ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
162.

poudarja, da ne glede na možne prihranke, proračun EU pri svoji trenutni ravni 1 % BND ne more zapolniti finančne vrzeli, ki je posledica dodatnih potreb po financiranju, ki izhajajo iz Pogodbe in obstoječih političnih prednostnih nalog ter obveznosti EU, kot so: — doseganje glavnih ciljev Evropa 2020 na področju zaposlovanja, raziskav in razvoja, podnebja in energetike, izobraževanja in izkoreninjenja revščine; — povečanje porabe za raziskave in inovacije s trenutnih 1,9 % BDP na 3 % BDP, kar pomeni povečanje v višini približno 130 milijard EUR na področju javne in zasebne porabe letno; — potrebna vlaganja v infrastrukturo; — bistveno popolno in pregledno izračunano financiranje velikih projektov, ki jih je sprejel Svet, na primer ITER, Galileo in evropska vesoljska politika; — dodatna proračunska sredstva – ki jih še ni mogoče količinsko opredeliti – na področju skupne zunanje in varnostne politike, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje in evropsko sosedsko politiko; — potrebe po dodatnih sredstvih, povezane s prihodnjo širitvijo EU; — financiranje obstoječega evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo in evropskega mehanizma za stabilnost po letu 2013, da bi območju evra in EU zagotovili fiskalno stabilnost, potrebno za izhod iz krize državniškega dolga; — finančna prizadevanja, povezana z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja, da bi za razvojno pomoč porabili 0,7 % BND, torej približno 35 milijard EUR na leto dodatno k trenutni porabi v višini 0,4 % BND; — zaveze, ki izhajajo iz dogovorov iz Københavna in Cancuna, s katerimi se želi pomagati državam v razvoju pri boju s podnebnimi spremembami in prilagajanju na njihove učinke, ki bi morale biti nove ter dopolnjevati zaveze v okviru razvojnih ciljev tisočletja ter do leta 2020 znašati do 100 milijard dolarjev letno, od katerih bi približno tretjino morala nositi EU;
4.

izraža vse globljo zaskrbljenost nad tem, da se nadaljuje plenjenje in izvoz dragocenega lesa, rudnin in divjih živalskih in rastlinskih vrst iz narodnih parkov in zaščitenih območij, kar vse bolj ogroža tamkajšnje upravljanje biotske raznovrstnosti zaradi zloma ustaljenega reda, in podpira okoljevarstvene skupine in civilno družbo, ki si stalno prizadevajo za preprečitev zdrsa v okoljsko bedo in socialni nered;
44.

meni, da so gozdovi del človekove skupne kulturne in okoljske dediščine in da je treba omembe vredna drevesa zaščititi ne glede na to, ali so del gozda ali ne; ob tem pozida Komisijo in države članice, naj razvijejo ustrezne strategije za zaščito takih dreves, med drugim naj preučijo tudi zamisel observatorijev gozdne dediščine; poleg tega spodbuja države članice, naj v svoji nacionalni politiki promovirajo enak in javen dostop do gozdov in naravnih območij, priznava, da ta pravica, kot se izvaja v nekaterih državah članicah (allemansrätten), prinaša številne koristi zaradi demokratičnega dostopa do rekreacije, spoznavanja ekosistemov in spoštovanja naravne dediščine;
C.

ker so prihodki in plačilo ljudi, ki delajo v ribiškem sektorju, negotovi zaradi številnih dejavnikov, kot so neenakomeren ritem dela, tržni pristopi in način oblikovanja cen ob prvi prodaji, kar pomeni, da je treba ohraniti nekatere oblike nacionalne in skupnostne javne pomoči,
15.

poudarja, da sta dodelitev sredstev in zaprtje računov evropskih političnih strank in fundacij birokratska in nadležna postopka; meni, da to v veliki meri izvira iz dejstva, da se financiranje šteje kot donacijo po Finančni uredbi, kar je primerno za financiranje projektov ali združenj, ne pa za stranke;
52.

je zaskrbljen, ker se osebam, ki so bile prisilno razseljene (begunci in notranje razseljene osebe), zaradi oboroženih konfliktov na ozemljih držav partneric, odrekajo pravice, vključno s pravico do vrnitve, premoženjskimi pravicami in pravico do osebne varnosti; poziva vse strani, naj nedvoumno in brezpogojno priznajo te pravice in potrebo po njihovi takojšnji uresničitvi, kakor tudi potrebo po takojšnji rešitvi tega problema, ki bo v skladu z načeli mednarodnega prava; poziva Komisijo in države članice EU k nadaljevanju in razširitvi pomoči in finančne podpore EU državam vzhodnega partnerstva, ki so v takem položaju, predvsem z nudenjem pomoči za obnovo in gradnjo potrebnih stavb in cest, infrastrukture za oskrbo z vodo in električno energijo, bolnišnic in šol;
16.

poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike mučenja in drugega krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter uveljavljajo pravice do pravilnega sodnega postopka in odpravijo nekaznovanost v primerih kršitev človekovih pravic; zlasti poziva iranski parlament in sodstvo, naj odpravita krute in nečloveške kazni, kot so amputacije udov, kamenjanje in bičanje, ki niso v skladu z iranskimi mednarodnimi obveznostmi; odločno zavrača predstavo, ki jo zagovarjajo iranski sodni organi, da so take kazni kulturno upravičene;
27.

poudarja, da sta prometna in energetska politika EU, ki pokrivata infrastrukturo in storitve, bistvenega pomena za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020; poudarja, da bo prometni sektor zagotovil, da bo trg EU z dekarbonizacijo vseh načinov prevoza, izvajanjem enotnega evropskega železniškega prostora in dokončno vzpostavitvijo enotnega evropskega neba ohranil status območja visokokvalificirane proizvodnje; poziva k učinkoviti evropski strategiji za surovine, da bi izboljšali dostopnost, energetsko učinkovitost in učinkovito rabo virov in si obenem zagotovili odločilne surovine z oblikovanjem sporazumov o prosti trgovini in strateških partnerstev; poziva k znatnemu izboljšanju dostopa do finančnih sredstev na področju inovacij in infrastrukture, zlasti za pametna omrežja, zelene tehnologije, e-zdravstvo, vseevropska omrežja in projekte z dokazano dodano vrednostjo, ki jih trg ne more financirati; v zvezi s tem poziva k sprejetju ukrepov za preučitev možnosti, ki jih ponujajo projektne obveznice;
59.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta nalogi zmanjšanja neenakosti na področju zdravstva in izboljšanje dostopa do storitev telesnega in duševnega zdravja celovito obravnavani in vključeni v sedanje pobude, kot so partnerstvo za zdravo in aktivno staranje ter platforma EU za boj proti revščini in socialni izključenosti, ter v prihodnje pobude o zgodnjem otroškem razvoju in mladinskih politikah, osredinjenih na izobraževanje, usposabljanje in zaposlitev;
38.

se zavzema za razvoj pravih, obvezujočih trajnostnih meril in standardov za proizvodnjo biogoriv in biomase, ki bodo upoštevali izpust toplogrednih plinov in majhnih delcev pri posredni spremembi rabe zemljišč in v celotnem proizvodnem ciklu; poudarja, da mora imeti zagotovitev zanesljive oskrbe s hrano za prebivalstvo prednost pred proizvodnjo biogoriv in da je treba trajnost politike in prakse rabe tal nujno bolj celostno obravnavati;
37.

ugotavlja, da so bili nestandardni ukrepi, ki jih je ECB uvedla od oktobra 2008 za podporo posojilom, uspešni pri preprečevanju globlje recesije in dodatnih finančnih pretresov; ponavlja, da mora biti zaključek teh ukrepov dobro časovno načrtovan in skrbno usklajen z nacionalnimi vladami in njihovimi dejavnostmi, zlasti glede na kolektivno in istočasno zatekanje k varčevalnim ukrepom v mnogih državah članicah;
45.

poudarja, da bi morali biti standardi zasnovani in sprejeti tako, da se upoštevajo značilnosti in okolje malih in srednjih podjetij, zlasti malih, mikro in obrtnih podjetij; pozdravlja nedavne pobude, ki so jih sprejeli evropski in nacionalni organi za standardizacijo, da bi uresničili priporočila iz študije o dostopu malih in srednjih podjetij do evropske standardizacije, ter meni, da jih je treba obravnavati kot zglede najboljše prakse; pozdravlja in spodbuja ukrepe, predlagane v programih Evropskega odbora za standardizacijo/Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki, namenjenih malim in srednjim podjetjem, da bi slednjim olajšali uporabo standardov; poudarja, da bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da lahko mala in srednja podjetja v celoti sodelujejo pri oblikovanju standardov in imajo boljši in cenejši dostop do njih;
73.

