SL Uradni list Evropske unije C 267/39

Mnenje Odbora regij – Celostna pomorska politika za boljše gospodarjenje z morjem v Sredozemlju

(2010/C 267/09)

ODBOR REGIJ

Uvod

1. meni, da je Sredozemlje pred edinstvenimi priložnostmi in izzivi, zlasti v povezavi z vprašanji gospodarjenja;

2. z obžalovanjem ugotavlja, da je Sredozemlje še vedno območje z zelo različnimi socialno-ekonomskimi razmerami;

3. ugotavlja, da je Sredozemsko morje zaprto in občutljivo okolje, ki je izpostavljeno intenzivni in pogosto nevarni pomorski dejavnosti;

4. poudarja pomen spodbujanja trajnostnega pristopa za uporabo razpoložljivih morskih virov, kar je v interesu tako sedanjih kot tudi prihodnjih generacij;

5. z obžalovanjem ugotavlja, da ima dolgoročno človeško poseganje in prekomerno izkoriščanje naravnih virov v Sredozemlju hude posledice za stanje morskega okolja;

6. se strinja s stališčem, da lahko povečana pomorska gospodarska dejavnost in varstvo okolja obstajata hkrati, če je vzpostavljen ustrezen mehanizem gospodarjenja, ki si prizadeva za dobro ravnotežje med gospodarskimi vidiki na eni ter socialno in okoljsko razsežnostjo na drugi strani;

7. ugotavlja, da je splošni cilj Komisije povečati gospodarski donos pomorskih dejavnosti in hkrati zmanjšati vpliv na ekosistem v Sredozemlju;

8. zagovarja stališče, da je za uspešno celostno pomorsko politiko, zlasti na območju, kot je Sredozemlje, na katerem je zgolj tretjina držav tudi držav članic EU, in ne glede na to, da je bila ta politika prvotno namenjena državam članicam, ključno doseči večjo raven medsebojnega razumevanja in sodelovanja s sredozemskimi partnerskimi državami nečlanicami EU;

9. pozdravlja izjavo jadransko-jonskega sveta o podpori strategiji EU za jadransko-jonsko regijo, ki so jo 5. maja 2010 v Anconi sprejeli zunanji ministri osmih držav Jadransko-jonske pobude (Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Grčije, Italije, Črne gore, Srbije in Slovenije). Cilj te pobude je med drugim spodbujanje v bistvu skupnih razvojnih politik držav članic EU in drugih partneric Jadransko-jonske pobude, zlasti s spodbujanjem oblikovanja skupnih razvojnih strategij, ki vključujejo lokalne akterje in še posebno lokalne in regionalne oblasti;

10. poudarja, da morsko okolje in gospodarjenje pomembno vplivata na lokalno in regionalno razsežnost, ta pa ravno tako neposredno vpliva nanju.

Ključni izzivi

11. priznava kompleksnost vprašanj in pritiske na oblikovalce politik pri obravnavi tako pomembne vezi za evropsko in svetovno gospodarsko tkivo, kakršno je Sredozemlje;

12. ugotavlja, da imajo zdajšnje ravni gospodarskih dejavnosti, zlasti na področjih pomorskega prometa, pretovarjanja blaga, ribištva in turizma, znaten vpliv na ekosistem Sredozemlja, kar ima za posledico povečano stopnjo onesnaženja okolja;

13. prav tako skrbi kombinacija onesnaževanja s kopnega in iz ladij, z odpadki, vplivi na biotsko raznovrstnost, prelovom in uničevanjem obale v Sredozemlju, kar je treba nemudoma ustrezno obravnavati;

14. se zaveda dejstva, da je edinstvena kulturna in naravna dediščina v Sredozemlju vse bolj ogrožena;

15. se prav tako zaveda, da so sredozemske regije območja, ki so zelo izpostavljena tveganju morebitnih vplivov podnebnih sprememb;

16. pozdravlja priznanje, da je nezakonito priseljevanje po morju zelo zaskrbljujoč pojav v regiji, in podpira poziv k sodelovanju s sredozemskimi partnericami za reševanje tega problema ter preprečitev s tem povezanih izgub človeških življenj.

