Mnenje Evropskega odbora regij – Socialno pravično izvajanje zelenega dogovora

(2022/C 301/12)

Poročevalec: Csaba BORBOLY (RO/EPP), predsednik okrožnega sveta, Hargita, Romunija Referenčna dokumenta: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje COM(2021) 568 final Predlog direktive Sveta o prestrukturiranju okvira Unije za obdavčitev energentov in električne energije (prenovitev) COM(2021) 563 final

I. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje

COM(2021) 568 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 7

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Za izvajanje zavez do podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Za izvajanje zavez do podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Te spremembe bi morale biti v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic in zagotavljati, da lahko vsi v celoti uživajo koristi pravičnega prehoda in da ne bo nihče zapostavljen. Nov Socialni sklad za podnebje bi prispeval k zaščiti in opolnomočenju najbolj ranljivih gospodinjstev in uporabnikov mobilnosti, da bi po vsej Evropi izkoreninili energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 8

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne učinke na različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z vključitvijo emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv in tako pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V kombinaciji z drugimi ukrepi bi to moralo srednje- in dolgoročno znižati stroške za stavbe in cestni prevoz ter zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in naložbe. Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne učinke na različne gospodarske sektorje, gospodinjstva, mikropodjetja in mala podjetja, regije in mesta ter države članice. Zlasti bi se morala z vključitvijo emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv in tako pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V kombinaciji z drugimi ukrepi bi to moralo srednje- in dolgoročno znižati stroške za stavbe in cestni prevoz ter zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in naložbe.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 10

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Povišanje cen fosilnih goriv lahko nesorazmerno vpliva na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza , ki večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz, ki v nekaterih regijah nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ter ki morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv. Povišanje cen fosilnih goriv lahko nesorazmerno vpliva na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in mala podjetja ter ranljive uporabnike mobilnosti , ki večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz, ki v nekaterih regijah nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ter ki morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv . Učinek teh ukrepov se bo verjetno zelo razlikoval glede na posebnosti in okoliščine posameznih regij EU, te razlike pa bi bilo treba izrecno raziskati .

Obrazložitev

Pomembno je poudariti, da je treba raziskati in analizirati lokalne in regionalne razlike. Področje uporabe Socialnega sklada za podnebje ne bi smelo biti omejeno na mikropodjetja, temveč bi ga bilo treba razširiti tudi na ranljiva mikropodjetja in mala podjetja.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 11

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Zato bi bilo treba del prihodkov , ustvarjenih z vključitvijo stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, uporabiti za obravnavo socialnih učinkov, ki izhajajo iz te vključitve, za pravičen in vključujoč prehod, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. Zato je treba prihodke , ustvarjene z vključitvijo stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, uporabiti za obravnavo socialnih in ekonomskih učinkov, ki izhajajo iz te vključitve, za pravičen in vključujoč prehod, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen.

Obrazložitev

Vse prihodke, ki bodo ustvarjeni s sistemom trgovanja z emisijami (ETS) za stavbe in cestni prevoz, je treba porabiti za ukrepe za odpravo socialnih učinkov določanja cen ogljika.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 12

Predlog Komisije Predlog spremembe OR To je še toliko bolj pomembno glede na obstoječe ravni energijske revščine. Energijska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev, kot sta hlajenje, ko se temperature dvigajo, in ogrevanje . Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni Unije iz leta 2019 (3)6,9 % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojih domov. Na splošno evropska opazovalnica za energijsko revščino ocenjuje, da se več kot 50 milijonov gospodinjstev v Evropski uniji spopada z energijsko revščino. Energijska revščina je zato velik izziv za Unijo. Čeprav lahko socialne tarife ali neposredna dohodkovna podpora zagotovijo takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energijsko revščino, pa lahko le ciljno usmerjeni strukturni ukrepi, zlasti energijske prenove, zagotovijo trajne rešitve. To je še toliko bolj pomembno glede na obstoječe ravni energijske revščine. Energijska revščina so razmere v ustreznih nacionalnih in regionalnih okoliščinah ter okoliščinah obstoječe socialne politike in drugih ustreznih politik , v katerih gospodinjstva nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje, vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem, razsvetljavo in energijo za gospodinjske aparate, pogosto kot posledica nizkih dohodkov in dejstva, da se velik del razpoložljivega dohodka nameni izdatkom za energijo, v kombinaciji z nizko energijsko učinkovitostjo . Leta 2018 je približno 34 milijonov Evropejcev navedlo, da ne morejo ustrezno ogrevati svojih domov, medtem ko je v anketi na ravni Unije iz leta 2019 (4)6,9 % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojih domov. Na splošno evropska opazovalnica za energijsko revščino ocenjuje, da se več kot 50 milijonov gospodinjstev v Evropski uniji spopada z energijsko revščino. Energijska revščina in revščina na področju mobilnosti sta zato velik izziv za Unijo. Čeprav je bil pomen tega izziva na ravni Unije priznan že več kot desetletje z različnimi pobudami, zakonodajo in smernicami, na ravni Unije ni standardne opredelitve energijske revščine ali revščine na področju mobilnosti, zato je treba razviti potrebne kazalnike za njeno merjenje ob polnem upoštevanju regionalne in lokalne raznolikosti, saj je le tretjina držav članic uvedla nacionalno opredelitev energijske revščine. Tako ni na voljo preglednih in primerljivih podatkov o energijski revščini v Uniji. Zato bi bilo treba na ravni Unije določiti opredelitev, da bi se energijska revščina učinkovito obravnavala in meril napredek v državah članicah. Čeprav lahko socialne tarife ali neposredna dohodkovna podpora zagotovijo takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energijsko revščino, pa lahko le ciljno usmerjeni strukturni ukrepi, uporaba načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“, namestitev dodatnih obnovljivih virov energije, vključno s projekti, ki jih vodi skupnost , zlasti energijske prenove, zagotovijo trajne rešitve in učinkovito prispevajo k boju proti energijski revščini .

Obrazložitev

Določiti je treba jasno in standardizirano opredelitev in koncept energijske revščine, pri čemer je treba različne socialne tehnične, gospodarske in proračunske vidike obravnavati s skupnim, medsektorskim, prožnim in usklajenim pristopom.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 14

Predlog Komisije Predlog spremembe OR V ta namen bi morala posamezna država članica Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Ti načrti bi morali slediti dvema ciljema. Prvič, ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza bi morali zagotoviti sredstva za financiranje in vlaganje v energijsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost . Drugič, ublažiti bi morali učinek povišanja stroškov fosilnih goriv na najbolj ranljive in tako preprečiti energijsko in prometno revščino v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene . Načrti bi morali vključevati naložbeno komponento, ki spodbuja dolgoročno rešitev zmanjševanja odvisnosti od fosilnih goriv , in bi lahko predvideli druge ukrepe, vključno z začasno neposredno dohodkovno podporo za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke . V ta namen bi morala posamezna država članica Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Ti načrti bi morali slediti dvema ciljema. Prvič, v njih bi bilo treba opredeliti in evidentirati energijsko revna gospodinjstva in gospodinjstva v razmerah revščine na področju mobilnosti ali gospodinjstva, ki jim grozi energijska revščina, ranljiva mikropodjetja in mala podjetja ter zagotoviti podrobno analizo, ki bi jo opravili skupaj z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji in civilno družbo, o glavnih vzrokih za energijsko revščino na njihovem območju . V načrtih bi bilo treba določiti tudi cilje za postopno in učinkovito izkoreninjenje energijske revščine in revščine na področju mobilnosti. Drugič, energijsko revnim gospodinjstvom in osebam, ki se soočajo z revščino na področju mobilnosti, pa tudi mikropodjetjem in malim podjetjem bi bilo treba zagotoviti potrebna sredstva za financiranje in izvedbo naložb v temeljito prenovo stavb, zlasti energijsko najmanj učinkovitih stavb in socialnih stanovanj, v zadostitev morebitnemu preostalemu povpraševanju po ogrevanju in hlajenju z energijo iz obnovljivih virov ter v brezemisijsko mobilnost . Načrti bi morali vključevati predvsem naložbeno komponento, ki spodbuja dolgoročne rešitve za postopno odpravo odvisnosti od fosilnih goriv. Predvidijo se lahko tudi drugi ukrepi, kot je neposredna podpora, vendar bi morali biti časovno omejeni in pogojeni z dolgoročnimi naložbami z dolgotrajnimi učinki.

Obrazložitev

Evidentiranje bi moralo zajemati tudi gospodinjstva, ki še niso opredeljena kot energijsko revna, ampak bi to hitro utegnila postati v bližnji prihodnosti zaradi slabe izolacije in naraščajočih cen energije.

