[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 05.01.2006

KOM(2005) 685 končno

2005/0265 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uveljavljanju glasovalnih pravic delničarjev družb, ki imajo sedež v državi članici in katerih delnice so sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ter o spremembi Direktive 2004/109/ES

(predlož ila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uvod

Ozadje

Udeležba delničarjev je bistveni pogoj za učinkovito upravljanje družb. Vendar pa imajo državljani EU z delnicami v družbi, ki kotira na borzi in je v drugi državi članici, pogosto resne težave, kadar želijo uveljavljati glasovalne pravice iz teh delnic, in včasih celo naletijo na ovire, ki glasovanje skorajda popolnoma onemogočijo. Dandanes vlagatelji ponavadi hranijo svoje delnice na računih, odprtih pri posrednikih za vrednostne papirje, ki pa imajo račune pri drugih posrednikih za vrednostne papirje in pri centralnih registrih vrednostnih papirjev v drugih državah. Pravni pojmi, iz katerih v državah članicah izvirajo pravice delničarjev, niso vedno popolnoma prilagojeni tej sodobni obliki posrednega lastništva deležev. Čezmejne verige posrednikov zato ne otežujejo samo komunikacije med izdajatelji in delničarji, ampak tudi glasovanje.

Obseg tega problema se je v zadnjih letih bistveno razširil in se še naprej povečuje zaradi povečevanja čezmejne narave kapitalskih naložb, kar še spodbuja naravnanost k ustvarjanju integriranih finančnih trgov v Evropi in drugje. Naraščajoči delež delnic v lasti tujih vlagateljev že predstavlja grožnjo, da bodo družbe EU, ki kotirajo na borzi, v lasti pasivne delničarske baze. Poleg tega obstoječe pravne ovire za čezmejno glasovanje preprečujejo majhnim posameznim čezmejnim delničarjem, ki so pripravljeni uveljavljati svoje glasovalne pravice, da bi uporabili sredstva, ki bi jim to poceni in preprosto omogočala.

V svojem „Akcijskem načrtu za posodobitev prava gospodarskih družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji“ je Komisija zato menila, da obstaja potreba po olajšanju čezmejnega uveljavljanja pravic delničarjev. Komisija se zaveda, da bi moral biti dostop do skupščin delničarjev in drugih pravic, povezanih s skupščinami delničarjev, odprt za delničarje, ne glede na njihovo državo prebivališča v EU, in da je treba rešiti tudi številne posebne probleme, povezane s čezmejnim glasovanjem.

Obstoječa pravila na ravni EU ne zadostujejo za dosego tega cilja. Člen 17 direktive o preglednosti [1] zahteva od izdajateljev, da dajo na razpolago nekatere informacije in listine, ki so pomembne za skupščino delničarjev. Vendar pa je treba dati te informacije in listine na razpolago v matični državi članici izdajatelja in člen 17 ne omenja, kdaj in kako jih je treba dati na razpolago. Posledično splošna določba iz člena 17 direktive o preglednosti ne obravnava posebnih težav delničarjev s prebivališčem v drugi državi pri pridobivanju dostopa do informacij pred skupščino. Poleg tega se direktiva o preglednosti osredotoča na informacije, ki jih morajo izdajatelji razkriti trgu in zato ne obravnava samega procesa glasovanja delničarjev.

Od septembra do decembra 2004 in od maja do julija 2005 je Generalni direktorat za notranji trg in storitve izvedel dve javni posvetovanji o krepitvi pravic delničarjev, zlasti v čezmejnem okviru. Cilj teh posvetovanj je bil pridobiti mnenja zainteresiranih strani o glavnih ovirah za čezmejno glasovanje in o morebitnih najnižjih standardih, ki bi jih Komisija lahko predlagala na tem področju. Obe posvetovanji sta spodbudili precejšnje število odgovorov od tržnih udeležencev iz vseh interesnih skupin, ki so izrazile pomembno podporo ukrepom, ponujenim v razpravo.

Cilji predložene pobude

Empirični dokazi in odzivi na javni posvetovanji kažejo, da so glavne ovire za čezmejno glasovanje za vlagatelje naslednje (urejene po pomembnosti): zahteva po začasni zaustavitvi trgovanja z delnicami pred skupščino (tudi če to ne vpliva na trgovanje z delnicami v tem času), težak in pozen dostop do informacij, ki so pomembne za skupščino, ter težavnost čezmejnega glasovanja, zlasti glasovanja prek pooblaščenca. Začasna zaustavitev trgovanja z delnicami in težavnost glasovanja prek pooblaščenca prav tako precej vplivata na stroške čezmejnega glasovanja.

Za odpravo obstoječih omejitev, ki ovirajo glasovalni proces, je treba spremeniti zadevne nacionalne zakonodaje. Za uspešno poenostavitev čezmejnega glasovalnega procesa in zmanjšanje neenakosti med državami članicami se zdi najprimernejše orodje direktiva, ki bi bila usmerjena k odstranitvi ključnih ovir za čezmejni glasovalni proces in bi se osredotočila na izbrane pravice delničarjev na skupščini. Druge teme, obravnavane v javnih posvetovanjih, ki so posredno povezane z uveljavljanjem glasovalnih pravic, kot so posojanje vrednostnih papirjev, potrdila o hrambi ali pravila o jezikih, bi lahko bile del priporočila Komisije.