poudarja, da je mogoče uskladiti poklicno in družinsko življenje samo, če bo neplačane dolžnosti oskrbe bolj enakomerno porazdeljena med ženske in moške in če bo obstajala dostopna ter cenovno sprejemljiva kakovostna ponudba skrbniških storitev za družine; poziva države članice, naj zagotovijo dostopne, cenovno sprejemljive, prilagodljive in visokokakovostne storitve, zlasti dostop do storitev otroškega varstva, da se zagotovi 50–odstotno kritje potreb po varstvu za otroke v starosti do treh let in 100–odstotno kritje potreb po varstvu za otroke v starosti od treh do šest let, ter boljši dostop do varstva za druge vzdrževane osebe in ustrezno ureditev za dopust mater in očetov;
31.

ugotavlja, da narašča število vlagateljev peticij, ki se na Parlament obrnejo po pravna sredstva v primerih, ki ne sodijo v pristojnosti Evropske unije, kot so na primer izračun pokojnin, izvrševanje sklepov nacionalnih sodišč in neukrepanje nacionalnih uprav; Odbor za peticije si zelo prizadeva, da bi take pritožbe preusmeril na pristojne nacionalne oblasti;
71.

poudarja pomen ohranjanja biotske raznovrstnosti pri izvajanju strategije Evropa 2020, in sicer ne le zaradi zaposlitvenega potenciala, ki ga lahko ustvari, temveč tudi zaradi njenega prispevka k učinkoviti in trajnostni rabi virov; priznava, da so vse višje ravni proizvodnje surovin, trgovine in potrošnje pomembna gonilna sila za izgubo biotske raznovrstnosti, in zato poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za spodbujanje in razvoj učinkovitosti virov ter politike za trajnostno porabo in proizvodnjo;
6.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata najboljše politike in prakse v političnem dialogu na svetovni in nacionalni ravni glede odziva na HIV/aids, ki temelji na pravicah: — pri zagotavljanju spodbujanja, zaščite in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravico do seksualnega in reprodukcijskega zdravja (2), ljudi s HIV/aidsom in drugih ogroženih skupin prebivalstva, — pri obravnavi glavnih gospodarskih, pravnih, socialnih in tehničnih ovir, tudi kazenske zakonodaje in prakse, ki ovira učinkovit odziv na HIV, zlasti pri najbolj ogroženih skupinah, — pri podpori revizije in spremembe zakonodaj, ki omejujejo učinkovite programe in storitve, povezane s HIV/aidsom, ki temeljijo na dokazih, zlasti za ogrožene skupine prebivalstva, — pri boju proti zakonodajam ali sklepom, ki kriminalizirajo nenameren prenos virusa HIV ali ki spodbujajo diskriminacijo ljudi, ki živijo s HIV/aidsom, kot tudi pri ukrepanju proti pravnim oviram, ki ovirajo učinkovitost ukrepov proti širitvi HIV pri ženskah in dekletih, kot so omejujoči zakoni o zdravstvenih in reprodukcijskih politikah, zakonodaja o dedovanju in lastnini, zakonodaja o porokah z mladoletnimi itd., — pri usmeritvi človekovih pravic v središče odločanja o financiranju za odziv na HIV/aids v Evropski uniji in zunaj nje, — pri načrtovanju programov za boj proti HIV/aidsu, ki bodo namenjeni ljudem s HIV/aidsom in drugim ogroženim skupinam prebivalstva ter za krepitev vloge posameznikov in skupnosti pri odzivu na HIV/aids za zmanjševanje tveganja okužbe s HIV/aidsom in njeni izpostavljenosti ter za zmanjševanje njenih škodljivih učinkov, — pri omogočanju in spodbujanju večje udeležbe ogroženih skupin prebivalstva pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju načrtovanja programov za preprečevanje HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, nege in pomoči ter zmanjšanju stigmatizacije in diskriminacije, — pri omogočanju splošnega dostopa do zdravstvene oskrbe, pa naj gre za preprečevanje HIV/aidsa in z njim povezanega zdravljenja, nege in pomoči ali za druge zdravstvene storitve, ki z njim niso povezane, — pri omogočanju dostopa do izobrazbe in zaposlovanja za ljudi s HIV/aidsom in druge ogrožene skupine prebivalstva, — pri zagotavljanju, da bodo v prihodnjem spremljanju napredka v boju proti HIV/aidsu vključeni kazalniki, ki bodo neposredno obravnavali in ocenjevali vprašanja človekovih pravic v povezavi s HIV/aidsom, — pri spoštovanju načel zavestne privolitve, zaupnosti in svetovanja pri testiranju HIV/aidsa in drugih storitvah, povezanih s HIV/aidsom, — pri boju proti zaznamovanosti in diskriminaciji ljudi s HIV/aidsom in drugih ogroženih skupin prebivalstva ter pri zaščiti njihovih pravic do varnosti in zaščite pred zlorabo in nasiljem, — pri spodbujanju in omogočanju večje udeležbe ljudi s HIV/aidsom ter drugih ogroženih skupin prebivalstva pri odzivu na HIV/aids, — pri zagotavljanju nepristranskih in neopredeljenih informacij o tej bolezni, — pri zagotavljanju pristojnosti, veščin, znanja in virov ljudem, da bi jih zaščitila pred okužbo s HIV/aidsom;
43.

