SL Uradni list Evropske unije C 188/15

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 188/10

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ORAVSKÝ KORBÁČIK“

ES št.: SK-PGI-0005-0774-04.05.2009

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Oravský korbáčik“

2. Država članica ali tretja država:

Slovaška republika

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.3: Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Oravský korbáčik“ je parjen sirni proizvod, prekajen ali neprekajen, izdelan v obliki od 10 do 50 cm dolgega korobača (v slovaščini korbáčik). Narejen je po tradicionalni metodi, pri čemer se fermentiran delno zoren grudast sir kuha v pari nad vročo vodo in raztegne v od 2 do 10 mm debele vrvice, tradicionalno poznane kot „vojky“. Te so nato prepletejo v majhen korobač.

Vlaknasta struktura trakov, ki se povlečejo iz parjenega sira, in posebna oblika korobača, oblikovana s spletanjem posameznih trakov, dajeta siru značilne organoleptične lastnosti.

Prekajeni in neprekajeni „Oravský korbáčik“ se razlikujeta predvsem po barvi in vonju. Prekajeni „Oravský korbáčik“ je nežne rumene do zlato rumene barve, ima značilen prekajen vonj in malo večjo vsebnost soli (1 %). Neprekajeni „Oravský korbáčik“ je bele do kremasto bele barve in nima prekajenega vonja. Obe vrsti imata enako strukturo in čvrstost.

„Oravský korbáčik“ se prodaja zavit v varovalno živilsko folijo v večjih zavojih, ki se razlikujejo po številu korobačev in teži.

Lastnosti

Barva: bela do bledo rumenkasta, pri prekajenih vrstah pa zlato rumena.

Čvrstost: posamezni trakovi so narejeni iz ločenih prožnih vlaken, ki so močna, a ne trda, pri čemer se prožnost z zorenjem sira zmanjšuje; velika natezna trdnost proizvoda izhaja iz vlaknaste strukture, ki mu jo dajejo zlahka ločljiva vlakna.

Vonj in okus: mlečen, prijetno sirast, začinjen, rahlo kiselkast, pri prekajenih vrstah pa značilen okus po dimu.

Sestava: vsebnost suhe snovi: ne manj kot 40 % mase;

vsebnost maščob v suhi snovi: ne manj kot 25 % mase;

jedilna sol: ne več kot 4,5 % mase za neprekajene vrste in ne več kot 5,5 % mase za prekajene vrste.

Mikrobiološke lastnosti

„Oravský korbáčik“ je parjen sir, narejen iz grudastega sira, ki vsebuje predvsem proti temperaturi odporno mlečnokislinsko mikrofloro rodov: Lactococcus, Streptococcus in Lactobacillus.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

„Oravský korbáčik“ je pripravljen iz grudastega sira, narejenega iz surovega ali pasteriziranega kravjega mleka z dodatkom mlečnokislinskih kultur. Na lastnosti končnega proizvoda ne vpliva, ali je uporabljeno surovo ali pasterizirano mleko. Kakovost mleka se redno preverja in evidentira v prostorih proizvajalcev grudastega sira, pri čemer se spremljajo naslednji parametri: zaviralne snovi, temperatura, kislost, maščobe, specifična teža in nemastna suha snov.

Skupno število mikroorganizmov in število somatskih celic določijo akreditirani laboratoriji.

V grudastem siru je suhe snovi najmanj 48 % mase, maščobe v suhi snovi najmanj 35 % mase, pH pa ima od 4,9 do 5,2.

Zunanjost grudastega sira je neprekinjena in gladka ter ima značilno skorjo bele do smetanove barve.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Glede kakovosti ni posebnih zahtev ali omejitev, kar zadeva poreklo.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Kakovost proizvoda ni odvisna od porekla grudastega sira.