Predloženi predlog direktive ima zato naslednje cilje:

1. Zagotoviti, da so vse skupščine delničarjev sklicane zadosti vnaprej in da so vse listine, ki jih je treba predložiti skupščini, na voljo pravočasno, kar vsem delničarjem, ne glede na to, kje prebivajo, omogoča, da sprejmejo premišljene odločitve in glasujejo pravočasno.

2. Odpraviti vse oblike začasne zaustavitve trgovanja z delnicami. Ta oblike bi nadomestil sistem referenčnega datuma, ki bo določal upravičenost delničarja do sodelovanja in glasovanja na skupščini.

3. Odpraviti vse pravne ovire za elektronsko udeležbo na skupščini delničarjev. Kadar se izdajatelj odloči, da bo svojim delničarjem dal na voljo elektronska sredstva, ta aktivnim delničarjem precej olajšajo dejavno udeležbo na skupščini. Vendar pa tehnologija še ni tako napredovala, da bi omogočila dejavno elektronsko udeležbo v vseh primerih z zadostnim jamstvom varnosti, poleg tega pa je uvedba takšnih zmogljivosti draga. Zato se od izdajateljev ne sme zahtevati, naj takšno možnost ponudijo svojim delničarjem.

4. Ponuditi delničarjem s prebivališčem v drugi državi preproste načine glasovanja, ne da bi se morali udeležiti skupščine delničarjev (glasovanje prek pooblaščenca, v odsotnosti in z navodili).

Opombe k posameznim členom

Poglavje I: Splošne določbe

Člen 1 – Vsebina in področje uporabe

Področje uporabe je omejeno na izdajatelje delnic ob upoštevanju cilja Direktive, da se olajša uveljavljanje glasovalnih pravic delničarjev na skupščini. Ta opredelitev vključuje tudi evropske družbe (SE), ki se v skladu s členom 10 Statuta evropske družbe[2] obravnavajo kot delniške družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice, v kateri ima SE sedež.

Odstavek 2 vsebuje možnosti za države članice, da izključijo kolektivne naložbene podjeme, ki vlagajo v prenosljive vrednostne papirje, ob upoštevanju dejstva, da so posebne zahteve določene drugje[3]. Kadar se ta možnost uporablja, predlagano besedilo izključuje možnost obravnave KNPVP kot izdajatelje za namene te direktive, vendar jim ne preprečuje, da bi uporabljali določbe v svoji vlogi delničarjev drugih družb.

Člen 2 – Opredelitve

Opredelitev delničarjev v točki (c) samo povzema besedilo točk (i) in (ii) člena 2(1)(e) direktive o preglednosti in tako iz svojega obsega uporabe izključuje imetnike potrdila o hrambi. Čeprav bi morali imeti vlagatelji v potrdila o hrambi načeloma pravico določiti, kako se bo glasovalo z osnovnimi delnicami, vključitev imetnikov potrdila v opredelitev sama po sebi ne bi nujno vodila k temu izidu, saj potrdila v praksi pogosto hranijo skrbniki in ne sami vlagatelji. Poleg tega se vsebine sporazumov o izdaji potrdil o hrambi razlikujejo glede glasovalnih pravic in te razlike ponavadi vplivajo tudi na ceno potrdila. Zato se zdi bolj primerno, da se to vprašanje obravnava v okviru posebnega priporočila, ki bo lahko upoštevalo posebnosti tega orodja.

Točka (e) vsebuje opredelitev pojma „pooblastilo“, ki trenutno nima enakega pomena v vseh državah članicah. V nekaterih državah članicah je pooblastilo omejeno na uveljavljanje glasovalnih pravic in se zato za bolj obsežne prenose pooblastil uporablja pooblastilo odvetniku. V drugih pa lahko pooblastilo morebiti zajema vse pravice delničarja na skupščini. Ta predlog zagovarja zadnjo možnost. Oseba, na katero so bila prenesena pooblastila (in se pogosto imenuje „pooblaščenec“), je v besedilu Direktive poimenovana „imetnik pooblastil“ (glej predlagani člen 10).

Člen 3 – Strožje nacionalne zahteve

Ta direktiva je namenjena minimalni uskladitvi. Uvaja najnižje standarde, ki zagotavljajo, da imajo delničarji pravočasen dostop do popolnih informacij v zvezi s skupščino delničarjev in da imajo na voljo poenostavljene metode glasovanja, ne da bi zato morali prisostvovati na skupščini. Države članice lahko nato same ohranijo obstoječe ali uvedejo nove določbe, ki so za delničarje bolj ugodne.

Člen 4 – Enaka obravnava delničarjev

Ta člen povzema splošno načelo iz člena 17(1) direktive o preglednosti in ga uporabi za pravice delničarjev, zajete v tem predlogu Direktive.

Poglavje II: Skupščine delničarjev

Člen 5 – Obvestilo o skupščini delničarjev

Člen 5 izdajatelja obvezuje k pošiljanju obvestila o skupščini delničarjev naslovniku, ki ga obvešča, da je sklicana skupščina, in vsebuje osnovne informacije v zvezi s skupščino. V skladu z mehanizmi, ki se trenutno uporabljajo, je naslovnik v primeru prinosniških delnic ponavadi centralni register vrednostnih papirjev in v primeru imenskih delnic delničar, zapisan v delniško knjigo. Naslovniki in vlagatelj, ki se nahaja nižje na lastniški verigi, bodo tako lahko pridobili dodatne informacije, določene v odstavku 3 iz virov, navedenih na obvestilu o skupščini delničarjev.

