ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

obsoja vpliv kubanskega režima v Venezueli, ki z uporabo agentov prispeva k destabilizaciji demokracije in krepitvi političnega zatiranja venezuelski demokratičnih sil; poudarja, da bi lahko taki posegi vplivali na odnose med EU in Kubo, vključno s sporazumom o političnem dialogu in sodelovanju med EU in Kubo;
17.

poziva Kitajsko, naj diplomatom, novinarjem in državljanom EU omogoči neoviran dostop do Tibeta na enak način, kot kitajski popotniki uživajo prost in odprt dostop do celotnega ozemlja držav članic EU; poziva institucije EU, naj v razpravah o sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Kitajsko resno obravnavajo vprašanje dostopa do Tibeta;
64.

poudarja, da je zelo velik del porabe energije in s tem emisij toplogrednih plinov neposredno povezan s pridobivanjem, obdelavo, prevozom, predelavo, uporabo in odlaganjem virov; poudarja, da so v vseh fazah verige gospodarjenja z viri mogoči zelo veliki prihranki; zato opozarja, da se lahko z večjo produktivnostjo virov zaradi učinkovitejše rabe ter zmanjšanja odpadnih virov z ukrepi, kot so ponovna uporaba, recikliranje in ponovna izdelava, precej zmanjša poraba virov in emisije toplogrednih plinov, hkrati pa se poveča konkurenčnost in ustvarijo poslovne priložnosti in delovna mesta; opozarja na stroškovno učinkovitost ukrepov za krožno gospodarstvo; poudarja, da bodo učinkovitejša raba virov, pristopi krožnega gospodarstva in krožna zasnova proizvodov pripomogli k zamenjavi vzorcev proizvodnje in potrošnje ter zmanjšanju količine odpadkov;
48.

poudarja, da mora skupna trgovinska politika ostati temeljni steber zunanje politike Unije, ki neposredno vpliva na življenje državljanov, in da mora pomagati Uniji, da se prilagodi svoji novi vlogi v svetu z več vodilnimi akterji na mednarodnem prizorišču; poziva Svet, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sodelujejo na naslednjih področjih: (a) krepiti skupno trgovinsko politiko z njenim vključevanjem v širši politični okvir; prevzeti vodilno vlogo v svetovni trgovinski politiki na večstranski in dvostranski ravni; (b) voditi obrambo odprtega, na pravilih temelječega, pravičnega in v trajnostni razvoj usmerjenega svetovnega trgovinskega sistema, in zagotoviti, da lahko družbe EU delujejo globalno v okviru enakih pogojev, predvidljivih pravil, poštene konkurence in opredeljenih obveznosti, kar bi moralo vključevati tudi konstruktivno sodelovanje pri oblikovanju skupnega stališča Unije v medvladnih pogajanjih OZN o odgovornosti za kršitve človekovih pravic, ter spodbujati odgovornosti družb in zavezujočih obveznosti glede potrebne skrbnosti v zvezi z dobavnimi in proizvodnimi verigami; (c) nemudoma in izčrpno obveščati Parlament o pogajanjih in mandatu Sveta ter med izvajanjem mednarodnih sporazumov, da bi lahko izvajal svoje pristojnosti in pooblastila; poenostaviti in skrajšati pogajalske procese ter okrepiti nadzor Parlamenta nad njimi; povečati transparentnost za državljane EU z objavo pogajalskih smernic (mandatov) za trgovinske sporazume pred začetkom pogajanj; v celoti spoštovati določbe Pogodb in najnovejšo sodno prakso EU, ki določa skupno trgovinsko politiko kot izključno pristojnost Unije; (d) sistematično vključevati poglavja o digitalni trgovini, malih in srednjih podjetjih, zavezujočih in izvršljivih trgovinskih in trajnostnih določb o trgovini in trajnostnem razvoju ter določbe o enakosti med spoloma v trgovinske sporazume in prevzeti vodilno vlogo na tem področju v okviru večstranskih razprav; varovati zasebnost podatkov državljanov EU; (e) krepiti skladnost skupne trgovinske politike s SZVP ter evropsko razvojno in podnebno politiko, da se zagotovijo vrednote in cilji iz člena 3(5) PEU ter členov 21, 207 in 208 PDEU, pri čemer je treba v celoti upoštevati Evropsko soglasje o razvoju;
M.

ker so v različnih državah glavne tarče tega nazadovanja glede pravic žensk in enakosti spolov podobne in zajemajo tudi ključna področja institucionalnega in političnega okvira za enakost spolov in pravice žensk, kot so vključevanje načela enakosti spolov, socialna zaščita in zaščita delavcev, izobraževanje, spolno in reproduktivno zdravje in pravice, preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola ter boj proti njima, pravice oseb LGBTI+, zastopanost žensk na vodilnih političnih položajih ter delovni prostori in ustrezno financiranje organizacij in gibanj za pravice žensk in druge človekove pravice; ker si nekateri aktivisti in organizacije, ki nasprotujejo človekovim pravicam, s svojimi strategijami prizadevajo za razveljavitev obstoječih zakonov o temeljnih človekovih pravicah, ki se nanašajo na: spolnost in razmnoževanje, vključno s pravico do dostopa do sodobnih oblik kontracepcije, tehnologij za oploditev z biomedicinsko pomočjo ali varnega splava; enakost za lezbijke, geje, biseksualne, transseksualne in interspolne (LGBTI+) osebe; dostop do raziskav o matičnih celicah zarodka; in na pravico do spremembe družbenega ali biološkega spola brez strahu pred pravnimi posledicami;
A.

ker se interseksualne osebe rodijo s telesnimi spolnimi značilnostmi, ki ne ustrezajo medicinskim ali družbenim normam za žensko ali moško telo, in ker se lahko to odstopanje izrazi v primarnih značilnostih (kot so notranji ali zunanji spolni organi, kromosomska in hormonska struktura) in/ali sekundarnih značilnostih (kot so mišična masa, poraščenost in postava);
21.

poudarja, da se pragovi, določeni v stabilizacijskem mehanizmu za banane, ki je priložen sporazumu in velja do leta 2020, ne bi smeli prekoračiti in da bi morali pogodbenici, ko bo mehanizem potekel, še naprej zagotavljati statistične podatke, tudi o pridelkih v okviru pravične trgovine in ekoloških pridelkih; ugotavlja, da sta Nikaragva in Gvatemala septembra 2018 presegli svoj prag (349 % oziroma 102 %), in je zaskrbljen, da ima to posledice za evropske pridelovalce banan; želi spomniti na zavezo Komisije, da bo najpozneje do 1. januarja 2019 ocenila položaj evropskih pridelovalcev banan in da bo mogoče v primeru resnega poslabšanja trga ali položaja teh pridelovalcev predvideti podaljšanje veljavnosti mehanizma; želi spomniti, da bi morala Komisija glede na stabilizacijski mehanizem in zaščitno klavzulo iz sporazuma Evropskemu parlamentu in zadevnim industrijskim sektorjem dati na voljo podrobnejše in rednejše informacije o takih spremembah na tem trgu;
51.

je zaskrbljen zaradi sklepa revizijskega odbora, da hitri širitvi dejavnosti in zmogljivosti EIB v zvezi z izvajanjem EFSI ter pooblastil, ki jih upravljajo tretje strani, in zagotavljanju svetovalnih storitev niso nujno sledile ustrezne prilagoditve poslovne strukture ali postopkov; ugotavlja, da je revizijski odbor leta 2017 ohranil pet svojih priporočil iz let 2015 in 2016 v zvezi z okoljem notranjega nadzora in obvladovanja tveganj; poziva EIB, naj prednostno izvede ta priporočila in zagotovi, da so notranji postopki, kibernetska varnost in obvladovanje tveganj kos novim in vse večjim zahtevam ter izzivom za skupino EIB;
58.

opozarja, da morajo dejavnosti EIB odražati notranje in zunanje politike Unije; poudarja, da bi morali pogoji za posojila olajševati doseganje zadevnih ciljev politike, še posebej pa razvoj obrobnih regij Unije, tako da bi spodbujali rast in zaposlovanje; poziva EIB, naj pred odobritvijo projektov močno okrepi tehnično pomoč in zagotavljanje finančnega strokovnega znanja lokalnim in regionalnim organom, da bi olajšala dostop in vključila vse države članice, zlasti tiste, ki so manj uspešne v smislu odobrenih projektov;
I.

ker je Japonska dejavna članica Azijske razvojne banke (ADB), Afriške razvojne banke (AFDB), Medameriške razvojne banke (IADB), Ekonomske in socialne komisije Združenih narodov za Azijo in Pacifik (UNESCAP) in drugih specializiranih agencij ZN ter azijsko-evropskega srečanja (ASEM) in Dialoga za azijsko sodelovanje (ACD); ker je Japonska članica Svetovne trgovinske organizacije (WTO), Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), Mednarodne banke za obnovo in razvoj (IBRD), Mednarodnega denarnega sklada (IMF), skupine G7 in skupine G20;
A.

ker je enotni trg bil in ostaja temeljni kamen evropskega povezovanja in visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva ter gonilo rasti in ustvarjanja delovnih mest; ker so to še bolj poudarila nedavna pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz EU;
H.

ker je Beneška komisija v skupnem mnenju št. 914/2018 z dne 16. marca 2018 pozdravila dejstvo, da „so pobudniki osnutka zakona na sestankih v Bukarešti izrazili pripravljenost, da spremenijo več vidikov osnutka zakona“, in pozvala romunske organe, naj upoštevajo njena glavna priporočila, in sicer, da „so nove zahteve za poročanje in razkritje iz osnutka zakona, vključno s sankcijami prekinitve dejavnosti in prenehanja v primeru neskladnosti z zakonodajo, očitno nepotrebne in nesorazmerne ter da bi jih bilo treba razveljaviti„ ter da bo podrobna objava finančnih poročil vsakih šest mesecev in navedba vira dohodka ne glede na znesek, skupaj s sankcijo razpustitve, imela „negativen učinek na civilno družbo“ in bo v nasprotju s „svobodo združevanja in pravico do spoštovanja zasebnega življenja“ (3);
39.

pozdravlja, da se namenja poudarek ustvarjanju delovnih mest in pravicam delavcev, zlasti s sprejetjem zakona o varnosti in zdravju pri delu, s katerim se poskuša učinkovito obravnavati številne smrtne žrtve nesreč pri delu; poziva gruzijski parlament, naj razširi področje uporabe zakona, da bi onemogočil izjeme; poziva gruzijske oblasti, da so dolžne spoštovati mednarodne delovne standarde, in poudarja, da je treba preoblikovati oddelek za inšpekcijo delovnih razmer v polnopraven in neodvisen organ za delovne inšpekcije, usklajen s konvencijo št. 81 Mednarodne organizacije dela, da bi izboljšali varnost pri delu in zmanjšali neprijavljeno delo; poziva, naj delodajalci prenehajo diskriminirati delavce zaradi uveljavljanja pravice do članstva v sindikatu; je zaskrbljen zaradi dela otrok in nezadostne svobode združevanja v sindikate; opozarja, da je varnost pri delu v skladu z zahtevami iz pridružitvenega sporazuma izjemno pomembna;
45.

opozarja, da se bodo emisije CO 2 v pomorskem prometu do leta 2050 po ocenah povečale za med 50 % in 250 % in da tehnični načini znatnega zmanjšanja emisij ladij že obstajajo; pozdravlja sporazum o začetni strategiji Mednarodne pomorske organizacije o zmanjšanju ladijskih emisij toplogrednih plinov, dosežen na 72. zasedanju odbora Mednarodne pomorske organizacije za varstvo morskega okolja aprila 2018, kot prvi korak, s katerim pomorski sektor prispeva k uresničitvi temperaturnega cilja, določenega s Pariškim sporazumom; Mednarodno pomorsko organizacijo poziva, naj čim prej sprejme nove ukrepe za obvezno zmanjšanje emisij, potrebne za uresničitev zadanih ciljev, in poudarja, kako pomembno in nujno je, da se začnejo izvajati pred letom 2023; poudarja, da so za zmanjševanje pomorskih emisij potrebni nadaljnji ukrepi in dejanja, in zato poziva EU in države članice, naj pozorno spremljajo posledice in izvajanje sporazuma Mednarodne pomorske organizacije in razmislijo o dodatnih ukrepih na ravni EU, da bi zagotovili, da se emisije toplogrednih plinov ladij zmanjšujejo skladno s temperaturnim ciljem iz Pariškega sporazuma; poziva Komisijo, naj vključi mednarodni pomorski promet v prihodnjo strategijo o razogljičenju za leto 2050 za usmerjanje odločitev EU o naložbah v goriva in pogonske tehnologije brez ogljičnih emisij za pomorski promet;
8. Evropski parlament in Svet se v interesu lojalnega in dobrega institucionalnega sodelovanja zavezujeta, da bosta v celotnem proračunskem postopku, še zlasti pa v spravnem obdobju, vzdrževala redne in dejavne stike na vseh ravneh s pomočjo njunih pogajalcev. Evropski parlament in Svet se zavezujeta, da bosta zagotavljala pravočasno in redno medsebojno izmenjavo ustreznih informacij in dokumentov tako na uradni kot neuradni ravni ter da bosta v sodelovanju s Komisijo v spravnem obdobju po potrebi organizirala tehnične ali neuradne sestanke. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu zagotavlja pravočasen in enakopraven dostop do informacij in dokumentov.