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 15

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice so v posvetovanju z organi na regionalni ravni v najboljšem položaju za oblikovanje in izvajanje načrtov, ki so prilagojeni njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, kot so njihove obstoječe politike na zadevnih področjih in načrtovana uporaba drugih ustreznih sredstev EU. Na ta način je mogoče bolje upoštevati zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad, raziskave in inovacije ter odnose med delodajalci in delojemalci ter strukture socialnega dialoga in nacionalne tradicije ter prispevati k učinkovitosti in uspešnosti splošne podpore ranljivim. Države članice so v posvetovanju z organi na regionalni , lokalni in mestni ravni in drugimi javnimi organi, civilno družbo ter gospodarskimi in socialnimi partnerji v najboljšem položaju za oblikovanje in izvajanje načrtov, ki so prilagojeni njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, kot so njihove obstoječe politike na zadevnih področjih in načrtovana uporaba drugih ustreznih sredstev EU. Na ta način je mogoče bolje upoštevati zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad, socialnih in gospodarskih partnerjev ter civilne družbe, raziskave in inovacije ter odnose med delodajalci in delojemalci ter strukture socialnega dialoga in nacionalne tradicije ter prispevati k učinkovitosti in uspešnosti splošne podpore ranljivim.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti bi bilo treba priznati kot ključne akterje pri izvajanju in pripravi načrtov.

Pomembno vlogo imajo tudi civilna družba ter gospodarski in socialni partnerji.

Predlog spremembe 8

Uvodna izjava 16

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Zagotavljanje, da so ukrepi in naložbe ciljno usmerjeni zlasti v energijsko revna ali ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza , je ključnega pomena za pravičen prehod na podnebno nevtralnost. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih učinkov trgovanja z emisijami v sektorju stavb in cestnega prevoza. Zagotavljanje, da so ukrepi in naložbe ciljno usmerjeni zlasti v energijsko revna ali ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in mala podjetja ter ranljive uporabnike mobilnosti , je ključnega pomena za pravičen prehod na podnebno nevtralnost. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam, regijam in mestom pomagati pri obravnavi socialnih učinkov trgovanja z emisijami v sektorju stavb in cestnega prevoza.

Obrazložitev

Tudi vlade na podnacionalni ravni so odgovorne za zaščito ranljivih gospodinjstev, mikropodjetij in malih podjetij ter uporabnikov mobilnosti v pravičnem prehodu. Da bi svoje pristojnosti lahko učinkovito izvajale, morajo biti tudi njim na voljo ustrezne podporne sheme.

Predlog spremembe 9

Uvodna izjava 20

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta svoje načrte predložiti skupaj s posodobitvijo svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Načrti bi morali vključevati ukrepe, ki jih je treba financirati, njihove ocenjene stroške in nacionalni prispevek. Vključevati bi morali tudi ključne mejnike in cilje za oceno učinkovitega izvajanja ukrepov. Države članice bi morale v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta svoje načrte predložiti skupaj s posodobitvijo svojih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov , pripravljenih v tesnem in vsebinskem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, v skladu z načeli Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstva, vzpostavljenega z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 240/2014 . Načrti bi morali vključevati oceno pričakovanih učinkov in financiranja v različnih regijah, vsaj na ravni NUTS 3, ukrepe, ki jih je treba financirati, njihove ocenjene stroške in nacionalni prispevek. Vključevati bi morali tudi ključne mejnike in cilje za oceno učinkovitega izvajanja ukrepov in sistem spremljanja . Regije, zlasti podeželske, gorske, obrobne in otoške, bi morale imeti možnost priprave lastnih načrtov.

Obrazložitev

Načrti bi morali vključevati oceno pričakovanih učinkov v različnih regijah in predvideti sistem za spremljanje izvajanja, saj so lokalni in regionalni organi bolje seznanjeni s socialno-ekonomskimi razmerami na svojih lokalnih območjih. Za uspeh sklada je ključnega pomena močna vključenost lokalnih in regionalnih organov v pripravo in izvajanje socialnih načrtov za podnebje, saj je zaradi teritorialnih dejavnikov in razlik treba velik del ukrepov izvesti na lokalni ravni, da bi bili uspešni.

Predlog spremembe 10

Uvodna izjava 21

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Sklad in načrti bi morali biti skladni z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice pripravile v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, in vključeni vanje, in sicer v skladu z Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti], akcijskim načrtom za evropski steber socialnih pravic (5) , Evropskim socialnim skladom plus (ESS+), vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta (6) , načrti za pravični prehod v skladu z Uredbo (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter dolgoročnimi strategijami držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8). Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z zgoraj navedeno zakonodajo in načrti. Sklad in načrti bi morali – poleg tega, da so usklajeni z drugimi strukturnimi skladi in skladi za prehod, in sicer Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom plus, Kohezijskim skladom in Skladom za pravični prehod – biti skladni z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice pripravile v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, in vključeni vanje, in sicer v skladu z Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti], Direktivo [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta [o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede spodbujanja energije iz obnovljivih virov] ter dolgoročnimi strategijami držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9). Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z zgoraj navedeno zakonodajo in načrti.

Predlog spremembe 11

Uvodna izjava 22

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Unija bi morala države članice podpreti s finančnimi sredstvi za izvajanje njihovih načrtov prek Socialnega sklada za podnebje. Plačila iz Socialnega sklada za podnebje bi morala biti odvisna od doseganja mejnikov in ciljev, vključenih v načrte. To bi omogočilo učinkovito upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo njegovo povezovanje z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe EU. Unija bi morala v okviru deljenega upravljanja države članice podpreti s finančnimi sredstvi za izvajanje njihovih načrtov prek Socialnega sklada za podnebje. Za zagotavljanje kar najučinkovitejše rabe sredstev EU bi morala biti plačila iz Socialnega sklada za podnebje pogojena z doseganjem mejnikov in ciljev, vključenih v načrte , ter s sprejetjem pravno zavezujočih ciljev in ukrepov držav članic za postopno odpravo vseh fosilnih goriv v rokih, ki so skladni s ciljem omejitve dviga globalne temperature na 1,5 oC glede na predindustrijske ravni, vključno s postopno odpravo trdnih fosilnih goriv najpozneje do leta 2030 in fosilnega plina do leta 2040 .

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 12

Uvodna izjava 23

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Finančna sredstva Sklada bi morala biti načeloma sorazmerna z zneski, ki ustrezajo 25 % pričakovanih prihodkov od vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES v obdobju 2026–2032. V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 bi morale države članice te prihodke dati na voljo proračunu Unije kot lastna sredstva. Države članice bodo same financirale 50 % skupnih stroškov svojega načrta. V ta namen, pa tudi za naložbe in ukrepe za pospešitev in olajšanje potrebnega prehoda za državljane, ki so bili negativno prizadeti, bi morale države članice med drugim uporabiti pričakovane prihodke od trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu z Direktivo 2003/87/ES. Finančna sredstva Sklada bi morala biti sorazmerna z zneski, ki ustrezajo najmanj 25 % prihodkov od vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES v obdobju 2026–2032. V skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 bi morale države članice te prihodke dati na voljo proračunu Unije kot lastna sredstva. Države članice bodo same financirale 35 % skupnih stroškov svojega načrta. V ta namen, pa tudi za naložbe in ukrepe za pospešitev in olajšanje potrebnega prehoda za državljane, ki so bili negativno prizadeti, bi morale države članice uporabiti pričakovane prihodke od trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz v skladu z Direktivo 2003/87/ES. Države članice določijo minimalni prag 35 % prihodkov, ki se dodelijo lokalnim in regionalnim organom ter uporabijo za izvajanje ukrepov za obravnavanje socialnih učinkov vključitve stavbnega sektorja in cestnega prevoza v sistem trgovanja z emisijami. Predvideti bi bilo treba prožnost, ki bi omogočala usmeritev večjega deleža iz Sklada v najbolj ranljive regije.

Obrazložitev

Potencial sredstev Socialnega sklada za podnebje je mogoče uresničiti le z večjim sofinanciranjem, saj bi bile lahko države članice in regije z manjšo fiskalno zmogljivostjo zaradi predlaganega deleža v slabšem položaju. Poleg tega bi morali imeti lokalni in regionalni organi neposreden dostop do sredstev in virov.

Predlog spremembe 13

Uvodna izjava 24

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Socialni sklad za podnebje bo prejel izhodiščno dodelitev iz proračuna EU, ki se bo vsako leto povečala v skladu z višjo ceno ogljika, in sicer s samodejnim prilagajanjem ustreznih zgornjih mej večletnega finančnega okvira, da bi dodatno podprli gospodinjstva in uporabnike prevoza pri podnebnem prehodu. Biti mora sestavni del proračuna EU, da se ohranita enotnost in celovitost proračuna, spoštuje metoda Skupnosti in zagotovi učinkovit nadzor proračunskega organa, ki ga sestavljata Parlament in Svet.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 14

Uvodna izjava 25

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Da bi se zagotovilo učinkovito in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi v okviru te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije in jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti dvojno financiranje istih odhodkov iz Sklada in drugih programov Unije . […] Da bi se zagotovilo učinkovito in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi v okviru te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije , nacionalnimi in, če je to ustrezno, regionalnimi programi, instrumenti in skladi ter jih spremljati in dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti dvojno financiranje istih odhodkov ter nadomeščanje drugih programov , instrumentov in skladov s Socialnim skladom za podnebje . […]

