ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
14.

meni, da se v panogi iger na srečo ne more uporabljati načelo vzajemnega priznavanja licenc, kljub temu pa v skladu z načeli notranjega trga vztraja, da morajo države članice, ki odprejo panogo spletnih iger na srečo za konkurenco za vse ali nekatere vrste spletnih iger na srečo, zagotoviti preglednost in omogočiti nediskriminativno konkurenco; v zvezi s tem priporoča državam članicam, da uvedejo model licenciranja, v skladu s katerim bo lahko zaprosil za licenco vsak evropski ponudnik iger na srečo, ki izpolnjuje pogoje, ki so jih določile države članice; v tistih državah članicah, ki so uvedle sistem licenciranja, bi lahko vzpostavili postopke za vložitev zahtevka za licenco, ki zmanjšujejo upravne obremenitve, da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju zahtev in kontrol, ki se izvajajo v drugih državah članicah, pri tem pa zagotovili ključno vlogo regulativnega organa v državi članici, v kateri je bila zahteva vložena; zato meni, da je treba na podlagi tesnejšega upravnega sodelovanja okrepiti medsebojno zaupanje med nacionalnimi regulativnimi organi; poleg tega spoštuje odločitev nekaterih držav članic, da določijo število ponudnikov, vrste in obseg ponujenih iger, da bi zaščitile potrošnike in preprečile kazniva dejanja, pod pogojem da so te omejitve sorazmerne in upoštevajo skrb za omejitev dejavnosti v tej panogi na dosleden in sistematičen način;
70.

opozarja na Direktivo 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture in na potrebo po zadostnem številu varnih parkirišč ob avtocestah; poudarja, da je pomembno upoštevati čas vožnje in počitka ter uvesti usklajen režim kazni, in poziva Komisijo in države članice, naj poklicnim voznikom težkih tovornih vozil zagotovijo dovolj (količinsko merilo) varnih parkirišč, ki bodo ustrezala minimalnim socialnim standardom ter bodo zagotavljala storitve za vzdrževanje in pomoč na cesti (kakovostno merilo); poziva k temu, da je treba taka parkirišča zagotoviti v fazi načrtovanja cestne infrastrukture ali njenega posodabljanja in da morajo biti stroški izgradnje upravičeni do sofinanciranja iz programov Skupnosti (na primer iz programa TEN-T);
27.

opozarja na tveganje, da bi učinkovitost pomoči postala zelo tehnično vprašanje; poudarja, da je treba dati večji poudarek kazalnikom vpliva pomoči na razvoj in načinu, kako ta dejansko prispeva k izkoreninjenju revščine, spodbujanju enakosti med spoloma in zmanjšanju neenakosti in ustvarjanju bogastva; meni, da bosta tesnejše povezovanje javnih in zasebnih akterjev na terenu v zvezi z razvojem in vključitev izmenjave izkušenj pri izvajanju zavez iz Pariške resolucije in agende za ukrepanje iz Akre prispevala k izboljšanju agende učinkovitosti pomoči;
A.

ker so znanstveni dokazi za podnebne spremembe in njihove posledice nedvoumni, kar pomeni, da so za spoprijem s tem svetovnim izzivom nujni hitri, usklajeni in ambiciozni ukrepi na evropski in mednarodni ravni,
18.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice EU, naj zagotovijo pomoč za reformo libijskega varnostnega sektorja, vključno s policijskimi in oboroženimi silami, za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo nekdanjih bojevnikov, pa tudi za strožji nadzor na mejah in nad trgovino z orožjem v sodelovanju s sosednjimi državami; je še posebej zaskrbljen zaradi izredno velikih količin orožja v posesti bojevnikov in civilistov, saj to ogroža prebivalstvo, zlasti ranljive skupine, kot so ženske in otroci;
48.

poziva Evropsko komisijo, naj posodobi svoje smernice o Ukrepih Evropske skupnosti za boj proti minam 2008–2013, da bodo upoštevale spremembe v institucionalnih in finančnih strukturah, zagotavljale hitrejšo in prožnejšo porazdelitev sredstev ter jasna navodila za dostop do finančnih sredstev in se osredotočale na najnujnejše prednostne naloge in najboljšo prakso, naj predvidi pakete pomoči, da najbolj pomoči potrebnim državam pomaga uresničiti obveznosti iz Pogodbe o prepovedi min, ter naj redno spremlja in ocenjuje učinkovitost finančne pomoči;
19.