poudarja, da je treba prednostno vzpostaviti učinkovito in okolju prijazno komunikacijsko in prevozno omrežje – morske (s prevladujočo vlogo pri prevozu blaga), kopenske in celinske plovne poti, ki lahko predvidi sedanje in prihodnje izzive ter se pravočasno odzove nanje, upošteva določbe posodobljene različice dokumenta Natura 2000 in namenja posebno pozornost povezavam med regijo Baltskega morja in drugimi evropskimi regijami prek baltsko-jadranskega koridorja in srednjeevropskega prometnega koridorja;
15.

poudarja, da se lahko tehnologija radiofrekvenčne identifikacije in druge tehnologije za pametno označevanje izdelkov in potrošniškega blaga, povezane z internetom stvari, uporabijo kjerkoli, so pa dejansko nevidne in tihe; zato poziva, naj Evropska komisija omenjeno tehnologijo dodatno in podrobneje oceni, zlasti: — vpliv radijskih valov in drugih sredstev, ki omogočajo tehnologije identifikacije, na zdravje, — vpliv čipov in njihove reciklaže na okolje, — zasebnost in zaupanje uporabnikov, — povečana tveganja za računalniško varnost, — prisotnost pametnih čipov v izdelkih, — pravico do „utišanja čipov“, kar daje uporabnikom moč in nadzor, — zagotovila državljanom glede varstva med zbiranjem in obdelavo osebnih podatkov, — razvoj dodatne omrežne strukture in infrastrukture za aplikacije in strojno opremo interneta stvari, — zagotovila za najboljšo možno zaščito državljanov in podjetij EU pred različnimi kibernetskimi napadi na spletu, — vpliv elektromagnetnih polj na živali, zlasti na ptice v mestih, — uskladitev regionalnih standardov, — razvoj odprtih tehnoloških standardov in interoperabilnost med različnimi sistemi, zanjo pa naj po potrebi veljajo posebni predpisi na evropski ravni;
R.

ker so nova komunikacijska sredstva prinesla spremembe v vse veje novinarstva in medijske industrije, spodbudila premislek o tradicionalnih pristopih v sektorju in vsakomur omogočila, da ustvarja in objavlja vsebine na blogih; ker so socialne mreže postale bistven del spletne tehnologije Web 2.0 ter spremenile navade in vnesle novo razsežnost v posredovanje novic, saj vedno več novinarjev uporablja tovrstne mreže kot vir informacij ali sredstvo za njihovo širjenje; ker se socialni mediji do neke mere uporabljajo pri raziskovanju in pisanju različnih vrst člankov in jih novinarji uporabljajo za objavljanje, posredovanje in promocijo svojih člankov,
K.

ker so tveganju posebej izpostavljene zagovornice človekovih pravic, med druge skupine in kategorije zagovornikov, ki so prav tako posebej izpostavljene napadom in kršitvam človekovih pravic zaradi dela, ki ga opravljajo, pa sodijo zagovorniki, ki si prizadevajo za spodbujanje državljanskih in političnih pravic, zlasti za svobodo izražanja in svobodo misli, vesti in vere, vključno s pravicami verskih manjšin, pa tudi za gospodarske, socialne in kulturne pravice, še posebej pravice do hrane in dostopa do naravnih virov, vključno s sindikalisti, ter tisti, ki se ukvarjajo s pravicami manjšin in skupnosti, pravicami otrok, pravicami domorodnih ljudstev, pravicami lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ter zagovorniki, ki se borijo proti korupciji,
C.

ker si je Chebeya Bahizire s svojim delom v obrambo demokracije in človekovih pravic v DR Kongo vse od devetdesetih let prejšnjega stoletja pridobil ugled in občudovanje sorojakov in mednarodne skupnosti, saj se je dotaknil korupcije v vojski, povezav med milicami in tujimi političnimi silami, podpore ustavi, nezakonitih aretacij, samovoljnega pridržanja in boljših razmer v zaporih,
3.

