programe, ki spodbujajo rasno in versko sovra štvo, in,
po drugi strani, izbolj šati usklajevanje med dr žavami članicami na tem podro čju;17.8.2006 SL C 193 E/121 Uradni list Evropske unije
Torek, 6. september 2005
41. zahteva, da se posebna pozornost nameni dostopu do programov osebam, ki trpijo zaradi okvar vida
in sluha, ; predlaga, da dr žavečlanice Komisiji vsako leto predlo žijo podatke o odstotkih vseh svojih pro-
gramov, ki ponujajo storitve pomo či invalidnim osebam (tj. podnaslavljanje, zvo čni opis in znakovni jezik)
na javnih in zasebnih televizijah ter razvijajo nacionalne akcijske na črte za pove čanje razpolo žljivosti teh
storitev in njihov preprostej ši dostop do televizijske opreme;
42. napro ša Svet in Komisijo, da v okviru informacijske dru žbe oblikujeta in izvedeta programe za
medijsko pismenost s ciljem spodbuditi aktivno in zavedno dr žavljanstvo v Evropi;
43. poudarja pomen delovne skupine, ki zdru žuje nacionalne zakonodajalce, in zahteva, da Parlament v
tej skupini sodeluje kot opazovalec;
44. predlaga organizacijo evropskega leta avdiovizualnosti in medijev, ki bi zdru ževal institucije, politi čne
stranke, civilno dru žbo in avdiovizualni sektor, da se tako oblikuje „evropski inovacijski pakt “, ki bi zagotav-
ljal ravnovesje med konkuren čnostjo, kakovostjo, kulturo in številčnostjo;
Številčnost in koncentracija
45. je vznemirjena zaradi te ženj h koncentraciji —tako vodoravni kot vertikalni -medijev v nekaterih
državah članicah, kar predstavlja nevarnost za demokracijo in tveganje za kulturno raznolikost ter kar bi
lahko zaostrilo te žnje k skrajni komercializaciji avdiovizualnega sektorja in pripeljalo do prevlade nekaterih
nacionalnih izdelkov nad izdelki iz dr žav, katerih jezikovni prostor je o žji in proizvodnja manj ša;
46. poudarja, da je treba zaradi zagotavljanja pluralizma mnenja in raznolikosti pri distribuciji progra-
mov pri pripravi nacionalnih predpisov ali predpisov Skupnosti o digitalizaciji zagotoviti, da ve čina novih
storitev digitalne distribucije ne postane odvisna od ali pod odlo čilnim vplivom velikih skupin multinacio-
nalnih medijev, ki imajo na razpolago pomemben kapital —zlasti tistih, katerih interesi so zunaj Evropske
unije;
47. poudarja, da v primerjavi s številčnostjo medijev konkuren čnost in pravo konkurence ne zadostujeta;
meni, da pluralizem temelji na spo štovanju in spodbujanju razli čnih stali ščv vseh medijih, priznavanju
neodvisnosti izdajateljev, v javnem in v gospodarskem sektorju, ter na avtoriteti in neodvisnosti regulativnihorganov;
48. je zaskrbljen zaradi vzorcev koncentracije ogla ševanja v nekaterih dr žavah članicah;
49. poudarja, da delitev evropskih avdiovizualnih trgov na nacionalne trge ne zmanj šuje tveganja kon-
centracije medijev na evropski ravni ter da je kr šitev svobode izra žanja in spo štovanja pluralnosti in razno-
likosti, kar je posledica koncentracije medijev v eni od dr žavčlanic, dejavnik tveganja za institucionalni in
demokrati čni red Skupnosti;
50. poziva dr žavečlanice tako stare kot nove, ki do življajo hiter razvoj sektorja, da preu čijo in poostrijo,
če je to potrebno, nacionalna pravila ali ukrepe za omejevanje koncentracije lastni štva medijev in spo štujejo
neodvisnost regulativnih organov; meni, da je treba vlogo Komisije pri nadzorovanju, izmenjavi informacijin primerjavi zakonodaje utrditi; spominja Komisijo na svojo zahtevo za pripravo Zelene knjige o stopnjikoncentracije medijev v Evropi, ki bi omogo čil za četek široke debate na to temo, in o svoji želji, da se v
pregledano direktivo vklju či dogovor o diverzifikaciji lastni štva medijev in njihovega nadzora;
51. opa ža, da so kulturna raznolikost in svoboda ter pluralnost medijev, ki ostajajo najpomembnej ša
vsebina evropskega avdiovizualnega modela, tri vrednote, ki so nepogre šljivi pogoji za kulturne izmenjave
in demokracijo; meni, da mora zato pregledana direktiva vsebovati dolo čbe, ki bodo zagotovile in za ščitile
svobodo izra žanja in pluralizem medijev;
*
**
52. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.C 193 E/122 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Torek, 6. september 2005