Mnenje Evropskega odbora regij – Energetski sveženj o plinu, vodiku in emisijah metana

(2022/C 498/13)

Poročevalec: Jakub CHEŁSTOWSKI (ECR/PL), predsednik Šlezijskega vojvodstva Referenčni dokumenti: Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika COM(2021) 803 final Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika COM(2021) 804 final Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942 COM(2021) 805 final

I. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

COM(2021) 803 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 6

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] Cilj direktive je tudi vzpostaviti regulativni okvir, ki bo vsem tržnim udeležencem dal možnost in spodbudo za to, da bodo pri načrtovanju svojih dejavnosti upoštevali prehodno vlogo fosilnega plina , da bi se izognili učinkom vezanosti ter zagotovili postopno in pravočasno opuščanje fosilnega plina, zlasti v vseh zadevnih industrijskih sektorjih in za ogrevanje. […] Cilj direktive je tudi vzpostaviti regulativni okvir, ki bo vsem tržnim udeležencem dal možnost in spodbudo za to, da bodo upoštevali prehodno vlogo fosilnega plina in tako poskrbeli, da bo na novo zgrajena infrastruktura za zemeljski plin primerna za dobavo nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, s čimer bi se izognili učinkom vezanosti v času amortizacije ter zagotovili postopno in pravočasno opuščanje fosilnega plina, zlasti v vseh zadevnih industrijskih sektorjih in za ogrevanje.

Obrazložitev

Da bi povečali uporabo razogljičenih plinov, je bistveno, da se v naložbenih načrtih za novo plinsko infrastrukturo, vključno s plinovodi, terminali za UZP in skladišči za plin, upošteva potreba po zasnovi in gradnji infrastrukture tako, da bo ta od začetka obratovanja prilagojena razogljičenim plinom.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 9

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] Vendar lahko nizkoogljična goriva, kot je nizkoogljični vodik, tudi kratkoročno in srednjeročno odigrajo vlogo pri energetskem prehodu, da se hitro zmanjšajo emisije obstoječih goriv in podpre uvajanje goriv iz obnovljivih virov, kot je obnovljivi vodik. Da bi podprli ta prehod, je treba določiti prag za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za nizkoogljični vodik in sintetična plinasta goriva. (…) […] Vendar lahko nizkoogljična goriva, kot je nizkoogljični vodik, tudi kratkoročno in srednjeročno odigrajo vlogo pri energetskem prehodu, da se hitro zmanjšajo emisije obstoječih goriv in podpre uvajanje goriv iz obnovljivih virov, kot je obnovljivi vodik. Še eno pomembno gorivo iz obnovljivih virov za doseganje podnebnih ciljev je biometan, saj je razmeroma lahko združljiv s sedanjo infrastrukturo za zemeljski plin (nadomestno gorivo), EU pa ima velike možnosti za lastno proizvodnjo. Za razvoj trga biometana bi si morale države članice prizadevati zlasti za izvajanje naložb v skladu z načeli kaskadne uporabe biomase, da bi se znatno povečala decentralizirana proizvodnja bioplina in biometana iz obstoječih odpadkov v sektorjih, kot so kmetijstvo, gozdarstvo in komunalno upravljanje. Proizvodnja rastlin zgolj za uporabo v obratih za pridobivanje bioplina in gradnja teh obratov, ki so odvisni od nadaljevanja intenzivne živinoreje, bi morala biti izključena. Da bi podprli ta prehod, je treba določiti prag za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za nizkoogljični vodik in sintetična plinasta goriva.

Obrazložitev

Razvoj sektorja bioplina in biometana je kratkoročno pomemben za delno zmanjšanje odvisnosti od dobave zemeljskega plina iz Rusije, pa tudi za razvoj lokalnih energetskih skupnosti v sektorjih, kot so kmetijstvo, gozdarstvo ali občinsko upravljanje, kjer se odpadki lahko spremenijo v proizvodni substrat. Vendar bi bilo treba izrecno pojasniti, da se lahko sežiga le že obstoječi metan. Proizvodnja rastlin za uporabo v obratih za pridobivanje bioplina in nadaljevanje intenzivne živinoreje zgolj za pridobivanje bioplina in biometana za energetske namene morata biti izključena, saj bi sicer upočasnili prehod na zeleno gospodarstvo.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 20