meni, da bi bilo treba nacionalne organe spodbuditi k oblikovanju programov za krepitev poznavanja alternativnega reševanja sporov; meni, da bi morali ti ukrepi obravnavati glavne prednosti mediacije – stroške, uspešnost in časovno učinkovitost – in zajeti pravnike, notarje in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, ter tudi akademske kroge;
36.

poudarja vlogo malih in srednjih podjetij kot inovativnih akterjev v gospodarstvu ter opozarja, da je treba sektor razviti med drugim z izvajanjem Akta za mala podjetja, malim in srednjim podjetjem olajšati dostop financiranja in obratnih sredstev, ter jih spodbujati, naj se vključijo v inovativne projekte, da bi se okrepila njihova konkurenčnost in možnost za povečanje števila delovnih mest; poudarja številne socialne in ekonomske koristi, ki jih lahko ima sodelovanje med javnimi organi na regionalni in lokalni ravni, malimi in srednjimi podjetji, poslovnimi omrežji, raziskovalnimi instituti in grozdi ter učinkovita uporaba vseh razpoložljivih virov, vključno z instrumenti finančnega inženiringa (Jeremie) kot elementov za kapitalsko krepitev malih in srednjih podjetij; kljub temu poudarja, da je treba pri financiranju s posojili izboljšati pravno varnost tako, da lahko finančni posredniki in promocijske banke določijo pogoje za inovativne finančne instrumente, ki se med programskim obdobjem ne bodo spreminjali;
50.

predlaga ustanovitev delovne skupine na visoki ravni, ki jo bo sestavljalo več zainteresiranih skupin, v skladu s predlogom tretjega foruma o socialnih storitvah splošnega pomena, ki bo odprta, prilagodljiva in transparentna, v kateri bodo široko zastopane zainteresirane strani ter bo osredotočena na doseganje reform, kot so politične pobude, opredeljene v tem poročilu in pripadajočih mnenjih, v priporočilih tretjega foruma o socialnih storitvah splošnega pomena, v drugem polletnem poročilu Komisije in v poročilih Odbora za socialno zaščito, kot tudi v vseh drugih relevantnih predlogih, ki se pojavijo; predlaga, da delovni skupini sopredsedujeta Evropski parlament in komisar, pristojen za socialne zadeve, ter da skupino sestavljajo predstavniki Parlamenta, pristojni komisarji, Svet, socialni partnerji in organizacije civilne družbe, ki predstavljajo uporabnike in ponudnike socialnih storitev splošnega pomena, Odbora regij, lokalnih organov in drugih zadevnih zainteresiranih strani, delovna skupina bi lahko: — preučila relativne prednosti ustanovitve evropskega informacijskega centra za socialne storitve splošnega pomena, katerega naloga bi bila zbiranje informacij iz različnih virov v državah članicah in omogočanje izmenjave dobrih praks s področja socialnih storitev splošnega pomena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; — si prizadevala za doseganje širšega konsenza glede korakov v zvezi s pojasnitvijo pravnih nejasnosti in dvoumnosti glede socialnih storitev splošnega pomena; — ocenila, ali je treba predpise evropskega enotnega trga, ki imajo negativen učinek na zagotavljanje socialnih storitev splošnega pomena, preoblikovati tako, da bodo upoštevali in podpirali pristojnosti držav članic pri opredelitvi, financiranju in opravljanju socialnih storitev splošnega pomena, ob upoštevanju sedanje revizije predpisov, ki jo izvaja Komisija; — izvedla s pomočjo Odbora za socialno zaščito obsežno študijo glede delovanja socialnih storitev splošnega pomena; — preučila kako države članice pri opredelitvi socialnih storitev splošnega pomena lahko upoštevajo storitve, ki so namenjene le enemu spolu, na primer posvetovanja in socialne storitve za ženske ter pomembne storitve, ki prispevajo h kakovosti življenja žensk in k enakosti, kot so zdravstvene storitve, predvsem storitve za zagotavljanje zdrave spolnosti in reproduktivnega zdravja, izobraževanja ali oskrbe nesamostojnih oseb; — spodbujala inovacije, kot je register socialnih storitev splošnega interesa držav članic, pilotna shema o negi starejših in akcijski programi, ki temeljijo na prostovoljnem evropskem okviru kakovosti; — preučila, kako lahko države članice razvijejo oblike pomoči na domu, vključno s pomočjo starejšim in ranljivim osebam, ki jo nudijo tako moški kot ženske, ter zmanjšajo negativen učinek na zaposlenost in pokojnine tistih, ki negujejo nesamostojne družinske člane;
E.

