SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 2.7.2008 
SEC(2008) 2181  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
priložen 
predlogu  
 
DIREKTIVE SVETA  
 
o izvajanju na čela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepri čanje, 
invalidnost, starost ali spolno usmerjenost 
 
Povzetek ocene u činka 
{COM(2008) 426 kon č.} 
{SEC(2008) 2180} 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen  
predlogu Direktive Sveta o na čelu enakega obravnavanja 
Povzetek ocene u činka 
 
1. UVOD 
Pravica do enakega obravnavanja je splošno na čelo prava Skupnosti1. Člen 13 Pogodbe ES 
izrecno omogo ča boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase, narodnosti, vere ali 
svetovnega nazora, invalidnosti, starosti ali s polne usmerjenosti. To prav tako potrjuje člen 21 
Listine EU o temeljnih pravicah.  
EU je učinkovito ukrepala2 na podlagi člena 13 Pogodbe ES in dopolnila že obstoje čo 
obsežno zakonodajo o enakosti spolov. Vendar je di skriminacija še vedno prisotna na mnogih 
področjih, kot so dostop do blaga in storitev in njihovo zagotavlja nje, stanovanjska politika, 
izobraževanje, socialno in zdravstveno varstvo.  
Komisija se je na za četku svojega mandata zavezala, da bo preu čila možnosti za razširitev 
zakonodajnega okvira, ki temelji na členu 13 Pogodbe ES, in leta  2004 pripravila zeleno 
knjigo „Enakost in nediskriminac ija v razširjeni Evropski uniji “, leta 2005 okvi rno strategijo 
Komisije o nediskriminaciji in enakih možn ostih za vse, leta 2007 evropsko leto enakih 
možnosti za vse in leta 2008 svoj  zakonodajni in delovni program3. 
2. V ELJAVNI PRAVNI OKVIR  
Kot je razvidno iz spodnje ra zpredelnice, veljavni pravni okvir ES zagotavlja veliko bolj 
obsežno zaš čito pred diskriminacijo zaradi spola, rase ali etni čne pripadnosti kot zaradi vere 
ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Te direktive so bile prenesene v 
nacionalno zakonodajo, zaradi česar se je zaš čita pred diskrimin acijo po nacionalnih 
zakonodajah bistveno pove čala. Poleg pravne zaš čite je ukrepanje na ravni EU privedlo tudi 
do povečanja pomo či žrtvam, ki jo izvajajo novoustanovlje ni „organi za enakost“: 20 držav 
članic takšnih organov prej ni imelo.  
Obstoječi pravni okvir na evropski ravni: 
Razlog 
Področje Rasa Vera Invalidnost  Starost  Spolna 
usmerjenos
t Spol 
Zaposlovanje 
in poklicno 
usposabljanje  DA + 
organ za enakost  DA DA DA DA DA + 
organ za 
enakost  
                                                 
