Bruselj, 17.12.2004

KOM(2004) 808 končno

2004/0281 (AVC)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu v imenu Evropske skupnosti in o začasni uporabi nekaterih določb v Evro-mediteranskem pridružitvenem sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Sirsko arabsko republiko

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani

(predložene s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Priloženi predlogi predstavljajo pravne instrumente za podpis in za sklenitev Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani.

Predlog Sklepa Sveta o podpisu Sporazuma;

Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma.

2. Odnose Sirije z Evropsko skupnostjo zdaj ureja Sporazum o sodelovanju, podpisan 18. julija 1977 (ki je začel veljati 1. januarja 1978), kakor je bil spremenjen s poznejšimi protokoli. Svet je 18. decembra 1997 sprejel pogajalske direktive, Komisija pa je 14. in 15. maja 1998 uradno začela s pogajanji za Pridružitveni sporazum. V prvih štirih letih je bil napredek izredno počasen. Hitrost pogajanj se je spremenila po prerazporeditvi sirske vlade v decembru 2001 in na osmi seji, ki je potekala od 5. do 6. junija 2002, se je bilo mogoče dogovoriti o prvih poglavjih besedila. Po predložitvi izčrpnega sirskega časovnega razporeda so se lahko septembra 2003 začela intenzivna pogajanja o odpravi tarif, ki bi privedla do zaključka pogajanj v dvanajstem in zadnjem krogu, ki je potekal od 8. do 9. decembra 2003 in kateremu je 19. oktobra 2004 sledila vrsta tehničnih razprav za parafiranje besedila Komisije in sirske vlade v Bruslju.

3. Predlagani pridružitveni sporazum med EU in Sirijo bo vzpostavil nov, tesnejši odnos v okviru Evro-mediteranskega partnerstva, ki ga je sprožila Barcelonska deklaracija leta 1995. Prispeval bo k miru in varnosti v regiji ter spodbujal trgovino in gospodarske odnose med Sirijo in EU ter Sirijo in njenimi sredozemskimi partnerji. Predlagani sporazum bi predstavljal zadnji manjkajoč del pri oblikovanju evro-mediteranskega območja proste trgovine v letu 2010, ki je bilo ustanovljeno z Barcelonsko deklaracijo. Barcelonska deklaracija poudarja prednostno nalogo EU pri krepitvi varnosti, gospodarskih in družbenih odnosov s partnerji v južnem sredozemskem bazenu. Sporazumi s Tunizijo, Marokom, Alžirijo, Egiptom, Izraelom, Palestinskim ozemljem (PLO), Jordanijo in Libanonom so že bili podpisani; ostala je samo še Sirija.

4. Pridružitveni sporazum EU-Sirija bo imel neomejen rok trajanja, poleg tega pa bo, na osnovi vzajemnosti in partnerstva, utrl pot poglobitvi odnosov na številnih področjih. Spoštovanje načel demokracije in človekovih pravic bo bistvena sestavina Sporazuma. Sporazum vsebuje, v skladu s Sklepom Sveta z dne 17. novembra 2003 o boju proti širjenju orožja za množično uničevanje, kot bistveni element tudi obvezo o izpolnjevanju obstoječih obveznosti v skladu z instrumenti o razorožitvi in o neširjenju orožja.

5. Pridružitveni sporazum EU-Sirija je podoben drugim evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom, na številnih področjih pa vsebuje več daljnosežnih in temeljnih določb: neširjenje orožja, boj proti terorizmu, izčrpna odprava tarif za kmetijske proizvode, tehnične ovire za trgovino, sanitarni in fitosanitarni ukrepi, olajševanje trgovine, pravica do ustanavljanja in opravljanja storitev, vladna naročila, pravice intelektualne lastnine in mehanizmi za reševanje sporov v trgovini. Predvidena je tudi začasna uporaba trgovinskih in s trgovino povezanih določb.

6. Sporazum se osredotoča na naslednje glavne elemente:

- reden politični dialog, vključno s sodelovanjem glede neširjenja,

- gospodarski, družbeni in kulturni dialog na številnih področjih,

- postopno uvajanje območja proste trgovine med Evropsko skupnostjo in Sirijo za obdobje največ dvanajstih let. Pogodbenici priznavata pomen proste trgovine, ki jo zagotavljajo Splošni sporazum o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT) in drugi večstranski sporazumi, priloženi k Sporazumu o ustanovitvi STO,

- za industrijske izdelke je ponovno potrjen prost dostop, podeljen izvozu iz Sirije v Skupnost v skladu s Sporazumom o sodelovanju iz leta 1987. Sirija bo vzajemno liberalizirala uvozni režim za izdelke Skupnosti, tako da bodo tarife do konca dvanajstletnega prehodnega obdobja po začetku veljavnosti Sporazuma zmanjšane na nič,

- za predelane kmetijske proizvode so predvidene posebne medsebojne koncesije,

- kmetijski proizvodi iz Sirije v Skupnost bodo liberalizirani v skladu s cilji Barcelonskega procesa (postopna liberalizacija s klavzulo o pregledu). Za seznam občutljivih proizvodov se uporabljajo tarifne kvote. Tarife za proizvode, ki se iz Skupnosti izvažajo v Sirijo, bodo enakomerno odpravljene tako, da bodo dosegle ničlo do konca dvanajstletnega obdobja po začetku veljavnosti Sporazuma,

- trgovina z ribami in z ribiškimi proizvodi, ki se iz Sirije izvažajo v Skupnost, razen omejenega števila proizvodov, bo liberalizirana v dveletnem obdobju. Za proizvode, za katere liberalizacija ni predvidena, bodo tarifne kvote določene s Sporazumom. Tarife za ribe in ribiške proizvode, ki se iz Skupnosti izvažajo v Sirijo, bodo enakomerno odpravljene v obdobju največ 12 let po začetku veljavnosti Sporazuma,

- pravica do ustanavljanja in opravljanja storitev podeljuje evropskim vlagateljem dajatev MFN ali nacionalno obravnavanje (kar je boljše) za ustanavljanje v Siriji, poleg tega pa odpira skoraj vse sektorje vlaganja, razen nekaterih, ki so trenutno rezervirani za državne monopole. Področje telekomunikacij bo odprto najpozneje šest let po začetku veljavnosti,

- določbe o reševanju sporov v skladu z mehanizmom reševanja sporov Svetovne trgovinske organizacije,

- določbe o prostem pretoku oseb,

- plačila in pretok kapitala, konkurenca, javna naročila, pravice intelektualne, industrijske in poslovne lastnine ter standardi, tehnični predpisi in postopki ugotavljanja skladnosti,

- obveznosti in sodelovanje na področju preseljevanja (vključno s ponovnim vstopom), pravna država, boj proti drogam in organiziranemu kriminalu, pranje denarja in boj proti terorizmu,

- institucionalne določbe za upravljanje Sporazuma, ki bodo vključevale ustanovitev Pridružitvenega sveta, ki bi se srečeval na ministrski ravni z namenom nadzorovanja izvajanja Sporazuma, in ustanovitev Pridružitvenega odbora,

- Pridružitveni svet bo sprejel ustrezne ukrepe za olajšanje sodelovanja in stikov med Evropskim parlamentom in Ljudsko skupščino Sirije.

Njegovi cilji so nudenje podpore gospodarskim in političnim reformam v Siriji, priprava Sirije za vključitev v svetovno gospodarstvo in spodbujanje regionalnega povezovanja. S pomočjo rednega političnega dialoga bo EU omogočil , da le-ta sodeluje pri razpravah s Sirijo o vseh temah, ki so v skupnem interesu, še zlasti o človekovih pravicah, demokratičnih načelih, terorizmu in neširjenju orožja.

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu v imenu Evropske skupnosti in o začasni uporabi nekaterih določb v Evro-mediteranskem pridružitvenem sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Sirsko arabsko republiko

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je 18. decembra 1997 sprejel direktive, da Komisija začne s pogajanji za Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani.

(2) Pogajanja so se zaključila in Sporazum je bil parafiran 19. oktobra 2004.

(3) Evropska Komisija in Sirska arabska republika sta se zavezali, da bosta začasno uporabljali nekatere določbe Pridružitvenega sporazuma, dokler le-ta ne začne veljati.

(4) Ukrepe, potrebne za izvajanje začasne uporabe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[2].

(5) Pridružitveni sporazum je treba podpisati v imenu Skupnosti in sprejeta mora biti začasna uporaba njegovih določb –

SKLENIL:

Člen 1

Predsednik Sveta je ob upoštevanju poznejše sklenitve pooblaščen, da imenuje pooblaščence, ki v imenu Evropske skupnosti podpišejo Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani.

Člen 2

Naslednje določbe Pridružitvenega sporazuma se začasno uporabljajo, dokler le-ta ne začne veljati. Člen 2, členi 7 do 42, člen 61, členi 63 do 89, člen 97, členi 99 do 102, člen 107, člen 120, členi 132 do 138 ter člena 140 in 141.

Člen 3

Ukrepi, potrebni za izvajanje začasne uporabe Sporazuma, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 4.

Člen 4

Komisiji pomagajo Odbor za horizontalna vprašanja o trgovini s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso našteti v Prilogi I k Pogodbi, ustanovljen s členom 16 Uredbe Sveta (ES) št. 3448/1993 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih[3], Upravljalni odbor za sladkor, ustanovljen s členom 42 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor[4], spremenjen z Uredbo Komisije (ES) št. 680/2002 z dne 19. aprila 2002[5], ali, kadar je to primerno, odbori, ustanovljeni z ustreznimi določbami drugih uredb o skupni tržni ureditvi ali Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 248a Uredbe (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti[6]. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je en mesec.

Odbor sprejme svoj poslovnik.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

2004/0281 (AVC)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 Pogodbe v zvezi s prvim stavkom člena 300(2) in drugim pododstavkom odstavka 3,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta[7],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani je bil podpisan v imenu Evropske skupnosti v […] dne […], ob upoštevanju morebitne poznejše sklenitve, v skladu s Sklepom Sveta …./………./ES z dne ….

(2) Ta sporazum je treba potrditi –

SKLENIL:

Člen 1

Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani, priloge in protokoli k Sporazumu, pa tudi skupne deklaracije in deklaracije Evropske skupnosti, vključene v sklepnem aktu, se potrdijo v imenu Evropske skupnosti.

Parafirana besedila iz odstavka 1 predstavljajo del tega sklepa.

Člen 2

Stališče, ki ga sprejme Skupnost v okviru Pridružitvenega sveta in Pridružitvenega odbora, določi Svet na predlog Komisije, ali, če se pojavi takšen primer, Komisija v skladu z ustreznimi sestavnimi deli Pogodb.

Predsednik Sveta predseduje Pridružitvenemu svetu v skladu s členom 124 in členom 127 Sporazuma. Predstavnik Komisije predseduje Pridružitvenemu odboru v skladu z dogovorjenimi pravili postopka.

Svet in Komisija sprejmeta odločitev o objavi odločitev Pridružitvenega sveta in Pridružitvenega odbora v Uradnem listu Evropske unije za vsak primer posebej.

Člen 3

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje pooblaščenca(-e), ki v imenu Skupnosti deponira(jo) akt o notifikaciji, kakor je predvideno v členu 142 Sporazuma.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

EVRO-MEDITERANSKI SPORAZUM

O PRIDRUŽITVI

MED EVROPSKO SKUPNOSTJO

IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI

TER SIRSKO ARABSKO REPUBLIKO NA DRUGI STRANI

KRALJEVINA BELGIJA

ČEŠKA REPUBLIKA

KRALJEVINA DANSKA

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA

REPUBLIKA ESTONIJA

HELENSKA REPUBLIKA

KRALJEVINA ŠPANIJA

FRANCOSKA REPUBLIKA

IRSKA

ITALIJANSKA REPUBLIKA

REPUBLIKA CIPER

REPUBLIKA LATVIJA

REPUBLIKA LITVA

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG

MADŽARSKA REPUBLIKA

REPUBLIKA MALTA

KRALJEVINA NIZOZEMSKA

AVSTRIJSKA REPUBLIKA

REPUBLIKA POLJSKA

PORTUGALSKA REPUBLIKA

REPUBLIKA SLOVENIJA

SLOVAŠKA REPUBLIKA

REPUBLIKA FINSKA

KRALJEVINA ŠVEDSKA

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,

pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi EVROPSKE SKUPNOSTI , v nadaljnjem besedilu „države članice“, in

EVROPSKA SKUPNOST , v nadaljnjem besedilu „Skupnost“ na eni strani

ter SIRSKA ARABSKA REPUBLIKA , v nadaljnjem besedilu „Sirija“, na drugi strani, so se –

UPOŠTEVAJOČ pomen obstoječih tradicionalnih vezi med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirijo na drugi strani ter skupne vrednote,

UPOŠTEVAJOČ, da želijo Skupnost in njene države članice na eni strani ter Sirija na drugi strani okrepiti te vezi in vzpostaviti dolgotrajne odnose, utemeljene na vzajemnosti, partnerstvu in skupnemu razvoju,

UPOŠTEVAJOČ pomen, ki ga pogodbenici pripisujeta ciljem in načelom Ustanovne listine združenih narodov, spoštovanju človekovih pravic, demokratičnim načelom ter političnim in gospodarskim svoboščinam, ki so temelj pridružitve,

UPOŠTEVAJOČ politični in gospodarski razvoj, ki se je zgodil v Evropi in v Siriji v zadnjih letih, in zaključke o potrebi po združevanju naporov za krepitev politične stabilnosti in gospodarskega razvoja prek spodbujanja sodelovanja v izčrpnem evro-mediteranskem okviru in na subregionalni ravni,

ZAVEDAJOČ SE odločitve Sirije o razvoju medsebojnega vpliva njenega gospodarstva in svetovnega gospodarstva ter njenega sodelovanja s Skupnostjo in z njenimi državami članicami,