ker je bil evropski sistem EGNOS oblikovan, da bi zadostil precejšnjemu in raznolikemu povpraševanju evropske in svetovne industrije sedaj in v prihodnje, na primer glede prevoza, varnosti in sledljivosti, ter uresničil cilje nove in bolj proaktivne evropske industrijske politike, ter ker je tudi skladen s sistemom GPS in ga dopolnjuje ter je občutno natančnejši od sistema Galileo,
16.

meni, da bodo v teh pogajanjih za obe strani pomembna poglavja o kmetijstvu; je zaskrbljen zaradi nevarnosti precejšnjih kompromisov na področju gensko spremenjenih organizmov, mleka in označevanja izvora; zato poudarja, da je treba v celoti upoštevati interese in prednostne naloge v kmetijstvu, ter poziva Komisijo, naj s pogajanji doseže sporazum, ki bo koristil evropskim in kanadskim potrošnikom, pa tudi kmetijskima sektorjema na obeh straneh, ter v okviru uravnoteženega skupnega rezultata zagotovi večjo, a pošteno konkurenco med evropskimi in kanadskimi dobavitelji pri zagotavljanju kmetijskih proizvodov; v zvezi s tem pozdravlja prvotno zavezo obeh strani, da ne bosta ohranili, uvedli ali ponovno uvedli kmetijskih izvoznih subvencij za kmetijske proizvode, s katerimi trgujeta, ter meni, da je to pozitiven korak k ambicioznim in poštenim pogajanjem, pozdravlja pa tudi dogovor o sodelovanju pri kmetijskih pogajanjih v okviru WTO;
25.

pozdravlja zavezanost Indije k zagotavljanju trdnega sistema pravic intelektualne lastnine in uporabi prožnosti TRIPS v mednarodni in domači zakonodaji, da bi izpolnila obveznosti na področju javnega zdravstva, zlasti pri dostopu do osnovnih zdravil; spodbuja Indijo, naj dosledno uporablja in izvršuje ta sistem ob izboljšanju dostopa do osnovnih zdravil; poziva Evropsko unijo in Indijo, naj zagotovita, da zaradi obveznosti iz sporazuma o prosti trgovini ne bo oviran dostop do osnovnih zdravil, medtem ko se Indija preusmerja z generičnih zdravil in razvija svoje zmogljivosti v industriji, oprti na raziskave; podpira sodelovanje med EU in Indijo na področju njunih farmacevtskih industrij, oprtih na raziskavah, ki bi obema prinesel rast;
5.

popolnoma podpira na pravicah temelječi pristop do zaposlitve, kot ga opredeljuje osnutek besedila konvencije in priporočila; priznava osredotočenost na ustvarjanje dostojnega dela za delavce v gospodinjstvu ter podpira opredelitev delavca v gospodinjstvu, zapisano v konvenciji; pozdravlja dejstvo, da konvencija jasno določa, da ima vsak delavec, za katerega velja ta opredelitev, pravico do obravnavanja v skladu z osnovnimi standardi dela, pravico do socialne varnosti, nediskriminacije in enakopravne obravnave, ko išče zaposlitev ali ko je zaposlen, do varstva pred zlorabami agencij za zaposlovanje, usposabljanja in poklicnega napredovanja, zdravstvenega varstva in varnosti, zaščite materinstva ter določb o delovnem času in času počitka, do zaščite pred zlorabami in nadlegovanjem, svobode združevanja in zastopanosti, kolektivnih pogajanj, kolektivnih ukrepov in vseživljenjskega učenja; podpira dejstvo, da konvencija poziva k najmanjši zaposlitveni starosti ter k odpravi razlik v plačilu glede na spol in etnično pripadnost;
37.

ugotavlja, da je naložbeno tveganje v državah v razvoju in najmanj razvitih državah na splošno višje, močna in učinkovita zaščita vlagateljev v obliki sporazumov o naložbah pa je bistvena za zaščito evropskih vlagateljev, kar lahko izboljša upravljanje in s tem ustvari stabilno okolje, ki je potrebno za povečanje neposrednih tujih naložb v teh državah; ugotavlja, da če naj bodo te države imele dodatne koristi od sporazumov o naložbah, bi morali takšni sporazumi temeljiti tudi na obveznostih vlagateljev v smislu spoštovanja človekovih pravic in standardov proti korupciji kot del širšega partnerstva med EU in državami v razvoju s ciljem zmanjšanja revščine; poziva Komisijo, naj oceni sprejemljive prihodnje partnerje ob upoštevanju najboljših praks držav članic pri dvostranskih sporazumih o naložbah;
G.

