[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 12.10.2007

COM(2007) 622 konč.

POROČILO KOMISIJE

o izvajanju Uredbe (EGS) št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom v obdobju 2003–2004 (23. poročilo Komisije o izvajanju socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom)

{SEC(2007) 1359}

POROČILO KOMISIJE

o izvajanju Uredbe (EGS) št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom v obdobju 2003–2004 (23. poročilo Komisije o izvajanju socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom)

POVZETEK

To poročilo je šesto po vrsti iz serije poročil Komisije, ki se nanašajo na izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom. Uredba obravnava najdaljši čas vožnje ter najkrajši odmor in čas počitka za poklicne voznike ter kontrolne postopke. V skladu s spremljevalno direktivo[1] morajo države članice zagotoviti, da so vsaj za 1 % vseh delovnih dni poklicnih voznikov tovornjakov in avtobusov organizirana preverjanja z inšpekcijskimi pregledi v prostorih prevoznih podjetij ali na cesti.

Da bi lahko Evropska komisija pripravila poročilo o uporabi določb Uredbe, morajo države članice vsaki dve leti predložiti potrebne informacije, pri čemer uporabijo enotni obrazec. To poročilo je rezultat zbiranja in analize podatkov, ki so jih predložile države članice ter ki izhajajo iz nadzornih dejavnosti in dejavnosti izvrševanja v obdobju 2003–2004, ki se nanašajo na določbe Uredbe (EGS) št. 3820/85. Poročilo razen predstavitve ključne statistike in glavnega razvoja na tem področju vključuje tudi stališča držav članic o izvajanju Uredbe.

Kljub obveznemu poročanju, ki ga določa Uredba, nekatere države članice niso pravočasno zagotovile potrebnih informacij, nekatere pa niso zagotovile podatkov na zahtevanem obrazcu. Ena država je svoj prispevek zagotovila šele potem, ko je bil zoper njo uveden postopek za ugotavljanje kršitev. Vse to je upočasnilo pripravo tega dvoletnega poročila s strani Komisije. Za preprečitev zamud pri pripravi naslednjega poročila je zelo pomembno, da Komisija prejme poročila držav članic, ki zajemajo obdobje 2005–2006, do 30. septembra 2007. Ta poročila bodo morala prvič vključevati informacije o izvajanju Direktive o delovnem času 2002/15/ES v skladu z njenim členom 13(1). Komisija bo lahko tako pripravila celovito poročilo, ki bo vsebovalo vse pomembne informacije v zvezi z izvajanjem socialnih predpisov v cestnem prometu.

Analiza prejetih podatkov razkriva, da je pet držav članic (Belgija, Nemčija, Francija, Luksemburg in Avstrija) povečalo število preverjenih delovnih dni. Druge države članice so navedle zmanjšanje števila preverjenih delovnih dni, čeprav so bile še vedno nad zahtevano minimalno ravnijo(. Na splošno se je povprečno skupno število preverjenih delovnih dni (državljani in nedržavljani skupaj) v obdobju 2003–2004 zmanjšalo na okrog 2,3 milijona v primerjavi s povprečjem 2,6 milijona preverjenih delovnih dni v prejšnjem poročevalnem obdobju.

Vse države članice razen Švedske in Portugalske so presegle osnovni standard preverjanja 1 % delovnih dni poklicnih voznikov, Nemčija, Španija, Francija, Luksemburg in Malta pa so presegle 2 %. Norveška in Švica sta prav tako jasno presegli 2 %.

Skupno število zabeleženih kršitev v nekaterih državah članicah še vedno narašča, pri čemer je v nekaj državah članicah to naraščanje občutno. Na splošno se je število kršitev v zvezi z odmori in časom počitka povečalo, medtem ko se je število kršitev v zvezi s časom vožnje zmanjšalo. Povprečno skupno število ugotovljenih kršitev je nespremenjeno. Evropski organi pregona so na vsakih 100 preverjenih delovnih dni v povprečju odkrili 2,8 kršitve, kar je skoraj enaka raven kot v obdobju 2001–2002. Vendar obstajajo velike razlike med državami članicami: v nekaterih je stopnja odkrivanja nad 5 kršitev, medtem ko je v drugih manjša od 1.

