KAZALO IZJAVA, PRILOŽENA ZAKLJUČNEMU RAČUNU 2 IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 3 DEL I – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 10 1. RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA 11 1.1 8., 9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ DENARNIH TOKOV IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 11 1.2 8. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 15 1.3 9. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 18 1.4 10. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 21 1.5 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS 24 2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 54 2.1 DODELITVE 59 2.2 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI 62 2.3. DRUGI PODATKI O UPRAVLJANJU 67 DEL II – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI INVESTICIJSKEGA SKLADA 68 3. RAČUNOVODSKI IZKAZI INVESTICIJSKEGA SKLADA 69 3.1 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 69 3.2 BILANCA STANJA 70 3.3 IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH PLAČNIKOV 71 3.4 IZKAZ FINANČNIH TOKOV 72 3.5 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 74 PRILOGA K DELU I – POGLAVJE 2 (POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU): STANJE PO DRŽAVAH IN PO INSTRUMENTIH 105 IZJAVA, PRILOŽENA ZAKLJUČNEMU RAČUNU Izjavljam, da je bil zaključni račun 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za leto 2010 pripravljen v skladu z naslovom VIII finančne uredbe za 10. ERS ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom. Od odredbodajalca in EIB, ki potrjujeta zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskih razvojnih skladov ter izvrševanje proračuna. Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja evropskih razvojnih skladov v vseh pomembnih vidikih. [podpis] Philippe Taverne Računovodja IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 1. OZADJE Evropska unija na področju razvoja sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski in socialni razvoj s posebnim poudarkom na dolgoročnem zmanjšanju in olajšanju revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, Unija oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva Unije, namenjena razvoju, se zagotavljajo iz treh virov: - proračuna Evropske unije, - Evropskega razvojnega sklada, - Evropske investicijske banke. Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči Unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta 1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva namenjene le afriškim državam, ki so bile tedaj še kolonije in s katerimi so nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi. ERS se ne financira iz proračuna Evropske unije. Financirajo ga države članice, zanj velja posebna finančna uredba in upravlja ga poseben odbor. Evropska Komisija je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (EIB) pa upravlja Investicijski sklad. V obdobju 2008–2013 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu leta 1964 so programski cikli ERS na splošno sledili ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu. Vsak ERS ureja posebna finančna uredba, ki nalaga obveznost priprave računovodskih izkazov za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Evropska komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v konsolidirani obliki, da se zagotovi celostni pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Evropska komisija. V okviru Sporazuma iz Cotonouja je bil ustanovljen Investicijski sklad. Investicijski sklad upravlja Evropska investicijska banka, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker Investicijskega sklada ne upravlja Evropska komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi za 8., 9. in 10. ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi za Investicijski sklad so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (drugi del), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. 10. ERS zajema obdobje 2008–2013 in ima skupni proračun v višini 22 682 milijonov EUR. V okviru tega zneska je 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, 286 milijonov EUR ČDO, 430 milijonov EUR pa Komisiji v obliki odhodkov za podporo za načrtovanje in izvajanje ERS[1]. 2. KAKO SE FINANCIRA ERS? Na zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005 je bila sprejeta finančna perspektiva za obdobje 2007–2013. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun Evropske unije, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS za obdobje 2008–2013. Proračun Evropske unije se sprejme za eno leto, tako da se v skladu z načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za razliko od proračuna Evropske unije sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS se sklene s sporazumom o partnerstvu med državami članicami in je povezan s skupnim skladom za izvajanje razvojnega sodelovanja, običajno za pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva. Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic EU. Približno vsakih pet let se predstavniki držav članic sestanejo na medvladni ravni in odločijo o skupnem znesku, ki bo dodeljen Skladu, ter o nadziranju njegovega izvrševanja. Sklad nato upravlja Komisija. Države članice imajo svoje lastne razvojne politike in politike pomoči poleg zadevnih politik Unije, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se med seboj dopolnjujejo. V letu 2010 so bili prispevki, povezani z 9. ERS, vpoklicani iz 15 sodelujočih držav članic. V letu 2011 bodo vpoklicani prvi prispevki za 10. ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav članic. Del sredstev 10. ERS je rezerviran za nepredvidene potrebe, večji del pa je načrtovan v okvirnih večletnih programih, ki so pretežno geografski, delno pa tudi tematski, in so trenutno načrtovani za obdobje 2008–2013. Komisija je temu primerno sprejela strateške dokumente za države, regije in sodelovanje znotraj držav AKP. Njihovo izvajanje se vsako leto spremlja, strategije pa se pregledajo sredi obdobja (2010, pregled pravkar poteka) in na koncu obdobja (2012). Na podlagi vmesnega ali končnega pregleda lahko Komisija v imenu Evropske unije revidira strategije in dodeljevanje sredstev glede na tekoče potrebe in uspešnost zadevnih držav ali regij AKP. Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. 3. KAKO SE UPRAVLJAJO IN PORABLJAJO SREDSTVA ERS? 3.1 Odhodki iz poslovanja Odhodki iz poslovanja ERS so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. V skladu s finančno uredbo Komisija izvršuje sredstva ERS na naslednje načine: Decentralizirano upravljanje : pomeni, da Komisija v večjem ali manjšem obsegu, glede na lokalno situacijo zadevnega upravičenca, prenese nekatere naloge izvrševanja proračuna na tretje države. Centralizirano upravljanje : pomeni, da proračun izvršujejo bodisi neposredno službe Komisije bodisi se izvršuje posredno, kadar Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ki jih ureja pravo Evropske unije ali nacionalno pravo, kot so agencije Evropske unije, ki so osebe javnega prava, ali organi, ki opravljajo javne storitve. Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami : pomeni, da Komisija nekatere naloge izvrševanja prenese na mednarodno organizacijo. 3.2 Različni finančni udeleženci Odredbodajalci na podlagi prenosa so odgovorni za celoten proces upravljanja, ki zajema vse od odločanja o tem, kaj je treba narediti za uresničitev zastavljenih ciljev politik, do upravljanja dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s podpisovanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, izplačevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev. Vodja delegacije Evropske unije je lokalna stična točka med Komisijo in nacionalnimi ali regionalnimi organi države AKP / ČDO na zadevnem območju. Pri določanju strategije izvajanja in sektorskih politik ter pri pripravi, proučevanju ter pregledu programov in projektov ERS tesno sodeluje z nacionalnimi ali regionalnimi odredbodajalci. Nacionalni odredbodajalec v državi prejemnici je višji uradnik, ki ga imenuje vlada vsake države AKP / ČDO. Zastopa organe svoje države pri vseh dejavnostih, ki se financirajo iz Sklada ter jih upravljata Komisija in EIB. V večini primerov to funkcijo opravlja član vlade, ponavadi minister za načrtovanje ali finančni minister. Nacionalni odredbodajalec opravlja upravne, tehnične in finančne naloge upravljanja programov in projektov ERS. Računovodja izvršuje odredbe za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo ustreznega zaključnega računa. Poleg tega mora računovodja zaključni račun podpisati, s čimer potrdi, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja. 3.3 Izvrševanje sredstev ERS Velika večina sredstev iz ERS se državam AKP in ČDO dodeli v obliki subvencij. Na začetku vsakega ERS Evropska unija obvesti države AKP in ČDO o ravni subvencij, ki naj bi jim bile na voljo v obdobju zadevnega sklada. Sredstva se dodeljujejo glede na specifične potrebe držav prejemnic ob upoštevanju njihovih politik in razvojnih prizadevanj. Država prejemnica razvije strategijo sodelovanja med posvetovanji s svojimi razvojnimi partnerji (donatorji) ali po njih. Strategije sodelovanja, zasnovane z Evropsko unijo, običajno vključujejo srednjeročne strategije države, analizo političnih in socialno-gospodarskih razmer ter oceno Evropske unije. Osebje Evropske komisije nacionalnim organom zagotovi tehnično podporo pri pripravi dokumenta o strategiji sodelovanja. Nato se pripravi nacionalni okvirni program za izvajanje strategije sodelovanja. Nacionalni okvirni program zajema vse sektorje in področja, ki bodo prejeli pomoč, pojasnjuje, kako bo pomoč uporabljena za uresničitev ciljev, določa časovni okvir za izvedbo ter po potrebi opredeljuje, kako bodo v program vključeni drugi udeleženci, kot so mednarodne ali nevladne organizacije. Ta okvirni globalni program se pregleda letno ter na sredini in na koncu obdobja ERS; po potrebi se v času njegovega izvajanja uvedejo izboljšave in spremembe. 