1 Zadeva 203/86 Španija proti Svetu, (odstavek 25, in zadeva C-15/95 EARL de Kerlast, odstavek 35), 
zadeva C-144/04 Mangold (odstavek 75). 
2 Direktive 2000/43/ES, 2000/78/ES in 2004/113/ES. 
3 COM(2007) 640. 
SL 3   SL Izobraževanje  DA + 
organ za enakost  NE NE NE NE NE 
Blago in 
storitve  DA + 
organ za enakost  NE NE NE NE DA + 
organ za 
enakost  
Socialna zaščita
 DA + 
organ za enakost  NE NE NE NE DA + 
organ za 
enakost  
Čeprav so standardi v mnogih državah članicah višji od minimalnih dolo čenih, se stopnja in 
obseg zaš čite pred diskriminacijo iz razli čnih razlogov zelo razlikujeta. Pet držav članic4 ima 
podrobno razdelano pravno zaš čito pred diskriminacijo zaradi vere ali prepri čanja, 
invalidnosti, starosti ali spolne usmerje nosti na vseh zgoraj navedenih podro čjih. Druge imajo 
bolj splošne ustavne dolo čbe ali pravno zaš čito na nekaterih podro čjih ali v zvezi z 
diskriminacijo zaradi nekate rih razlogov, ne pa vseh. 
Različne ravni zaš čite pred diskriminacijo vplivajo na odlo čitve posameznikov glede 
uveljavljanja svoje pravice do pros tega gibanja, kot je potovanje, delo ali študij v drugi državi 
članici. Prav tako se za čezmejno opravljanje dejavnosti težje odlo čajo ponudniki blaga in 
storitev. 
2. D OKAZI IN POSVETOVANJE  
Primerjalna študija obstoje čih nacionalnih ukrepov, ki presegajo zahteve EU, in o njihovih 
učinkih, ki jo je Komisija naro čila leta 2005, je bila kon čana leta 20065. Junija 2007 je 
Komisija države članice pisno opozorila na to štud ijo in napovedala javno posvetovanje. 
Države članice je tudi pozvala, naj ji predložijo dodatne informacije o ukrepih, ki jih že ali jih 
nameravajo izvajati in ki presegaj o zahteve direktiv iz leta 2000.  
Komisija je nato naro čila še eno študijo6, ki jo je leta 2007 izvedel European Evaluation 
Policy Consortium (EEPC). Rezultat je „Študija o diskriminaciji zaradi vere ali prepri čanja, 
starosti, invalidnosti in spol ne usmerjenosti zunaj podro čja zaposlovanja“, s katero je bila 
proučena narava in obseg di skriminacije zunaj podro čja zaposlovanja v EU  ter potencialni 
stroški (neposredni in posredni), ki jih lahko ta ima za posameznike in družbo.  
V Poročilu so upoštevana poro čila evropske mreže neodvisnih strokovnjakov na podro čju 
nediskriminacije in rezultati posebne raziskave o diskriminaciji in neenakosti v Evropi7, ki jo 
je Eurobarometer izvedel marca 2008, ter bolj ozko usmerjena hitra anketa, ki jo je 
Eurobarometer izvedel februarja 20088. 
                                                 
4 Irska, Bolgarija, Luxembourg, Slovenija in Madžarska. 
5http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud  
6 EPEC, Študija o diskriminaciji zaradi vere ali prepri čanja, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti 
zunaj podro čja zaposlovanja je na voljo na: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm  
7 Posebna raziskava Eurobarometra 296 o diskrimi naciji v EU, ki bo julija 2008 objavljena na: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm  in 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm . 
8 Hitra anketa Eurobarometra 232; popolni rezultat so objavljeni na: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf  
