EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1479 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
K UREDBI EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih 
pravic po svetu 
{COM(2011) 844 kon č.} 
{SEC(2011) 1478 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Človekove pravice so univerzalne in nedeljiv e. Evropska unija jih zato dejavno spodbuja 
in varuje tako znotraj svojih meja kot v odnosih s tretjimi državami ter tako izpolnjuje 
svoje zaveze iz Listine EU o temeljnih pravicah in Splošne deklaracije o človekovih 
pravicah ter v skladu s pooblastili iz členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji. Prav tako 
so te sestavni del u činkovitega dela na podro čju odpravljanja revš čine ter prepre čevanja 
in reševanja sporov.  
Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: 
EIDHR) dejansko odraža zavezo EU glede sp odbujanja ter podpiranja demokracije in 
človekovih pravic po vsem svetu in je klju čni element obsežnega svežnja instrumentov 
politike v ta namen. Zato je tudi za obdobje 2014–2020 klju čno, da se ohrani samostojen 
instrument, namenjen demokraciji in človekovim pravicam, saj bi bila sicer zmogljivost 
EU za spodbujanje in podpiranje teh vrednot po vsem svetu na konkreten in oprijemljiv 
način resno ogrožena, kar bi negativno  vplivalo tudi na mednarodno podobo EU.  
Poleg tega je zaradi velike ga števila držav, v katerih se osnovne pravice in svoboš čine še 
naprej kršijo in zatirajo, pa tudi zaradi potrebe in interesa, da se podprejo nastajajo če 
demokracije ter gibanja k ve čjemu spoštovanju človekovih pravic, zlasti po arabski 
pomladi, še pomembneje, da EU ohrani po sebno zmogljivost za ukr epanje z izboljšanimi 
mehanizmi izvajanja za podporo demokraciji in človekovim pravicam po vsem svetu. 
EIDHR, ki je bil vzpostavljen  leta 2007 in ima letni prora čun v vrednosti približno 
157 milijonov EUR, sedaj financira ve č kot 1 200 projektov v ve č kot 100 državah. Kljub 
težkim delovnim razmeram, omejitvam, povezanim z zna čajem instrumenta, in pogosto 
kompleksnemu okolju, v katerem deluje, je mogo če dejanske rezultate in zgodbe o 
uspehu povzeti s številkami, o katerih poro čajo tudi številne ocene in pregledi. 
Čeprav se primerjalna prednost EIDHR kot takega na ravni EU ne zdi sporna, mora 
prihodnji instrument nujno temeljiti na izkušnjah iz  preteklosti. To na eni strani pomeni, 
da je treba ohraniti potrjene dodane vrednosti, priznana na čela delovanja in posebnosti 
EIDHR, po drugi strani pa, da je treb a uvesti spremembe mehanizmov izvajanja 
instrumenta ter tako dod atno izboljšati njegovo odzivnost, prožnost in u činek na terenu. 
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Glede na dosežke na podro čjih reševanja sporov ter vzpostavljanja miru in blaginje se 
zdi, da ima EU odli čno izhodiš če za delo na podro čju zunanjega ukrepanja v imenu 
svojih držav članic in skupaj z njimi, saj ima na splošno veliko  verodostojnost v državah, 
v katerih deluje. EU ima s 27 državami članicami, ki ukrepajo v skladu s skupnimi 
politikami in strategijami, odlo čilno težo pri odzivanju na svetovne izzive. Zelo je 
primerna, da v imenu svojih državljanov uveljavlja vodilno vlogo v svetu, zlasti pri 
podpiranju in spodbujanju demokracije in človekovih pravic. 
 
SL 3   SL 3. CILJI POBUDE EU 
Cilj EIDHR je prispevati k razvoju ter utrditvi demokracije in pravne države ter 
spodbujati spoštovanje temeljnih svoboš čin in vseh človekovih pravic v splošnem okviru 
politike EU o razvojnem sodelovanju ter gospodarskem, finan čnem in tehni čnem 
sodelovanju s tretjimi državami in skladno z zunanjo politiko EU ter zunanjim ukrepanjem kot celoto. Ta cilj je treba ohraniti. Pomembno je  ohraniti dodane vrednosti 
EIDHR, ki jih instrument ima zaradi svoje kom plementarnosti: neodvis nost ukrepanja mu 
omogoča, da posreduje v najtežjih  razmerah v državah (po vsem svetu) brez soglasja 
vlade gostiteljice, s čimer se ustvarjajo sinergije in komplementarnost tam, kjer 
geografski instrumenti ne bi mogli delovati. 