Položaj bi se moral znatno izboljšati z novo zakonodajo o času vožnje in času počitka v cestnem prometu[2], ki je delno začela veljati 1. maja 2006 in delno 11. aprila 2007. Ti novi predpisi zagotavljajo trdno podlago za industrijo in izvajalce. Zagotavljajo usmerjen pristop, ki temelji na oceni tveganja, krepijo sodelovanje med državami članicami in Komisiji zagotavljajo izvedbena pooblastila, ki se bodo izvrševala s pomočjo regulativnega odbora. Zdaj je treba vsa prizadevanja osredotočiti na učinkovito in usklajeno izvajanje izboljšanega sklopa socialnih predpisov.

1. UVOD

To poročilo, ki zajema dveletno obdobje 2003–2004, temelji na informacijah, ki so jih zagotovile države članice in pri tem uporabile enotni obrazec v skladu z Odločbo Komisije z dne 22. februarja 1993[3].

Vse države članice so pri pošiljanju podatkov Komisiji uporabile enotni obrazec. Njihova poročila so bila večinoma popolna, a še niso bila enotna, nekateri poslani podatki pa so bili razdrobljeni ali v nekaterih vidikih pomanjkljivi. Pri pošiljanju poročil je prišlo do zamude. Ena država je svoje poročilo predložila šele po uvedbi postopka za ugotavljanje kršitev. Podatki, ki so jih zagotovile nekatere države članice, niso bili popolni. To je upočasnilo sestavljanje poročila ter omejilo hitro in učinkovito primerjavo statističnih podatkov.

Državam članicam, ki so k Evropski uniji pristopile leta 2004, še ni bilo treba predložiti poročil o obdobju 2003–2004. Vendar je Madžarska predložila poročilo za celotno obdobje, Malta pa je v poročilu zajela čas od datuma pristopa do konca obdobja, to je od 1. 5. 2004 do 31. 12. 2004.

Norveška in Švica sta Komisiji prav tako poslali svoji poročili.

2. SKUPNE TABELE

2.1. Preverjanja: povzetek

Število dni, v katerih se je izvajalo preverjanje, v razmerju z najmanjšim številom delovnih dni, ki jih je treba preverjati.

- a - | - b - | - c - | - d - | - e - |

Država članica | Najmanjše število delovnih dni, ki jih je treba preverjati | Število preverjenih delovnih dni (državljani) | Število preverjenih delovnih dni (nedržavljani) | Skupno število preverjenih delovnih dni | Število delovnih dni, ki so bili preverjeni, v razmerju do najmanjšega števila delovnih dni, ki jih je treba preverjati (dni/leto) |

Avstrija | 464 904 | 611 790 | 299 277 | 911 067 | 1,96 |

Belgija[4] | 726 000 | 1 028 094 | 200 642 | 1 228 736 | 1,69 |

Danska | 220 000 | 284 954 | 28 624 | 313 578 | 1,43 |

Finska | 297 000 | 340 885 | 39 801 | 380 686 | 1,28 |

Francija | 2 505 000 | 6 143 979 | 1 215 203 | 7 359 182 | 2,94 |

Nemčija | 2 987 237 | 8 325 897 | 6 787 877 | 15 113 774 | 5,06 |

Grčija | 10 705 | 54 211 | 5 155 | 59 366 | (5,55)[5] |

Madžarska | 560 002 | 669 819 | 148 155 | 817 974 | 1,46 |

Irska | 721 524 | 852 167 | 9 248 | 861 415 | 1,19 |

Italija | 2 818 497 | 5 121 603 | 194 565 | 5 316 168 | 1,89 |

Luksemburg | 49 455 | 166 382 | 31 204 | 197 586 | 4,00 |

Nizozemska | 544 212 | 498 801 | 64 248 | 563 049 | 1,03 |

Malta[6] | 128 | 795 | 16 | 811 | 6,34 |

Portugalska[7] | 585 077 | 123 864 | 866 | 124 760 | 0,21 |

Španija | 2 169 600 | 4 093 346 | 419 854 | 4 513 200 | 2,08 |

Švedska | 484 000 | 398 733 | 75 862 | 474 595 | 0,98 |

Združeno kraljestvo | 2 203 049 | 3 586 801 | 236 706 | 3 823 507 | 1,74 |

Norveška | 320 000 | 873 778 | 94 788 | 968 566 | 3,03 |

Švica[8] | 204 397 | 846 000 | 158 073 | 1 004 073 | 4,91 |

2.2. Kršitve: povzetek

Število zabeleženih kršitev: členi 6, 7, 8 in 14 Uredbe (EGS) št. 3820/85

Pregled držav članic

Država članica | Potniki | Blago | Skupaj |

6 | Čas vožnje | 313 782 |

7 | Odmori | 431 039 |

8 | Čas počitka | 435 849 |

14 | Vozni red prevozov in urnik dela | 4 725 |

Skupaj | 1 185 395 |

* Podatki iz Švedske in Grčije niso bili na voljo, zato niso vključeni v tabelo.

