[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.11.2005

COM(2005) 590 končno

2005/0240 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES

(pripravila Komisija){SEC(2005) 1515}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi in cilji predloga Glavni cilj predloga Komisije je izboljšanje pomorske varnosti z določitvijo jasnih smernic na ravni Skupnosti o izvajanju preiskav v zvezi z varnostjo in izmenjavi izkušenj po vsaki večji pomorski nezgodi ali incidentu. Na napredek v pomorski varnosti so odločilno vplivale izkušnje po vsaki nesreči in posredovanje preiskovalnih komisij, ki so izpostavile najpomembnejše vzroke. Vendar je odsotnost instrumenta, ki bi urejal vodenje ustreznih preiskav v zvezi z varnostjo in izmenjavo izkušenj po nezgodi, da se prepreči ponovitev nesreč, danes velika vrzel na področju politike pomorske varnosti Evropske unije. Leta 2001 je Komisija v Beli knjigi „Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitev“ poudarila rastočo potrebo, da se pospešijo neodvisne preiskave v zvezi z varnostjo, ki bi temeljile na analizi okoliščin in vzrokov nezgod ali incidentov in katerih rezultati bi bili usmerjeni k preprečevanju tveganj in sredstvom za izboljšanje zakonodaje. To potrebo je ugotovil tudi Evropski parlament na podlagi dela začasnega odbora za izboljšanje varnosti na morju po potopu tankerja Prestige leta 2002 (komisija „MARE“). Parlament je sklenil naslednje: „Če želimo preprečiti nove nezgode in incidente, je treba v Uniji oblikovati jasne smernice glede izvajanja neodvisnih preiskav pomorskih nezgod in incidentov.“ Parlament „meni, da mora biti to delo neodvisnega preiskovalnega organa na ravni držav članic, ali če je to primerno, na evropski ravni“. |

120 | Splošno ozadje Nesreči tankerjev „Erika“ in „Prestige“ sta jasno pokazali na pomanjkljivosti mednarodnih predpisov in težave, ki jih imajo države članice EU pri izvajanju preiskav resnih pomorskih nezgod v zvezi z varnostjo na zadovoljiv način in v sprejemljivih rokih. Te pomanjkljivosti in težave poudarjajo veliko nasprotje s stanjem na področju letalskega prevoza, kjer je Evropska skupnost leta 1994 sprejela pravila, ki zagotavljajo hitro in sistematično izvajanje preiskav nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo, z namenom izboljšanja varnosti v civilnem letalstvu. Kljub dejstvu, da morajo države zastave v skladu z mednarodnim pomorskim pravom po vsaki resni pomorski nezgodi ali incidentu izvesti preiskavo v zvezi z varnostjo in sodelovati z drugimi državami članicami, danes na področju pomorstva ni zavezujočega instrumenta na mednarodni ravni, ki bi zagotavljal, da države zastave samodejno izpolnjujejo to obveznost. Mednarodna pomorska organizacija (IMO) je po večletnem razmisleku in več omejenih izkušnjah 27. novembra 1997 sprejela resolucijo o sprejetju Kodeksa o preiskovanju pomorskih nezgod in incidentov. Vendar pa je uporaba priporočil Kodeksa IMO glede izvajanja preiskav v zvezi z varnostjo odvisna zgolj od pripravljenosti držav zastave, udeleženih v pomorskih nezgodah ali incidentih. Prispevek nekaterih držav zastave k izboljšanju pomorske varnosti s primerno izmenjavo izkušenj je majhen oziroma ga ni. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 zahteva od držav članic, da sprožijo preiskavo o pomorskih nezgodah ali incidentih, v katerih je udeležen ro-ro trajekt ali visokohitrostno potniško plovilo. V okviru ukrepov po nesreči tankerja Erika Direktiva 2002/59/ES o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet zahteva od držav članic, da ravnajo v skladu s priporočili Kodeksa IMO o preiskovanju pomorskih nezgod in incidentov. Ta direktiva obravnava tudi uporabo „črnih skrinjic“ na ladjah za lajšanje preiskav po nezgodah. V skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 mora Evropska agencija za pomorsko varnost spodbujati sodelovanje med državami članicami in Komisijo pri oblikovanju skupne metodologije za izvajanje preiskav pomorskih nezgod, ki bo v skladu z dogovorjenimi mednarodnimi načeli. V skladu z navedeno direktivo mora Agencija prav tako pomagati državam članicam v dejavnostih, ki zadevajo preiskave resnih pomorskih nezgod, in pri izvajanju analize obstoječih poročil o preiskavi nezgod. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog spada v tretji paket zakonodajnih ukrepov za krepitev pomorske varnosti. Paket je del prednostne naloge „varnost“ letne politične strategije Komisije. Poleg tega bo predlog s preprečevanjem pomorskih nesreč prispeval k prednostni nalogi varovanja okolja. |

POSVETOVANJE ZAINTERESIRANIH STRANK IN PRESOJA VPLIVOV |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

211 | Uporabljene metode posvetovanja, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašanih Komisija je maja 2004 in februarja 2005 izvedla dvojni niz posvetovalnih srečanj s predstavniki držav članic in sektorja pomorskih prevozov na podlagi delovnih dokumentov teh služb, ki so vključevali podroben seznam vprašanj o pristopu, ki naj bi se uporabljal v zvezi z instrumentom za preiskave pomorskih nezgod, ter določb, ki jih je treba predvideti v zvezi z njim. Komisija je vprašane sodelujoče pozvala, naj ji svoja podrobna mnenja pošljejo v pisni obliki. Komisija je skupaj z Agencijo za pomorsko varnost zbrala informacije, potrebne za izvedbo presoje vpliva predloga. Načela, na katerih temelji predlog Komisije, so bila preučena na strokovnem seminarju, ki ga je februarja 2005 organizirala Agencija v sodelovanju s strokovnjaki IMO ter pomorskimi upravami in preiskovalnimi organi držav članic. |

212 | Povzetek prejetih odgovorov in način, kako so bili upoštevani Predstavniki držav članic in sektorja pomorskih prevozov ter različni strokovnjaki, ki so sodelovali v posvetovanjih, se strinjajo o pomenu preiskav v zvezi z varnostjo v okviru politike pomorske varnosti. Skupno se vsi udeleženci posveta strinjajo o pomembnosti tehničnih preiskav v primeru pomorskih nezgod in incidentov. Ocenjujejo, da obstaja resnična potreba po uskladitvi in utrditvi različnih postopkov preiskav v zvezi z varnostjo v državah članicah, pri čemer je treba upoštevati načela in priporočila IMO. Poleg tega bi moral predlagani instrument zagotavljati vsaj tako izmenjavo izkušenj, kot to zagotavlja instrument, ki se uporablja na področju letalstva. |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj |

221 | Zadevna strokovna področja oz. področja strokovnega znanja in izkušenj Pomorska varnost, preiskave pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo |

222 | Uporabljena metodologija Zbiranje mnenj, pregled razpoložljivega strokovnega znanja in izkušenj (Mednarodna pomorska organizacija, preiskovalni organi v državah članicah in tretjih državah) in izkušnje, pridobljene pri izvajanju zakonodaje Skupnosti glede izvajanja preiskav v zvezi z varnostjo na področju civilnega letalstva. |

223 | Glavne organizacije in glavni strokovnjaki, vključeni v posvetovanja Delo začasnega odbora Evropskega parlamenta o izboljšanju pomorske varnosti po potopu tankerja Prestige leta 2002 (sklepne ugotovitve komisije „MARE“). Evropska agencija za pomorsko varnost, katere naloga je tudi pomagati državam članicam v dejavnostih, ki zadevajo preiskave resnih pomorskih nezgod; analiza obstoječih poročil o preiskavi nezgod. Skupina neodvisnih strokovnjakov, zadolžena za svetovanje Komisiji o strategiji v zvezi z nezgodami na področju prometa in ustanovljena s Sklepom Komisije z dne 11. junija 2003 (gl. UL L 144, 12.6.2003). |