ker so bile nepalske oblasti, zlasti policija, že večkrat obtožene kršitve temeljnih človekovih pravic, kot so svoboda do izražanja, zbiranja in združevanja Tibetancev v izgnanstvu v Nepalu; ker so te pravice v Nepalu vsakomur zagotovljene z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, katerih podpisnik je tudi Nepal, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah,
16.

poziva Unijo za Sredozemlje, naj nujno preuči nedavne dogodke in ukrepa v zvezi z njimi ter vloži predloge o čim boljšem uveljavljanju demokracije in človekovih pravic v svojih državah članicah in na tem območju ter o možnih reformah, da bi njeno vlogo okrepili in napravili učinkovitejšo; poziva evro-sredozemsko fundacijo Anne Lindh naj vztrajno in dejavno deluje pri mobilizaciji civilne družbe v evro-sredozemski regiji za spodbujanje državljanstva in sodelovanja;
6.

poudarja, da si morajo države članice izmenjevati najboljše prakse; poziva k skupnemu sodelovanju, združevanju znanja in izkušenj ter izmenjavi najboljših praks med organi za nadzor trga; opozarja na pomen sodelovanja med carinskimi organi in organi za nadzor trga na zunanjih mejah pri opravljanju ustreznih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost; priznava pomemben prispevek, ki ga ima danes PROSAFE pri usklajevanju skupnih ukrepov za nadzor trga in izmenjavi preizkušenih in preverjenih praks v okviru DSVP; zato poziva Komisijo, naj preuči, pod katerimi pogoji bi lahko bil PROSAFE platforma za razširjeno usklajevanje med državami članicami za harmonizirane in neharmonizirane proizvode; meni, da je to nujno za vzpostavitev pravne osnove in zagotovitev, da bo imel PROSAFE dovolj sredstev za izpolnjevanje te naloge; poudarja, da usklajevanje prek mreže PROSAFE danes ovirajo omejena sredstva in neformalna struktura;
45.

zato poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo v pomožnem organu za znanstveno in tehnološko svetovanje ter drugih mednarodnih telesih in dosežejo novo opredelitev gozdov v OZN na podlagi bioma, ki bi odsevala velike razlike v biotski raznovrstnosti ter vrednost ogljika v različnih biomih, pri tem pa jasno razlikovala med avtohtonimi gozdovi in gozdovi, v katerih prevladujejo drevesne monokulture in neavtohtone vrste;
—

ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije o izvajanju člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (nova uredba o skupinskih izjemah sporazumov o raziskavah in razvoju, v nadaljevanju „osnutek nove skupinske izjeme o raziskavah in razvoju“), objavljenega 4. maja 2010 in dostopnega na spletni strani Komisije,
H.

ker je približno 80 000 ljudi v severnem Kavkazu notranje razseljenih še več kot 18 let potem, ko so bili prisiljeni zapustiti svoje domove zaradi več vojn, ki so izbruhnile med Ingušijo in Severno Osetijo leta 1992 in v Čečeniji leta 1994 in 1999; ker imajo te osebe težave pri iskanju nastanitve in podaljšanju registracije bivališča, zaradi tega pa omejen dostop do socialnih storitev, ter pri obnovi notranjega potnega lista in statusa „prisilnega migranta“, ki ga potrebujejo za dostop do dela, socialnih storitev in ugodnosti,
5.

pozdravlja nov pristop administracije ZDA glede Izraela in poziva k oživitvi evro-ameriškega partnerstva pri reševanju izraelsko-palestinskega konflikta; v zvezi s tem pozdravlja začetek neposrednih pogajanj med Izraelom in palestinskimi oblastmi, ki so bila napovedana 2. septembra 2010 v Washingtonu; poudarja, da so potrebna nadaljnja pogajanja, ki bodo v dogovorjenem časovnem okviru privedla do rešitve za obe strani, ki bo izraelski državi in neodvisni, demokratični in suvereni palestinski državi zagotovila sobivanje v miru in varnosti; opozarja, da je treba celovit mir, ki je temeljni interes vseh strani v regiji in Evropske unije, doseči na podlagi ustreznih resolucij varnostnega sveta Združenih narodov, madridskih načel, vključno z načelom „zemlja za mir“, mirovnega načrta, sporazumov, ki so jih dosegle udeležene strani, in poudarja, da mora bližnjevzhodna četverica v mirovnem procesu dejavno sodelovati ter priznati pomen arabske mirovne pobude in stalnega sodelovanja z arabskimi partnericami; poziva izraelsko vlado, naj obnovi moratorij na gradnjo naselbin; poziva k aktivnejši evropski udeležebi v odnosih s Sirijo in Libanonom;
23.