ZAVEDAJOČ SE pomena tega sporazuma na osnovi sodelovanja in dialogov, s katerimi bi dosegli trajno varnost in stabilnost v evro-mediteranski regiji,

UPOŠTEVAJOČ, da predstavljajo širjenje orožja za množično uničevanje (WMD) in načini dobavljanja orožja državnim in nedržavnim dejavnikom eno od najresnejših groženj mednarodni stabilnosti in varnosti,

V ŽELJI, da se vzpostavi sodelovanje za boj proti nevarnostim nezakonite uporabe in prometa z izdelki in s tehnologijami, povezanimi z WMD, ter s priznavanjem, da bo ustanovitev učinkovitega nacionalnega sistema izvoza, tranzita in nadzorovanja končnih uporabnikov olajšala pridobitev izdelkov in tehnologij za razvoj Sirije,

ZAVEDAJOČ SE, da predstavljata mednarodni kriminal in terorizem grožnjo za izpolnitev ciljev sporazuma in za stabilnost v regiji,

V ŽELJI, da bi vzpostavili in razvijali redni politični dialog o dvostranskih in mednarodnih zadevah v skupnem interesu,

OB UPOŠTEVANJU volje Skupnosti, da bi Siriji ponudila podporo pri njenem prizadevanju za izvajanje gospodarske reforme in socialnega razvoja prek učinkovitih mehanizmov sodelovanja,

OB UPOŠTEVANJU razlik med Skupnostjo in Sirijo na ravni gospodarskega in socialnega razvoja ter v želji po sodelovanju, s katerim bi premagali te razlike in dosegli cilje te pridružitve prek ustreznih določb tega sporazuma,

V ŽELJI po krepitvi sodelovanja, podprtega z rednimi dialogi o gospodarskih, znanstvenih, okoljskih, tehnoloških, avdiovizualnih, socialnih in kulturnih zadevah za izboljšanje vzajemnega znanja in za zagotavljanje boljšega vzajemnega razumevanja,

UPOŠTEVAJOČ pomen, ki ga predstavlja za Skupnost in za Sirijo prosta trgovina, ki jo zagotavljajo Splošni sporazum o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT) in drugi večstranski sporazumi, priloženi k Pogodbi o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO),

V PREPRIČANJU, da bo ta pridružitveni sporazum ustvaril ustrezne razmere za nadaljnji razvoj njunih gospodarskih odnosov, zlasti na področju trgovine, vlaganj, tehnološke posodobitve, sodelovanja, vključno z ustreznim gospodarskim prestrukturiranjem,

POTRJUJOČ, da zavezujejo določbe tega sporazuma, ki spadajo v področje dela III, naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske unije, dokler Združeno kraljestvo in Irska (odvisno od primera) ne obvestita Sirije, da sta postali zavezani kot del Evropske skupnosti v skladu s Protokolom o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega k Pogodbi o Evropski skupnosti in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom, priloženem k tema pogodbama o stališču Danske –

dogovorile o naslednjem:

Člen 1

1. Vzpostavi se pridružitveno razmerje med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirijo na drugi strani.

2. Cilji tega sporazuma so:

(a) zagotavljanje primernega okvira za politični dialog med pogodbenicama, kar jima omogoča razvoj tesnih političnih odnosov na vseh področjih, ki se jima zdijo pomembna za tak dialog,

(b) vzpostavitev pogojev za postopno liberalizacijo blagovne menjave, trgovanja s storitvami in kapitalom,

(c) razvoj izmenjav in krepitev uravnoteženih gospodarskih in socialnih odnosov med pogodbenicama, zlasti z dialogom in s sodelovanjem, katerih namen je pospeševanje blaginje ter gospodarskega in socialnega razvoja v Siriji,

(d) spodbujanje sodelovanja v izčrpnem evro-mediteranskem okviru in na subregionialni ravni s pomočjo povezovanja med Sirijo in njenimi regionalnimi partnerji,

(e) spodbujanje sodelovanja na gospodarskih, socialnih, kulturnih in finančnih področjih, pa tudi na drugih področjih, ki so v skupnem interesu.

Člen 2

Notranja in zunanja politika pogodbenic temelji na spoštovanju demokratičnih načel in človekovih pravic, kakor so razglašene v Splošni deklaraciji Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah, kar je bistvena sestavina tega sporazuma.

NASLOV I

POLITIČNI DIALOG IN SODELOVANJE

Člen 3

Med pogodbenicama se vzpostavi reden politični dialog in sodelovanje za spodbujanje trajnih odnosov sodelovanja med njima, da bi pospešili blaginjo, stabilnost in varnost v sredozemski regiji ter ustvarili okolje medkulturnega razumevanja in strpnosti.

Člen 4

Pogodbenici ponovno izražata skupni cilj, da se zavzemata za vzpostavitev medsebojno in dejansko preverljivega območja na Bližnjem vzhodu, ki bo brez orožja za množično uničenje, jedrskega, biološkega in kemičnega orožja ter njihovih izstrelitvenih sistemov. Strinjata se, da bosta skupaj spodbujali vse sredozemske partnerje, da bodo podpisali, ratificirali in izvajali instrumente o neširjenju, vključno s Pogodbo o neširjenju (NPT), s Pogodbo o celoviti prepovedi poskusov (CTBT), s Konvencijo o biološkem orožju (BWC) in s Konvencijo o kemičnem orožju (CWC).

Člen 5

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali in prispevali k boju proti širjenju orožja za množično uničevanje, jedrskega, biološkega in kemičnega orožja ter proti njihovim načinom dobavljanja s pomočjo popolne usklajenosti z njihovimi obstoječimi obveznostmi v skladu z mednarodnimi pogodbami in s sporazumi o razoroževanju in neširjenju ter z njihovimi drugimi obstoječimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi, pa tudi z resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov, ter da bosta zagotavljali njihovo učinkovito izvajanje. Pogodbenici se strinjata, da predstavlja ta določba bistveni element tega sporazuma.

2. Strinjata se tudi, da bosta v ta namen sodelovali in da bosta k temu prispevali z naslednjim:

ukrepanje za dosego podpisa, ratifikacije ali pridružitve, če je to primerno, in popolno izvajanje vseh ustreznih mednarodnih instrumentov,

ustanovitev nacionalnih sistemov izvoza, tranzita in nadzorovanja končnih uporabnikov izdelkov in tehnologij, povezanih z orožjem za množično uničevanje, vključno z dvojno rabo in vključno s postopki za uveljavitev z ustreznimi kaznimi.

3. Politični dialog, kot je določen v členu 6, spremlja in utrjuje elemente v členih 4 in 5.

Člen 6

1. Politični dialog zajema področja skupnega interesa, še zlasti mir, spoštovanje mednarodnega prava in ozemeljske celovitosti, regionalno stabilnost in varnost, človekove pravice, demokracijo in regionalni razvoj, njegov cilj pa je omogočiti vzpostavitev novih oblik sodelovanja za dosego skupnih ciljev na teh področjih.

2. Politični dialog in sodelovanje bosta zlasti:

(a) olajšala postopek približevanja med pogodbenicama prek razvijanja boljšega medsebojnega razumevanja in spodbujanja usklajevanja mnenj s pomočjo rednih posvetovanj o mednarodnih vprašanjih v skupnem interesu,

(b) omogočila pogodbenicama, da dosežeta boljše razumevanje stališč in interesov druge pogodbenice ter da ta stališča in interese ustrezno upoštevata,

(c) krepila mednarodno neširjenje orožja in spodbujala vzajemno varnost in stabilnost v evro-sredozemski regiji,

(d) pomagala pri razvijanju skupnih pobud na osnovi načel, ki so vodilo tega sporazuma.

3. Politični dialog se vzpostavi v rednih časovnih presledkih in, kadar je to potrebno, zlasti:

(a) na ministrski ravni, zlasti v okviru Pridružitvenega sveta,

(b) na ravni višjih uradnikov Sirije na eni strani in predsedstva Sveta, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, ter evropske Komisije na drugi strani,

(c) s polno uporabo vseh diplomatskih poti, vključno z rednim poročanjem uradnikov, s posveti na mednarodnih srečanjih in stiki med diplomatskimi predstavniki v tretjih državah,

(d) kadar koli je to potrebno, z vsemi drugimi sredstvi, ki bi koristno prispevali k utrjevanju, k razvoju in h krepitvi tega dialoga.

NASLOV II

PROSTI PRETOK BLAGA

TEMELJNA NAČELA

Člen 7

Skupnost in Sirija postopno vzpostavita območje proste trgovine v prehodnem obdobju, ki traja največ 12 let od začetka veljavnosti tega sporazuma, v skladu z določbami tega sporazuma in v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) ter njenimi naknadnimi revizijami, v nadaljnjem besedilu GATT.

POGLAVJE I

ODPRAVA CARIN

Člen 8

Carina vključuje kakršno koli dajatev, ki se naloži v zvezi z uvozom ali izvozom blaga, vključno z vsemi oblikami dodatnih davkov ali dodatnih dajatev v zvezi s takšnim uvozom ali izvozom, vendar ne vključuje:

(a) notranjih davkov ali notranjih dajatev, ki se naložijo v skladu s členom 24(1),

(b ) protidampinških ali izravnalnih dajatev, ki se uporabljajo v skladu s členoma 28 in 29,

(c) pristojbin in drugih dajatev, ki se naložijo v skladu s členom VIII sporazuma GATT, zlasti pa se te pristojbine in druge dajatve pri zneskih omejijo na približne stroške opravljenih storitev in ne predstavljajo posredne zaščite domačih proizvodov ali obdavčenja uvoza ali izvoza iz fiskalnih razlogov. Temeljijo na posebnih stopnjah, ki ustrezajo realni vrednosti opravljene storitve.

Člen 9

1. Carine pri uvozu med pogodbenicama se odpravijo v skladu z določbami v spodnjih oddelkih 1 in 2.

2. Carine pri izvozu med pogodbenicama se odpravijo z datumom začetka veljavnosti tega sporazuma.

3. Za vsak izdelek je osnovna carina, za katero veljajo določbe o odpravi tarif, naslednja:

a) skupne carinske tarife Evropske skupnosti so se dejansko uporabljale erga omnes na dan podpisa tega sporazuma[8]

b) sirske tarife so določene v Prilogi I.

4. Če pogodbenica zniža svojo veljavno stopnjo carin iz stopnje, ki je omenjena v odstavku 3 in pred koncem prehodnega obdobja, se uporabijo določbe o odpravi tarif za to pogodbenico od datuma tega znižanja za znižane stopnje.

5. V primeru vstopa Sirije v organizacijo STO bodo predstavljale osnovne carine, za katere veljajo določbe o odpravi carin, stopnjo, vezano na STO ali drugo nižjo stopnjo, ki se dejansko uporablja erga omnes od dneva vstopa. Če se po vstopu v STO uporablja tarifno znižanje na osnovi erga omnes, velja znižana stopnja kot osnovna carina od dneva uporabe tega znižanja.

Člen 10

V trgovini med pogodbenicama se od datuma podpisa tega sporazuma ne uvede nobenih novih carin, prav tako pa se ne povečajo tiste, ki se že uporabljajo.

Oddelek 1

INDUSTRIJSKI IZDELKI

Člen 11

Določbe tega oddelka se uporabljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti in iz Sirije iz poglavij 25 do 97 kombinirane nomenklature in sirske carinske tarife, razen za izdelke, naštete v Prilogi II.

Člen 12

Uvažanje izdelkov s poreklom iz Sirije v Skupnost je prosto carin, ki so opredeljene v členu 8.

Člen 13

(1) Za carine, kakor so opredeljene v členu 8 in ki se uporabljajo za uvoz izdelkov s poreklom iz Skupnosti v Sirijo, velja enakomerno znižanje na ničlo v skladu z naslednjim programom in razporedom:

1. Vse dajatve, ki znašajo 1 %, 1,5 %, 1,7 %, 3 % in 3,5 % ter ki so naštete v Prilogi I, se odpravijo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

2. Vse dajatve razen dajatve za izdelke iz odstavkov 7 in 8, ki znašajo 5 % in 7 % ter ki so naštete v Prilogi I, se odpravijo v treh letih po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma.

3. Vse dajatve razen dajatve za izdelke iz odstavkov 7 in 8, ki znašajo 10 %, 11,75 % in 14,5 % ter ki so naštete v Prilogi I, se odpravijo v šestih letih po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma vse dajatve.

4. Vse dajatve razen dajatve za izdelke iz odstavkov 7 in 8, ki znašajo 20 % in 23,5 % ter ki so naštete v Prilogi I, se odpravijo v devetih letih po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma.

5. Vse dajatve razen dajatev za izdelke iz odstavkov 7 in 8, ki znašajo 29 %, 35 % in 47 % ter ki so naštete v Prilogi I, se odpravijo v dvanajstih letih po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma vse dajatve.

6. Vse dajatve razen dajatve za izdelka 8703.23.91 in 8703.23.92, ki znašajo nad 50 % in ki so naštete v Prilogi I, se znižajo na 50 % ob začetku veljavnosti tega sporazuma in se odpravijo v dvanajstih letih po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma.

7. Za izdelke iz sporazuma o informacijski tehnologiji Svetovne trgovinske organizacije, ki so našteti v Protokolu 8, se odpravijo vse dajatve na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

8. Za izdelke iz kategorij HS 28, 29, 30, 31, 35, 36, 37 in 38 se odpravijo vse dajatve na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

9. Za izdelek 8703.23.91, kot je določen v Prilogi I, se dajatev enakomerno zniža s 145 % na 65 % v treh letih od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa se odpravi v devetih preostalih letih prehodnega obdobja.

10. Za izdelek 8703.23.92, kot je določen v Prilogi I, se dajatev enakomerno zniža z 255 % na 150 % v treh letih od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa se odpravi v devetih preostalih letih prehodnega obdobja.