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 15

Člen 1

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Vzpostavi se Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad). Vzpostavi se Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad). Državam članicam zagotavlja podporo pri financiranju ukrepov in naložb, vključenih v njihove socialne načrte za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrti). Državam članicam in regijam kot del strukturnih skladov v okviru deljenega upravljanja zagotavlja podporo pri financiranju ukrepov in naložb, vključenih v njihove nacionalne ali regionalne socialne načrte za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrti). Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad, bodo koristili gospodinjstvom, mikropodjetjem in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi inše posebno prizadeti zaradi vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, zlasti energijsko revnim gospodinjstvom in državljanom brez alternative v javnem prevozu za nadomestitev osebnega avtomobila ( na oddaljenih in podeželskih območjih). Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad, bodo koristili gospodinjstvom, mikropodjetjem in malim podjetjem ter in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi in še posebno prizadeti zaradi vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES, zlasti energijsko revnim gospodinjstvom in državljanom , ki se soočajo s prometno revščino, in bodo vključevali podporo za individualno motorizirano mobilnost na oddaljenih in podeželskih območjih , ki se zaradi pomanjkljivega javnega prevoza soočajo z izzivi mobilnosti . Splošni cilj Sklada je prispevati k prehodu na podnebno nevtralnost z obravnavanjem socialnih učinkov vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Specifični cilj Sklada je podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energijske učinkovitosti stavb ter razogljičenja ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov ter omogočanjem boljšega dostopa do brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza. Splošni cilj Sklada je prispevati k prehodu na podnebno nevtralnost z obravnavanjem socialnih učinkov vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Specifični cilj Sklada je podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in mala podjetja ter ranljive uporabnike mobilnosti z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energijske učinkovitosti stavb ter razogljičenja ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov ter omogočanjem boljšega dostopa do rešitev za brezemisijsko in nizkoemisijsko trajnostno mobilnost ter integriranih storitev prevoza , vključno s trajnostnim javnim prevozom, skupnim prevozom, kolesarjenjem in pešcem prijazno zasnovo .

Obrazložitev

Sklad se osredotoča na ranljive posameznike. Geografski, podnebni, socialni in gospodarski vidiki, ki lahko določajo ranljivost posameznika, imajo teritorialno komponento. Regionalni dejavniki imajo ključno vlogo pri opredelitvi ranljivosti. Lokalni in regionalni organi bi morali imeti možnost, da po želji pripravijo socialne načrte za podnebje, ki bi vsebovali konkretne ukrepe za odpravo neenakosti, ki jih povzroča zeleni prehod.

Ciljna skupina bi morali biti tudi državljani, ki imajo sicer možnost uporabe javnega prevoza, nimajo pa dovolj ekonomskih sredstev ali se soočajo s socialnimi težavami.

Sklad bi moral biti del strukturnih skladov.

Predlog spremembe 16

Člen 2

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] […] (2) „energijska revščina“ pomeni energijsko revščino, kot je opredeljena členu 2[(49)] Direktive (EU) [llll/št.] Evropskega parlamenta in Sveta[50] ; (2) „energijska revščina“ pomeni revščino, ki prizadene ranljiva gospodinjstva, ki znaten delež razpoložljivega dohodka namenijo izdatkom za energijo ali imajo omejen dostop do osnovnih in cenovno dostopnih energetskih storitev, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in zdravje, vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem, razsvetljavo in energijo za električne aparate, med drugim zaradi slabe kakovosti stanovanj in nizkih dohodkov ; […] […] (9a) „malo podjetje“ pomeni podjetje, ki ima manj kot 50 zaposlenih in katerega letni promet in/ali letna bilančna vsota ne presega 10 milijonov EUR; (10) „uporabniki prevoza “ pomenijo gospodinjstva ali mikropodjetja, ki uporabljajo različne možnosti prevoza in mobilnosti; (10) „uporabniki mobilnosti “ pomenijo gospodinjstva , posameznike ali mikropodjetja in mala podjetja , ki uporabljajo različne možnosti prevoza in mobilnosti; (11) „ranljiva gospodinjstva“ pomenijo energijsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva, vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo zasedajo; (11) „ranljiva gospodinjstva“ pomenijo gospodinjstva ali posameznike, ki se soočajo z energijsko ali revščino na področju mobilnosti ali jim ta grozi, ali gospodinjstva, vključno z gospodinjstvi z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES , ki so zaradi naraščajočih cen energije in energijske neučinkovitosti izpostavljena možnosti energijske revščine in ki nimajo sredstev ali pravic za prenovo stavbe, ki jo zasedajo , ter so pogosto odvisni od najemodajalcev, kar je ena večjih ovir, ki otežuje razvoj trajnostne prenove stanovanjskih stavb v Evropi ; (12) „ranljiva mikropodjetja“ pomenijo mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve stavb v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo zasedajo; (12) „ranljiva mikropodjetja in mala podjetja “ pomenijo mikropodjetja in mala podjetja , na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo zasedajo , ali prehod na trajnostne načine prevoza ; (13a) „revščina na področju mobilnosti“ pomeni gospodinjstva ali posameznike, ki si ne morejo privoščiti prevoza, potrebnega za dostopanje do osnovnih storitev ali zadovoljevanje temeljnih kulturnih ali socialno-ekonomskih potreb v danih okoliščinah, zlasti za dostopanje do kakovostne zaposlitve, izobraževanja in usposabljanja, kar lahko povzroči en ali več naslednjih dejavnikov: nizki prihodki, visoki izdatki za gorivo in/ali visoke cene javnega prevoza, razpoložljivost drugih možnosti za mobilnost ter njihova dostopnost in lokacija, prepotovane razdalje in prometne prakse, zlasti na podeželskih, otoških, gorskih in oddaljenih območjih, vključno s primestnimi območji.

Obrazložitev

Dodajo se opredelitve, da se pojasnijo upravičenci.

Predlog spremembe 17

Člen 3(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Vsaka država članica Komisiji predloži socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt) skupaj s posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu s postopkom in časovnico, določenima v zadevnem členu. Načrt bo vključeval usklajen sveženj ukrepov in naložb za obravnavanje vpliva oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije. Vsaka država članica kot del programskih dokumentov za strukturne sklade ter na podlagi načel partnerstva in upravljanja na več ravneh Komisiji predloži socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt) skupaj s posodobitvijo celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999 v skladu s postopkom in časovnico, določenima v zadevnem členu. Načrt bo vključeval usklajen sveženj ukrepov in naložb za obravnavanje vpliva oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in mala podjetja ter ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije. Države članice pri pripravi svojih načrtov tesno sodelujejo z regionalnimi in lokalnimi organi, ki jih je treba vključiti v proces priprave.

Obrazložitev

Socialni načrt za podnebje bi moral biti del strukturnih skladov in bi ga morala vsaka država članica pripraviti na podlagi načel partnerstva in upravljanja na več ravneh.

Predlog spremembe 18

Člen 3(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Načrt lahko vključuje nacionalne ukrepe, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in gospodinjstvom, ki so ranljivi uporabniki prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cene fosilnih goriv, ki je posledica vključitve stavb in cestnega prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES . Načrt lahko vključuje nacionalne in/ali podnacionalne ukrepe, ki zagotavljajo neposredno podporo gospodinjstvom in posameznikom, pod pogojem, da je ta podpora sorazmerna in del celovite strategije, namenjene izhodu teh gospodinjstev in posameznikov iz energijske revščine in revščine na področju mobilnosti, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ženskam in prebivalcem oddaljenih in manj dostopnih območij, tudi primestnih območij, da bi z zagotavljanjem lažjega dostopa do zelenih energijsko učinkovitih rešitev in storitev skupne mobilnosti ter integriranih storitev na področju mobilnosti prispevali k znižanju neposrednih stroškov energije in mobilnosti.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 19

Člen 3(3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Načrt bo vključeval nacionalne projekte za: Načrt bo vključeval nacionalne , regionalne in lokalne projekte za: (a) financiranje ukrepov in naložb za povečanje energijske učinkovitosti stavb, izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedbo prenove stavb ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije; (a) financiranje ukrepov in naložb za povečanje energijske učinkovitosti stavb, izvajanje ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti, izvedbo prenove stavb ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije in daljinskim ogrevanjem in hlajenjem ; (b) finančne ukrepe in naložbe za povečanje uporabe brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza. (b) zagotavljanje finančne in tehnične podpore za skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter projekte lokalnega razvoja, ki jih vodi skupnost, na mestnih, primestnih in podeželskih območjih, tudi za energetske sisteme v lokalni lasti, ter za ureditve za vključevanje in krepitev zmogljivosti na lokalni ravni; (c) finančne ukrepe in naložbe za zagotavljanje dostopa do dostojnih, cenovno ugodnih in trajnostnih stanovanj, tudi s prenovo zapuščenih stavb; (d) financiranje ukrepov za odpravo nefinančnih ovir pri izboljšanju energijske učinkovitosti stavb in uporabi energije iz obnovljivih virov, pa tudi ovir pri dostopu do storitev trajnostne mobilnosti in javnega prevoza , da bi odpravili energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti, kar lahko vključuje ukrepe za odpravo upravnih ovir in pomanjkanja informacij, na primer v obliki posvetovanj na področju energije in svetovalnih storitev, tudi na ravni skupnosti; (e) financiranje ukrepov in naložb s trajnim učinkom za pospešitev prehoda na brezemisijsko mobilnost, pri čemer je treba dati prednost ukrepom na strani povpraševanja in upoštevati načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“ ter najprej izvesti ukrepe in naložbe, ki bodo povzročili prehod z zasebne na javno, skupno in aktivno mobilnost .