2243 | Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Priznan je bil obstoj možnih večjih tveganj z nepopravljivimi posledicami in ugotovljeno splošno soglasje o obstoju takšnih tveganj. |

225 | V Skupnosti danes obstajajo velike razlike pri izvajanju neodvisnih preiskav pomorskih nezgod in incidentov. Nekatere države članice tovrstne preiskave izvajajo sistematično, druge države članice pa jih izvajajo površno in nesistematično. Prav tako so zelo različno spoštovana priporočila IMO glede preiskav v zvezi z varnostjo. Odsotnost jasnih smernic za doseganje enake ravni obvezanosti vseh držav članic je velika vrzel v zakonodaji EU na področju pomorske varnosti. Največja skrb na področju pomorstva ostaja nesposobnost nekaterih držav zastave za izvedbo takojšne preiskave pomorske nezgode ali incidenta v zvezi z varnostjo. Zdi se celo, da države, pod katere zastavo se pripeti največ nezgod, sorazmerno izvedejo najmanj preiskav oziroma predložijo najmanj rezultatov preiskav in konkretnih sklepov, vendar pristojni mednarodni organi na tako stanje ne reagirajo. |

226 | Metode, uporabljene za dajanje izvedenskih mnenj v javnost Izvedenska mnenja so podrobneje navedena v poglobljeni presoji vpliva, ki jo je izvedla Komisija (glej spodaj). Podatki in izvedenska mnenja, ki jih je zbrala Evropska agencija za pomorsko varnost, so na voljo na spletni strani Agencije (www.emsa.eu.int). |

230 | Analiza vpliva Pri pregledu možnih ukrepov so bile preučene štiri možnosti: (1) ohranitev trenutnega statusa quo („brez ukrepanja“); (2) nezakonodajna pobuda Skupnosti, ki bi države članice spodbujala k prostovoljni uporabi priporočil Kodeksa IMO; (3) predložitev predlogov s strani 25 držav članic EU Mednarodni pomorski organizaciji za spremembo mednarodnih konvencij z namenom določitve uradne obveze izvajanja preiskav pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo; (4) oblikovanje jasnih smernic na ravni Skupnosti o vodenju preiskav v zvezi z varnostjo in izmenjavi izkušenj po vsaki resni pomorski nezgodi ali incidentu. Analiza možnega vpliva navedenih možnosti je potrdila, da: je uporaba zakonodaje Skupnosti najustreznejša možnost za obravnavanje problematike preiskav pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo v okviru politike pomorske varnosti; mora izbrani instrument (direktiva o glavnih načelih, ki jih bodo morale države članice upoštevati pri izvajanju preiskav pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo) čimbolj temeljiti na načelih in priporočilih Kodeksa IMO; kljub temu bi moral predlagani instrument zagotavljati vsaj tako izmenjavo izkušenj, kot to zagotavlja instrument, ki se uporablja na področju letalstva; je ukrepanje Skupnosti na tem področju nujno, saj so preiskave v zvezi z varnostjo del politike, katere cilj je preprečevanje novih pomorskih nesreč v Evropski uniji. |

231 | Navedena analiza vpliva je del zakonodajnega in delovnega programa Komisije; na voljo je na spletni strani Komisije: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/index_en.htm. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Glavni cilj predloga (člen 1) je izboljšanje pomorske varnosti in preprečevanje nesreč v prihodnje. Cilj preiskav v zvezi z varnostjo na področju letalstva pa tudi na področju pomorstva ni določiti in še manj pripisati kakršno koli civilno ali kazensko odgovornost, temveč ugotoviti okoliščine in vzroke pomorskih nezgod ali incidentov z namenom zbiranja vseh možnih informacij za izboljšanje pomorske varnosti. Predlog je bil oblikovan v skladu s pravili mednarodnega pomorskega prava in opredelitvami ter priporočili Kodeksa IMO o preiskovanju pomorskih nezgod in incidentov (člena 2 in 3). V pravo Skupnosti vnaša obvezo držav članic glede izvajanja preiskav pomorskih nezgod v zvezi z varnostjo (člena 5 in 6). S tem, ko predlog zagotavlja stalnost specializiranih organov ali jih ustanavlja, ter preiskovalcem, ki izvajajo preiskave v zvezi z varnostjo, podeljuje pristojnosti za preiskavo v tretjih državah (člen 7), podeljuje status preiskavam na področju pomorstva v zvezi z varnostjo (člen 4). Poleg tega vsebuje določbo o sodelovanju med državami članicami (člen 8) ter med državami članicami in tretjimi državami (člen 9). Namen predloga je tudi varovanje dokazov (člena 10 in 11) ter preoblikovanje postopkov, da se zagotovi varovanje, hranjenje in oblikovanje poročil o preiskavah ter izmenjava izkušenj (členi 12, 13, 14 in 15). Navsezadnje predlog upošteva vlogo, ki jo ima na tem področju Evropska agencija za pomorsko varnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002. |

310 | Pravna podlaga Člen 80(2) Pogodbe ES. |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, kadar predlog ne posega na področje, ki je v izključni pristojnosti Skupnosti. |

Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov: |

321 | Zlasti na ravni Skupnosti je treba uskladiti in konsolidirati različne postopke preiskav v zvezi z varnostjo v državah članicah, jasno ločevati med preiskavami v zvezi z varnostjo in sodnimi preiskavami, pospešiti dostop preiskovalcev na kraj nezgode, razpoložljivost materialnih dokazov in razgovore z udeleženimi osebami ter zagotoviti neodvisnost preiskovalcev od nadzornih organov. |

323 | Odsotnost jasnih smernic na evropski ravni o izvajanju preiskav v zvezi z varnostjo in izmenjavi izkušenj z namenom preprečevanja tveganj resnih pomorskih nezgod je velika vrzel v zakonodaji EU na področju pomorske varnosti. Odsotnost obvezanosti vseh držav članic prav tako negativno vpliva na raven varnosti in prizadevanje za preprečevanje tveganja resnih nezgod na celotnem območju EU. |

Cilji predloga se lahko bolje dosežejo z ukrepanjem Skupnosti iz naslednjih razlogov: |

324 | Usklajena mreža, ki vključuje izmenjavo informacij in po potrebi omogoča skupno ukrepanje za pravočasno ugotavljanje in preprečevanje tveganj novih pomorskih nesreč, je učinkovitejša od posameznih instrumentov, katerih cilj je ugotavljanje okoliščin in iskanje vzrokov pomorskih nezgod ali incidentov z namenom zbiranja informacij za izboljšanje pomorske varnosti. |

325 | Ukrepanje na ravni Skupnosti zagotavlja sistematično vodenje preiskav pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo s strani vseh držav članic, ki imajo interese na področju prometa. Izvedba preiskav po skupni metodologiji, ki je skladna z dogovorjenimi mednarodnimi načeli, zagotavlja kakovost in učinkovitost preiskave. Omrežje, ki omogoča sodelovanje preiskovalnih organov držav članic, zagotavlja združevanje znanja, vzajemno tehnično pomoč in uvedbo učinkovitih mehanizmov za izmenjavo izkušenj, da se prepreči tveganje podobnih nezgod na ravni Skupnosti. Navsezadnje vzpostavitev sistema podatkovne zbirke in izmenjave tehničnih informacij predstavlja dodano vrednost samostojnemu ukrepanju držav članic za varovanje človeških življenj na morju in preprečevanje okoljskih posledic pomorskih nezgod. |

327 | Predlog se omejuje zgolj na učinkovito uporabo v Skupnosti obveze za izvajanje preiskav po nezgodi v skladu z določbami mednarodnega pomorskega prava. Predvideva jasne smernice za izvajanje priporočil, ki jih je v ta namen oblikovala IMO. |

Predlog je torej skladen z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: |