SL 4   SL Zlasti je treba omeniti spletna posvetovanja9, raziskavo na podro čju poslovnega sektorja10 in 
pisna posvetovanja ter sre čanja s socialnimi partnerji in NVO na evropski ravni, dejavnimi na 
področju nediskriminacije11. Hkrati je glavna evropska NVO, ki zastopa invalide, predložila 
peticijo, v kateri s podpisi približno 1,3 milijona ljudi poziva k sprejetju ustrezne zakonodaje.  
Rezultati javnega posvetovanja in posvetovanja z NVO so bili jasen poziv k pripravi 
zakonodaje na ravni EU, ki bo pove čala stopnjo zaš čite pred diskriminacijo, čeprav so 
nekateri zagovarjali posebne direktive v zvezi  z invalidnostjo in spolom. Posvetovanje z 
Evropskim svetom za testiranje podjetij je pokazal o, da podjetja menijo, da bi bilo koristno 
imeti isto stopnjo zaš čite pred diskriminac ijo po vsej Evropi, čeprav so bili socialni partnerji, 
ki so zastopali podjetja, na čeloma proti novi zakonodaji, ki jo vidijo predvsem kot dodatno 
administrativno breme in dodatne stroške. Sindik ati so podprli prepoved diskriminacije zaradi 
starosti, invalidnosti, vere ali spolne usmerjenosti zunaj podro čja trga dela ter poudarili, da 
diskriminacija zunaj trga de la vpliva na delo njihovih članov (npr. pomanj kanje ustreznih 
prevoznih sredstev za invalide). 
3. O SNOVNI SCENARIJ  
Veljavne direktive ES se bodo še naprej upor abljale. Nekatere, ne pa vse države članice imajo 
podrobne nacionalne zakonske dolo čbe, ki ščitijo ljudi, ki diskriminirane zunaj trga dela; 
druge imajo veliko bolj splošne ustavne dolo čbe.  
Diskriminacija posameznikov zaradi star osti, invalidnosti, vere ali prepri čanja in spolne 
usmerjenosti bo še vedno prisotna in bo zadevnim posameznikom še naprej povzro čala stisko, 
posameznikom, podjetjem in celotni družbi  pa nepotrebne stroške in bremena. 
Konvencijo ZN o pravicah invalidov, ki so jo po dpisale ES in 26 držav članic, bodo te države 
članice in ES morale izvajati.  
4. O PREDELITEV PROBLEMA  
Kot je pokazalo javno posvetovanje, je v Evropski  uniji še vedno veliko ljudi diskriminiranih 
ali tvega diskriminacijo (35 % sodelujo čih trdi, da so diskrimini rani pri izobraževanju, 
socialni zaš čiti ali zdravstvenem varstvu zaradi st arosti, invalidnosti,  vere ali spolne 
usmerjenosti; 20 % pa jih trdi, da so disk riminirani pri dostopu do blaga, storitev ali 
stanovanja). Po raziskavi Eurobarometra12 iz februarja 2008 od 8 % do 16 % državljanov EU 
trdi, da so bili sami ali njihovi družinski člani ali prijatelji žrtve diskriminacije zaradi starosti, 
invalidnosti, vere, spolne usmerjenosti ali za radi kombinacije dejavnikov. Študija EPEC 
navaja dokaze o obsegu diskrimin acije zaradi vere in prepri čanja, starosti, invalidnosti in 
spolne usmerjenosti na številnih podro čjih (dostop do blaga in stor itev, zdravstveno varstvo, 
izobraževanje, prevoz itd.). NVO, ki so sodel ovale v posvetovanju, so  prav tako navedle 
posamezne primere diskriminacije.  
Pravna zaš čita, ki jo žrtve diskriminacije lahko pri čakujejo, se razlikuj e glede na razlog za 
diskriminacijo, glede na to, ali se je ta  zgodila na trgu dela ali na drugih podro čjih življenja, 
ter glede na kraj bivanja. Ta razlika v zaš čiti pred diskriminacijo na ravni EU in nacionalni 
                                                 