Izboljšanje gospodarjenja z morjem

17. ravno tako izraža skrb, da je v večini sredozemskih držav za vsako sektorsko politiko pristojna ločena uprava, zaradi česar je zelo težko dobiti pregled nad skupnim učinkom pomorskih dejavnosti;

18. je zaskrbljen tudi zaradi dejstva, da je velik del morskega okolja razmejen kot odprto morje, zato obalne države težko načrtujejo, organizirajo in urejajo dejavnosti, ki neposredno vplivajo na njihovo teritorialno morje in obalo;

19. ugotavlja, da razvoj politik in dejavnosti na nepovezan način in brez pravega usklajevanja med vsemi področji dejavnosti, ki vplivajo na morje, ter tudi vsemi lokalnimi, nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi akterji še bolj otežuje prizadevanja za boljše gospodarjenje v Sredozemlju;

20. se tudi strinja, da je za zagotovitev dobrega gospodarjenja ključnega pomena omogočiti sodelovanje zainteresiranih strani, preglednost sprejemanja odločitev in izvajanje sprejetih pravil;

21. meni, da je v Sredozemlju treba ustvariti okoljsko kulturo kot glavni element ozaveščanja in sodelovanja v procesih morske trajnosti na vseh ravneh;

22. ponovno poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti najprimernejše za določitev tistega, kar je potrebno za lokalno in regionalno izvajanje politike na ravni morskega bazena, in imajo zato pomembno vlogo pri uresničevanju celostne pomorske politike v Sredozemlju;

23. v tem okviru ugotavlja, da lokalne in regionalne vlade že dejavno sodelujejo pri razvoju in uspešnemu izvajanju regionalnih pobud za dosego tega cilja (1).

Vloga sredozemskih obalnih držav

24. podpira poziv sredozemskim državam članicam, da nadaljujejo s svojimi prizadevanji za oblikovanje svojih celostnih pomorskih politik;

25. pozdravlja vzpostavitev sistema, ki zagotavlja izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse;

26. pozdravlja predlog Komisije za redno sestajanje predstavnikov kontaktnih točk držav članic na visoki ravni, ki bi se redno ukvarjali z vprašanji Sredozemlja in tako preučili doseženi napredek pri oblikovanju celostne pomorske politike;

27. podpira prizadevanja Komisije pri spodbujanju držav članic k izmenjavi primerov najboljše prakse glede vprašanj celostnega gospodarjenja z morjem, zlasti prek programov cilja evropskega teritorialnega sodelovanja za Sredozemlje;

28. se strinja s stališčem, da je treba zaradi delne zaprtosti Sredozemskega morja in čezmejnih učinkov pomorskih dejavnosti povečati sodelovanje s sredozemskimi partnerskimi državami, ki niso članice EU;

29. pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje izmenjave primerov najboljše prakse med EU in sredozemskimi državami, ki niso članice EU, v okviru celostnega pristopa na področju pomorskih zadev, tako da se ustanovi delovna skupina, pristojna za celostno pomorsko politiko;

30. spodbuja proces izmenjave informacij in razvoja programov za podporo, ki naj se razširijo na sredozemske države, ki niso članice EU, tako da jih je mogoče spodbujati k preseganju segmentiranega in sektorskega pogleda ter k sprejetju celovitega in celostnega pristopa na področju pomorskih zadev;

31. poudarja dejstvo, da je zagotovitev tehnične pomoči in razvoj posebnih skupnih programov sodelovanja na ravni obstoječih političnih pobud (kot je Evropski instrument sosedstva in partnerstva) korak v pravo smer;

32. meni, da bo vključenost akademskih, strokovnih in nevladnih organov še okrepila ta proces;

33. poziva Komisijo, naj prizna, da lahko lokalne in regionalne oblasti v tem pogledu zagotovijo pomemben prispevek, zato jim je treba dati vse možnosti in vse potrebne pripomočke za aktivno vključitev v vse programe in začete pobude.

Gospodarjenje z morskim okoljem

34. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je znaten delež voda Sredozemskega morja zunaj območja pod jurisdikcijo obalnih držav ali pa se na njih ne izvajajo suverene pravice, zaradi česar je zmožnost obalnih držav, da določajo in uveljavljajo zakone, v najboljšem primeru omejena;

35. se zaveda zapletenih in politično občutljivih vprašanj glede razmejitve med sosednjimi in nasproti ležečimi državami v Sredozemlju, ki lahko ovirajo zagotovitev resnične celostne pomorske politike v Sredozemlju;

36. meni, da je lahko Konvencija Združenih narodov o mednarodnem pomorskem pravu (UNCLOS) iz leta 1982 osnova za obravnavo tovrstnih razmejitvenih vprašanj in da bi si morala EU prizadevati za spodbujanje sredozemskih držav, ki niso članice EU in Konvencije še niso ratificirale, da to storijo;

37. podpira prizadevanja Komisije za ugotavljanje glavnih ozkih grl, ki zavirajo ratifikacijo, izvajanje in spoštovanje odločitev, zapisanih v veljavnih sporazumih, ter možnosti za izboljšanje večstranskega sodelovanja in okrepitev vzajemne pomoči;

38. se strinja, da bi moralo biti delo organizacij, ki delujejo na področju pomorskih zadev v Sredozemlju, preglednejše – določbe, ki jih sprejmejo ali spodbujajo ti organi, pa bi bilo treba sistematično spremljati in izvajati;

39. podpira poziv Komisije, da se tudi bolj jasno pokaže, kakšni sta vloga in odgovornost obalnih držav, zlasti glede gospodarjenja s pomorskimi conami pri prizadevanju za trajnostni razvoj;

40. podpira predlog za posebno študijo, ki bi opredelila stroške in koristi vzpostavljanja pomorskih con;

41. poziva Komisijo, naj bolj odločno zagovarja svoje stališče glede priznavanja, da je treba spodbujati in nadalje krepiti boljše gospodarjenje z morjem na podregionalni ravni.

Večja vključenost zainteresiranih strani

42. se strinja s stališčem, da bi morala biti vključitev zainteresiranih strani ključna prednostna naloga pri izvajanju pomorske politike v Sredozemlju;

43. ugotavlja, da si Komisija prizadeva spodbujati platforme zainteresiranih strani, da redno obravnavajo vprašanja, ki so neposredno povezana s Sredozemskim morjem;

44. podpira priporočilo Komisije o preučitvi možnosti za boljše povezovanje zainteresiranih strani iz vseh obalnih držav v Sredozemlju.

Medsektorska orodja za celostno gospodarjenje z morjem

45. se strinja, da so za izboljšanje gospodarjenja z morjem potrebna učinkovita orodja, ki lahko ustvarijo dodatne možnosti za gospodarski razvoj, omogočijo varstvo okolja in boljšo prihodnost za obalno prebivalstvo.

Pomorsko prostorsko načrtovanje in pomorske strategije

46. pozdravlja pozitivna predvidevanja Komisije, da se bo pomorska dejavnost v Sredozemlju kljub sedanji svetovni gospodarski krizi predvidoma še bolj okrepila;

47. vendar hkrati izraža zaskrbljenost, da lahko tovrstno povečanje pomorske dejavnosti, če se ne regulira in izvaja ustrezno, privede do poslabšanja stanja že zdaj ranljivega socialnega in okoljskega tkiva v Sredozemlju;

48. se strinja, da lahko pomorsko prostorsko načrtovanje v Sredozemlju ob upoštevanju morebitnih že veljavnih postopkov načrtovanja v državah članicah služi kot učinkovito orodje gospodarjenja za gospodarjenje, ki temelji na ekosistemu, za obravnavo medsebojno povezanih vplivov pomorskih dejavnosti ter navzkrižij med uporabo prostora in potrebo po ohranjanju pomorskih habitatov;

49. se zavzema, da se za posebne značilnosti Sredozemlja, navedene v načrtu za pomorsko prostorsko načrtovanje, uporabljajo skupna načela;

50. ugotavlja, da bi moralo uresničevanje zastavljenih ciljev za zagotovitev dobrega stanja okolja v morskih vodah do leta 2020 z razvojem celostnih pomorskih strategij, ki temeljijo na ekosistemskem pristopu do človeških dejavnosti z vplivom na morje, ostati prednostna naloga; zato je treba pozornost posvetiti ne le vprašanjem, kot je onesnaževanje morja, ki ga povzročajo pristanišča in obalna letovišča, ampak tudi kakovosti vode rek, ki se iztekajo v Sredozemsko morje, ter nujnosti, da se za mesta in naselja ob teh rekah in morju zagotovi visokokakovostni sistem za čiščenje odpadnih voda;

51. meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti lahko v tem okviru pomemben prispevek, in zato pozdravlja predlog Komisije, da začne projekt za preizkus uporabe pomorskega prostorskega načrtovanja na podregionalni ravni z namenom spodbuditi konkretno čezmejno prakso;

52. podpira razvoj skupne strategije izvajanja za pomoč državam članicam pri uresničevanju obveznosti iz okvirne direktive o morski strategiji, čeprav ima pomisleke glede tega, ali je cilj za obsežno ocenjevanje morskih voda in povezane uporabe resnično mogoče uresničiti do konca tega leta.

Celostno upravljanje v obalnih območjih in na otokih

53. podpira spodbude, da bi vprašanje podnebnih sprememb postalo prednostnega pomena;

54. pozdravlja poudarek, namenjen razvoju pristanišč, obalnemu turizmu in skrbi za pomorsko dediščino in morsko okolje, vključno z območji NATURA 2000;

55. meni, da je akvakultura element, ki ga je treba upoštevati pri celostnem upravljanju obalnih območij, saj je del kulture in proizvodnega sistema sredozemske obale;

56. se strinja, da obstajajo v celotnem Sredozemlju še precejšnje možnosti za nadaljnji razvoj, saj ima izredno bogato kulturo;

57. z zadovoljstvom pozdravlja večje posvečanje posebnemu vprašanju otoških držav in regij ter zlasti težavam v povezavi s fizično povezljivostjo;

58. podpira poziv za usklajen pristop pri upravljanju sredozemskih obalnih območij;

59. se strinja, da medsektorska orodja sredozemskim obalnim območjem lahko pomagajo celostno reševati socialna in okoljska vprašanja ter vprašanje trajnostnega gospodarstva;

60. ponovno izraža podporo pobudi Komisije, da sprejme pravne instrumente za celotno Sredozemlje v okviru cilja celovitega gospodarjenja z obalnim pasom v Sredozemlju (2);

61. se strinja, da je izmenjava primerov najboljše prakse pomembno orodje za dejansko izboljšanje prakse, in tudi podpira pobudo Komisije za zagotovitev spletnega inventarja orodij celovitega gospodarjenja z obalnim pasom, primerov najboljše prakse in študij primerov;

62. podpira namen uvedbe pobud za razvoj podlage v znanju o celovitem gospodarjenju z obalnim pasom v Sredozemlju in posebni poudarek na mednarodnem sodelovanju;

63. meni, da je dobro, da se sprejmejo ukrepi za okrepitev povezovanja projektov za kopno in morje, zlasti glede načrtovanja;

64. hkrati spodbuja Evropsko komisijo, naj bo njen pristop odločnejši in naj predlaga nova in učinkovitejša orodja za učinkovito izvajanje zastavljenih ciljev, pri tem pa upošteva potencial dodane vrednosti sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti v tem procesu;

65. bi podprl ustanovitev skupin za pomorske ukrepe, ki bi povezovale različne sektorske vidike, ki se danes upravljajo ločeno, s čimer bi izboljšali komplementarnost in sinergijo med strukturnimi (ESRP, ESS) in drugimi skladi (ESR), ki omogočajo ukrepe na pomorskem področju.

Spodbujanje ukrepov, temelječih na znanju

66. se strinja, da je za razvoj trajnostnega pomorskega gospodarstva in učinkovito upravljanje obalnih območij potrebna politika, ki temelji na najboljšem razpoložljivem znanju;

67. poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja pobude za trajnostno upravljanje pristaniških območij;

68. deli zaskrbljenost, da je treba storiti več na področju zbiranja in razširjanja osnovnih podatkov, ki so potrebni za oceno okoljskega stanja Sredozemskega morja in morebitnih načinov izkoriščanja naravnih virov;

69. podpira namen Komisije, da poudari pomen znanstvenih mnenj ter zbiranja podatkov v zvezi s skupno ribiško politiko ter sprejetjem in izvajanjem okoljske zakonodaje v Sredozemlju;