331 | Predlog direktive določa osnovna načela glede izvajanja preiskav pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo. Države članice morajo sprejeti najustreznejše ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje na nacionalni ravni. Po drugi strani predlog temelji na določbah mednarodnih pomorskih konvencij in priporočilih IMO, ki so jih države članice obvezane spoštovati. Predlog direktive uvaja minimalna merila kakovosti glede praktične uporabe navedenih določb in priporočil, s tem da državam članicam pušča veliko prostora za odločanje. Poleg tega prinaša okvir vzajemnega sodelovanja in tehnične pomoči na evropski ravni, ki ga države članice sedaj nimajo. |

332 | Predlog ne predstavlja finančnega in/ali upravnega bremena za gospodarske subjekte in državljane. Na ravni nacionalnih uprav si bodo morale države članice, ki nimajo potrebnih struktur za izvajanje preiskav nezgod na področju pomorstva, prizadevati za vzpostavitev potrebnih upravnih struktur. To naj ne bi zadevalo regionalnih in lokalnih oblasti. V zameno bo izmenjava izkušenj glede preiskav v zvezi z varnostjo prispevala k izboljšanju varnosti flote in izvajanja pomorskega prometa ter zmanjševanju tveganja za pojav novih nezgod in incidentov. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument(-i): direktiva. |

342 | Drugi instrumenti ne bi bili primerni iz naslednjih razlogov: Eden glavnih ciljev predloga je oblikovanje jasnih smernic o izvajanju neodvisnih preiskav pomorskih nezgod in incidentov. Z direktivo je mogoče natančno določiti glavna načela ukrepanja v okviru prava Skupnosti, hkrati pa državam članicam pustiti čim več prostora za odločanje glede izvajanja potrebnih ukrepov. Drugi mehanizmi, kot so prostovoljno sodelovanje držav članic ali samoregulacija (preiskave v zvezi z varnostjo izvajajo gospodarski subjekti), ne bi bili primerni. Nesreči tankerjev „Erika“ in „Prestige“ sta jasno pokazali na pomanjkljivosti mednarodnih predpisov in težave, ki jih imajo države članice EU pri izvajanju preiskav resnih pomorskih nezgod v zvezi z varnostjo na zadovoljiv način in v sprejemljivih rokih. |

VPLIV NA PRORAčUN |

401 | Zakonodajni predlog ne vpliva na odhodke iz poslovanja proračuna Skupnosti. Predviden je manjši vpliv na upravne odhodke, da se zagotovi primeren nadzor nad izvajanjem Direktive. |

DODATNE INFORMACIJE |

520 | Razveljavitev obstoječe zakonodaje Sprejetje predloga bo povzročilo razveljavitev nekaterih zakonodajnih določb. |

Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

532 | Predlog vključuje klavzulo o reviziji. |

550 | Tabela ujemanja Države članice morajo Komisiji sporočiti besedilo nacionalnih določb za prenos te direktive ter tabelo ujemanja med navedenimi določbami in to direktivo. |

560 | Evropski gospodarski prostor Ta osnutek akta izhaja s področja, ki ga zajema Sporazum EGP, in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

1. 2005/0240 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3],

v skladu s postopkom, ki je določen v členu 251 Pogodbe[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V pomorskem prometu v Evropi je treba vzdrževati visoko splošno raven varnosti in storiti vse potrebno za zmanjšanje števila pomorskih nezgod in incidentov.

(2) Hitro izvajanje tehničnih preiskav pomorskih nezgod izboljšuje varnost v pomorskem prometu in prispeva k preprečevanju ponovitve takšnih nezgod, katerih posledica so izguba življenj, ladij in onesnaževanje morskega okolja.

(3) Evropski parlament je v svoji Resoluciji[5] o izboljšanju varnosti na morju Komisijo pozval, naj pripravi predlog direktive o preiskovanju ladijskih nesreč.

(4) Člen 2 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS)[6] iz leta 1982 določa pravice obalnih držav, da preučijo vzroke katere koli pomorske nezgode znotraj njihovih teritorialnih voda, ki bi predstavljala življenjsko nevarnost ali ogrožala okolje, vključevala organe obalne države, pristojne za iskanje in reševanje, ali kako drugače zadevala obalno državo.

(5) Člen 94 UNCLOS določa, da mora država zastave sprožiti preiskavo določenih nezgod ali incidentov plovbe na odprtem morju, ki jo izvede ustrezno usposobljena oseba ali osebe ali je izvedena v njeni/njihovi prisotnosti.

(6) Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (pravilo SOLAS I/21), Mednarodna konvencija o tovornih črtah iz leta 1966 in Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaženja morja z ladij iz leta 1973 določajo obveznosti držav zastave, da izvedejo preiskave nezgod in Mednarodni pomorski organizaciji (IMO) sporočijo rezultate preiskave.

(7) [Osnutek] Kodeksa za izvajanje obveznih instrumentov IMO[7] opozarja na obveznost držav zastave, da zagotovijo, da preiskave o pomorski varnosti vodijo ustrezno usposobljeni preiskovalci, pristojni za zadeve v zvezi s pomorskimi nezgodami in incidenti. Kodeks nadalje od držav zastave zahteva, da so pripravljene na zagotavljanje usposobljenih preiskovalcev v ta namen, ne glede na kraj nezgode ali incidenta.

(8) Treba je upoštevati Kodeks o preiskovanju pomorskih nezgod in incidentov, ki ga je IMO sprejela novembra 1997 z Resolucijo skupščine A.849 in določa izvajanje skupnega pristopa k preiskavam pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo ter sodelovanje med državami pri ugotavljanju dejavnikov, ki povzročajo pomorske nezgode in incidente. Prav tako je treba upoštevati okrožnico 953 Odbora IMO za pomorsko varnost, ki vsebuje posodobljene opredelitve izrazov, uporabljenih v Kodeksu, in resoluciji IMO A.861(20) in MSC.163(78), ki navajata opredelitev pojma „zapisovalniki podatkov o plovbi”.

(9) Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili[8] od držav članic zahteva, da v okviru svojega notranjega pravnega reda opredelijo pravni status, ki bo njim in vsem drugim utemeljeno zainteresiranim državam članicam omogočal udeležbo, sodelovanje, ali kadar je to predvideno v Kodeksu za preiskovanje pomorskih nezgod, vodenje preiskave o pomorski nezgodi ali incidentu, ki vključuje ro-ro trajekt ali visokohitrostno potniško plovilo.

(10) Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS[9] zahteva, da države članice ravnajo v skladu s Kodeksom IMO o preiskovanju pomorskih nezgod in incidentov ter zagotovijo, da se rezultati preiskave nesreče objavijo po zaključku preiskave kakor hitro je mogoče.

(11) Preiskavo nezgod in incidentov, ki vključujejo morska plovila ali druga plovila v pristanišču ali drugih zaprtih pomorskih območjih, bi moral izvesti neodvisni organ ali subjekt ali pa bi morala potekati pod njegovim nadzorom, da se prepreči vsako navzkrižje interesov.

(12) Države članice bi morale zagotoviti, da bo njihov notranji pravni red njim in drugim utemeljeno zainteresiranim državam članicam omogočal udeležbo ali sodelovanje v preiskavi o nesrečah ali njeno vodenje na podlagi določb Kodeksa IMO o preiskovanju pomorskih nezgod.

(13) V skladu s pravilom SOLAS V/20 morajo potniške ladje in druge ladje z bruto tonažo 3 000 in več in zgrajene po 1. juliju 2002 imeti zapisovalnike podatkov o plovbi (VDR-je), ki pomagajo pri preiskavah nesreč. Glede na njihovo pomembnost pri oblikovanju politike preprečevanja ladijskih nesreč bi bilo treba takšno opremo sistematično zahtevati na krovu vseh ladij, ki opravljajo nacionalna in mednarodna potovanja in pristanejo v pristaniščih Skupnosti.