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] Čeprav je elektrifikacija ključni element zelenega prehoda, se bo v prihodnosti v gospodinjstvih še vedno uporabljal zemeljski plin, vključno z vse večjimi količinami obnovljivega plina. […] Čeprav je elektrifikacija ključni element zelenega prehoda, se bo v prihodnosti v gospodinjstvih še vedno uporabljal zemeljski plin, vključno z vse večjimi količinami obnovljivega plina. Da bodo gospodinjstva lahko prejemala in uporabljala pline iz obnovljivih virov, bi morale države članice v sodelovanju z Evropsko komisijo začeti dialog z deležniki na trgu o tehnološki razpoložljivosti ustrezne odjemne opreme in morebitnih stroških njene uvedbe.

Obrazložitev

Razviti trg razogljičenega plina bo moral upoštevati maloprodajne odjemalce, kot so gospodinjstva in nekatera MSP. Brez nadgradnje ali nakupa nove opreme za ogrevanje in hlajenje bodo imeli končni odjemalci tehnične težave ali pa ne bodo mogli preiti s fosilnih goriv na razogljičene pline.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 108

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] ponudba in povpraševanje, prenosna infrastruktura, kakovost storitev, čezmejna trgovina, naložbe, cene za odjemalce, likvidnost trga. […] ponudba in povpraševanje, prenosna infrastruktura, kakovost storitev, čezmejna trgovina, naložbe, cene za odjemalce, likvidnost trga. Za preglednost trga bi bilo treba tudi podrobno določiti stroške gradnje nove infrastrukture za razogljičene pline v vseh državah članicah. Zato bi morali nacionalni regulativni organi v sodelovanju z nacionalnimi upravljavci omrežij pripraviti podrobne ekonomske izračune prihodnjih naložbenih stroškov za širitev infrastrukture za razogljičeni plin. To bo omogočilo realistično načrtovanje razvoja omrežja, opredelitev morebitnih vrzeli v financiranju in oblikovanje tarifne politike, ki bo koristila tako operaterjem kot odjemalcem.

Obrazložitev

Stroški gradnje infrastrukture za razogljičeni plin se lahko med državami članicami precej razlikujejo. Za ustrezno načrtovanje razvoja trga nizkoogljičnih in obnovljivih plinov bi bilo treba upoštevati vidik lokalnih stroškov.

Predlog spremembe 5

Člen 4(3)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] v določanje cen za dobavo zemeljskega plina energijsko revnim ali ranljivim gospodinjskim odjemalcem. Za takšne javne posege veljajo pogoji iz odstavkov 4 in 5. […] v določanje cen za dobavo zemeljskega plina energijsko revnim ali ranljivim gospodinjskim odjemalcem ali zaščitenim odjemalcem, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) 2017/1938 . Za takšne javne posege veljajo pogoji iz odstavkov 4 in 5. V primeru dolgotrajnega in znatnega povišanja cen se lahko posegi, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 4 in 5, razširijo na druge skupine odjemalcev, da se preprečijo negativne posledice energijske revščine.

Obrazložitev

Če se bodo cene močno povišale, je predlog Evropske komisije preveč omejen. Predlog spremembe omogoča, da se dodajo kategorije zaščitenih odjemalcev, kot so opredeljene v uredbi o zanesljivosti oskrbe s plinom (2017/1938).

Predlog spremembe 6

Člen 8(11) (nov odstavek)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 11. Da bi lahko končnim odjemalcem dokazali, kakšen je delež energije iz obnovljivih virov v mešanici energijskih virov določenega dobavitelja obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv v primerjavi z energijo, dano na trg in dobavljeno odjemalcem na podlagi pogodb, države članice zagotovijo, da se lahko na zahtevo dobavitelja obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv v skladu s členom 19(7)(ii) Direktive (EU) 2018/2001 izdajo potrdila o izvoru za plin, vključno z bioplinom, biometanom, vodikom, amoniakom, metanolom in sintetičnimi plinskimi gorivi. Poleg tega je bistveno, da se končni odjemalci zavedajo pomena zelenega prehoda in so obveščeni o raznolikosti obnovljivih ali nizkoogljičnih goriv ter o svoji pravici, da zahtevajo potrdila o izvoru.

Obrazložitev

Za razvoj povezanega evropskega trga nizkoogljičnih in obnovljivih goriv bodo potrebni instrumenti za zagotavljanje informacij o izvoru plinov, ki so proizvedeni in dobavljeni končnim odjemalcem.

Predlog spremembe 7

Člen 10(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] predpise o trgovanju in pravila za izravnavo. Tozadevno države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da upravni postopki niso diskriminatorni do dobaviteljev, ki so že registrirani v drugi državi članici. […] predpise o trgovanju in pravila za izravnavo ter ima zahtevana dovoljenja, ki jih v skladu s členom 7(2) izda regulativni organ države članice, v kateri se dobavlja plin . Tozadevno države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da upravni postopki niso diskriminatorni do dobaviteljev, ki so že registrirani v drugi državi članici.

Obrazložitev

Zahteva, da dobavitelji izpolnjujejo standarde v državah članicah, odjemalcem zagotavlja zanesljivo oskrbo. Preostali del amandmaja je namenjen temu, da taki standardi niso diskriminatorni.

Predlog spremembe 8

Člen 26

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] obrati za proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov priključeni na distribucijsko ali prenosno omrežje. […] obrati za proizvodnjo obnovljivih in nizkoogljičnih plinov priključeni na distribucijsko ali prenosno omrežje , če se na podlagi nacionalnih načrtov za razvoj omrežja iz člena 51 štejejo za koristne . Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni potrebni mehanizmi za pravično in sorazmerno delitev stroškov, povezanih s priključitvijo novih obratov, ki proizvajajo obnovljive in nizkoogljične pline.

Obrazložitev

Namen uvedbe mehanizmov nadomestil je preprečiti nepravičen prenos stroškov na druge uporabnike omrežja in zagotoviti enake konkurenčne pogoje na trgu. Na distribucijska in prenosna omrežja bi morali biti priključeni le objekti z jasno dodano vrednostjo, saj bi se bilo treba dolgoročno osredotočiti na trajnostni razvoj energije iz obnovljivih virov, zlasti na proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov.

Predlog spremembe 9

Člen 51(2), točka (b)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (b) vsebuje vse že sprejete naložbe in opredeli nove, ki jih je treba izvesti v naslednjih treh letih (b) vsebuje vse že sprejete naložbe in opredeli nove, ki jih je treba izvesti v naslednjih treh letih , skupaj s podrobno ekonomsko analizo, ki bo vključevala stroške izgradnje ali nadgradnje obstoječe infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline ter opredelitev morebitne vrzeli v financiranju v primerjavi s konvencionalno infrastrukturo za zemeljski plin;

Obrazložitev

Dolgoročno načrtovanje za razvoj infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline mora vključevati podrobno načrtovanje stroškov. Če bi bila podrobna ekonomska vprašanja v izključni pristojnosti operaterjev prenosnega in distribucijskega sistema za plin, bi to lahko povzročilo težave pri uresničevanju naložbenih ciljev.

Predlog spremembe 10

Člen 72(4), točka (f) (nova točka)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (f) vzpostavi tako imenovane regulativne peskovnike za odobritev ciljno usmerjenih in začasnih izvzetij iz nacionalnih, regionalnih ali lokalnih zakonodajnih okvirov za izvajanje inovativnih naložb v nizkoogljične in obnovljive pline. Vzpostavitev takšnega preskusnega regulativnega okolja je namenjena pospešitvi naložb v nizkoogljične pline in obnovljive pline, zlasti v tistih državah članicah, v katerih te ne bodo v celoti skladne z veljavnimi pravnimi in regulativnimi okviri, ter bi lahko olajšala naknadno prilagoditev regulativnega okolja takim naložbam.

Obrazložitev

Priporoča se uvedba tako imenovanih regulativnih peskovnikov, ki bodo zagotovili začasno izvzetje iz nacionalnih, regionalnih ali lokalnih zakonodajnih okvirov za uresničitev inovativnih naložb, za katere še ni bilo razvito ustrezno pravno okolje.

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

COM(2021) 804 final

Predlog spremembe 11

Uvodna izjava 42

Predlog Komisije Predlog spremembe OR […] Ob zagotavljanju harmoniziranega pristopa glede kakovosti plina za čezmejne točke za medomrežno povezovanje bi bilo treba ohraniti prožnost držav članic glede uporabe standardov kakovosti plina v njihovih domačih sistemih zemeljskega plina. […] Ob zagotavljanju harmoniziranega pristopa glede kakovosti plina za čezmejne točke za medomrežno povezovanje bi bilo treba ohraniti prožnost držav članic glede uporabe standardov kakovosti plina v njihovih domačih sistemih zemeljskega plina. Potrdila o izvoru bodo potrebna za zagotovitev tesno povezanega, interoperabilnega in preglednega trga nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, katerih količine se bodo v sistemu zemeljskega plina povečale. Namen teh potrdil bo certificiranje vira proizvodnje plina in ustvarjenega ogljičnega odtisa, da se zagotovi standardizirano trgovanje med proizvajalci in končnimi odjemalci ter dokumentira doseženo zmanjšanje emisij CO2.

Obrazložitev

Brez potrdila o izvoru ne bo mogoče certificirati vira proizvodnje in ogljičnega odtisa določenega plina, kar bo preprečilo izvajanje podnebnih politik in nefinančno poročanje.

Predlog spremembe 12

Člen 43(1), točka (c)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (c) prepoznava naložbene vrzeli, zlasti v zvezi s čezmejnimi zmogljivostmi. (c) prepoznava naložbene vrzeli, zlasti v zvezi s čezmejnimi zmogljivostmi , in sistemske povezave s tretjimi državami, iz katerih se bodo uvažali nizkoogljični in obnovljivi plini, da bi zadostili skupnemu povpraševanju Evropske unije po energiji .

Obrazložitev

Da bi zagotovili kontinuiteto proizvodnje v industrijskih sektorjih in energetsko varnost EU na novem trgu nizkoogljičnih in obnovljivih plinov, bi morala biti glavna točka načrtovanja zagotoviti uvoz potrebnih količin vodika iz držav zunaj EU, da bi trajnostno in varno pokrili skupne potrebe EU po energiji.

Predlog spremembe 13

Člen 43(4) (nov odstavek)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 4. Za pripravo pravilnega, realističnega in izvedljivega desetletnega načrta razvoja omrežja na ravni Unije bi morali ACER, ENTSO za plin in ENTSO za električno energijo takoj po začetku veljavnosti te uredbe začeti postopek posvetovanja z nacionalnimi regulativnimi organi o stroških gradnje ali nadgradnje infrastrukture za nizkoogljične in obnovljive pline. To zadeva zlasti natančno načrtovanje naložbenih in operativnih stroškov za nove zmogljivosti, kot so terminali za vodik, elektrolizatorji in vodikova omrežja.

Obrazložitev

Kot pri prejšnjem predlogu spremembe.

Predlog spremembe 14

Člen 60(1), točka (b)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (b) naložba prispeva k razogljičenju; (b) naložba prispeva k razogljičenju in zagotavlja, da je na novo zgrajena infrastruktura za zemeljski plin zasnovana tako, da se bo že od začetka obratovanja lahko uporabljala za obnovljive in nizkoogljične pline, s čimer se bo zmanjšalo tveganje vezanosti ;

Obrazložitev

Kot pri prejšnjem predlogu spremembe.

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942

COM(2021)805 final

Predlog spremembe 15

Člen 3 (nov člen)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Ocena dolgoročnega potenciala obnovljivih virov plina kot podlaga za optimizacijo razvoja prenosnega in distribucijskega sistema 1. Države članice so v okviru svojih nacionalnih strategij za bioplin in biometan odgovorne za ocenjevanje proizvodnega potenciala biometana na lokalni ravni na svojem celotnem ozemlju. Ta ocena se izvede v dveh letih od začetka veljavnosti te uredbe in lahko temelji na obstoječih ocenah. 2. Biomasa, ki se upošteva v tej oceni, vključuje surovo biomaso, kot je opredeljena v členu 2 Direktive 2018/2001 (vključno s Prilogo IX), in izpolnjuje trajnostna merila EU. 3. V fazi priprave ocene se države članice posvetujejo s pristojnim regulativnim organom ter operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov, da bi določile: (a) teritorialno enoto, znotraj katere se opravi ocena proizvodnega potenciala, (b) geografsko bližino obstoječih omrežij zemeljskega plina z vidika ocenjene biomase. 4. Države članice se pri pripravi ocen, njihovi razširitvi in poznejših posodobitvah posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi organi ter operaterji prenosnih in distribucijskih sistemov. Posvetujejo se lahko tudi z drugimi ustreznimi organi.

Obrazložitev

Ocena dolgoročnega proizvodnega potenciala bioplina in biometana je predpogoj za stroškovno učinkovito načrtovanje ojačitev omrežja za vključitev vse večjih količin biometana v plinska omrežja.

Predlog spremembe 16

Člen 3(3) (nov odstavek)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 3. ACER skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi opravi podroben izračun naložbenih in operativnih stroškov, povezanih z zmanjšanjem emisij metana v vsaki državi članici. Prvi izračun se opravi v … [12 mesecih po začetku veljavnosti te uredbe] in se posodobi vsake tri mesece. Izračun naložbenih in operativnih stroškov je osnova za načrtovanje tarifne politike in politike financiranja.

Obrazložitev

Pri izvajanju analiz uhajanja metana, poročanju o emisijah metana in uresničevanju morebitnih novih naložb za zmanjšanje teh emisij bi bilo treba upoštevati sistemske stroške, ki ne smejo predstavljati bremena za končnega odjemalca ali povečati energijske revščine regij.

Predlog spremembe 17

Člen 10(4) (nov odstavek)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 4. Komisija v sodelovanju z Mednarodno opazovalnico emisij metana z izvedbenimi akti določi vseevropsko metodologijo za spremljanje in preverjanje emisij metana ter poročanje o njih za izvajanje obveznosti iz poglavij 3, 4 in 5 te uredbe.

Obrazložitev

Za začetek usklajenih prizadevanj za zmanjšanje emisij metana je treba uvesti univerzalno metodologijo za spremljanje in preverjanje emisij ter poročanje o njih, ki naj zajema celoten sektor in povzročiteljem emisij metana omogoča, da pregledno in primerljivo poročajo o njih.

Predlog spremembe 18

Členi 12, 14, 17, 18, 25, 26, 27, 28, 29

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Členi 12, 14, 17, 18, 25, 26, 27, 28, 29 V členu 12 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev. V členu 14 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev. V členu 17 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev. V členu 18 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev. V členu 25 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev. V členu 26 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev. V členu 27 so obvezni roki podaljšani za 9 mesecev. V členu 28 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev. V členu 29 so obvezni roki podaljšani za 12 mesecev.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

1. poudarja, da je treba potrošnike zaščititi pred visokimi cenami in jim zagotoviti zanesljivo oskrbo z energijo. To je zlasti pomembno v sedanjih geopolitičnih razmerah;

2. za dosego ciljev evropskega zelenega dogovora in osmega okoljskega akcijskega načrta ter v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah bi morala Unija ob upoštevanju vprašanja energetske varnosti čim prej postopno opustiti fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, in doseči gospodarstvo z visoko energijsko učinkovitostjo, ki bo temeljilo predvsem na obnovljivih virih energije. Zato je treba hitro vzpostaviti skupni okvir za postopno opuščanje zemeljskega plina;

3. ugotavlja, da je razvoj vodikovega gospodarstva neposredno odvisen od pravočasne vzpostavitve in preoblikovanja vodikove infrastrukture. Za izvajanje večplastnih projektov in pobud v dinamičnem okolju je potreben ustrezen pravni okvir EU, da se zagotovi potrebna gotovost pri načrtovanju naložb;

4. poudarja, da vse večji prodor razogljičenih plinov ne bi smel vplivati na kakovost plina pri končnih uporabnikih;

5. opozarja, da je treba analizirati stroške razvoja infrastrukture, da bo energetski prehod z ekonomskega vidika predvidljiv. Za razvoj infrastrukture za razogljičene pline bodo morda potrebne dodatne študije stroškov in tudi študije učinka tega prehoda v najbolj oddaljenih regijah glede na njihove posebnosti, ki so ustrezno priznane v členu 349 PDEU;

6. poziva k preprečevanju ustvarjanja nasedlih naložb. Zlasti na novo zgrajene zmogljivosti za plin bi morale biti zasnovane tako, da bodo v prihodnosti zmožne sosežiganja ali delovanja ob visokih koncentracijah razogljičenih plinov;

7. priporoča uvedbo tako imenovanih regulativnih peskovnikov, da se zagotovi razvoj integriranega trga za razogljičene pline v primeru nezadostne sektorske zakonodaje na nacionalni ravni;

8. opozarja na možnost uvedbe potrdil o izvoru za nizkoogljične in obnovljive pline, ki bodo zagotovila pregledno trgovanje na trgu;

9. priporoča pripravo časovnega načrta za uvoz razogljičenih plinov v EU, da bi ohranili energetsko varnost in zadovoljili prihodnje povpraševanje;

10. poziva, naj se pristojnosti ENTSOG (Evropske mreže sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina) razširijo, da bodo zajemale tudi razvoj trga za nizkoogljične in obnovljive pline, namesto da se v ta namen ustanavlja ločena evropska mreža operaterjev omrežij za vodik (ENNOH);

11. je kritičen do predlaganih strogih pravil o vertikalnem in horizontalnem ločevanju lastništva vodikovih omrežij. So namreč v nasprotju s ciljem kratkoročnih in obsežnih naložb v vodikovo omrežje, ki bi bilo zgrajeno in učinkovito upravljano iz obstoječih omrežij zemeljskega plina; zato poziva, naj se zahteve glede ločevanja električne energije in plina uporabijo tudi za vodik, zlasti na ravni distribucijskega omrežja; opozarja na možnost, da se pristojnost za razvoj omrežja za prenos vodika prenese na operaterje prenosnega sistema za plin. Preoblikovanje operaterja prenosnega omrežja za vodik v ločeno podjetje, ki bi bilo neodvisno od operaterja prenosnega sistema za plin, morda ne bo koristilo dinamiki energetskega prehoda;

12. poziva k razvoju substratne podlage za bioplin in biometan. Zagotavljanje oskrbe z organskimi gorivi bo pomembno za čim boljše izkoriščanje potenciala regij za te pline; prav tako poziva k izključitvi proizvodnje rastlin zgolj za uporabo v obratih za pridobivanje bioplina in gradnje obratov za pridobivanje bioplina, ki so odvisni od nadaljevanja intenzivne živinoreje;

13. poziva k oceni dolgoročnega potenciala proizvodnje bioplina in biometana na regionalni ravni, na podlagi katere bo mogoče opredeliti regionalni razvojni potencial ekosistema razogljičenih plinov;

14. priporoča vzpostavitev skupne metodologije za merjenje emisij metana, ki bo omogočila usklajena prizadevanja za zmanjšanje teh emisij v EU;

15. poudarja, da se bo metan kot gorivo za naprave za soproizvodnjo uporabljal le izjemoma in prehodno;

16. priporoča, naj se upoštevajo stroški prizadevanj za zmanjšanje emisij metana v EU. Evropska komisija bi morala upoštevati potrebne stroške za države članice in predvideti sredstva za pomoč, ki bi neposredno koristila končnim odjemalcem, zlasti v manj razvitih regijah in regijah z velikimi potrebami po ogrevanju;

17. poziva, naj se v določbah EU v celoti prizna in podpre uporaba bioplina tudi v prometu, da bi zmanjšali emisije z vidika življenjskega cikla. Trenutno se v taksonomiji EU za trajnostne dejavnosti kot trajnostna dejavnost priznava proizvodnja bioplina, ne pa tudi njegova uporaba v prometu;

18. opozarja, da se pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti v EU razlikujejo in da je treba odločitve sprejemati na ravni upravljanja, kjer je to najučinkovitejše; meni, da so obravnavani zakonodajni predlogi v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.