(2) Pridružitveni svet lahko v primeru resnih težav za določen izdelek sporazumno pregleda časovni razpored, ki se uporablja na podlagi odstavka (1) zgoraj, pri čemer se razume, da se časovni razpored za zadevni izdelek ne sme podaljšati za več kot za najdaljše prehodno obdobje dvanajstih let. Če Pridružitveni svet ne sprejme sklepa v tridesetih dneh od datuma, ko Sirija zahteva za pregled razporeda za zadevni izdelek, lahko Sirija začasno opusti zadevni razpored za obdobje, ki ne sme trajati več kot eno leto.

Člen 14

Določbe o odpravi carin pri uvozu veljajo tudi za carine fiskalne narave.

Člen 15

1. Sirija lahko sprejme izjemne ukrepe z omejenim trajanjem, ki odstopajo od določb iz člena 12, v obliki povečanja ali ponovne uvedbe carin v prehodnem obdobju.

a) Ti ukrepi se lahko nanašajo le na mlade gospodarske panoge ali sektorje v prestrukturiranju ali v resnih težavah, zlasti če te težave povzročajo večje socialne težave.

b) Carine pri uvozu, ki se v Siriji uporabljajo za izdelke s poreklom iz Skupnosti in ki jih uvajajo takšni ukrepi, ne smejo presegati 25 % ad valorem in ohranjajo preferencialno sestavino za izdelke s poreklom iz Skupnosti. Skupna letna povprečna vrednost uvoza izdelkov, za katere veljajo ti ukrepi, ne sme presegati 20 % celotne letne povprečne vrednosti uvoza industrijskih izdelkov s poreklom iz Skupnosti v zadnjih treh letih, za katera so na voljo statistični podatki.

c) Ti ukrepi se uporabljajo za obdobje največ petih let, razen če Pridružitveni odbor ne odobri daljšega obdobja. Uporabljati se prenehajo najkasneje ob izteku najdaljšega dovoljenega prehodnega obdobja dvanajstih let.

d) Takšnih ukrepov ni mogoče sprejeti za izdelek, če so od odprave vseh dajatev in količinskih omejitev ali dajatev ali ukrepov z enakovrednim učinkom za takšen izdelek minila več kot tri leta.

e) Sirija obvesti Pridružitveni odbor o vseh izrednih ukrepih, ki jih namerava sprejeti. Skupnost lahko v tridesetih dneh po tem obvestilu zaprosi za posvetovanja o teh ukrepih in sektorjih, na katere se nanašajo ti ukrepi, preden se začnejo izvajati. Sirija pošlje Svetu pri sprejemanju takšnih ukrepov časovni razpored za odpravo carin, uvedenih na podlagi tega člena. Ta časovni razpored določa postopno odpravljanje teh dajatev v enakih letnih obrokih, ki se začne najkasneje dve leti po sprejetju dajatev. Pridružitveni odbor lahko določi drugačen časovni razpored.

2. Pridružitveni odbor lahko z odstopanjem od četrtega pododstavka odstavka 1, zato, da upošteva težave pri ustanavljanju novih gospodarskih panog, izjemoma pooblasti Sirijo, da obdrži ukrepe, ki so že bili sprejeti v skladu z odstavkom 1, za največ tri leta po dvanajstletnem prehodnem obdobju.

Oddelek 2

KMETIJSKI, RIBIŠKI IN PREDELANI KMETIJSKI PROIZVODI

Člen 16

Določbe tega oddelka se uporabljajo za proizvode s poreklom iz Skupnosti in iz Sirije, ki so našteti v poglavjih 1 do 24 kombinirane nomenklature in sirske carinske tarife, ter za proizvode, naštete v Prilogi II.

Člen 17

Skupnost in Sirija postopoma uveljavita večjo liberalizacijo medsebojne trgovine s kmetijskimi, z ribiškimi in s predelanimi kmetijskimi proizvodi.

Člen 18

1. Kmetijski proizvodi s poreklom iz Sirije so pri uvozu v Skupnost deležni ugodnosti iz določb v Protokolu št. 1.

2. Kmetijski proizvodi s poreklom iz Skupnosti so pri uvozu v Sirijo deležni ugodnosti iz določb v Protokolu št. 2.

3. Ribiški proizvodi s poreklom iz Sirije so pri uvozu v Skupnost deležni ugodnosti iz določb v Protokolu št. 3.

4. Ribiški proizvodi s poreklom iz Skupnosti so pri uvozu v Sirijo deležni ugodnosti iz določb v Protokolu št. 4.

Člen 19

Za trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi iz tega oddelka se uporablja ureditev iz Protokola št. 5.

Člen 20

1. Skupnost in Sirija ocenita razmere v tretjem letu po začetku izvajanja tega sporazuma, da bi določili ukrepe, ki jih morata uporabljati Skupnost in Sirija od začetka četrtega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma v skladu s cilji iz člena 17.

2. Skupnost in Sirija v okviru Pridružitvenega sveta brez poseganja v določbe iz prejšnjega odstavka in ob upoštevanju obsega trgovine s kmetijskimi, z ribiškimi in s predelanimi kmetijskimi proizvodi med pogodbenicama, zlasti pa občutljivosti takšnih proizvodov, redno proučujeta vsak proizvod posebej ter redno in na podlagi vzajemnosti proučujeta možnost medsebojne odobritve nadaljnjih koncesij.

Člen 21

1. Pogodbenici sodelujeta na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov v namen olajšanja trgovine. Pogodbenici pri izvajanju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov obvezujejo načela, določena v Sporazumu Svetovne trgovinske organizacije o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.

2. Pogodbenici na zahtevo prepoznata in rešita težave, ki lahko nastanejo pri izvajanju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, zato da bi dosegli vzajemno sprejemljive rešitve.

Člen 22

1. V primeru, da se uvedejo posebna pravila zaradi izvajanja kmetijskih politik, ali v primeru spremembe pravil ali spremembe ali razširitve določb o izvajanju kmetijske politike lahko zadevna stranka spremeni ureditve, nastale na podlagi sporazuma za zadevne proizvode.

2. Zadevna pogodbenica v takšnem primeru o tem obvesti Pridružitveni odbor. Na zahtevo druge pogodbenice se sestane Pridružitveni odbor, ki ustrezno upošteva interese druge pogodbenice.

3. Če Skupnost ali Sirija pri uporabi odstavka 1 spremenita režim, ki ga določa ta sporazum za kmetijske proizvode, odobrita za uvoz iz druge pogodbenice ugodnost, ki je primerljiva tisti, predvideni v tem sporazumu.

4. Za uporabo tega člena so lahko potrebna posvetovanja v okviru Pridružitvenega Sveta.

POGLAVJE 2

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 23

Vse uvozne ali izvozne prepovedi ali omejitve v trgovini med pogodbenicama, razen carin in davkov, bodisi uveljavljene s kvotami, z uvoznimi ali izvoznimi dovoljenji bodisi z drugimi ukrepi, se po začetku veljavnosti tega sporazuma odpravijo. Ne uvedejo se nobeni novi takšni ukrepi. Ta določba ne vpliva na uporabo členov 28 in 29.

Člen 24

1. Za uvožene proizvode z ozemlja ene pogodbenice se ne zaračunavajo neposredni ali posredni notranji davki ali druge notranje dajatve, ki so višji od neposrednih ali posrednih davkov ali dajatev za podobne domače proizvode. Pogodbenici tudi ne uporabljata notranjih davkov ali drugih notranjih dajatev na način, ki bi ščitil domačo proizvodnjo.

2. Obravnava uvoženih proizvodov z ozemlja druge pogodbenice ne sme biti manj ugodna od tiste, ki jo podobnim domačim proizvodom zagotavljajo zakoni, predpisi in zahteve v zvezi s prodajo na notranjem trgu, s ponudbami na trgu, z nakupom, s prevozi, z distribucijo ali z uporabo. Določbe tega odstavka ne prepovedujejo uporabe različnih notranjih prevoznih dajatev, ki temeljijo izključno na gospodarski uporabi prevoznih sredstev in ne na nacionalnem poreklu proizvoda.

3. Nobena pogodbenica ne uvaja ali ohranja nobenega notranjega količinskega predpisa v zvezi z mešanjem, s predelavo ali z uporabo proizvodov v posebnih količinah ali razmerjih, ki neposredno ali posredno zahteva, da je treba določeno količino ali razmerje proizvoda, za katerega velja predpis, dobaviti iz domačih virov. Pogodbenici tudi ne uporabljata notranjih količinskih predpisov, ki bi ščitili domačo proizvodnjo.

4. Določbe tega člena ne veljajo za zakone, predpise, postopke ali prakse, ki urejajo vladna naročila iz členov 67 do 71.

Člen 25

Sodelovanje na področju boja proti goljufiji

1. Pogodbenici se strinjata, da je upravno sodelovanje bistvenega pomena za izvajanje preferencialne obravnave in nadzor nad preferencialno obravnavo, dodeljeno po tem naslovu, in ponovno potrjujeta svojo zavezanost, da se bosta borili proti nepravilnostim in goljufanju na področju carine in povezanih zadev.

2. Če je pogodbenica na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da upravno sodelovanje ni bilo zagotovljeno in/ali da je prišlo do nepravilnosti ali prevare v okviru tega naslova, lahko zadevna pogodbenica začasno ustavi ustrezno preferencialno obravnavo zadevnega(-ih) proizvoda(-ov), v skladu s tem členom.

3. Sistematično nezagotavljanje upravne pomoči v tem členu med drugim pomeni:

a) ponavljajoče neizpolnjevanje obveznosti preverjanja porekla zadevnih proizvodov;

b) ponavljajoča zavrnitve ali nepotrebno odlašanje pri izvajanju in/ali posredovanju rezultatov naknadnih preverjanj dokazil o poreklu;

c) ponavljajoče zavrnitev ali nepotrebno odlašanje pri pridobivanju pooblastil za izvajanje nalog upravnega sodelovanja za preverjanje pristnosti dokumentov ali točnosti podatkov, ki so primerni za dodeljevanje zadevne preferencialne obravnave.

Za namene tega člena, se lahko nepravilnosti ali prevara med drugim odkrijejo, če pride do nenadnega povečanja blaga, ki presega ustaljeno raven proizvodne in izvozne zmogljivosti druge pogodbenice, brez ustrezne razlage, in ki je povezano z objektivnimi podatki o nepravilnosti in prevari.

4. Izvajanje začasne opustitve je odvisno od naslednjih pogojev:

a) Pogodbenica, ki je na podlagi objektivnih informacij ugotovila, da upravno sodelovanje ni bilo zagotovljeno in/ali da je prišlo do nepravilnosti ali prevare na področju carine in povezanih zadev, mora o tem takoj obvestiti Pridružitveni odbor, in sicer na podlagi vseh ustreznih informacij in objektivnih zaključkov, v namen doseganja rešitve, ki je sprejemljiva za obe pogodbenici.

b) Če sta pogodbenici že začeli posvetovanja s Pridružitvenim Odborom, kot je navedeno zgoraj, in se nista uspeli dogovoriti o sprejemljivi rešitvi v treh mesecih po obvestilu, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo zadevnega proizvoda. O začasni opustitvi je treba takoj poročati Pridružitvenemu odboru.

c) Začasne opustitve v okviru tega člena je omejena na potrebne ukrepe za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice. Ne presegajo obdobja šestih mesecev, ki se lahko podaljša. O začasnih ustavitvah se takoj po njihovem sprejemu uradno obvesti Pridružitveni odbor. Začasne ustavitve bodo predmet rednih posvetovanj s Pridružitvenim odborom, zlasti zato, da se odpravijo, takoj ko okoliščine to dovoljujejo.

5. Zadevna pogodbenica istočasno objavi obvestilo iz člena 4(a) Pridružitvenemu odboru, v Uradnem listu pa objavi tudi obvestilo za uvoznike. Obvestilo za uvoznike mora navajati zadevni proizvod, za katerega so bile na podlagi objektivnih informacij ugotovljeno nezagotavljanje upravnega sodelovanja in/ali nepravilnosti ali prevare.

Člen 26

Določbe tega sporazuma se uporabljajo brez poseganja v Uredbo Sveta (EGS) št 1911/91 z dne 26. junija 1991 in Uredbo Sveta (ES) št.°704/2002 z dne 25. marca 2002 o uporabi določb prava Skupnosti za Kanarske otoke.

Člen 27

1. Ta sporazum ne izključuje ohranjanja ali ustanavljanja novih carinskih unij, območij proste trgovine ali dogovorov o obmejnem prometu, če ti sporazumi ne spreminjajo trgovinskih režimov, določenih v tem sporazumu.

2. Med Skupnostjo in Sirijo potekajo v okviru Pridružitvenega odbora posvetovanja o sporazumih o ustanovitvi takih carinskih unij ali območij proste trgovine in, kjer je to ustrezno, o drugih pomembnejših zadevah, povezanih z njihovimi trgovinskimi politikami do tretjih držav. Zlasti v primeru pridružitve tretje države Uniji se opravijo posvetovanja, da se zagotovi upoštevanje obojestranskih interesov Skupnosti in Sirije.

Člen 28

1. Če katera od pogodbenic ugotovi, da v trgovinski menjavi z drugo pogodbenico prihaja do dampinga v smislu člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, lahko proti takemu ravnanju ustrezno ukrepa v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini in s svojo nacionalno zakonodajo.

2. Ta člen ni predmet določb iz naslova V (Reševanje sporov) tega sporazuma.

Člen 29

1. Med pogodbenicami velja sporazum STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

2. Če katera koli pogodbenica ugotovi, da druga pogodbenica subvencionira trgovino v smislu členov IV in XVI sporazuma GATT 1994, lahko sprejme primerne ukrepe proti takšni praksi v skladu s Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ali sorodno nacionalno zakonodajo.

3. Ta člen ni predmet določb iz naslova V (Reševanje sporov) tega sporazuma.

Člen 30

1 . Med pogodbenicama se uporabljajo določbe iz člena XIX GATT 1994 in Sporazuma STO o zaščitnih ukrepih.