3. ODNOSI IN SODELOVANJE MED DRžAVAMI čLANICAMI

Nekatere države članice so izvedle nekaj usklajenih preverjanj in ukrepov sodelovanja v zvezi z izvajanjem izvršilnih ukrepov.

Švedski nadzorni organi so izvedli preverjanja z nadzornimi organi drugih nordijskih držav (Danske, Finske in Norveške).

Avstrija je poročala o usklajenih preverjanjih z nemškimi uradniki na področju Kundl (Tirolska). Nemška policija je dobila dovoljenje Avstrijcev za preverjanje vozil na avstrijski cesti in je sodelovala z avstrijsko policijo.

Združeno kraljestvo je poročalo o preverjanjih, ki so bila izvedena v sodelovanju z drugimi organi pregona ter so se osredotočila na promet po mednarodnih poteh, in enem vseevropskem preverjanju, ki je zlasti zadevalo vozila, ki prevažajo nevarno blago.

4. PRIPOMBE IN SKLEPI

4.1. Predlogi iz držav članic

Svetovalni odbor, ustanovljen v skladu s členom 18 Uredbe (EGS) št. 3821/85, bo razpravljal o več predlogih iz prejšnjega poročevalnega obdobja. Države članice v tem poročevalnem obdobju niso imele dodatnih predlogov.

4.2. Pripombe

Veljavna zakonodaja zagotavlja skupni standard Skupnosti za določanje najdaljšega časa vožnje, odmorov in časa počitka za prevoznike v cestnem prometu. Njeno izvajanje v državah članicah ima ključno vlogo pri povečevanju prometne varnosti in poštene konkurence ter izboljševanju delovnih pogojev voznikov.

Čeprav je Uredba zavezujoča že 20 let, imajo države članice še vedno različne poglede na razlago in izvajanje te zakonodaje. Preverjanja se izvajajo z različno intenzivnostjo in pogostostjo v vsaki državi članici, pogosto jih izvajajo različni organi, ki delujejo v okviru različnih prednostnih nalog in ločenih nacionalnih predpisov. Nekatere informacije, ki so jih zagotovile države članice, pogosto niso enotne, zato je težko izvesti natančne primerjave.

Za obravnavanje teh težav so bili leta 2006 uvedeni novi ukrepi. Digitalni tahograf je za vsa nova vozila v vseh državah članicah obvezen, reviziji Uredbe 3820/85[14] in njene izvedbene Direktive 88/599/EGS[15] pa sta začeli veljati aprila 2007.

Glavne spremembe, ki sta jih uvedli Uredba in Direktiva v zvezi z izvrševanjem, so:

– nov odbor, sestavljen iz izvršilnih uradnikov iz držav članic in ustanovljen za pomoč Komisiji pri zagotavljanju usklajene razlage in izvajanju predpisov;

– ekstrateritorialnost sankcij omogoča inšpektorju pri preverjanju na cesti, da kaznuje kršitev ne glede na to, kje je bila storjena;

– skupen obseg kazni, ki jih določi vsaka država članica;

– skupni programi usposabljanja v zvezi z najboljšimi praksami, ki jih ustanovijo države članice;

– okrepljeno sodelovanje: skupni postopki preverjanja; skupne izmenjave v zvezi z usposabljanjem med inšpektorji držav članic; izmenjave informacij o tujih storilcih.

Razen tega je rok za prenos Direktive 2002/15/ES o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu, v nacionalno zakonodajo potekel 23. marca 2005. Izboljšanje položaja, ki izhaja iz teh novih ukrepov, bi moralo biti razvidno iz prihodnjih poročil.

4.2.1. Predložitev podatkov

Nepravočasno zagotavljanje informacij Komisiji s strani nekaterih držav članic ovira celovito zbiranje podatkov in upočasnjuje dokončno pripravo poročila. Predložitev nestandardnih postavk ali nepopolnih podatkov dodatno ovira celovito primerjavo med državami. Grčija ni zagotovila podatkov v zvezi s kršitvami, navedeno število vozil, za katerega velja Uredba 3820/85, pa se zdi zelo nizko, kar je povzročilo nizko najmanjše število delovnih dni, ki jih je treba preverjati, in zato očitno zelo visoko stopnjo opravljenih preverjanj[16]. V poročilu iz Portugalske, ki je bilo predloženo šele po uvedbi postopka za ugotavljanje kršitev, so manjkali podatki o izračunu najmanjšega števila preverjanj. Norveška in Švedska sta uporabili enotni obrazec za poročanje, vendar njuni podatki niso bili popolni.

4.2.2. Preverjanja

V primerjavi s prejšnjim poročevalnim obdobjem (2001–2002) je pet držav članic zabeležilo povečanje števila preverjanj, in sicer Avstrija, Belgija, Francija, Nemčija in Luksemburg.

Večina držav članic je presegla osnovni standard 1 % preverjenih delovnih dni. Države, ki so opravile najmanj preverjanj, so Portugalska, Švedska in Nizozemska. Švedska ni dosegla zahtevanega 1 % preverjenih delovnih dni (0,98 %), Nizozemska pa ga je presegla le za malo (1,03 %). Portugalska še zdaleč ni izpolnila najmanjše zahteve, saj je preverila le 0,21 % delovnih dni. Nemčija, Grčija, Francija in Španija še vedno presegajo 2 %, tokrat pa je to mejo presegel tudi Luksemburg. Med državami, ki so ugotovile manjši odstotek preverjenih delovnih dni v primerjavi s prejšnjim poročevalnim obdobjem, so štiri ugotovile znatno zmanjšanje za okrog 0,3 odstotne točke. To so Švedska, Združeno kraljestvo, Španija in Irska. Statistični podatki Portugalske so se zmanjšali za skoraj 1 % (z 1,11 % na 0,21 %).

4.2.3. Kršitve

Večina držav članic je zagotovila zadostne podatke o kršitvah za zadevno obdobje. Grčija ni zagotovila podatkov. Podatki, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, še naprej kažejo na težave pri določanju postavk med kršitvami v zvezi s časom vožnje, časom počitka in odmori. Švedska ni določila kršitev glede na različne člene Uredbe.

Analiza podatkov kaže, da se je skupno število kršitev v sedanjem obdobju v nekaterih državah članicah povečalo, npr. v Belgiji, na Danskem, Finskem, Irskem, v Italiji, Španiji in Združenem kraljestvu. S tem je povezano dejstvo, da se je skupno število preverjenih delovnih dni v Avstriji, Belgiji, na Danskem, Finskem, v Franciji, Nemčiji, Grčiji, Italiji in Luksemburgu povečalo, na Irskem, Nizozemskem, v Španiji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu pa se je skupno število preverjenih delovnih dni zmanjšalo.

Kljub temu, da je več držav članic poročalo o povečanju, je iz prejšnjega poročila mogoče ugotoviti le majhno zvišanje skupnega števila kršitev v EU. V obdobju 2001–2002 je bilo skupno zabeleženih 1 183 379 kršitev, v obdobju 2003–2004 pa skupno 1 185 395.

V primerjavi s prejšnjim poročevalnim obdobjem se je število kršitev v zvezi z odmori in časom počitka povečalo, število vseh drugih kršitev pa se je zmanjšalo. Čeprav je polovica držav članic poročala o povečanju števila kršitev člena 6 (čas vožnje), se je skupno število kršitev v zvezi s časom vožnje zmanjšalo. Skupno število kršitev v zvezi s členom 7 (odmori) se je povečalo za 29 %, zmanjšanje števila teh kršitev pa so ugotovile le Španija, Luksemburg in Nizozemska. Kršitve člena 8 (čas počitka) so se zmerno povečale. Ugotoviti je bilo mogoče opazno zmanjšanje števila kršitev člena 14 v zvezi z voznim redom prevozov in urnikom dela.

Razmerje med skupnim številom ugotovljenih kršitev in skupnim številom preverjenih delovnih dni potrjuje, da je še vedno veliko neskladij glede uspešnosti držav članic pri odkrivanju mogočih kršiteljev. V obdobju 2003–2004 so bile najbolj uspešne Avstrija, Nemčija in Finska s povprečjem 5,1, 5,0 in 4,26 zabeleženih kršitev na 100 preverjenih delovnih dni v zadevnem obdobju. V nekaterih državah je bila stopnja odkrivanja višja od 2 kršitev (Danska in Italija) na 100 preverjenih delovnih dni ali višja od 1 kršitve (Francija, Irska, Nizozemska, Madžarska, Združeno kraljestvo, Portugalska) na 100 preverjenih delovnih dni, druge države članice pa te stopnje niso dosegle. Povprečna stopnja odkrivanja je skoraj enaka kot v prejšnjem poročevalnem obdobju, tj. 2,8 ugotovljene kršitve na 100 preverjenih delovnih dni.

4.2.4. Razlaga uredb Sveta št. 3820/85 in št. 3821/85 z odločitvami Sodišča Evropskih skupnosti

Sodišče je v svoji odločitvi z dne 16. januarja 2004 (Libor Cipra in Vlastimil Kvasnicka proti Bezirkshauptmannschaft Mistelbach), C-439/2001, ugotovilo, da se v primeru prevoza, ki vključuje več kot enega voznika, člen 8(2) Uredbe Sveta 3820/85 uporablja kot lex specialis , ki ima prednost pred odstavkom 1 tega člena. Zato se te določbe ne uporabljajo kumulativno, saj si vozniki dnevni počitek vzamejo v obdobju 30 ur. Enaka razlaga velja za člen 8(1) in (2) Evropskega sporazuma o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR). Poleg tega je Sodišče odločilo, da so zahteve o času počitka, ki veljajo za posadke z enim ali najmanj dvema voznikoma, očitne in dovolj jasne v besedilu člena 8(1) in (2) Uredbe 3920/85, njegovem sobesedilu in ciljih.

Sodišče je v svoji odločitvi z dne 17. marca 2005 (Kazenski postopek proti Annic Andréa Raemdonck in Raemdonck-Janssens BVBA), C-128/2004, odločilo, da izraza „material ali oprem[a]“ iz člena 13(1)(g) Uredbe Sveta (EGC) št. 3820/85 (v okviru sheme oprostitve iz člena 3(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85) ne zajemata le orodja in instrumentov, temveč tudi blago, kot so gradbeni material ali kabli, ki je potrebno za opravljanje dela in je del glavne dejavnosti voznika. Sodišče je tudi opozorilo, da izjema velja le, če vožnja vozila ni glavna dejavnost voznika. Poleg tega mora voznik med svojim delom uporabljati zadeven material ali opremo. Ta dva pogoja se zato povezujeta z dejavnostmi voznika in ne z dejavnostmi zadevnega podjetja.

4.2.5. Digitalni tahograf

Uredba Komisije (ES) št. 1360/2002 z dne 13. junija 2002 o sedmi prilagoditvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehničnemu napredku v Prilogi 1B navaja tehnične specifikacije digitalnega tahografa, ki ga je uvedla Uredba Sveta 2135/98.

Digitalni tahograf je 1. maja 2006 postal obvezen za vsa nova vozila v vseh državah članicah[17]. Glavni cilj uvedbe digitalnega tahografa je bila uskladitev izvajanja Uredbe o času vožnje ter združitev in izboljšanje prakse izvrševanja v državah članicah.

Digitalni tahograf obvezuje organe pregona, da posodobijo načine uveljavljanja predpisov in pregona kršiteljev. Komisija je zagotovila finančno pomoč za projekt, ki je spodbujal sodelovanje med državami članicami pri izdelavi skupnih načrtov za izvajanje, izmenjavi informacij ter razvoju usklajenih in učinkovitih rešitev na vprašanja, povezana z izvajanjem. V podporo uporabi digitalnega tahografa v desetih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile leta 2004, so se začeli izvajati usmerjeni ukrepi.

Določbe v zvezi z digitalnim tahografom od 16. junija 2006 veljajo tudi v Evropskem sporazumu o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR), s prehodnim obdobjem do 16. junija 2010 za pogodbenice AETR, ki niso iz EU. Digitalni tahograf bo tako postal obvezen za vse evropske tretje države, ki mejijo na Evropski gospodarski prostor.