70. se strinja, da so okrepljena pomorska raziskovalna infrastruktura, celostna prizadevanja za raziskave in tehnološki razvoj prek pomorskih skupin in tehnoloških platform ter sinergije med državami članicami in regijami nujne za zagotovitev skladnih rešitev za izkoriščanje celotnega gospodarskega potenciala Sredozemskega morja v okviru pristopa, ki temelji na ekosistemu, in zato meni, da je razvoj interdisciplinarnega opazovanja morskih ekosistemov, vključno z morskim dnom, korak v pravo smer;

71. priznava pomembno delo na področju razvoja evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (EMODNET), namenjene izboljšanju infrastrukture znanja in odpravljanju ovir za raziskovanje, dostop do podatkov in njihove uporabe;

72. pozdravlja namen Komisije, da vzpostavi celostno pomorsko mrežo v okviru evropskega raziskovalnega prostora, namenjeno krepitvi usklajevanja pri pomorskih raziskavah med državami članicami, vključno v okviru Sredozemlja;

73. se strinja, da bi bilo koristno razviti obsežno večtematsko raziskovalno pobudo z namenom povezovanja spoznanj o Sredozemskem morju iz vseh ustreznih disciplin;

74. pozdravlja nastajanje evropskega atlasa morij, namenjenega večanju ozaveščenosti in razvoju skupne pomorske identitete v morskih bazenih, vključno s Sredozemljem;

75. ugotavlja, da je v skladu s posebnimi geopolitičnimi razmerami, ki obstajajo v Sredozemlju, popoln uspeh kakršne koli pobude ali ukrepa močno odvisen od polnega sodelovanja vseh sredozemskih držav in od obstoja primernih skupnih programov in pobud za vzpostavljanje zmogljivosti;

76. v tem smislu podpira pobudo za opredelitev dolgoročnega strateškega okvira za znanstveno sodelovanje, ki bo zajemalo celotno Sredozemlje, da bi se lahko sodelovanje pri pomorskih raziskavah razvijalo po strukturiranem časovnem načrtu in z namenom odzivati se na skupne izzive.

Celostno nadzorovanje za izboljšanje varnosti morskega prostora

77. se strinja, da je za uspešno upravljanje pomorskih dejavnosti nujno potreben nadzor dejavnosti in ravnanja na morju, zlasti za obvladovanje varnostnih tveganj ter ohranitev človeških življenj in morskega ekosistema;

78. meni, da je treba v pomorski nadzor vključiti ribiške dejavnosti ter pretovarjanje, ki se izvaja na obalah držav članic ter v mednarodnih vodah Sredozemlja;

79. podpira stališče, da je strogo izvajanje zakonodaje EU na področju pomorske varnosti temeljnega pomena;

80. verjame, da je treba narediti več, da se omogoči vzpostavitev zmogljivosti pomorskih uprav in pristaniških organov v sredozemskih partnerskih državah, ki niso članice EU, da se lahko spoprimejo z izzivom zagotavljanja varnega morskega prostora v Sredozemlju;

81. se strinja s stališčem, da je zdaj treba izkoristiti dosežke projekta SAFEMED z odpravljanjem zakonodajnih in strukturnih vrzeli med državami članicami in našimi partnerskimi državami iz Sredozemlja, ter podpira predlog Komisije, da Evropska agencija za pomorsko varnost uvede programe tehničnega sodelovanja z našimi sredozemskimi partnerskimi državami;

82. v zvezi s spremljanjem gibanja ladij spodbuja Komisijo k razširitvi področja uporabe regionalnega strežnika za sistem avtomatične identifikacije s spodbujanjem držav, ki niso v EU, naj se vključijo v ta sistem;

83. priznava prispevek agencije Frontex za boljše patruljiranje v Sredozemskem morju, zlasti v zvezi z velikimi pritiski zaradi nezakonitega priseljevanja, ki so jim izpostavljene evropske države članice;

84. priznava, da je mogoče prek učinkovitega procesa dialoga in finančne pomoči sredozemskim partnerskim državam slednje tudi spodbujati, da se neposredno vključijo v dejavnosti agencije Frontex v Sredozemlju;

85. izraža zaskrbljenost glede dejstva, da je agencija Frontex še vedno preslabo opremljena za učinkovito izvajanje nalog, ki so ji dodeljene, ter podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih, da bi imela agencija na voljo potrebna orodja in vire za izpolnitev svojih nalog;