8. Evropski parlament in Svet se v interesu lojalnega in dobrega institucionalnega sodelovanja zavezujeta, da bosta v celotnem proračunskem postopku, še zlasti pa v spravnem obdobju, vzdrževala redne in dejavne stike na vseh ravneh s pomočjo njunih pogajalcev. Evropski parlament in Svet se zavezujeta, da bosta zagotavljala pravočasno in redno medsebojno izmenjavo ustreznih informacij in dokumentov tako na uradni kot neuradni ravni , zlasti tako, da bosta, takoj ko bodo na voljo, drug drugemu posredovala vse procesne dokumente, ki so jih sprejela njuna pripravljalna telesa. Nadalje se zavezujeta, da bosta v sodelovanju s Komisijo v spravnem obdobju po potrebi organizirala tehnične ali neuradne sestanke. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu zagotavlja pravočasen in enakopraven dostop do informacij in dokumentov.
22.

obžaluje, da ZDA pri ponovni odobritvi člena 702 zakona FISA niso izkoristile priložnosti za vključitev varoval iz predsedniške politične direktive št. 28; poziva, naj se z dokazi in pravnimi obveznostmi zagotovi, da se podatki po členu 702 zakona FISA ne bodo zbirali brez razlikovanja in da dostop ne bo kar vsesplošen (množično zbiranje), saj bi bilo to v nasprotju z Listino EU o temeljnih pravicah; je seznanjen z obrazložitvijo Komisije v delovnem dokumentu njenih služb, da nadzor po členu 702 zakona FISA vedno temelji na filtrih in zato ne omogoča množičnega zbiranja; zato se pridružuje pozivu WP29, naj Nadzorni odbor za zasebnost in državljanske svoboščine (PCLOB) v svojem poročilu posodobi opredelitev „ciljev“, „določanja filtrov“ in procesa uporabe filtrov pri programu UPSTREAM, ter naj pri tem naj pojasni in oceni, ali pri tem prihaja do množičnega dostopanja do podatkov; obžaluje, da so posamezniki iz EU izvzeti iz dodatnega varstva, kakor ga zagotavlja ponovno odobreni člen 702 zakona FISA; obžaluje, da ponovna odobritev člena 702 vsebuje več sprememb, a so zgolj postopkovne narave in ne urejajo najbolj problematičnih vprašanj, na katera je opozorila WP29; poziva Komisijo, naj skorajšnjo analizo člena 702 zakona FISA, ki jo bo izvedla WP29, vzame resno in naj ustrezno ukrepa;
J.

ker sta se EU in Moldavija skupaj zavezali, da si bosta prizadevali za napredek njunega političnega združevanja in gospodarskega povezovanja, za kar pa mora država v skladu z določbami pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ter pridružitvenega načrta sprejeti in izvajati strukturne in druge obsežne reforme, potrebna pa je tudi zaveza Moldavije, da bo varovala evropske vrednote, vključno s spoštovanjem človeških vrednot in svoboščin, demokracije, enakosti in pravne države;
36.

poziva države članice in regionalne organe, naj podprejo gospodarske subjekte iz ribiškega sektorja pri dostopanju do znanja, mrež in finančnih sredstev, ki so potrebni za izvajanje inovativnih dejavnosti in oblikovanje novih proizvodov („nova živila“), zlasti pri vrednotenju že ulovljenih vrst z nizko ekonomsko vrednostjo, ter vključijo raziskovalne organizacije in institucije, kot so oceanografski inštituti, da bi se lahko izkoristilo njihovo obsežno znanje o osnovnih surovinah ter njihovih bioloških, prehranskih in organoleptičnih lastnostih, tako da bi se preprečevalo nastajanje odpadkov, karseda povečala vrednost svežih proizvodov, spodbudila sinergija med različnimi deli vrednostne verige in povečala odpornost sektorja;
10.