2. Pogodbenica, ki namerava uporabiti takšne ukrepe, predloži Pridružitvenemu odboru, preden začne uporabljati zaščitne ukrepe iz določb člena XIX GATT 1994 in Sporazuma STO o zaščitnih ukrepih, zato da se najde rešitev, ki je sprejemljiva za pogodbenici.

Da bi našli takšno rešitev, se pogodbenici takoj od datuma sprejema zahteve za posvetovanje s strani pogodbenice prosilke posvetujeta s Pridružitvenim odborom. Če pogodbenici zaradi posvetovanj ne dosežeta sporazuma v tridesetih dneh od začetka posvetovanj o rešitvi, ki bi preprečila uporabo zaščitnih ukrepov, lahko pogodbenica, ki namerava uporabiti zaščitne ukrepe, uporabi določbe iz člena XIX GATT 1994 in Sporazuma STO o zaščitnih ukrepih.

3. Pogodbenici dajeta pri izbiri zaščitnih ukrepov na podlagi tega člena prednost tistim, ki najmanj škodijo doseganju ciljev tega sporazuma. Takšni ukrepi ne presegajo tega, kar je potrebno za odpravo resne škode, in ohranijo raven preferencialov, dodeljenih v okviru tega sporazuma.

4. O zaščitnih ukrepih se takoj obvesti Pridružitveni odbor, ki se o njih tudi redno posvetuje, zlasti zato, da se ti ukrepi odpravijo, takoj ko to omogočajo okoliščine.

5. Ta člen ni predmet določb iz naslova V (Reševanje sporov) tega sporazuma.

Člen 31

1. Kadar pripelje ravnanje po določbah tega naslova do:

ponovnega izvoza izdelka v tretjo državo, proti kateri ohranja pogodbenica izvoznica količinske omejitve izvoza, izvozne dajatve ali ukrepe ali dajatve z enakovrednim učinkom, ali

resnega pomanjkanja ali grožnje z resnim pomanjkanjem izdelka, ki je nujno potreben pogodbenici izvoznici;

in če zgoraj navedene razmere povzročijo ali bi lahko povzročile večje težave za pogodbenico izvoznico, lahko navedena pogodbenica sprejme primerne ukrepe pod pogoji in v skladu s postopki, določenimi v odstavku 2.

2. Pri izbiri ukrepov je treba dati prednost tistim, ki najmanj ovirajo delovanje režimov iz tega sporazuma. Ukrepi so nediskriminatorni, ne prikrivajo omejevanja trgovine in se odpravijo, kadar razmere njihovega obstoja ne upravičujejo več. Poleg tega ukrepi, ki jih je mogoče sprejeti, ne povečajo izvoza ali zaščite, ki jo je deležna zadevna domača predelovalna industrija, na katero se ti ukrepi nanašajo.

3. Skupnost ali Sirija predloži Pristopnemu odboru čim prej pred uvedbo ukrepov iz odstavkov 1 in 2 tega člena, v primerih, na katere se nanaša odstavek 4 tega člena, odvisno od primera, vse pomembne informacije zato, da se poišče sprejemljiva rešitev za obe pogodbenici. Težave zaradi razmer iz odstavka 1 se predložijo v pregled Pristopnemu odboru. Odbor lahko sprejme kakršen koli sklep, potreben za odpravo težav. Če takšnega sklepa ne sprejme v 30 dneh od datuma, ko mu je bila zadeva predložena, lahko pogodbenica, ki izvaža, pri izvozu zadevnega proizvoda izvaja ustrezne ukrepe.

4. Kadar zaradi izjemnih in kritičnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, zadeve ni bilo možno predhodno javiti oziroma je proučiti, lahko Skupnost oziroma Sirija, glede na to, katera je prizadeta, takoj uporabi previdnostne ukrepe, potrebne za obvladovanje položaja, in o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico.

5. O zaščitnih ukrepih, ki se uporabijo v skladu s tem členom, se takoj obvesti Pridružitveni odbor, v okviru katerega se o njih redno posvetuje, zlasti zato, da se določi časovni razpored za njihovo odpravo, kakor hitro okoliščine to omogočajo.

Člen 32

Ta sporazum ne izključuje prepovedi ali omejitev uvoza, izvoza ali prevoza blaga, ki so utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo, varovanjem zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin; z varstvom nacionalnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo z učinkovito rabo naravnih virov; z varstvom intelektualne, industrijske in poslovne lastnine ali predpisov v zvezi z zlatom in s srebrom. Vendar pa take prepovedi ali omejitve ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med pogodbenicama.

Člen 33

Koncept „izdelki s poreklom“ za uporabo določb tega naslova in načini upravnega sodelovanja, ki se nanj nanašajo, so določeni v Protokolu 6.

Člen 34

Kombinirana nomenklatura se uporablja za klasifikacijo blaga za uvoz v Skupnost. Za uvrščanje blaga pri uvozu v Sirijo se uporablja sirska carinska tarifa.

Člen 35

Sirija bo poizkušala začeti pogajanja z državami, ki imajo z EU carinsko unijo, zato da te države vpeljejo enak režim trgovanja, kot je določen v Pridružitvenem sporazumu za vsa področja carinske unije.

POGLAVJE 3

CARINSKE IN S CARINO POVEZANE ZADEVE

Člen 36

Cilji

Pogodbenici priznavata, da morajo popolno izvajanje trgovinskih določb in posledično vzajemne koristi pospešenih trgovinskih tokov, ki izhajajo iz liberalizacije tarif, spremljati ustrezne carinske storitve. V ta namen se pogodbenici dogovorita, da temeljijo carinska zakonodaja in postopki na poenostavitvi, usklajevanju in informatizaciji, pa tudi na načelih nediskriminacije, preglednosti in potrebe po izogibanju nepotrebnim postopkovnim oviram v trgovini. Tako se lahko pogodbenici zavežeta k olajševanju zakonite trgovine in učinkovitega nadzora za boj proti goljufiji in prepovedani trgovini.

Člen 37

Carinsko in upravno sodelovanje

1. Da bi zagotovili skladnost z določbami iz tega naslova in učinkovito odzivanje na cilje, določene v členu 1, vzpostavita pogodbenici sodelovanje na naslednjih načelih:

a) sodelovanje in izmenjava informacij v zvezi s carinsko zakonodajo in postopki;

b) uporaba carinskih pravil in postopkov, o katerih se pogodbenici sporazumeta na dvostranski ali večstranski ravni;

c) sodelovanje pri zakonodajnih in operativnih pobudah, povezanih z uvoznimi, izvoznimi in carinskimi postopki, ter v čim večji meri pri izboljšanju storitve za poslovno skupnost;

d) sodelovanje pri informatizaciji carinskih postopkov in, kjer je mogoče, sodelovanje pri uvajanju skupnih meril;

e) omogočanje in zagotavljanje svobode postopkov pretovarjanja in tranzita prek njunih ozemelj, v skladu s členom V sporazuma GATT 1994, ter izvajanje ustreznih mednarodnih in/ali regionalnih standardov in instrumentov, povezanih s tranzitom;

f) zagotavljanje, da so zaračunane vse upravne takse dajatve, ob upoštevanju uvoza in izvoza, objavljene vnaprej, in da so sorazmerne s storitvami, v skladu s členom VIII sporazuma GATT (1994);

g) vzpostavitev, kolikor je mogoče, skupnega položaja v mednarodnih organizacijah na področju carine, kot so STO, Svetovna carinska organizacija (WCO), Organizacija združenih narodov (OZN) in Konferenca ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD); in

h) sodelovanje, kjer je ustrezno, pri tehnični pomoči, vključno z organizacijo seminarjev in zaposlovanjem.

2. Uprave obeh pogodbenic zagotovijo, ne glede na odstavek 1, medsebojno upravno pomoč v carinskih zadevah v skladu z določbami Protokola 7.

Člen 38

Carinski in zakonodajni postopki

1. Pogodbenici se sporazumeta, da bodo njune trgovinske in carinske določbe ter postopki temeljili na:

a) zaščiti zakonite trgovine prek učinkovitega uveljavljanja in usklajevanja zakonodajnih zahtev;

b) zakonodaji, ki se izogiba nepotrebnemu obremenjevanju gospodarskih subjektov, omogoča boj proti goljufiji ter zagotavlja nadaljnje olajšave za subjekte, ki dosegajo visoko raven skladnosti;

c) tem, da uporablja vsaka pogodbenica svoj carinski zakonik, ki ga izvaja na svojem ozemlju;

d) uporabi sodobnih carinskih tehnik, vključno z ocenjevanjem tveganja, s poenostavljenimi postopki za vstop in sprostitev blaga, z nadzorom po sprostitvi in z metodami revizije v podjetjih;

e) postopkih, ki so transparentni, učinkoviti in poenostavljeni, da se zmanjšajo stroški in poveča predvidljivost za gospodarske subjekte, vključno z malimi in s srednje velikimi podjetji;

f) razvoju sistema, ki temelji na informacijski tehnologiji, določanje mednarodnih meril za uvozna in izvozna podjetja, za zamenjavo sistema postopkov, ki temeljijo na papirju, in omogočanje elektronske izmenjave vseh uradnih podatkov med trgovinskimi in carinskimi upravami, pa tudi med carino in drugimi agencijami, v namen olajšanja postopkov hitre sprostitve. Takšni sistemi lahko vključujejo tudi plačilo carin, davkov in drugih pristojbin s pomočjo elektronskih prenosov;

g) pravilih in postopkih, ki vnaprej zagotavljajo zavezujoče odločitve v zvezi s carinskimi zadevami, zlasti v zvezi s tarifnim uvrščanjem in pravili o poreklu. Odločitev se lahko kadar koli spremeni ali prekliče, vendar samo po uradnem obvestilu subjektu, ki ga ta odločitev zadeva, in brez veljavnosti za nazaj, razen če je odločitev sprejeta na podlagi nepravilnih ali netočnih informacij;

h) poenostavljenih postopkih za pooblaščene trgovce v skladu s cilji in z nediskriminatornimi načeli, ki jih lahko dosežejo mala in srednje velika podjetja, pa tudi večji subjekti;

i) uvoznih določbah, ki ne vsebujejo nobenih zahtev za inšpekcijske preglede pred odpremo, kot so opredeljeni v Sporazumu STO o inšpekcijskih pregledih pred odpremo; in

j) pravilih, ki zagotavljajo, da so vse kazni, naložene za manjše kršitve carinskih predpisov, ali postopkovne zahteve sorazmerne in nediskriminatorne in pri uporabi ne povzročajo neupravičenih zamud, v skladu s členom VIII GATT (1994).

2. Za izboljšanje delovnih metod, za izogibanje nepotrebnim postopkovnim oviram v trgovini, pa tudi za zagotavljanje nediskriminacije, preglednosti, učinkovitosti, celovitosti in odgovornosti postopkov, bosta pogodbenici:

a) poenostavili zahteve in formalnosti v zvezi s sprostitvijo in carinjenjem blaga; to vključuje sodelovanje na področju razvoja postopkov, ki omogočajo predložitev uvoznih ali izvoznih podatkov eni sami agenciji; in usklajevanje med carinskimi in drugimi nadzornimi agencijami, da bi, če je le mogoče, omogočili, da bi uradni nadzor nad uvozom ali izvozom izvajala ena sama agencija;

b) sprejeli nadaljnje ukrepe za omejevanje, poenostavljanje in standardizacijo podatkov v dokumentaciji, ki jih zahtevajo carina in druge agencije, vključno z uporabo enotne upravne listine ali podatkovnega sporočila na podlagi mednarodnih standardov, pri čemer se v čim večji meri zanašata na komercialno dostopne informacije;

c) uporabljali mednarodna pravila in merila na področju carine, kjer je le mogoče, vključno z vsebinskimi elementi revidirane konvencije iz Kyota o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov;

d) zagotavljali učinkovite, takojšnje in nediskriminatorne postopke, ki omogočajo pravice do pritožbe proti carinskim in drugim upravnim postopkom, odločitvam in sklepom agencije, ki vplivajo na uvoz ali izvoz blaga, skladno s členom X sporazuma GATT (1994);

e) zagotavljali, da se vzdržujejo najvišja merila celovitosti, prek uporabe ukrepov, ki zrcalijo načela ustreznih mednarodnih konvencij in instrumentov na tem področju.

Člen 39

Razmerja s poslovno skupnostjo

Pogodbenici se dogovorita:

1) o potrebi po rednih posvetovanjih s trgovinskimi zastopniki v zvezi z zakonodajnimi predlogi in splošnimi postopki, povezanimi s carino. Vsaka pogodbenica v ta namen vzpostavi ustrezne posvetovalne mehanizme med upravami in poslovno skupnostjo;

2) da bosta objavljali, če je le mogoče z elektronskimi sredstvi, in obveščali javnost o novi zakonodaji in splošnih postopkih, povezanih s carino in trgovinskimi zadevami pred uvedbo takšne zakonodaje in postopkov, pa tudi o vseh spremembah takšne zakonodaje in postopkov. Poleg tega omogočita javno razpoložljivost ustreznih informacij upravne narave, vključno z zahtevami agencij in s postopki vstopa, z delovnim časom in s postopki delovanja carinskih uradov, vključno s tistimi v pristaniščih in na mejnih prehodih, in za kontaktne točke za povpraševanja po informacijah;

3) da bosta krepili sodelovanje med subjekti in ustreznimi upravami z uporabo nearbitrarnih in javno dostopnih memorandumov o soglasju na podlagi tistih, ki jih razširja STO;

4) da bosta zagotovili, da bodo njune carinske in s carino povezane zahteve in postopki še naprej zadovoljevali potrebe trgovinske skupnosti in sledili najboljšim praksam ter, kjer spremembe in potrebe to omogočajo, dosegali cilje na način, ki manj obremenjuje in omejuje trgovino, in skrbeli za ustrezno prilaganje teh postopkov.

Člen 40

Carinsko vrednotenje

1. Sporazum STO o določanju carinske vrednosti, brez pridržkov in možnosti, ureja pravila carinske vrednosti, ki se nanaša na vzajemno trgovanje med pogodbenicama.

2. Pogodbenici sodelujeta v namen določitve skupnega pristopa k težavam, povezanim s carinskimi vrednostmi, zlasti s sestavo „kodeksa dobre prakse“ v zvezi z delovnimi metodami in operativnimi vidiki, ter z uporabo okvirnih in referenčnih kazalcev in ustrezne dokumentacije, ki potrjuje točnost carinske vrednosti in uporabo varščin.

Člen 41

Presoja

Določbe iz členov 38 do 40 so predmet letnega popisa zalog s strani Pridružitvenega odbora.

Člen 42

Posebni odbor za carino

1. Pogodbenici ustanovita Posebni odbor za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic. Odbor se sestane na datum in z dnevnim redom, o katerih se pogodbenici sporazumeta vnaprej. Funkcijo predsedujočega Odbora opravljata pogodbenici izmenično. Odbor poroča Pridružitvenemu odboru.

2. Naloge odbora vključujejo:

a) spremljanje izvajanja in upravljanja tega oddelka in Protokola o pravilih o poreklu;

b) zagotavljanje foruma za posvetovanje in razpravo o vseh zadevah v zvezi s carino, zlasti o carinskih postopkih, carinskem vrednotenju, tarifnih režimih, carinski nomenklaturi, carinskem sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah;

c) zagotavljanje foruma za posvetovanje in razpravo o zadevah, povezanih s poreklom in upravnim sodelovanjem;

d) izboljšanje sodelovanja pri razvijanju, uporabi in uveljavljanju carinskih postopkov, medsebojne upravne pomoči v carinskih zadevah, pravil o poreklu in upravnega sodelovanja.

3. Pogodbenici se lahko dogovorita za priložnostne sestanke v zvezi s carinskim sodelovanjem ali pravila o poreklu ter vzajemno upravno pomoč.

NASLOV III

PRAVICA DO USTANAVLJANJA IN OPRAVLJANJA STORITEV

POGLAVJE 1

PRAVICA DO USTANAVLJANJA

Člen 43

1. a) Skupnost in njene države članice zagotovijo za ustanovitev sirskih družb obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki velja za katere koli tretje države;

b) Skupnost in njene države članice za delovanje hčerinskih družb sirskih družb, ki so ustanovljene na njihovem ozemlju zagotavljajo obravnavo brez poseganja v pridržke, navedene v Prilogi III, ki glede njihovega delovanja ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo družbam Skupnosti;

c) Skupnost in njene države članice zagotavljajo podružnicam sirskih družb, ustanovljenim na njihovih ozemljih, obravnavo, ki glede njihovega delovanja ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo podružnicam družb katere koli tretje države, glede na njeno delovanje.

2. (a) Sirija za ustanavljanje družb Skupnosti brez poseganja v pridržke, navedene v Prilogi IV, zagotavlja obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo sirskim družbam oziroma družbam katere koli tretje države, kar koli je ugodnejše;

b) Sirija zagotavlja za delovanje hčerinskih družb Skupnosti, ki so ustanovljene na njenem ozemlju, obravnavo, ki ni nič manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo sirske družbe;

c) Sirija zagotavlja za delovanje hčerinskih družb Skupnosti, ki so ustanovljene na njenem ozemlju, obravnavo, ki ni nič manj ugodna od tiste, ki jo zagotavljajo podružnicam družb katere koli tretje države.

3. Določbe odstavkov 1(b) in 2(b) se ne smejo uporabljati z namenom kršitve zakonov in drugih predpisov pogodbenice glede pravice hčerinskih gospodarskih družb druge pogodbenice, ustanovljenih na ozemlju prve, do dostopa do posameznih področij ali dejavnosti.

Obravnavanje iz odstavkov 1(b), 1(c) in 2(b) se uporablja za gospodarske družbe, podružnice in hčerinska podjetja, ustanovljena v Skupnosti in v Siriji od dneva začetka veljavnosti tega sporazuma dalje, za gospodarske družbe, podružnice in hčerinska podjetja, ustanovljene po tem dnevu, pa od dneva ustanovitve.

Člen 44

1. Določbe člena 43 se ne uporabljajo za zračni prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz.

2. Vsaka pogodbenica ne glede na to dovoli družbam druge pogodbenice poslovno prisotnost na svojem ozemlju, ki jih opravljajo pomorske agencije za zagotavljanje storitev mednarodnega pomorskega prometa vključno z večmodalnim prevozom, ki vključuje pomorski del prevozne verige, v obliki hčerinskih družb ali podružnic pod pogoji ustanavljanja in poslovanja, ki niso manj ugodni od tistih, ki veljajo za njene družbe ali hčerinske družbe ali podružnice družb. Te dejavnosti vključujejo, niso pa omejene na:

a) trženje in prodajo pomorskega prevoza in sorodnih storitev z neposrednimi stiki s strankami, od ponudbe do izstavitve računa, ne glede na to, ali te storitve opravlja ali ponuja ponudnik storitev sam ali ponudniki storitev, s katerimi je ponudnik storitev sklenil stalne poslovne dogovore;

b) nakup in uporabo, za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank (in preprodajo svojim strankam), kakršnih koli prometnih in z njimi povezanih storitev, vključno s storitvami notranjega prometa na kateri koli način, zlasti po notranjih vodnih poteh, cestah in železnici, nujnih za zagotavljanje povezanih storitev;

c) pripravo dokumentacije za prevozne dokumente, carinske dokumente ali druge dokumente v zvezi s poreklom in značilnostmi blaga, ki se prevaža;

d) nudenje vseh vrst poslovnih informacij, vključno z računalniškimi informacijskimi sistemi in izmenjavo elektronskih podatkov (ob upoštevanju vseh nediskriminacijskih omejitev glede telekomunikacij);

e) sklepanje poslovnih dogovorov, vključno z udeležbo v kapitalu družbe in zaposlovanjem lokalnega osebja (oziroma, v primeru tujega osebja, v skladu z ustreznimi določbami tega sporazuma), s katero koli lokalno pomorsko agencijo;

f) delovanje v imenu družb, organiziranje pristanka ladij ali, po potrebi, organiziranje prevzema tovora.

Člen 45

Za namene tega sporazuma:

a) „gospodarska družba Skupnosti“ oziroma „sirska gospodarska družba“ pomeni gospodarsko družbo, ustanovljeno v skladu s predpisi države članice oziroma Sirije, z uradnim sedežem ali osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju Skupnosti oziroma Sirije.

Če pa ima gospodarska družba, ustanovljena v skladu z zakonodajo države članice oziroma Sirije na ozemlju Skupnosti ali Sirije, samo svoj uradni sedež, se taka gospodarska družba šteje za gospodarsko družbo Skupnosti oziroma Sirije, če je njeno delovanje v dejanski in trajni povezavi z gospodarstvom ene od držav članic oziroma Sirije;

b) „hčerinska gospodarska družba“ neke gospodarske družbe pomeni gospodarsko družbo pod dejanskim nadzorom prve gospodarske družbe;

c) „podružnica“ družbe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično družbo, ki ima svojo upravo v tujini, ni treba poslovati neposredno z matično družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe;

d) „pravica do ustanavljanja“ pomeni za gospodarske družbe Skupnosti ali Sirije iz točke (a) pravico do začetka izvajanja gospodarske dejavnosti v obliki ustanavljanja hčerinskih gospodarskih družb in podružnic v Siriji oziroma v Skupnosti;

e) „delovanje“ pomeni izvajanje gospodarskih dejavnosti;

f) „gospodarske dejavnosti“ pomenijo industrijske, trgovinske in strokovne dejavnosti;

g) „državljan države članice ali Sirije“ pomeni fizično osebo, ki je državljanka ene od članic oziroma Sirije;

h) za mednarodni pomorski prevoz, vključno s kombiniranimi prevozi, ki vključujejo pomorski del prevozne verige, veljajo določbe tega poglavja in poglavja 2 tega naslova tudi za državljane držav članic oziroma Sirije, ki imajo sedež zunaj Skupnosti oziroma Sirije, in za ladijske prevoznike, ki so registrirani zunaj Skupnosti oziroma Sirije in so pod nadzorom državnih organov države članice oziroma državljanov Sirije, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici oziroma Siriji v skladu z njihovo zakonodajo.

Člen 46

1. Pogodbenici se trudita, da se izogneta sprejemanju ukrepov, ki zaostrujejo pogoje za ustanavljanje in poslovanje družb druge pogodbenice v primerjavi s stanjem, ki je obstajalo na dan pred datumom podpisa Sporazuma.

2. Določbe tega člena ne posegajo v člen 57. Primere iz člena 57 urejajo izključno njegove določbe.

Člen 47

1. Gospodarska družba Skupnosti oziroma sirska gospodarska družba, ustanovljena na ozemlju Sirije oziroma Skupnosti ima pravico v eni od svojih hčerinskih gospodarskih družb ali podružnic v skladu z veljavnimi predpisi države gostiteljice tako ustanovljene gospodarske družbe na ozemlju Sirije oziroma Skupnosti zaposliti ali imeti zaposlene delavce državljane držav članic Skupnosti oziroma Sirije pod pogojem, da so te osebe ključno osebje, kot je opredeljeno v odstavku 2 tega člena, in da so zaposlene izključno pri gospodarskih družbah, hčerinskih gospodarskih družbah ali podružnicah. Dovoljenja za bivanje in delo takih delavcev veljajo samo za čas take zaposlitve.

2. Ključno osebje zgoraj navedenih družb, v nadaljnjem besedilu „organizacij“, so „premeščenci znotraj podjetja“, kot so opredeljeni v točki (c) v spodaj navedenih kategorijah, pod pogojem, da je organizacija pravna oseba in da so bile zadevne osebe pri njej zaposlene ali so bile njeni družbeniki (razen večinskih delničarjev) vsaj eno leto neposredno pred tako premestitvijo:

a) osebe na vodilnih položajih v organizaciji, ki vodijo zlasti upravljanje podjetja, pri čemer jih na splošno nadzorujejo ali usmerjajo predvsem upravni odbor, delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, kar vključuje:

vodenje podjetja, sektorja ali pododdelka podjetja;

nadzor in kontrolo dela drugih nadzornih, poklicnih ali poslovodnih uslužbencev;

pooblaščanje za osebno zaposlovanje in odpuščanje ali priporočanje zaposlovanja, odpuščanja ali drugih kadrovskih ukrepov.

b) osebe, zaposlene v organizaciji s posebnimi znanji, bistvenimi za poslovanje, raziskovalno opremo, tehniko ali vodenje podjetja. Presoja takega znanja lahko poleg posebnega znanja, značilnega za podjetje, izraža tudi visoko stopnjo strokovne usposobljenosti glede na vrsto dela ali poslovanja, ki zahteva posebno tehnično znanje, vključno s pripadnostjo poklicu, za opravljanje katerega je potrebno posebno dovoljenje;

c) „premeščenec znotraj podjetja“ je opredeljen kot fizična oseba, ki dela znotraj organizacije na ozemlju pogodbenice in je zaradi opravljanja gospodarske dejavnosti začasno premeščena na ozemlje druge pogodbenice; zadevna organizacija mora imeti svojo glavno poslovno enoto na ozemlju pogodbenice, premestitev pa mora biti opravljena v podjetje (podružnico, hčerinsko družbo) navedene organizacije, ki dejansko opravlja podobno gospodarsko dejavnost na ozemlju druge pogodbenice.

3. Vstop in začasna prisotnost na ozemljih Sirije in Skupnosti za državljane držav članic ali Sirije se dovoli, če so predstavniki podjetij osebe, ki delujejo na višjih položajih, kot je določeno v odstavku 2(a) zgoraj, in so odgovorni za ustanovitev gospodarske družbe Skupnosti oziroma sirske gospodarske družbe v Skupnosti ali Siriji, in če:

a) ti predstavniki ne izvajajo neposredne prodaje ali storitev; in

b) podjetje nima predstavnika, pisarne, hčerinske družbe ali podružnice v državi članici ali Siriji.

Člen 48

Da bi državljanom Skupnosti in državljanom Sirije olajšali začetek in opravljanje zakonsko urejenih poklicnih dejavnosti v Siriji oziroma Skupnosti, preuči Pridružitveni svet katere ukrepe je treba sprejeti za vzajemno priznavanje kvalifikacij.

Člen 49

Določbe člena 43 ne preprečujejo pogodbenici, da uporablja za ustanavljanje in delovanje podružnic na njenem ozemlju, ki pripadajo gospodarskih družbam druge pogodbenice, ki niso registrirane na ozemlju prve pogodbenice, posebna pravila, ki so upravičena zaradi pravnih ali tehničnih razlik med temi podružnicami v primerjavi s podružnicami gospodarskih družb, ki so registrirane na njenem ozemlju, ali da tako ravna pri finančnih storitvah tako iz previdnostnih razlogov. Razlika v obravnavanju je omejena le na to, kar je nujno potrebno zaradi navedenih pravnih ali tehničnih razlik ali, kar zadeva finančne storitve, iz previdnostnih razlogov.

POGLAVJE 2

ČEZMEJNO OPRAVLJANJE STORITEV

Člen 50

1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta po svojih najboljših močeh postopno omogočili čezmejno opravljanje storitev družbam Skupnosti ali sirskim družbam, ustanovljenim na ozemlju pogodbenice, ki ni država osebe, kateri so te storitve namenjene, z upoštevanjem razvoja storitvenih sektorjev v pogodbenicah.

2. Pridružitveni svet pripravi priporočila za izvajanje ciljev iz odstavka 1.

Člen 51

Za zagotovitev usklajenega razvoja prevoza med pogodbenicama v skladu z njunimi tržnimi potrebami se lahko pogoji vzajemnega dostopa na trg in zagotavljanja storitev prevoza po zraku, cesti, železnici in celinskih plovnih poteh uredijo s posebnimi sporazumi, o katerih se bosta pogodbenici dogovorili po začetku veljavnosti tega sporazuma.

Člen 52

1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta učinkovito uporabljali načelo neomejenega dostopa do trga mednarodnega pomorskega prometa in mednarodnega pomorskega prometa na podlagi tržnih zakonitosti.

a) pogodbenici učinkovito uporabljata načelo neomejenega dostopa do mednarodnega pomorskega trga in prometa na tržni in nediskriminatorni podlagi;

b) pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost poslovanju v skladu z načelom svobodne konkurence, kot bistvene značilnosti trgovine s suhim in tekočim razsutim tovorom.

2. Pogodbenici pri uporabi načel iz odstavka 1:

a) ne uvajata dogovorov o delitvi tovora v prihodnjih dvostranskih sporazumih s tretjimi državami v zvezi s trgovino s suhim in tekočim razsutim tovorom in z linijskim prometom. To pa ne izključuje možnosti takih dogovorov glede tovora linijskega prometa v tistih izjemnih okoliščinah, ko bi prevozniki v linijskem prevozu po morju iz ene ali druge pogodbenice tega sporazuma sicer ne imeli dejanske možnosti za trgovino z zadevno tretjo državo;

b) ob začetku veljavnosti tega sporazuma odpravita vse in hkrati ne uvajata novih enostranskih ukrepov ter upravnih, tehničnih in drugih ovir, ki bi lahko imele omejevalne ali diskriminatorne učinke na prosto opravljanje storitev v mednarodnem pomorskem prometu.

Vsaka pogodbenica med drugim zagotavlja ladjam, ki se uporabljajo za prevoz blaga, potnikov ali obojega, in plujejo pod zastavo druge pogodbenice, enako ugodno obravnavanje, kot ga priznava svojim ladjam za dostop do pristanišč, uporabo infrastrukture in pomožnih pomorskih storitev navedenih pristanišč, ter s tem povezanih pristojbin in taks, carinskih objektov in določitve privezov ter naprav za natovarjanje in raztovarjanje.

POGLAVJE 3

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 53

1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta naklonjeni razvoju tega naslova, zato da bi ustanovili „sporazum o gospodarski integraciji“, kot je določeno v členu V Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS).

2. Pridružitveni svet bo cilj iz odstavka 1 prvič pregledal najkasneje pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma.

3. Pridružitveni svet bo pri odločanju upošteval tudi napredek pri usklajevanju zakonodaje med pogodbenicama pri ustreznih aktivnostih.

Člen 54

1. Določbe tega naslova se uporabljajo ob upoštevanju omejitev, ki so upravičene na podlagi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.

2. Ne uporabljajo se za dejavnosti, ki so na ozemlju vsake od pogodbenic, čeprav le občasno, povezane z izvajanjem javne oblasti.

Člen 55

Določbe tega sporazuma pogodbenicama za namene tega sporazuma ne preprečujejo uporabe svojih zakonov in drugih predpisov v zvezi z vstopom fizičnih oseb v državo in bivanjem v njej, zaposlitvijo, delovnimi pogoji, s prijavo stalnega prebivališča in z opravljanjem storitev, pod pogojem, da jih pogodbenici ne uporabljata tako, da bi z uporabo izničili ali omejili koristi, ki za vsako pogodbenico izhajajo iz posamezne določbe tega sporazuma. Ta določba ne vpliva na uporabo člena 54.

Člen 56

Določbe tega naslova veljajo tudi za gospodarske družbe, ki jih nadzirajo ali so v izključni skupni lasti sirskih gospodarskih družb in gospodarskih družb Skupnosti.

Člen 57

Obravnava, ki jo zagotavlja ena pogodbenica drugi pogodbenici, za sektorje ali za ukrepe, ki so zajeti v GATS, ne sme biti v nobenem primeru bolj ugodna od obravnave, ki jo zagotavlja takšna prva pogodbenica na podlagi določb sporazuma GATS za vsak storitveni sektor, podsektor in način zagotavljanja storitev.

Člen 58

Za namene tega naslova se ne upošteva obravnava, ki jo zagotavljajo Skupnost, države članice ali Sirija v skladu z zavezami iz sporazumov o gospodarski integraciji in načeli člena V sporazuma GATS.

Člen 59

1. Pogodbenici se ne glede na katere koli druge določbe tega sporazuma ne sme preprečiti, da sprejme ukrepe v skladu z načelom varnega in skrbnega poslovanja, vključno z ukrepi za zaščito investitorjev, vlagateljev, imetnikov zavarovalnih polic ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju z izvajalcem finančnih storitev, ali da bi zagotovila celovitost in stabilnost finančnega sistema. Če ti ukrepi niso v skladu z določbami sporazuma, se ne smejo uporabiti kot sredstvo, s katerim bi se pogodbenica izognila obveznostim po tem sporazumu.

2. Nobena določba tega sporazuma ne nalaga pogodbenici obveznosti, da razkrije ukrepe, ki se nanašajo na posle in račune posameznih strank ali katere koli zaupne ali zaščitene informacije, s katerimi razpolagajo javni subjekti.

Člen 60

Določbe tega sporazuma ne posegajo v uporabo katerega koli ukrepa s strani ene ali druge pogodbenice, potrebnega, da se prepreči uporaba tega ukrepa, zato da se izogne njenim ukrepom v zvezi z dostopom tretje države na njen trg.

NASLOV IV

PLAČILA, KAPITAL, KONKURENCA IN DRUGE GOSPODARSKE ZADEVE

POGLAVJE 1

PRETOK KAPITALA IN PLAČIL

Člen 61

Pogodbenici se skladu z določbami člena 63 zavežeta, da bosta dovolili vsa tekoča plačila za tekoče transakcije v prosti konvertibilni valuti.

Člen 62

1. Skupnost in Sirija zagotovita glede transakcij na kapitalski račun plačilne bilance od začetka veljavnosti tega sporazuma prosti pretok kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami v gospodarske družbe v Siriji, ustanovljene v skladu s trenutnimi predpisi, pa tudi za prisilno likvidacijo ali povrnitev teh naložb ali kakršnega koli dobička, ki iz njih izvira.

2. Pogodbenici se med seboj posvetujeta v namen olajšanja in ob primernem času, popolne liberalizacije pretoka kapitala med Skupnostjo in Sirijo.

Člen 63

Če se ena država članica ali več držav članic Skupnosti ali Sirija soočajo z resnimi težavami ali tvegajo resne težave s plačilno bilanco, lahko Skupnost ali Sirija v skladu s pogoji, določenimi v okviru GATT in v členih VIII in XIV Statuta Mednarodnega monetarnega sklada, sprejmeta omejevalne ukrepe za tekoča plačila, če so takšni ukrepi nujni.

Skupnost oziroma Sirija o tem takoj obvesti drugo pogodbenico in čim prej navede časovni razpored za odstranitev takšnih ukrepov.

POGLAVJE 2

KONKURENCA

Člen 64

1. Kolikor lahko vpliva na trgovino med Skupnostjo in Sirijo, je s pravilnim delovanjem tega sporazuma nezdružljivo naslednje:

a) vsi sporazumi med podjetji, sklepi združenj podjetij in usklajeno ravnanje med podjetji, katerih namen ali učinek je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;

b) zloraba prevladujočega položaja enega podjetja ali več podjetij na ozemlju Skupnosti ali Sirije kot celote ali na znatnem delu tega ozemlja.

2. Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju svoje zakonodaje s področja konkurence in si izmenjevali podatke, ob upoštevanju omejitev, ki jih nalagajo zahteve poklicne in poslovne tajnosti. Pogoji tega sodelovanja so navedeni v Prilogi V.

3. Če Skupnost ali Sirija meni, da je določena praksa neskladna z odstavkom 1 tega člena, in če taka praksa povzroča ali grozi, da bo povzročala resne težave za drugo pogodbenico, lahko po posvetovanju v Pridružitvenem svetu ali 30 delovnih dni po napotitvi na tako posvetovanje sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 65

Države članice in Sirija postopoma prilagodijo, brez poseganja v njune sprejete obveznosti ali obveznosti, ki jih morata sprejeti na podlagi GATT, vse državne monopole komercialnega značaja, da tako do konca petega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotovita, da med državljani držav članic in Sirije ni nobene diskriminacije v zvezi s pogoji, pod katerimi se blago nabavlja in trži. Pridružitveni odbor bo obveščen o ukrepih, sprejetih za izvajanje tega cilja.

Člen 66

Pridružitveni svet zagotovi javnim podjetjem in podjetjem, katerim so bile dodeljene posebne ali izključne pravice, da se od petega leta po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma ne sprejme in ne obdrži noben ukrep, ki bi izkrivljal trgovino med Skupnostjo in Sirijo in ki je v nasprotju z interesi pogodbenic. Ta določba teh podjetij zakonsko ali dejansko ne ovira pri izvajanju posebnih nalog, ki so jim dodeljene.

POGLAVJE 3

VLADNA NAROČILA

Člen 67

Vladna naročila

1. Pogodbenice si za cilj zastavita učinkovito, vzajemno in postopno odpiranje trgov za vladna naročila.

2. Vsaka Pogodbenica zagotovi, da potekajo naročila njenih subjektov, ki jih pokriva Priloga VII, na pregleden, razumen in nediskriminatoren način, v skladu z opredelitvijo iz Priloge VII, pri čemer se vsak ponudnik katere koli Pogodbenice obravnava enako in se spoštuje načelo odprte in učinkovite konkurence.

3. Pogodbenici blaga, storitev in ponudnikov druge Pogodbenice v zvezi z zakoni, s predpisi, postopki in praksami, povezanimi z vladnimi naročili, pa tudi s posebnimi naročili, ki jih pokriva ta sporazum, ne obravnavata manj ugodno kot svoje domače blago, storitve in ponudnike.

4. Vsaka Pogodbenica v zvezi z zakoni, s predpisi, postopki in praksami, povezanimi z vladnimi naročili, pa tudi s posebnimi naročili, ki jih pokriva ta sporazum, zagotovi, da njeni subjekti, navedeni v Prilogi VII:

a) ne obravnavajo enega lokalnega ponudnika manj ugodno kot drugega lokalnega ponudnika na podlagi stopnje povezave s tujino ali dejstva, da je v lasti osebe druge Pogodbenice; in

b) ne diskriminirajo lokalnega ponudnika na podlagi dejstva, da so blago ali storitve, ki jih ponuja navedeni ponudnik za določeno naročilo, blago ali storitve druge Pogodbenice.

5. Sirija v zvezi z zakoni, s predpisi, postopki in praksami, povezanimi z vladnimi naročili, pa tudi s posebnimi naročili, ki so odprti za blago, storitve in ponudnike iz tretjih držav, blaga in ponudnikov druge Pogodbenice ne obravnava na manj ugoden način od tistega, ki ga uporablja za tuje blago, storitve in ponudnike iz katere koli tretje države.

Evropske skupnosti v zvezi z zakoni, s predpisi, postopki in praksami v zvezi z vladnimi naročili, ki jih pokriva Sporazum o vladnih naročilih (GPA), blaga, storitev in ponudnikov iz Sirije ne obravnavajo, takoj in brezpogojno, manj ugodno kot blago, storitve in ponudnike Pogodbenic Sporazuma o vladnih naročilih.

6. Pogodbenici bosta redno pregledovali učinkovito odpiranje trgov za vladna naročila in najkasneje v treh letih začeli pogajanja o razširitvi seznama subjektov, ki jih pokriva Priloga VII.

7. Nobena določba v tem členu:

ne zahteva od Pogodbenice, da zagotovi informacije, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z njenim bistvenim varnostnim interesom;

ne preprečuje Pogodbenici, da sprejme kakršne koli ukrepe, za katere meni, da so potrebni za varovanje njenih bistvenih varnostnih interesov v zvezi z vladnimi naročili, ki so nepogrešljiva za nacionalno varnost ali za namene nacionalne obrambe.

8. Ta člen se ne uporablja za pogodbe, dodeljene na podlagi:

mednarodnega sporazuma, ki je namenjen za skupno izvajanje ali izkoriščanje projekta s strani Pogodbenic;

mednarodnega sporazuma, ki je povezan z nameščanjem čet;

posebnih postopkov mednarodne organizacije;

nepogodbenega dogovora ali kakršne koli oblike vladne pomoči in naročil, opravljenih na podlagi programov o pomoči ali sodelovanju.

Člen 68

Preglednost vladnih naročil

1. Vsaka Pogodbenica takoj objavi vse zakone, predpise, sodne ali upravne odločbe za splošno uporabo ter postopke, vključno s standardnimi pogodbenimi klavzulami, ki so povezani z naročili, ki jih pokriva ta naslov, v ustreznih publikacijah, omenjenih v Prilogi VII, vključno z uradno določenimi elektronskimi mediji.

2. Vsaka Pogodbenica na enak način takoj objavi vse spremembe takšnih ukrepov.

3. Vsaka Pogodbenica zagotovi, da njeni subjekti učinkovito razširjajo informacije o razpisnih priložnostih, ki se ustvarjajo z ustreznimi procesi vladnih naročil, in ponudnikom druge Pogodbenice zagotovijo vse informacije, ki so potrebne za sodelovanje pri takem naročilu.

4. Razširjanje podatkov o priložnostih za vladna naročila mora vključevati informacije, ki so določene v Prilogi VII, in mora biti pravočasno objavljeno na načine, ki omogočajo zainteresiranim ponudnikom Pogodbenic najširši in nediskriminatoren dostop do omenjenih informacij. Ti ukrepi so navedeni v Prilogi VII.