86. hkrati izraža zaskrbljenost glede dejstva, da so nedavno potrjene nove smernice za obmejno patruljiranje EU privedle do stanja, ko države, ki niso zmožne prenesti dodatnega bremena nezakonitega priseljevanja, morda ne bodo želele dejavno sodelovati v vlogi držav gostiteljic za misije agencije Frontex, kar bo resno ogrozilo uspeh tovrstnih misij;

87. zagovarja izvajanje več neposrednih ukrepov, tako na ozemlju EU kot drugod, za sodno preganjanje vseh, ki s kaznivimi dejanji spodbujajo nezakonito priseljevanje;

88. hkrati poziva Komisijo, naj si na vse načine prizadeva, da se – na ozemlju EU in drugod – v celoti spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine zadevnih priseljencev;

89. podpira vsakršno pobudo za okrepitev pozitivnih dosežkov, ki so bili uresničeni na področju boja proti tihotapljenju drog po morskih poteh;

90. z obžalovanjem ugotavlja, da sporočilo nikjer ne omenja vedno večje nevarnosti terorizma, vključno s pomorskim piratstvom, ki na žalost nevarno prodira tudi na območja, ki niso zelo oddaljena od Sredozemlja;

91. podpira vsa prizadevanja za povezovanje nadzora na morju v Sredozemlju s spodbujanjem izmenjave informacij ter s krepitvijo sodelovanja med nacionalnimi organi, pristojnimi za nadzor na morju;

92. vendar meni, da vključitev sredozemskih partnerskih držav v povezovanje dejavnosti nadzora na morju ni zgolj vprašanje, ki bi ga bilo treba nadalje obravnavati, temveč bi moralo biti prednostnega pomena za Komisijo;

93. poudarja tudi, da uspešnega nadzora pomorskih dejavnosti in operacij ter omilitve varnostnih tveganj ni mogoče doseči brez dejavnega sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti.

Sklepne ugotovitve

94. se strinja, da se je izzivov v Sredozemlju treba lotiti v skupnem sodelovanju in predvsem celovito, podlaga za to pa je izboljšanje gospodarjenja z morjem, ter podpira pobudo Komisije za prevzem vloge usklajevalke in pospeševalke nacionalnih ukrepov v okviru pomorske politike za Sredozemlje;

95. v zvezi s tem ugotavlja, da sporočilo na splošno spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, čeprav z razočaranjem opaža, da ponekod ne priznava ustrezno lokalne in regionalne razsežnosti, zlasti v smislu predlaganih programov in pobud, ter zato Komisijo poziva k sprejetju ukrepov, da bi lokalnim in regionalnim vladam zagotovili možnosti neposrednega sodelovanja v teh programih in pobudah ter skupno odzivanje na ključne izzive za Sredozemlje. Komisija mora upoštevati, da so lokalne in regionalne oblasti v različnih državah članicah različno organizirane in da imajo zaradi svojih pristojnosti, ki se po posameznih državah ravno tako razlikujejo, tudi drugačne možnosti za zaželen obseg vključevanja;

96. se strinja, da celostni pristop k pomorskim zadevam seveda ne sme ogroziti orodij in ciljev, ki so bili določeni za napredek na posebnih področjih, pomembnih za pomorstvo;

97. se pridružuje stališču, da ima uspešna pomorska politika v Sredozemlju potencial za izboljšanje učinkovitosti in rezultatov na različnih področjih dejavnosti v tej regiji;

98. vendar hkrati z obžalovanjem opaža, da sporočilo ne navaja podrobnih podatkov o financiranju predvidenih ukrepov;

99. zato kljub temu, da podpira cilje in ukrepe, določene v sporočilu, poziva Komisijo, da se seznani s tem mnenjem in sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje sporočila.

Priporočila

Odbor regij zlasti priporoča naslednje:

100. da se pospešuje bolj poglobljen in tvoren dialog med vsemi ustreznimi akterji v regiji, tudi na lokalni in regionalni ravni, ter se tako vzpostavi trdno medsebojno zaupanje in razumevanje;

101. da se vzpostavijo učinkoviti mehanizmi, na podlagi katerih se bo vse sredozemske države spodbujalo in jim tudi na enakopraven način zagotovilo možnost, da prispevajo k učinkovitemu gospodarjenju s to edinstveno regijo ter posebno pozornost namenijo varstvu morskega okolja in biotske raznovrstnosti;

102. da Komisija preuči priporočilo za ukrepe, namenjene usklajevanju posebnih neposrednih ukrepov znotraj držav članic EU ter med državami članicami EU in sredozemskimi državami partnericami nečlanicami EU, in njihovo sprejetje za boj proti povečani dejavnosti na področju čezmejnega organiziranega kriminala v Sredozemlju, nenazadnje v povezavi s trgovino z ljudmi, drogami in orožjem;

103. da se večja pozornost in priznanje namenita potencialni vlogi lokalnih in regionalnih oblasti, tako v EU kot tudi v sredozemskih državah zunaj EU, in da se v tem smislu večja pozornost, usklajevanje in podpora zagotovijo delovanju Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM);

104. Odbor regij ter lokalne in regionalne oblasti, ki jih predstavlja, morajo dobiti vse možnosti za dejavno sodelovanje pri delovanju skupine kontaktnih točk držav članic na visoki ravni, ki naj bi na podlagi predloga redno razpravljala o oblikovanju celostne pomorske politike;

105. da se prav tako Odboru regij ter lokalnim in regionalnim oblastem, ki jih predstavlja, zagotovijo vse možnosti za dejavno sodelovanje pri razpravah delovne skupine za celostno pomorsko politiko v Sredozemlju;

106. da se opravi poglobljena študija o proizvodih in materialih, ki se trenutno prevažajo po Sredozemskem morju, da se opredelijo dejanske stopnje tveganja v povezavi z njimi;

107. več skupnih javno-zasebnih pobud, ki jih dejavno podpirajo evropski finančni instrumenti, za zmanjšanje onesnaževanja Sredozemlja in zaustavitev zmanjševanja njegove biotske raznovrstnosti, ob hkratnem spodbujanju raziskav za uvajanje učinkovitejših in manj nevarnih načinov prevoza surovin na industrijska območja;

108. poziv Komisiji, naj podpre poglobljeno raziskovanje pojavov, povezanih s podnebnimi spremembami in onesnaževanjem obale, ki imajo resen gospodarski vpliv na priobalni ribolov; vendar želi poudariti, da mora Komisija podpreti prizadevanja držav članic pri sprejemanju neposrednih ukrepov za zmanjšanje obremenitev za operaterje in zaposlene v ribištvu;

109. da se razvijejo ter kratkoročno do srednjeročno ohranijo ustrezna politična orodja ter mehanizmi, oblikovani za učinkovito izvedbo nadaljnjega povezovanja na področju pomorske politike za večjo harmonizacijo in poenostavitev pomorskih politik;

110. da se določijo ukrepi za spodbujanje vseh sredozemskih držav k ratifikaciji in polnemu izvajanju konvencij in protokolov o varstvu morskega okolja, biotski raznovrstnosti, ladijskem prevozu in ribolovu v Sredozemlju, tudi s skupnim in deljenim upravljanjem staležev rib ter z usklajevanjem obveznosti, ki jih nalagajo različni ribolovni sistemi v vseh sredozemskih državah;

111. da se zlasti ustrezno upošteva že večkrat izražene pozive za uvedbo enotnega poenostavljenega finančnega mehanizma, ki bi v okviru evropskega obalnega in otoškega sklada povezal vsa pomorska vprašanja;

112. da Komisija svoj predlog za začetek projekta, s katerim bi preizkusila uporabo pomorskega prostorskega načrtovanja na podregionalni ravni in spodbudila konkretno čezmejno prakso, podpre s predstavitvijo podrobnega predloga v razmeroma kratkem času, v zvezi s tem Odbor regij ponovno poziva k inovativnemu upravljanju na več ravneh, pri čemer bi bilo treba upoštevati socialne in okoljske vidike ter obstoječe regionalne konvencije.

V Bruslju, 10. junija 2010 Predsednica Odbora regij Mercedes BRESSO

(1) COM(2009) 540 konč.

(2) V skladu s Protokolom o integriranem upravljanju obalnih območij v Sredozemskem morju z dne 21. januarja 2008.