ugotavlja, da se veljavni nacionalni zakonodajni ukrepi in sistemi ravnanja z odpadki med državami članicami razlikujejo in da je odlaganje trdnih komunalnih odpadkov v Evropski uniji še vedno najpogosteje uporabljen postopek; poziva države članice, naj povečajo svoje sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse na področju ravnanja z biološkimi odpadki;
5.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja rezultate preiskav ameriških pristojnih organov o človeških, naravnih in tehnoloških dejavnikih, ki so pripeljali do nesreče v Mehiškem zalivu, ter tako omogoči, da bodo sprejeti vsi sklepi, ki so potrebni zato, da bi preprečili takšne dogodke na priobalnih naftnih ploščadih v morskih in priobalnih vodah EU;
9.

vztraja, da mora Komisija v skladu s političnim dogovorom na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo storiti vse, da bosta Parlament in Svet enakovredno obravnavana v zakonodajnemu procesu in bo tako izvajano temeljno načelo enake obravnave Parlamenta in Sveta, kot ga določa Lizbonska pogodba, še posebno z istočasnim in obsežnim obveščanjem obeh institucij o vseh dogodkih, ki vplivajo na zakonodajni postopek, in o njegovem napredku ter z zagotovitvijo enakovrednega dostopa obeh do sej in posredovanja prispevkov ali drugih informacij;
3.

opozarja, da je internet postal nepogrešljivo orodje za spodbujanje demokratičnih pobud, političnih razprav, digitalne pismenosti in širjenja znanja; opozarja, da dostop do interneta zagotavlja izvajanje številnih temeljnih pravic in je od njih tudi odvisen, vključno z, a ne izključno, spoštovanje zasebnega življenja, varstvo podatkov, svobodo izražanja, govora in združevanja, svobodo tiska, političnega izražanja in sodelovanja, nediskriminacijo, izobraževanje in kulturno in jezikovno raznolikost; poudarja, da imajo zato institucije in zainteresirane strani na vseh ravneh splošno odgovornost, da pomagajo pri zagotavljanju pravice do sodelovanja v informacijski družbi, zlasti starejšim, ki se spoprijemajo z več težavami pri seznanjanju z novimi tehnologijami, in da se hkrati spopadejo z dvojnim izzivom, ki ga predstavljata e-nepismenost in izključitev iz demokratičnih procesov v elektronski dobi;
I.

ker veriga preskrbe s hrano povezuje kmete, kmetijske zadruge in organizacije proizvajalcev, živilsko-predelovalno industrijo, trgovce na debelo in drobno, verige supermarketov, podjetja za pripravo in dostavo hrane, restavracije, neposredno dobavo iz samooskrbe ter zasebno pridelavo in porabo, pa tudi gospodarske subjekte zunaj verige preskrbe s hrano, kot so podjetja za informiranje in promocijo, prevozniki in ponudniki logistike in energije, porabniki, dobavitelji embalaže, tehničnih sredstev, aditivov, tehnologije in svetovalci; ker je treba za večjo trajnost celotne verige upoštevati to zapletenost in veliko raznolikost,
H.

ker lahko ustrezno izobraževanje pravosodnih organov in vzpostavitev evropske pravosodne kulture pospešita sodne postopke v čezmejnih zadevah in torej znatno prispevata k izboljšanju delovanja notranjega trga tako za podjetja kot za državljane, s tem pa državljanom, ki so uveljavili pravico do prostega gibanja, olajšata dostop do sodnega varstva,
7.