Člen 6 – Pravica dodajanja točk na dnevni red skupščine delničarjev in predložitve osnutkov sklepov

Pravica dodajanja točk na dnevni red in predložitve osnutkov sklepov delničarjem omogoča, da pomembno vplivajo na skupščine delničarjev. Ta pravica je ponavadi omejena na delničarje, ki imajo nek določen najmanjši delež ali število delnic. Nekatere od obstoječih mejnih vrednosti so nepotrebno visoke. Ta člen zato načeloma potrjuje pravico dodajanja točk na dnevni red in predložitve osnutkov sklepov (odstavek 1) ter na ravni EU uvaja najvišje mejne vrednosti. Te mejne vrednosti so bile določene z namenom znižanja teh, ki trenutno veljajo v nekaterih državah članicah. Vendar pa, kadar so mejne vrednosti v nacionalni zakonodaji že nižje od tukaj predlaganih, se člen 6 seveda, ker je to določba minimalne uskladitve, ne sme razumeti, kot da te države članice nagovarja k dvigu njihovih mejnih vrednosti. Poleg tega ta člen pravi, da je treba spremenjeni dnevni red in nove sklepe razširiti med delničarje. To pomeni, da je treba točke dodati na dnevni red in osnutke sklepov predložiti zadosti vnaprej pred skupščino. Vendar pa je določitev zadevnega roka prepuščena državam članicam.

Člen 7 – Dostop do skupščine delničarjev

Odstavek 1 določa prepoved vseh vrst začasne zaustavitve trgovanja z delnicami. Začasna zaustavitev trgovanja z delnicami vlagatelje odvrača od glasovanja, saj jim preprečuje prodajo svojih delnic nekaj dni pred vsako skupščino. Finančno tveganje, povezano s takšnim obdobjem začasne zaustavitve trgovanja z delnicami, je zelo visoko zaradi morebitnih tržnih nihanj med obdobjem začasne zaustavitve trgovanja. Dokazi tudi kažejo, da ureditve v zvezi z začasne zaustavitve trgovanja z delnicami, ki pod pogojem kasnejše sprave med delnicami in glasovanjem dovoljujejo odsvojitev delnic med obdobjem začasne zaustavitve trgovanja z delnicami, niso zadovoljiva rešitev. Eden od razlogov je to, da vlagatelji ne razumejo sistema, poleg tega pa se pogosto ne zavedajo možnosti, da lahko svoje delnice med obdobjem blokiranja odsvojijo. Poleg tega lahko postopek sprave, ki je okoren, povzroča napake, zaradi katerih se glasovi nato morda ne upoštevajo.

Odstavek 2 državam članicam omogoča, da kot zahtevo, od katere je lahko odvisen dostop do skupščine delničarjev, uvedejo sistem referenčnega datuma. Različni postopki priprave skupščin delničarjev in s tem povezane potrebe glede časovnega razporeda se med državami članicami bistveno razlikujejo; zato se ne zdi primerno uvesti enoten referenčni datum na ravni EU. Odstavek 3 predloga zato nacionalni zakonodaji prepušča določanje vsakega takega datuma v roku največ 30 koledarskih dni pred skupščino ter ji prepušča tudi določanje podrobnosti postopka. Vendar pa je v izogib temu, da bi bilo nekaterim delničarjem v praksi preprečeno sodelovanje in glasovanje, jasno določeno, da nacionalna zakonodaja ali statut družbe ne smeta nalagati čezmernih formalnih zahtev za dokaz lastništva.

Člen 8 – Sodelovanje na skupščini delničarjev z elektronskimi sredstvi

Ta člen določa, da je treba odstraniti vse ovire za elektronsko udeležbo. Vendar pa zahteve v zvezi z ugotavljanjem identitete delničarjev in varnostjo elektronskih komunikacij ne smejo biti obravnavane kot ovire za elektronsko udeležbo, dokler so sorazmerne s svojim namenom.

Člen 9 – Pravica postavljanja vprašanj

Delničarji bi morali imeti možnost na skupščini upravi postavljati vprašanja, saj so skupščine delničarjev glavni forum, na katerem lahko delničarji uveljavljajo svoje pravice in izrazijo svoje mnenje. Poleg tega bi bila pravica postavljanja vprašanj brez vsake dejanske teže, če za izdajatelja ne velja ustrezna obveza odgovora na vprašanja, ob upoštevanju ukrepov, ki so potrebni za red na skupščini, zaupnost ali zaščito poslovnih interesov. Odgovor ni potreben, če delničar pomembne informacije lahko zlahka pridobi, ker jih je izdajatelj dal na razpolago v obliki „pogosto zastavljenih vprašanj“, npr. na svoji spletni strani. V čezmejnem okviru bi moralo biti mogoče zastaviti vprašanja na daljavo, npr. vsaj po pošti, in ne bi smelo biti ovir za uporabo elektronskih sredstev. Vse odgovore na vprašanja je treba dati na razpolago vsem delničarjem, ne glede na njihovo prebivališče, kar se lahko izvede zlasti z objavo odgovorov na spletni strani izdajatelja.

