[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 26.8.2010

COM(2010) 430 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju sistema „Forest Focus“ v skladu z Uredbo (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus) – končno poročilo

SEC(2010) 978

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju sistema „Forest Focus“ v skladu z Uredbo (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus) – končno poročilo

UVOD IN GLAVNI DOSEžKI

Cilj Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Uredba „Forest Focus“[1]) je bila vzpostavitev sistema za dolgoročno spremljanje stanja gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov v Evropski uniji.

Sistem je vključeval nadaljnje delovanje obstoječih omrežij za spremljanje onesnaženosti zraka in njenih vplivov na gozdove, gozdnih požarov, njihovih vzrokov in posledic ter sofinanciranja dejavnosti za preprečevanje gozdnih požarov. Poleg tega je razširil področje uporabe spremljanja gozdov v EU z zbiranjem informacij o tleh, biotski raznovrstnosti, skladiščenju ogljika, učinkih podnebnih sprememb in varovalnih funkcijah gozdov.

Člena 18 in 19 Uredbe od Komisije zahtevata, da Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju sistema, v katerem je pregled njegove učinkovitosti, kar je podlaga za kakršne koli prihodnje odločitve o nadaljevanju teh dejavnosti. To poročilo je zdaj, ko se vsi nacionalni programi izvajajo in je finančna dokumentacija zaključena, odgovor na navedeno zahtevo in dopolnitev prejšnjega „vmesnega“ poročila o izvajanju z dne 22. januarja 2008[2]. Cilj obeh poročil je razumevanje izvajanja celotnega sistema „Forest Focus“ v obdobju 2003–2010. Uporabili se bosta kot podlaga za razmišljanje o prihodnjih potrebah po spremljanju ter bosta v pomoč v postopku posvetovanja, ki se je začel v okviru zelene knjige o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU, glede načinov obravnavanja informacij o gozdovih v prihodnosti.

Kot je bilo že navedeno v poročilu iz januarja 2008, je bilo za izvajanje Uredbe „Forest Focus“ potrebnega več časa od predvidenih štirih let. To poročilo dopolnjuje predhodnega, njegov glavni cilj pa je poročanje o uporabi proračuna sistema „Forest Focus“. V priloženem delovnem dokumentu služb Komisije je podrobno navedeno, kako so pristojni nacionalni organi uporabljali proračun.

Na splošno so bili cilji doseženi in zlasti visoka stopnja izvajanja se lahko šteje za uspeh. Prejšnja zakonodaja na področju spremljanja gozdov in preprečevanja gozdnih požarov je s sistemom „Forest Focus“ dobila celosten pristop. V okviru sistema je bila vzpostavljena zbirka podatkov „Forest Focus“, ki vsebuje zbirne podatke in informacije o stanju gozdov v EU.

Zamude pri vzpostavitvi sistema so pristojnim nacionalnim organom, ki so bili odgovorni za izvajanje dejavnosti, predvidenih v nacionalnih programih, povzročile težave. Le v izjemnih primerih pa so bili deli prvotno načrtovanih dejavnosti umaknjeni.

Zbirale so se informacije v zvezi z gozdovi, zlasti o tleh in biotski raznovrstnosti, s čimer se je prvič do zdaj razširilo področje uporabe spremljanja gozdov. Informacije o tleh in biotski raznovrstnosti nad tlemi so del zbirke podatkov „Biosoil“, ki je bila vzpostavljena v okviru sistema.

Velik odstotek sredstev je bil predviden za razvoj raziskovalnih študij in demonstracijskih projektov o biotski raznovrstnosti, zalogah ogljika, biotski raznovrstnosti gozdnih tal, gozdnih požarih, ozonu, podnebnih spremembah, genetski raznovrstnosti, glivah, lišajih in drugih vprašanjih, povezanih z gozdovi.