(14) Podatki, posredovani preko sistema VDR ter preko drugih elektronskih naprav, se lahko uporabijo tako naknadno po pomorski nezgodi ali incidentu z namenom preiskave njenih vzrokov, kot tudi preventivno z namenom pridobitve izkušenj o okoliščinah, ki lahko privedejo do teh dogodkov. Države članice bi morale zagotoviti, da se takšni podatki, kadar so na voljo, ustrezno uporabijo v oba namena.

(15) Nujno je preiskati ali preučiti na kakšen drug način ne le klice v sili, ki prihajajo z ladje, temveč tudi informacije iz katerega koli vira, da je ladja ali osebe na takšni ladji oziroma z nje v nevarnosti ali, da zaradi dogodka, povezanega z delovanjem ladje, obstaja resno potencialno tveganje poškodbe oseb, ladijske konstrukcije ali okolja.

(16) Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta[10] zahteva, da Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu „Agencija”) sodeluje z državami članicami za razvoj tehničnih rešitev in nudenje tehnične pomoči v povezavi z izvajanjem zakonodaje Skupnosti. Na področju preiskovanja nesreč ima Agencija posebno nalogo pospeševanja sodelovanja med državami članicami in Komisijo pri razvoju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč v skladu z dogovorjenimi mednarodnimi načeli, ob upoštevanju različnih pravnih sistemov držav članic.

(17) V skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 mora Agencija spodbujati sodelovanje pri zagotavljanju pomoči držav članic v dejavnostih, ki zadevajo preiskave, povezane z resnimi pomorskimi nesrečami, in pri izvajanju analize obstoječih poročil o preiskavi nesreč.

(18) Države članice bi morale ustrezno upoštevati varnostna priporočila, ki izhajajo iz preiskave nezgode ali incidenta v zvezi z varnostjo.

(19) Ker je namen tehnične preiskave preprečevanje pomorskih nezgod in incidentov v prihodnje, se zaključkov in varnostnih priporočil ne bi smelo uporabiti za določitev odgovornosti ali pojasnjevanje krivde.

(20) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev dejavnosti, ki jo je treba izvesti, namreč izboljšanje pomorske varnosti v Skupnosti in s tem zmanjšanje pomorskih nezgod v prihodnje, in jih je torej, glede na obseg in učinke dejavnosti, mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego navedenih ciljev.

(21) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[11] –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1 Vsebina

Namen te direktive je izboljšanje pomorske varnosti in zmanjšanje tveganja pomorskih nezgod v prihodnosti z:

(a) pospeševanjem hitrega izvajanja preiskav v zvezi z varnostjo in ustrezno analizo pomorskih nesreč in incidentov ter

(b) zagotavljanjem pravočasnega in natančnega poročanja o preiskavah v zvezi z varnostjo ter predlogi za sanacijske ukrepe.

Preiskave v skladu s to direktivo niso namenjene ugotavljanju odgovornosti ali, razen v kolikor je to potrebno za uresničitev njenega cilja, pojasnjevanju krivde.

Člen 2 Področje uporabe

1. Ta direktiva se uporablja za pomorske nezgode, incidente in klice v sili, ki

(a) zadevajo ladje, ki plujejo pod zastavo ene izmed držav članic, ali

(b) do katerih pride na območjih, na katerih lahko države članice izvršujejo pristojnosti, ali

(c) zadevajo druge pomembne interese držav članic.

2. Ta direktiva se ne uporablja za pomorske nezgode, incidente in klice v sili, ki zadevajo samo:

(a) vojne ladje in ladje za prevoz čet ter druge ladje, ki so v lasti ali upravljanju države članice in se uporabljajo izključno v nekomercialne vladne namene;

(b) ladje, ki jih ne poganjajo mehanska sredstva, preprosto grajene lesene ladje, jahte za prosti čas in športna plovila, razen če imajo ali bodo imele posadko in več kot 12 potnikov v komercialne namene;

(c) plovila, namenjena plovbi po celinskih plovnih poteh;

(d) ribiška plovila, krajša od 24 metrov;

(e) stalne vrtalne enote na morju.

Člen 3 Opredelitve pojmov

Za namene te direktive:

1. „SOLAS“ pomeni Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (SOLAS 74), kakor je bila spremenjena s Protokoloma iz leta 1978 in 1988.

„Kodeks IMO“ pomeni Kodeks o preiskovanju pomorskih nezgod in incidentov, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija z Resolucijo skupščine A.849 z dne 27. novembra 1997, s spremembami.

2. Naslednji izrazi se razumejo v skladu z opredelitvami pojmov, ki so vsebovane v Kodeksu IMO:

(a) „pomorska nezgoda“,

(b) „zelo resna nezgoda“,

(c) „pomorski incident“,

(d) „preiskava pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo“,

(e) „utemeljeno zainteresirana država“.

3. Izraza „resna nezgoda“ in „manj resna nezgoda“ se razumeta v skladu s posodobljenimi opredelitvami iz okrožnice 953 Odbora IMO za pomorsko varnost.

4. Izraza „ro-ro trajekt“ in „visokohitrostno potniško plovilo“ se razumeta v skladu z opredelitvami iz člena 2 Direktive 1999/35/ES;

5. „Vodilna preiskovalna država članica“ pomeni državo članico, ki mora opraviti ali, v primeru, da obstaja več utemeljeno zainteresiranih držav, voditi preiskavo v zvezi z varnostjo v skladu s to direktivo;

6. „Zapisovalnik podatkov o plovbi (VDR)“ se razume v skladu z opredelitvijo iz resolucij IMO A.861(20) in MSC.163(78);

7. „Klic v sili“ pomeni signal, ki ga odda ladja, ali informacija iz katerega koli vira, ki navaja, da je določena ladja oziroma ljudje na ladji ali z nje v nevarnosti na morju;

8. „Varnostno priporočilo“ pomeni vsak predlog, ki ga da eden od naslednjih subjektov:

(a) preiskovalni organ države, ki opravlja ali vodi preiskavo v zvezi z varnostjo pomorske nezgode ali incidenta, na podlagi podatkov, pridobljenih iz te preiskave ali, kadar je to primerno,

(b) Komisija, ki deluje na podlagi izvlečkov analiz podatkov.

Člen 4 Status preiskav v zvezi z varnostjo

1. Države članice v skladu s svojim notranjim pravnim redom določijo pravila za vodenje preiskav pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo. Pri tem zagotovijo, da takšne preiskave:

(a) so neodvisne od preiskav kaznivih dejanj ali drugih vzporednih preiskav, ki ugotavljajo odgovornost ali pojasnjujejo krivdo; in

(b) niso ovirane, začasno opuščene ali odložene zaradi takšnih preiskav.

2. Pravila, ki jih mora določiti država članica, vsebujejo določbe, ki omogočajo:

(a) sodelovanje in vzajemno pomoč v preiskavah pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo, ki jih vodi druga država članica, ali pooblastilo drug državi članici, da v skladu z določbami te direktive prevzame nalogo vodenja takšne preiskave, in

(b) usklajevanje dejavnosti njihovih preiskovalnih organov v obsegu, ki je potreben za doseganje ciljev te direktive, v tesnem sodelovanju s Komisijo.

Člen 5 Obveznost preiskave

1. Vsaka država članica zagotovi, da preiskavo izvede preiskovalni organ iz člena 8 po resni ali zelo resni pomorski nezgodi, ki:

(a) zadeva ladjo, ki pluje pod njeno zastavo, ne glede na kraj nezgode; ali

(b) se pripeti znotraj območij, na katerih lahko ta država izvršuje pristojnost, ne glede na zastavo ladje ali ladij, vključenih v nezgodo; ali

(c) zadeva pomemben interes države članice, ne glede na kraj nezgode in zastave vpletene ladje ali ladij.

2. Poleg preiskovanja resnih in zelo resnih nezgod, preiskovalni organ iz člena 8 po ugotovitvi osnovnih dejstev primera odloča tudi o tem, ali se izvede varnostna preiskava manj resne nezgode, pomorskega incidenta ali klica v sili.

Pri svoji odločitvi upošteva resnost nezgode ali incidenta, vrsto plovila in/ali tovora, ki ga klic v sili zadeva, in/ali kakršno koli prošnjo organov, pristojnih za iskanje in reševanje.

3. Področje uporabe in praktične rešitve za vodenje preiskav v zvezi z varnostjo določi preiskovalni organ vodilne preiskovalne države članice v sodelovanju z ustreznimi organi ostalih utemeljeno zainteresiranih držav na način, ki se mu zdi najbolj primeren za doseganje ciljev te direktive, in z namenom preprečevanja prihodnjih nezgod ali incidentov.

4. Preiskave v zvezi z varnostjo sledijo skupni metodologiji za preiskovanje pomorskih nezgod in incidentov, razviti v skladu s členom 2(e) Uredbe (ES) št. 1406/2002. O sprejetju ali spremembi takšne metodologije za namene te direktive se odloča v skladu s postopkom, določenim v členu 18(2).

5. Preiskava v zvezi z varnostjo se začne takoj, ko je to mogoče po pomorski nezgodi ali incidentu.

Člen 6 Obveznost poročanja

Država članica v okviru svojega nacionalnega pravnega sistema zahteva, da pristojni organi in/ali vpletene strani nemudoma obvestijo njen preiskovalni organ o nastopu vseh nezgod, incidentov in klicev v sili, ki sodijo v področje uporabe te direktive.

Člen 7 Skupne preiskave v zvezi z varnostjo

1. V primeru resnih in zelo resnih nezgod, ki vključujejo pomembne interese dveh ali več držav članic, se zadevne države članice hitro sporazumejo o tem, katera bo vodilna preiskovalna država članica.

Države članice se vzdržijo vodenja vzporednih preiskav v zvezi z varnostjo iste pomorske nezgode ali incidenta. Prav tako se vzdržijo kakršnega koli ukrepa, ki bi lahko ogrozil vodenje preiskave v zvezi z varnostjo, ki sodi v področje uporabe te direktive.

2. Država članica lahko nalogo vodenja v preiskavi nezgode ali incidenta v zvezi z varnostjo soglasno prenese na drugo državo članico. Drugo državo članico lahko povabi k sodelovanju v takšni preiskavi.

3. Kadar je v pomorsko nezgodo, incident ali klic v sili vpleten ro-ro trajekt ali visokohitrostno potniško plovilo, sproži preiskovalni postopek država članica, v katere vodah se je nezgoda ali incident zgodil ali, če se je zgodil v eksteritorialnih vodah, država članica, ki jo je trajekt ali plovilo nazadnje obiskalo.

Ta država ostane pristojna za preiskavo in usklajevanje z ostalimi utemeljeno zainteresiranimi državami članicami dokler se medsebojno ne sporazumejo, katera država bo vodila preiskavo.

Člen 8 Preiskovalni organi

1. Države članice zagotovijo, da je za vodenje preiskav pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo odgovoren nepristranski stalni preiskovalni organ ali subjekt (v nadaljnjem besedilu »preiskovalni organ«) in ustrezno usposobljeni preiskovalci, pristojni za pomorske nezgode in incidente.

Ta preiskovalni organ je funkcijsko neodvisen, zlasti od nacionalnih organov, ki so pristojni za sposobnost ladje za plovbo, certificiranje, inšpekcijski nadzor, število članov ladijske posadke, varno plovbo, vzdrževanje, nadzor pomorskega prometa, pomorsko inšpekcijo, delovanje pristanišč in, na splošno, za vse ostale stranke, katerih interesi bi lahko bili v nasprotju z nalogo, ki mu je bila zaupana.

2. Preiskovalni organ zagotovi, da imajo posamezni preiskovalci zadostno znanje in praktične izkušnje na področjih, ki se nanašajo na njihove običajne preiskovalne dolžnosti. Poleg tega preiskovalni organ po potrebi zagotovi hiter dostop do ustreznega strokovnega znanja.

3. Dejavnosti preiskovalnega organa se lahko razširijo na zbiranje in analizo podatkov o pomorski varnosti, zlasti za preprečevanje nezgod in incidentov, v kolikor te dejavnosti ne vplivajo na njegovo neodvisnost ali ne prinašajo nobenih zakonskih in upravnih pristojnosti ali pristojnosti glede standardizacije.

4. Države članice v okviru svojega pravnega sistema in po potrebi v sodelovanju z organi, pristojnimi za sodno preiskavo, zagotovijo, da so preiskovalci njihovih preiskovalnih organov ali katerega koli drugega preiskovalnega organa, pooblaščenega za izvedbo preiskave, pooblaščeni, da:

(a) imajo prost dostop do vseh ustreznih območij ali kraja nezgode, kakor tudi vseh ladij, razbitin ali objektov, vključno s tovorom, opremo ali naplavinami;

(b) zagotovijo takojšen popis dokazov in nadzorovano iskanje in odstranitev razbitin, naplavin ali drugih sestavnih delov ali snovi za pregled ali analizo;

(c) zahtevajo preiskavo ali analizo predmetov iz točke (b) in imajo prost dostop do rezultatov takšnih preiskav ali analiz;

(d) imajo prost dostop do, kopijo in uporabo katere koli pomembne informacije in posnetih podatkov, vključno z zapisovalnikom podatkov o plovbi (VDR), podatkov, ki zadevajo ladjo, plovbo, tovor, posadko ali katere koli druge osebe, predmete, pogoje ali okoliščine;

(e) imajo prost dostop do rezultatov preiskav trupel žrtev ali preskusov na vzorcih, vzetih iz trupel žrtev;

(f) zahtevajo in imajo prost dostop do rezultatov preiskav ali preskusov na vzorcih, vzetih iz ljudi, vključenih v delovanje ladje, ali katerih koli drugih ustreznih ljudi;

(g) zaslišijo priče v odsotnosti oseb, katerih interes bi po mnenju preiskovalcev oviral preiskavo v zvezi z varnostjo;

(h) pridobijo dokumentacijo in ustrezne informacije, ki jih imajo država zastave, lastniki, klasifikacijski zavodi ali katere koli druge pomembne stranke, kadar imajo te stranke ali njihovi predstavniki sedež v državi članici;

(i) zaprosijo za pomoč pristojne organe v zadevnih državah, vključno z zastavnimi in pomorskimi inšpektorji, obalnimi stražami, upravljavci sistemov nadzora plovbe, iskalnimi in reševalnimi ekipami, operaterji službe za ladijski promet, piloti ali ostalim pristaniškim ali pomorskim osebjem.

5. Preiskovalnemu organu se omogoči, da ima možnost ukrepati takoj, ko dobi obvestilo o nezgodi, in pridobiti zadostna sredstva za neodvisno izvedbo svojih nalog. Njegovim preiskovalcem se da položaj, ki jim daje potrebna jamstva neodvisnosti.

6. Preiskovalni organ lahko po tej direktivi svoje naloge kombinira z delom preiskovanja drugih dogodkov, različnih od pomorskih nezgod, pod pogojem, da takšne preiskave ne ogrožajo njegove neodvisnosti.

Člen 9 Nerazkritje evidenc

Države članice zagotovijo, da so naslednje evidence na voljo izključno za namene preiskave v zvezi z varnostjo, razen če pristojni sodni organ v zadevni državi določi, da interes razkritja prevlada nad škodljivim domačim in mednarodnim vplivom, ki bi ga takšno dejanje lahko imelo na zadevno preiskavo ali preiskave v prihodnosti:

(a) vsa pričevanja prič in druge izjave, poročila in zapiski, ki jih je preiskovalni organ zabeležil ali prejel v času preiskave v zvezi z varnostjo;

(b) evidence, ki razkrivajo identiteto oseb, ki so pričale v okviru preiskave v zvezi z varnostjo;

(c) zdravstveni ali osebni podatki v zvezi z osebami, vpletenimi v nezgodo ali incident.