• Omogoča edinstvene ukrepe, ki jih drugi instrumenti ne vklju čujejo, na primer v 
primerih resnih kršitev človekovih pravic ali ko obstaja nujna potreba po zaš čiti, 
sprejetje stališ č glede nekaterih tem, kot so boj proti mu čenju, smrtna kazen ali 
diskriminacija, opazovanje volitev, podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču itd. 
• Čeprav imajo njegova prožna  orodja omejen finan čni obseg, zelo dob ro delujejo 
in so bistvena (na primer za neposredno podporo zagovornikom človekovih 
pravic, neposredne donacije nizkih vre dnosti, delo z neformalnimi partnerji, 
ponovno dodeljevanje donacij). 
• Pragmatična kombinacija ciljnih projektov in  razpisov za zbir anje predlogov, ki 
se upravljajo na sedežu in v delegacija h, ter ukrepi na sv etovni, regionalni in 
lokalni ravni so omogo čili, da se ohrani pretežno celovito in skladno izvajanje, v 
katero so vklju čeni vsi akterji: civiln a družba (glavna ciljna  skupina), pa tudi 
mednarodne in regionalne organizacije. 
Spremenjeni instrument bi moral obravnavati tudi izzive, navedene v nadaljevanju, ki so 
bili določeni na podlagi izkušenj iz pr eteklosti, okrepiti pa je treba tudi njegovo prožnost. 
• Zaradi široko opredeljenih ciljev in stra tegij so pristopi nekoliko razdrobljeni, 
instrument pa ni povsem razumljiv, kar posledi čno pomeni tveganje podvajanja 
in težave pri merjenju u činka instrumenta ter nekoliko manjšo 
komplementarnost, zato obstaja potreba po oblikovanju instrumenta, ki bo bolj 
usmerjen v procese; 
• Omejen prora čun glede na velik geografski in tematski obseg, kar se kaže v 
dejstvu, da kvalitativno sprejemljive , a neodobrene kar 2–3-krat presegajo 
finančno zmogljivost, kar kaže na veliko absorpcijsko sposobnost; 
• Da se okrepi odzivnost instrumenta v resn ih in nujnih razmer ah, ko so kršene 
človekove pravice ali ko obs tajajo grožnje v zvezi z njimi, je treba dodatno 
povečati njegovo prožnost, pri čemer se za omejeni del prora čuna uporabi 
 
SL 4   SL podobna metodologija, kakor se uporablja v okviru instrumenta za stabilnost ter 
uredb o humanitarni pomo či in civilni zaš čiti. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Prvi prou čeni možnosti sta bili oprava EIDHR (m ožnost 0) in ohranitev EIDHR brez 
kakršnih koli sprememb (možnost 1). 
Možnost 2 bi vklju čevala pripravo boljše pooblastitvene uredbe z naslednjimi petimi 
komponentami: 
• vzpostavitvijo orodja, usmerjeneg a v proces, ki bi se osredoto čalo na štiri 
različne vrste dejavnosti: (i) tematske ka mpanje in obravnavanje hudih kršitev 
pravic ter zagotavljanje glavne podpore klju čnim akterjem in s tem povezane 
državljanske vzgoje, (ii) namensko podporo razvoju uspešnih ci vilnih družb, (iii) 
okrepljeno zmogljivost EU za hitro odziv anje na izredne razmere, povezane s 
človekovimi pravicami, ter vzpostavitev celovitega mehanizma EU za 
zagovornike človekovih pravic, (iv) okrepljen in  bolje integriran pristop glede 
demokrati čnih ciklusov z opazovanjem volitev in drugimi vrstami podpore 
demokrati čnim procesom in volilnim postopkom;  
• ohranitvijo misij EU za opazovanje volitev; 
• ohranitvijo izklju čenosti politi čnih strank; 
• nadaljnjim sproš čanjem pomo či; 
• zagotavljanjem dodatne prožnosti za najbolj težavne države/razmere. 