4.2.6. Razveljavitev Uredbe Sveta št. 3820/85

Nova Uredba (ES) št. 561/2006[18] je začela veljati 11. aprila 2007, razen določb o digitalnem tahografu, ki so začele veljati že prej, in sicer 1. maja 2006.

Nova uredba pojasnjuje in posodablja 20 let staro zakonodajo. Njen namen je izboljšati varnost v cestnem prometu, delovne pogoje voznikov in pošteno konkurenco v državah članicah. Razen izboljšanih socialnih in varnostnih pogojev novi ukrepi zagotavljajo tudi strogo in usklajeno izvrševanje teh predpisov. Uredba krepi določbe o odgovornosti delodajalcev in pripravlja podlago za skupne sankcije v zvezi z resnimi kršitvami. Svetovalni odbor je bil ustanovljen 24. maja 2007, da bi spodbujal trajnostno sodelovanje in zavezanost k izvrševanju Uredbe.

4.2.7. Razveljavitev Direktive 88/599/EGS

Nova Direktiva 2006/22/ES[19] je začela veljati 1. maja 2006. Države članice so morale prenesti Direktivo v nacionalno zakonodajo do 1. aprila 2007.

Nova direktiva postopoma zvišuje zahtevano najmanjše število preverjanj z 1 % na 3 % skupnega števila delovnih dni poklicnih voznikov v letu 2010. V okviru tega skupnega odstotka se je najmanjši odstotek preverjanj na cesti povečal s 15 % na 30 %, postavka preverjanj v prostorih podjetij pa se je povečala s 25 % na 50 %.

Da bi se kakovost preverjanj izboljšala, Direktiva določa vzpostavitev izvršilnega organa za usklajevanje v vsaki državi članici, izvršilno osebje, ustrezno opremljeno z osnovnim seznamom interoperabilne opreme, in cestno infrastrukturo z dovolj počivališči ali bencinskimi črpalkami, kjer se bodo izvajala preverjanja.

Sodelovanje med organi pregona držav članic je zagotovljeno z večjim številom usklajenih ukrepov, boljšo izmenjavo informacij prek elektronskega omrežja in regulativnim odborom za pojasnjevanje izvajanja Direktive. Države članice imenujejo organ za povezavo v Skupnosti, ki je zastopan v Odboru. Regulativni odbor je bil ustanovljen 9. oktobra 2006. Sestal se je 19. januarja 2007 in potrdil enotni obrazec za odsotnost z dela zaradi bolezni, ki nadomešča 27 različnih nacionalnih modelov ter tako učinkovito prispeva k zmanjšanju upravnega bremena. Komisija je model sprejela z Odločbo Komisije z dne 12. aprila 2007 o obrazcu o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu.

4.2.8. Zakonodaja v zvezi z delovnim časom v sektorju cestnega prometa: Direktiva 2002/15/ES

Direktiva 2002/15/ES[20] bi se morala v nacionalno zakonodajo prenesti do 23. marca 2005. Vendar nekatere države članice še vedno niso v celoti prenesle določb Direktive in so zdaj predmet postopka za ugotavljanje kršitev.

Komisija je prepričana, da bo Direktiva, če se bo izvajala v vseh državah članicah, prispevala k izboljšanju socialnih pogojev tistih oseb, ki izvajajo mobilni cestni prevoz, ter k izboljšanju prometne varnosti.

Naslednje poročevalno obdobje 2005–2006 bo zajemalo tudi izvajanje Direktive 2002/15/ES.

4.2.9. Sklepi

Učinkovito izvajanje predpisov o času vožnje, odmorih in času počitka je v interesu vseh. Komisija spodbuja vse države članice, da povečajo količino in kakovost preverjanj, izvajajo usklajena preverjanja in pobude za sodelovanje, ki spodbujajo izmenjavo informacij in osebja. Ti ukrepi bodo prispevali k povečanju dejavnosti izvrševanja in bodo vodili k usklajenemu in boljšemu izvajanju določb Uredbe.

