Poročilo o nadaljnjem ukrepanju na podlagi zahtev Evropskega parlamenta, navedenih v resolucijah o razrešnici, in zahtev Sveta, navedenih v priporočilu o razrešnici za proračunsko leto 2013

Uvodne opombe

To je poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucij Evropskega parlamenta o razrešnici in priporočila Sveta o razrešnici za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 319(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), členom 166 finančne uredbe, členom 119(5) finančne uredbe za 9. evropski razvojni sklad (ERS) ter členom 144 finančne uredbe za 10. ERS.

Je prvo poročilo, ki ga Komisija predstavlja po prevzemu funkcije 1. novembra 2014. Nova Komisija si prizadeva za bolj usmerjeno agendo v skladu s političnimi prednostnimi nalogami, ki jih je določil predsednik Juncker, in pripisuje poseben pomen načelu dobrega finančnega poslovodenja.

Komisija je temeljito proučila pomisleke, ki sta jih Evropski parlament in Svet izrazila v zvezi z razrešnico za leto 2013.

V resoluciji Evropskega parlamenta o razrešnici za splošni proračun so izpostavljena številna vprašanja, kot so potrebne izboljšave na področjih deljenega upravljanja, poenostavitve in uspešnosti ter druga posebna vprašanja. O teh zahtevah se je obsežno razpravljalo v okviru postopka za podelitev razrešnice, zlasti s poročevalcem in člani Odbora za proračunski nadzor (CONT). V dopisu podpredsednice Georgieve so bili predloženi dokazi o formalni zavezanosti Komisije k celovitemu in pravočasnemu izvajanju sklopa dejavnosti in ukrepov v zvezi z opredeljenimi vprašanji.

Priporočilo Sveta prav tako vsebuje pomembna vprašanja v zvezi s potrebo po izboljšavah na področjih deljenega upravljanja, poenostavitve in uspešnosti.

To sporočilo upošteva to obveznost in po potrebi posodablja stanje v smislu nadaljnjih ukrepov, ki so bili doslej sprejeti. Poročilu sta priložena dva delovna dokumenta služb Komisije, ki vsebujeta odgovore na 319 posebnih zahtev Evropskega parlamenta v zvezi z razrešnico in 75 posebnih zahtev Sveta v zvezi z razrešnico.

Komisija je pripravljena sprejeti nove ukrepe v zvezi z 139 zahtevami (115 zahtevami Evropskega parlamenta in 24 zahtevami Sveta). Meni, da so bili zahtevani ukrepi za 218 zahtev (168 zahtev Evropskega parlamenta in 50 zahtev Sveta) že sprejeti ali se izvajajo, čeprav bo treba v nekaterih primerih njihove rezultate še oceniti. Komisija iz razlogov, povezanih z obstoječim pravnim in proračunskim okvirom ali njeno institucionalno vlogo ali pooblastili, ne more sprejeti 37 zahtev (36 zahtev Evropskega parlamenta in 1 zahteve Sveta). Podrobna utemeljitev je navedena v dveh priloženih delovnih dokumentih služb Komisije.

1. Izboljšave na področju deljenega upravljanja

1.1.Pridržki glede „izjave o zanesljivosti“ generalnih direktorjev v zvezi s kmetijstvom in razvojem podeželja, regionalno politiko ter zaposlovanjem in socialnimi zadevami (odstavki 1–4)

Komisija meni, da pridržki potrjujejo dobro delovanje kontrolnih postopkov, vzpostavljenih v Komisiji in državah članicah. Število pridržkov v letnih poročilih o dejavnostih [21 leta 2013] je rezultat okrepljenega in bolj usmerjenega pristopa Komisije, med drugim zaradi stalne stroge politike glede prekinitve in začasne ustavitve plačil in ne zaradi poslabšanja kontrolnih sistemov ali pomanjkanja odgovornosti. Pridržki so običajno povezani z akcijskimi načrti, ki so pod strogim nadzorom Komisije.

Komisija sistematično opredeljuje pomanjkljivosti in tveganja, ukrepa in poroča o doseženem napredku, kar Evropskemu parlamentu omogoča, da stalno spremlja stanje in razvoj kakovosti finančnega poslovodenja.

Ukrepi za preprečevanje in odkrivanje ter popravni ukrepi, ki jih Komisija izvaja na podlagi večletnih nadzornih in kontrolnih sistemov, dajejo razumno zagotovilo, da je proračun EU ustrezno zaščiten pred odhodki, ki niso v skladu z zakonodajo, in tveganji, ki izhajajo iz pomanjkljivosti upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic.

1.2.Veriga enotne revizije ter odgovornost Komisije in držav članic (odstavka 44 in 47)

Komisija si prizadeva vzpostaviti učinkovito „verigo enotne revizije“, ki je glavno vodilo velikega dela resolucije.

V zvezi s tem so glavni viri zagotovil Komisiji, da so se sredstva uporabila v skladu s pravnim okvirom in načeli dobrega finančnega poslovodenja, prav rezultati njenega revizijskega dela, revizij Evropskega računskega sodišča in poročil, ki jih predloži urad OLAF, ter informacije, ki jih predložijo nacionalni organi, zlasti revizijska mnenja in kontrolni statistični podatki o stopnjah napak, ki so zagotovljeni v letnih poročilih o nadzoru in nacionalnih sistemskih revizijah, predloženih skozi vse leto.