Člen 10 – Glasovanje prek pooblaščenca

Namen odstavka 1 je odstraniti vse obstoječe omejitve za osebe, ki se jim podeli pooblastilo, razen zahteve, da mora imeti oseba s pooblastilom pravno sposobnost. Države članice, ki ne nalagajo nobene takšne omejitve, zaradi tega nimajo izkušenj s kakšnimi negativnimi posledicami na skupščinah delničarjev. Vendar pa so nekatere omejitve morda upravičene, kadar je imetnik pooblastil v položaju, ki povzroča navzkrižje interesov. V takšnih primerih se lahko države članice odločijo, da je imenovanje takšnega imetnika pooblastil odvisno od izdaje uradnih navodil za glasovanje.

Za red na skupščini zadnji pododstavek odstavka 1 določa, da lahko en delničar dodeli samo eno pooblastilo za svoje celotne glasovalne pravice. Vendar pa bi moralo biti osebi, ki opravlja delo imetnika pooblaščenca, omogočeno, da ima pooblastila več kot enega delničarja. Posledično je treba imetnikom pooblastil, ki glasujejo v imenu več delničarjev, omogočiti, da glede vsakega sklepa glasujejo z deljenimi glasovi v skladu z morebiti nasprotujočimi navodili za glasovanje, ki so jim jih dali delničarji.

Odstavek 3 pojasnjuje, da bi morali imeti imetniki pooblastil načeloma pravice enake tistim, ki bi jih glede skupščine imeli delničarji. To pa je treba omejiti na imetnike pooblastil, ki delujejo v imenu enega delničarja ali več delničarjev z enakimi navodili za glasovanje. Imetnik pooblastil, ki zastopa več delničarjev z nasprotujočimi navodili za glasovanje, naj bi omejil svojo vlogo na glasovanje.

Člen 11 – Imenovanje imetnikov pooblastil

Člen 11 prepoveduje nepotrebno okorne formalne zahteve pri prenosu pooblastil in izdaji navodil za pooblaščenca. Vendar pa izdajatelji potrebujejo zadovoljiva zagotovila glede identitete delničarja in imetnika pooblastil. Zato je državam članicam omogočeno naložiti zahteve ali izdajateljem dovoliti, da naložijo zahteve glede identitete delničarja in imetnika pooblastil, pod pogojem sorazmernosti.

Člen 12 – Glasovanje v odsotnosti

Kadar imajo delničarji imenske delnice in so znani družbi, je še vedno najlažje in najceneje glasovati po pošti. Takšni delničarji bi torej morali imeti to možnost. Izdajatelji pa morajo imeti na izbiro, da dodatno ponudijo elektronske glasovalne možnosti, preko interneta ali drugače.

Člen 13 – Glasovanje po navodilih

Odstavek 1 določa pravico tistih fizičnih ali pravnih oseb, ki hranijo delnice v imenu vlagateljev kot del svojega poslovanja, da takšne delnice hranijo na posamičnih ali zbirnih računih. Posamični računi so bolj pregledni in omogočajo sledenje glasovom, vendar pa jih je dražje vzdrževati kot zbirne račune, na katerih so zbrane delnice več strank. Izbira med posamičnimi in zbirnimi računi mora obstajati, ker posamični in skupni računi zaradi teh razlogov ne ustrezajo istim vrstam vlagateljev. Skupni računi so zlasti lahko bolj zanimivi za posamične vlagatelje zaradi stroškovnih razlogov.

Odstavek 2 razlaga, da v primeru zbirnih računov glasovanje ne sme biti odvisno od t. i. zahteve ponovnega vpisa delnic, tj. zahteve, da posrednik pred skupščino začasno razloči vsakega od svojih vlagateljev nasproti centralnemu registru, zato da lahko uveljavlja glasovalne pravice iz zadevnih delnic. Ta postopek, ki obstaja v nekaterih državah članicah, je drag in zamuden.

Odstavek 3 zagotavlja, da imajo pravne ali fizične osebe iz odstavka 1 možnost uveljavljanja glasovalnih pravic iz zadevnih delnic, če so jim vlagatelji dali navodila za glasovanje. To trenutno ne velja v vseh pravnih sistemih. Finančni posredniki morajo določeno minimalno obdobje hraniti dokaze takšnih navodil zaradi morebitnih sporov v zvezi z glasovi.

Odstavek 4 fizičnim ali pravnim osebam, ki hranijo delnice istega izdajatelja na skupnem računu v imenu več vlagateljev, daje pravico, da razdelijo glasove glede na navodila za glasovanje, ki so jim jih sporočili vlagatelji.

Odstavek 5 določa, da kadar je fizična ali pravna oseba vpisana kot delničar za račun različnih vlagateljev, mora imeti možnost, da vsakemu od teh vlagateljev ali oseb, ki jih ti določijo, izda pooblastila. To je odstopanje od splošnega pravila iz člena 10(1).

Člen 14 – Štetje glasov

Ta člen določa, da se morajo pri štetju glasov upoštevati vsi oddani glasovi pri glasovanju o katerem koli sklepu. To je pomembno za zagotavljanje, da rezultati glasovanja popolnoma pregledno prikažejo želje delničarjev. Prav tako je potrebno za tiste vlagatelje, ki potrebujejo zagotovilo, da je družba njihove glasove dejansko upoštevala.