ugotavlja, da je sporazum tudi v skladu z duhom in načeli iz priporočila Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017, tudi kar zadeva pogojevanje ratifikacije novega sporazuma z Armenijo ali Azerbajdžanom s pomembno zavezanostjo in znatnim napredkom za rešitev konflikta v Gorskem Karabahu; poziva obe strani, naj v dobri veri pospešita pogajanja in povečata rezultate svojih pogajanj po volitvah leta 2018 v obeh državah in naj pišeta zgodovino, tako da končata konflikt, ki ga ni mogoče rešiti vojaško, je pa zahteval preveč življenj, zlasti med civilnim prebivalstvom, in ki ne samo, da onemogoča vzpostavitev miru in stabilnosti, temveč tudi že skoraj tri desetletja zavira socialno-ekonomski razvoj v regiji; je zelo zaskrbljen zaradi krepitve vojaških zmogljivosti in nesorazmernih obrambnih odhodkov v regiji; podpira vse pobude, ki prispevajo k miru in razvoju dobrih sosedskih odnosov, vključno s pogovori na visoki ravni ter mehanizmom za nadzor premirja, in poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj povečata podporo EU za programe za omogočanje večjih stikov med armenskimi in azerbajdžanskimi nevladnimi in mladinskimi organizacijami, pri čemer je treba zagotoviti, da se države članice EU izogibajo posrednemu izvozu blaga z dvojno rabo in tehnologije stranem, ki so udeležene v konfliktu;
97.

poudarja, da se je dolgotrajna protikorupcijska preiskava škandala v zvezi s projektom MOSE zaključila 14. septembra 2017 s sodbo sodišča v Benetkah, ki je dve vodilni osebi, neposredno udeleženi v škandalu, obsodilo na štiri leta zaporne kazni in odvzem 9 575 000 EUR; obžaluje, da je EIB med letoma 2011 in 2013 za izvajanje projekta MOSE namenila tri posojila v vrednosti 1,2 milijarde EUR, pri čemer je bilo zadnje posojilo odobreno po tem, ko so nacionalni organi začeli preiskavo zaradi korupcije; poziva EIB, naj zagotovi, da bo svojo politiko ničelne tolerance do goljufije karseda strogo izvajala in da se bo v celoti umaknila iz financiranja projekta MOSE ter projektov, povezanih z njim prek sistema družb in upravičencev, ki sodelujejo pri izvajanju projektov v deželi Veneto, zlasti projekta za razširitev dela avtoceste A4, znanega kot Passante di Mestre, saj preiskave zaradi davčne goljufije, korupcije in vključenosti kriminalnih združb še potekajo, in projekta za tretji pas avtoceste A4 na delu med Benetkami in Trstom; poziva EIB, naj izvede ustrezne notranje preiskave v zvezi z izbiro upravičencev in razdeljevanjem ter upravljanjem sredstev in naj objavi rezultate;
—

Resolucija z dne 24. oktobra 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno oljno ogrščico MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) in MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0398).
21.

poziva Rusijo, naj zagotovi brezpogojen in neoviran dostop mednarodnim opazovalcem in misijam za spremljanje stanja na področju človekovih pravic; poziva mednarodne organizacije, kot so OZN, Svet Evrope in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, naj bolj pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic na Krimu in sprejmejo ustrezne ukrepe;
58.

poudarja, da je treba spodbujati in financirati kampanje za promocijo regionalnih shem kakovosti, ki jih zajema Uredba (EU) št. 1151/2012, kot so zaščitene označbe porekla; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami v vsej EU začne kampanjo obveščanja potrošnikov in podjetij o akvakulturi na splošno in zlasti o razlikah med strogimi in celovitimi standardi na evropskem trgu in nižjimi standardi, ki veljajo za uvožene proizvode v tretjih državah, s poudarkom zlasti na težavah za varnost hrane in javno zdravje, ki jih povzročata uvajanje posebno odpornih mikroorganizmov v Unijo in odpornost proti antimikrobikom; poudarja pomen zakonodaje EU o dobrobiti gojenih rib med gojenjem, prevozom in usmrtitvijo pri izpolnjevanju pričakovanj potrošnikov in oglaševanju kakovosti proizvodov, zagotovljene s standardi EU, v primerjavi z uvozom iz tretjih držav;
4.

pozdravlja dejstvo, da so bila sredstva namenjena široki paleti projektov: prometu in drugi infrastrukturi (okolje, turizem, kultura, oživljanje mest in podeželja, socialna infrastruktura, projekti informacijske družbe in ukrepi za razvoj človeških virov); poleg tega pozdravlja dejstvo, da je 63 % skupnih plačil projektov državne pomoči zadevalo pomoč za podjetja in poslovne projekte, kar je neposredno prispevalo h konkurenčnosti in zmanjšanju poslovnega tveganja, medtem ko je 37 % plačil zadevalo ukrepe državne pomoči za infrastrukturne projekte in so dopolnjevala ukrepe na področju tržnih pogojev in podjetniških izboljšav;
15.