pozdravlja imenovanje generalnega sekretarja in sprejetje statuta generalnega sekretariata, in, zaradi vrha v Barceloni priporoča, da se opredelita institucionalna in funkcionalna struktura Unije za Sredozemlje v skladu z naslednjimi smernicami: — za sekretariat je treba nameniti primerna finančna in statutarna sredstva, ki mu bodo omogočila učinkovito in neodvisno delovanje; vztrajati na nujni potrebi, da postane sekretariat popolnoma operativen in na potrebi izbora njegovega osebja na podlagi zaslug, ter posvetiti posebno pozornost načeloma geografske porazdelitve in enakosti med spoloma; — pojasniti je treba merila za odločanje o velikih projektih, za njihovo financiranje in izvajanje ter zlasti določiti prednostne naloge za naslednja tri leta; — poleg evropskih udeležencev (države članice, Svet in Komisija) je treba zagotoviti skupno predstavništvo v skladu z Lizbonsko pogodbo, in sočasno spodbujati aktivno sodelovanje vseh tretjih sredozemskih držav; — prizadevati si je treba za demokratično legitimnost Unije za Sredozemlje in potrditi Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino kot sestavni del institucionalne zgradbe; — okrepiti je treba usklajevanje s skupnostnimi projekti in programi, ki so jih odobrile posebne ministrske konference, s posebnim upoštevanjem možnih sinergij; — omogočiti je treba sodelovanje v spremenljivi sestavi, ki je odprto za države in večstranske institucije, ki želijo sodelovati v projektih skupnega interesa; — zagotoviti je treba dobro sodelovanje med sekretariatom in Evropsko komisijo, kot tudi jasno razmejitev njunih pristojnosti; pozvati je treba Komisijo, naj dejavno sodeluje v Uniji za Sredozemlje, in zahtevati več jasnosti glede njenega sodelovanja v tej novi institucionalni strukturi; — razviti je treba komunikacijske dejavnosti, da se tako zagotovi prepoznavnost dejavnosti Unije za Sredozemlje; državljane je treba obvestiti o velikih projektih in napredku Unije za Sredozemlje, zlasti prek izpopolnjene in obogatene spletne strani; — zagotoviti je treba demokratično legitimnost Unije za Sredozemlje, da bodo sklepi sprejeti na pregleden način, ob sodelovanju Evropskega parlamenta, Evro-sredozemske parlamentarne skupščine in nacionalnih parlamentov v postopku odločanja; poudariti je treba, da se mora Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino priznati kot sestavni del Unije za Sredozemlje, in sicer kot njen parlamentarni vidik; — zagotoviti je treba razpravo z vsemi zainteresiranimi stranmi (lokalni organi in organizacije civilne družbe) in njihovo sodelovanje v postopkih sprejemanja odločitev glede velikih projektov;
35.

podpira predlog Odbora regij za vzpostavitev „virtualnega ustvarjalnega omrežja“, ki bi bilo odprto za vse (poslovne, lokalne in regionalne organe, osrednje javne organe, zasebni sektor in državljane) in bi nudilo pomoč, podporo in dostop to tveganega kapitala in tehničnih storitev; poudarja, da virtualno omrežje ponuja dodatno prednost, ki omogoča prebivalcem otokov, oddaljenih regij, podeželja, gorskih regij in redko naseljenih območij lažji dostop do strokovnega svetovanja, izobraževanja in informacij ter podpore podjetjem in finančnih smernic;
43.

poudarja, da je treba razviti „peto svoboščino“, ki bo omogočala prost pretok vsebin in znanja, ter da je treba do leta 2015 v Evropi razviti usklajen in uporabniku prijazen zakonodajni okvir za dostop do digitalnih vsebin, ki bi izboljšal gotovost za potrošnike in omogočal doseči pravično ravnotežje med imetniki avtorskih pravic in dostopom splošne javnosti do vsebin in znanja; poziva EU, naj glede na hitrost tehnološkega razvoja pospeši razpravo o avtorskih pravicah in analizira vpliv naslova o avtorskih pravicah EU v skladu s členom 118 Pogodbe o delovanju EU, da bi zagotovili enotno varstvo pravic intelektualne lastnine v vsej Uniji v spletnem in nespletnem okolju;
K.

ker rudarjenje s cianidom zagotavlja le malo delovnih mest in še to zgolj za osem do šestnajst let, hkrati pa obstaja nevarnost za izjemno čezmejno okoljsko škodo, katerih stroškov praviloma ne povrnejo odgovorne družbe, ki to rudarjenje izvajajo, saj ponavadi izginejo ali gredo v stečaj, temveč država, torej davkoplačevalci,
11.

poziva Komisijo, naj v okviru svoje revidirane uredbe o splošnem sistemu preferencialov zagotovi redno presojo skladnosti vsake države upravičenke glede njenih obveznosti v okviru GSP+ in tako zagotovi, da ne bodo uporabljeni razlogi iz člena 15(1) in (2) ter člena 16(1) in (2) v zvezi z začasnim preklicem preferencialnih režimov; poziva, naj se to letno poročilo pošlje Parlamentu in Svetu;