Člen 10 Stalni okvir sodelovanja

1. Države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo ustanovijo stalni okvir sodelovanja, ki njihovim organom, ki preiskujejo pomorske nezgode in incidente v zvezi z varnostjo, omogoča medsebojno sodelovanje in sodelovanje s Komisijo v obsegu, ki je potreben za doseganje ciljev te direktive.

2. Poslovnik stalnega okvira sodelovanja in njegova zahtevana organizacijska ureditev se določita v skladu s postopkom iz člena 18(2).

3. Znotraj stalnega okvira sodelovanja se preiskovalni organi v državah članicah in Komisija dogovorijo zlasti o najboljših načinih sodelovanja z namenom:

(a) skupne uporabe naprav, objektov in opreme za tehnično preiskavo razbitin in ladijske opreme ter drugih predmetov, pomembnih za preiskavo v zvezi z varnostjo, vključno s pridobivanjem in vrednotenjem zapisov iz zapisovalnikov podatkov o plovbi ter drugih elektronskih naprav;

(b) drug drugemu zagotoviti tehnično sodelovanje ali strokovno znanje, potrebno za izvajanje posebnih nalog;

(c) pridobivanja in skupne uporabe informacij, ki so potrebne za analizo podatkov o nezgodi in pripravo ustreznih varnostnih priporočil na ravni Skupnosti;

(d) priprave skupnih načel za poznejša varnostna priporočila in prilagoditve preiskovalnih metod razvoju tehnološkega in znanstvenega napredka;

(e) oblikovanja pravil o zaupnosti za skupno uporabo pričevanj prič in obdelavo podatkov;

(f) organiziranja, kadar je to primerno, ustreznih dejavnosti za usposabljanje posameznih preiskovalcev;

(g) spodbujanja sodelovanja s preiskovalnimi organi ali subjekti tretjih držav in z mednarodnimi organizacijami za preiskavo pomorskih nesreč na področjih, ki jih ureja ta direktiva.

4. Vsaka država članica, katere objekte ali storitve je, ali bi običajno, ladja uporabila pred nezgodo ali incidentom, in ki razpolaga s podatki, ki se nanašajo na preiskavo, takšne podatke sporoči preiskovalnemu organu, ki vodi preiskavo.

Člen 11 Stroški

Države članice storijo vse potrebno, da se izognejo zaračunavanju zagotavljanja kakršne koli pomoči, ki jo zahtevajo druge države članice za vodenje preiskave v zvezi z varnostjo po tej direktivi.

Člen 12 Sodelovanje z utemeljeno zainteresiranimi tretjimi državami

1. Države članice pri preiskovanju pomorskih nezgod v največji možni meri sodelujejo z utemeljeno zainteresiranimi tretjimi državami.

2. Utemeljeno zainteresirane tretje države se lahko sporazumno vključijo v preiskavo v zvezi z varnostjo, ki jo vodi država članica v skladu s pogoji te direktive, v kateri koli fazi preiskave.

3. Sodelovanje države članice v preiskavi, ki jo vodi utemeljeno zainteresirana tretja država, ne posega v zahteve glede vodenja in poročanja o preiskavah glede pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo po tej direktivi.

Člen 13 Zavarovanje dokazov

Države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da stranke, udeležene v nezgodah, incidentih ali klicih v sili, za katere velja ta direktiva, storijo vse, kar je v njihovi moči, za doseganje naslednjega:

(a) zaščito vseh informacij s kart, ladijskih dnevnikov, elektronskih in magnetnih zapisov ter video trakov, vključno z informacijami iz zapisovalnika podatkov o plovbi in drugih elektronskih naprav, ki se nanašajo na obdobje pred, med in po nezgodi;

(b) preprečitev popravljanja ali drugačnega spreminjanja takšnih informacij;

(c) preprečitev motenja kakršne koli druge opreme, ki bi se lahko štela za pomembno pri preiskavi nesreče;

(d) hitro in spretno zbiranje in zaščito vseh dokaznih sredstev za namene pomorskih preiskav in incidentov v zvezi z varnostjo.

Člen 14 Poročila o nezgodah

1. Preiskave pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo, izvedene pod pogoji te direktive, se zaključijo z objavo poročila, ki se predstavi v skladu s smernicami iz Priloge I.

2. Preiskovalni organ naredi vse, kar je v njegovi moči, da je poročilo javnosti dostopno v dvanajstih mesecih od dneva nezgode ali incidenta. V kolikor končnega poročila ni možno pripraviti v tem času, se v dvanajstih mesecih od dneva nezgode ali incidenta objavi vmesno poročilo.

3. Preiskovalni organ vodilne preiskovalne države članice pošlje Komisiji kopijo končnega ali vmesnega poročila. Morebitne pripombe Komisije za izboljšanje kakovosti poročila upošteva na način, ki najbolje prispeva k doseganju ciljev te direktive.

Člen 15 Varnostna priporočila

1. Država članica zagotovi, da naslovniki ustrezno upoštevajo varnostna priporočila preiskovalnih organov in, kadar je to primerno, ravnajo v skladu z njimi in v skladu s pravom Skupnosti ter mednarodnim pravom.

2. Kadar je to primerno, preiskovalni organ ali Komisija pripravi varnostna priporočila na podlagi izvlečkov analize podatkov.

3. Varnostno priporočilo ali začasno priporočilo nikakor ne pojasnjuje krivde ali odgovornosti za nezgodo.

Člen 16 Sistem zgodnjega opozarjanja

Če preiskovalni organ države članice v kateri koli fazi preiskave pomorske nezgode zavzame stališče, da je za preprečitev nevarnosti novih nezgod potrebno takojšnje ukrepanje na ravni Skupnosti, hitro obvesti Komisijo o potrebi po zgodnjem opozorilu.

Komisija nemudoma preuči zadevo in po potrebi izda opozorilo, namenjeno pristojnim organom v vseh državah članicah, sektorju pomorskih prevozov in vsem ostalim zadevnim strankam.

Člen 17 Evropska podatkovna baza za pomorske nezgode

1. Podatki o pomorskih nezgodah in incidentih se shranjujejo in analizirajo s pomočjo evropske elektronske podatkovne baze, ki jo ustanovi Komisija in nosi ime Evropska informacijska platforma za pomorske nezgode (European Marine Casualty Information Platform – EMCIP).

2. Države članice obvestijo Komisijo o pristojnih organih, ki bodo imeli dostop do podatkovne baze.

3. Preiskovalni organi držav članic obvestijo Komisijo o pomorskih nezgodah in incidentih v skladu z obrazcem iz Priloge II. Prav tako Komisiji posredujejo podatke, pridobljene s preiskavami pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo, v skladu s sistemom podatkovne baze EMCIP.

4. Komisija obvesti preiskovalne organe držav članic o zahtevah in časovnem okviru za postopke obveščanja in poročanja.

Člen 18 Postopek odbora

1. Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002[12].

2. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, znaša dva meseca.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 19 Pristojnosti spreminjanja

Ob upoštevanju omejitev te direktive lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 18(2) posodobi opredelitve pojmov te direktive in sklicevanja na akte Skupnosti in instrumente IMO, da bi jih uskladila z ukrepi Skupnosti in IMO, ki so začeli veljati.

V skladu z istim postopkom lahko Komisija spremeni tudi Prilogi.

Člen 20 Dodatni ukrepi

Nobena določba te direktive ne preprečuje državi članici, da sprejme dodatne ukrepe v zvezi s pomorsko varnostjo, ki niso zajeti v tej direktivi, pod pogojem, da takšni ukrepi ne posegajo v to direktivo ali na kakršen koli način negativno vplivajo na doseganje njenih ciljev.

Člen 21 Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 22 Spremembe obstoječih aktov

1. Člen 12 Direktive 1999/35/ES se črta.

2. Člen 11 Direktive 2002/59/ES se črta.

Člen 23 Prenos direktive

1. Države članice najkasneje do […] sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma predložijo besedilo navedenih predpisov ter tabelo ujemanja med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 24 Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 25 Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[…] […]

PRILOGA I

Obrazec in vsebina poročila preiskave v zvezi z varnostjo

Predgovor

V tem delu je opredeljen edini cilj preiskave v zvezi z varnostjo ter navedeno, da varnostno priporočilo v nobenem primeru ne sme spodbuditi domneve o krivdi ali odgovornosti za nesrečo ali incident, in da poročilo, kar zadeva slog in vsebino, ni bilo napisano z namenom uporabe v sodnih postopkih.

(Poročilo se ne sme sklicevati na pričevanja prič niti povezati nikogar, ki je omenjen v poročilu, z osebo, ki je pričala med preiskavo.)

1. Povzetek

V tem delu so opisana glavna dejstva o pomorski nezgodi ali incidentu: kaj, kdaj, kje in kako se je zgodilo. Navesti je treba tudi, ali je posledično prišlo do smrtnih žrtev, poškodb, poškodovanja ladje, tovora, tretje strani ali okolja.

2. Dejanski podatki

Ta del vključuje številna ločena poglavja, ki zagotavljajo zadosti informacij, ki jih preiskovalni organ razlaga kot dejanske, s katerimi se zapolnijo vsa ustrezna področja Evropske podatkovne baze za pomorske nezgode, utemelji analiza in olajša razumevanje.

Ta poglavja vključujejo vsaj naslednje podatke:

2.1 Podatki o ladji

- ladijska zastava/register;

- identifikacija ladje;

- glavne značilnosti ladje;

- lastništvo in upravljanje;

- podrobnosti konstrukcije;

- najmanjše število posadke, potrebno za varno plovbo;

- odobren tovor.

2.2 Podrobnosti o potovanju

- pristanišča postanka;

- vrsta potovanja;

- podatki o tovoru;

- število članov ladijske posadke.

2.3 Podatki o pomorski nezgodi ali incidentu

- vrsta pomorske nezgode ali incidenta;

- datum in čas;

- položaj in kraj pomorske nezgode ali incidenta;

- zunanje in notranje okolje;

- plovba ladje in del potovanja;

- prostor na krovu;

- podatki o človeških dejavnikih;

- posledice (za ljudi, ladjo, tovor, okolje, ostalo).

2.4 Vpletenost obalnih organov in ukrepanje ob nesreči

- kdo je bil vpleten;

- uporabljena sredstva;

- hitrost odziva;

- sprejeti ukrepi;

- doseženi rezultati.

Ta del poročila poleg potrebnih podrobnosti in drugih osnovnih podatkov vsebuje tudi rezultate vseh pomembnih preiskav ali preskusov ter vse varnostne ukrepe, ki so morda že bili sprejeti za preprečitev pomorskih nezgod v prihodnje.

3. Opis

V tem delu je obnovljena pomorska nezgoda ali incident z zaporedjem dogodkov v kronološkem vrstnem redu pred, med in po pomorski nezgodi ali incidentu ter vpletenost vsakega od akterjev (tj. osebe, materiala, okolja, opreme ali zunanjega vpliva). Obdobje, ki ga opis zajema, je odvisen od časa posameznih nezgodnih dogodkov, ki so neposredno prispevali k povzročitvi pomorske nezgode ali incidenta.

4. Analiza

Ta del vključuje številna nepovezana poglavja, analizo vsakega nezgodnega dogodka s pripombami v zvezi z rezultati vseh pomembnih preiskav ali preskusov, ki so bili opravljeni v času preiskave, in v zvezi z vsemi varnostnimi ukrepi, ki so morda že bili sprejeti za preprečitev pomorskih nezgod v prihodnje.

Ta poglavja morajo zajemati:

- kontekst in okolje nezgodnih dogodkov;

- napačna človeška dejanja in opustitve, dogodki, ki vključujejo nevarne snovi, vplivi na okolje, odpovedi opreme in zunanji vplivi;

- prispevajoči dejavniki, ki vključujejo funkcije, povezane z ljudmi, delovanje na ladji, obalno upravljanje ali regulativni vpliv.

S pomočjo analize in pripomb se v poročilu pride do logičnih zaključkov, ki vključujejo vse prispevajoče dejavnike, vključno z dejavniki tveganja, za katere so zaščita, namenjena preprečevanju nezgodnih dogodkov, in/ali dejavniki, namenjenimi odpravljanju ali zmanjšanju njihovih posledic, ocenjeni kot neustrezni ali manjkajoči.

5. Zaključki

V tem delu so povzeti ugotovljeni prispevajoči dejavniki in manjkajoča ali neustrezna zaščita (materialna, funkcionalna, simbolična ali postopkovna), za katere je treba razviti varnostne ukrepe za preprečitev pomorskih nezgod v prihodnje.

6. Varnostna priporočila

Kadar je to primerno, ta del poročila vsebuje varnostna priporočila, izpeljana iz analize in zaključkov ter vezana na posamezna področja, kot so zakonodaja, zasnova, postopki, inšpekcija, upravljanje, zdravje in varnost pri delu, usposabljanje, popravila, vzdrževanje, obalna pomoč in ukrepanje ob nesreči.

Varnostna priporočila so naslovljena na tiste, ki so najbolj primerni, da jih izvedejo, kot so ladjarji, upravitelji, priznane organizacije, pomorski organi, službe za nadzor plovbe, organi za nujno ukrepanje, mednarodne pomorske organizacije in evropske institucije, z namenom preprečevanja pomorskih nezgod v prihodnje.

Ta del vključuje tudi začasna varnostna priporočila, ki so bila morda pripravljena med preiskavo v zvezi z varnostjo.

7. Priloge

Kadar je to primerno, se priporočilu na papirju ali v elektronski obliki priložijo (nepopoln seznam):

- fotografije, video posnetki, zvočni zapisi, preglednice, risbe;

- veljavni standardi;

- tehnični izrazi in uporabljene okrajšave;

- posebne varnostne študije;

- drugi podatki.

PRILOGA II

PODATKI, KI JIH MORA VSEBOVATI OBVESTILO O POMORSKI NEZGODI ALI INCIDENTU

(Del Evropske informacijske platforme za pomorske nezgode)

01. pristojna država članica / kontaktna oseba

02. država članica, zadolžena za preiskavo

03. vloga države članice

04. prizadeta obalna država

05. število utemeljeno zainteresiranih držav

06. utemeljeno zainteresirane države

07. subjekt obvestila

08. čas obvestila

09. datum obvestila

10. ime ladje

11. številka IMO / razpoznavne črke

12. ladijska zastava

13. vrsta pomorske nezgode ali incidenta

14. vrsta ladje

15. datum pomorske nezgode ali incidenta

16. čas pomorske nezgode ali incidenta

17. položaj - zemljepisna širina

18. položaj - zemljepisna dolžina

19. kraj pomorske nezgode ali incidenta

20. pristanišče izplutja

21. namembno pristanišče

22. shema ločene plovbe

23. del potovanja

24. plovba ladje

25. prostor na krovu

26. izguba življenj:

- posadka

- potniki

- drugi

27. resne poškodbe:

- posadka

- potniki

- drugi

28. onesnaževanje

29. škoda na ladji

30. škoda na tovoru

31. ostala škoda

32. Kratek opis pomorske nezgode ali incidenta

Opomba: Podčrtane številke pomenijo, da je treba v primeru, ko je v pomorsko nezgodo ali incident vpletena več kot ena ladja, priskrbeti podatke za vsako ladjo posebej.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog direktiva evropskega parlamenta in sveta o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi direktiv 1999/35/ES in 2002/59/ES.

2. OKVIR ABM/ABB

Področje politike: Energetika in promet

Dejavnosti: Pomorski in rečni promet, intermodalnost.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke: se ne uporablja

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv: se ne uporablja

3.3. Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice): se ne uporablja

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

obvezni/ neobvezni | DS[13]/NS[14] | DA/NE | DA/NE | DA/NE | št. […] |

obvezni/ neobvezni | DS/ NS | DA/NE | DA/NE | DA/NE | št. […] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto n | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[15] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | se ne uporablja |

Odobritve plačil (OP) | b | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | se ne uporablja |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[16] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | se ne uporablja |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | se ne uporablja |

Odobritve plačil | b+c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | se ne uporablja |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[17] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Zakonodajni predlog ne vključuje sofinanciranja držav članic.

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

OPO, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[18] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Finančni vpliv – Vpliv na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno

Namen zakonodajnega predloga je sprejetje direktive o določitvi glavnih načel, ki jih bodo države članice morale upoštevati pri preiskavah pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo.

Nameravane ukrepe bodo izvajale vlade držav članic, zlasti prek služb, zadolženih za pomorske zadeve in preiskave pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Predlagani instrument bo zlasti omogočil pravočasno zbiranje izkušenj, ki so lahko vključene v priporočila na ravni Skupnosti, da se preprečijo podobne nesreče v prihodnje oziroma zmanjšajo ali odstranijo tveganja, povezana s pomorskim prometom, katerim so izpostavljeni ljudje, dobrine in okolje držav članic.

Dodana vrednost se bo pokazala v obliki izboljšanja skupne ravni pomorske varnosti.Ni predvidenih posledic za noben finančni instrument.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Glavni cilj predloga Komisije je izboljšanje pomorske varnosti z določitvijo jasnih smernic na ravni Skupnosti glede izvajanja preiskav pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo. Težave, ki so se pojavljale med vodenjem preiskav potopov tankerjev „Erika“ in „Prestige“, so pokazale na potrebo po dodatnem ukrepanju Skupnosti na tem področju.

Predlog direktive v skladu s pravili mednarodnega pomorskega prava ter pravicami in obveznostmi držav članic vključuje ukrepe, ki so nujno potrebni, da se na ravni Evropske unije zagotovi hitra izvedba preiskav (v zvezi z varnostjo) pomorskih nezgod ali incidentov, ki so povzročili resno škodo ljudem, dobrinam in okolju držav članic ali jih ogrožali.

Uporaba zakonodaje Skupnosti bo na ravni Skupnosti zagotovila učinkovito uporabo načel, dogovorjenih na mednarodni ravni, in tako nudila podporo državam članicam kot državam zastave bodisi ali zainteresiranim državam v zvezi z dejavnostmi, ki zadevajo preiskave resnih pomorskih nesreč.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)[20] izvedbe ukrepa.

( Centralizirano upravljanje

neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

Se ne uporablja.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

Predlog direktive vsebuje določbo, ki od držav članic zahteva, da obvestijo Komisijo o nacionalnih izvedbenih ukrepih, ki jih bodo sprejele za prenos Direktive v nacionalno zakonodajo.

Če ne obveščajo o nacionalnih izvedbenih ukrepih (ali če nepopolnoma obveščajo), se v skladu s členom 226 Pogodbe samodejno sproži postopek za ugotavljanje kršitev.

Agencija za pomorsko varnost spremlja dejavnosti preiskovalnih organov in pomorskih uprav držav članic.

6.1. Ovrednotenje

6.1.1. Predhodno vrednotenje

Komisija je maja 2004 in februarja 2005 izvedla dvojni niz posvetovalnih srečanj s predstavniki držav članic in sektorja pomorskih prevozov na podlagi delovnih dokumentov teh služb, ki so vključevali podroben seznam vprašanj o pristopu, ki naj bi se uporabljal v zvezi z instrumentom za preiskave pomorskih nezgod, ter določb, ki jih je treba predvideti v zvezi z njim. Komisija je vprašane sodelujoče pozvala, naj ji svoja podrobna mnenja pošljejo v pisni obliki.

Komisija je skupaj z Agencijo za pomorsko varnost zbrala informacije, potrebne za izvedbo presoje vpliva predloga. Načela, na katerih temelji predlog Komisije, so bila preučena na strokovnem seminarju, ki ga je Agencija februarja 2005 organizirala v sodelovanju s strokovnjaki IMO ter pomorskimi upravami in preiskovalnimi organi držav članic.

Pri pripravi predloga je Komisiji svetovala skupina neodvisnih strokovnjakov, zadolžena za svetovanje Komisiji o strategiji v zvezi z nesrečami na področju prometa.

Rezultat posvetovanj in izvedenih presoj vpliva je potrdil, da:

- je uporaba zakonodaje Skupnosti najustreznejša možnost za obravnavanje problematike preiskav pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo v okviru politike pomorske varnosti;

- mora izbrani instrument (direktiva o glavnih načelih, ki jih bodo morale države članice upoštevati pri izvajanju preiskav pomorskih nezgod in incidentov v zvezi z varnostjo) čimbolj temeljiti na načelih in priporočilih Kodeksa IMO; kljub temu bi moral predlagani instrument zagotavljati vsaj tako izmenjavo izkušenj, kot jo zagotavlja instrument, ki se uporablja na področju letalstva;

- je ukrepanje Skupnosti na tem področju nujno, saj so preiskave v zvezi z varnostjo del politike, katere cilj je preprečevanje novih pomorskih nesreč v Evropski uniji.

6.1.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Se ne uporablja.

6.1.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Se ne uporablja.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Se ne uporablja

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja: se ne uporablja

odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje10 (06 01 01) | A*/AD | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |

B*, C*/AST | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Osebje, financirano11 iz člena XX 01 02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Drugo osebje, financirano12 iz člena XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SKUPAJ | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa: naloge

Direktiva o glavnih načelih za vodenje preiskav nesreč v pomorskem prometu v zvezi z varnostjo razširja pristojnosti Skupnosti na področju pomorske varnosti. Za pravilno spremljanje izvajanja Direktive je treba okrepiti človeške vire – in sicer s polovičnim delovnim mestom uradnika razreda A.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistematizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

1. Tehnična in upravna pomoč (vključno s pripadajočimi stroški osebja) | 0 |

Izvajalske agencije13 | 0 |

Druga tehnična in upravna pomoč | 0 |

- notranja | 0 |

- zunanja | 0 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (06 01 01) | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 |

Izračun – Uradniki in začasno osebje

(108 000 € * 0.5 = 54 000 €)

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Se ne uporablja.

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0* |

XX 01 02 11 02 – Srečanja in konference | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 03 – Odbori14 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

2. Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3. Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

* ne vpliva na trenutni proračun za misije

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

Se ne uporablja

[1] UL C, […], […], str. […].

[2] UL C, […], […], str. […].

[3] UL C, […], […], str. […].

[4] UL C, […], […], str. […].

[5] 2003-2235 (INI).

[6] Sklepna listina tretje konference Združenih narodov o pomorskem pravu 1973–1982, razred št. 341.45 L412 1997.

[7] Različica IMO FSI 13/WP.3 z dne 9. marca 2005.

[8] UL L 138, 1.6.1999, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/84/ES (UL L 324, 29.11.2002, str. 53).

[9] UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

[10] UL L 208, 5.8.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št 724/2004, (UL L 129, 29.4.2004, str. 1).

[11] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[12] UL L 324, 29.11.2002, str. 1.

[13] Diferencirana sredstva (DS).

[14] Nediferencirana sredstva (NS).

[15] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[16] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[17] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz členov xx 01 04 in xx 01 05.

[18] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[19] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[20] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „pripombe“ pod to točko.

9 Kakor je opisano v oddelku 5.3.

10 Stroškov zanje NE krije referenčni znesek.

11 Stroškov zanje NE krije referenčni znesek.

12 Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

13 S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

14 Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.