3.4 Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev ERS Dokler Komisije in morebitnega prejemnika sredstev ERS pisno ne zavezuje pravna obveznost, ni mogoče porabiti nobenih sredstev ERS. Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o subvenciji) do tretje osebe, mora obstajati proračunska vrstica z zadostnimi sredstvi, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Če je ta pogoj izpolnjen, je treba potrebna sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost. Vendar to ne vpliva na splošno računovodstvo (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali. Razlog je v tem, da računovodski sistem ERS sestavljata dva ločena, a povezana elementa: 1. proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna, ter 2. splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida. Proračunsko računovodstvo prikazuje obveznosti in plačila. Temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil, po katerem se odhodkovna ali prihodkovna postavka knjiži šele, ko so prevzete obveznosti za sredstva ali ko so ta sredstva izplačana oziroma prejeta. Tovrstno računovodstvo je značilno za javni sektor, v katerem je bil tradicionalno poudarek na proračunu in njegovem izvrševanju. Splošno računovodstvo (ki temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov) prikazuje vse odhodke in prihodke v proračunskem letu (in s tem poslovni izid) ter finančno stanje ERS v obliki bilance stanja sredstev in obveznosti na dan 31. decembra danega leta. 3.5 Izvrševanje plačil Nobenih plačil ni mogoče izvršiti, dokler odredbodajalec ne odobri proračunske obveznosti. Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov (ki se v izkazu poslovnega izida obravnavajo kot odhodki) in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih izračunov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški, medtem ko so ocenjeni neupravičeni deli še naprej odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, se ti zneski prikažejo med kratkoročnimi obveznostmi. 3.6 Izterjava neupravičenih plačil Upravičenost odhodkov v breme ERS se preverja na podlagi spremne dokumentacije, določene v veljavnih pravilih ali pogojih za vsako subvencijo. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih pogosto podrobnejša od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem odpravijo s popravkom pri končnem plačilu. Poleg tega ima Komisija pravico, da preveri verodostojnost spremne dokumentacije s preverjanjem v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali naknadno. Napake, odkrite v obdobju izvajanja, se lahko popravijo s prilagoditvijo poznejših zahtevkov. Za naknadno odkrite napake se izda nalog za izterjavo. 4. POROČANJE OB KONCU LETA 4.1 Zaključni račun Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS. Zaključni račun je prikazan na naslednji način: Del I: sredstva, ki jih upravlja Evropska komisija - računovodski izkazi 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada, - poročilo o finančnem izvrševanju 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada. Del II: sredstva, ki jih upravlja Evropska investicijska banka - računovodski izkazi Investicijskega sklada. Računovodski izkazi Investicijskega sklada so prikazani v ločenem delu zaključnega računa, da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. Zaključni račun sprejme Komisija do 31. julija naslednjega leta in ga predloži Računskemu sodišču v revizijo ter nazadnje Svetu in Parlamentu v razrešnico. 4.2 Letno poročilo o dejavnostih Odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem poročilu poroča o rezultatih politik in o razumnem zagotovilu, če ga ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. 5. REVIZIJA IN RAZREŠNICA 5.1 Revizija Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. Glavna naloga Sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaključnega računa ERS. Računsko sodišče v okviru svojih nalog pripravi: 3. letno poročilo, v katerem so podrobno navedena njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; 4. mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij; 5. posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja. Računsko sodišče ima pravico dostopa do vseh dokumentov, ki jih potrebuje med svojo revizijo. Revidira vsa področja delovanja ERS, vse do preverjanja zakonitosti in pravilnosti posameznih transakcij in plačil. Revidira tudi sam zaključni račun, pri čemer pregleda posamezne postavke bilance stanja in izkaza poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev računovodskih izkazov. Sodišče tako ne izrazi mnenja samo o predloženih številčnih podatkih, ampak tudi o vzpostavljenem sistemu in kontrolah. 5.2 Razrešnica Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo. Podelitev razrešnice predstavlja politični vidik zunanjega nadzora finančnega izvrševanja, saj s to odločitvijo Evropski parlament na priporočilo Sveta „razreši“ Komisijo njene odgovornosti za upravljanje finančnega izvrševanja za dano proračunsko leto. Postopek razrešnice se lahko konča na dva načina: s podelitvijo ali odlogom podelitve razrešnice. Pri podelitvi razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu zdijo pomembna, in ob tem pogosto priporoči ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s temi zadevami. Komisija predstavi sprejete ukrepe v poročilu o nadaljnjem ukrepanju in v akcijskem načrtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu. DEL I – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA[2] 1. RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA 1.1 8., 9. IN 10. ERS: AGREGATNI BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA, IZKAZ DENARNIH TOKOV IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH AGREGATNA BILANCA STANJA 8., 9. IN 10. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 31.12.2010 | 31.12.2009 | NEKRATKOROČNA SREDSTVA: | Dolgoročno predhodno financiranje | 2.1 | 353 | 196 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Kratkoročno predhodno financiranje | 2.2 | 1 096 | 800 | Kratkoročne terjatve | 2.3 | 247 | 66 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | 808 | 523 | SREDSTVA SKUPAJ | 2 503 | 1 585 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 2.6 | (1 045) | (860) | OBVEZNOSTI SKUPAJ | (1 045) | (860) | ČISTA SREDSTVA | 1 458 | 724 | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 2.7 | 23 879 | 20 381 | Druge rezerve | 2.8 | 2 252 | 2 252 | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (21 909) | (18 814) | Poslovni izid za zadevno leto | (2 765) | (3 094) | ČISTA SREDSTVA | 1 458 | 724 | AGREGATNI IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 8., 9. IN 10. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 2010 | 2009 | PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 3.1 | 140 | 49 | ODHODKI IZ POSLOVANJA | Odhodki iz poslovanja | 3.2 | (2 914) | (3 103) | Upravni odhodki | 3.3 | (86) | (90) | PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA | (2 860) | (3 144) | Prihodki iz finančnih poslov | 3.4 | 95 | 49 | PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA | 95 | 49 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (2 765) | (3 094) | AGREGATNI IZKAZ DENARNIH TOKOV 8., 9. IN 10. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 2010 | 2009 | Poslovni izid za zadevno leto | (2 765) | (3 094) | POSLOVANJE | 4.2 | Redni prispevki držav članic | 3 420 | 3 294 | Prispevki držav članic za sofinanciranje | 65 | 2 | (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev | 2 | 0 | (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predhodnega financiranja | (157) | 72 | (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja | (296) | (150) | (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev | (62) | (45) | (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih obveznosti iz poslovanja | 78 | 152 | ČISTI DENARNI TOK | 285 | 230 | ČISTO POVEČANJE (ZMANJŠANJE) DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV | 285 | 230 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.5 & 4.3 | 523 | 293 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta | 2.5 | 808 | 523 | AGREGATNI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 8., 9. IN 10. ERS v mio. EUR | Povečanje kapitala – redni prispevki | – | (3 300) | 3 300 | – | – | 3 300 | Povečanje kapitala – prispevki za sofinanciranje | 68 | 66 | 2 | – | – | 2 | Poslovni izid za zadevno leto | – | – | – | (3 094) | – | (3 094) | STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 | Povečanje kapitala – redni prispevki | – | (3 500) | 3 500 | – | – | 3 500 | Prerazvrstitev prispevkov za sofinanciranje[3] | (70) | (69) | (2) | – | – | (2) | Poslovni izid za zadevno leto | – | – | – | (2 765) | – | (2 765) | STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 | 1.2 8. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA 8. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 31.12.2010 | 31.12.2009 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Kratkoročno predhodno financiranje | 2.2 | 100 | 54 | Kratkoročne terjatve | 2.3 | 9 | 6 | Povezani računi | 2.4 | 497 | 708 | SREDSTVA SKUPAJ | 605 | 768 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 2.6 | (45) | (65) | OBVEZNOSTI SKUPAJ | (45) | (65) | ČISTA SREDSTVA | 560 | 703 | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 2.7 | 12 840 | 12 840 | Druge rezerve | 2.8 | (2 237) | (2 153) | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (9 985) | (9 825) | Poslovni izid za zadevno leto | (58) | (159) | ČISTA SREDSTVA | 560 | 703 | IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 8. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 2010 | 2009 | PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 3.1 | 54 | 20 | ODHODKI IZ POSLOVANJA | 3.2 | (116) | (180) | PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA | (61) | (160) | Prihodki iz finančnih poslov | 3.4 | 4 | 1 | PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA | 4 | 1 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (58) | (159) | IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 8. ERS EUR millions | Povečanje kapitala – redni prispevki | – | – | – | – | – | – | Poslovni izid za zadevno leto | – | – | – | (159) | – | (159) | STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 | 12 840 | – | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 | Povečanje kapitala – redni prispevki | – | – | – | – | – | – | Prerazporeditve v 10. ERS | – | – | – | – | (85) | (85) | Poslovni izid za zadevno leto | – | – | – | (58) | – | (58) | STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 | 12 840 | – | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 | 1.3 9. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA 9. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 31.12.2010 | 31.12.2009 | NEKRATKOROČNA SREDSTVA: | Dolgoročno predhodno financiranje | 2.1 | 158 | 129 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Kratkoročno predhodno financiranje | 2.2 | 742 | 507 | Kratkoročne terjatve | 2.3 | 233 | 59 | Povezani računi | 2.4 | 2 516 | 653 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | 7 | 11 | SREDSTVA SKUPAJ | 3 655 | 1 359 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 2.6 | (392) | (366) | OBVEZNOSTI SKUPAJ | (392) | (366) | ČISTA SREDSTVA | 3 263 | 993 | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 2.7 | 11 039 | 7 539 | Druge rezerve | 2.8 | 4 157 | 4 308 | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (10 854) | (8 970) | Poslovni izid za zadevno leto | (1 078) | (1 884) | ČISTA SREDSTVA | 3 263 | 993 | IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 9. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 2010 | 2009 | PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 3.1 | 82 | 26 | ODHODKI IZ POSLOVANJA | Odhodki iz poslovanja | 3.2 | (1 230) | (1 880) | Upravni odhodki | 3.3 | (6) | (77) | PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA | (1 155) | (1 931) | Prihodki iz finančnih poslov | 3.4 | 77 | 47 | PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA | 77 | 47 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (1 078) | (1 884) | IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 9. ERS v mio. EUR | Povečanje kapitala – redni prispevki | – | (3 300) | 3 300 | – | – | 3 300 | Poslovni izid za zadevno leto | – | – | – | (1 884) | – | (1 884) | STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 | Povečanje kapitala – redni prispevki | – | (3 500) | 3 500 | – | – | 3 500 | Prerazporeditve v 10. ERS | – | – | – | – | (151) | (151) | Poslovni izid za zadevno leto | – | – | – | (1 078) | – | (1 078) | STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 | 1.4 10. ERS: BILANCA STANJA, IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH BILANCA STANJA 10. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 31.12.2010 | 31.12.2009 | NEKRATKOROČNA SREDSTVA: | Dolgoročno predhodno financiranje | 2.1 | 195 | 67 | KRATKOROČNA SREDSTVA | Kratkoročno predhodno financiranje | 2.2 | 255 | 239 | Kratkoročne terjatve | 2.3 | 5 | 1 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | 801 | 512 | SREDSTVA SKUPAJ | 1 255 | 819 | KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 2.6 | (608) | (430) | Povezani računi | 2.4 | (3 013) | (1 361) | OBVEZNOSTI SKUPAJ | (3 621) | (1 791) | ČISTA SREDSTVA | (2 366) | (971) | SREDSTVA IN REZERVE | Vpoklicani kapital Sklada | 2.7 | – | 2 | Druge rezerve | 2.8 | 333 | 97 | Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (1 070) | (19) | Poslovni izid za zadevno leto | (1 629) | (1 051) | ČISTA SREDSTVA[4] | (2 366) | (971) | IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 10. ERS v mio. EUR | Pojasnilo | 2010 | 2009 | PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 3.1 | 4 | 2 | ODHODKI IZ POSLOVANJA | Odhodki iz poslovanja | 3.2 | (1 567) | (1 042) | Upravni odhodki | 3.3 | (80) | (13) | PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA | (1 643) | (1 053) | Prihodki iz finančnih poslov | 3.4 | 14 | 2 | PRESEŽEK (PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA | 14 | 2 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (1 629) | (1 051) | IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 10. ERS v mio. EUR | Povečanje kapitala – redni prispevki | – | – | – | – | – | – | Povečanje kapitala – prispevki za sofinanciranje | 68 | 66 | 2 | – | – | 2 | Poslovni izid za zadevno leto | – | – | – | (1 051) | – | (1 051) | STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) | Povečanje kapitala – redni prispevki | – | – | – | – | – | – | Prerazvrstitev prispevkov za sofinanciranje[5] | (70) | (69) | (2) | – | – | (2) | Prerazporeditve iz 8. in 9. ERS | – | – | – | – | 236 | 236 | Poslovni izid za zadevno leto | – | – | – | (1 629) | – | (1 629) | STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2010 | 21 152 | 21 152 | – | (2 699) | 333 | (2 366) | 1.5 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM 8., 9. IN 10. ERS 1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE 1.1. PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA Računovodski izkazi so pripravljeni v skladu s finančno uredbo za 10. ERS. V skladu z določbami člena 121 te uredbe se računovodski izkazi pripravijo v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Ti računovodski izkazi so bili pripravljeni v skladu z računovodskimi pravili in metodami za ERS, ki so bili oblikovani na osnovi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če teh ni, pa mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). V zvezi s tistim delom sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Evropske komisije, so bila uporabljena pravila za vrednotenje in računovodske metode, ki jih je sprejel računovodja ERS. Računovodja ERS mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo začasne zaključne račune. Računsko sodišče do 15. junija pošlje Komisiji svoja opažanja o zaključnih računih (člen 125). Komisija na podlagi teh opažanj potrdi končni zaključni račun do 31. julija in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Zaključni račun se nato objavi v Uradnem listu do 15. novembra skupaj z izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije. 1.2. RAČUNOVODSKA NAČELA Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri subjektu javnega sektorja, kakršen je ERS, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in dokazati odgovornost subjekta za sredstva, ki so mu zaupana. Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti organizacije, pojasnijo, kako se organizacija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen z upoštevanjem teh ciljev. Računovodski sistem ERS zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra. Člen 120 finančne uredbe za 10. ERS določa računovodska načela, ki se uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov: - časovna neomejenost delovanja, - previdnost, - dosledna uporaba računovodskih metod, - primerljivost informacij, - pomembnost, - brez neto izravnave, - prednost dejanskosti pred navideznostjo, - računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. 1.3. PODLAGA ZA PRIPRAVO 1.3.1. Funkcijska in predstavitvena valuta Računovodski izkazi so prikazani v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta ERS. 1.3.2. Valuta in osnova za preračunavanje Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po spodaj navedenih deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra: CZK | 25,0610 | 26,4730 | PLN | 3,9750 | 4,1045 | DKK | 7,4535 | 7,4418 | RON | 4,2620 | 4,2363 | EEK | 15,6466 | 15,6466 | SEK | 8,9655 | 10,2520 | GBP | 0,8607 | 0,8881 | CHF | 1,2504 | 1,4836 | HUF | 277,9500 | 270,4200 | JPY | 108,6500 | 133,1600 | LVL | 0,7094 | 0,7093 | USD | 1,3362 | 1,4406 | 1.3.3. Uporaba ocen Računovodski izkazi v skladu s standardi IPSAS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene med drugim vključujejo zneske rezervacij, izgube zaradi oslabljenih terjatev in vnaprej vračunane stroške. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane. 1.4. BILANCA STANJA 1.4.1 Zneski predhodnega financiranja Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Znesek predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov. Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti. Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od obračunanih obresti. 1.4.2 Terjatve Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da celotnega zapadlega zneska ni mogoče izterjati po prvotnih pogojih terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Pripozna se tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Ta splošni odpis temelji na preteklih stopnjah izgub. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. 1.4.3 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe z originalno zapadlostjo tri mesece ali manj. 1.4.4 Obveznosti iz poslovanja Znaten del obveznosti ERS iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku. Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno in sprejeto oziroma so storitve opravljene in sprejete. 1.4.5 Rezervacije Rezervacije se pripoznajo, kadar ima ERS pravno ali posredno obveznost do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveznosti na datum poročanja. 1.4.6 Aktivne in pasivne časovne razmejitve Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili (vnaprej vračunani stroški). Obratno pa se nekatera plačila v tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški) ter jih je treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja. V skladu z računovodskimi pravili ERS se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko. Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, ERS pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju. 1.5. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA 1.5.1 Prihodki Evropski razvojni sklad nima proračuna za prihodke. Redni prispevki držav članic se obravnavajo kot kapital Sklada. Prihodki zajemajo izterjavo stroškov in prihodke od obresti. Izterjava stroškov Za posle, pri katerih mora končni upravičenec ali tretja država povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili predhodno plačani iz ERS, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo ter odbitki od poznejših plačil, in sicer na naslednji način: - izterjava stroškov: če je izdan nalog za izterjavo, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida za zadevno leto; ali - izterjava zneskov predhodnega financiranja: v tem primeru je znesek vključen v postavko za predhodno financiranje v bilanci stanja. Prihodki od obresti Prihodki od obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Prihodki od obresti zajemajo prejete obresti ali terjatve iz naslova obresti od denarnih sredstev in vlog na vpogled pri poslovnih bankah ter zamudne obresti od izterjave terjatev za ERS. Prihodki od obresti so pripoznani, ko se obračunajo. 1.5.2 Odhodki Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in sprejete. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Večino odhodkov ERS predstavljajo odhodki za nemenjalne posle. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi in subvencije po lastnem preudarku ter prispevki in donacije. Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prenos, če obstaja uredba (finančna ali druga uredba), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek. Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prijavljeni, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki. Odhodki za obresti Odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Odhodki za obresti zajemajo plačane obresti ali obveznosti iz naslova obresti in so pripoznani, ko se natečejo. 1.6. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI 1.6.1 Pogojna sredstva Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti verjeten. Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se zagotovi, da je razvoj ustrezno prikazan v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali storitvenega potenciala skoraj popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba. Jamstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva se zato lahko opredelijo kot pogojna sredstva. Jamstvo je sproščeno, ko predmet jamstva ne obstaja več. Uveljavlja se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo. 1.6.2 Pogojne obveznosti Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS; ali sedanja obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveznosti ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, zelo majhna. Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se ugotovi, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost. 2. POJASNILA K BILANCI STANJA NEKRATKOROČNA SREDSTVA 2.1 DOLGOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Dolgoročno predhodno financiranje | – | 158 | 195 | 353 | 196 | SKUPAJ | – | 158 | 195 | 353 | 196 | V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt. V skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov so predplačila ERS razvrščena kot sredstva. Predhodno financiranje je prikazano brez odprtih nalogov za izterjavo v zvezi s predujmi in ocenjenimi zneski, ki ob koncu leta še niso bili obračunani. Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje in torej kot kratkoročno sredstvo. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva. Povečanje dolgoročnega predhodnega financiranja za 157 milijonov EUR v primerjavi s stanjem na dan 31. decembra 2009 je mogoče pojasniti zlasti s povečanjem dolgoročnega prehodnega financiranja, povezanega s projekti sodelovanja znotraj držav AKP (za 118 milijonov EUR) in programsko pomočjo (za 58 milijonov EUR), ob hkratnem znižanju dolgoročnega predhodnega financiranja, povezanega s sektorskimi politikami (za 13 milijonov EUR). KRATKOROČNA SREDSTVA 2.2 KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Kratkoročno predhodno financiranje (bruto) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 | Ocenjeni obračun predhodnega financiranja | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) | SKUPAJ | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 | Ocenjeni obračun predhodnega financiranja je znesek upravičenih stroškov, ki so jih po ocenah imeli prejemniki neobračunanih zneskov predhodnega financiranja ob koncu leta, vendar jih še niso prijavili. Tudi ti zneski se obravnavajo kot odhodki v izkazu poslovnega izida za zadevno obdobje poročanja. Povečanje čistega kratkoročnega predhodnega financiranja za 296 milijonov EUR je mogoče pojasniti zlasti s povečanjem čistega predhodnega financiranja v okviru 9. ERS (za 235 milijonov EUR), ki obsega povečanje predhodnega financiranja, povezanega s projekti sodelovanja znotraj držav AKP (za 191 milijonov EUR), sektorskimi politikami (za 76 milijonov EUR), drugimi programi pomoči v zvezi s prejšnjimi ERS (za 19 milijonov EUR) in nujno pomočjo (za 14 milijonov EUR). To povečanje je bilo delno izravnano z zmanjšanjem čistega predhodnega financiranja, povezanega s programsko pomočjo (za 76 milijonov EUR). Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Jamstvo ima dve različni vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2010 je „nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejel ERS v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 674 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 363 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2009 sta navedeni vrednosti znašali 684 oziroma 414 milijonov EUR. 2.3 KRATKOROČNE TERJATVE v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Terjatve do strank | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 | Terjatve do držav članic | – | 125 | – | 125 | 4 | Aktivne časovne razmejitve | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 | SKUPAJ | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 | Terjatve do strank v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Terjatve do strank | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 | – Oslabitev terjatev do strank | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) | SKUPAJ | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 | V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki so vknjiženi na dan 31. decembra 2010 kot ugotovljene upravičenosti za izterjavo in še niso vključeni v druge postavke na strani sredstev v bilanci stanja. Zaključno stanje pri nalogih za izterjavo pomeni vrednost izdanih, a še neplačanih nalogov za izterjavo ob konca leta. Računovodja oceni rezervacije za izgube zaradi oslabitve terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Te rezervacije temeljijo na dveh elementih: - oceni tveganja neizterljivosti v sodelovanju z odredbodajalcem, - starosti dolga, pri čemer se oblikuje splošna rezervacija, ki temelji na preteklih stopnjah izgub pri terjatvah, ki niso zajete v posebnem odpisu. - Tak popravek vrednosti pa ne pomeni odpovedi prihodnji izterjavi teh zneskov. Spremembe pri odprtih nalogih za izterjavo v zadevnem obdobju so prikazane spodaj. v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 2010 SKUPAJ | 2009 SKUPAJ | Odprti nalogi za izterjavo na začetku leta | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 | Izdani nalogi za izterjavo | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 | Zaključeni nalogi za izterjavo | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) | Plačilo terjatve | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) | Odpoved terjatvi (člen 73 FU) | 0 | (1) | – | (1) | (1) | Preklic terjatve | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) | Pobot terjatve | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) | Odprti nalogi za izterjavo na koncu leta | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 | Terjatve do držav članic Terjatve do držav članic v 9. ERS v višini 125 milijonov EUR zajemajo terjatev do Italije, ki je bila prejeta januarja 2011. Aktivne časovne razmejitve Aktivne časovne razmejitve v glavnem vključujejo obračunane obresti na zneske predhodnega financiranja in obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo. Poleg tega so v to postavko vključeni tudi prihodki od obračunanih obresti na bančnih računih. Povečanje aktivnih časovnih razmejitev za 65 milijonov EUR izhaja iz višjih obračunanih obresti na predhodno financiranje (62 milijonov EUR). To povečanje je skladno z višjimi dolgo- in kratkoročnimi stanji predhodnega financiranja (glej pojasnili 2.1 in 2.2). 2.4 POVEZANI RAČUNI v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | V/iz 6. ERS | (2 065) | (214) | – | (2 279) | (2 279) | V/iz 7. ERS | – | 2 279 | – | 2 279 | 2 279 | V/iz 8. ERS | – | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) | V/iz 9. ERS | 3 076 | – | (3 526) | (450) | 1 412 | V/iz 10. ERS | (513) | 3 526 | – | 3 013 | 1 361 | SKUPAJ | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 | Zaradi večje učinkovitosti je 10. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS. Glavna gibanja na povezanih računih v letu 2010 vključujejo plačila iz 10. ERS za izvajanje 8. in 9. ERS ter denarna sredstva, ki jih je prejel 10. ERS, povezana s prispevki, vpoklicanimi v okviru 9. ERS. 2.5 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI[6] v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Denarna sredstva na računih | – | – | 781 | 781 | 444 | Varnostni računi Stabex | – | – | 17 | 17 | 65 | Bančni računi za sofinanciranje | – | 7 | 2 | 10 | 13 | Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo[7] | – | – | 0 | 0 | 1 | SKUPAJ | – | 7 | 801 | 808 | 523 | Denarna sredstva na računih v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Posebni računi – finančne institucije držav članic | – | – | 599 | 599 | 392 | Tekoči računi – poslovne banke | – | – | 180 | 180 | 48 | Lokalni plačilni organi | – | – | 1 | 1 | 3 | SKUPAJ | – | – | 781 | 781 | 444 | Skupno povečanje denarnih sredstev v bankah je mogoče pojasniti zlasti z nižjim proračunskim izvrševanjem v letu 2010 od načrtovanega. Poleg tega državne zakladnice v zadnjem tednu leta niso bile dostopne zaradi dodatnih dela prostih dni ob koncu leta 2010. Zato je morala zakladnica ERS zagotoviti, da so bila na voljo zadostna sredstva za kritje vseh plačil, za katera bi bile lahko v zadnjem tednu leta izdane odredbe za plačilo. To je povzročilo višja stanja denarnih sredstev v finančnih institucijah držav članic kot tudi na tekočih računih v poslovnih bankah ob koncu leta. Računi lokalnih plačilnih organov pomenijo zneske na bančnih računih v državah AKP in ČDO, ki se uporabljajo za plačila v lokalni valuti znotraj države upravičenke. Ti računi se vodijo v eurih ali v valuti ene od držav članic Unije. Da bi dosegli bolj centralizirano upravljanje plačil, je bilo v letu 2010 zaprtih 9 od preostalih 17 računov lokalnih plačilnih organov. Varnostni računi STABEX v mio. EUR | Stanje na dan 31.12.2010 | Stanje na dan 31.12.2009 | Sudan | 0 | 36 | Sveta Lucija | 7 | 15 | Saint Vincent in Grenadine | 4 | 4 | Zimbabve | 0 | 3 | Slonokoščena obala | 2 | 2 | Malavi | 1 | 1 | Druge države | 2 | 3 | SKUPAJ | 17 | 65 | Stabex je kratica za sistem Evropske unije za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP. Ta sistem je bil prvič uveden z Loméjsko konvencijo (1975), da bi odpravili neugodne učinke nestabilnosti prihodkov od izvoza kmetijskih proizvodov. Stanje sredstev na varnostnih računih Stabex pomeni skupna razpoložljiva sredstva Stabex, ki bodo v prihodnosti prenesena na ustrezno državo AKP upravičenko. Ta sredstva so dodeljena 10. ERS. V letu 2010 so bili po zaključku instrumenta pomoči Stabex zaprti štirje varnostni računi Stabex. Poleg teh sredstev imajo države AKP upravičenke še druga sredstva Stabex. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP) dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte Loméjske konvencije[8] (kakor je bila spremenjena) se sredstva prenesejo na obrestovan račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (Evropsko komisijo in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prenos za določen projekt. Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot plačila Stabex. V letu 2010 je bilo ERS vrnjenih 32 milijonov EUR z računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS[9]. Sredstva so bila vrnjena iz Senegala (26 milijonov EUR) in Kameruna (2 milijona EUR). Poleg tega so bili po reviziji vrnjeni 3 milijoni EUR z računa z dvema pooblaščenima podpisnikoma v Lesotu. Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega izida 10. ERS. Bančni računi za sofinanciranje v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Bančni računi za sofinanciranje | – | 7 | 2 | 10 | 13 | SKUPAJ | – | 7 | 2 | 10 | 13 | Ti bančni računi vključujejo zneske, povezane s sporazumi o sofinanciranju, ki so bili sklenjeni leta 2007 ali prej. Ta sredstva za sofinanciranje so last zadevnih držav članic in zato je ustrezni znesek vknjižen kot obveznost iz poslovanja. To pomeni, da ne vpliva na čista sredstva. V okviru 9. ERS še vedno poteka italijansko sofinanciranje v Somaliji. Projekt v Tanzaniji, povezan z istim sofinanciranjem, je bil v letu 2010 zaključen. Bančni računi 10. ERS za sofinanciranje zadevajo stare projekte sofinanciranja, ki se zaključujejo. Ta sredstva bodo vrnjena državam članicam, ko bo odredbodajalec dal ustrezna navodila. KRATKOROČNE OBVEZNOSTI 2.6 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 | Vnaprej vračunani stroški | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | Odloženi prispevek h kapitalu | – | – | 272 | 272 | 232 | SKUPAJ | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 | Skupno povečanje kratkoročnih obveznosti iz poslovanja v višini 185 milijonov EUR je mogoče pojasniti s povečanjem kratkoročnih obveznosti iz poslovanja v višini 144 milijonov EUR in povečanjem odloženega prispevka Irske h kapitalu v višini 40 milijonov EUR. Kratkoročne obveznosti iz poslovanja v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Dobavitelji in drugi | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 | Obveznosti iz poslovanja do držav članic – sofinanciranje | – | 7 | 68 | 75 | 13 | Razne obveznosti iz poslovanja | – | – | 12 | 12 | 10 | SKUPAJ | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 | Kratkoročne obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v okviru dejavnosti subvencioniranja in javnega naročanja. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški. Dobavitelji in drugi V to postavko so vključene obveznosti do dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav. Povečanje za 80 milijonov EUR v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja je sestavljeno zlasti iz povečanja obveznosti iz poslovanja do dobaviteljev za 40 milijonov EUR, povečanja obveznosti iz poslovanja do tretjih držav za 21 milijonov EUR in povečanja obveznosti do javnih organov za 14 milijonov EUR. Obveznosti iz poslovanja do držav članic – sofinanciranje Prejeti prispevki za sofinanciranje so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, saj izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti državam članicam. Pri sporazumih o sofinanciranju neporavnana obveznost iz poslovanja pomeni prejeti prispevek za sofinanciranje, zmanjšan za nastale stroške, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva. Obveznosti iz poslovanja do držav članic iz naslova sofinanciranja v višini 10 milijonov EUR so povezane s sporazumi o sofinanciranju, sklenjenimi leta 2007 ali prej. Ta sredstva se hranijo na namenskih bančnih računih (glej pojasnilo 2.5, bančni računi za sofinanciranje). V letu 2010 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje v višini 65 milijonov EUR (in sicer je 39 milijonov EUR prispevala Francija, 12 milijonov EUR Španija, 11 milijonov EUR Belgija, 2 milijona EUR Danska in 1 milijon EUR Nizozemska). Sredstva, povezana s sporazumi o sofinanciranju, ki so bili sklenjeni leta 2008 ali pozneje, se ne hranijo na namenskih bančnih računih. Prispevki za sofinanciranje v višini 2 milijonov EUR so bili prerazvrščeni iz rezerv (glej poglavje 1.1, agregatni izkaz sprememb v čistih sredstvih). Obveznosti iz naslova sofinanciranja so se zmanjšale za 1 milijon EUR, nastali prihodek pa je bil uporabljen za izravnavo nastalih stroškov, povezanih s projekti sofinanciranja (glej 3.1 in 3.2). Razne obveznosti iz poslovanja Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti nedodeljene denarne prejemke in vrnjene zneske. Vnaprej vračunani stroški v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Vnaprej vračunani stroški | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | SKUPAJ | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški. Tisti del vnaprej vračunanih stroškov, ki je zajet v znesku predhodnega financiranja, je prikazan kot ocenjeni obračun predhodnega financiranja (glej 2.2). Odloženi prispevek h kapitalu Sklada v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Združeno kraljestvo | – | – | 269 | 269 | 228 | Irska | – | – | 3 | 3 | 3 | SKUPAJ | – | – | 272 | 272 | 232 | Podatki zajemajo prispevke držav članic, plačane vnaprej. ČISTA SREDSTVA 2.7 VPOKLICANI KAPITAL SKLADA v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | SKUPAJ | Kapital Sklada | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 | Sofinanciranje kapitala Sklada[10] | – | – | 70 | 70 | Nevpoklicani kapital Sklada | – | (4 160) | (21 152) | (25 312) | Nevpoklicano sofinanciranje kapitala Sklada10 | – | – | (69) | (69) | Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2009 | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 | Kapital Sklada | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 | Nevpoklicani kapital Sklada | – | (660) | (21 152) | (21 812) | Vpoklicani kapital Sklada na dan 31.12.2010 | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 | Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic. Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na zakladniške račune v skladu s postopkom iz člena 16 finančne uredbe za 10. ERS. Kapital 8. ERS je bil v celoti vpoklican in prejet. Začetne dodelitve za 9. ERS, ki so prvotno znašale 10 555 milijonov EUR, so se leta 2004 povečale za znesek v višini 105 milijonov EUR, ki ga je EIB sprostila v skladu z določbami Odločbe Sveta 2003/583/ES. Te dodatne dodelitve so namenjene dejavnostim, ki se bodo izvajale v Demokratični republiki Kongo. S členom 2(2) Notranjega sporazuma za 9. ERS je bila določena rezerva v višini 1 000 milijonov EUR, ki je bila v obdobju 2004–2007 sproščena na podlagi več sklepov Sveta[11]. Na podlagi sklepa Sveta ministrov AKP-ES leta 2007[12] se je Komisija odločila vpoklicati dodatne prostovoljne prispevke za podporo mirovni pomoči za Afriko v okviru sodelovanja znotraj držav AKP, zaradi česar so se sredstva 9. ERS povečala za 39 milijonov EUR. Leta 2008 je začel veljati 10. ERS, kapital Sklada pa je v skladu z Notranjim sporazumom za 10. ERS znašal 21 152 milijonov EUR. Kapital Sklada v mio. EUR | Prispevki | v % | Nevpoklicano za 9. ERS: 31.12.2009 | Vpoklicano v letu 2010 | Nevpoklicano za 9. ERS: 31.12.2010 | Avstrija | 2,65 | (111) | 93 | 19 | Belgija | 3,92 | (165) | 137 | 27 | Danska | 2,14 | (90) | 75 | 15 | Finska | 1,48 | (62) | 52 | 10 | Francija | 24,30 | (1 021) | 851 | 170 | Nemčija | 23,36 | (981) | 818 | 164 | Grčija | 1,25 | (53) | 44 | 9 | Irska | 0,62 | (26) | 22 | 4 | Italija | 12,54 | (487) | 439 | 88 | Luksemburg | 0,29 | (12) | 10 | 2 | Nizozemska | 5,22 | (219) | 183 | 37 | Portugalska | 0,97 | (41) | 34 | 7 | Španija | 5,84 | (245) | 204 | 41 | Švedska | 2,73 | (115) | 96 | 19 | Združeno kraljestvo | 12,69 | (533) | 444 | 89 | EIB | N.A. | – | – | (40) | SKUPAJ | 100,00 | (4 160) | 3 500 | (660) | Redni prispevki, ki so bili vpoklicani in prejeti v okviru 9. ERS od 15 sodelujočih držav članic v letih 2010 in 2009, so navedeni v zgornji razpredelnici. V letu 2011 bodo vpoklicani zadnji prispevki v okviru 9. ERS in prvi prispevki v okviru 10. ERS, v katerem sodeluje vseh 27 držav članic. 