poziva Komisijo in vse ustrezne agencije Unije, da sprejmejo vse potrebne ukrepe in dajo na voljo zadostna sredstva, da bi zagotovili, da sredstva EU ne bodo predmet korupcije, ter sprejmejo odvračilne sankcije, če ugotovijo korupcijo in goljufijo;
5.

zlasti zahteva, da prihodnja skupna kmetijska politika prek informativnih dejavnosti in z izobraževanjem ter s spodbujevalnimi ukrepi podpira oblike izboljšanja učinkovitosti in zmožnosti zmanjšanja izpustov toplogrednih plinov v kmetijstvu in vezave ogljika, kot so: — preproste in prilagojene obdelovalne tehnike, ki zagotavljajo pokritost tal z rastlinjem (kot na primer omejeno oranje ali neoranje, ohranjanje ostankov pridelka na polju) ter omogočajo pridelovanje vmesnih kultur in kolobarjenje, kar omogoča najvišjo stopnjo fotosinteze ter bogatenje tal z organskimi snovmi, kot je že bilo dokazano s projektom SoCo (Soil conservation projekt-Projekt za ohranjanje tal), ki je nastal na pobudo Evropskega parlamenta; — ohranjanje in razvoj pogozdovanja, ponovnega pogozdovanja, razvoj kmetijskega gozdarstva, živih meja, pogozdenih območij na parcelah, sistemov stalne ali začasne travne paše; — uvedba novih načinov obdelovanja, ki omogočajo skladiščenje ogljika, vezanega v gozdovih, za daljše obdobje; — boljše gospodarjenje s tlemi in minerali, ustrezno varstvo tal, bogatih z ogljikom, kot so šotišča in mokrišča (prilagojene kulture, na primer trs, rajši kot izsuševanje); — modernizacija kmetij (izolacija poslopij, energetsko varčne naprave, uporaba energije iz obnovljivih virov) in bolj donosne proizvodne verige, — sodobne tehnologije gnojenja in ravnanja z gnojnico, skladiščenje krme in krmljenje, s katerimi je mogoče bistveno zmanjšati izpuste metana; — energetska predelava biomase, ki nastaja pri proizvodnji živil, kar ne omogoča le izkoristka stranskih proizvodov in odpadkov, ampak prispeva tudi k zmanjšanju izpustov CO2; — sajenje dreves in travnatih kultur za proizvajanje energije na poplavnih območjih, mokriščih, peščenih tleh in površinah, ki so manj primerne za kmetijstvo, da se poveča absorpcija CO2 in vezava ogljika;
E.

ker je pričakovati, da bo bližnje srečanje na vrhu med EU in Kanado 5. maja 2010 v Bruslju osredotočeno na krepitev že sedaj tesnih političnih odnosov med dvema partnericama, še zlasti pa bodo obravnavani skupni izzivi, kot so: pogajanja o celovitem gospodarskem trgovinskem sporazumu, zunanjepolitični in varnostni izzivi, zlasti Afganistan in Pakistan, skupna pot naprej glede Irana, neširjenje jedrskega orožja, Haiti in nadaljnji ukrepi po donatorski konferenci v New Yorku, razvojno sodelovanje, usklajen odziv na finančno in gospodarsko krizo, podnebne spremembe in energija, ter napredek pri krogu pogajanj iz Dohe o svetovni trgovini,
26.