Obrazložitev

Evropske regije in mesta morajo imeti ključno vlogo pri izvajanju posameznih politik in projektov v okviru Sklada. Geografski, podnebni, socialni in gospodarski vidiki, zaradi katerih je posameznik morda ranljiv, imajo teritorialno komponento.

Predlog spremembe 20

Člen 4(1)(b)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (b) posebne spremljevalne ukrepe, potrebne za izvedbo ukrepov in naložb načrta ter zmanjšanje učinkov iz točke (c) , ter informacije o obstoječem ali načrtovanem financiranju ukrepov in naložb iz drugih virov Unije ter mednarodnih, javnih ali zasebnih virov; (b) posebne spremljevalne ukrepe in reforme , ki so potrebni za izvedbo ukrepov in naložb načrta, ter informacije o obstoječem ali načrtovanem financiranju ukrepov in naložb iz drugih virov Unije ter mednarodnih, javnih ali zasebnih virov , tudi ukrepe za zagotavljanje, da prenova stavb ne bo povzročila izselitev ali posrednih izselitev ranljivih oseb zaradi zvišanja najemnin, pri čemer bodo ti ukrepi obenem okrepili varnost in zaščito najemnikov ter spodbujali pravico do dostojnih, cenovno ugodnih in trajnostnih stanovanj ;

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 21

Člen 4(1)(d)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (d) oceno učinka na enakost spolov in pojasnilo, kako se pri ukrepih in naložbah iz načrta upoštevajo cilji za prispevanje k enakosti spolov in enakim priložnostim za vse ter vključevanje teh ciljev, v skladu z načeloma 2 in 3 evropskega stebra socialnih pravic, ciljem trajnostnega razvoja OZN številka 5 in po potrebi z nacionalno strategijo za enakost spolov;

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 22

Člen 4(1)(e)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (e) ukrepe in naložbe za zagotovitev dohodka malih evropskih kmetov, ki morajo izpolnjevati zahtevne proizvodne standarde EU. Za uvožene proizvode se zahteva vzajemnost ali zrcalne določbe;

Obrazložitev

Zagotoviti je treba visoke standarde kakovosti in prehranske varnosti ne glede na poreklo proizvodov. To bo spodbudilo, da se bodo ti zdravstveni, delovni in socialni standardi upoštevali v tretjih državah, s čimer se bodo spodbujale globalne koristi.

Predlog spremembe 23

Člen 4(1)(i)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (i) ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta s strani zadevne države članice, zlasti predlaganih mejnikov in ciljev, vključno s kazalniki za izvajanje ukrepov in naložb, ki so po potrebi na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije ter evropski opazovalnici za energijsko revščino, kot je določeno v Priporočilu Komisije 2020/1563 (10) o energijski revščini; (i) ureditve za učinkovito spremljanje in izvajanje načrta s strani zadevne države članice ter regionalnih in lokalnih organov, vključno s sodelovanjem gospodarskih in socialnih partnerjev ter civilne družbe v procesu , zlasti predlaganih mejnikov in ciljev, vključno s kazalniki za izvajanje ukrepov in naložb, ki so po potrebi na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije ter evropski opazovalnici za energijsko revščino, kot je določeno v Priporočilu Komisije 2020/1563 (11) o energijski revščini;

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 24

Člen 4(1)(j)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (j) za pripravo in , če je mogoče, izvajanje načrta, povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov kaže v načrtu; (j) za pripravo in izvajanje načrta pisno mnenje lokalnih in regionalnih organov ter povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in nacionalnim pravnim okvirom, v katerem je opisano, kako se prispevek deležnikov kaže v načrtu in kako so bile upoštevane različne stopnje ranljivosti regij, s posebnim poudarkom na razmerah na območjih s trajnimi naravnimi omejitvami, ki so še posebej ranljiva, kot so otoške in gorske regije ;

Obrazložitev

Lokalni in regionalni organi vedo, kaj je najbolje za njihove regije in mesta, saj se zavedajo problemov in socialno-ekonomskih razmer na svojih lokalnih območjih. Posvetovanje ne zadostuje za vključitev njihovih stališč v nacionalne socialne načrte za podnebje. Lokalni in regionalni organi morajo imeti možnost, da sporočijo in izrazijo potrebe svojih prebivalcev, to sporočilo pa je treba obravnavati na nacionalni ravni, pri čemer je treba poudariti razlike med regijami in njihove posebnosti.

Predlog spremembe 25

Člen 4(1)(l)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR delež sredstev, namenjenih lokalnim strategijam za podnebni prehod, ki jih vodi skupnost, pri čemer se temu nameni vsaj 5 % vseh sredstev.

Obrazložitev

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, se je v večini držav članic izkazal za primerno orodje za lokalno strateško načrtovanje. Prispeva lahko tudi k boljšemu usklajevanju in ukrepanju tako na podeželju kot v mestnih soseskah.

Predlog spremembe 26

Člen 4(3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice lahko pri pripravi svojih načrtov Komisijo zaprosijo, naj organizira izmenjavo dobrih praks. Države članice lahko zaprosijo tudi za tehnično pomoč v okviru mehanizma ELENA, vzpostavljenega s sporazumom Komisije z Evropsko investicijsko banko leta 2009, ali v okviru Instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta. Države članice ter lokalni in regionalni organi lahko pri pripravi svojih načrtov Komisijo zaprosijo, naj organizira izmenjavo dobrih praks. Države članice lahko zaprosijo tudi za tehnično pomoč v okviru mehanizma ELENA, vzpostavljenega s sporazumom Komisije z Evropsko investicijsko banko leta 2009, ali v okviru Instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 27

Člen 5(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Sklad državam članicam zagotovi finančno podporo za financiranje ukrepov in naložb, določenih v njihovih načrtih. Sklad državam članicam in regijam v okviru skupnega upravljanja ter ob spoštovanju načel partnerstva in upravljanja na več ravneh zagotovi finančno podporo za financiranje ukrepov in naložb, določenih v njihovih načrtih. Vsaka država članica bi morala določiti minimalni prag v višini najmanj 35 % teh razpoložljivih sredstev, s katerim bi neposredno razpolagali lokalni in regionalni organi.

Obrazložitev

Regionalna komponenta je ključna za izvajanje in uspeh Socialnega sklada za podnebje. Lokalni in regionalni organi najbolje poznajo probleme in socialno-ekonomske razmere na svojem območju ter lahko bolje prepoznajo najranljivejše posameznike in sektorje, zato bi morala biti sredstva iz sklada na voljo tudi njim. Upravljane sklada bi moralo biti deljeno ob upoštevanju načel partnerstva in upravljanja na več ravneh.

Predlog spremembe 28

Člen 5(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Izplačilo podpore bo odvisno od doseganja mejnikov in ciljev za ukrepe in naložbe, določene v načrtih. Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije in zajemajo zlasti: Izplačilo podpore bo odvisno od doseganja mejnikov in ciljev za ukrepe in naložbe, določene v načrtih. Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije in zajemajo zlasti: (a) energijsko učinkovitost; (a) energijsko učinkovitost; (b) prenovo stavb; (b) energijsko prenovo stavb; (c) brezemisijsko in nizkoemisijsko mobilnost in prevoz; (c) razvoj in uporabo obnovljivih virov energije, tudi prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ; (d) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; (d) brezemisijsko ali nizkoemisijsko mobilnost (na električni, hibridni ali vodikov pogon), integrirane storitve na področju mobilnosti in javni prevoz; (e) zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, zlasti energijsko revnih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza , tudi na podeželskih in oddaljenih območjih. (e) zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; (f) zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, mikropodjetij in malih podjetij ter uporabnikov mobilnosti , tudi na podeželskih in oddaljenih območjih , razčlenjeno po spolu ; (g) prilagajanje negativnim posledicam podnebnih sprememb za ranljiva gospodinjstva; (h) varstvo narave, cilje glede biotske raznovrstnosti in sonaravne rešitve.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 29

Člen 6(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške naslednjih ukrepov in naložb, če ti koristijo predvsem ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem ali ranljivim uporabnikom prevoza in nameravajo: Države članice in regije lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške naslednjih ukrepov in naložb, če ti koristijo predvsem ranljivim gospodinjstvom , zlasti državljanom, ki nimajo dostopa do bančnih storitev, in gospodinjstvom z nižjimi prihodki , ranljivim mikropodjetjem in malim podjetjem ali ranljivim uporabnikom mobilnosti in nameravajo:

Obrazložitev

Regionalna komponenta je ključna za izvajanje in uspeh Socialnega sklada za podnebje. Lokalni in regionalni organi najbolje poznajo probleme in socialno-ekonomske razmere na svojih lokalnih območjih ter lahko bolje prepoznajo najranljivejše posameznike in sektorje. Ciljna skupina ukrepov in podpore Sklada bi morali biti tudi državljani z zelo omejenimi sredstvi, ki niso sposobni ali pripravljeni odpreti bančnega računa.

