o izvajanju dela v okviru programa pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem v letu 2019 in prejšnjih letih

Bolgarija, Slovaška in Litva so se ob pristopu k EU zavezale, da bodo zaprle tri jedrske elektrarne starejše sovjetske izvedbe pred koncem njihove načrtovane življenjske dobe. EU se je zavezala, da bo zagotovila finančno pomoč za dokončanje varne razgradnje teh elektrarn. Podporo EU za obdobje 2014–2020 urejata uredbi Sveta, ki določata cilje, glede na katere je v tem poročilu pregledan napredek, dosežen v letu 2019. Bolgarija, Litva in Slovaška so v skladu s pričakovanji v letu 2019 nadalje učinkovito napredovale pri razgradnji svojih jedrskih elektrarn. Dosedanji znaki kažejo, da bodo zaradi finančnih sredstev EU v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 na lokacijah dosežene veliko višje ravni varnosti. Razgradnja je že precej presegla nepovratno fazo, dejavnosti demontaže pa napredujejo v skladu s predvidenimi datumi zaključka. Čeprav se pri posameznih projektih ni bilo mogoče izogniti zamudam, so se te izravnale z reorganizacijo načrta prihodnjih dejavnosti, tako da so končni datumi celotnih programov ostali nespremenjeni. Stroški dela, izvedenega po letu 2014, so v mejah proračuna. V Bohunicah (Slovaška) naj bi bila razgradnja dokončana do leta 2025. Delo je zdaj osredotočeno na demontažo velikih sestavnih delov v reaktorskem objektu. Izvajalec razgradnje je razrezal nameščena tlačnika, odstranil vseh 12 uparjalnikov (od katerih je bil vsak narejen iz 145 ton jekla) in jih prepeljal v nekdanjo turbinsko dvorano, kjer bodo obdelani in zapakirani. Začele so se priprave na segmentiranje notranjih delov reaktorja pod vodo v namenskih delavnicah v reaktorskem objektu. Program razgradnje v Kozloduju (Bolgarija) naj bi se zaključil konec leta 2030. Reaktorja v Kozloduju in Bohunicah imata podobno zasnovo, kar je odlična priložnost za izmenjavo izkušenj, metod in orodij. S tako izmenjavo znanja se zmanjšujejo tveganja in stroški. Leta 2019 se je na podlagi izkušenj iz Bohunic na primer potrdilo, da je možno dekontaminirati primarni krog v Kozloduju. Nato se je organiziral prevoz opreme za dekontaminacijo iz Bohunic v Kozloduj, da bi se v letu 2020 dekontaminiral primarni krog, tj. elementi najbližje jedrski sredici. V Ignalini (Litva) izvedba reaktorja vključuje veliko grafitno sredico. Njegova razgradnja pomeni prvi tovrsten izziv in naj bi trajala do leta 2038. Postopek razgradnje je tako še v zgodnejši fazi: zaenkrat so izrabljeni gorivni svežnji varno shranjeni v novem namenskem objektu. Operacija prenosa bo predvidoma trajala do julija 2022. Medtem potekajo priprave na demontažo reaktorskih sredic. S temeljitim postopkom opredelitve in ocene razpoložljivih možnosti (predvidenim za leto 2022) naj bi se ublažila tveganja v zvezi s tem. Za dokončanje programov razgradnje, s čimer bi se doseglo načrtovano dokončno stanje, bo potrebno dodatno financiranje. Leta 2018 je Komisija sprejela predloga za nadaljevanje programov v obdobju 2021–2027. V njih so med drugim določene stopnje nacionalnih prispevkov, tako da so odpravljene preostale negotovosti v zvezi s potrebnim financiranjem.

Ključna sporočila

1.Uvod

Bolgarija, Slovaška in Litva so se ob pristopu k EU zavezale, da bodo zaprle osem jedrskih reaktorjev pred koncem njihove načrtovane življenjske dobe:

·Bolgarija·jedrsko elektrarno Kozloduj (enote 1 do 4);

·Slovaška·jedrsko elektrarno Bohunice V1 (2 enoti) in

·Litva·jedrsko elektrarno Ignalina (2 enoti).

EU se je zavezala, da bo zagotovila finančno pomoč za varno razgradnjo teh elektrarn.

Podporo EU za programe razgradnje v večletnem finančnem okviru 2014–2020 urejata uredbi Sveta. V skladu z zahtevami glede poročanja iz člena 6 uredb to letno poročilo o napredku vsebuje pregled rezultatov, doseženih v okviru programov pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v letu 2019, in je podlaga za sprejetje delovnih programov za leto 2020.

Splošni cilj je doseči dokončno stanje v postopku razgradnje ob upoštevanju najvišjih varnostnih standardov. Programi ne vključujejo ukrepov za ublažitev v energetskem sektorju, ki jim je bila podpora zagotovljena v prejšnjih večletnih finančnih okvirih. Izvajanje teh ukrepov, ki so se začeli pred letom 2014, se končuje in je bilo leta 2019 obravnavano v oceni.

Komisija je junija 2018 objavilo poročilo o vmesni oceni programov pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn. V njem je sklenila, da so Bolgarija, Slovaška in Litva uspešno in učinkovito napredovale pri razgradnji zadevnih jedrskih elektrarn.

Programi so jasno opredeljeni v smislu obsega, proračuna in načrtovanja, končni datumi pa so predvideni v obdobju po sedanjem obdobju financiranja. Programi ne zajemajo odlaganja izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinsko odlagališče, saj morajo v skladu z Direktivo Sveta 2011/70/Euratom države članice za to poskrbeti same v okviru svojih nacionalnih programov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

V skladu z ugotovitvami vmesne ocene sta bila posodobljena obseg in proračun programov razgradnje ter v pregledanih podrobnih izvedbenih postopkih vzpostavljeni temeljitejši kazalniki napredka.

Komisija je za naslednji večletni finančni okvir (2021–2027) sprejela predloga za nadaljnjo podporo dejavnostim razgradnje v Bolgariji, na Slovaškem in v Litvi. Zlasti bo predlagano financiranje Bolgariji in Slovaški omogočilo, da dokončata razgradnjo zadevnih reaktorjev, Litvi pa bo pomagalo, da varno in neprekinjeno nadaljuje razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina, ki je prvi tovrstni postopek in največji doslej, pri katerem je treba odstraniti velike količine radioaktivnega grafita.

2.Upravljanje programov

2.1.Metoda izvajanja

Komisija je za izvrševanje proračunov programov pooblastila:

·Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) – za vse programe (od leta 2001);

·osrednjo agencijo za vodenje projektov (CPMA) – za program Ignalina (od leta 2003) ter