Glede gozdnih požarov se je v okviru sistema vzpostavil in nadalje razvijal evropski informacijski sistem za gozdne požare (EFFIS). Omembe vredni so zlasti moduli o omrežju Natura 2000 in gozdovih, ocenjenih emisijah v zrak ali eroziji tal po požaru. Zato je EFFIS danes ključni element spremljanja gozdnih požarov v Evropi in njegovo vzdrževanje je zagotovljeno do konca leta 2010 s pilotnim projektom, ki ga je zahteval Evropski parlament.

PREGLED UREDBE „FOREST FOCUS“

Ko sta konec leta 2002 prenehali veljati Uredba (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka[3] in Uredba (EGS) št. 2158/92 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari[4] je bila za obdobje štirih let sprejeta Uredba „Forest Focus“. Njen cilj je bil zagotoviti dolgoročno nadaljevanje in nadaljnji razvoj tega skupnega spremljanja.

Skupni proračun, ki je bil predviden za izvajanje sistema „Forest Focus“ v tem obdobju, je znašal 65 milijonov EUR.

Med 41 pristojnimi organi[5], ki so jih imenovale države članice in Evropska komisija, je bilo sklenjenih 123 sporazumov, kot je pojasnjeno v oddelku 3.

Nacionalni organi so pripravili dvoletne nacionalne programe za obdobji 2003/2004 in 2005/2006[6], ki so vsebovali opis dejavnosti in študij, ki jih je bilo treba razviti.

Sistem je omogočil do 50-odstotno financiranje EU za dejavnosti spremljanja, razvoj EFFIS, študije o požarih, kampanje za ozaveščanje, posebna usposabljanja in ukrepe za preprečevanje požarov. Tudi sofinanciranje pregleda sistema in študij za opredelitev novih dejavnosti spremljanja je bilo 50-odstotno.

Pri študijah, preizkusih in demonstracijskih projektih za nadaljnji razvoj sistema, spodbujanje usklajenega zbiranja in posredovanja podatkov ter izboljšanje vrednotenja in kakovosti podatkov se je sofinanciralo do 75 % stroškov.

Poleg nacionalnih programov je bilo 16 % proračuna namenjenih kritju naslednjih dejavnosti sistema „Forest Focus“:

- Skupno raziskovalno središče (JRC) Komisije, ki je zagotovilo celotno znanstveno in tehnično podporo, vzpostavitev in upravljanje zbirke podatkov „Forest Focus“, usklajevanje evropskega središča za podatke o gozdovih (EFDAC), vzdrževanje in izboljšanje razvoja EFFIS ter usklajevanje študij, preizkusov in demonstracijskih projektov;

- dogovor z Ekonomsko komisijo Združenih narodov za Evropo (UNECE) o mednarodnem programu sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženega zraka na gozdove, program „MPS gozdovi“[7], katerega cilj je bil zbiranje podatkov, dobljenih z omrežjem za spremljanje na ravni I;

- dogovor z Ekonomsko komisijo Združenih narodov za Evropo o pripravi poročila o stanju gozdov in trajnostnem upravljanju gozdov v Evropi v letu 2007 ( State of forests and sustainable forest management in Europe 2007 )[8];

- priprava vmesnega poročila o razvoju in pregledu sistema „Forest Focus“ ( Development and review of the Forest Focus scheme )[9];

- organizacija sestankov in konferenc za razširjanje rezultatov dejavnosti, ki so se financirale v okviru sistema[10].

REZULTATI

Zbirka podatkov „Forest Focus“

Eden najpomembnejših rezultatov sistema „Forest Focus“ je zbirka podatkov „Forest Focus“, ki vsebuje informacije o vplivih onesnaženega zraka na gozdove. Vsebuje podatke o stanju krošenj (razbarvanje in osutost) na 6 000 ploskvah omrežja za spremljanje na ravni I in 800 ploskvah omrežja za intenzivno spremljanje na ravni II. Pri intenzivnem spremljanju so se zbirali tudi podatki o rasti, talni raztopini, usedlinah, pritalni vegetaciji in meritvah folarne sestave, ki so del zbirke podatkov.