Predlog spremembe 30

Člen 6(2)(d)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (d) omogočiti dostop do brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil in koles, vključno s finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup, pa tudi do ustrezne javne in zasebne infrastrukture, vključno s polnilno in oskrbovalno infrastrukturo; zagotoviti časovni razpored postopnega zmanjšanja podpore za podporo v zvezi z nizkoemisijskimi vozili; (d) omogočiti dostop do brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil in koles, vključno s finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup, pa tudi do ustrezne javne in zasebne infrastrukture, vključno s polnilno in oskrbovalno infrastrukturo; zagotoviti časovni razpored postopnega zmanjšanja podpore za podporo v zvezi z nizkoemisijskimi vozili , pri čemer se upošteva, da bi morale biti te rešitve z vidika stroškov, vzdrževanja in trajnosti cenovno dostopne tudi za ranljiva gospodinjstva, da se zagotovi učinkovitost ukrepov ;

Obrazložitev

Gospodarska podpora za nakup električnega vozila zaradi visokih stroškov vzdrževanja ni najprimernejša rešitev za ranljiva gospodinjstva. Zagotoviti je treba, da so ukrepi razumni in pragmatični za obravnavanje dejanskih problemov ranljivih državljanov (stroški za energijo).

Predlog spremembe 31

Člen 6(2)(e)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (e) odobriti prost dostop do javnega prevoza ali prilagojene tarife za dostop do javnega prevoza ter spodbujati trajnostno mobilnost na zahtevo in storitve skupne mobilnosti; (e) odobriti prost dostop do javnega prevoza ali prilagojene tarife za dostop do javnega prevoza ter spodbujati brezemisijsko in nizkoemisijsko mobilnost na zahtevo in storitve skupne mobilnosti , zlasti na podeželskih, otoških, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali za manj razvite regije ali območja, vključno z manj razvitimi primestnimi območji ;

Obrazložitev

Regulacija bi morala biti tehnološko nevtralna z vidika življenjskega cikla. Če se upoštevajo samo emisije izpušnih plinov, obstaja tveganje, da se bodo povečale emisije iz proizvodnje električne energije in da bodo izključena druga obnovljiva goriva.

Predlog spremembe 32

Člen 6(2)(g)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (g) podpirati pobude v zvezi s skupnostmi na področju energije iz obnovljivih virov, vključno s kolektivno proizvodnjo in lastno uporabo energije iz obnovljivih virov za obravnavanje energijske revščine.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 33

Člen 8

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice lahko v ocenjene skupne stroške vključijo finančno podporo za javne ali zasebne subjekte, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza , če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe, ki bodo nazadnje koristili ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza . Države članice in regije lahko v ocenjene skupne stroške vključijo finančno podporo za javne ali zasebne subjekte, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in mala podjetja ter ranljivi uporabniki mobilnosti , če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe, ki bodo nazadnje koristili ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in malim podjetjem ter ranljivim uporabnikom mobilnosti . Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike prevoza . Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in mala podjetja ter uporabnike mobilnosti ter da so zanje dolgoročno finančno vzdržne .

Obrazložitev

Regionalna komponenta je ključna za izvajanje in uspeh Socialnega sklada za podnebje. Gospodarska podpora za nakup električnega vozila ni najprimernejša rešitev za ranljiva gospodinjstva, saj je njihov dejanski problem plačevanje računov za energijo.

Predlog spremembe 34

Člen 10(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice lahko organom za upravljanje Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057, in operativnih programov kohezijske politike v okviru Uredbe (EU) 2021/1058 zaupajo izvajanje ukrepov in naložb […]. Države članice lahko organom za upravljanje Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/1057, in operativnih programov kohezijske politike v okviru Uredbe (EU) 2021/1058 zaupajo izvajanje ukrepov in naložb […].

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila. [Op. prev.: Sprememba se ne nanaša na slovensko različico besedila.]

Predlog spremembe 35

Člen 11

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Sklad izvaja Komisija z neposrednim upravljanjem v skladu z ustreznimi pravili, sprejetimi na podlagi […]. Sklad izvajajo Komisija in države članice v okviru deljenega upravljanja v skladu z načeloma partnerstva in upravljanja na več ravneh, kakor je določeno v uredbi o skupnih določbah, ter ustreznimi pravili, sprejetimi na podlagi […].

Obrazložitev

Sklad bi se moral izvajati v okviru deljenega upravljanja v skladu z načeloma partnerstva in upravljanja na več ravneh.

Predlog spremembe 36

Člen 14(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice prispevajo vsaj do 50 odstotkov skupnih ocenjenih stroškov svojih načrtov. Države članice v okviru deljenega upravljanja prispevajo vsaj do 50 odstotkov skupnih ocenjenih stroškov svojih načrtov.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 37

Člen 14(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice med drugim uporabijo prihodke od dražbe svojih pravic v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES za svoj nacionalni prispevek k skupnim ocenjenim stroškom svojih načrtov. Države članice med drugim uporabijo prihodke od dražbe svojih pravic v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES za svoj nacionalni prispevek k skupnim ocenjenim stroškom svojih načrtov. (a) Država članica bi morala določiti minimalni delež svojih prihodkov od dražb v okviru ETS v višini najmanj 20 %, s katerim bi neposredno razpolagali lokalni in regionalni organi. Prihodke, s katerimi upravljajo lokalni in regionalni organi, je treba uporabiti izključno za prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, zlasti za tista, ki podpirajo energetski prehod in obravnavajo tveganja na najranljivejših območjih in v najranljivejših gospodinjstvih. Če bo cena ogljika privedla do prihodkov, ki bodo višji od pričakovanih, se bodo finančna sredstva Socialnega sklada za podnebje ustrezno povečala.

Obrazložitev

Bistveno je, da bi lahko z novim Socialnim skladom za podnebje neposredno podpirali tudi naložbe lokalnih in regionalnih organov v prenovo in izboljšanje lokalnih socialnih stanovanj in cenovne dostopnosti lokalnega javnega prevoza.

Predlog spremembe 38

Člen 15(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Komisija oceni načrt in po potrebi vse spremembe tega načrta, ki jih je država članica predložila v skladu s členom 17, za skladnost z določbami te uredbe. Pri tem ocenjevanju tesno sodeluje z zadevno državo članico. Komisija lahko poda pripombe ali zahteva dodatne informacije. Zadevna država članica zagotovi zahtevane dodatne informacije in lahko, če je to potrebno, dopolni načrt, tudi po njegovi predložitvi. Zadevna država članica in Komisija se lahko po potrebi dogovorita za razumno podaljšanje roka za ocenjevanje. Komisija oceni načrt in po potrebi vse spremembe tega načrta, ki jih je država članica predložila v skladu s členom 17, za skladnost z določbami te uredbe. Pri tem ocenjevanju tesno sodeluje z zadevno državo članico. Komisija lahko poda pripombe ali zahteva dodatne informacije. Zadevna država članica zagotovi zahtevane dodatne informacije in lahko, če je to potrebno, dopolni načrt, tudi po njegovi predložitvi. Zadevna država članica in Komisija se lahko po potrebi dogovorita za razumno podaljšanje roka za ocenjevanje. Država članica oceni regionalne socialne načrte za podnebje, ki jih pripravijo regije, ki so pripravljene zaprositi za dodatna sredstva, da zagotovi skladnost z nacionalnim socialnim načrtom za podnebje in prepreči prekrivanje ukrepov.

Obrazložitev

Regionalna komponenta je ključna za izvajanje in uspeh Socialnega sklada za podnebje. Lokalni in regionalni organi najbolje poznajo probleme in socialno-ekonomske razmere na svojem območju ter lahko bolje prepoznajo najranljivejše posameznike in sektorje.