Člen 15 – Informacije po skupščini delničarjev

Rezultati glasovanja so pogosto objavljeni na skupščini delničarjev. Vendar pa morajo imeti tisti delničarji, zlasti delničarji s prebivališčem v drugi državi, ki se skupščine niso udeležili, prav tako dostop do teh rezultatov. To se lahko brez posebnih stroškov za izdajatelja doseže tako, da se rezultati glasovanja objavijo na spletni strani izdajatelja.

Poglavje III: Končne določbe

Člen 17 – Spremembe

Člen 17 določa spremembo člena 17 direktive o preglednosti, da se izogne ponavljanju določb z enako vsebino. Zato sta tista dela člena, ki ju obravnava tudi predloženi predlog (nekdanja odstavka 2(a) in (b)), v novem členu 17 črtana. Vendar pa se člena ne sme v celoti razveljaviti, saj ne obravnava samo informacij, ki naj bi bile zagotovljene v okviru skupščine delničarjev, ampak tudi bolj široko vse informacije, ki naj bodo na voljo delničarjem in osebam iz člena 10 direktive o preglednosti.

2005/0265 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uveljavljanju glasovalnih pravic delničarjev družb, ki imajo sedež v državi članici in katerih delnice so sprejete v trgovanje na reguliranem trgu, ter o spremembi Direktive 2004/109/ES

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[6],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[7],

ob upoštevanju naslednjega:

5. V svojem sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu „Posodobitev prava gospodarskih družb in izboljšanje upravljanja podjetij – načrt za korak naprej“ z dne 21. maja 2003[8] je Komisija nakazala, da je treba uvesti nove prilagojene pobude z namenom okrepitve pravic delničarjev v družbah, ki kotirajo na borzi, in da je treba čim hitreje rešiti probleme, povezane s čezmejnim glasovanjem.

6. V resoluciji z dne 21. aprila 2004[9] je Evropski parlament izrazil svojo podporo namenu Komisije glede okrepitve pravic delničarjev, zlasti z razširitvijo pravil o preglednosti, glasovalnih pravic pooblaščenca, možnosti udeležbe na skupščinah delničarjev z elektronskimi sredstvi in zagotavljanja, da se čezmejne glasovalne pravice da uveljavljati.

7. Imetniki delnic z glasovalnimi pravicami morajo imeti možnost uveljavljati te pravice, glede na to, da se te odražajo v ceni, ki se plača ob nakupu delnic. Poleg tega je uspešen delničarski nadzor pogoj za dobro upravljanje družb in ga je treba zato olajšati in spodbujati. Zato je treba sprejeti ukrepe za približevanje zakonov držav članic temu cilju. Treba je odstraniti ovire, ki delničarje odvračajo od glasovanja, kot je pogoj začasne zaustavitve trgovanja z delnicami, če hoče delničar uveljavljati glasovalne pravice. Vendar pa ta direktiva ne vpliva na obstoječo zakonodajo Skupnosti glede enot, ki jih izdajajo kolektivni naložbeni podjemi, ali glede enot, ki se pridobijo ali odsvojijo v takšnih podjemih.

8. Trenutno obstoječa zakonodaja Skupnosti ne zadostuje za doseganje tega cilja. Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES[10] nalaga izdajateljem, da morajo dati na razpolago nekatere informacije in listine, pomembne za skupščine delničarjev, vendar pa je treba dati te informacije in listine na razpolago v matični državi članici izdajatelja. Poleg tega se Direktiva 2001/34/ES osredotoča na informacije, ki jih morajo izdajatelji razkriti trgu, in zato ne obravnava samega procesa glasovanja delničarjev.

9. Pomembni deleži delnic v evropskih družbah, ki kotirajo na borzi, so v rokah delničarjev, ki ne prebivajo v državi članici, v kateri imajo sedež družbe, katerih delničarji so. Delničarji, ki prebivajo v drugi državi, bi morali imeti možnost uveljavljati svoje pravice na skupščinah delničarjev tako preprosto kot delničarji, ki prebivajo v državi članici, v kateri ima družba svoj sedež. To zahteva odpravo obstoječih ovir, ki ovirajo dostop delničarjev, ki prebivajo v drugi državi, do informacij, pomembnih za skupščino delničarjev, in uveljavljanje glasovalnih pravic, ne da bi bili fizično prisotni na skupščini delničarjev. Odprava teh ovir bo prav tako koristila delničarjem, ki prebivajo v dani državi članici in se ne morejo ali se ne udeležijo skupščine delničarjev.

10. Delničarji morajo imeti možnost, da premišljeno glasujejo na skupščini delničarjev ali pred njo, ne glede na to, kje prebivajo. Vsi delničarji morajo imeti dovolj časa, da premislijo o listinah, ki naj bi bile predložene skupščini delničarjev, in se odločijo, kako bodo glasovali s svojimi delnicami. Zato je treba delničarje pravočasno obvestiti o skupščini delničarjev in jim pravočasno zagotoviti popolne informacije, ki naj bi se predložile v potrditev skupščini delničarjev. Delničarji naj bi načeloma tudi imeli možnost dodati točke na dnevni red skupščine delničarjev, predložiti sklepe in postaviti vprašanja v zvezi s točkami dnevnega reda. Treba je uporabiti možnosti, ki jih ponujajo moderne tehnologije, ter tako informacije takoj dati na razpolago in omogočiti dostop do njih, tudi z namenom, da so informacije o rezultatu glasovanja na voljo takoj po skupščini delničarjev.

11. Delničarji naj bi imeli na voljo tudi preproste metode glasovanja, ne da bi se jim bilo treba udeležiti skupščine delničarjev. Glasovanje brez osebne udeležbe na skupščini delničarjev ne sme biti omejeno, razen z omejitvami, ki so potrebne za preverjanje identitete in za varnost komunikacij. Obstoječe omejitve in upravne omejitve, ki otežujejo in dražijo glasovanje na daljavo ali preko pooblaščenca, je treba odpraviti.

12. Ker ciljev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, namreč omogočiti delničarjem, da učinkovito uporabljajo svoje pravice po vsej Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči na podlagi obstoječe zakonodaje Skupnosti ter jih je torej mogoče zaradi obsega in učinkov ukrepov laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost ukrepa v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je opredeljeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v zgoraj navedenem členu, ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev.

13. Da se izogne ponavljanju določb z enako vsebino, je treba spremeniti Direktivo 2004/109/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I SPLOšNE DOLOčBE

Člen 1 Vsebina in področje uporabe

1. Ta direktiva postavlja zahteve v zvezi z uveljavljanjem glasovalnih pravic na skupščinah delničarjev za izdajatelje, ki imajo svoj sedež v državi članici in katerih delnice so sprejete v trgovanje na reguliranem trgu.

2. Države članice lahko izvzamejo iz te direktive izdajatelje, ki so

(i) kolektivni naložbeni podjemi tipa gospodarske družbe v smislu člena 1(2) Direktive 85/611/EGS[11] in

(ii) podjemi, katerih edini namen je skupno vlaganje kapitala, ki ga zagotovi javnost, ki delujejo na podlagi načela razpršitve tveganj in ki si ne prizadevajo prevzeti pravnega ali upravljavskega nadzora nad katerim koli izdajateljem svojih osnovnih naložb, pod pogojem, da so te kolektivne naložbene podjeme pooblastili in jih nadzorujejo pristojni organi ter da imajo depozitarja, ki opravlja naloge, enake tistim iz Direktive 85/611/EGS.

Člen 2 Opredelitve

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve:

14. „izdajatelj“ je pravna oseba, za katero velja zasebno ali javno pravo, vključno z državo, katere delnice so sprejete v trgovanje na reguliranem trgu;

15. „reguliran trg“ je trg, kakor je opredeljen v točki 14 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta[12];

16. „delničar“ je katera koli fizična ali pravna oseba, za katero velja zasebno ali javno pravo in ima:

(i) delnice izdajatelja v svojem imenu in za svoj račun;

(ii) delnice izdajatelja v svojem imenu, vendar za račun druge fizične ali pravne osebe;

17. „kreditna institucija“ je podjetje, kakor je opredeljeno v členu 1(1)(a) Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta[13];

18. „pooblastilo“ je pooblastilo fizični ali pravni osebi, ki ga da delničar za uveljavljanje nekaterih ali vseh svojih pravic v svojem imenu na skupščini delničarjev;

19. „zbirni račun“ je račun za vrednostne papirje, na katerem se lahko hranijo vrednostni papirji v imenu različnih fizičnih ali pravnih oseb.

Člen 3 Strožje nacionalne zahteve

Države članice lahko izdajateljem, ki imajo svoj sedež na njihovem ozemlju, naložijo strožje zahteve od zahtev iz te direktive.

POGLAVJE II: SKUPščINE DELNIčARJEV

Člen 4 Enaka obravnava delničarjev

Izdajatelj zagotovi enako obravnavo vseh delničarjev, ki so v enakem položaju glede udeležbe in glasovanja na njegovi skupščini delničarjev.

Člen 5 Obvestilo o skupščini delničarjev

1. Brez poseganja v člen 9(4) Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta[14] izdajatelj vsako obvestilo o sklicu skupščine delničarjev na prvi poziv razpošlje najmanj 30 koledarskih dni pred skupščino delničarjev.

2. Obvestilo iz odstavka 1 vključuje vsaj:

(a) natančno navedbo kraja in časa ter osnutek dnevnega reda skupščine delničarjev;

(b) jasen in natančen opis postopkov, ki jih morajo upoštevati delničarji, da se lahko udeležijo skupščine delničarjev in glasujejo na njej, vključno z referenčnim datumom, ki se uporablja;

(c) jasen in natančen opis razpoložljivih sredstev, s katerimi se delničarji lahko udeležijo skupščine delničarjev in na njej glasujejo. Lahko pa obvestilo navaja, kje so takšne informacije na voljo;

(d) navedbo, kje in kako se lahko pridobijo polna in neskrajšana besedila sklepov ter listine, ki naj bi bile predložene skupščini delničarjev v odobritev;

(e) navedbo naslova spletne strani, na kateri bodo objavljene informacije iz odstavka 3.

3. V roku iz odstavka 1 izdajatelji objavijo na svoji spletni strani vsaj naslednje informacije:

(a) obvestilo o skupščini delničarjev iz odstavka 1;

(b) skupno število delnic in glasovalnih pravic;

(c) besedila sklepov in listine iz točke (d) odstavka 2;

(d) obrazce, ki se uporabljajo za glasovanje po pošti in prek pooblaščenca.

Ali pa se lahko namesto obrazcev iz točke (d) na spletni strani navede, kje in kako se te obrazce lahko pridobi.

Člen 6 Pravica dodajanja točk na dnevni red skupščine delničarjev in predložitve osnutkov sklepov

1. Delničarji, ki delujejo posamično ali kot skupina, imajo pravico dodajati točke na dnevni red skupščin delničarjev in na skupščinah delničarjev predlagati osnutke sklepov.

2. Kadar je pravica dodajanja točk na dnevni red skupščin delničarjev in predložitve osnutkov sklepov na skupščini delničarjev odvisna od tega, da mora(jo) imeti zadevni delničar(ji) minimalni delež v delniškem kapitalu izdajatelja, ta minimalni delež ne presega 5 % delniškega kapitala izdajatelja ali nominalne vrednosti 10 milijonov EUR, pri čemer se upošteva nižjo stopnjo.

3. Pravice iz odstavka 1 se uveljavljajo zadosti vnaprej pred datumom skupščine delničarjev, da se drugim delničarjem omogoči, da prejmejo ali da imajo dostop do spremenjenega dnevnega reda ali predlaganih sklepov pred skupščino delničarjev.

Člen 7 Dostop do skupščine delničarjev

1. Pravica udeležbe in glasovanja na skupščini delničarjev ni odvisna od nobenega pogoja, ki bi od delničarja zahteval, da pred skupščino delničarjev začasno zaustavi trgovanje z zadevnimi delnicami z deponiranjem ali z drugimi sredstvi pri kreditni instituciji ali drugem subjektu, tudi če začasna zaustavitev nima nobenega učinka na možnost trgovanja z delnicami.

2. Pravica udeležbe in glasovanja na skupščini delničarjev katerega koli izdajatelja je lahko odvisna od tega, da se fizična ali pravna oseba kvalificira kot delničar zadevnega izdajatelja na določen datum pred zadevno skupščino delničarjev.

Dokaz kvalifikacije za delničarja je lahko odvisen samo od zahtev, ki so potrebne za ugotavljanje identitete delničarjev in do mere, do katere so še sorazmerne z namenom ugotavljanja identitete.

3. Datum iz prvega pododstavka odstavka 2 določi vsaka država članica za skupščine delničarjev izdajateljev, ki imajo svoj delež v tej državi članici.

Vendar pa ta datum ni prej kot 30 koledarskih dni pred skupščino delničarjev.

Vsaka država članica Komisiji sporoči tako določeni datum, Komisija pa nato te datume objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 8 Udeležba na skupščini delničarjev z elektronskimi sredstvi

Države članice ne prepovejo udeležbe delničarjev na skupščini delničarjev z elektronskimi sredstvi.

Zahteve in omejitve, ki delujejo ali bi delovale kot ovira za udeležbo delničarjev na skupščini delničarjev z elektronskimi sredstvi, so prepovedani, razen če so potrebne za ugotavljanje identitete delničarjev in varnost elektronskega komuniciranja ter so sorazmerne namenu ugotavljanja identitete.

Člen 9 Pravica postavljanja vprašanj

1. Delničarji imajo pravico postavljati vprašanja ustno na skupščini delničarjev in/ali pisno ali elektronsko pred skupščino delničarjev.

2. Izdajatelji odgovorijo na vprašanja, ki jim jih postavijo delničarji, ob upoštevanju ukrepov, ki jih lahko uvedejo države članice ali jih dovolijo izdajateljem, za zagotavljanje reda na skupščini delničarjev in priprav nanjo ter za zaščito zaupnosti in poslovnih interesov izdajateljev. Šteje se, da je bil odgovor dan, če so zadevne informacije na voljo na spletni strani izdajatelja v obliki „pogosto zastavljenih vprašanj“.

3. Odgovori na vprašanja delničarjev iz odstavka 1 se dajo na razpolago vsem delničarjem prek spletne strani izdajatelja.

Člen 10 Glasovanje prek pooblaščenca

1. Vsak delničar ima pravico, da imenuje katero koli drugo fizično ali pravno osebo za imetnika pooblastil, ki se udeleži skupščine delničarjev in glasuje na njej v njegovem imenu. Glede oseb, ki jim je lahko predano pooblastilo, ni omejitev, razen zahteve, da mora oseba imeti pravno sposobnost.

Vendar pa lahko države članice po lastni presoji omejijo pravico imetnika pooblastil glede uveljavljanja glasovalnih pravic v primerih, če:

(a) imajo poslovno, sorodstveno ali drugačno razmerje z izdajateljem,

(b) so večinski delničar izdajatelja,

(c) so del uprave izdajatelja ali enega od njegovih večinskih delničarjev.

Delničar lahko za vsako posamično skupščino delničarjev imenuje samo eno osebo, ki deluje v njegovem imenu kot imetnik pooblastil.

2. Oseba, ki deluje kot imetnik pooblastil, ima lahko pooblastila od več kot enega delničarja brez omejitev glede števila delničarjev, ki jih tako zastopa. Kadar ima imetnik pooblastil pooblastila več delničarjev, lahko sočasno glasuje za in proti katerem koli sklepu in/ali se vzdrži glasovanja o teh sklepih v skladu z navodili za glasovanje delničarjev, ki jih imetnik pooblastil zastopa.

3. Imetnik pooblastil ima enake pravice izražanja svojega mnenja in postavljanja vprašanj na skupščini delničarjev kot tiste, ki bi jih imeli delničarji, ki jih zastopa, razen če mu je delničar dal drugačna navodila.

Člen 11 Imenovanje imetnikov pooblastil

1. Za imenovanje imetnika pooblastil in vprašanje navodil za glasovanje, ki jih delničar da imetniku pooblastil, ne veljajo nikakršne formalne zahteve, razen zahtev, ki so nujno potrebne za ugotavljanje identitete delničarja in imetnika pooblastil.

2. Imetniki pooblastil so lahko imenovani z elektronskimi sredstvi s pridržkom zahtev, ki so nujno potrebne za preverjanje pristnosti imenovalca in ugotavljanje identitete imetnika pooblastil, razen zahteve po elektronskem podpisu.

3. Zahteve, ki jih po odstavkih 1 in 2 nalagajo države članice, so sorazmerne s svojim namenom.

Člen 12 Glasovanje v odsotnosti

1. Kateri koli delničar družbe, ki kotira na borzi, ima možnost glasovanja po pošti pred skupščino delničarjev, pod pogojem zahtev, ki so morda potrebne za potrjevanje identitete delničarjev in so sorazmerne s tem namenom.

2. Države članice prepovejo zahteve in omejitve, ki delničarje, ki niso fizično prisotni na skupščini delničarjev, ovirajo pri uveljavljanju glasovalnih pravic, povezanih z delnicami, z elektronskimi sredstvi, razen če so takšne zahteve morda potrebne za potrjevanje identitete delničarjev in za varnost elektronskega komuniciranja ter so sorazmerne s tem namenom.

Člen 13 Glasovanje po navodilih

1. Države članice zagotovijo, da lahko katera koli fizična ali pravna oseba, ki lahko v skladu z njenimi zakoni kot del svojega poslovanja hrani vrednostne papirje za račun druge fizične ali pravne osebe, takšne vrednostne papirje hrani na posamičnih ali zbirnih računih.

2. Če so delnice na zbirnih računih, ni dovoljeno zahtevati, da se jih začasno vpiše na posamične račune, zato da bi se lahko na skupščini delničarjev uveljavljale glasovalne pravice iz teh delnic.

3. Osebam iz odstavka 1 se ne prepreči glasovanje z glasovi iz delnic, ki jih hranijo za račun druge fizične ali pravne osebe, če so jim to naročile takšne osebe. Oseba iz odstavka 1 hrani zapis navodil najmanj eno leto.

4. Če oseba iz odstavka 1 delnice istega izdajatelja hrani na zbirnem računu, ji je dovoljeno, da glasuje z glasovi iz nekaterih delnic drugače kot z glasovi iz ostalih delnic.

5. Z odstopanjem od tretjega pododstavka člena 10(1) ima oseba iz odstavka 1, ki hrani vrednostne papirje na zbirnem računu, pravico, da izda pooblastilo vsaki osebi, v katere imenu hrani delnice na takšnem računu, ali vsaki tretji osebi, ki jo določi ta oseba.

Člen 14 Štetje glasov

Pri štetju glasov se upoštevajo vsi oddani glasovi v zvezi s katerim koli sklepom, predloženim v odobritev skupščini delničarjev.

Člen 15 Informacije po skupščini delničarjev

1. V roku, ki ne presega 15 koledarskih dni po skupščini delničarjev, izdajatelj na svoji spletni strani objavi rezultate glasovanja o vsakem sklepu, predloženem na skupščini delničarjev.

2. Rezultati glasovanja vsebujejo za vsak sklep vsaj število delnic, v zvezi s katerimi so bili oddani glasovi, in za vsak sklep odstotke glasov za in proti.

POGLAVJE III: KONčNE DOLOčBE

Člen 16 Prenos

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [31. decembra 2007]. Besedilo navedenih predpisov in primerjalno razpredelnico med navedenimi predpisi in to direktivo nemudoma posredujejo Komisiji.Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17 Spremembe

Z učinkom od datuma iz člena 16(1) se člen 17 Direktive 2004/109/ES spremeni:

1. Odstavek 2 se nadomesti z:

„2. Izdajatelj zagotovi, da so v matični državi članici imetnikom delnic na razpolago vsa potrebna sredstva in informacije, s katerimi lahko uveljavljajo svoje pravice, in da je integriteta podatkov zavarovana. Zlasti:

(i) izdajatelj določi finančno institucijo kot svojega predstavnika, prek katerega lahko delničarji uveljavljajo svoje finančne pravice; in

(ii) objavi obvestilo ali razdeli okrožnice o razporeditvi in izplačilu dividend ter o izdaji novih delnic, vključno z informacijami o kakršni koli ureditvi za dodelitve, vpis, preklic ali konverzijo.“

2. V odstavku 4 se besedna zveza „iz odstavka 2(c)“ nadomesti z „iz točke (i) odstavka 2“.

Člen 18

Ta direktiva začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 19

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES, UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

[2] Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE), UL L 294, 10.11.2001, str. 1.

[3] Zlasti v Direktivi Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kot je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/107/ES in Direktivo 2001/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. januarja 2002 (UL L 41, 13.2.2002, str. 20 oziroma str. 34).

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL C […], […], str. […].

[7] UL C […], […], str. […].

[8] COM(2003) 284 konč.

[9] UL C 104, 30.4.2004, str. 67.

[10] UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

[11] UL L 375, 31.12.1985, str. 3.

[12] UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

[13] UL L 126, 26.5.2000, str. 1.

[14] UL L 142, 30.4.2004, str. 12.