Zaradi varstva podatkov se potrjeni podatki o ploskvah lahko razkrijejo samo pristojnim organom. Informacije o zbirnih podatkih so na voljo in dostopne pri EFDAC, pripravljena pa so bila tudi številna poročila o zdravju in spremljanju gozdov, ki so javno dostopna, npr. poročila JRC in letna poročila programa „MPS gozdovi“.

Prva ocena podatkov o ekstenzivnem spremljanju na ravni I zagotavlja informacije o razbarvanju in osutosti krošenj ter trendih v zvezi z navedenimi parametri skozi čas, kot pokazatelju zdravja gozdov.

Meritve in opazovanja, ki so se izvedli na ploskvah intenzivnega spremljanja na ravni II, so zagotovili informacije o:

- povprečni osutosti glavnih vrst iglavcev in listavcev, ki kaže na splošno stabilen trend po celotni EU, z lokalnimi razlikami, povezanimi z obdobji suše, ekstremno visokimi temperaturami itd.;

- ravneh pH v zgornji mineralni plasti ploskev z različnimi vrednostmi, odvisno od lokacije ploskve;

- povprečnih koncentracijah usedlin žvepla, ki kažejo splošno zmanjšanje za 25 % od leta 2000 do leta 2005, medtem ko so povprečni vnosi dušika v istem obdobju večinoma ostali nespremenjeni[11];

- dimenzijah dreves in gozdnem prirastu na posamezni ploskvi, ki se merijo vsakih pet let;

- meteoroloških podatkih (povprečna temperatura in skupna letna količina padavin), da bi dobili informacije o njihovem vplivu na stanje gozdov in pojasnili posamezne lokalne razlike v primeru izrednih vremenskih razmer;

- pritalni vegetaciji, bogastvu rastlinskih vrst (izmerjenemu s številnimi proučenimi vrstami po plasteh: drevesa, grmičevje, zelišča in mahovi) in spremembah v bogastvu skozi čas.

Rezultati iz obdobja 2003–2006 skupaj s predhodnimi informacijami iz spremljanja gozdov v obdobju 1986–2002 omogočajo oceno trenutnega stanja in razvoja zdravja gozdov z opazovanjem stanja krošenj. Kazalnik stanja krošenj je pokazal poslabšanje stanja gozdov v letu 2003, ko je Evropo prizadelo izredno suho in toplo vreme, ter rahlo izboljšanje stopnje osutosti v naslednjih letih, odvisno od obravnavanih vrst in regij.

Prvotni cilj omrežja za intenzivno spremljanje je bilo ekstrapoliranje rezultatov, da bi dobili reprezentativne informacije za celotno EU. Tega cilja ni bilo mogoče doseči zaradi premajhne statistične natančnosti sistema na ravni II. Da bi bilo mogoče na podlagi intenzivnega spremljanja dobivati rezultate za celotno EU, so potrebne še dodatne raziskave.

Zbirka podatkov „Forest Focus“ se je že uporabila za modeliranje primernosti habitata prevladujočih vrst dreves in prerazporeditve vegetacije v prihodnjih podnebnih razmerah[12]. Ker se podnebne razmere skozi čas spreminjajo, nam to pomaga razumeti, kako bi se lahko vrste gozdnih dreves prerazporedile po celotni EU. Podatki iz zbirke podatkov bi se lahko vključili tudi v procese mednarodne politike, kot je Konvencija Združenih narodov o biološki raznovrstnosti, Forest Europe ali Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja.

Dejavnosti za preprečevanje gozdnih požarov in evropski informacijski sistem za gozdne požare

Dejavnosti za preprečevanje gozdnih požarov, ki se sofinancirajo v okviru sistema „Forest Focus“, so vključevale izgradnjo gozdnih stez, poti, mest za oskrbo z vodo, požarne pregrade, čiščenje in posek območij, ki so izpostavljena tveganju požarov, objekte za nadzor, komunikacijsko opremo, kampanje za ozaveščanje in posebna usposabljanja.

Kot je navedeno v vmesnem poročilu o izvajanju iz leta 2008, je Komisija v sodelovanju z državami članicami razvila evropski informacijski sistem za gozdne požare (EFFIS), da bi se zagotovila baza za celovito in intenzivno izmenjavo podatkov ter informacij glede spremljanja in kartiranja gozdnih požarov ter njihovih vplivov na okolje.

V okviru dejavnosti EFFIS[13] se objavijo letna poročila o požarih, pripravljena s pomočjo najbolj prizadetih držav članic, okrožnice, poročila o oceni škode v omrežju Natura 2000 ter poročila o oceni škode v gozdovih zaradi neurij. EFFIS uporablja za usklajevanje operacij civilne zaščite tudi center Komisije za spremljanje in obveščanje.

Študije

V okviru sistema „Forest Focus“ se je sofinanciralo 143 študij in demonstracijskih projektov, ki so bili predvideni v nacionalnih programih[14]. Njihov cilj je bil izboljšanje znanja o gozdnih požarih, vplivih podnebnih sprememb na biotsko raznovrstnost, podnebnih spremembah in njihovi povezavi s skladiščenjem ogljika, gozdnih tleh, kazalnikih biotske raznovrstnosti, glivah, genetski raznovrstnosti, lišajih, integriranem varstvu rastlin pred škodljivci in drugih vprašanjih, povezanih z gozdovi.

Projekt „Biosoil“, katerega cilj je bil razviti spremljanje gozdnih tal in biotske raznovrstnosti[15], je združil 59 demonstracijskih projektov, ki so bili 75-odstotno sofinancirani. Projekt je bil razdeljen na dva modula, od katerega je eden obravnaval tla, drugi pa biotsko raznovrstnost.

Rezultat projekta „Biosoil“ je, da so se zbrale informacije o biotski raznovrstnosti gozdov na 3 379 ploskvah na ravni I. Tako se je prvič opravil popis sestavin biotske raznovrstnosti gozdov na ravni EU. Zbrale so se usklajene informacije o premeru, višini, odmrlih delih, stanju in krošnjah vrst dreves ter pritalni vegetaciji, poleg tega je bil pripravljen tudi opis razvrstitve vrst gozdov. Fizikalni in kemijski parametri tal (tj. pH, dušik, zaloge ogljika itd.) so skupaj z zbranimi kazalniki biotske raznovrstnosti vključeni v zbirko podatkov „Biosoil“, ki jo upravlja JRC.

Poleg študij, razvitih v okviru nacionalnih programov, je osem študij začelo izvajati JRC, ki jih tudi usklajuje. Osredotočale so se na podnebne spremembe, gozdne požare, uskladitev nacionalnih popisov gozdov, varovalne funkcije gozdov ter tudi na del demonstracijske študije projekta „Biosoil“.

FINANčNO IZVAJANJE

Razčlenitev sredstev po dejavnostih za obdobje 2003–2006

Od skupnega proračuna sistema (65 milijonov EUR) je bil skupni znesek v višini 56 468 222 EUR namenjen izvajanju nacionalnih programov. Skupni znesek v višini 7 587 586 EUR pa je bil dodeljen za sporazum s Skupnim raziskovalnim središčem, pripravo vmesnega pregleda sistema, sporazum z „MPS gozdovi“ ter različne sestanke strokovnjakov in konference.

Od skupnega proračuna, namenjenega izvajanju sistema, se je največji znesek predvidel za intenzivno spremljanje ploskev (več kot 21 milijonov EUR), temu so sledili študije in demonstracijski projekti (17 milijonov EUR) ter dejavnosti za preprečevanje gozdnih požarov skupaj z razvojem EFFIS (več kot 9 milijonov EUR)[16].

Za študije in demonstracijske projekte o biotski raznovrstnosti gozdov, tleh, ogljiku, podnebnih spremembah, genetiki itd. je bilo namenjenih 30 % proračuna[17]. To kaže na pomen, ki ga je sistem „Forest Focus“ že od samega začetka pripisoval razširitvi področja uporabe tradicionalnega spremljanja gozdov (onesnaženost zraka in gozdni požari). Za projekt „Biosoil“ o gozdnih tleh in biotski raznovrstnosti je bilo namenjenih 10 milijonov EUR: 9 milijonov EUR za tla in približno 1 milijon EUR za biotsko raznovrstnost.

Izdatki in poraba sredstev sistema „Forest Focus“

Sistem naj bi se tehnično in finančno zaključil do sredine leta 2010.

Povprečna stopnja porabe sredstev nacionalnih programov „Forest Focus“ znaša več kot 86 %, kar se lahko šteje kot uspeh pri izvajanju sistema. Samo trije pristojni organi so imeli nizko stopnjo porabe sredstev v višini manj kot 50 %. Zaradi zamud pri začetku izvajanja programa in administrativne obremenitve, ki je zaradi tega nastala, so imeli nekateri pristojni organi težave pri izvajanju sistema, zaradi česar se nekatere dejavnosti nazadnje sploh niso izvedle.

Za sistem se je porabil skupni znesek v višini 53 342 555,09 EUR . Za dejavnosti, predvidene v nacionalnih programih, se je porabilo 45 772 306,10 EUR, za druge namene pa 7 570 248,99 EUR proračuna „Forest Focus“.

Analiza izdatkov po dejavnostih[18] kaže, da je bil večji del sredstev, tj. 43 %, namenjen intenzivnemu spremljanju onesnaženosti zraka (omrežje za spremljanje na ravni II). Temu sledi 32 % sredstev, ki so bila namenjena za študije in demonstracijske projekte. Za dejavnosti, povezane z gozdnimi požari, se je porabilo 11 % sredstev. Za omrežje za sistematično spremljanje na ravni I se je porabilo le 9 % celotnega proračuna, za dejavnosti usklajevanja in upravljanja pa 5 %.

Ocena izdatkov po državah članicah in dejavnostih kaže, da je bila večina finančnih sredstev namenjena intenzivnemu spremljanju zdravja gozdov, temu sledi razvoj študij in demonstracijskih projektov, na tretjem mestu pa so dejavnosti spremljanja požarov.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Iz izvajanja sistema je mogoče skleniti naslednje ugotovitve:

- spremljanje gozdov v EU je večino svojih finančnih sredstev namenilo omrežju za intenzivno spremljanje (raven II). To omrežje ne zagotavlja dovolj reprezentativnih informacij o stanju gozdov v EU, viri in sredstva, ki so za tako omrežje potrebni, pa so precej visoki;

- podatki iz tradicionalnega spremljanja stanja krošenj se zbirajo že 20 let, odkar so gozdovi EU začeli kazati znake zaradi škode kislega dežja. Zadnji rezultati kažejo, da je stanje gozdov danes bolj stabilno in da so se ravni deleža žvepla zmanjšale, medtem ko ostajajo ravni dušika stabilne. Stanje krošenj lahko še vedno velja kot reprezentativen in stroškovno učinkovit kazalnik stanja gozdov. Vendar ne daje natančnih informacij o zdravju gozdov, ki jih je zato treba dopolniti z drugimi informacijami o vidni škodi;

- v prihodnje sisteme za spremljanje gozdov, ki bodo uporabljali omrežja, ki zagotavljajo dosledne informacije na ravni EU, je treba vključiti tudi druge kazalnike;

- gozdna tla in biotsko raznovrstnost je treba v prihodnosti še naprej spremljati, saj dajeta informacije, ki so ključne za oblikovanje politike v EU, prispevata pa tudi k mednarodnim konvencijam, kot je Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja ali Konvencija Združenih narodov o biološki raznovrstnosti.

Glede gozdnih požarov in v odsotnosti pravne podlage je treba v okviru novih finančnih perspektiv ter v zeleni knjigi o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov[19] obravnavati vprašanje, kako zagotoviti nadaljnje delovanje EFFIS in Komisijine skupine strokovnjakov za gozdne požare. Svet je v svojih sklepih z dne 11. junija 2010[20] in 26. aprila 2010[21] dal Komisiji dodatno podporo in smernice za nadaljnje upravljanje podatkov, povezanih z gozdovi, v okviru sistema EFFIS.

Uredba „Forest Focus“ je bila razveljavljena leta 2006 z Uredbo Life+ (ES) št. 614/2007[22]. Trenutno se v okviru Uredbe Life+ izvaja en projekt spremljanja gozdov, ki je bil zasnovan samo za obdobje dveh let (2009 in 2010) in za razliko od sistema „Forest Focus“ temelji na prostovoljnem pristopu.

Da bi začela razpravo o potrebah politike EU je Evropska komisija 1. marca 2010 sprejela navedeno zeleno knjigo o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov. V njej so kot del nadaljevanja bele knjige o prilagajanju podnebnim spremembam[23] predstavljeni trenutno stanje na področju gozdov v EU in glavni izzivi, s katerimi se ti soočajo zaradi podnebnih sprememb. Sklicuje se tudi na obstoječe informacijske sisteme o gozdovih in orodja za varstvo gozdov ter zastavlja vrsto vprašanj, povezanih z razvojem prihodnjih možnosti politike. Javno posvetovanje, h kateremu naj bi to poročilo prispevalo kot pomembno informacijsko orodje, bo potekalo do konca julija 2010, da bi se spodbudila razprava o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov.

V nadaljnjih ukrepih na podlagi Uredbe „Forest Focus“, ki bodo sledili zeleni knjigi, bodo upoštevani novejši ukrepi v okviru Life+ in širše vprašanje spremljanja gozdov.

[1] UL L 324, 11.12.2003, str. 1.

[2] SEC(2008) 30; COM(2008) 6 konč.

[3] UL L 326, 21.11.1986, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 804/2002 (UL L 132, 17.5.2002, str. 1).

[4] UL L 217, 31.7.1992, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 805/2002 (UL L 132, 17.5.2002, str. 3).

[5] SEC(2010) 978.

[6] Glej oddelek „2.2 Delovanje“ vmesnega poročila o izvajanju, COM(2008) 6 konč. in SEC(2008) 30.

[7] Program „MPS gozdovi“ (mednarodni program sodelovanja v zvezi z oceno in spremljanjem učinkov onesnaženega zraka na gozdove) je bil ustanovljen leta 1985 v skladu s Konvencijo Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE) o čezmejnem onesnaževanju zraka na velike razdalje zaradi vse večje ozaveščenosti javnosti o mogočih škodljivih učinkih onesnaženega zraka na gozdove. Tudi program „Forest Focus“ temelji na ploskvah ravni I in II. Trenutno v programu „MPS gozdovi“ sodeluje 40 držav. Glej tudi: http://www.icp-forests.org/Political.htm.

[8] http://www.mcpfe.org/filestore/mcpfe/publications/pdf/state_of_europes_forests_2007.pdf.

[9] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf.

[10] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/biosoil_brochure2010.pdf.

[11] The condition of forest in Europe. 2008 Executive Report (izvršilno poročilo o stanju gozdov v Evropi za leto 2008).

[12] http://forest.jrc.ec.europa.eu/climate-change.

[13] http://effis.jrc.ec.europa.eu/reports.

[14] Glej Prilogo I o študijah C „Forest Focus“.

[15] http://biosoil.jrc.it/.

[16] SEC(2010) 978.

[17] SEC(2010) 978.

[18] S končnimi številkami z dne 15. marca 2010, v katere so všteta vsa končna plačila, ki so bila do tega dne opravljena, ob upoštevanju možnih prihodnjih revizij, in ocene zadnjih plačil, ki jih je treba še opraviti.

[19] COM(2010) 66.

[20] Sklepi Sveta o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU, dokument Sveta 11037/10.

[21] Sklepi Sveta o preprečevanju gozdnih požarov v Evropski uniji, dokument Sveta 7788/10.

[22] UL L 149, 9.6.2007, str. 1.

[23] COM(2009) 147.