9 Popolni rezultati posvetovanja so na voljo na spletni strani: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc  
10 http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/index_en.htm  
11 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm#ar  
12 Hitra anketa Eurobarometra 232; 
SL 5   SL ravni ima prakti čne posledice: pomeni, da se primeri diskriminacije iz Poro čila ne 
obravnavajo enotno in da imajo žrtve diskriminacije za popr avo krivice na voljo neenaka 
sredstva, odvisno od tega, v kateri državi članici živijo. Pomeni tudi, da razlike v zaš čiti, ki jo 
nudijo države članice, lahko vplivajo na mobilnost ljudi in na čezmejno trženje blaga in 
storitev. 
5. O DZIV EU NA RAVNI POLITIK  
Cilji kakršnega koli ukrepa bi bili pove čati zaščito posameznikov pred diskriminacijo, dose či 
večjo socialno vklju čenost in polno sodelovanje vseh družbenih skupin in gospodarstva ter 
zagotoviti jasen pravni okvir v vseh državah članicah, ki bi spodbudil čezmejno trgovino in 
svobodno gibanje. 
Na začetku je bilo preu čenih več političnih možnosti, šest pa je bilo izbranih za nadaljnjo 
analizo: 
• nobenega ukrepanja na ravni EU 
• samoregulacija na podro čju zavarovalniških in/ali ban čnih storitev 
• priporočilo zlasti v zvezi s pristojnostmi organov za enakost in raznovrstno diskriminacijo 
• splošno priporo čilo  
• direktiva(-e) za eno podro čje  
• direktiva(-e) za ve č področij  
6. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Vsaka možnost je bila analizirana, da bi  se lahko ocenilo, v kakšnem obsegu bi lahko 
zagotovila dosego ciljev, in kakšen bi bil njen u činek v primerjavi z osnovnim scenarijem, ki 
ne predvideva nobenih ukrepov ampak „vse po starem“.  
Ekonomski in socialni u činki so bili preu čeni za vse možnosti, upošteval pa se je tudi vpliv na 
okolje. Kolikor je le mogo če, so stroški in koristi za  posameznike, ponudnike blaga in 
izvajalce storitev ter celotno družbo prikazani s številkami, čeprav je treba poudariti, da je 
zanesljive podatke o diskriminaciji in z njo povezanimi stroški težko najti.  
Nobeno ukrepanje bi pomenilo neobr avnavanje ugotovljenih problemov, zaradi česar bi 
ekonomski in socialni stroški nediskrimi nacije ostali takšni, kot so, ter pove čali tveganje, da 
se prepad pri zagotavljanju pravne zaš čite še pove ča.  
Analizirane nezakonodajne možnosti ne  bi mogle zagotoviti nobenega o čitnega napredka na 
ravni zaščite pred diskriminacijo, ker je bilo nemogo če predvideti, v kakšnem obsegu bi se 
države članice odlo čile za te možnosti in kako u činkovito bi jih izvajale. Dialog z 
zavarovalniškim in ban čnim sektorjem bi morda bil u činkovit pri obravnavi domnevne 
diskriminacije v tem kontekstu. 
Ukrepanje samo s strani držav članic, ki bi temeljilo na ustavnih in pravnih okvirih, se je 
izkazalo za tvegano, saj bi razlike v stopnji zaš čite ostale iste ali pa se celo pove čale.  
SL 6   SL Edini zanesljiv na čin, ki bi pomenil resni čen napredek proti zastavljenim ciljem, je pravno 
zavezujoč ukrep na ravni EU. Izkušnje z obstoje čimi direktivami so pozitivne in njihov 
prenos je v številnih državah članicah prinesel veliko višjo stopnjo zaš čite pred 
diskriminacijo, kot so jo imel e prej ali kot bi jo imele, če EU ne bi ukrepala.  
Poročilo tudi pojasnjuje, da je direktiva, ki pr ipoveduje diskriminacijo  zaradi invalidnosti in 
drugih razlogov, lahko u činkovit in skladen na čin, s katerim države članice izvajajo dele 
Konvencije ZN o pravicah invali dov. Zlasti z opredelitvijo pri čakovanj v zvezi z „razumno 
prilagoditvijo“ lahko direktiva zagotovi ve čjo pravno varnost kot K onvencija. Poleg tega bi 
direktiva zagotovila jasnejše in u činkovitejše mehanizme za popravo krivic, storjenih žrtvam 
diskriminacije.  
7. S KLEP  
Sklep Poro čila o oceni u činka je, da bi bil pravno zavezujo č ukrep na ravni Skupnosti, ki bi 
razširil obseg zaš čite proti diskriminaciji zaradi starosti, invalidnosti, spolne usmerjenosti 
in vere ali prepri čanja , najustreznejši instrument za dosego opredeljenih ciljev.  
8. N OVA DIREKTIVA  
• bi gradila na pristopu in konceptih iz obstoje čih direktiv, ki temeljijo na členu 13 Pogodbe 
ES, in zlasti na direktivah 2000/43/ES in 2000/78 /ES, na primer opredelitev diskriminacije 
in nadlegovanja, obveza zagotavljanja razumn ih prilagoditev ter postopkovna pravila; 
• bi prepovedovala diskriminacijo samo na podro čjih v pristojnosti ES, zat o ne bi vplivala na 
organizacijo ali vsebino izobražev anja (npr. izobraževanje za u čence s posebnimi 
potrebami), vprašanja zakonskega stanu (npr. istospolna partnerstva/zakonske zveze) ali 
družinsko pravo (npr. posvojitve) ali nacionalna pravila o lai čni naravi države ali njenih 
institucij; 
• bi določila minimalna priporo čila, tako da bi države članice lahko svobodno sprejele ali 
ohranile dolo čbe o večji zaščiti, nekatere države članice pa bi na lastno pobudo lahko 
povečale stopnjo zaš čite na nacionalni ravni; 
• ne bi imela u činka na nacionalne ustavne dolo čbe, ki zahtevajo enako obravnavanje ali 
prepovedujejo diskriminacijo. 
Nova zakonodaja in dialog bi lahko obravnavala  diskriminacijo, ki  jo je zaznati v 
zavarovalniškem in ban čniškem sektorju, da bi se postavila jasna pravila za ta dva sektorja in 
potrošnike. Še naprej pa se bo spodbujalo ne zakonodajne ukrepe za boj proti diskriminaciji, 
kot so ozaveš čanje o diskriminaciji, usposabljanje in izmenjava dobrih praks.