5. OCENA U ČINKA  
Veliko zainteresiranih strani bi glede možnos ti 0 (brez uredbe) menilo, da se je EU 
odrekla svojim temeljnim vrednotam in ustreznim mednarodnim standardom. To bi 
vsekakor imelo zelo negativni u činek na podobo EU na doma čem in mednarodnem 
prizorišču. Možnost 1 (brez spremembe) bi pr i samostojnem instrumentu sicer omogo čila 
obstoječe ekonomije obsega , a bi izpustila tiste, ki  izhajajo iz predlagane racionalizacije 
postopka in njegove ve čje hitrosti zaradi dodatne prožnosti,  ki pa bi bile možne v okviru 
možnosti 2 (pooblastitvena ur edba). Hitrejši in odzi vnejši mehanizem lahko resni čno 
pomaga, ko so za rešitev življenja žrtve pom embni dnevi ali celo ure. Možnost 2 bi 
omogočila tudi boljši u činek na druge politike in zmanjšala transakcijske stroške, saj bi 
imel spremenjeni EIDHR koristi od okrepljene prožnosti. 
 
SL 5   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možnost 0 (brez uredbe) bo vklju čila dejavnosti na podro čju človekovih pravic v druge 
instrumente, kar je pozitivni znak združevan ja. Vendar pa brez samostojnega instrumenta 
ne bo niti posebnih na čel delovanja, kot je na čelo „brez soglasja države gostiteljice“, kar 
bo prepre čilo večino dejavnosti in skr čilo izvajanje pomo či na najbolj enostavne 
dejavnosti ali vzorne primere. Tako se bo zmanjšala u činkovitost operativnega izvajanja 
pomoči, nastal pa bo tudi velik pr oblem v zvezi s prepoznavnostjo. 
Možnost 1 (brez spremembe) ohranja klju čne elemente dodane vrednosti EIDHR, tj. 
njegovih na čel delovanja. Temeljila bo na obstoje čih izkušnjah in še naprej bo zlahka 
prepoznavna, saj je ve č zainteresiranih strani že seznanjenih s preteklim EIDHR. Izognila 
se bo stroškom reforme in se osredoto čila na vsakodnevne izboljšave. Po drugi strani pa 
ne bo omogo čala strukturirane obravnave ugotovljenih vzrokov za probleme. 
Možnost 2 (pooblastitvena uredba) bo ohranila obstoje če dodane vrednosti,  poleg tega pa 
bo omogo čila tudi ve čjo odzivnost, zlasti v primerih hudih kršitev človekovih pravic in 
nujnih primerih. Vseeno pa je pomembno, da se instrument še na prej uporablja za 
dolgoročno podporo in poglobljene dejavnos ti, ki imajo trajen u činek na terenu, ter da se 
ne osredoto ča samo na vsakodnevno upravljanje kriz. Vzpostaviti bo treba ve čje 
usklajevanje s humanitarno pomo čjo in civilno zaš čito ter instrumentom za stabilnost. Ta 
možnost bi bila izbrana ob upoš tevanju, da bi imel EIDHR ve čji proračun. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
EIDHR bi zajemal štiri delovne osi, ki so  navedene v poglavju 4. Uporabili bi se 
naslednji kazalniki: 
i) število za četih kampanj, vklju čno s številom sprejetih stališ č, število ratifikacij 
mednarodnih konvencij, število pos ebnih dejavnosti na terenu; 
(ii) število državljanov, strokovnjakov in  študentov, ki se usposabljajo; 
(iii) število podprtih klju čnih akterjev; 
iv) število izvajanih projektov civilne družbe na svetovni in lokalni ravni;  
v) število zadev, povezanih s podporo zagovornikom človekovih pravic; 
vi) število projektov v najbolj težavnih državah in razmerah; 
vii) število volilnih postopkov in demokrati čnih ciklusov, ki so bili podprti, 
opazovani in spremljani.