Člen 69

Roki za vladna naročila

1. Vsi roki, ki jih subjekti določijo za sprejem ponudb in zahtev za sodelovanje, so dovolj dolgi, da ponudniki druge Pogodbenice, pa tudi domači ponudniki pripravijo in predložijo ponudbe, in če je ustrezno, zahteve za sodelovanje ali vloge za kvalifikacijo. Pri določanju takšnega roka upoštevajo subjekti v skladu s svojimi upravičenimi potrebami dejavnike, kot so kompleksnost nameravanega naročila in čas, ki je potreben za prenos ponudb s tujih in domačih točk.

2. Vsaka Pogodbenica zagotovi, da njeni subjekti upoštevajo zamude pri objavah, kot določajo končni roki za sprejem ponudb ali zahtev za sodelovanje ali za kvalifikacijo za seznam ponudnikov.

3. Najkrajši roki za sprejem ponudb so določeni v Prilogi VII.

Člen 70

Pritožbe v zvezi s ponudbami

1. Vsaka Pogodbenica zagotovi nediskriminatorne, pravočasne, pregledne in učinkovite postopke, ki ponudnikom omogočajo, da se pritožijo zaradi domnevnih kršitev tega Sporazuma, ki nastopijo na podlagi naročil, za katera imajo ali so imeli interes.

2. O pritožbah razpravlja nepristranski in neodvisen revizijski organ. Revizijski organ, ki ni sodišče, je bodisi predmet sodnega revizije bodisi ima podobne postopke kot sodišče.

Člen 71

Sodelovanje in pomoč pri vladnih naročilih

1. Pogodbenici sodelujeta na področju vladnih naročil z izmenjavo izkušenj in podatkov o najboljših praksah in regulativnih okvirjih.

2. Pogodbenici si prizadevata sodelovati, zato da bi dosegli boljše razumevanje sistemov vladnih naročil druge Pogodbenice, pa tudi boljšo dostopnost svojih trgov.

3. Tehnična pomoč je na voljo, če obstaja utemeljena zahteva, še zlasti prek skupaj razvitih programov usposabljanja.

POGLAVJE 4

DRUGE GOSPODARSKE ZADEVE

Člen 72

Pravice intelektualne, industrijske in poslovne lastnine

1. Pogodbenici v skladu z določbami tega člena in Priloge VI odobrita in zagotovita zadostno in učinkovito zaščito pravic intelektualne, industrijske in trgovinske lastnine* v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, vključno s pravili Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazuma TRIPS), Prilogo IC o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, pa tudi za učinkovita sredstva za izvajanje teh pravic

2. Izvajanje tega člena in Priloge VI bo pod rednim nadzorom pogodbenic.

Člen 73

Standardi, tehnični predpisi in postopki za presojo skladnosti

1. V zvezi s standardi veljajo pravice in obveznosti, tehničnimi predpisi in postopki za presojo skladnosti iz Sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o tehničnih ovirah za trgovino, vključno z določbami, v skladu s katerimi „zagotovijo članice, da tehnični predpisi niso pripravljeni, sprejeti ali uporabljeni, zato da bi ustvarjali nepotrebne ovire za mednarodno trgovino“.

2. Pogodbenici sprejmeta ustrezne ukrepe za spodbujanje uporabe tehničnih pravil Skupnosti v Siriji in evropskih standardov za industrijske proizvode in certifikacijske postopke.

3. Pogodbenici na podlagi načel iz odstavka 2 v primernih okoliščinah skleneta dogovore za ugotavljanje skladnosti.

4. Cilj sodelovanja je pomoč Siriji pri približevanju njene zakonodaje zakonodaji Skupnosti na tem področju.

NASLOV V

REŠEVANJE SPOROV

POGLAVJE I

CILJ IN PODROČJE UPORABE

Člen 74

Cilj

Cilj tega naslova je reševanje sporov med Pogodbenicama, zato da bi dosegli vzajemno zadovoljivih rešitev, če je to mogoče.

Člen 75

Obseg

Določbe tega naslova se uporabljajo v zvezi s kakršnimi koli razlikami pri razlagi in uporabi naslovov II do V, vključno s primeri, v katerih ena od Pogodbenic krši te naslove, razen če je drugače določeno.

POGLAVJE II

IZOGIBANJE SPOROM

POSVETOVANJA IN POSREDOVANJE

Člen 76

Posvetovanja

1. Pogodbenici si prizadevata za razrešitev kakršnih koli razhajanj pri razlagi in uporabi naslovov II do V, tako da v dobri veri potekajo posvetovanja, da bi dosegli sporazumne rešitve težav.

2. Pogodbenica zahteva od druge Pogodbenice posvetovanja s pisno zahtevo, v kateri navede, kako ukrep škodljivo vpliva na njene pravice, izvod pa pošlje tudi Odboru za trgovino. Treba je navesti tudi ustrezna določila iz teh naslov.

3. Posvetovanja se morajo zaključiti v tridesetih dneh od posredovanja zahteve, razen če je drugače dogovorjeno, na ozemlju tožene stranke. Posvetovanja se zaključijo v šestdesetih dneh od datuma zahteve po posvetovanjih, razen če se obe Pogodbenici strinjata z nadaljevanjem posvetovanj. Vsi podatki, razkriti na teh posvetovanjih, morajo ostati zaupni.

4. Če do posvetovanj ne pride v časovnem okviru iz odstavka 3 in če ne pride do sporazumne rešitve, lahko Pogodbenica, ki se pritožuje, v skladu s členom 78 neposredno zahteva ustanovitev arbitražnega sveta.

Člen 77

Posredovanje

1. Če posvetovanja ne obrodijo sporazumne rešitve, se lahko Pogodbenici z vzajemnim soglasjem zatečeta k posredovanju prek posrednika, ki ga imenuje Odbor za trgovino. Vsaka zahteva za posredovanje mora biti v pisni obliki in navajati ukrep, ki je bil predmet posvetovanj, in vzajemno sprejete pravilnike za posredovanje.

2. Predsednik Odbora za trgovino imenuje v desetih dneh po prejemu zahteve posrednika, ki ga izbere s seznama oseb, ki je omenjen v člena 79(2) in ni državljan nobene od Pogodbenic. Posrednik skliče sestanek s Pogodbenicama najkasneje v tridesetih dneh po imenovanju. Posrednik prejme vloge obeh Pogodbenic najkasneje v petnajstih dneh pred sestankom in objavi mnenje najkasneje 45 dni po imenovanju. Posrednikovo mnenje lahko vsebuje priporočilo o korakih, ki so v skladu s temi naslovi, ki vodijo do rešitve. Mnenje posrednika je neobvezujoče.

3. Časovni okviri iz zgornjega odstavka 2 se lahko spremenijo, če to zahtevajo okoliščine in s soglasjem obeh Pogodbenic. Pogodbenice o vseh morebitnih spremembah pisno obvestita Odbor za trgovino.

4. V primeru, da posredovanje obrodi sporazumno rešitev spora, obe Pogodbenici o tem pisno obvestita Odbor za trgovino.

POGLAVJE III

POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV

Člen 78

Uvedba arbitražnega sveta

1. Če Pogodbenicama ne uspe rešiti spora s posvetovanjem iz člena 76 ali s postopkom posredovanja iz člena 77 ali v petnajstih dneh po objavi posrednikovega mnenja ni dosežena sporazumna rešitev, ali če Pogodbenica krši sporazumno rešitev, lahko zahteva Pogodbenica, ki se pritožuje, ustanovitev arbitražnega sveta, tako da pošlje toženi stranki in Odboru za trgovino pisno zahtevo.

2. Pogodbenica, ki se pritožuje, navede v zahtevi ukrep, za katerega sodi, da krši katerega od teh naslovov, in navede ustrezne odločbe.

Člen 79

Imenovanje razsodnikov

1. Arbitražni svet je sestavljen iz treh razsodnikov.

2. Odbor za trgovino najkasneje sestavi v šestih mesecih od začetka veljavnosti tega sporazuma seznam petnajstih posameznikov, ki so voljni in sposobni delovati kot razsodniki. Vsaka Pogodbenica lahko izbere za razsodnike 5 posameznikov. Pogodbenici soglasno potrdita 5 posameznikov, ki niso državljani nobene od njiju. Odbor za trgovino mora zagotoviti, da je seznam zmeraj na tej ravni.

3. Razsodniki morajo imeti strokovno znanje ali izkušnje na področju prava in/ali mednarodne trgovine. Biti morajo samostojni, delovati morajo v svoji individualni pristojnosti in ne smejo biti povezani z nobeno organizacijo ali vlado[9] in morajo ravnati v skladu z etičnim kodeksom, določenim v Prilogi VIII.

Člen 80

Sestava arbitražnega sveta

1. Pogodbenici se v desetih dneh po oddaji zahteve za arbitražni svet Odboru za trgovino posvetujeta, da bi dosegle soglasje o sestavi arbitražnega sveta. Če Pogodbenici ne dosežeta soglasja o njegovi sestavi znotraj časovnega okvira, lahko obe strani predlagata, da predsednik Odbora za trgovino ali njegov delegat izžreba vse tri člane, tako da izvleče ime iz vsake od treh kategorij razsodnikov (seznam, ki ga pošlje vsaka Pogodbenica, je sestavljen iz njihovih državljanov in kombiniranega seznama nedržavljanov vsake Pogodbenice). Če se Pogodbenici strinjata o enem ali več članih arbitražnega sveta, je kateri koli preostali član izžreban iz ustreznih seznamov. Arbitražni svet je zmeraj sestavljen iz državljana vsake od Pogodbenic in tretjega člana, ki ni državljan nobene od njiju in ki v svetu deluje kot predsednik.

2. Datum ustanovitve arbitražnega sveta je datum, ko so izbrani trije razsodniki.

3. Če katera Pogodbenica meni, da razsodnik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa, se Pogodbenici posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, zamenjata razsodnika in ga nadomestita z novim na podlagi odstavka 4. Če se Pogodbenici ne strinjata o tem, da je treba zamenjati razsodnika, se zadeva preda predsedniku[10] arbitražnega sveta, katerega odločitev je končna.

4. Če razsodnik ne more sodelovati v postopku, odstopi ali je zamenjan v skladu z odstavkom 3, nadomestni razsodnik pa je izbran v petih dneh v skladu s postopkom izbire, ki je bil uporabljen pri izbiri izvirnega razsodnika. Dejavnosti arbitražnega sveta se ustavijo za obdobje, v katerem poteka ta postopek.

Člen 81

Poslovnik

1. Odbor za trgovino uporabi za izvajanje postopkov arbitražnega sveta pravilnik, s katerim soglašata obe Pogodbenici in je priložen temu Sporazumu.

2. Seje arbitražnega sveta so odprte za javnost v skladu s Poslovnikom, razen če se arbitražni svet – na lastno pobudo ali na zahtevo Pogodbenic – odloči drugače.

Člen 82

Informacije in tehnični nasveti

Svet lahko na zahtevo Pogodbenic ali na lastno pobudo pridobi informacije za delovanje sveta iz katerega koli vira, ki se zdi primeren. Svet ima prav tako pravico, če je to ustrezno, da pridobi mnenje strokovnjakov. Kakršne koli na ta način pridobljene podatke mora predložiti obema Pogodbenicama. Zainteresirane stranke so pooblaščene, da arbitražnemu svetu v skladu s poslovnikom oddajo izvlečke sodnih izvedencev.

Člen 83

Veljavna zakonodaja

Arbitražni svet tolmači določbe teh naslovov v skladu z običajnimi pravili za razlaganje mednarodnega prava, vključno z Dunajsko konvencijo o pogodbenem pravu.

Člen 84

Odločitev arbitražnega sveta

1. Arbitražni svet prenese odločitev Pogodbenicama in Odboru za trgovino v devetdesetih dneh od ustanovitve sveta. Če se tega roka ne more držati, mora predsednik sveta pisno obvestiti Odbor za trgovino in Pogodbenici o vzrokih zamude. Odločitev pa v nobenem primeru ne sme biti objavljena po več kot stodvajsetih dneh po ustanovitvi sveta.

2. Odločitev razloži ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporabo ustreznih določb teh naslovov in osnovnimi načeli, ki so v ozadju ugotovitev in sklepov, ki jih sprejme.

3. V nujnih primerih, vključno s primeri, ko gre za pokvarljivo blago, si arbitražni svet prizadeva izdati svojo odločitev v 75 dneh od ustanovitve arbitražnega sveta. Nikakor pa ne sme to trajati dlje od stotih dni od ustanovitve arbitražnega sveta. Arbitražni svet lahko izda predhodno odločitev v desetih dneh po njegovi ustanovitvi, če je primer nujen.

4. Vsi sklepi arbitražnega sveta, vključno s sprejemom odločitve, se sprejemajo z večino glasov.

5. Pogodbenica, ki se pritožuje, lahko pritožbo umakne s pisnim obvestilom predsednikoma arbitražnega sveta in Odbora za trgovino in z obvestilom drugi Pogodbenici, kadar koli pred oddajo odločitve Pogodbenicama in Odboru za trgovino. Takšen umik ne posega v njeno pravico, da kdaj pozneje vloži novo pritožbo v zvezi z isto zadevo.

6. Arbitražni svet lahko kadar koli, na zahtevo obeh Pogodbenic, ustavi delovanje za obdobje, ki ne presega dvanajstih mesecev. Če se delo arbitražnega sveta odloži za več kot 12 mesecev, pooblastilo za ustanovitev arbitražnega sveta zastara brez poseganja v pravico pritožnika, da pozneje zahteva ustanovitev arbitražnega sveta v zvezi z isto zadevo.

Člen 85

Upoštevanje odločitve

1. Vsaka od pogodbenic ukrepa v skladu z odločitvijo arbitražnega sveta, pogodbenici pa si morata prizadevati za soglasje o času, potrebnem za izvajanje odločitve.

2. Najkasneje v tridesetih dneh po izdaji odločitve mora tožena Pogodbenica obvestiti Pogodbenico, ki se pritožuje o časovnem okviru (odslej o „razumnem časovnem obdobju“), ki je potreben za izvajanje. Obe pogodbenici se morata sporazumeti o razumnem časovnem obdobju.

3. Če pride med pogodbenicama do spora o razumnem časovnem obdobju za izvajanje odločitve arbitražnega sveta, lahko Pogodbenica, ki se pritožuje, zahteva, da Odbor za trgovino ponovno skliče arbitražni svet, ki določi dolžino obdobja. Ko Odbor za trgovino ponovno skliče arbitražni svet, mora le-ta v dvajsetih dneh od ponovne ustanovitve izdati odločitev. Če se izvirni arbitražni svet ali nekateri člani ne morejo ponovno sestati, je treba uporabiti postopke iz člena 80. Tudi v tem primeru mora svet svojo odločitev izdati v dvajsetih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta.

4. Zadevna Pogodbenica obvesti drugo Pogodbenico in Odbor za trgovino še pred iztekom razumnega časovnega obdobja o ukrepih za izvajanje, ki jih je sprejela ali jih namerava sprejeti v zvezi z upoštevanjem odločitve arbitražnega sveta.

5. Če pride do spora med Pogodbenicama zaradi nedoslednosti ukrepa v zvezi s temi naslovi in z odstavkom 4, se lahko Pogodbenica, ki se pritožuje, obrne na arbitražni svet, ki presodi zadevo po pisni vlogi Odboru za trgovino in navede, koliko nedosleden je ukrep v zvezi s temi naslovi. Ko Odbor za trgovino ponovno skliče arbitražni svet, mora ta v 45 dneh od ponovne ustanovitve izdati odločitev.

6. Če se izvirni arbitražni svet ali nekateri člani ne morejo ponovno sestati, je treba uporabiti postopke iz člena 80. Tudi v tem primeru mora svet svojo odločitev izdati v 45 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta.

7. Če je zadevna Pogodbenica pred iztekom razumnega časovnega obdobja ne uspe obvestiti o ukrepih za izvajanje, mora tožena Pogodbenica na zahtevo Pogodbenice, ki se pritožuje, predložiti ponudbo za začasno nadomestilo. Če ne pride do sporazuma o nadomestilu v 30 dneh po preteku razumnega časovnega obdobja, lahko pritožnik po obvestilu Odbora za trgovino opusti uporabo ugodnosti, dodeljenih z naslovi od II do V, enakovrednih izničenju in škodi, povzročeni z ukrepom, za katerega se je izkazalo, da krši te naslove. Obvestilo je treba sočasno poslati še drugi pogodbenici. Pogodbenica, ki se pritožuje, lahko izvede opustitev deset dni po datumu obvestila, razen če je tožena Pogodbenica v skladu z odstavkom 8 zahtevala arbitražo.

8. Če tožena pogodbenica meni, da raven opustitve ne ustreza izničenju in škodi, povzročeni z ukrepom, je treba Odboru za trgovino poslati pisno zahtevo pred iztekom desetdnevnega obdobja, navedenega v odstavku 7, za ponovno sestajanje arbitražnega sveta. Odbor za trgovino je treba o odločitvi arbitražnega sveta obvestiti v zvezi z ravnjo opustitve ugodnosti v 30 dneh od datuma zahteve po njegovi ustanovitvi. Ugodnosti se ne opustijo, dokler arbitražni svet ne izda odločitve.

9. Opustitev ugodnosti je začasna in jo pritožnik lahko uporabi samo do takrat, dokler se ukrep, za katerega se je izkazalo, da krši naslove II do V, ne umakne ali spremeni, da se uskladi s temi naslovi, ali če pogodbenici dosežeta dogovor o razrešitvi spora. Če tožena pogodbenica meni, da je sprejela ustrezne ukrepe za izvajanje, opustitev ugodnosti pa še traja, se lahko obrne na izvirni arbitražni svet, ki naj odloči ali je treba tako opustitev ukiniti ali spremeniti. Odločitev je treba izdati v 45 dneh od pisne zahteve po njegovi ponovni ustanovitvi.

10. Če se izvirni arbitražni svet ali nekateri člani ne morejo ponovno sestati, je treba uporabiti postopke iz člena 80. Tudi v tem primeru mora svet izdati svojo odločitev v 45 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta.

11. Vse odločitve iz tega člena so dokončne in zavezujoče ter morajo biti na voljo Odboru za trgovino, ki jih da na voljo javnosti, razen če se soglasno odloči drugače.

12. Pogodbenici s pristopom Sirske arabske republike k Svetovni trgovinski organizaciji ne preprečuje izvajanja opustitve ugodnosti, ki jih je odobril organ za reševanje sporov Svetovne trgovinske organizacije, nič v tem sporazumu.

POGLAVJE IV

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 86

1. V arbitražnih postopkih iz tega naslova se ne obravnavajo zadeve, povezane s pravicami in obvezami obeh pogodbenic v skladu s Sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO).

2. Zatekanje k določbam o reševanju sporov iz teh naslovov ne posega v mogoče dejavnosti na podlagi STO, vključno z dejavnostmi reševanja sporov. Vendar pa, če je pogodbenica v zvezi z nekim ukrepom sprožila postopek reševanja sporov v skladu z člena 78(1) tega naslova ali Sporazuma STO, ne sme sprožiti postopka reševanja spora za enak ukrep na podlagi drugega foruma, dokler ni končan prvi postopek. V namene tega odstavka velja, da so postopki reševanja sporov iz Sporazuma STO sproženi tako, da Pogodbenica odda zahtevo za svet iz člena 6 Dogovora o pravilih in postopkih za poravnavo sporov STO.

3. Arbitražni sveti sprejmejo do pristopa Sirske arabske republike k Svetovni trgovinski organizaciji razlaganje, ki je v celoti v skladu z ustreznimi določbami Organa za reševanje sporov Svetovne trgovinske organizacije, ko odločajo o domnevni kršitvi odločbe iz naslovov II do V tega Sporazuma, ki vsebuje ali je v zvezi z Odločbo Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije. Arbitražni sveti s pristopom Sirske arabske republike k Svetovni trgovinski organizaciji začasno ustavijo postopke, če menijo, da spora ne morejo rešiti brez razlaganja odločbe STO, če je taka odločba omenjena v naslovih II do V tega Sporazuma. V primeru take začasne ustavitve postopkov se lahko vsaka pogodbenica zateče k postopkom reševanja sporov na podlagi STO

Člen 87

1. Vsi pogoji iz tega naslova so šteti v koledarskih dnevih od dneva dejanja ali dejstva, za katerega veljajo.

2. Pogodbenici lahko roke, omenjene v tem naslovu, sporazumno podaljšata.

Člen 88

Dokumenti, predstavljeni na podlagi postopkov iz tega naslova, so zaupni, razen arbitražnih razsodb.

Člen 89

Pisna in ustna stališča Sirske arabske republike morajo biti podana v arabskem jeziku, za Evropske skupnosti pa v katerem koli uradnem jeziku Evropske unije.

NASLOV VI

GOSPODARSKO SODELOVANJE

Člen 90

Cilji

1. Pogodbenici si prizadevata okrepiti gospodarsko sodelovanje v obojestranskem interesu in v skladu s splošnimi cilji tega Sporazuma.

2. Cilj gospodarskega sodelovanja je podpora prizadevanjem Sirije za dosego trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja.

Člen 91

Obseg

1. Sodelovanje je v prvi vrsti osredotočeno na sektorje, ki so oškodovani zaradi notranjih težav ali zaradi celotnega postopka liberalizacije sirskega gospodarstva, še zlasti liberalizacije trgovine med Sirijo in Skupnostjo.

2. Podobno je sodelovanje osredotočeno na področja, ki bi utegnila zbližati gospodarstvi Skupnosti in Sirije, zlasti tista, ki bodo ustvarila rast in zaposlovanje.

3. Pogodbenici bosta spodbujali gospodarsko sodelovanje med Sirijo in drugimi državami regije.

4. Ohranitev okolja in ekološkega ravnovesja je treba upoštevati ob izvajanju različnih ustreznih sektorjev ekonomskega sodelovanja, pri čemer je treba upoštevati razlike v gospodarskem in socialnem razvoju obeh članic.

5. Pogodbenici se lahko odločita, da razširita gospodarsko sodelovanje na ostale sektorje, ki niso zajeti v določbe tega naslova.

Člen 92

Metode in načini

Gospodarsko sodelovanje se izvaja zlasti prek:

a) rednega gospodarskega dialoga med Pogodbenicama, ki pokriva vsa področja makroekonomske politike;

b) redne izmenjave podatkov in idej v vsakem sektorju sodelovanja, vključno s sestanki uradnikov in strokovnjakov;

c) prenosa podatkov, strokovnega znanja in usposabljanja;

d) izvajanja skupnih ukrepov, kot so seminarji in delavnice;

e) tehnične, upravne in uredbene pomoči;

f) spodbujanja mešanih družb; uporabe rezultatov znanstvenih raziskav za uporabo v tehnologiji, inovacijah in razvoju.

Člen 93

Regionalno sodelovanje

Pogodbenici spodbujata dejavnosti, ki imajo regionalen vpliv ali združujejo druge države regije, zato da bi podpirali regionalno sodelovanje.

Tako sodelovanje lahko vključuje:

a) trgovino na medregijski ravni;

b) naložbe;

c) okoljska vprašanja;

d) razvoj gospodarskih infrastruktur;

e) znanstveno in tehnično raziskovanje;

f) kulturne zadeve;

g) carinska vprašanja;

h) informacijsko tehnologijo;

i) področje vode, vključno z namakanjem.

Člen 94

Izobraževanje in usposabljanje

Pogodbenici sodelujeta, zato da bi identificirali in izkoriščali najbolj učinkovit način za znatno izboljšanje razmer na področju izobraževanja in usposabljanja v Siriji, še zlasti v javnih in zasebnih podjetjih, na področju s trgovino povezanih storitev, javnih uprav in organov, tehničnih agencij, znanstvenih in tehnoloških akademskih sredstev, organov za standardizacijo in izdajanje spričeval in drugih ustreznih organizacij. V tem smislu bo poklicno, tehnično in upravno usposabljanje za industrijsko preoblikovanje deležno posebne pozornosti.

Sodelovanje bo prav tako spodbujalo ustanavljanje vezi med specializiranimi organi v Skupnosti in Siriji ter podpiralo izmenjavo informacij, izkušenj in podpiralo združevanje tehničnih virov.

Člen 95

Znanstveno in tehnološko sodelovanje

Cilj sodelovanja je:

a) spodbujanje vzpostavitve trajnih vezi med znanstvenimi in tehnološkimi skupnostmi Pogodbenic, še posebej prek:

pristopa Sirije k raziskovalnim in razvojnim storitvam Skupnosti, v skladu z obstoječimi odločbami, ki urejajo sodelovanje tretjih držav;

sodelovanja Sirije v omrežjih decentraliziranega sodelovanja;

spodbujanja usposabljanja v raziskovalnih in razvojnih sektorjih;

b) krepitev znanstvenih in uporabnih možnosti raziskave in razvoja Sirije, prek grajenja okrepljenih kadrov, in omogočanje znanstvene, tehnične in materialne podpore raziskovalnim ustanovam;

c) spodbujanje tehnološke inovacije, prenosa novih tehnologij in znanja, razširjanja izkušenj in znanj, še zlasti, zato da bi spodbujali okolju prijazne prakse in pospeševali prilagajanje in razvoj industrijskih sposobnosti Sirije.

Člen 96

Okolje

1. Sodelovanje je namenjeno preprečevanju propadanja okolja, izboljšanju njegove kakovosti, nadzorovanju onesnaževanja, varovanju človekovega zdravja in zagotavljanju razumne porabe naravnih virov, zato da bi zagotavljali trajnostni razvoj.

2. Sodelovanje, ki bo prav tako spodbujalo regionalne okoljske projekte, bo osredotočeno na naslednja področja s poudarkom na usklajevanju zakonodaje, vključno z izvajanjem sporazumov v zvezi Združenimi narodi:

a) boj proti širjenju puščav;

b) zaščita biološke raznovrstnosti;

c) integrirano upravljanje vodnih virov, vključno z namakanjem in nadzorom onesnaževanja ali zasoljevanja površinskih in podtalnih vod;

d) porabo obnovljivih virov energije;

e) spodbujanje čiste proizvodnje in preprečevanja okoljskih vplivov in tveganj v zvezi z varnostjo zaradi industrijskih dejavnosti;

f) trgovina in okolje;

g) nadzorovanje kakovosti zraka;

h) preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja morja;

i) ravnanje z odpadki;

j) vpliv kmetijstva na kakovost prsti in vode;

k) okoljsko izobraževanje in osveščanje;

l) uporaba naprednih orodij za okoljsko ravnanje in sprejemanje odločitev, metod okoljskega spremljanja, zlasti z uporabo informacijskega sistema za okolje in s presojo vplivov na okolje;

(m) okoljsko krizno upravljanje.

Člen 97

Industrijsko sodelovanje

Industrijsko sodelovanje bo spodbujalo in pospeševalo:

a) industrijsko sodelovanje med gospodarskimi subjekti v Skupnosti in Siriji, vključno z dostopom Sirije do omrežij Skupnosti za približevanje podjetij in do omrežij, ustvarjenih v zvezi z decentraliziranim sodelovanjem;

b) posodobitev in preoblikovanje industrije Sirije, vključno z infrastrukturo in s podpornimi ustanovami na ustreznih področjih, kot so standardi, zagotavljanje kakovosti ali industrijsko oblikovanje;

c) ustanavljanje in spodbujanje okolja, ki bo naklonjeno razvoju zasebnih podjetij, zato da bi pospeševali rast in raznovrstnost industrijske proizvodnje s perspektivo trajnostnega