Naslednje obvezno poročanje bo zajemalo obdobje 2005–2006. To bo zadnje poročilo v skladu s „staro“ zakonodajo. Hkrati bo prvo poročilo, ki ga bo spremljalo sočasno poročilo Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o izvajanju Evropskega sporazuma o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze (AETR). Poleg tega bo prvo poročilo, ki bo vključevalo izvajanje Direktive o delovnem času v letih 2005–2006. Zato je zelo pomembno, da poročila držav prispejo pravočasno, kot je določeno v Uredbi, in na zahtevanem enotnem obrazcu. Razen tega bo treba informacije o izvajanju Direktive 2002/15/ES predložiti do istega datuma.

Komisija ugotavlja, da so skoraj vse države članice zagotovile najmanjšo raven izvršitve 1 % delovnih dni, ki so jih opravili poklicni vozniki. Pomembno je, da si organi pregona prizadevajo za povečanje količine preverjanj, ki bo morala od 1. januarja 2008 zajemati 2 % skupnega števila delovnih dni.

Rezultati so še vedno zaskrbljujoči, saj se povprečno število kršitev sčasoma ni zmanjšalo. Na zelo konkurenčnem trgu, na katerem so podjetja pod pritiskom zniževanja stroškov, je treba sprejeti ukrepe za izboljšanje usklajenosti s temi osnovnimi pravili. Komisija meni, da bo nova zakonodaja pozitiven prispevek na tem področju. Poudarja tudi, da želi industrija zagotoviti enotno in pošteno uporabo ter izvajanje novih pravil o delovnem času po vsej Uniji, da bi se izognila kakršnemu koli izkrivljanju konkurence.

Le z večjim prizadevanjem in naložbami s strani držav članic v smislu dejavnosti izvrševanja se lahko doseže večje upoštevanje družbenih norm Skupnosti v sektorju cestnega prometa. Ob upoštevanju tega bo Komisija še naprej spremljala razvoj na tem področju, da bo zagotovila usklajeno izvajanje socialne zakonodaje, spodbujala dobro prakso ter okrepila ravni in učinkovitost izvrševanja.

[1] UL EU L 325, 29.11.1988, str. 5.

( Vendar se bo moralo v zvezi z zakonodajno spremembo, ki je začela veljati 1. aprila 2007, število preverjenih delovnih dni v vsaki državi članici v letu 2008 povečati za 2 %.

[2] Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1) in Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (UL L 102, 11.4.2006, str. 35).

[3] UL L 72, 25.3.1993, str. 33.

[4] Ti podatki ne vključujejo podatkov o preverjanjih, ki so jih izvedli socialni inšpektorji in policija, saj ti niso bili primerno razčlenjeni.

[5] Podatki iz Grčije kažejo zlasti nizko število vozil, za katere velja EGS 3820/85; zato se zdi tudi, da je skupno najmanjše število delovnih dni, ki jih je treba preverjati in se izračuna kot zmnožek skupnega števila navedenih vozil in števila delovnih dni na voznika, posebno nizko. Do nadaljnjega preverjanja teh podatkov se aritmetično izračunano razmerje delovanja ne upošteva.

[6] Obravnavano obdobje od 1. 5. 2004 do 31. 12. 2004.

[7] V poročilu iz Portugalske so manjkali podatki o izračunu najmanjšega števila preverjanj; zato je bil podatek o najmanjšem številu delovnih dni, ki jih je treba preverjati, vzet iz prejšnjega poročila.

[8] Obravnavano obdobje je leto 2004.

[9] Kršitve, ki so jih zabeležili policija in socialni inšpektorji, niso bile vključene v zgornjo tabelo, saj niso bile primerno razčlenjene.

[10] Francija ne razlikuje med državljani in nedržavljani, temveč med rezidenti in nerezidenti. Njeno poročilo ne vključuje natančnih podatkov o kršitvah v zvezi s prevozom potnikov in blaga, ampak zagotavlja podatke o kršitvah, ki so bile ugotovljene na cesti in v prostorih podjetja.

[11] Država članica ni zagotovila teh podatkov.

[12] Irska je poročala le o kršitvah, ki so jih storili državljani in druge države članice.

[13] Švica je poročala le o skupnem številu.

[14] UL L 370, 31.12.1985, str. 1.

[15] UL L 325, 29.11.1988, str. 5.

[16] Glej opombo 6.

[17] Člen 29 Uredbe (ES) št. 561/2006.

[18] UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

[19] UL L 102, 11.4.2006, str. 35.

[20] UL L 80, 23.3.2002, str. 35.