Prva stopnja : parjenje: fermentiran naravni sir se najprej razreže na majhne koščke, ti pa se nato naribajo in kuhajo v pari nad vročo vodo (temperatura vode od 70 do 95 °C); z leseno kuhalnico ali mehanskim mešalnikom se sir meša, dokler ne nastane gosta prožna masa, znana kot „parenina“. Druga stopnja : gnetenje: „parenina“ se ročno pregnete, povleče in zloži v gibko gladko sirnino, ki je pripravljena za oblikovanje. Tretja stopnja : oblikovanje: sirnina se raztegne v trakove ročno ali z dvema narebrenima valjarjema, ki se vrtita drug proti drugemu. Trakovi se nato nemudoma potopijo v mrzlo pitno vodo. Četrta stopnja : hlajenje: sirni trakovi se v mrzli pitni vodi hladijo od 2 do 10 minut, da ohranijo obliko. Peta stopnja : navijanje: ohlajeni trakovi se navijejo na motovilo. Nato se na enem koncu prerežejo, v sredini pa povežejo s sirnim trakom. Šesta stopnja : soljenje: razrezani in povezani trakovi se solijo s pomakanjem v nasičeno solnico, tako da končna vsebnost soli ne presega 4,5 % mase pri neprekajenih vrstah ali 5,5 % mase pri prekajenih vrstah (čas soljenja je odvisen od debeline sirnih trakov in kislosti uporabljenega sira). Sedma stopnja : delno sušenje: da bi se znebili odvečne slane vode, se sirni trakovi obesijo na leseno ali nerjavečo palico, tako da z njih odteče voda. Osma stopnja : pletenje: najmanj dva trakova, prepognjena na pol, se do dveh tretjin dolžine ročno prepleteta v majhen korobač, tam pa se potem skupaj prevežeta z enim od trakov, da se kita ne razplete. Deveta stopnja : (za prekajene vrste) Prekajevanje: sir se prekajuje neposredno s hladnim dimom, ki ima približno 30 °C, v tradicionalni leseni ali kovinski prekajevalnici ali prekajevalnici s prisilnim kroženjem zraka z dimom trdega lesa, dokler ne dobi zlato rumene barve. Deseta stopnja : pakiranje: sir se zapakira v varovalno živilsko folijo, nato pa se označi z imenom „Oravský korbáčik“.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

„Oravský korbáčik“ se prodaja v zavojih, ki vsebujejo različne količine. Osnovni zavoj vsebuje od 5 do 10 „korbáčik“, na voljo pa so tudi večji zavoji, ki vsebujejo 50 „korbáčik“ in se tradicionalno imenujejo „zväzok“ (sveženj).

„Oravský korbáčik“ je treba pakirati na opredeljenem geografskem območju, da ohrani svojo posebno obliko, da se ne razplete in da se zajamči kakovost proizvoda.

Glede prepakiranja ni geografskih omejitev.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Proizvajalci, ki „Oravský korbáčik“ izdelujejo v skladu s temi specifikacijami, so pri označevanju, oglaševanju in trženju upravičeni do uporabe imena „Oravský korbáčik“.

Oznake na proizvodu morajo vsebovati:

— ime „Oravský korbáčik“ na vidnem mestu,

— navedbo, ali je sir prekajen ali neprekajen,

— besedno zvezo „zaščitena geografska označba“ in pripadajoč simbol ES.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

„Oravský korbáčik“ se proizvaja v porečju Orave (v regiji Orava) v Slovaški republiki. Geografsko območje na severu in vzhodu meji na Poljsko, na zahodu na okrožji Námestovo in Dolný Kubín, na jugu pa na okrožji Dolný Kubín in Tvrdošín.

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

Orava je značilna gorska regija s primernimi razmerami za rejo in pašo ovc in krav ter predelavo njihovega mleka v sir. Prebivalci te regije že od začetka poselitve območja izkoriščajo te posebne značilnosti gorskega okolja. Ročno spletanje parjenega sira v majhne korobače je veščina, ki je značilna za ženske iz regije Orava in je ni mogoče izvajati strojno.

Ustno izročilo pravi, da naj bi domača proizvodnja „korbáčik“ v Oravi segala v drugo polovico 19. stoletja, ko je bila izdelava različnih vrst parjenega sira, med drugim sira „korbáčik“, za prodajo edini vir dohodka lokalih ovčerejcev in govedorejcev.

5.2 Posebnost proizvoda:

„Oravský korbáčik“ je poseben zaradi oblike, ki je zelo neobičajna za sir oziroma sirni proizvod. Sir se izdeluje po tradicionalni metodi, ki je skoraj izključno ročna, vključuje pa kuhanje grudastega sira v pari nad vročo vodo, raztegovanje sira v trakove in nato spletanje v obliko majhnega korobača. Gnetenje in raztegovanje, ki sta del ročne predelave parjenega sira, dajeta „korbáčik“ posebno vlaknasto strukturo, zaradi česar je proizvod tako poseben in edinstven.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Vloga za registracijo „Oravský korbáčik“ kot zaščitene geografske označbe temelji na posebni obliki proizvoda, njegovem slovesu in tradiciji.

Regija Orava leži v goratem severozahodnem delu Slovaške, za katerega je značilno mrzlo in neprijazno podnebje. Večina prebivalcev se je preživljala s kmetovanjem in živinorejo, z rejo krav, koz in ovc, in predelavo surovin, ki so jih dajale te živali, predvsem mleka, v visokokakovostne sirne proizvode različnih oblik. „Območje vzreje goveda pinzgau in prevladujoč poletni pašni sistem pomenita, da je ta pasma idealna za proizvodnjo kakovostnega organskega mleka in mlečnih proizvodov. […] Te kmetije ne samo pomembno prispevajo k oblikovanju pokrajine (košenje območij, na katera dostop s stroji ni mogoč, paša na neizkoriščeni površini, sušenje sena na posebnih jaslih), ampak tudi proizvajajo regionalne specialitete iz kravjega mleka, kot je dobro znani ‚Oravský korbáčik‘ […]“ (Slovenský pinzgauský dobytok – producent mlieka horských pasienkov).

Prebivalci tega območja so lahko ostrim razmeram kljubovali s spretnostmi in iznajdljivostjo, s katerimi so si pridobili ugled, ki daleč presega meje območja.

Zgodovinski zapisi poročajo o tradicionalnem parjenem siru iz regije Orava, ki je imel obliko majhnega korobača, podobnega tistim, ki se na Slovaškem iz vrbovega protja tradicionalno pletejo okrog velike noči; pomanjšana sirna različica pa je dobila ime „korbáčik“. Območje je poleg proizvodnje „korbáčik“ postalo tudi nakupovalno in prodajno središče za parjene sire, trgovci pa so dobili ime po vrsti sira, s katerim so trgovali (trgovec „korbáčik“, trgovec „oštiepok“, trgovec „srdce“, itd.). „Vas Zázrivá v regiji Orava na severnem Slovaškem je še vedno pomembno središče tovrstne trgovine. Trgovci s tega območja so trgovali predvsem s prekajenim in parjenim sirom; imena so dobili glede na vrsto proizvoda, ki so ga prodajali – trgovec ‚korbáčik‘ […]“ (Podolák, J. „Tradičné využitie produkcie ovčieho mlieka na Slovensku“, Etnologia Slavica, UK Bratislava, 1986).

Zgodovinski zapisi govorijo o različnih tovrstnih poklicih. Trgovci „korbáčik“ iz regije Orava še danes prodajajo proizvode na različnih trgih in ob posebnih priložnostih, kot so poroke, krsti, božič, pust in velika noč. Proizvodnja „korbáčik“ se ob teh praznikih vedno poveča, kar dokazuje veliko priljubljenost proizvoda pri kupcih. To potrjujejo proizvodne evidence proizvajalcev.

Regija Orava še vedno ohranja svoj kmetijski značaj. Pravila, s katerimi se ureja proizvodnja „Oravský korbáčik“, so bila določena že v sredini prejšnjega stoletja. Ugled in tradicijo „Oravský korbáčik“ potrjujejo ne samo dejstvo, da je njegova blagovna znamka registrirana pri Uradu za industrijsko lastnino Slovaške republike, ki velja do 22. februarja 2006 (10 let), ampak tudi časopisni članki o tem siru.

„Oravský korbáčik“ je dobro poznana tradicionalna delikatesa ne samo med Slovaki, ampak tudi med tujci, ki obiščejo Slovaško in zavoje odnesejo kot darilo. „S stojnice sem pograbil lokalno sirno delikateso, poznano kot ‚Oravský korbáčik‘ (korobač iz regije Orava) […]“ („Great Escapes: Hiking in the High Tatras“. The Slovak Spectator, zvezek 10, št. 28, 2004); „Nenúkajte Angličanov Oravskými korbáčikmi“ (http://www.sme.sk); Slovakia-in, št. 8–9,2002, v članku ‚Slovensko a Slováci nemeckými očami‘ pa je navedeno, da „[a]vtorica, Čehinja, ki živi v Nemčiji, pozna izvrsten parjen sir, imenovan ‚,Oravské korbáčik‘ […]“.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.upv.sk/pdf/specifkorbac_ek2.pdf

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.