Predlog spremembe 39

Člen 15(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Komisija oceni ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta na naslednji način: Komisija oceni ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta na naslednji način: (a) za oceno ustreznosti Komisija upošteva naslednja merila: (a) za oceno ustreznosti Komisija upošteva naslednja merila: (i) ali načrt predstavlja odziv na socialni učinek in izzive, s katerimi se spopadajo ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza v zadevni državi članici od vzpostavitve sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, ki je vzpostavljen v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, zlasti energijsko revna gospodinjstva, ob ustreznem upoštevanju izzivov, ugotovljenih v ocenah Komisije glede posodobitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta zadevne države članice ter glede njenega napredka v skladu s členom 9(3) ter členoma 13 in 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v priporočilih Komisije državam članicam, ki so bila izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999 glede na dolgoročni cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. Pri tem se upoštevajo posebni izzivi in dodeljena finančna sredstva zadevne države članice; (i) ali načrt predstavlja odziv na socialni učinek in izzive, s katerimi se spopadajo ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza v zadevni državi članici od vzpostavitve sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, ki je vzpostavljen v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, zlasti energijsko revna gospodinjstva, ob ustreznem upoštevanju izzivov, ugotovljenih v ocenah Komisije glede posodobitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta zadevne države članice ter glede njenega napredka v skladu s členom 9(3) ter členoma 13 in 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v priporočilih Komisije državam članicam, ki so bila izdana v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2018/1999 glede na dolgoročni cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. Pri tem se upoštevajo posebni izzivi in dodeljena finančna sredstva zadevne države članice; (ii) ali se pričakuje, da bo načrt zagotovil, da noben ukrep ali naložba, vključena v načrt, ne škoduje bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852; (ii) ali se pričakuje, da bo načrt zagotovil, da noben ukrep ali naložba, vključena v načrt, ne škoduje bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852; (iii) ali načrt vsebuje ukrepe in naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z obravnavanjem izzivov, ki izhajajo iz njega, in zlasti k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za leto 2030 ter mejnikov strategije za mobilnost za leto 2030; (iii) ali načrt vsebuje ukrepe in naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z obravnavanjem izzivov, ki izhajajo iz njega, in zlasti k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za leto 2030 ter mejnikov strategije za mobilnost za leto 2030; (iv) ali so pri pripravi in razvoju načrta smiselno in vključujoče sodelovali vsi ustrezni deležniki; (v) ali načrt vsebuje analizo učinka na enakost spolov in pojasnilo, kako naj bi z ukrepi in naložbami iz načrta obravnavali razsežnost spola pri energijski revščini in revščini na področju mobilnosti ter zagotovili uravnotežen učinek z vidika enakosti spolov, obenem pa prispevali k vključevanju enakosti spolov v skladu z nacionalno strategijo za enakost spolov, evropskim stebrom socialnih pravic in cilji trajnostnega razvoja OZN; (vi) ali načrt izboljšuje pogoje za prilagajanje učinkom podnebnih sprememb za gospodinjstva ter mikropodjetja in mala podjetja, ki se soočajo z energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti; (b) za oceno uspešnosti Komisija upošteva naslednja merila: (b) za oceno uspešnosti Komisija upošteva naslednja merila: (i) ali se pričakuje, da bo imel načrt trajne učinke na izzive, ki jih obravnava ta načrt, zlasti na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza ter še posebej na energijsko revna gospodinjstva, v zadevni državi članici; (i) ali se pričakuje, da bo imel načrt trajne učinke na izzive, ki jih obravnava ta načrt, zlasti na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza ter še posebej na energijsko revna gospodinjstva, v zadevni državi članici; (ii) ali se pričakuje, da bodo ureditve, ki jih je predlagala zadevna država članica, zagotovile učinkovito spremljanje in izvajanje načrta, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki; (ii) ali se pričakuje, da bodo ureditve, ki jih je predlagala zadevna država članica, zagotovile učinkovito spremljanje in izvajanje načrta, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki; (iii) ali so ukrepi in naložbe, ki jih predlaga zadevna država članica, skladni z zahtevami iz Direktive [llll/št.] [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU], Direktive (EU) 2018/2001, Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta[60], Direktive (EU) 2019/1161 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 2010/31/EU in jih upoštevajo; (iii) ali so ukrepi in naložbe, ki jih predlaga zadevna država članica, skladni z zahtevami iz Direktive [llll/št.] [predlog za prenovitev Direktive 2012/27/EU], Direktive (EU) 2018/2001, Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive (EU) 2019/1161 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive 2010/31/EU in jih upoštevajo; (c) za oceno učinkovitosti Komisija upošteva naslednja merila: (c) za oceno učinkovitosti Komisija upošteva naslednja merila: (i) ali je utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta, razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim okoljskim vplivom in socialnim učinkom; (i) ali je utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta, razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim okoljskim vplivom in socialnim učinkom; (ii) ali se pričakuje, da bodo ureditve, ki jih predlaga zadevna država članica, preprečevale, odkrivale in odpravljale korupcijo, goljufije in navzkrižja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Sklada, vključno z ureditvami, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije; (ii) ali se pričakuje, da bodo ureditve, ki jih predlaga zadevna država članica, preprečevale, odkrivale in odpravljale korupcijo, goljufije in navzkrižja interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Sklada, vključno z ureditvami, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije; (iii) ali so mejniki in cilji, ki jih predlaga država članica, učinkoviti glede na obseg, cilje in upravičene ukrepe Sklada; (iii) ali so mejniki in cilji, ki jih predlaga država članica, učinkoviti glede na obseg, cilje in upravičene ukrepe Sklada; (d) za oceno skladnosti Komisija upošteva, ali načrt vsebuje ukrepe in naložbe, ki predstavljajo skladne ukrepe. (d) za oceno skladnosti Komisija upošteva, ali načrt vsebuje ukrepe in naložbe, ki predstavljajo skladne ukrepe.

Obrazložitev

Za spremljanje razvoja, učinkovitosti in učinkov Sklada so ključne ocene. Kot je navedeno, je regionalna komponenta izjemno pomembna za upoštevanje razlik in posebnosti vseh ranljivih državljanov in tistih, ki jih bo sprememba sistema za trgovanje z emisijami najbolj prizadela.

Predlog spremembe 40

Člen 21

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Komisija in zadevne države članice v skladu s svojimi pristojnostmi spodbujajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje Sklada z drugimi programi in instrumenti Unije, vključno s programom InvestEU, Instrumentom za tehnično podporo, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter skladi iz Uredbe (EU) 2021/1060. V ta namen: Komisija ter zadevne države članice in regije v skladu s svojimi pristojnostmi spodbujajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje Sklada z drugimi programi in instrumenti Unije, vključno s programom InvestEU, Instrumentom za tehnično podporo, mehanizmom za okrevanje in odpornost ter skladi iz Uredbe (EU) 2021/1060. V ta namen: (a) zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, regionalni ravni, tako v fazi načrtovanja kot tudi v fazi izvajanja; (a) zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, regionalni in lokalni ravni, tako v fazi načrtovanja kot tudi v fazi izvajanja; (b) izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in (b) izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, in (c) zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, regionalni ravni, da se dosežejo cilji Sklada. (c) zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, regionalni in lokalni ravni, da se dosežejo cilji Sklada.

Obrazložitev

Za spremljanje razvoja, učinkovitosti in učinkov Sklada so ključne ocene. Kot je navedeno, je regionalna komponenta izjemno pomembna za upoštevanje razlik in posebnosti vseh ranljivih državljanov in tistih, ki jih bo sprememba sistema za trgovanje z emisijami najbolj prizadela.

Predlog spremembe 41

Člen 22

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice dajo na voljo javnosti podatke iz člena 20(2), točka (d)(i), (ii) in (iv), te uredbe ter jih posodobijo na enem spletišču v formatih, ki so odprti in strojno berljivi, kot je določeno v členu 5(1) Direktive (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta, kar omogoča razvrščanje, iskanje, pridobivanje, primerjavo in ponovno uporabo podatkov. Podatki iz člena 20(2), točka (d)(i) in (ii), te uredbe ne bodo objavljeni v primerih iz člena 38(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 ali če je plačana neposredna dohodkovna podpora nižja od 15 000 EUR. Države članice in regije dajo na voljo javnosti podatke iz člena 20(2), točka (d)(i), (ii) in (iv), te uredbe ter jih posodobijo na enem spletišču v formatih, ki so odprti in strojno berljivi, kot je določeno v členu 5(1) Direktive (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta, kar omogoča razvrščanje, iskanje, pridobivanje, primerjavo in ponovno uporabo podatkov. Podatki iz člena 20(2), točka (d)(i) in (ii), te uredbe ne bodo objavljeni v primerih iz člena 38(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 ali če je plačana neposredna dohodkovna podpora nižja od 15 000 EUR.

Obrazložitev

Regionalna komponenta je ključna za izvajanje in uspeh Socialnega sklada za podnebje. Lokalni in regionalni organi najbolje poznajo probleme in socialno-ekonomske razmere na svojem območju ter lahko bolje prepoznajo najranljivejše posameznike in sektorje.

Predlog spremembe 42

Člen 23(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Vsaka zadevna država članica Komisiji vsaki dve leti poroča o izvajanju svojega načrta v okviru celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu s členom 28 navedene uredbe. Zadevne države članice v svoje poročilo o napredku vključijo: Vsaka zadevna država članica in regija Komisiji vsaki dve leti poroča o izvajanju svojega načrta v okviru celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega poročila o napredku v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu s členom 28 navedene uredbe. Zadevne države članice v svoje poročilo o napredku vključijo: (a) podrobne kvantitativne informacije o številu energijsko revnih gospodinjstev; (a) podrobne kvantitativne informacije o številu energijsko revnih gospodinjstev; (b) po potrebi podrobne informacije o napredku pri doseganju nacionalnega okvirnega cilja zmanjšanja števila energijsko revnih gospodinjstev; (b) po potrebi podrobne informacije o napredku pri doseganju nacionalnega okvirnega cilja zmanjšanja števila energijsko revnih gospodinjstev; (c) podrobne informacije o rezultatih ukrepov in naložb, vključenih v njihov načrt; (c) podrobne informacije o rezultatih ukrepov in naložb, vključenih v njihov načrt; (d) informacije o politikah in ukrepih glede toplogrednih plinov ter o projekcijah in energijski revščini, sporočene v skladu s členoma 18 in 24 Uredbe (EU) 2018/1999; (d) informacije o politikah in ukrepih glede toplogrednih plinov ter o projekcijah in energijski revščini, sporočene v skladu s členoma 18 in 24 Uredbe (EU) 2018/1999; (e) informacije, sporočene v okviru dolgoročnih strategij prenove stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU; (e) informacije, sporočene v okviru dolgoročnih strategij prenove stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU; (f) leta 2027 oceno načrta iz člena 17(5) ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, vzpostavljenega v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES; (f) leta 2027 oceno načrta iz člena 17(5) ob upoštevanju dejanskih neposrednih učinkov sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, vzpostavljenega v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES; (g) informacije o spremembah njihovega načrta v skladu s členom 17. (g) informacije o spremembah njihovega načrta v skladu s členom 17; (h) redni pregled ocene ranljivosti na območjih v regijah, zlasti na območjih s trajnimi naravnimi omejitvami, ki so še posebej ranljiva, kot so otoške in gorske regije, in spremljanje dejanskega učinka dodatnih ukrepov ETS na ravni NUTS 2 ali NUTS 3.

Obrazložitev

Za spremljanje razvoja, učinkovitosti in učinkov Sklada so ključne ocene. Kot je navedeno, je regionalna komponenta izjemno pomembna za upoštevanje razlik in posebnosti vseh ranljivih državljanov in tistih, ki jih bo sprememba sistema za trgovanje z emisijami najbolj prizadela.

Predlog direktive Sveta o prestrukturiranju okvira Unije za obdavčitev energentov in električne energije (prenovitev)

COM(2021) 563 final

Predlog spremembe 43

Uvodna izjava 28

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Za odpravo socialnega učinka davkov na energijo bodo morda potrebna ciljna znižanja davčne ravni. Lahko se izkaže, da je za zaščito ranljivih gospodinjstev začasno potrebna oprostitev obdavčitve. Za odpravo socialnega učinka davkov na energijo bodo morda potrebna ciljna znižanja davčne ravni. Lahko se izkaže, da je za zaščito ranljivih gospodinjstev , ranljivih mikropodjetij in malih podjetij ter ranljivih uporabnikov mobilnosti, tudi na podeželskih, gorskih, obrobnih in otoških območjih, začasno potrebna oprostitev obdavčitve.

Obrazložitev

Uskladitev besedila s predlogom o Socialnem skladu za podnebje, saj se obdavčitev energije lahko uporabi za dopolnitev načrtovanih socialnih ukrepov.

Predlog spremembe 44

Člen 17

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Za namene točke (c) so energenti in električna energija, ki jih uporabljajo gospodinjstva, opredeljena kot ranljiva, lahko oproščeni največ deset let po začetku veljavnosti te direktive . V tem odstavku „ranljiva gospodinjstva“ pomeni gospodinjstva, na katera znatno vplivajo učinki te direktive, kar za namene te direktive pomeni, da so pod pragom „tveganja revščine“, ki je opredeljen kot 60 % nacionalne mediane ekvivalentnega razpoložljivega dohodka; Za namene točke (c) so energenti in električna energija, ki jih uporabljajo gospodinjstva, opredeljena kot ranljiva na nacionalni ali regionalni , lahko oproščeni. V tem odstavku „ranljiva gospodinjstva“ pomeni gospodinjstva, na katera znatno vplivajo učinki te direktive, kar za namene te direktive pomeni, da so pod pragom „tveganja revščine“, ki je opredeljen kot 60 % nacionalne mediane ekvivalentnega razpoložljivega dohodka , njihova poraba pa ne presega potrebnega minimuma za dostojne življenjske pogoje, ki veljajo v dani regiji . „Ranljiva gospodinjstva“ pomenijo tudi energijsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva, med njimi tudi tista z nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno vplivajo učinki stroškov vključitve stavb in prevoza v področje uporabe Direktive 2003/87/ES ;

Obrazložitev

Oprostitev ne bi smela biti časovno omejena, če je gospodinjstvo še vedno v ranljivem položaju. Opredelitev „ranljiva gospodinjstva“ se prilagodi opredelitvi v Skladu.

Predlog spremembe 45

Člen 31

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […]. Poročilo upošteva pravilno delovanje notranjega trga, okoljske in socialne vidike, realno vrednost najnižjih ravni obdavčitve in ustrezne širše cilje Pogodb. […]. Poročilo upošteva pravilno delovanje notranjega trga, okoljske , regionalne, lokalne in socialne vidike, realno vrednost najnižjih ravni obdavčitve in ustrezne širše cilje Pogodb.

Obrazložitev

Treba je oceniti regionalno perspektivo.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

1. pozdravlja napovedano vzpostavitev Socialnega sklada za podnebje, s katerim naj bi se ublažile negativne posledice za najbolj ogrožene skupine in območja ter zagotovil socialno trajnostni prehod; poudarja, da podnebna in energetska politika ter trg ogljika ne smeta prizadeti ranljivih gospodinjstev, mikropodjetij in malih podjetij ter uporabnikov mobilnosti, tudi na podeželskih in oddaljenih območjih, potem ko se je delež tistih, ki se soočajo z energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti, od poletja 2021 močno povečal zaradi vztrajne rasti cen energije;

2. poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti zelo pomembni akterji na področju energije in podnebja, ker najbolje poznajo značilnosti območij ter socialne in gospodarske okoliščine, v katerih se te politike izvajajo, ker so za to področje pristojne in lahko izberejo najustreznejši pristop za povečanje njihove učinkovitosti;

3. poziva, naj se pri ocenjevanju in odobritvi načrtov glavni poudarek nameni zagotavljanju, da so predvideni ukrepi načrtovani po meri ciljnih skupin in da so s tem skupine, opredeljene v predlogu, resnično deležne podpore. Sredstva, predvidena v okviru Socialnega sklada za podnebje, so omejena, zato je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju podpore najbolj ranljivim gospodinjstvom, mikropodjetjem in malim podjetjem ter uporabnikom mobilnosti, tudi na podeželskih in oddaljenih območjih;

4. meni, da bi morale vse politike, ki vplivajo na podjetja in gospodinjstva, podprte z dokazi, ter da bi morali v zvezi s tem Komisija, Eurostat ter lokalne in regionalne oblasti sodelovati pri vzpostavitvi zanesljivih struktur za upravljanje in zbiranje podatkov s prostim dostopom za vse oblikovalce politik in deležnike;

5. poudarja, da je za evropsko oskrbo z energijo ključna strateška neodvisnost; poudarja tudi, da ni dovolj, če bomo svojo odvisnost od oskrbe s fosilnimi gorivi postopno zmanjšali le v odnosu do Ruske federacije, ampak meni, da je načrt REPowerEU način za pospešitev prehoda na čisto energijo ter zmanjšanje odvisnosti EU od uvožene energije in surovin, s tem pa tudi zmanjšanje političnih, gospodarskih in varnostnih tveganj, ki so povezana s tovrstnim uvozom. To pomeni, da je treba dati prednost obsežnim naložbam in konkretnim ukrepom za hitrejše uvajanje energije iz obnovljivih virov, spodbujanje energijske učinkovitosti, krožnosti, čiste električne energije in vodika ter raziskave na področju alternativnih trajnostnih goriv in jih povezati;

6. meni, da je pomembno, da države članice energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti lahko zmanjšujejo s številnimi različnimi sredstvi. Eden od teh je model najemnine z vključenimi stroški ogrevanja, kar pomeni, da je lastnik odgovoren za ustrezno temperaturo notranjosti in ima zato jasno spodbudo za povečanje energijske učinkovitosti. To je trenutno v nasprotju z razlago Komisije glede stroškovne učinkovitosti v direktivi o energijski učinkovitosti, ki se namesto tega osredotoča na individualno merjenje in obračunavanje toplote;

7. poziva Komisijo, naj začne raziskave in posvetovanja z ustreznimi akterji, da bi jasno opredelili minimalno potrebo gospodinjstva po energiji za dostojen življenjski standard, in sicer na podlagi zanesljivih podatkov in časovnih vrst, ob upoštevanju regionalnih razlik ter na podlagi novega koncepta;

8. pozdravlja sporočilo Evropske komisije o spopadanju z naraščajočimi cenami energije: nabor orodij za ukrepanje in podporo, v katerem se države članice spodbuja, naj uporabijo ukrepe, opredeljene v naboru orodij; pozdravlja predlog Evropske komisije za priporočilo Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost; poziva nacionalne organe, naj te ukrepe nujno upoštevajo, da bi zagotovili pravičen prehod, pri katerem ne bi bil nihče zapostavljen, ter zagotovijo, da bodo lokalne in regionalne oblasti sodelovale pri njihovem izvajanju ter da se bodo upoštevale teritorialne razlike;

9. opozarja, da je Konvencija županov za podnebne spremembe in energijo podala koristne prispevke k reševanju vprašanj v zvezi z energijsko učinkovitostjo in podnebjem, zato bi morala prenovljena direktiva o obdavčitvi energije in novi Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: novi sklad) uporabiti spoznanja in strokovno znanje članov te konvencije ter hitre ukrepe, vključene v akcijske načrte za trajnostno energijo (SEAP) na lokalni ali regionalni ravni;

10. pozdravlja dejstvo, da je Komisija predlogu direktive o obdavčitvi energije priložila preglednico o subsidiarnosti, vendar obžaluje, da ni vključena tudi v predlog o Socialnem skladu za podnebje. Obrazložitev v zvezi z evropsko dodano vrednostjo predlogov in uvajanje ukrepov, ki izhajajo iz pristojnosti EU na področju prometa, podnebnih sprememb, okolja in notranjega trga, sta v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

11. poudarja, da bi lahko bila v nekaterih regijah po Evropi daljinsko ogrevanje in hlajenje zanesljivejša, učinkovitejša in cenovno ugodnejša rešitev za državljane, zato bi bilo treba novi sklad uskladiti z drugimi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, da bi zagotovili zadostno podporo za stroške prenove stanovanj, da bi se lahko priključila na nove sisteme;