odobrava izbor šestih evropskih industrijskih pobud in pripravo tehnoloških časovnih načrtov za obdobje 2010–2020, ki vsebujejo konkretne cilje za doseganje stroškovne konkurenčnosti posameznih tehnologij z nizko vsebnostjo ogljika, in poziva Komisijo, naj uvede zrele evropske industrijske pobude ter zagotovi, da bo njihova upravljavska struktura lahka, nebirokratska in pregledna in da bo njihova temeljna skupna značilnost redni stik z usmerjevalno skupino načrta SET in Evropsko investicijsko banko;
66.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dostopnost zdravil proti raku, vključno z metodami zdravljenja redkih in manj običajnih vrst raka, vsem pacientom v vseh državah članicah, ki jih potrebujejo; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo posebne in usklajene ukrepe, da se zmanjšajo razlike na področju dostopa do zdravljenja raka in oskrbe, vključno z novimi „tarčnimi zdravili“ proti raku, ki so nedavno prišla na trg;
8.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo vseživljenjsko ozaveščanje ter usposabljanje potrošnikov, da bi povečali njihovo moč; spodbuja države članice, naj zlasti mladim potrošnikom zagotovijo jasne in razumljive informacije, še posebej pri proizvodih in storitvah, ki so jim namenjeni; spodbuja zlasti države članice, naj vključijo potrošniške vidike v nacionalne učne načrte na vseh ravneh izobraževanja, da bi otroke naučili potrebnih veščin za kompleksne odločitve v kasnejšem življenju, ter naj preučijo možnost izobraževalnih programov za starše in odrasle potrošnike, s čimer bi dolgoročnejše razvili in utrdili potrošniško zavest; poudarja, da morajo ti programi odgovarjati izobraževalnim potrebam in možnostim učiteljev na stopnjah, kjer se bodo uporabljali, obenem pa bi bilo treba ovrednotiti sodobne učne metode, temelječe na izkušnjah in uporabi primerov; poudarja, da so izobraženi potrošniki, ki se zavedajo svojih pravic in vedo, kam se morajo obrniti v primeru kršitev, pomembni tudi pri odkrivanju neskladnega ravnanja;
B.

ker direktiva o dobrem počutju kokoši nesnic (1999/74/ES) od 1. januarja 2012 prepoveduje rejo kokoši nesnic v neizpopolnjenih sistemih baterijske reje in ker bo takrat za države članice in rejce v EU-15 minilo že več kot 12 let, namenjenih za uskladitev s pogoji zakonodaje, rejci v EU-10 in EU-2 pa bodo imeli od širitve za uskladitev po osem in pet let,
17.

je zadovoljen, ker sta se zmanjšala pogostnost in resnost hudih napadov na pripadnike srbske narodnosti, izboljšale so se policijske preiskave, proces sprave med pripadniki hrvaške in srbske skupnosti pa se kaže kot uspešen; pozdravlja dejstvo, da naj bi bile s predlaganimi spremembami ustave priznane vse manjšinske skupnosti na Hrvaškem in da so se izboljšale manjšinske pravice na področju izobraževanja; še zlasti je zadovoljen zaradi opaženega napredka pri vključevanju Romov v izobraževalni proces; vseeno poziva hrvaške oblasti, naj nadaljujejo s svojimi prizadevanji v boju proti diskriminaciji Romov in pripadnikov srbske narodnosti, zlasti v sodnem sistemu ter pri dostopu do delovnih mest in stanovanj; spodbuja Hrvaško, naj tudi v prihodnje ravna v duhu strpnosti in sprejme ustrezne ukrepe za zaščito tistih, ki so še vedno lahko žrtve groženj ali ustrahovanj;
E.

ker je Podonavje pomembno stičišče med programi kohezijske politike EU ter programi za države, ki so vključene v evropsko sosedsko politiko, in za morebitne kandidatke za pristop in zato predstavlja območje, kjer se lahko razvije okrepljeno medsebojno dopolnjevanje med različnimi politikami EU: kohezija, promet, turizem, kmetijstvo, ribištvo, gospodarski in družbeni razvoj, energija, okolje, širitev in sosedska politika,
C.

ker sta podlaga za delovanje evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo člen 122(2) PDEU in medvladni sporazum med državami članicami; ker za začetek njegovega delovanja veljajo strogi pogoji in je povezan s skupno podporo EU in Mednarodnega denarnega sklada, pogoji pa so podobni pogojem Mednarodnega denarnega sklada, prilagojeni socialnim in gospodarskim posebnostim držav, kjer se mehanizem uporablja, pa tudi upoštevaje njihovo razvojno agendo,
22.

poziva Komisijo in vlade držav članic, naj dodelijo finančno pomoč televizijski postaji Belsat, ter poziva belorusko vlado, naj to postajo uradno registrira; poziva belorusko vlado, naj v znak dobre volje in pozitivnih sprememb omogoči beloruski Evropski univerzi za humanistične vede v izgnanstvu v Vilni (Litva), da se zakonito vrne v Belorusijo z resničnimi zagotovili, da bo lahko svobodno delovala in zaživela v Minsku pod pogoji, ki bodo primerni za njen prihodnji razvoj, in ji zlasti omogoči ponovno vzpostavitev knjižnice v Minsku z zagotovitvijo prostorov in pogojev, ki bodo omogočili odprtje obširnih zbirk v beloruščini, ruščini, angleščini, nemščini in francoščini, ki bodo dostopne vsem;