izreka priznanje delu skupine uglednih mednarodnih in regionalnih strokovnjakov za Jemen pri OZN in izraža solidarnost z njenim predsednikom Kamelom Džendubijem; pozdravlja letno poročilo Visokega komisariata OZN za človekove pravice z dne 24. septembra 2018 o razmerah v Jemnu, v katerem se je Svet OZN za človekove pravice odločil, da skupini uglednih mednarodnih in regionalnih strokovnjakov še za eno leto podaljša mandat, ki ga je mogoče obnoviti z odobritvijo Sveta za človekove pravice, in ki sedaj vključuje zbiranje dokazov o vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost, storjenih v Jemnu, da bi se odgovorni preganjali in kaznovali; poziva k predložitvi zadeve o razmerah v Jemnu Mednarodnemu kazenskemu sodišču (MKS); poziva Jemen, naj se temu sodišču pridruži, kar bi omogočilo pregon vseh oseb, odgovornih za kazniva dejanja, storjena med konfliktom, tudi brez napotitve Varnostnega sveta OZN;
35.

meni, da so sedanje raziskave na področju strategije za beljakovinske rastline razdrobljene in brez določenega cilja; poziva k prizadevanjem za okrepitev raziskav in razvoja, zlasti javnih raziskav, na slabo razvitem področju beljakovinskih rastlin, primernih za prehrano ljudi in živalsko krmo, ki so le malo ali sploh niso zanimive za zasebne vlagatelje, in na področju alternativnih beljakovin, kot so beljakovin iz žuželk in alg; poziva k večjemu sodelovanju med javnimi in zasebnimi raziskovalnimi ustanovami; poudarja potrebo po regulativnem okviru, ki bi podpiral raziskovalne in inovacijske programe, da bi se dosegla večja in konkurenčna proizvodnja beljakovin;
23.

opozarja na pomen evropskih nadzornih organov pri analizi nadzornih in regulativnih okvirov tretjih držav in v zvezi s tem poziva, da je treba ustreznim evropskim nadzornim organom omogočiti in dodeliti pristojnost, da zbirajo, urejajo in analizirajo podatke; opozarja na vlogo pristojnega nacionalnega organa v postopku izdaje dovoljenj za finančne institucije, ki želijo upravljanje portfelja ali obvladovanje tveganja deloma prenesti na ponudnike storitev v tretjih državah, v katerih je regulativna ureditev primerljiva z ureditvijo v EU, ter na pomen nadzornega zbliževanja; je seznanjen s stalnim pregledom, ki ga opravljajo evropski nadzorni organi, zlasti s predlogi o nadzoru ureditev o prenosu, zunanjem izvajanju ali prenosu tveganja finančnih institucij; meni, da bi morali evropski nadzorni organi in pristojni nacionalni organi tesno sodelovati, da bi delili najboljšo prakso in zagotovili enotno izvajanje regulativnega sodelovanja in dejavnosti s tretjimi državami;
33.

poziva države članice in Komisijo, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje storitev in predpisov, ki so pomembni za ustrezno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in za enakost spolov; poziva k razvoju dostopnega, kakovostnega in cenovno sprejemljivega varstva otrok in predšolske vzgoje ter storitev oskrbe za tiste, ki jo potrebujejo, in k vzpostavitvi ugodnih razmer za starše in skrbnike, tako da bi jim omogočili ugodno izrabo dopusta iz družinskih razlogov ter prožno ureditev dela, ki jih omogoča nova tehnologija, ter jim jamčili socialno zaščito in po potrebi omogočili ustrezno usposabljanje; poudarja pa, da je treba družinskim članom zmanjšati breme obvezne oskrbe, in poziva, da bi oblikovali regulirano domeno gospodinjskih delavcev in oskrbovalcev, s katero bi olajšali usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja in obenem prispevali k ustvarjanju novih delovnih mest; v zvezi s tem poudarja, da imajo velik potencial javno-zasebna partnerstva ter da imajo pomembno vlogo ponudniki socialnih storitev in socialna podjetja; poudarja, da je treba nepretrgano spremljati napredek v socialnih zadevah in na področju enakosti spolov, da bi zajeli tudi razsežnost spola, in ter čez čas preučiti vpliv reform;