12. meni, da bo proizvodnja električne energije v prihodnosti bolj decentralizirana in da v zvezi s tem gospodinjstva in podjetja, ki so pripravljena na uporabo fotovoltaične ali vetrne energije, potrebujejo bolj prilagojeno podporo za decentralizirana pametna omrežja in odpravo nepotrebne birokracije, kar vključuje tudi namensko podporo iz Socialnega sklada za podnebje za skupnosti na področju energije z obnovljivih virov;

13. ugotavlja, da v državah članicah obstaja več shem evropskih strukturnih in investicijskih skladov za podporo ukrepom za energijsko učinkovitost, namenjeno gospodinjstvom in podjetjem, zato bi bilo morda koristno razviti jasne smernice in oblikovati podporo za najranljivejša gospodinjstva ter mikropodjetja in mala podjetja, ki se soočajo z energijsko revščino in revščino na področju mobilnosti, da bi preprečili izključenost tistih, ki pomoč najbolj potrebujejo;

14. priporoča, naj države članice, regije in občine posodobijo urbanistične načrte in načrte rabe zemljišč ter dostop do postopkov, povezanih z gradbenimi dovoljenji, da bi znižale davke in stroške ter preprečile birokracijo pri naložbah gospodinjstev in podjetij v energijsko učinkovitost;

Predlog o Socialnem skladu za podnebje

15. pozdravlja predlog za vzpostavitev Socialnega sklada za podnebje kot izraz solidarnosti in zavezanosti k poštenemu in socialno pravičnemu prehodu, kot ključno orodje za podporo državljanom, ki jih bo prehod na podnebno nevtralnost najbolj prizadel, ter kot odgovor na poziv OR k okrepitvi celovitosti in delovanja sistema EU za trgovanje z emisijami ob hkratnem zagotavljanju podpore ranljivim regijam in skupinam;

16. poziva, naj vsaj 35 % finančnih sredstev Socialnega sklada za podnebje neposredno upravljajo lokalne in regionalne oblasti, saj lahko natančneje opredelijo ranljivosti in so odgovorne za uspešno, ciljno usmerjeno in učinkovito izvajanje ukrepov, opredeljenih v načrtih, ki so lahko usmerjeni v potrebe skupin z nižjimi dohodki, vključno s tistimi, ki jim grozi revščina, in jih resnično obravnavajo;

17. obžaluje, da pred predstavitvijo predloga za Socialni sklad za podnebje ni bila izvedena konkretna in specifična ocena učinka. Taka ocena bi omogočila natančno oceno porazdelitvenih učinkov mehanizma, delovanja, upravljanja in ukrepov sklada, s poudarkom na posledicah in koristih za najbolj ranljive državljane ter na lokalni in regionalni ravni, omogočila pa bi tudi boljšo opredelitev finančno najšibkejših skupin, da bi podporo ustrezno usmerili k tistim, ki jo najbolj potrebujejo;

18. priporoča, naj ima OR kot organ, ki zastopa lokalne in regionalne oblasti, podporno vlogo pri oblikovanju in izvajanju socialnih načrtov za podnebje, kar je dodatna priložnost za vključitev lokalne in regionalne ravni zunaj nacionalnih okvirov držav članic;

19. poziva k priznanju vloge lokalnih in regionalnih oblasti kot ključnih akterjev, ki prispevajo k nacionalnim socialnim načrtom za podnebje, saj gre za raven upravljanja, ki je najbližje državljanom, in lahko prispeva veliko znanja in izkušenj, pridobljenih na terenu, hkrati pa zagotovi, da priprava socialnih načrtov za podnebje ne bo povzročila dodatnega upravnega bremena za lokalne in regionalne oblasti; predlaga, da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti možnost, da pripravijo regionalne socialne načrte za podnebje v skladu s takimi načrti na nacionalni ravni ob upoštevanju načel partnerstva, upravljanja na več ravneh, subsidiarnosti in sorazmernosti;

20. navaja, da je eden od problemov pri energijsko učinkoviti prenovi stanovanjskega fonda pomanjkanje dostopa do znanja o energijski učinkovitosti in najsodobnejših rešitev, ki so že na voljo na trgu; v zvezi s tem predlaga, da se tudi ti ukrepi financirajo iz novega sklada;

21. poudarja, da se pri izračunu splošne kupne moči ne upoštevajo dovolj cene energije, in meni, da je uporaba BDP ali BND po standardih kupne moči kot splošnega kazalnika sicer primerna za splošno kohezijsko politiko, vendar poziva Komisijo, naj za porabo energije poišče kazalnik, ki bo enako zanesljiv kot BDP in BND, vendar bo bolje odražal ravnanje evropskih gospodinjstev in podjetij v Evropi pri porabi energije, ter ki bo državam članicam zagotavljal večjo prožnost za izravnavanje razlik, do katerih pride zaradi statistike pri dodeljevanju sredstev EU;

22. poudarja, da je cilj Socialnega sklada za podnebje sicer korak v pravo smer za zagotovitev pravičnega zelenega prehoda, vendar so potrebna dodatna prizadevanja na finančnem področju. Socialni sklad za podnebje kot tak ne bo zadostoval za odpravo neželenih socialnih učinkov in gospodarskih pomanjkljivosti ukrepov za doseganje podnebne nevtralnosti; poziva, naj se prihodki, ki izhajajo iz sistema za trgovanje z emisijami 2, deloma dodelijo Socialnemu skladu za podnebje in ukrepom za zagotovitev, da nihče ne bo prikrajšan zaradi doseganja podnebne nevtralnosti; predlaga, da se finančna sredstva Socialnega sklada za podnebje ustrezno povečajo, če bo cena ogljika privedla do prihodkov, ki bodo višji od pričakovanih. OR se zavzema za to, da bi uporabili več oblik gospodarske podpore, v okviru katerih bi bilo mogoče upoštevati posebnosti območij, prebivalstva, sektorjev, mest in regij. Čeprav je pripravljen podpreti najbolj ranljive posameznike, bo treba posebno pozornost nameniti ustreznosti ukrepov in podpori brezdomcem, ženskam, državljanom brez sredstev, mladim in finančno šibkejšim subjektom;

23. poziva Evropski parlament in Svet, naj z novim skladom ne spodbujata nobene vrste individualne motorizirane mobilnosti ter naj namesto tega podpirata trajnostne brezemisijske in nizkoemisijske rešitve za mobilnost (na električni, hibridni in vodikov pogon) in integrirane storitve na področju mobilnosti;

Revizija direktive o obdavčitvi energije

24. 2 in prispevali k doseganju novih podnebnih ciljev EU. Direktiva v sedanji obliki tega ne odraža, kot je poudarilo tudi Evropsko računsko sodišče pozdravlja cilj predloga direktive, da bi davek na energijo določili glede na dejansko energijsko vsebnost in trajnostnost, s čimer bi zagotovili spodbude za zmanjšanje emisij COin prispevali k doseganju novih podnebnih ciljev EU. Direktiva v sedanji obliki tega ne odraža, kot je poudarilo tudi Evropsko računsko sodišče ( 12 )

25. obžaluje, da ni posebne preglednice o subsidiarnosti za predlog o Socialnem skladu za podnebje, vendar podpira, da zakonodajni predlog temelji na členu 91(1)(d), členu 192(1) in členu 194(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki se nanašajo na promet, podnebne spremembe in energijo, ter meni, da predlog jasno prikazuje evropsko dodano vrednost in je skladen z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

26. pozdravlja, da je v direktivo o obdavčitvi energije vključena možnost, da države članice pomagajo ranljivim skupinam in zaščitijo gospodinjstva pred energetsko revščino ter tako preprečijo morebitne negativne učinke zadevne obdavčitve;

27. pozdravlja revizijo direktive o obdavčitvi energije, s čimer bo njena vsebina prilagojena potrebi po večjem podnebnem ukrepanju in varstvu okolja, hkrati pa bo lahko podpirala razvoj in širitev energije iz obnovljivih virov ter ohranjala pravilno delovanje notranjega trga, saj bo obdavčitev energentov in električne energije usklajena z energetsko in podnebno politiko EU;

28. predlaga analizo teritorialnih vzorcev v državah članicah na regionalni ravni, da bi najbolj prizadetim gospodinjstvom in podjetjem v posebnih okoliščinah, kot je tveganje revščine, omogočili regionalne ali celo lokalne izjeme, nižje stopnje ali druge izravnalne ukrepe;

29. poudarja, da se drva v Evropi v nekaterih regijah uporabljajo za ogrevanje in kuhanje, kar je jasen znak energijske revščine. V takih okoliščinah bosta prenovitev direktive o obdavčitvi energije in sistema trgovanja z emisijami 2 prizadela te porabnike, zato priporoča oblikovanje dodatnih programov za podporo prehoda z drv na čiste obnovljive in učinkovite vire energije.

V Bruslju, 27. aprila 2022 Predsednik Evropskega odbora regij Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(2) Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

(3) Podatki iz leta 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

(4) Podatki iz leta 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

(5) Potrjeno s strani Evropskega sveta 24. in 25. junija 2021.

(6) Uredba (EU) 2021/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L 231, 30.6.2021, str. 21).

(7) Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

(8) Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

(9) Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

(10) UL L 357, 27.10.2020, str. 35.

(11) UL L 357, 27.10.2020, str. 35.

(12) Analiza Evropskega računskega sodišča 01/2022: Obdavčitev energije, oblikovanje cen ogljika in subvencije za energijo.