2.8 DRUGE REZERVE v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | V/iz 6. ERS | 94 | 490 | – | 584 | 584 | V/iz 7. ERS | 533 | 1 135 | – | 1 668 | 1 668 | V/iz 8. ERS | – | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 | V/iz 9. ERS | (2 762) | – | 231 | (2 531) | (2 682) | V/iz 10. ERS | (102) | (231) | – | (333) | (97) | SKUPAJ | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 | Od začetka veljavnosti 10. ERS v letu 2008 so vsa sproščena sredstva prejšnjih ERS prerazporejena v rezervo 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov. Obveznosti za to rezervo se lahko prevzamejo samo pod pogoji iz člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS. V letu 2010 je bilo v 10. ERS prerazporejenih 85 milijonov EUR sproščenih sredstev iz 8. ERS in 151 milijonov EUR sproščenih sredstev iz 9. ERS. 3. POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA 3.1 PRIHODKI IZ POSLOVANJA v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 2010 SKUPAJ | 2009 SKUPAJ | Izterjava stroškov | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 | Izterjava sredstev Stabex | 32 | – | – | 32 | – | Pozitivne tečajne razlike | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 | Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje | – | – | 1 | 1 | – | SKUPAJ | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 | Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda ERS, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v računovodski sistem ERS, za izterjavo predhodno izplačanih odhodkov na podlagi kontrol, revizij ali analiz upravičenosti. Ob tem je treba opozoriti, da izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena kot prihodek, temveč je knjižena na postavko predhodnega financiranja v bilanci stanja. Izterjava neupravičenih izplačil V zvezi z neupravičenimi izplačili so bili leta 2010 izdani nalogi za izterjavo v višini 11 milijonov EUR (leta 2009 v višini 3 milijonov EUR). Od tega je bilo 7 milijonov EUR povezanih z izterjavo stroškov, zato je bil ta znesek knjižen kot prihodek iz poslovanja. Za 4 milijone EUR je bilo izterjav zneskov predhodnega financiranja, ki so bile v bilanci stanja knjižene kot sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Izterjave neupravičenih izplačil so razčlenjene v spodnji razpredelnici: v mio. EUR | Nepravilnost | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 | Prijava urada OLAF | 1 | – | 1 | 1 | – | 1 | SKUPAJ | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 | Izterjava sredstev Stabex V letu 2010 je bilo ERS vrnjenih 32 milijonov EUR z računov z dvema pooblaščenima podpisnikoma v državah AKP na podlagi člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS[13]. Sredstva so bila vrnjena iz Senegala (26 milijonov EUR) in Kameruna (2 milijona EUR). Poleg tega so bili po reviziji vrnjeni 3 milijoni EUR z računa z dvema pooblaščenima podpisnikoma v Lesotu. Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (instrument pomoči Stabex) v izkazu poslovnega izida 10. ERS. Pozitivne tečajne razlike Pozitivne tečajne razlike izhajajo iz vsakodnevnih dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa. Pozitivne tečajne razlike vključujejo iztržene in neiztržene dobičke. Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem, pomenijo uporabljene prispevke (glej 3.2). Ti prispevki izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se prispevek pripozna v skladu z izvajanjem projekta sofinanciranja. 3.2 ODHODKI IZ POSLOVANJA v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 2010 SKUPAJ | 2009 SKUPAJ | Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 | Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje | 1 | 1 | 0 | Negativne tečajne razlike | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 | Oslabitev terjatev | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 | SKUPAJ | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 | Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 2010 SKUPAJ | 2009 SKUPAJ | Programska pomoč | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 | Makroekonomska podpora | 0 | 35 | – | 35 | 93 | Sektorska politika | 3 | 762 | – | 765 | 1 139 | Projekti znotraj držav AKP | – | 181 | 154 | 336 | 364 | Nujna pomoč | – | 78 | 364 | 442 | 464 | Pomoč za begunce | (1) | – | – | (1) | 0 | Stabex | 46 | – | – | 46 | 23 | Sysmin | 10 | – | – | 10 | 3 | Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS[14] | – | (17) | – | (17) | 40 | Odpis dolga – močno zadolžene revne države in Svetovna banka | 14 | – | – | 14 | (5) | Institucionalna podpora | – | 3 | 41 | 44 | 31 | Nadomestila za izgube pri izvozu | 21 | 16 | – | 37 | 34 | Sklad za Demokratično republiko Kongo | – | 15 | – | 15 | (6) | Skupaj | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 | Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje To so odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2010. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej 3.1). Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo. Negativne tečajne razlike Negativne tečajne razlike nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter pri revalorizaciji ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa, ter so realizirane in nerealizirane. Z vidika neto pozicije je bil to leto iz naslova tečajnih razlik ustvarjen čisti dobiček v višini 20 milijonov EUR (pozitivne tečajne razlike v višini 78 milijonov EUR, zmanjšane za negativne tečajne razlike v višini 58 milijonov EUR). Čisti dobiček zaradi pozitivnih tečajnih razlik je povezan zlasti z valutami NGN (nigerijska naira): 4 milijone EUR, NAD (namibijski dolar): 3 milijone EUR, FJD (fidžijski dolar): 2 milijona EUR, PGK (papuanska kina): 2 milijona EUR, HTG (haitijski gurd): 2 milijona EUR in SZL (svazijski lilangeni): 2 milijona EUR. Oslabitev terjatev Ta postavka vključuje predvsem popravke predhodnega financiranja in zneske, ki so bili odpisani/izgubljeni pri realizaciji v zvezi z dolžniki. 3.3 UPRAVNI ODHODKI v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 2010 SKUPAJ | 2009 SKUPAJ | Upravni odhodki | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 | SKUPAJ | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 | Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd. 3.4 FINANČNI PRIHODKI v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 2010 SKUPAJ | 2009 SKUPAJ | Prihodki od obresti – Evropske banke | – | 0 | 0 | 1 | 1 | Prihodki od obresti – Stabex[15] | 0 | – | – | 0 | 1 | Prihodki od obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 | Obresti na predhodno financiranje | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 | SKUPAJ | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 | Prihodki od obresti ostajajo v letu 2010 nizki zaradi še vedno nizkih obrestnih mer, zlasti obrestne mere EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in mejne obrestne mere ECB (ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB). Prihodki od obresti zaradi zamud pri plačilu nalogov za izterjavo To so obresti za zamude dolžnikov pri plačilu nalogov za izterjavo, vključno z zamudami držav članic pri plačilu prispevkov. Taka sredstva se lahko uporabijo za financiranje projektov v skladu s členoma 1 in 6 Notranjega sporazuma za 10. ERS. Obresti na predhodno financiranje Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami finančne uredbe za 10. ERS. Povečanje obresti na predhodno financiranje v primerjavi z letom 2009 je v skladu s povečanjem dolgo- in kratkoročnega predhodnega financiranja (glej pojasnili 2.1 in 2.2). 4. POJASNILA K IZKAZU DENARNIH TOKOV 4.1 NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA DENARNIH TOKOV Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti ERS, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njegovih potreb po porabi teh denarnih sredstev. Izkaz denarnih tokov se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov ter morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja. Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti ERS (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka. 4.2 POSLOVANJE Izkaz denarnih tokov ERS prikazuje samo denarne tokove iz poslovanja, saj ERS ne zajema naložbenja ali financiranja. Namen poslovanja je prispevati k doseganju rezultatov, ki so cilj politik. 5. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA RAZKRITJA 5.1 POGOJNA SREDSTVA v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 | Jamstva za zadržane zneske | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 | Pogojna sredstva, povezana s sodnimi postopki | – | 1 | – | 1 | – | SKUPAJ | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 | Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti Včasih se zahtevajo jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS. Povečanje jamstev za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za 73 milijonov EUR izhaja iz novih jamstev, prejetih v okviru 9. ERS (29 milijonov EUR, zlasti v zvezi s pomočjo sektorskim politikam) in v okviru 10. ERS (43 milijonov EUR, zlasti v zvezi s programsko pomočjo). Jamstva za zadržane zneske Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva. Povečanje jamstev za zadržane zneske za 41 milijonov EUR je mogoče pojasniti predvsem z novimi jamstvi, prejetimi v okviru 9. ERS (23 milijonov EUR, zlasti v zvezi s pomočjo sektorskim politikam) in v okviru 10. ERS (19 milijonov EUR, v zvezi s programsko pomočjo). 5.2 POGOJNE OBVEZNOSTI v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Zneski, povezani s sodnimi postopki | 0 | 6 | – | 6 | 1 | SKUPAJ | 0 | 6 | – | 6 | 1 | Zgoraj navedeni zneski se nanašajo na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti ERS, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Vse pogojne obveznosti in obveznosti za prihodnje financiranje bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun ERS v prihodnjih letih. ERS financirajo države članice. 5.3 DRUGA RAZKRITJA Proračunske obveznosti v mio. EUR | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | Skupaj na dan 31.12.2010 | Skupaj na dan 31.12.2009 | Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso plačane | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 | S tem povezani zneski, zajeti v izkazu poslovnega izida | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) | SKUPAJ | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 | Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2010 so neporavnane proračunske obveznosti znašale 5 991 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto 2010, kar znaša skupaj 5 277 milijonov EUR. 6. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ Naslednja razkritja v zvezi z obvladovanjem finančnih tveganj Evropskega razvojnega sklada se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu Evropskega razvojnega sklada izvaja Evropska komisija za izvrševanje njegovih sredstev. 6.1 STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja ERS so določena v Uredbi Sveta št. 215/2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. ERS, in v notranjem sporazumu. Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela: - Države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri emisijski banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS. - Prispevke za ERS plačajo države članice v eurih, medtem ko so plačila ERS izražena v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih. - Stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun, v skladu s členom 44 Uredbe Sveta št. 215/2008 (glej točko 6.4 v nadaljevanju). Vse poslovne banke, pri katerih so bili za ERS odprti zgoraj navedeni drugi računi, izbere Komisija prek javnih razpisov. Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistema in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki. Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven nadzora. Smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja; upoštevanje smernic in postopkov se redno preverja. 6.2 TRŽNO TVEGANJE 6.2.1 Valutno tveganje Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju. 6.2.2 Obrestno tveganje ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na mejno obrestno mero ECB, ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi bila njegova sredstva obrestovana po obrestnih merah, nižjih od tržnih. 6.3 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE) Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu z Uredbo Sveta št. 215/2008 hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic). Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema za upravljanje denarnih sredstev, ki ga ima zakladnica Komisije. Na vsakem računu se vzdržuje minimalna raven denarnih sredstev, sorazmerna s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je količina sredstev na teh računih stalno nizka, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena. Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice. Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko zahteva nižja raven. 6.4 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da so skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostna za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje. Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Zaradi zagotavljanja, da so zakladniška sredstva vedno zadostna za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva. 7. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK Ugotovljeni niso bili nobeni posli povezanih strank, ki bi zahtevali ločeno razkritje v okviru te postavke. 8. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA Do dne potrditve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov in to se odraža v zgoraj predstavljenih podatkih. 9. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA S PRORAČUNSKO REALIZACIJO Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Proračunska realizacija pa v skladu s finančno uredbo temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska realizacija temeljita na istih transakcijah, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. v mio. EUR | 2010 | 2009 | POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (2 765) | (3 094) | PRIHODKI | Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo | (33) | – | Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane | (4) | (3) | Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 10 | 13 | Čisti učinek predhodnega financiranja | 53 | 24 | Čisti prehodno nezaračunani prihodki | (173) | (75) | ODHODKI | Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani | 178 | 228 | Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu[16] | (155) | – | Preklicana plačila | 39 | 12 | Čisti učinek predhodnega financiranja | (353) | (506) | Čisti vnaprej vračunani odhodki | (31) | 331 | PRORAČUNSKA REALIZACIJA ZA ZADEVNO LETO | (3 233) | (3 069) | Uskladitvene postavke – prihodki Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo , se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti. Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane , odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu , pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu. Čisti učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid. Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta. Uskladitvene postavke – odhodki Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani , je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu , pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar ne vplivajo na poslovni izid. Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunsko realizacijo. Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila. Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta. 2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU UVODNE OPOMBE Prejšnji ERS - Sklep št. 1/2000 Sveta ministrov AKP-ES z dne 27. julija 2000 o prehodnih ukrepih določa, da se del nedodeljenih sredstev prejšnjih ERS uporabi za programe v skladu z ustreznimi določbami Sporazuma iz Cotonouja, ki se v skladu s prehodnimi ukrepi uporabljajo predčasno. - Sklep Komisije št. 410/2001 z dne 16. marca 2001, ki določa dodelitve za okvirne programe držav AKP v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, predvideva, da se nedodeljena sredstva prejšnjih ERS do zneska v višini največ 1,2 milijarde EUR uporabijo za izvajanje v skladu s pravili in postopki zadevnih ERS, in sicer v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega protokola k 9. ERS. - Sklep Komisije št. 1033/2001 z dne 15. junija 2001 je določil dodelitve za regionalne programe in sodelovanje znotraj držav AKP v okviru Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. - Sklep Komisije št. 1252/2002 z dne 11. julija 2002 je po eni strani s sredstvi iz splošnih rezerv 6. in 7. ERS za 60 milijonov EUR povečal sredstva, namenjena sodelovanju znotraj držav AKP, po drugi strani pa je določil, da se ta dodatna sredstva uporabijo v obdobju pred začetkom veljavnosti Finančnega protokola k 9. ERS v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za izvorna ERS. - Poleg tega je Sklep Sveta ministrov AKP-ES št. 3/2002 z dne 23. decembra 2002 znesek v višini 25 milijonov EUR iz nedodeljenih sredstev 8. ERS (splošna rezerva) namenil za regionalno sodelovanje v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES. - Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS. - Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2009 so v razpredelnicah v nadaljevanju enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. Glede teh drugih sredstev so bile vknjižbe v računovodske izkaze in predstavitev teh izkazov v zvezi s posameznimi državami pripravljene v skladu s členom 3(2) Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES. V navedenem členu so za države AKP določena sredstva A, dodeljena za makroekonomsko podporo ter podporo za programe in projekte, ter sredstva B, dodeljena za nepredvidene potrebe, kot je nujna pomoč, pobude za odpis dolga in podpora za ublažitev neugodnih učinkov nestabilnosti prihodkov od izvoza[17]. Za regije so bili računovodski izkazi oblikovani na podlagi regionalnega načrtovanja programov iz poglavja 2 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (regionalni okvirni programi in sodelovanje znotraj držav AKP). - V skladu s točko 4 Priloge Ib (večletni finančni okvir za obdobje 2008–2013) k Sporazumu o partnerstvu AKP-ES so bili neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz teh skladov iz obdobja med 31. decembrom 2007 in začetkom veljavnosti 10. ERS prerazporejeni v 9. ERS za zagotovitev delovanja uprave EU in kritja tekočih stroškov, da bi ohranili že začete projekte, dokler ne začne veljati 10. ERS. 10. ERS Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen s sporazumom, ki so ga iste države podpisale v Luxembourgu 25. junija 2005. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES). Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008. V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s skupnimi sredstvi v višini 22 682 milijonov EUR, od tega: - 21 966 milijonov EUR, dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom iz Priloge Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja, - 286 milijonov EUR, dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo II Aa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti, - 430 milijonov EUR za Komisijo za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma. Na dan začetka veljavnosti 10. ERS so bili ti zneski dopolnjeni z neporabljenimi sredstvi, še vedno pa se dopolnjujejo s sproščenimi sredstvi, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (Stabex) v okviru skladov pred 9. ERS. Ta neporabljena in sproščena sredstva je treba porabiti in upravljati v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja in Notranjim sporazumom. Dodelitve 10. ERS za države in regije AKP (v EUR): - 15 300 milijonov EUR za nacionalne okvirne programe, od tega: - 13 500 milijonov EUR za sredstva A, od katerih je bilo razporejenih 12 385 milijonov EUR dodelitev, od tega zneska pa je bilo 33 milijonov EUR prerazporejenih v regionalne dodelitve (večregijsko – PALOP). Poleg tega so se sredstva A za Senegal povečala za 26 milijonov EUR, in sicer iz sproščenih sredstev Stabex, - 1 800 milijonov EUR za sredstva B, v katerih začetne dodelitve znašajo 601 milijon EUR, rezerva za nepredvidene potrebe pa 1 199 milijonov EUR (uporablja se za financiranje različnih instrumentov, kot je letni FLEX in ad hoc FLEX za ranljivost ter odziv na krizo zaradi cen hrane); - 1 783 milijonov EUR za regionalne okvirne programe – vse dodelitve so razporejene; - 2 700 milijonov EUR dodelitev za sodelovanje znotraj držav AKP, od katerih je razporejenih 2 330 milijonov EUR; - 683 milijonov EUR kot rezerva za poznejše dodelitve za nacionalne in regionalne okvirne programe po vmesnih in končnih pregledih teh programov. - Rezerva 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji Odkar je 1. julija 2008 začel veljati 10. ERS, se neporabljena sredstva in zneski sproščenih obveznosti iz projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS prerazporedijo v rezervo 10. ERS na podlagi doseženih rezultatov, razen sredstev Stabex in upravnih sredstev 9. ERS. Ta rezerva se lahko uporabi samo pod pogoji iz člena 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS. Podrobnejši podatki o stanju te rezerve na dan 31. decembra 2010 so navedeni v spodnji razpredelnici (v mio. EUR): Skupna sredstva, prerazporejena v rezervo 10. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji: | 318 | povečana za sproščena, a še ne prerazporejena sredstva na dan 31.12.2010: | 22 | zmanjšana za sredstva v korist Sudana, o katerih je Svet že odločil (Sklep Sveta 2010/406/EU z dne 12. julija 2010) | –150 | Skupna razpoložljiva sredstva v rezervi (AKP + ČDO): | 190 | Rezerva 10. ERS iz sredstev Stabex Po zaprtju računov Stabex se neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 10. ERS iz sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav. Stanje teh sproščenih in prerazporejenih sredstev na dan 31. decembra 2010 je naslednje (v mio. EUR): Zadevna država | Rezerva sredstev A Stabex | Sredstva A | Kamerun | 2,28 | Jamajka | 0,06 | Lesoto | 3,44 | Senegal | 26,31 | Skupaj | 5,78 | 26,31 | Sofinanciranje v okviru 10. ERS V okviru 10. ERS so bili podpisani sporazumi o prenosu za sofinanciranje s strani držav članic; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 74,83 milijona EUR, medtem ko so bile odobritve plačil dane na voljo za unovčene zneske v višini 54,38 milijona EUR. Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. decembra 2010 je prikazano v spodnji razpredelnici (v mio. EUR): Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil | Sofinanciranje – sredstva A | 61,12[18] | 52,85 | Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP | 12,15 | 0,64 | Sofinanciranje – upravni odhodki | 1,56 | 0,89 | 74,83 | 54,38 | Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto podatke . Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po državah in instrumentih, so v prilogi. 2.1 DODELITVE [pic] [pic] [pic] 2.2 KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] 2.3. DRUGI PODATKI O UPRAVLJANJU Italijansko sofinanciranje (1985) Evropska komisija je leta 1985 z italijansko vlado podpisala sporazum o sofinanciranju razvojnih projektov, ki jih upravlja Komisija. Sporazum je bil z izmenjavo pisem med italijansko vlado in komisarjem za razvoj večkrat zaporedoma podaljšan do 31. decembra 2004. Potem je Komisija s pisnim postopkom E/1588/2004 sprejela sklep o izvajanju okvirnega sporazuma o sofinanciranju. Namen tega sklepa je bil določiti proračunski in ureditveni okvir za obveznosti, prevzete na podlagi sporazuma. Zato sklep Komisije določa, da je treba to sofinanciranje izvajati v skladu z določbami finančne uredbe za ERS. V skladu s tem sklepom so za upravljanje prispevka Italije k temu sofinanciranju pooblaščeni odredbodajalci ERS na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa. Pooblaščeni so tudi, da določijo ustrezen končni rok za izvajanje v skladu z veljavnimi pravili. V skladu s členom 4(4) sporazuma, ki sta ga julija 1985 sklenili Evropska komisija in italijanska vlada, tj. določbo, ki jo potrjuje člen 3(3) Sklepa E/1588/2004, je italijanska vlada v dopisu z dne 15. decembra 2006 od Komisije zahtevala povračilo neporabljenih sredstev na računih zaključenih projektov. Skupni znesek teh sredstev je znašal 4 708 867,66 EUR. Ta znesek je bil povrnjen italijanski vladi marca 2008. Stanje italijanskih sredstev, ki jih upravlja Komisija za projekte v državah AKP, na dan 31. decembra 2010 je predstavljeno v nadaljevanju. Italija je od podpisa zgoraj navedenega sporazuma sofinancirala skupaj 52 projektov v državah AKP, od katerih se izvaja samo še en projekt: „4. program sanacije – Somalija“, ki ga upravlja delegacija EU v Keniji: Projekt št.: | Država | Projekt | Stanje (v EUR) | Prispevek | Plačila | Stanje (v EUR) | 31.12.2009 | 2010 | 2010 | 31.12.2010 | SOF ITA | 37 | Obresti od sofinanciranja | 317 230,20 | 1 922,22 | 20 695,45 | 298 456,97 | SOF ITA | 40 | Upravni odhodki | 408 990,37 | 95,97 | – | 409 086,34 | SOF ITA | 50 | SOMALIJA | Sanacija | 8 411 323,52 | – | 1 689 159,97 | 6 722 163,55 | SKUPAJ | 9 137 544,09 | 2 018,19 | 1 709 855,42 | 7 429 706,86 | V letu 2010 je bilo izvršeno zadnje izplačilo za cestni projekt v kraju Bogamoyo v Tanzaniji, račun pa je bil nato zaprt. Projekt št.: | Država | Projekt | Stanje (v EUR) 31.12.2009 | Prispevek iz SOF ITA 37 | Plačilo | Stanje (v EUR) 31.12.2010 | SOF ITA | 51 | TANZANIJA | Cesta – Bogamoyo | 1 386 304,54 | 20 695,45 | 1 407 000 | – | DEL II – ZAKLJUČNI RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI INVESTICIJSKEGA SKLADA 3. RAČUNOVODSKI IZKAZI INVESTICIJSKEGA SKLADA 3.1 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA (v tisoč EUR) Od 1.1.2010 | Od 1.1.2009 | Pojasnilo | do 31.12.2010 | do 31.12.2009 | Prihodki od obresti in podobni prihodki | 5 | 54 601 | 49 923 | Odhodki od obresti in podobni odhodki | 5 | –2 591 | –1 878 | Čiste obresti in podobni prihodki | 52 010 | 48 045 | Prihodki od opravnin (provizij) | 6 | 11 775 | 1 985 | Odhodki od opravnin (provizij) | 6 | –372 | – | Čisti prihodki od opravnin (provizij) | 11 403 | 1 985 | Čisti poslovni izid iz finančnih poslov | 7 | –15 823 | 9 124 | Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev | 11 | 25 428 | –44 350 | Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 12 | –3 714 | – 2 | Splošni upravni odhodki | 8 | –34 086 | –36 410 | Poslovni izid za zadevno leto | 35 218 | –21 608 | 3.2 BILANCA STANJA (v tisoč EUR) Pojasnilo | 31.12.2010 | 31.12.2009 | SREDSTVA | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 9 | 411 587 | 330 057 | Izvedeni finančni instrumenti | 10 | 1 376 | 12 870 | Posojila in terjatve | 11 | 844 428 | 693 441 | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 12 | 194 828 | 164 606 | Terjatve do plačnikov | 13/18 | 100 000 | 87 310 | Druga sredstva | 14 | 3 172 | 925 | Sredstva skupaj | 1 555 391 | 1 289 209 | OBVEZNOSTI IN SREDSTVA PLAČNIKOV | OBVEZNOSTI | Izvedeni finančni instrumenti | 10 | 6 110 | 5 522 | Odloženi prihodki | 15 | 29 579 | 24 317 | Obveznosti do tretjih oseb | 16 | 298 415 | 213 850 | Druge obveznosti | 17 | 940 | 1 560 | Obveznosti skupaj | 335 044 | 245 249 | SREDSTVA PLAČNIKOV | Vpoklicani prispevki držav članic | 18 | 1 131 309 | 995 000 | Zadržani dobički | 64 468 | 29 250 | Rezerva za pošteno vrednost | 24 570 | 19 710 | Sredstva plačnikov skupaj | 1 220 347 | 1 043 960 | Obveznosti in sredstva plačnikov skupaj | 1 555 391 | 1 289 209 | 3.3 IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH PLAČNIKOV (v tisoč EUR) Vpoklicani prispevek | Zadržani dobički | Rezerva za pošteno vrednost | Skupaj | Na dan 1. januarja 2010 | 995 000 | 29 250 | 19 710 | 1 043 960 | Čisti neiztrženi dobički in izgube iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | – | – | 4 860 | 4 860 | Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 130 000 | – | – | 130 000 | Neuporabljene subvencionirane obrestne mere | 6 309 | – | – | 6 309 | Dobiček leta 2010 | – | 35 218 | – | 35 218 | Spremembe v sredstvih plačnikov | 136 309 | 35 218 | 4 860 | 176 387 | Na dan 31. decembra 2010 | 1 131 309 | 64 468 | 24 570 | 1 220 347 | Vpoklicani prispevek | Zadržani dobički | Rezerva za pošteno vrednost | Skupaj | Na dan 1. januarja 2009 | 845 000 | 50 858 | 15 122 | 910 980 | Čisti neiztrženi dobički in izgube iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | – | – | 4 588 | 4 588 | Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 150 000 | – | – | 150 000 | Izguba leta 2009 | – | –21 608 | – | –21 608 | Spremembe v sredstvih plačnikov | 150 000 | –21 608 | 4 588 | 132 980 | Na dan 31. decembra 2009 | 995 000 | 29 250 | 19 710 | 1 043 960 | 3.4 IZKAZ FINANČNIH TOKOV (v tisoč EUR) Od 1.1.2010 do 31.12.2010 | Od 1.1.2009 do 31.12.2009 | POSLOVANJE | Poslovni izid za proračunsko leto | 35 218 | –21 608 | Popravki | Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 3 714 | 2 | Čista sprememba v oslabitvah posojil in terjatev | –25 428 | 44 350 | Kapitalizirane obresti od posojil in terjatev | –13 239 | –4 889 | Sprememba obračunanih obresti od posojil in terjatev in njihove odplačne vrednosti | –466 | 890 | Povečanje odloženih prihodkov | 5 262 | 4 131 | Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila | –24 626 | 10 963 | Učinek sprememb deviznih tečajev na finančna sredstva, razpoložljiva za prodajo | –538 | 1 935 | Dobiček iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja | –20 103 | 35 774 | Črpana posojila | –212 180 | –158 400 | Povračila posojil | 119 724 | 61 094 | Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | 12 082 | –14 599 | Povečanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | –50 952 | –40 306 | Prodaja za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 22 414 | 7 497 | Povečanje drugih sredstev | –2 247 | – 400 | Zmanjšanje drugih obveznosti | –620 | –2 717 | Zmanjšanje / povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke | –2 324 | 669 | Čisti denarni tok iz poslovanja | –128 978 | –111 388 | Od 1.1.2010 do 31.12.2010 | Od 1.1.2009 do 31.12.2009 | FINANCIRANJE | Prispevki držav članic | 187 310 | 128 581 | Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami | 40 000 | 40 000 | Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami | –16 802 | –20 552 | Čisti denarni tok iz financiranja | 210 508 | 148 029 | Čisto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 81 530 | 36 641 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta | 330 057 | 293 416 | Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu proračunskega leta | 411 587 | 330 057 | 3.5 POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM SPLOšNI PODATKI Investicijski sklad je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljn