EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 18.7.2016 COM(2016) 486 final SPOROČILO KOMISIJE ZAŠČITA PRORAČUNA EU DO KONCA LETA 2015



Kazalo 1.POVZETEK IN SKLEPNE UGOTOVITVE 2.POSTOPKI 2.1.Preventivni mehanizmi 2.2.Popravni mehanizmi 2.3.Stroškovna učinkovitost sistemov upravljanja in kontrol 2.4.Javna notranja kontrola in upravljanje skladov EU 3.FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE KONEC LETA 2015 3.1.Finančni popravki in izterjave za leto 2015 3.2.Kumulativni finančni popravki in izterjave do konca leta 2015 3.3.Vpliv finančnih popravkov 4.KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEŽELJA 4.1.Preventivni ukrepi 4.2.Popravni ukrepi 4.3.Ugotovljene pomanjkljivosti pri upravljanju in kontrolah držav članic in sprejeti ukrepi 4.4.Kumulativni podatki 4.5.Popravki držav članic 5.KOHEZIJSKA POLITIKA 5.1.Preventivni ukrepi

5.2.Popravni ukrepi 5.3.Ugotovljene pomanjkljivosti pri upravljanju in kontrolah držav članic in sprejeti ukrepi 5.4.Kumulativni podatki 5.5.Popravki držav članic 6.NEPOSREDNO IN POSREDNO UPRAVLJANJE PRILOGE: NATANČNEJŠI PODATKI 1.Finančni popravki v letu 2015 v primerjavi s prejetimi plačili EU; razčlenitev po državah članicah 2.Razčlenitev pavšalnih popravkov v letu 2015 3.Razčlenitev finančnih popravkov pri viru v letu 2015 4.Razčlenitev neto finančnih popravkov v letu 2015 5.Zneski za kmetijstvo, izterjani od končnih upravičencev s strani držav članic v letu 2015 6.Lastni popravki držav članic pred izvršitvijo plačil upravičencem v letu 2015 (poleg tistih, ki jih je sporočila Komisija) 7.Kumulativni popravki ob koncu leta 2015, o katerih so države članice poročale za obdobje kohezijske politike 2007–2013 1.POVZETEK IN SKLEPNE UGOTOVITVE V tem sporočilu je podrobno opisano delovanje preventivnih in popravnih mehanizmov, predvidenih v zakonodaji Evropske unije (EU), ter ukrepov, ki so jih službe Komisije sprejele, da bi proračun EU zaščitile pred nezakonitimi ali nepravilnimi odhodki. Zagotovljena je tudi najboljša možna ocena podatkov, ki so rezultat njihove uporabe, poleg tega pa je opisano, kako na tem področju sodelujejo države članice in kako to vpliva nanje. Dopolnjuje informacije, vključene v Razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo (FSDA) za leto 2015, Letno poročilo o upravljanju in izvrševanju proračuna EU (AMPR) za leto 2015 in ustrezne dele letnih poročil o dejavnostih zadevnih generalnih direktoratov. Približno 80 % proračuna EU izvajajo države članice, ki morajo upoštevati skupno dogovorjena pravila o izvrševanju proračuna. Države članice so partnerji Komisije v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z zakonodajo EU in zaščito proračuna EU. Komisija ščiti proračun EU, tj. porabo proračunskih sredstev EU, pred neupravičenimi ali nepravilnimi odhodki predvsem z dvema mehanizmoma: (1)preventivni mehanizmi (npr. predhodne kontrole, prekinitve in začasne ustavitve plačil) in (2)popravni mehanizem (predvsem finančni popravki, ki se uvedejo za države članice, in tudi izterjave od prejemnikov plačil EU): če preventivni mehanizmi niso bili učinkoviti, Komisija v okviru svoje nadzorne vloge uporabi popravne mehanizme v skrajni sili.

Glavni cilj finančnih popravkov in izterjav je zagotoviti, da se iz proračuna EU financirajo le odhodki, ki so v skladu s pravnim okvirom. Pri deljenem upravljanju so za odkrivanje neupravičeno plačanih zneskov in njihovo izterjavo od upravičencev odgovorne predvsem države članice. Da bi se zagotovila stroškovna učinkovitost sistemov kontrol, bo ena od glavnih delovnih usmeritev, ki se ji bodo službe Komisije nadalje posvetile v okviru mandata kolegija, racionalizacija in izboljšanje kontrol ter dodelitev sredstev za kontrole, ki veljajo za najustreznejše pri obvladovanju tveganj glede zakonitosti in pravilnosti v regulativnem okviru. Glavni cilj pri deljenem upravljanju je izboljšati učinkovitost kontrolnih sistemov držav članic. Finančni popravki za kmetijstvo in razvoj podeželja imajo vedno neto učinek na proračun EU z vračanjem neupravičeno porabljenih sredstev, kar vodi do vračila zneskov v proračun EU. V okviru kohezijske politike imajo države članice možnost, da zamenjajo neupravičene odhodke z novimi upravičenimi odhodki, s čimer se ne izgubljajo sredstva EU. V skladu z drugimi načini upravljanja se finančni popravki uporabijo za izvedbo popravkov pred povračilom EU. To sporočilo se osredotoča predvsem na rezultate nadzorne vloge Komisije, vendar zagotavlja tudi informacije o izsledkih kontrol držav članic. Finančni popravki in izterjave: rezultati za leto 2015 V zvezi z učinkom popravnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija, so ključni zneski za proračunsko leto 2015 naslednji: v mio. EUR Področja Skupni finančni popravki in izterjave, potrjeni v letu 2015 Skupni finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2015 Kmetijstvo in razvoj podeželja 1 292 1 587 Kohezijska politika 1 744 1 808 Notranje politike 326 317 Zunanje politike 132 136 Uprava 5 5 SKUPAJ 3 499 3 853 % proračunskih plačil 2,4 % 2,7 %







Spodnji graf omogoča pregled različnih vrst popravkov po področjih, ki so bili izvedeni v letu 2015 (v milijonih EUR): Pri opredelitvah treh vrst popravkov glej oddelek 2.2.2 Finančni popravki in izterjave: kumulativni rezultati Kumulativni zneski zagotavljajo več koristnih informacij o pomenu popravnih mehanizmov, ki jih uporablja Komisija, ker upoštevajo večletno naravo večine porabe EU ter nevtralizirajo učinek enkratnih dogodkov. Finančni popravki in izterjave, potrjeni v obdobju 2009–2015 (v mio. EUR): V obdobju 2009–2015 je povprečni potrjeni znesek znašal 3,3 milijarde EUR ali 2,4 % povprečnega zneska plačil iz proračuna EU, medtem ko je povprečni izvedeni znesek v tem obdobju znašal 3 milijarde EUR ali 2,2 % plačil – glej graf 3.2.1. Za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) je povprečna stopnja finančnih popravkov Komisije v obdobju od leta 1999 do konca leta 2015znašala 1,7 % odhodkov (vse to so neto finančni popravki) – glej oddelek 4.4; Konec leta 2015 je skupna stopnja finančnih popravkov za sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS) v obdobju 2000–2006 (ki je v zaključni fazi), ki temelji samo na nadzoru Komisije, znašala 4,2 % dodeljenih sredstev – glej oddelek 5.4.1; Povprečni potrjeni znesek v okviru neposrednega in posrednega upravljanja v obdobju 2009–2015 je znašal 380 milijonov EUR ali 1,2 % povprečnega zneska plačil. Komisija analizira izvor napak, odkritih v prejšnjih obdobjih – glej Poročilo o področjih o stalno visokih napakah in njihovih vzrokih.

Zaščita proračuna EU: glavne sklepne ugotovitve Eden od ciljev, ki si jih je Komisija zastavila v „strategiji proračuna, usmerjenega v rezultate“, je zagotoviti stroškovno učinkovitost pri oblikovanju in izvajanju sistemov upravljanja in kontrol, s katerimi se preprečujejo ali odkrivajo in popravljajo napake. Pri strategijah kontrole bi bilo zato treba razmisliti o strožjih pregledih in pogostejših kontrolah na področjih z večjim tveganjem ter zagotoviti stroškovno učinkovitost. Komisija se vse bolj osredotoča na ukrepe, ki preprečujejo nepravilne odhodke in pomagajo preprečevati podobne nepravilnosti v prihodnosti. Zgornji podatki potrjujejo pozitivne rezultate večletnih preventivnih in popravnih dejavnosti, ki jih izvajajo Komisija in države članice tako, da se dokaže, da te dejavnosti zagotavljajo, da je proračun EU zaščiten pred odhodki, ki niso v skladu z zakonodajo. Finančni popravki in izterjave so tudi spodbuda za države članice, da izboljšajo svoje sisteme in postopke za preprečevanje prihodnjih napak. Popravki, ki so določeni med letom, so posledica napak in nepravilnosti, odkritih v prejšnjih letih. 90 % finančnih popravkov je bilo izvedenih do konca leta 2015. Neto popravki, ki vodijo do povračila v proračun EU, so značilni za kmetijstvo in razvoj podeželja ter neposredno in posredno upravljanje. Za kohezijsko politiko so neto popravki do zdaj izjeme zaradi različnega zakonskega okvira in vrste upravljanja proračuna (okrepljen preventivni mehanizem). Pavšalni popravki se naložijo, kadar finančnega učinka napak ni mogoče natančneje izmeriti s sorazmernim prizadevanjem. Posebni okviri kontrole so vzpostavljeni za porabo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, ki zajema predvsem proces upravljanja nepovratnih sredstev, saj ta obravnava obstoječa tveganja. Komisija spodbuja delovanje mreže notranje kontrole javnih financ (PIC), ki državam članicam omogoča, da si skupaj prizadevajo za izboljšanje notranje kontrole, vključno z upravljanjem sredstev EU, in da opredelijo dobre prakse, zlasti kadar je učinkovito izvajanje težko (glej poročilo o področjih stalno visokih napak in njihovih vzrokih), ter pri mreži sodeluje. Izboljšave, predvidene v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 (VFO) Kmetijstvo in razvoj podeželja Komisija je začela uporabljati številne nove razpoložljive preventivne instrumente, kot so prekinitve, začasna ustavitev plačil in zmanjšanje financiranja EU z namenom, da se bolje zaščiti proračun EU in da se države članice še naprej vzpodbujajo k zmanjšanju nepravilnih plačil. V zvezi s tem je izvajanje akcijskih načrtov držav članic postala vidna značilnost pri orodjih za upravljanje proračuna Komisije. Za nadaljnji razvoj pristopa enotne revizije tudi pri upravljanju skupne kmetijske politike (SKP) Komisija dejavno spodbuja in nadzira novo vlogo certifikacijskih organov v zvezi z zagotavljanjem zakonitosti in pravilnosti plačil. Kar zadeva EKJS, Komisija stalno poziva države članice, naj vzdržujejo svoje identifikacijske sisteme za zemljišča (LPIS), zlasti z njihovim rednim posodabljanjem. Države članice, v katerih sistem ne dosega potrebne ravni kakovosti, morajo vzpostaviti ustrezne akcijske načrte, v primeru nepravilnega izvajanja slednjih pa tvegajo začasno ustavitev financiranja. Za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) je programska faza vključevala posebne preglede glede možnosti kontrole in preverljivosti načrtovanih ukrepov. Poleg tega Komisija prekine plačila v primeru težav in poseže po ustavitvi izplačil. Na splošno je Komisija sprožila ambiciozen proces poenostavitve, ki je namenjen zmanjšanju kompleksnosti in upravnega bremena, kar bo tudi prispevalo k nadaljnjemu zmanjšanju tveganj za napake. Kohezija Novi pravni okvir predvideva večjo odgovornost za organe, ki upravljajo s programi in morajo izvesti pravočasna temeljita preverjanja za predložitev vsakoletnih računovodskih izkazov programa. Letni računovodski izkazi vključujejo finančne popravke, ki jih države članice uporabljajo v zvezi z obračunskim letom. Računi in finančni popravki so predmet revizijskega mnenja revizijskega organa programa, ki opravi tudi revizijsko mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov na podlagi ugotovljene stopnje preostalega tveganja, potem ko so bili uporabljeni vsi popravki.

Med obračunskim letom Komisija: zadrži 10 % vsakega vmesnega plačila do dokončanja vseh postopkov kontrol, vključno z revizijami ob predložitvi računovodskih izkazov, uporablja postopke za sprejem računovodskih izkazov, naknadno plača ali povrne letne končne zneske in izvaja usmerjene revizije, ki temeljijo na tveganju, zagotavlja, da države članice odkrijejo in popravijo vsako resno pomanjkljivost, ki bi povzročila visoko raven tveganja pri povrnjenih odhodkih. V nasprotnem primeru mora Komisija uporabiti neto finančne popravke. Komisija bo še naprej strogo izvajala mehanizme za prekinitev/ustavitev plačil, ki vodijo, kadar je to potrebno, do finančnih popravkov, če so razvidne resne pomanjkljivostih v sistemih upravljanja in kontrol. Še naprej bo tudi zagotavljala ukrepe za preventivno krepitev zmogljivosti programskih organov za izboljšanje kakovosti porabe in tesnejše sodelovanje z revizijskimi organi na podlagi načela enotne revizije z namenom pravočasnega in učinkovitega obravnavanja tveganj. Neposredno in posredno upravljanje Komisija je vzpostavila okvir za kontrole neposrednega in posrednega upravljanja, ki se osredotoča na predhodne preglede plačil, poglobljene naknadne preglede, ki se izvajajo v prostorih upravičencev, potem ko so stroški nastali in so bili prijavljeni, in misije preverjanja mednarodnih organizacij. 2.POSTOPKI 2.1.Preventivni mehanizmi Komisija uporablja številne preventivne mehanizme za zaščito proračuna EU. Komisija se vse bolj osredotoča na ukrepe, ki preprečujejo nepravilne odhodke in pomagajo preprečevati podobne nepravilnosti v prihodnosti. V okviru deljenega upravljanja (tj. odhodkov kmetijske in kohezijske politike) so države članice v celotnem ciklu odhodkov odgovorne predvsem za zagotavljanje, da so odhodki, ki so bili izplačani iz proračuna EU, zakoniti in pravilni. Komisija zagotavlja pravočasen in strog nadzor na podlagi rezultatov revizij EU, rezultatov nacionalnih revizij, ki jih prejme med letom, rezultatov preiskav urada OLAF in vseh drugih informacij, s katerimi se seznanijo njene službe in ki kažejo na sistemsko pomanjkljivost ali hujše nepravilnosti, ki niso bile odpravljene. Ključni kazalniki učinkovitega delovanja sistema spremljanja in kontrol se redno preverjajo, da se preprečijo nepravilna plačila. Pri neposrednem in posrednem upravljanju preventivni ukrepi vključujejo preglede upravičenosti odhodkov, ki so jih prijavili upravičenci; te preglede izvajajo pristojne službe. Te predhodne kontrole so del upravljanja programov in so namenjene pridobivanju razumnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, ki se plačajo. Službe Komisije lahko tudi pripravijo navodila, zlasti o pogodbenih vprašanjih, da se zagotovi dobro in učinkovito upravljanje sredstev in s tem manjše tveganje nepravilnosti. Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) gospodarskih subjektov, ki ga je vzpostavila in ga ​​vodi Komisija, tudi zagotavlja zaščito finančnih interesov Unije. 2.2.Popravni mehanizmi 2.2.1 Pregled Pomemben del odhodkov EU, na primer v zvezi s kohezijo, raziskavami in razvojem podeželja, je večletne narave. V skladu s členom 32(2)(e) finančne uredbe se to upošteva pri oblikovanju in izvajanju popravnih ukrepov ter pri ocenjevanju rezultatov teh ukrepov. Popravni ukrepi so: a) finančni popravki in b) izterjave; oboji se izvedejo v vseh fazah življenjskega cikla programa, po nastanku odhodkov in/ali izvršitvi plačila. Komisija mora uporabiti popravne mehanizme v skrajnem primeru, če niso bili preventivni mehanizmi učinkoviti. Potek dela korektivnih ukrepov je naslednji: 2.2.2 Finančni popravki Finančni popravki v obravnavi so začetna faza uvedbe postopkov za finančni popravek, hkrati pa še vedno poteka kontradiktorni postopek z zadevno državo članico. Navedeni zneski so zgolj prvotne ocene služb Komisije, ki se lahko še spremenijo. So popravki, ki so predlagani, vendar jih države članice še niso sprejele oziroma Komisija o njih še ni odločila. Finančni popravek je potrjen takoj, ko ga država članica sprejme ali ko Komisija o njem odloči.

Finančni popravek se šteje za izveden, ko je uporabljen in evidentiran v izkazih Komisije, kar pomeni, da je finančno transakcijo potrdil pristojni odredbodajalec v naslednjih primerih: odbitek od zahtevka za vmesno ali končno plačilo, nalog za izterjavo in/ali sprostitev obveznosti. Komisija uporablja naslednje vrste finančnih popravkov odhodkov, ki so jih prijavile države članice („naknadni“ popravki): – finančne popravke v posameznih primerih, ki temeljijo na natančno opredeljenih nepravilno porabljenih zneskih in finančnih posledicah za proračun; – ekstrapolirane finančne popravke, če je zadevni znesek mogoče določiti na podlagi reprezentativnega statističnega vzorca z zadostno stopnjo gotovosti; – pavšalne popravke, če zadevnega zneska ni mogoče določiti na podlagi reprezentativnega statističnega vzorca ali če učinka posameznih napak na odhodke ni mogoče natančno količinsko opredeliti (npr. finančni popravki posameznih javnih naročil na podlagi dogovorjenih pavšalnih stopenj). Vsi finančni popravki, ne glede na vrsto, negativno vplivajo na nacionalne proračune – tudi če ni nobenih povračil v proračun EU, saj se morajo uporabiti sredstva, ki nadomestijo neupravičene odhodke. Finančni popravki „pri viru“ se uporabijo za izvedbo finančnih popravkov pred povračilom EU. To se zgodi, kadar država članica popravek uporabi ob potrjevanju novega odhodka Komisiji na podlagi popravnega akcijskega načrta, dogovorjenega s Komisijo. Poudariti je treba, da gre pri razlikovanju med „naknadnimi“ finančnimi popravki in finančnimi popravki „pri viru“ za časovno razlikovanje. Pregled finančnih popravkov v daljšem časovnem obdobju: Zamenjava odhodkov se nanaša na možnost, ki jo imajo države članice v okviru kohezijske zakonodaje, da zamenjajo neupravičene odhodke z novimi upravičenimi odhodki, s čimer ne izgubijo sredstev EU (to ni neto popravek, saj ni vračanja denarja v proračun EU). Neto finančni popravek je popravek, ki ima neto učinek na proračun EU (tj. popravljeni in izterjani zneski se povrnejo v proračun EU). Popravki za kmetijstvo in razvoj podeželja (EKJS, EKSRP, EKUJS) vedno vodijo do povračila v proračun EU, medtem ko so bila zaradi pravnega okvira – in pri kohezijski politiki – vračila že plačanih zneskov v proračun EU na splošno izjema med izvajanjem programov. V skladu s pravnim okvirom za kohezijsko politiko do programskega obdobja 2007–2013 pride do dejanskega denarnega toka nazaj v proračun EU samo: -če države članice ne morejo prikazati zadostnih upravičenih odhodkov; -po zaključku programov, ko nadomeščanje neupravičenih odhodkov z upravičenimi ni več mogoče; -v primeru nestrinjanja s Komisijo. Vendar pa je bila uvedena pomembna sprememba za obdobje 2014–2020: Komisija mora uporabiti neto finančni popravek, ko revizije EU po predložitvi zagotovil odkrijejo resne pomanjkljivosti v učinkovitosti delovanja sistema upravljanja in kontrol, ki prej niso bile zaznane, sporočene ali popravljene na ravni držav članic. V takih primerih možnost, ki je obstajala v prejšnjih programskih obdobjih, da lahko država članica sprejme popravek in ponovno uporabi zadevna sredstva EU, ne obstaja več. Pri deljenem upravljanju si države članice tudi zelo prizadevajo in vlagajo sredstva za izvajanje finančnih popravkov in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov od upravičencev. Poleg tega izvajajo preverjanja upravljanja, kontrole in revizije na prvi stopnji, ki se izvajajo poleg zgoraj opisanih, ki jih izvaja Komisija. 2.2.3 Izterjave KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEŽELJA

Uredba (EU) št. 1306/2013 o financiranju skupne kmetijske politike od držav članic zahteva povrnitev zneskov, izgubljenih zaradi ugotovljenih nepravilnih plačil. Vendar pa so postopki izterjave v skladu z načelom subsidiarnosti v celoti v pristojnosti zadevnih držav članic in s tem zanje veljajo posamični upravni in sodni postopki. Medtem ko nekateri postopki zagotavljajo hitre rezultate, pa drugi zahtevajo več časa. Za obravnavo zamud nekaterih držav članic pri izterjavi neupravičenih plačil je zakonodajalec uvedel samodejni klirinški mehanizem, ki določa, da se nacionalni proračuni držav članic bremenijo za 50 % neupravičenih plačil, ki jih države članice v štirih letih, oziroma osmih letih v primeru sodnih postopkov, ne izterjajo od upravičencev (tako imenovano pravilo 50/50). Vendar morajo države članice tudi po uvedbi tega mehanizma nadaljevati postopke izterjave in če si ne prizadevajo dovolj za izterjavo zneskov, lahko Komisija vse neporavnane zneske zaračuna zadevnim državam članicam. Poleg tega morajo države članice v skladu s členom 28 Uredbe 908/2014 morebitne neporavnane dolgove izravnati s prihodnjimi plačili dolžniku (obvezna izravnava). Z začetkom veljavnosti novega pravnega okvira se pravilo 50/50 prav tako uporablja za EKSRP v finančnem letu, ko se pojavi, in ne ob zaključku programa. Zato se od proračunskega leta 2014 od držav članic zahteva, da navedejo zneske, ki se zaračunajo v skladu s pravilom 50/50 tudi za programe EKSRP 2007–2013 in za EKSRP 2014–2020 . Neupravičena plačila, ki so posledica administrativnih napak, ki so jih naredili nacionalni organi, se morajo prav tako odšteti od letnih obračunov zadevnih plačilnih agencij, in so s tem izključena iz financiranja EU. Kar zadeva EKJS, se zneski, izterjani od upravičencev, potem ko države članice od njih odbijejo 20 % za pavšalno povračilo stroškov izterjave, knjižijo v dobro proračuna EU kot namenski prejemki. Pri EKSRP se izterjani zneski upoštevajo pri prihodnjem zahtevku za povračilo, ki ga prejme Komisija, in se zato lahko ponovno uporabijo za program v okviru programskega obdobja. Po koncu obdobja upravičenosti se knjižijo v proračun EU kot namenski prejemki. KOHEZIJSKA POLITIKA Izterjave se večinoma izvedejo ob zaključku programov ali po njih in pomenijo prejemek za proračun EU. V tem programskem obdobju (2014–2020) in prvič leta 2017 se bodo izterjani zneski pojavili tudi v okviru letnega sprejetja zaključnega računa. Komisija bo izračunala ravnotežje med prejetimi zneski v izkazih in zneski, ki so že bili izplačani državam članicam v obračunskem letu (letno vnaprejšnje financiranje in 90 % zahtevkov za plačilo). Če je ta znesek potrebno izterjati od države članice, se izda nalog za izterjavo. Ta nalog za izterjavo, ki se lahko opravi, če je mogoče, z izravnavo z naslednjimi zahtevki za plačilo, ni finančni popravek in ne zmanjšuje celotnih dodeljenih sredstev za program. Ta znesek se lahko ponovno uporabi za program. NEPOSREDNO IN POSREDNO UPRAVLJANJE V okviru neposrednega in posrednega upravljanja in v skladu s finančno uredbo mora odredbodajalec izdati naloge za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov. Izterjave se nato izvedejo z neposrednim bančnim nakazilom dolžnika (in pomenijo namenski prejemek za proračun EU, ki se lahko ponovno uporabi za isti program) ali z izravnavo z drugimi zneski, ki jih Komisija dolguje temu dolžniku. Službe Komisije izvajajo izterjave tudi „pri viru“, in sicer od izvedenih plačil odštejejo neupravičene odhodke (ki so bili opredeljeni v tekočih zahtevkih za povračilo stroškov). 2.3.Stroškovna učinkovitost sistemov upravljanja in kontrol V skladu z zahtevo iz finančne uredbe je eden od pomembnih ciljev, ki si jih je Komisa zastavila v „strategiji proračuna, usmerjenega v rezultate“ zagotoviti stroškovno učinkovitost pri oblikovanju in izvajanju sistemov upravljanja in kontrol, s katerimi se preprečujejo ali odkrivajo in popravljajo napake. Pri strategijah kontrole bi bilo zato treba razmisliti o strožjih pregledih in pogostejših kontrolah na področjih z večjim tveganjem ter zagotoviti stroškovno učinkovitost. To je pomembno, ker kontrole pomenijo veliko upravno breme za upravičence in lahko celo odvračajo od sodelovanja v programih. Poleg tega se za neučinkovite in neuspešne kontrole porabljajo sredstva, ki bi sicer lahko prispevala k doseganju rezultatov. Za več podrobnosti glej poročilo Komisije o upravljanju in smotrnosti za leto 2015. 2.4.Javna notranja kontrola in upravljanje skladov EU Zaščita proračuna EU je skupna odgovornost Komisije in držav članic. Komisija spodbuja mrežo notranjih kontrol javnih financ (PIC), ki združuje predstavnike notranje kontrole iz vseh držav članic EU, in pri mreži sodeluje. PIC preučuje vprašanja notranje kontrole, ki se nanašajo bodisi na državni proračun ali upravljanje sredstev EU, z namenom, da se opredelijo dobre prakse na tistih področjih, kjer je učinkovito izvajanje težko. PIC se sestaja v rednih časovnih obdobjih, tako da lahko vse države članice sodelujejo in izboljšajo svoje ureditve notranje kontrole za boljše finančno upravljanje in boljše poslovanje.



3.FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE KONEC LETA 2015 3.1.Finančni popravki in izterjave za leto 2015 Preglednica 3.1: Pregled finančnih popravkov in izterjav za leto 2015 v mio. EUR Razdelek VFO Skupna plačila iz proračuna EU v letu 2015 Skupni finančni popravki, potrjeni v letu 2015 Skupne izterjave, potrjene v letu 2015 Skupni finančni popravki in izterjave, potrjeni v letu 2015 Odstotni delež plačil iz proračuna EU Skupni finančni popravki, izvedeni v letu 2015 Skupne izterjave, izvedene v letu 2015 Skupni finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2015 Odstotni delež plačil iz proračuna EU Pametna in vključujoča rast 68 009 1 637 254 1 892 2,8 % 1 766 246 2 013 3,0 % ESRR 28 363 826 – 826 2,9 % 774 – 774 2,7 % Kohezijski sklad 12 098 462 – 462 3,8 % 585 – 585 4,8 % ESS 10 277 348 1 349 3,4 % 407 – 407 4,0 % Notranje politike 17 271 – 254 254 1,5 % – 246 246 1,4 % Trajnostna rast: naravni viri 58 066 1 072 348 1 420 2,4 % 1 314 337 1 652 2,8 % EKJS 44 940 922 117 1 040 2,3 % 1 017 155 1 173 2,6 % Razvoj podeželja 11 793 46 206 253 2,1 % 263 152 414 3,5 % FIUR/ESR 791 6 2 8 1,0 % 10 6 16 2,0% Usmerjevalni oddelek EKUJS 64 97 2 99 154,0 % 24 2 26 40,6 % Notranje politike 478 – 21 21 4,4 % – 23 23 4,8 % Varnost in državljanstvo 2 019 23 28 51 2,5 % 23 24 48 2,4 % Migracije in notranje zadeve 779 23 – 23 3,0 % 23 – 23 3,0 % Notranje politike 1 239 – 28 28 2,2 % – 24 24 2,0 % Evropa v svetu 7 884 – 132 132 1,7 % – 136 136 1,7 % Zunanje politike 7 884 – 132 132 1,7 % – 136 136 1,7 % Uprava 8 978 – 5 5 0,1 % – 5 5 0,1 % Uprava 8 978 – 5 5 0,1 % – 5 5 0,1 % SKUPAJ 144 955* 2 732 767 3 499 2,4 % 3 104 749 3 853 2,7 % * Izključuje 288 milijonov EUR, ki se izplačajo pod razdelkom Posebni instrumenti. Opozoriti je treba, da se zgornji podatki nekoliko razlikujejo od tistih, ki so prikazani v letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov EU in boju proti goljufijam ter delovnih dokumentih služb, saj je bilo to poročilo objavljeno pred tem, in sicer ko so bili na razpolago samo začasni podatki.

3.1.1 Kmetijstvo in razvoj podeželja Finančni popravki: Visoka raven finančnih popravkov, ki jih je Komisija potrdila v letu 2015 kaže na velika prizadevanja Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja (DG AGRI) od leta 2013, da pospeši postopke za potrditev skladnosti, vključno z obravnavo dolgih nedokončanih postopkov. Zaradi tega je bilo leta 2015 potrjenih veliko popravkov, ki zajemajo več finančnih let. Pričakuje se, da bo v polnem teku letni znesek finančnih popravkov stabilen okoli povprečja zadnjih 3 let. Poleg tega večje število obročnih in odloženih plačil državam članicam pojasnjuje, zakaj so bili v zadnjih treh letih (2012 do 2014) zneski, ki se izvajajo za kmetijstvo in razvoj podeželja, nižji od zneskov, ki jih je določila Komisija. Ta razlika bi morala izginiti, ko bodo stvari v polnem teku.



Izterjani zneski: Leta 2015 so države članice od upravičencev izterjale 155 milijonov EUR za EKJS in 153 milijonov EUR za EKSRP. Kar zadeva odpravo nepravilnosti, ki jih je zagrešil upravičenec, morajo države članice v okviru letne finančne potrditve obračunov evidentirati izterjavo nepravilno porabljenih zneskov in o njej poročati. Izterjava nepravilnih plačil neposredno od končnih upravičencev je v izključni pristojnosti držav članic. Priloga 5 navaja zneske, ki so bili v letu 2015 izterjani od upravičencev s strani držav članic (kot so sporočile države članice v knjigi terjatev) in povrnjeni Komisiji. Ti zneski se obravnavajo kot namenski prejemki za EKJS, medtem ko se izterjani zneski za EKSRP lahko ponovno uporabijo za zadevni program. 3.1.2 Kohezija – programsko obdobje 2000–2006 Zaradi visoke stopnje zaključenih programov ESRR in projektov Kohezijskega sklada so bili leta 2015 naloženi naslednji finančni popravki, države članice pa so te popravke sprejele: – finančni popravki v višini 155 milijonov EUR za zaključevanje programov ESRR v 7 državah članicah, pri čemer sta bila največja za Italijo (108 milijonov EUR) in Grčijo (34 milijonov EUR); – finančni popravki v višini 53 milijonov EUR, ki jih je 13 držav članic sprejelo za projekte Kohezijskega sklada, pri čemer je bil največji za Češko (16 milijonov EUR). Potrjeni finančni popravki: ESRR/Kohezijski sklad – 208 milijonov EUR ESS – 179 milijonov EUR V zvezi z ESS je bilo v okviru postopka zaključevanja zaključenih vseh 239 programov (209 v celoti in 30 delno). Državi članici z najvišjima stopnjama potrjenih in izvedenih finančnih popravkov v letu 2015 sta bili Francija (149 milijonov EUR) in Španija (30 milijonov EUR). Poleg tega je bil postopek zaključevanja dokončan tudi za Švedsko. Pomemben napredek je bil v letu 2015 dosežen v zvezi z zaključkom finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR). Konec leta 2015 je bilo zaključenih 57 od 60 programov. Večina zadevnih finančnih popravkov je bila izvedenih z nalogi za izterjavo. 3.1.3 Kohezija – programsko obdobje 2007-2013 Finančni popravki v okviru ESRR/KS so se v letu 2015 občutno povišali v primerjavi s prejšnjimi leti, kar potrjuje učinkovitost teh večletnih kontrol politike. To je tudi posledica stroge politike postopkov prekinitev/ ustavitev plačil s strani Komisije od začetka programskega obdobja in dejstva, da so se v letu 2015 nekateri primeri, za katere so bili zahtevki za plačilo blokirani več mesecev ali celo let, zaključili po izvedbi finančnih popravkov. V teh primerih so bili popravki, ki so jih uporabile države članice, sporočeni šele leta 2015 po odpravi postopkov prekinitev/ustavitev plačil. Povečanje finančnih popravkov v letu 2015 je podprto tudi z višjimi stopnjami napak, o katerih so poročali nacionalni revizijski organi v letnih poročilih o nadzoru iz leta 2015 (ACR), v primerjavi s stopnjami napak, ki so bile sporočene v preteklosti. Države članice z najvišjimi popravki (razen pri viru popravki) v letu 2015 so bile Slovaška (236 milijonov evrov), Italija (161 milijonov EUR), Nemčija (143 milijonov EUR), Grčija (120 milijonov EUR) in Španija (117 milijonov EUR). Potrjeni finančni popravki: ESRR/KS – 1 532 milijonov EUR ESS – 169 milijonov EUR Zaradi tega je bil ob koncu leta 2015 skupni znesek finančnih popravkov za obdobje 2007–2013, ki so ga potrdile države članice zaradi nadzorne vloge Komisije, več kot 2,3 milijarde EUR. V okviru ESS je bilo potrjenih 169 milijonov EUR in izvedenih 227 milijonov EUR, od tega je bilo 142 milijonov EUR potrjenih v letu 2015 in 85 milijonov EUR v predhodnih letih. Izvedenih je bilo 95 % finančnih popravkov, potrjenih v letu 2015 in predhodnih letih, kar pomeni, da ostane 60 milijonov EUR (kumulativno), ki še niso bili izvedeni ob koncu leta. Državi članici z najvišjo stopnjo popravkov, izvedenih v letu 2015, sta bili Romunija (133 milijonov EUR) in Španija (29 milijonov evrov), kar ustreza odpravi ustavitve plačil. Finančni popravki, potrjeni za Evropski sklad za ribištvo (ESR), so se od leta 2014 zmanjšali za približno 70 %. Z odtegnitvijo neupravičenega odhodka od naslednjega zahtevka za plačilo po revizijah in pregledih dokumentacije je mogoče take finančne popravke izvesti hitro. 3.1.4 Kohezija – programsko obdobje 2014–2020 Drugo obračunsko leto je med letom 2015 še trajalo in za skoraj vse operativne programe še niso bili imenovani organi, zato še ni bila obravnavana nobena revizijska dejavnost, povezana z izjavo o odhodkih. Zato ni mogoče poročati o nobenih finančnih popravkih.

3.1.5 Finančni popravki in izterjave v letu 2015: nadaljnji podatki Različni pogledi na finančne popravke zneskov v letu 2015 so v prilogah. Opozoriti je treba, da se spodaj predstavljeni podatki nanašajo na zgolj eno leto, in sicer na leto 2015. Višina skupnega zneska popravkov in porazdelitev po državah članicah se lahko iz leta v leto močno spreminjata. Zato mora v skladu z naravo teh odhodkov smiselna ocena učinkovitosti nadzornih in kontrolnih sistemov temeljiti na večletni perspektivi (glej oddelek 3.2). Informacije, navedene v prilogah, je mogoče povzeti, kot sledi: 1. Razčlenitev po državah članicah Najpomembnejše države članice v smislu potrjenih finančnih popravkov v primerjavi s prejetimi plačili EU so Grčija (9,9 %), Romunija (8 %) in na Slovaška (7,3 %). 2. Razčlenitev pavšalnih popravkov Pavšalne popravke je koristno uporabiti, kadar zadevnega zneska ni mogoče določiti na podlagi reprezentativnega statističnega vzorca ali če učinka posameznih napak na odhodke ni mogoče natančno količinsko opredeliti. Vendar to pomeni, da država članica, za katero se uporabi pavšalni popravek, nosi finančne posledice, saj popravki niso neposredno vezani na posamezne nepravilnosti na ravni projektov, tj. ni posameznega končnega upravičenca, od katerega bi se izterjal denarni znesek. Za ESRR/Kohezijski sklad je treba pavšalne popravke obravnavati kot oceno finančnih popravkov (pavšalno in /ali ekstrapolirano), ki niso neposredno povezani s posameznimi dejavnostmi/projekti . Pavšalni popravki v letu 2015: 2,2 milijarde EUR potrjeno 1,3 milijarde EUR izvedeno 3. Razčlenitev finančnih popravkov pri viru Države članice uporabijo finančne popravke pri viru istočasno, ko se Komisiji prijavi odhodek, ki izhaja iz pavšalnih popravkov na podlagi revizij Komisije. Glavni finančni popravki pri viru za ESRR/KS zadevajo Romunijo (345 milijonov EUR) . Popravki pri viru v letu 2015: 0,5 milijarde EUR potrjeno 0,8 milijarde EUR izvedeno Za ESS znaša znesek potrjenih finančnih popravkov pri viru leta 2015 za programsko obdobje 2007–2013 81 milijonov EUR. Glavne države članice, ki jih zadeva finančni popravek pri viru, so: Češka, Francija, Poljska, Slovaška in Romunija. Med finančnimi popravki, ki se izvajajo za programsko obdobje 2007–2013, je za 115 milijonov EUR finančnih popravkov pri viru, od tega je 66 milijonov EUR potrjenih v letu 2015 in 49 milijonov EUR v preteklem letu. 4. Neto finančni popravki v letu 2015 Vpliv različnih popravnih mehanizmov na proračun EU je odvisen od vrste izvrševanja proračuna, sektorskega upravljanja in finančnih pravil področja politike. V vseh primerih je rezultat popravnih mehanizmov zaščita proračuna EU pred odhodki, pri katerih je bila kršena zakonodaja. Neto finančni popravki v letu 2015: 0,8 milijarde EUR potrjeno 1,2 milijarde EUR izvedeno





3.2.Kumulativni finančni popravki in izterjave do konca leta 2015 Kumulativni zneski zagotavljajo koristne informacije o pomenu popravnih mehanizmov, ki jih uporablja Komisija, zlasti zaradi upoštevanja večletne narave programov in projektov ter nevtralizacije učinka enkratnih dogodkov. 3.2.1 Obdobje 2009–2015 V spodnjih grafih je prikazano gibanje finančnih popravkov in izterjav, ki so bili potrjeni in izvedeni v zadnjih 7 letih: Graf 3.2.1: Finančni popravki in izterjave v obdobju 2009–2015 Finančni popravki in izterjave, potrjeni v obdobju 2009–2015 (v mrd. EUR) Povprečni potrjeni finančni popravki 2009–2015: 3,3 milijarde EUR 2,4 % povprečnih proračunskih plačil Potrjeni zneski se rahlo povečujejo, iz česar je razvidno, da večletni okvir kontrol uspešno ščiti proračun EU v daljšem časovnem obdobju. Finančni popravki in izterjave, izvedeni v obdobju 2009–2015 (v mrd. EUR) Povprečen znesek finančnih popravkov in izterjav, izvedenih v obdobju 2009–2015, je znašal 3 milijarde EUR, kar pomeni 2,2 % povprečnega zneska plačil iz proračuna EU v tem obdobju. 3.2.2 Odločitve Sodišča v zvezi s finančnimi popravki na področju regionalne politike V letu 2015 je Sodišče Evropskih skupnosti izdalo več sodb, s katerimi je razveljavilo vrsto sklepov o finančnih popravkih na področju regionalne politike, sprejetih med letoma 2008 in 2010 (v skupni višini 457 mio. EUR popravkov v zvezi s programskim obdobjem 1994–1999). Razveljavitev je temeljila na novi pravni razlagi pravil, določenih v Uredbi št. 1083/2006, in predstavlja spremembo glede na prejšnje sodbe Sodišča. Ti razveljavljeni popravki so bili odšteti od potrjenih in izvedenih zneskov v letu 2015 in od kumulativnih zneskov v spodnji preglednici.





3.2.3 Odstotni delež izvedenih finančnih popravkov ob koncu leta 2015 Preglednica 3.2.3: Kumulativni potrjeni finančni popravki in delež tistih, ki so bili izvedeni do konca leta 2015 v mio. EUR Programsko obdobje Kumulirani sklepi EKJS Skupni finančni popravki, potrjeni ob koncu leta 2015 Izvedeno konec 2015 Finančni popravki, potrjeni ob koncu leta 2014 Izvedeno konec 2014 Obdobje 1994–1999 Obdobje 2000–2006 Obdobje 2007–2013 Kmetijstvo – 139 787 11 766 12 692 85,4 % 11 514 82,8 % EKJS – – – 11 766 11 766 85,7 % 10 808 83,7 % Razvoj podeželja – 139 787 Ni relevantno 926 81,3 % 706 69,3 % Kohezijska politika 2 273 8 922 4 748 Ni relevantno 15 943 93,4 % 14 203 92,2 % ESRR 1 799 5 794 2 664 Ni relevantno 10 257 92,4 % 8 973 91,9 % Sodbe Sodišča (457) 0 0 Ni relevantno (457) – – – Skupaj ESRR 1 342 5 794 2 664 Ni relevantno 9 800 92,1 % 8 973 91,9 % Kohezijski sklad 268 842 857 Ni relevantno 1 968 99,9 % 1 496 88,7 % Sodbe Sodišča 0 (9) 0 Ni relevantno (9) – – – Kohezijski sklad - skupaj 268 833 857 Ni relevantno 1 958 97,6 % 1 496 88,7 % ESS 560 1 990 1 198 Ni relevantno 3 748 98,4 % 3 399 96,5 % FIUR/ESR 100 127 29 Ni relevantno 256 63,0 % 250 60,4 % Usmerjevalni oddelek EKUJS 3 178 – Ni relevantno 181 60,1 % 85 100,0 % Drugo – – – Ni relevantno 32 100,0 % 9 100,0 % Skupaj 2 273 9 060 5 535 11 766 28 666 89,9 % 25 726 88,0 % Različna programska obdobja na področju kohezijske politike jasno kažejo na večletno naravo proračunskega cikla EU. Ker se proces zaključevanja programov iz obdobja 2000–2006 bliža koncu, je znesek finančnih popravkov precej višji, predvsem v primerjavi z zneskom za obdobje 2007–2013. 3.2.4 Kumulativne izterjave 2009–2015 V spodnjih preglednicah so prikazani zneski potrjenih in izvedenih izterjav za obdobje 2009–2015. Glej tudi spodnjo preglednico 3.3.1 o vplivu na proračun EU. Preglednica 3.2.4: Izterjave, potrjene v obdobju 2009–2015 v mio. EUR Leto Skupaj Izterjave 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Kmetijstvo: EKJS 163 178 174 162 227 213 117 1 234 Razvoj podeželja 25 114 161 145 139 165 206 956 Kohezija 102 24 50 22 83 35 5 320 Področja notranje politike 100 188 270 252 393 293 302 1 798 Področja zunanje politike 81 137 107 107 93 127 132 784 Uprava 9 5 8 7 6 5 5 45 Skupaj 480 646 770 695 941 838 767 5 137



Preglednica 3.2.5: Izterjave, izvedene v obdobju 2009–2015 v mio. EUR Leto Skupaj Izterjave 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Kmetijstvo: EKJS 148 172 178 161 155 150 155 1 119 Razvoj podeželja 25 114 161 166 129 167 152 914 Kohezija 102 25 48 14 81 32 7 309 Področja notranje politike 100 162 268 229 398 274 293 1 724 Področja zunanje politike 81 136 77 99 93 108 136 730 Uprava 9 5 2 9 6 5 5 41 Skupaj 464 614 734 678 862 736 749 4 837 3.3.Vpliv finančnih popravkov 3.3.1 Vpliv na proračun EU v letu 2015 Graf 3.3.1: Vpliv na proračun EU * Glavna zadevna poglavja odhodkov so 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 in 1803.

** Brez izterjav „pri viru“. Glavna zadevna poglavja odhodkov so 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 in 1106. Za podrobnejše informacije o izterjavah glej oddelek 3.2.4. Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, se prejemki iz neto finančnih popravkov in izterjav obravnavajo kot namenski prejemki, pri čemer je treba opozoriti, da Komisija izvaja izterjave tudi „pri viru“, in sicer od izvedenih plačil odšteje neupravičene odhodke (ki so bili opredeljeni v prejšnjih ali tekočih zahtevkih za povračilo stroškov). Na splošno se namenski prejemki vrnejo v proračunsko vrstico ali sklad, iz katerega so bili prvotno plačani in se lahko ponovno porabijo, vendar niso namenjeni za posamezne države članice. 3.3.2 Vpliv na nacionalne proračune Pri deljenem upravljanju vsi finančni popravki in izterjave vplivajo na nacionalne proračune ne glede na način njihove izvedbe. Poudariti je treba, da je učinek finančnih popravkov na ravni države članice vedno negativen, tudi če ne pride do povračila v proračun EU. Namen tega je, da mora država članica neupravičene odhodke nadomestiti z upravičenimi dejavnostmi, če želi preprečiti izgubo sredstev EU. To pomeni, da država članica s svojimi sredstvi (iz nacionalnega proračuna) pokrije finančne posledice izgube sofinanciranja EU za odhodke, ki se štejejo za neupravičene v skladu s pravili programov EU (v obliki oportunitetnih stroškov), razen če te zneske izterja od posameznih upravičencev. To ni vedno mogoče, na primer v primeru pavšalnih popravkov na ravni programa (zaradi pomanjkljivosti v nacionalni upravi, ki upravlja program), ki niso neposredno povezani s posameznimi nepravilnostmi na ravni projektov. 4.KMETIJSTVO IN RAZVOJ PODEŽELJA 4.1.Preventivni ukrepi Preventivni ukrepi držav članic Vzpostavljena je bila obvezna upravna struktura na ravni držav članic. Upravljanje, kontrole in plačilo odhodkov so zaupani akreditiranim plačilnim agencijam (PA). Skladnost s strogimi merili za akreditacijo (ki so določena v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 908/2014 in Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 907/2014) je predmet podrobnega pregleda s strani neodvisnega zunanjega revizijskega organa, imenovanega na nacionalni ravni (certifikacijski organ), in stalnega nadzora s strani pristojnega nacionalnega organa (na ministrski ravni). Plačilne agencije morajo zagotoviti letno izjavo o upravljanju, ki vključuje izjavo, da vzpostavljeni sistem nudi razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij. Te izjave o upravljanju preverjajo zgoraj omenjeni certifikacijski organi, ki morajo predložiti letno mnenje. Za vsako shemo podpore iz EKJS ali EKSRP plačilne agencije pred kakršnim koli plačilom uporabljajo sistem izčrpnih predhodnih upravnih kontrol (100 % zahtevkov za pomoč je treba preveriti) in preglede na kraju samem (najmanj 5 % v primeru večine shem). Te kontrole so izvedene v skladu z natančnimi pravili, določenimi v posebni zakonodaji, ki velja za sektor (npr. integrirani administrativni in kontrolni sistem – IAKS, vključno z identifikacijskim sistemom za zemljišča – LPIS). Za večino teh shem pomoči se od držav članic zahteva, da vsako leto pošljejo Komisiji statistične podatke o opravljenih pregledih in njihovih rezultatih (statistika kontrol). Preventivni ukrepi Komisije v skladu z novo horizontalno uredbo o skupni kmetijski politiki (SKP) je leta 2014 začel veljati nov pravni okvir za zmanjšanja, prekinitve in začasne ustavitve plačil sredstev SKP, s katerim bodo okrepljena pooblastila Komisije glede znižanja/začasne ustavitve financiranja EU, kadar so ugotovljena tveganja nepravilnih plačil. EKJS: Znižanje za 27,2 milijona EUR za 14 držav članic. EKSRP: 24 prekinitev in 7 začasnih ustavitev/zmanjšanj plačil. V skladu s tem lahko Komisija zniža ali začasno ustavi mesečna (EKJS) ali vmesna (EKSRP) plačila, kadar „ena ali več ključnih sestavin zadevnega nacionalnega sistema kontrol ne obstaja ali zaradi resnosti ali trajanja ugotovljenih pomanjkljivosti ni učinkovita“ (oziroma v sistemu za izterjavo nepravilnih plačil obstajajo podobne resne pomanjkljivosti) in: -je katera koli pomanjkljivost trajnejša in je že bila razlog za vsaj dve odločitvi o finančnem popravku ali -Komisija ugotovi, da zadevna država članica v bližnji prihodnosti ne more izvesti potrebnih popravnih ukrepov v skladu z akcijskim načrtom z jasnimi kazalniki napredka, ki jih je treba določiti v posvetovanju s Komisijo. Za EKSRP nova uredba o skupnih določbah prav tako določa, da lahko odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil (tj. generalni direktor) prekine vmesna plačila, kar je dodatno, hitro in odzivno orodje v primeru pomislekov glede zakonitosti in pravilnosti plačil. Za EKJS zaradi rednosti mesečnih plačil ne bi bilo mogoče uporabiti postopka za prekinitev plačil. Za EKJS ni bilo nobenih ustavitev plačil v letu 2015. Znižanja mesečnih plačil zaradi pomanjkljivosti v sistemu kontrol so bila prvič uporabljena v letu 2015 v skupnem znesku 16 milijonov EUR (Grčija). Druga znižanja zadevajo prekoračitve pragov in rokov ter druga vprašanja upravičenosti. V zvezi z znižanjem plačil je bilo vsega skupaj 87 operacij.

Prekinitve in znižanja/ustavitve plačil so začasne. Kjer je to ustrezno, jih lahko spremlja revizija. Če je pomanjkljivost potrjena, se povezani odhodki vsekakor izključijo iz financiranja EU z uporabo finančnih popravkov v okviru postopka potrditve skladnosti. 4.2.Popravni ukrepi V skladu s pravnim okvirom SKP so finančni popravki, ki jih Komisija naloži državam članicam, vedno neto popravki. Zneske dejansko povrnejo države članice in se v proračunu EU obravnavajo kot namenski prejemki. Uporabijo se za financiranje odhodkov SKP kot celote in niso namenjeni posamezni državi članici. Dejanska izvedba povračil v proračun EU se lahko zakasni zaradi sklepov o obročnem (v treh letnih obrokih) ali odloženem vračilu. V okviru deljenega upravljanja je odkrivanje in popravljanje napak v neposredni pristojnosti držav članic. Vsakič ko se v sistemu upravljanja in kontrol odkrijejo pomanjkljivosti, se odprejo postopki skladnosti in hkrati se od držav članic zahteva, da sprejmejo sanacijske ukrepe. Slednji se natančno spremljajo, njihovo neizvajanje lahko pripelje do prekinitve, zmanjšanja ali ukinitve plačil EU za zadevni ukrep. Države članice so bile pozvane, naj predložijo akcijske načrte za odpravo pomanjkljivosti, ki so podlaga za pridržke. Ti akcijski načrti so bili nato ocenjeni, da se preveri, ali bi, če bi se pravilno izvajali, dejansko pravočasno odpravili ugotovljene pomanjkljivosti. Komisija je vsako leto ocenila učinkovitost sanacijskih ukrepov, ki so jih države članice že sprejele. Sklepati je mogoče, da je tveganje za proračun EU sistematično zajeto v postopku potrditve skladnosti in neto finančnih popravkov. Finančni popravki za EKJS se izvedejo tako, da se zadevni zneski odbijejo od mesečnih plačil, ki jih Komisija izvede v drugem mesecu po sprejetju sklepa Komisije o finančnem popravku za zadevno državo članico. Do konca leta 2015 so bili sprejeti sklepi o obročnem vračilu za popravke v višini 2,3 milijarde EUR. Finančni popravki za EKSRP se izvajajo na podlagi naloga za izterjavo, ki zahteva od zadevne države članice, da povrne te zneske v proračun EU, kar se večinoma izvaja z izravnavo v naslednjem četrtletju. Zato se zgodi, da se sklepi, ki so bili sprejeti na koncu leta N, izvršijo šele na začetku leta N+1. Poleg tega se lahko izvršitev sklepa odloži zaradi sklepov o obročnem in odloženem vračilu. To še posebej velja od leta 2010, ko so zaradi finančne in gospodarske krize države članice pogosteje zaprosile za uporabo obstoječe določbe v zakonodaji, ki omogoča povračilo finančnih popravkov v letnih obrokih (in ne v enkratnem plačilu): če mora država članica povrniti znesek, ki znaša več kot 0,01 % njenega BDP, lahko zaprosi, da se odbitki opravijo v letnih obrokih (največ treh), namesto da se plača vse naenkrat. Odlog povračila na podlagi finančnih popravkov: Grčija Portugalska Komisija je leta 2012 uvedla novo določbo, s katero je dovoljena odložitev povračil na podlagi finančnih popravkov za države članice v okviru finančne pomoči EU in pod pogojem, da so odpravljene pomanjkljivosti, ki so bile razlog za finančni popravek. Države članice, ki so bile predmet mehanizmov finančne pomoči, so lahko zahtevale, da se vračilo na podlagi finančnih popravkov enkrat preloži za 18 mesecev. Vsi zneski, ki bi morali biti izvršeni v tem obdobju, so se odložili do konca obdobja, ko je bilo določeno, da je treba skupni znesek vrniti v 3 letnih obrokih. Sklepi o odlogu so bili sprejeti za Grčijo za 529 milijonov EUR in za Portugalsko 109 milijonov EUR. Prva dva letna obroka za odplačilo odloženih zneskov sta bila izvedena v letu 2014 in 2015, tretji in končni letni obrok bo odplačan leta 2016. Leta 2015 je bil sprejet nov sklep o odlogu za Grčijo. Po izteku obdobja odložitve morajo biti popravki izvedeni v petih letnih obrokih. Odlog plačila, ki je odobren za Grčijo, se bo iztekel 22. junija 2017. Doslej je bilo odloženih za plačilo 335 milijonov EUR. 4.3.Ugotovljene pomanjkljivosti pri upravljanju in kontrolah držav članic in sprejeti ukrepi Komisija je v letu 2013 pripravila poročila o temeljnih vzrokih za napake v zvezi s proračunom po teh treh dejavnostih (ABB) in opredelila glavne pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in kontrol držav članic. V smislu spremljanja države članice sprejemajo popravne ukrepe in Komisija aktivno spremlja njihovo izvajanje. Komisija nadalje obravnava glavna tveganja, ki nastajajo za sklade zaradi obstoječih temeljnih vzrokov, s pomočjo revizijskih preiskav in akcijskih načrtov, ki že potekajo v nekaterih državah članicah. Poleg tega se bo v bolj začetni fazi predvidela še vrsta ukrepov, ki bodo zajemali izboljšave pri spremljanju, sporočanju in sanacijskih ukrepih za nadaljnjo ublažitev razmer in preprečevanje težav, ki bi lahko nastale v prihodnosti. Poleg tega je reforma SKP iz leta 2013 uvedla visoko stopnjo poenostavitve na številnih področjih (npr. uvedba poenostavljenih oblik obračunavanja stroškov v razvoju podeželja), o katerih bi se lahko dogovorila Evropski parlament in Svet ministrov, ter tudi izboljšane kontrolne sisteme. Nadaljnja poenostavitev se bo osredotočila na bolj pravične razmere za kmete, hkrati pa ohranjala učinkovitost sistema in upoštevala zapletenosti nekaterih shem, na primer za upravne kazni. Glavni vzroki za napake pri neposrednih plačilih so bili povezani z: napakami/neskladnostmi s strani državne uprave, ki nastanejo, kadar državne uprave ne prilagodijo svojega sistema, da bi zagotovile skladnost s pravili, ali ne upoštevajo svojih lastnih navodil; nezadostna kakovost in posodobitev identifikacijskega sistema za zemljišča (LPIS); nizka kakovost pregledov na kraju samem; napake v zahtevkih za pomoč. Opozoriti je treba, da je IAKS, vključno z LPIS, glavna značilnost sistema upravljanja in kontrol za zagotavljanje pravilnosti plačil neposredne pomoči. Zajema več kot 90 % odhodkov EKJS in pomembno prispeva k preprečevanju in zmanjševanju stopnje napak v programih pomoči, na katere se nanaša. Kadar se odkrijejo pomanjkljivosti v delovanju, se zahtevajo popravni ukrepi, njihovo izvajanje pa pozorno spremlja Komisija. Za tržne ukrepe so temeljni vzroki za napake naslednji: Pogoji za upravičenost niso izpolnjeni zaradi zahtevnosti pogojev, težav s preverljivostjo in možnostjo kontrole ukrepov; pravila javnega naročanja; drugačna razlaga v državah članicah o dopustnosti odhodkov; pomanjkanje informacij o sistemih upravljanja in kontrole držav članic; pomanjkljivosti v uporabi sistemov upravljanja in kontrole držav članic. Razvoj podeželja ostaja področje pod strogim nadzorom. Za rešitev vzrokov napak je DG AGRI v letu 2015 dodatno okrepil obstoječe akcijske načrte za odpravo pridržkov, ki so vključeni v letnem poročilu o dejavnostih 2014 (AAR), in sicer z boljšim sodelovanjem in analizo v okviru služb Komisije in intenzivnim dialogom z državami članicami. Na podlagi tega pristopa je bil vzpostavljen izboljšan sistem poročanja s strani vseh držav članic o njihovih nacionalnih ali regionalnih akcijskih načrtih za zmanjšanje stopnje napak. To vključuje večji poudarek na rednem spremljanju revizijskih ugotovitev ter izboljšane kazalnike in mejnike za potrebe spremljanja. Komisija je leta 2014 razvila posebno informacijsko orodje, ki je začelo v celoti delovati leta 2015, za učinkovito in dosledno zbiranje in obdelavo informacij, pridobljenih iz nacionalnih ali regionalnih akcijskih načrtov, ki zagotavlja pregled in omogoča ustrezno nadaljnje spremljanje. 4.4.Kumulativni podatki Kar zadeva EKJS, znesek finančnih popravkov, o katerih je odločila Komisija, od leta 1999 znaša skupaj 11 766 milijonov EUR. Povprečna stopnja popravkov na proračunsko leto za obdobje 1999–2015 je bila 1,7 % odhodkov. Ko o popravkih odloči Komisija, se samodejno izvršijo, razen če je bila državi članici odobrena možnost plačila v treh letnih obrokih. Preglednica 4.4: Kumulativni finančni popravki za EKJS, določeni na podlagi potrditve skladnosti obračunov od leta 1999 do konca leta 2015; po državah članicah v mio. EUR Država članica Plačila za EKJS, prejeta iz proračuna EU Odstotni delež prejetih plačil v primerjavi s skupnimi plačili Kumulativni finančni popravki za EKJS ob koncu leta 2015 Odstotni delež v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU Odstotni delež v primerjavi s celotnim zneskom finančnih popravkov Belgija 12 755 1,8 % 45 0,4 % 0,4 % Bolgarija 3 257 0,5 % 71 2,2 % 0,6 % Češka 6 533 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Danska 18 208 2,6 % 192 1,1 % 1,6 % Nemčija 92 771 13,3 % 203 0,2 % 1,7 % Estonija 743 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Irska 21 930 3,2 % 108 0,5 % 0,9 % Grčija 42 621 6,1 % 2 723 6,4 % 23,1 % Španija 96 161 13,8 % 1 510 1,6 % 12,8 % Francija 149 034 21,4 % 2 588 1,7 % 22,0 % Hrvaška 253 0,0 % 0 0,0 % 0,0 % Italija 77 223 11,1 % 1 930 2,5 % 16,4 % Ciper 453 0,1 % 10 2,1 % 0,1 % Latvija 1 065 0,2 % 0 0,0 % 0,0 % Litva 2 888 0,4 % 24 0,8 % 0,2 % Luxembourg 507 0,1 % 6 1,1 % 0,0 % Madžarska 9 947 1,4 % 63 0,6 % 0,5 % Malta 37 0,0 % 0 0,8 % 0,0 % Nizozemska 18 058 2,6 % 240 1,3 % 2,0 % Avstrija 11 884 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Poljska 23 517 3,4 % 155 0,7 % 1,3 % Portugalska 11 749 1,7 % 342 2,9 % 2,9 % Romunija 7 579 1,1 % 207 2,7 % 1,8 % Slovenija 904 0,1 % 20 2,2 % 0,2 % Slovaška 2 898 0,4 % 6 0,2 % 0,1 % Finska 8 971 1,3 % 34 0,4 % 0,3 % Švedska 11 935 1,7 % 120 1,0 % 1,0 % Združeno kraljestvo 61 373 8,8 % 1 146 1,9 % 9,7 % Skupaj 695 255 100,0 % 11 766 1,7 % 100,0 %





Graf 4.4: Kumulativni finančni popravki držav članic za EKJS na podlagi potrditve skladnosti od leta 1999 do konca leta 2015 v primerjavi s plačili, prejetimi iz proračuna EU 4.5.Popravki držav članic Države članice morajo vzpostaviti sisteme za predhodne kontrole in znižanja ali izključitve iz financiranja: Za vsako shemo pomoči, ki se financira iz EKJS ali EKSRP, se izvajajo predhodni upravni pregledi in pregledi na kraju samem, v primeru nespoštovanja s strani upravičenca pa se uporabijo odvračilne sankcije. Ti kontrolni sistemi, ki jih morajo uporabljati plačilne agencije, zajemajo skupne značilnosti in posebna pravila, prirejena posebnostim vsakega režima pomoči. Zasnovani so tako, da zagotavljajo izčrpne predhodne upravne kontrole glede 100 % zahtevkov za pomoč, navzkrižna preverjanja z drugimi podatkovnimi zbirkami, kadar je to ustrezno, in preglede na kraju samem glede predplačil, pri čemer se ti pregledi opravijo na vzorcu transakcij, ki zajema od 1 % do 100 % populacije, odvisno od tveganja, povezanega z zadevnim režimom. Kadar pregledi na kraju samem razkrijejo veliko število nepravilnosti, je treba opraviti dodatne kontrole. V tem smislu je daleč najpomembnejši sistem integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS), ki je v finančnem letu 2015 zajel 93,8 % odhodkov EKJS. Kolikor je mogoče, se IAKS uporablja tudi za upravljanje in kontrolo ukrepov za razvoj podeželja, ki se nanašajo na zemljišča ali živino in predstavljajo 54,1 % plačil v okviru EKSRP v letu 2015. Pri obeh skladih je IAKS zajel 85,6 % vseh odhodkov. Zakonodaja predvideva podrobno poročanje držav članic Komisiji o opravljenih pregledih in uporabljenih sankcijah. Sistem poročanja za glavne sheme pomoči omogoča izračun stopnje napake, ki jo ugotovijo države članice na ravni končnih upravičencev. Točnost sporočenih statističnih informacij in kakovost z njimi povezanih pregledov na kraju samem v zvezi z neposrednimi plačili in ukrepi za razvoj podeželja prav tako preverijo in potrdijo certifikacijski organi. Ta poročila držav članic razkrivajo preventivni učinek opravljenih predhodnih pregledov, upravnih pregledov in pregledov na kraju samem, ki so privedli do popravkov, ki znašajo 353 milijonov EUR. Najpomembnejši popravki so bili za Španijo (70 milijonov EUR), Italijo (39 milijonov EUR) in Poljsko (35 milijonov EUR). Glej Prilogo 6 za podrobnejše podatke, sporočene v letu 2015. 5.KOHEZIJSKA POLITIKA 5.1.Preventivni ukrepi Leta 2015 je Komisija še naprej uporabljala strogo politiko prekinitev in začasnih ustavitev plačil, ki jo je opredelila v okviru akcijskega načrta iz leta 2008 za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov, da bi zaščitili proračun EU. Ta politika, ki je začela veljati za obdobje 2007–2013, deluje preventivno, sproži prekinitev vmesnih plačil – ali pošiljanje opozorilnega pisma, če ni neporavnanih zahtevkov za plačilo – takoj ko obstajajo dokazi o znatnih pomanjkljivostih v sistemu upravljanja in kontrol celotnega operativnega programa ali njegovega dela, in tako preprečuje izplačilo povračil iz proračuna EU za zneske, pri katerih obstaja možnost večjih nepravilnosti. Kar zadeva programe ESRR/KS in ESS, je treba poudariti, da imajo popravni akcijski načrti, ki so jih sprejele države članice zaradi nadzorne vloge Komisije, preventivni vpliv na že nastale odhodke upravičencev, ki so evidentirani na nacionalni ravni v izkazih certifikacijskih organov, vendar še niso priglašeni Komisiji. Za takšne odhodke organ za potrjevanje uporabi finančni popravek, ki ga je Komisija zahtevala pred priglasitvijo odhodkov. Odhodki, ki so priglašeni Komisiji že brez nepravilnih zneskov Še posebej v primeru ekstrapoliranih ali pavšalnih popravkov zaradi pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in kontrol, so lahko zneski, ki jih preventivno popravijo organi za potrjevanje pred potrditvijo, zelo visoki. To je mogoče dokazati v primeru finančnih popravkov pri viru, ki so se uporabili za Romunijo v letu 2015 (345 milijonov EUR), Češko v letu 2014 (398 milijonov EUR) in Madžarsko (135 milijonov EUR) v okviru popravnih akcijskih načrtov za različne programe. Za ESS so bili glavni potrjeni finančni popravki pri viru v letu 2015 za Romunijo (77 milijonov EUR). Tudi opozorilna pisma, ki jih pošlje Komisija, ko so ugotovljene sistemske pomanjkljivosti, preden se zahtevek za plačilo predloži Komisiji, imajo lahko enak preventivni učinek na varovanje proračuna EU, vendar Komisija/države članice niso sporočile nobenega zneska, saj je v tem primeru učinek težje ovrednotiti. Preventivni učinek nadzorne vloge Komisije vodi k večji zaščiti proračuna EU (in k zmanjšanju napak, ki jih odkrijejo revizijski organi pri reviziji zneskov, ki jih zahteva Komisija) in je zato tudi viden v poročanju. Prekinitve in ustavitve plačil se odpravijo samo na podlagi razumnega zagotovila o izvajanju popravnih ukrepov in/ali po tem, ko so bili izvedeni finančni popravki. Finančne popravke je treba vključiti v zahtevek za plačilo, ki se predloži Komisiji, oziroma se je treba o njih dogovoriti s Komisijo. Ustreznost popravnih ukrepov, vključno s finančnimi popravki, se oceni zlasti na podlagi revizijskih dokazov, ki jih zagotovita nacionalni revizijski organ ali (nadaljnja) revizija Komisije, in po individualnem pregledu zadeve, katerega cilj je zagotoviti doslednost, preglednost in enako obravnavanje med državami članicami.





5.1.1 Prekinitve in začasne ustavitve Preglednica 5.1.1: Prekinitve v mio. EUR Sklad Kohezijska politika: programsko obdobje 2007–2013 Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2014 Novi primeri v letu 2015 Primeri, zaključeni v letu 2015 Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2015 Število primerov Znesek Število primerov Znesek Število primerov Znesek Število primerov Znesek ESRR in KS 99 3 818 87 5 299 135 7 387 51 1 730 ESS 32 970 27 1 392 33 1 599 26 762 ESR 7 14 25 157 30 162 2 8 Skupaj 138 4 802 139 6 848 198 9 148 79 2 501 V zgornji preglednici je prikazano gibanje števila in zneskov primerov prekinitve plačil za ESRR in Kohezijski sklad, ESS in ESR. Začetno stanje vključuje vse tekoče primere ob koncu leta 2014, ne glede na leto, ko je bila država članica obveščena o prekinitvi. Novi primeri se nanašajo samo na prekinitve, o katerih so bile države članice obveščene v letu 2015. Zaključeni primeri pomenijo primere, za katere so se v letu 2015 ponovno začeli plačevati zahtevki za povračilo stroškov, ne glede na leto, v katerem je prišlo do prekinitve. Tekoči primeri ob koncu leta 2015 predstavljajo prekinitve, ki so 31. decembra 2015 še vedno veljale, tj. rok za plačilo zahtevkov za povračilo stroškov je še vedno prekinjen, dokler zadevna država članica ne sprejme popravnih ukrepov. Za ESRR in Kohezijski sklad je bilo 51 plačil ob koncu leta 2015 še vedno prekinjenih, in sicer za Španijo (39), Madžarsko (5), čezmejne programe (4) in Češko (3). Večina primerov izhaja iz analize letnih poročil o nadzoru, ki jih posredujejo države članice, in do neke mere iz drugih virov, kot so mediji ali revizijske misije Komisije. Za ESS je bilo konec leta 2015 še vedno prekinjenih 26 plačil, in sicer za Španijo (11), Italijo (8), Francijo (2), Madžarsko (2), Združeno kraljestvo (2) in Nemčijo (1), od katerih jih je bilo 15 prekinjenih že konec leta 2014. V zvezi z ESR se večina prekinitev navezuje na težave, ugotovljene pri analizi letnih poročil o nadzoru, ki jih države članice predložijo na začetku vsakega leta (poročila, ki niso predložena, niso zanesljiva ali kažejo visoke stopnje napak). Za 5 operativnih programov so bili v letnih poročilih o dejavnostih 2014 izraženi pridržki (s prekinitvami plačil): v vseh 5 primerih so zadevne države članice uvedle potrebne popravne ukrepe in plačila so se lahko nadaljevala. Začasne ustavitve V zvezi z ESRR in Kohezijskim skladom so bila ustavljena plačila za 6 operativnih programov ob koncu leta 2014, 3 od teh ustavitev pa so bile odpravljene v letu 2015. V letu 2015 je bilo sprejetih 10 sklepov o ustavitvi plačil: za Španijo (3), čezmejne programe (3), Madžarsko (2), Italijo (1) in Združeno kraljestvo (1). 6 od teh novih sklepov je bilo še vedno v veljavi ob koncu leta, kar je pomenilo skupno 9 sklepov o ustavitvi plačil, ki so bili v veljavi ob koncu leta 2015. V zvezi z ESS so bila ustavljena plačila za 18 operativnih programov ob koncu leta 2014, 11 od teh ustavitev pa je bilo odpravljenih v letu 2015. 10 sklepov o ustavitvi plačil je bilo sprejetih v letu 2015 (Francija (1), Nemčija (1), Madžarska (1), Italija (2), Slovaška (1), Španija (1) in Združeno kraljestvo (3)), 2 od teh ustavitev pa sta bili odpravljeni kasneje v letu 2015 (Slovaška in 1 ustavitev za UK). Ob koncu leta 2015 je bilo veljavnih skupno 15 ustavitev plačil (Francija (1) Nemčija (1), Madžarska (1), Italija (3), Španija (7) in Združeno kraljestvo (2)). Vmesna plačila za operativni program ESR za Estonijo so bila začasno ustavljena maja 2014 in so se ponovno nadaljevala aprila 2015. Druge začasne ustavitve plačil se ne načrtujejo. 5.1.2 Ukrepi za boj proti goljufijam Prvi in ​​najmočnejši preventivni ukrep proti goljufijam je delovanje trdnega sistema notranje kontrole, ki je zasnovan in deluje kot sorazmeren odziv na ugotovljena tveganja. Tak sistem lahko zmanjša tveganje, da pride do goljufije ali da ta ostane neopažena, vendar ne more povsem odpraviti verjetnosti pojava goljufije. Ob koncu leta 2015 sta operativna direktorata Generalnega direktorata za regionalno in mestno politiko odgovorna za nadaljnje ukrepe za 70 primerov v zvezi z ESRR in Kohezijskim skladom, ki jih preiskuje urad OLAF. Po ocenah urada OLAF bi lahko bil znesek v višini do 1 milijarde EUR potencialno predmet domnevnega suma goljufije ali nepravilnosti. To je najvišji znesek, ki ga mora oceniti odredbodajalec na podlagi prijavljenih rezultatov. V skladu s poročilom Komisije o boju proti goljufijam z dne 31. julija 2015 so države članice uradu OLAF sporočile skupno 3 579 primerov nepravilnosti za ESRR in Kohezijski sklad v potencialno prizadetem znesku 1,68 milijarde EUR. Glede na poročilo je leta 2014 delež primerov domnevnih goljufij od vseh nepravilnosti, ki jih države članice priglasijo uradu OLAF, predstavljal približno 0,51 % plačil za leto 2014 za kohezijsko politiko. Komisija preverja delo, ki ga izvajajo organi držav članic v boju proti goljufijam, njen pristop pa temelji na tveganju. A ker so sheme goljufij in korupcije zelo raznolike in se elementi spreminjajo, Komisija pa ne more namesto organov držav članic preveriti 100 % odhodkov, bi obseg goljufije in/ali korupcije, zlasti v postopkih javnega naročanja v EU (kar delno vključuje tudi projekte, ki jih sofinancira EU), lahko bil višji kot kažejo zneski, ki jih sporočijo države članice. Komisija bo zato še naprej analizirala ravni tveganja goljufije in sumov v državah članicah, regijah in programih, vrste sporočenih goljufij (modus operandi) in ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki jih sprejmejo države članice. Skupna strategija za boj proti goljufijam 2015–2020 je začela veljati, zajema pa ESRR, ESS, Kohezijski sklad in druge sklade. 3 generalni direktorati želijo s skupno strategijo za boj proti goljufijam krepiti tekoča prizadevanja za boj proti goljufijam z vrsto novih pobud: Decembra 2015 so začeli generalni direktorati, pristojni za strukturne sklade, uspešno izvajati skupno strategijo za boj proti goljufijam. 1) Analize rezultatov ocen tveganja goljufije, ki jih države članice izvajajo v okviru zakonskih določb 2014–2020 z namenom nadaljnjega podpiranja in posodabljanja akcijskega načrta nove strategije; 2) Povečanje učinkovite rabe orodja ARACHNE za odkrivanje morebitnih goljufij s strani držav članic; 3) Organizacija seminarjev o boju proti korupciji in goljufijam za države članice z namenom krepitve njihove zmogljivosti za učinkovitejši boj proti goljufijam in korupciji; 4) Drugi ukrepi, katerih cilj je spodbujanje dobrega upravljanja, ozaveščanje in povečanje upravne zmogljivosti držav članic za zaščito finančnih interesov EU in držav članic. Skupna strategija za boj proti goljufijam vsebuje akcijski načrt, ki določa dejavnosti za boj proti goljufijam, ki jih v obdobju izvajajo ti generalni direktorati v tesnem sodelovanju z uradom OLAF.

V letu 2015 so bili drugi glavni ukrepi, ki so bili izvedeni v okviru boja proti goljufijam, naslednji: -notranje usposabljanje in ukrepi za ozaveščanje, namenjeni uslužbencem in revizorjem ter programskim organom v državah članicah; -krepitev notranjega postopka za spremljanje končnih poročil o preiskavi, ki jih izda urad OLAF; -usposabljanje in ukrepi za ozaveščanje držav članic, da uvedejo učinkovite in sorazmerne ukrepe proti goljufijam za zmanjšanje preostalih tveganj goljufij; -sodelovanje z uradom OLAF v boju proti goljufijam; -spodbujanje orodja ARACHNE za podporo preverjanja upravljanja; -vključenost civilne družbe prek „paktov integritete“. Zaradi svoje politike nične tolerance do goljufij je Komisija izdala 42 opozorilnih pisem v zvezi s končnimi poročili o preiskavah urada OLAF in drugimi sumi goljufij v letu 2015.



5.2.Popravni ukrepi 5.2.1 Razmere do programskega obdobja 2007–2013 Finančni popravki, sporočeni v letu 2015 za ESRR/KS za vsa programska obdobja, so ostali v primerjavi z zadnjimi tremi leti nespremenjeni, znatno pa so se povečali zneski popravkov, sporočenih za programsko obdobje 2007–2013. Finančni popravki za leto 2015 so ostali nespremenjeni v primerjavi s prejšnjimi leti, kar potrjuje izvajanje stroge politike popravkov, vključno s prekinitvami in ustavitvami plačil. To povečanje za obdobje 2007–2013 je posledica dejstva, da so se v letu 2015 nekateri primeri, za katere so bili zahtevki za plačilo blokirani več mesecev ali celo let, zaključili po izvedbi finančnih popravkov. V teh primerih so bili popravki, ki so jih uporabile države članice, sporočeni šele leta 2015 po odpravi postopkov prekinitev/ustavitev plačil. Kar zadeva ESS, se je znesek finančnih popravkov, ki je bil sporočen kot izveden v letu 2015, povečal za vsa programska obdobja in odraža predvsem sprejetje finančnih popravkov v okviru zaključka programov za obdobje 2000–2006 in odpravo dolgoročnih ustavitev plačil za programe za obdobje 2007–2013. 5.2.2 Izvedene izboljšave in izboljšave, ki še jih je treba opraviti Kar zadeva sklade kohezijske politike, je Komisija v letu 2015 še naprej dosledno izvajala svojo nadzorno vlogo, tako da je takoj po odkritju pomanjkljivosti plačila prekinila ali začasno ustavila, in zagotavljala, da države članice odpravijo pomanjkljivosti, ugotovljene v njihovih sistemih upravljanja in kontrol. Cilj tega je bil ugotoviti in odpraviti morebitna bistvena nerešena pomembna tveganja, da se zagotovi ustrezna zaščita proračuna EU in doseže sprejemljivo preostalo tveganje po zaključku programov. Posledica tega je splošno izboljšanje v obdobju 2007–2013 v primerjavi z obdobjem 2000–2006 in pozitiven trend v zvezi s pojavnostjo napak pri kohezijskih odhodkih v zadnjih letih zaradi številnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija v sodelovanju z državami članicami, kot je opisano v nadaljevanju. Poleg tega vsebuje uredba o skupnih določbah (CPR) 2014–2020 v primerjavi z obdobjem 2007–2013 okrepljene določbe o kontrolah in zahteve, ki izboljšujejo odgovornost držav članic, da bi se napake bolje reševale in da bi se zagotovili zakonitost in pravilnost sofinanciranih odhodkov. Glavni vidiki, ki jih je treba poudariti: Pomembne izboljšave zaradi izvajanja prekinitev in ustavitev plačil in uporabe poenostavljenih oblik obračunavanja stroškov Novi okvir za finančno upravljanje za obračunsko leto od 1. julija do 30. junija. Certifikacijski organ potrdi Komisiji odhodke v računovodskem izkazu programa, ki so pripravljeni za vsako obračunsko leto in vsebujejo le zakonite in pravilne odhodke, ki so kumulativno prijavljeni v obračunskem letu, in so brez vseh nepravilnosti, ugotovljenih v nacionalnih preverjanjih in revizijah. Mehanizem 10 % zadrževanja vseh vmesnih plačil Komisije v obračunskem letu pomeni, da Komisija povrne ves zahtevani izdatek šele takrat, ko so opravljene vse nacionalne kontrole, vključno z revizijami revizijskega organa, in so njihove rezultate v celoti analizirali in upoštevali organi za upravljanje in certifikacijski organi. Predložitev izjave o upravljanju s strani organa za upravljanje, ki potrjuje informacije, vsebovane v računovodskih izkazih, in da sistem kontrol daje potrebna zagotovila o zakonitosti in pravilnosti poslovanja in priglašenih odhodkih. Izjavi bo priloženo poročilo, ki vsebuje povzetek vseh rezultatov kontrol in revizij, izvedenih do potrditve računovodskih izkazov, analizo narave in obsega ugotovljenih napak in sistemskih pomanjkljivosti ter izvedenih ali načrtovanih popravnih ukrepov.

Neodvisno revizijsko delo in revizijsko mnenje o računovodskih izkazih, poleg revizije o pravilnem delovanju sistemov in reprezentativnih vzorcev dejavnosti in odhodkov v tekočem obdobju, ki ga predloži revizijski organ. To bo vključevalo zagotovilo, da je bilo za vse ugotovljene nepravilne odhodke ustrezno in pravilno črtana potrditev, tako da so bili izključeni iz vmesnih zahtevkov za plačila ali iz zaključnih računov in da so bili izvedeni popravni ukrepi, kjer so bile ugotovljene resne pomanjkljivosti. Uvedba obveznih neto finančnih popravkov, ki jih sprejme Komisija, ko revizije EU odkrijejo nepravilnosti, ki kažejo na resno pomanjkljivost, ki je niso zaznali/sporočili programski organi v zvezi z računovodskimi izkazi programa, predloženimi do 15. februarja. Neto finančni popravki, ki znižujejo dodeljena sredstva držav članic v primeru neodkrite/nesporočene resne pomanjkljivosti, bodo zagotovili večje spodbude za nacionalne zanesljive in pravočasne kontrole, vključno s strani organov upravljanja, pred potrditvijo računov programa Komisiji. Poenostavitev in uskladitev pravil za vseh 5 skladov ESI. Povečana uporaba poenostavljenega obračunavanja stroškov in pozitiven vpliv tega na zniževanje napak. Na področju ESS je v letu 2015 Komisija še naprej dejavno spodbujala uporabo poenostavljenega obračunavanja stroškov (POS) prek seminarjev in z uvedbo nadnacionalnega omrežja v letu 2015. Pregledno poročilo o poenostavljenem obračunavanju stroškov je bilo predloženo Evropskemu parlamentu novembra 2015 in v njem je poudarjen že zelo velik porast POS v okviru ESS od 7 % za obdobje 2007–2013 na 35 %, kar nacionalni organi načrtujejo za obdobje 2014–2020. Leta 2016 so bili ugotovljeni dodatni ukrepi, ki se osredotočajo na 9 držav članic z najnižjo stopnjo načrtovane uporabe POS, s splošnim ciljem, da se 50 % ESS izvaja prek POS. Predlogi za spremembo uredbe se iščejo v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira. 5.3.Ugotovljene pomanjkljivosti pri upravljanju in kontrolah držav članic in sprejeti ukrepi Kot je navedeno zgoraj, so v okviru deljenega upravljanja za uspešno in učinkovito delovanje sistemov upravljanja in kontrol na nacionalni ravni v prvi vrsti odgovorne države članice. Kljub temu skuša Komisija zagotoviti, da nacionalni sistemi bolje preprečujejo napake pred potrditvijo in sprejema več ukrepov: sodelovanje z organi upravljanja za doseganje temeljitih in pravočasnih preverjanj upravljanja, da bi se v prvi vrsti preprečil pojav nepravilnosti oziroma da se te ne bi vključevale v zahtevke za plačila, ki so potrjeni Komisiji; izvajanje preventivnih ukrepov za krepitev zmogljivosti, vključno s svetovanjem, podporo in usposabljanjem programskih organov za okrepitev njihove upravne zmogljivosti, kjer je to potrebno; nadaljnje sodelovanje z revizijskimi organi v okviru enotnega načela revizije za pravočasno in učinkovito obravnavanje tveganj; opravljanje dopolnilnih revizij na podlagi tveganja na tveganih področjih in organih upravljanja ali posredniških organih; ter izvajanje strogega nadzora nad upravljanjem programa, z uporabo razpoložljivih pravnih orodij, kot so prekinitev, ustavitev plačil in, kjer je to potrebno, finančni popravki. V obdobju 2007–2013 so glavni vzroki za napake, med drugim, kompleksne upravljavske strukture v nekaterih državah članicah, velika fluktuacija zaposlenih v nekaterih organih, kar vodi v izgubo strokovnega znanja, ali nezadostno dodeljeno število osebja. Glavni vzroki za napake v ESRR/KS: a) kompleksne strukture v DČ: b) kompleksna zakonodaja; c) šibke kontrole nad upravljanjem v DČ. Napake izhajajo tudi iz dejstva, da so nacionalna ali regionalna pravila, ki se uporabljajo za kohezijsko politiko, včasih zahtevnejša od tistih, ki so predvidena v nacionalni zakonodaji za podobne odhodke, ki jih financira država. Še naprej so ključna težava preverjanja upravljanja, ki jih izvajajo države članice. Formalna narava preverjanj upravljanja, nezadostna preverjanja postopkov javnega naročanja, državne pomoči ali pravil o upravičenosti, nezadostna struktura/organizacija organa upravljanja ali posredniškega organa in pomanjkanje usposabljanja in nadzora v primeru prenosa pristojnosti so glavna vprašanja. Komisija uporabi rezultate revizijskega dela za oceno, ali se lahko zanese v glavnem na mnenje revizijskega organa v zvezi z učinkovitim delovanjem sistemov. Glavni vzroki za napake v ESS: a) neupravičeni stroški; b) neupravičeni projekti ali upravičenci. Kar zadeva ESS so neupravičeni stroški še vedno glavni vir napak, skupaj z neupravičenimi projekti/upravičenci in vprašanji javnega naročanja. Komisija je začela ciljne ukrepe za obravnavo temeljnih vzrokov napak na teh področjih. Revizijske misije, ki so bile izvedene v letu 2015, so se osredotočile na naslednje glavne teme: -spremljanje po prejemu letnih poročil o nadzoru iz leta 2014; -tematska revizija o preverjanjih upravljanja, ki se že uporablja v letih 2013 in 2014, se je nadaljevala leta 2015 z 9 dodatnimi misijami. Za navedene programe so bila uvedena priporočila in, kjer je bilo primerno, postopki prekinitve in ustavitve plačil, ki kažejo področja neskladnosti ali slabega preverjanja; -za 20 programov, za katere so bili v letnem poročilu o dejavnostih za 2014 izraženi pridržki, je bila izvedena revizijska misija v letu 2015; -Leta 2015 je bilo uvedenih 6 ponovnih revizij letnih poročil o kontrolah in 73 revizijskih misij iz člena 2. Letno poročilo o dejavnostih za MARE 2015 vsebuje pridržek zaradi pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in kontrol naslednjih operativnih programov ESR: Češka, Italija, Romunija, Slovaška in Španija (samo Galicija). Italija ni predložila letnega poročila o kontrolah; Galicija je predmet omejitve obsega. Pri ostalih operativnih programih je šlo za vsebinsko napako, kot je razvidno iz letnih poročil o kontrolah. Vse države članice so bile obveščene o rezultatih analize letnih poročil o kontrolah, ki jo je opravila Komisija. Zadevnim državam članicam, ki imajo zahtevek v postopku, so bili poslani dopisi o prekinitvah, v katerih so določeni potrebni korektivni ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da bi se plačila nadaljevala.

5.4.Kumulativni podatki 5.4.1 Kohezijska politika: ESRR in ESS v obdobju 2000–2006 Ker je zaključevanje programov iz obdobja 2000–2006 v sklepni fazi, je mogoča koristna primerjava med skupnimi rezultati popravnih ukrepov in skupnimi porabljenimi denarnimi sredstvi ter oblikovanje bolj celostnega pregleda nad vplivom popravnih mehanizmov. Kumulativni popravki 4,2 % dodelitev proračuna Za sredstva ESRR in ESS je konec leta 2015 skupni znesek finančnih popravkov, ki temeljijo samo na nadzoru Komisije, znašal 7 784 milijonov EUR.



Komisija je konec leta 2015 zaključila 361 programov ESRR (v primerjavi s 338 konec leta 2014) od skupno 379 programov. Pri preostalih 18 programih gre za primere, v katerih so države članice ugovarjale finančnim popravkom, ki jih je predlagala Komisija, predložile dodatne informacije, ki jih je treba preučiti, ali zahtevale povračilo neizterljivih zneskov. V teh primerih sledijo postopki za finančni popravek (obravnave) in sklepi o neizterljivih zneskih. Kar zadeva ESRR, finančni popravki, ki jih je Komisija vsem državam članicam skupaj naložila do konca leta 2015, znašajo 5,8 milijarde EUR, kar je približno 4,5 % vseh dodeljenih sredstev za programe v obdobju 2000–2006. To je mogoče razdeliti na 4,1 milijarde EUR finančnih popravkov med trajanjem programov in na 1,6 milijarde EUR finančnih popravkov ob zaključevanju programov. Glavne zadevne države članice so Španija (2,6 milijarde EUR), Italija (1,2 milijarde EUR) in Grčija (1,2 milijarde EUR). Kar zadeva ESS, se je proces zaključevanja končal že konec leta 2014. Konec 2015 je skupni znesek finančnih popravkov za programsko obdobje 2000–2006 – ob upoštevanju finančnih popravkov v obravnavi – znašal 2,4 milijarde EUR, kar je 3,6 % sredstev, dodeljenih iz ESS. To je mogoče razčleniti na 1,2 milijarde EUR finančnih popravkov med trajanjem programov in na 1,2 milijarde EUR finančnih popravkov ob zaključevanju. Graf 5.4.1: Kumulativni finančni popravki držav članic za ESRR in ESS za programsko obdobje 2000–2006, potrjeni in v obravnavi 31. decembra 2015, v primerjavi s prejetimi prispevki 5.4.2 Kohezijska politika: ESRR/Kohezijski sklad in ESS v obdobju 2007–2013 Čeprav naj bi se finančni popravki za obdobje 2007–2013 po pričakovanjih še naprej povečevali tudi v prihodnjih letih, ko se bodo začeli zaključevati programi iz tega obdobja, dosedanji podatki na splošno kažejo manjši obseg finančnih popravkov v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem. Kumulativni popravki 1,4 % sredstev proračuna Nižji odstotek finančnih popravkov odraža izboljšano zmogljivost sistemov upravljanja in kontrol za odkrivanje težav in popravo napak pred prijavo odhodkov Komisiji, kot se kaže v nižjih stopnjah napak na področju kohezijske politike v obdobju 2007–2013 v primerjavi z obdobjem 2000–2006. Navedeni so tudi sklici na popravke, ki so jih izvedle države članice v tem obdobju.



Preglednica 5.4.2: Programsko obdobje 2007–2013 – finančni popravki za ESRR/Kohezijski sklad in ESS, potrjeni in v obravnavi 31. decembra 2015; po državah članicah v mio. EUR Država članica Znesek prispevka za ESRR/Kohezijski sklad + ESS za obdobje 2007–2013 Odstotni delež zneska prispevka k skupnim prispevkom Potrjeni finančni popravki Finančni popravki v obravnavi (poslano zaključno pismo)* Naloženi finančni popravki za obdobje 2007–2013 skupaj Odstotek finančnih popravkov v zvezi s prispevki za ESRR/Kohezijski sklad + ESS Delež naloženih finančnih popravkov v primerjavi s celoto finančnih popravkov Belgija 2 062 0,6 % 24 2 24 1,2 % 0,5 % Bolgarija 6 668 1,9 % 144 – 144 2,2 % 3,0 % Češka 26 425 7,6 % 810 – 810 3,1 % 17,2 % Danska 510 0,1 % 0 – 0 0,0 % 0,0 % Nemčija 25 465 7,3 % 179 1 179 0,7 % 3,8 % Estonija 3 403 1,0 % 12 – 12 0,3 % 0,2 % Irska 751 0,2 % 22 – 22 2,9 % 0,5 % Grčija 20 210 5,8 % 338 – 338 1,7 % 7,2 % Španija 34 527 9,9 % 488 2 488 1,4 % 10,4 % Francija 13 549 3,9 % 64 1 64 0,5 % 1,4 % Hrvaška 858 0,2 % – – – Ni relevantno Ni relevantno Italija 27 943 8,0 % 293 – 293 1,0 % 6,2 % Ciper 612 0,2 % – – – Ni relevantno Ni relevantno Latvija 4 530 1,3 % 47 – 47 1,0 % 1,0 % Litva 6 775 2,0 % 0 – 0 0,0 % 0,0 % Luxembourg 50 0,0 % 0 – 0 0,1 % 0,0 % Madžarska 24 893 7,2 % 432 – 432 1,7 % 9,1 % Malta 840 0,2 % 0 – 0 0,0 % 0,0 % Nizozemska 1 660 0,5 % – – – Ni relevantno Ni relevantno Avstrija 1 204 0,3 % 16 – 16 1,3 % 0,3 % Poljska 67 186 19,3 % 334 – 334 0,5 % 7,1 % Portugalska 21 412 6,2 % 22 – 22 0,1 % 0,5 % Romunija 19 058 5,5 % 961 – 961 5,0 % 20,4 % Slovenija 4 101 1,2 % 33 – 33 0,8 % 0,7 % Slovaška 11 483 3,3 % 425 – 425 3,7 % 9,0 % Finska 1 596 0,5 % 0 – 0 0,0 % 0,0 % Švedska 1 626 0,5 % 1 – 1 0,1 % 0,0 % Združeno kraljestvo 9 883 2,8 % 71 2 71 0,7 % 1,5 % Čezmejno sodelovanje 7 987 2,3 % 3 – 3 0,0 % 0,1 % Skupaj 347 268 100,0 % 4 719 8 4 719 1,4 % 100,0 %

Glede na to, da programi za obdobje 2007–2013 združujejo več skladov, v zgornji preglednici niso ločeni zneski za ESRR in Kohezijski sklad. *Te številke predstavljajo število finančnih popravkov v obravnavi za ESS; podatki o finančnih popravkih za ESRR/Kohezijski sklad niso na voljo.



Graf 5.4.2: Kumulativni finančni popravki držav članic za ESRR/Kohezijski sklad in ESS za programsko obdobje 2007–2013, potrjeni in v obravnavi 31. decembra 2015, v primerjavi s prejetimi prispevki V zvezi s programi ESRR/Kohezijskega sklada je Komisija od začetka programskega obdobja 2007–2013 skupno naložila finančne popravke v višini približno 3,5 milijarde EUR (kar vključuje finančne popravke v višini 1,2 milijarde EUR, ki so jih države članice zaradi zahteve Komisije po popravnih ukrepih uporabile pred prijavo ali ob prijavi odhodkov Komisiji). Glavne zadevne države članice so Češka (748 milijonov EUR), Romunija (506 milijonov EUR), Madžarska (405 milijonov EUR), Slovaška (388 milijonov EUR), Grčija (289 milijonov EUR), Španija (273 milijonov EUR) in Italija (266 milijonov EUR). Kar zadeva ESS, so države članice z najvišjimi potrjenimi kumulativnimi finančnimi popravki Romunija (455 milijonov EUR), Španija (215 milijonov EUR) in Poljska (157 milijonov EUR). V tej fazi izvajanja in skoraj ob zaključku programov znaša skupni znesek finančnih popravkov, vključno s finančnimi popravki v obravnavi, 1,2 milijarde evrov, kar predstavlja 1,6 % dodeljenih sredstev iz ESS. 5.5.Popravki držav članic V skladu z uredbami za programsko obdobje 2007–2013 morajo države članice Komisiji vsako leto poročati o popravkih, ki izhajajo iz vseh opravljenih kontrol. Komisija opravlja revizije na podlagi tveganja in preglede dokumentacije, da v okviru procesa priprave svojega zagotovila preizkusi zanesljivost teh podatkov. Glej Prilogo 7 za podrobnosti o podatkih. Treba je poudariti, da je Komisija sprejela preudaren pristop zaradi nekaterih pomanjkljivosti v podatkih držav članic, s čimer želi zagotoviti, da zneski niso pretirani, zato so morda lahko nekateri od njih dejansko višji. To pa ne vpliva na zanesljivost lastnih podatkov Komisije. Zadevni zneski so zelo pomenljivi in ko se jim dodajo rezultati dela Komisije, zelo jasno kažejo na uspeh kontrol, ki sta jih vzpostavili obe strani. 6.NEPOSREDNO IN POSREDNO UPRAVLJANJE Za odhodke v okviru neposrednega in posrednega upravljanja ima Komisija vzpostavljene kontrolne okvire za preprečevanje, odkrivanje, popravljanje in s tem odvračanje nepravilnosti v različnih fazah postopka upravljanja nepovratnih sredstev, da se dosežejo operativni in finančni cilji. V nadaljevanju je prikazan pregled kontrol na dveh ključnih področjih odhodkov v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, pri raziskavah in mednarodni pomoči. Pri odhodkih za raziskave se kontrolni okvir, ki se uporabi za neposredno in posredno upravljanje, začne z oblikovanjem delovnega programa, ki je predmet obsežnega postopka posvetovanja za zagotovitev, da najbolje izpolnjuje pričakovanja vseh deležnikov in da se izboljšajo rezultati raziskav. Po oceni predlogov se izvedejo dodatne kontrole, izbrani predlogi pa se pretvorijo v pravno zavezujoče pogodbe. Izvajanje projekta se spremlja med celotnim trajanjem projekta. Vsa plačila na podlagi zahtevkov za povračilo stroškov so predmet predhodnih preverjanj v skladu s standardnimi postopki, ki vključujejo revizijsko potrdilo, ki ga izda usposobljen revizor. Poleg standardnih kontrol se lahko glede na prejete informacije in tveganost transakcije izvedejo tudi dodatne, ciljno usmerjene kontrole. Glavni vir zagotovil so podrobna naknadna preverjanja, ki se izvedejo na vzorcu zahtevkov, v prostorih upravičencev po nastanku in prijavi stroškov. Med trajanjem programa se izvede veliko teh podrobnih preverjanj. Vsi preplačani zneski se izterjajo, sistemske napake pa se razširijo na vse tekoče udeležbe upravičenca. Komisija je na področju mednarodnega sodelovanja in razvoja uvedla kontrolni okvir za preprečevanje, odkrivanje, popravljanje in s tem odvračanje nepravilnosti v različnih fazah izvajanja financiranja, ki se uporablja za oba načina upravljanja (neposredno in posredno) v okviru tega izvajanja. Ta strategija se začne z izbiro najustreznejšega orodja pri pripravi osnutkov dokumentov načrtovanja in odločitev o financiranju ter se pretvori v dejanska preverjanja v vseh fazah izvajanja. Z vidika finančnih kontrol sistem sestavlja več instrumentov, ki se sistematično uporabljajo pri izvajanju pogodb in nepovratnih sredstev za vse načine upravljanja: predhodna preverjanja plačil, revizije, ki jih opravi Komisija in so predvidene v načrtu revizij, preverjanja odhodkov pred plačili upravičencev do nepovratnih sredstev, misije preverjanja v mednarodnih organizacijah in splošno naknadno kontrolo na podlagi študije stopnje preostalih napak, ki se izvede vsako leto. Finančni interesi EU se tako varujejo – poleg vseh drugih možnih načinov, ki jih ponuja finančna uredba – s predhodno kontrolo Komisije nad posameznimi transakcijami pa tudi naknadnimi kontrolami ali revizijami ter s posledično izterjavo vseh neupravičeno dodeljenih finančnih sredstev, če se ne upoštevajo dogovorjeni postopki ali če dejavnosti niso bile upravičene do financiranja EU. Nazadnje je zadnja delna revizija finančne uredbe prinesla nov sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES), ki zagotavlja odkrivanje in sporočanje zaupnih podatkov o gospodarskih subjektih, ki predstavljajo nevarnost za finančne interese Unije. Ta podatek je centraliziran v novi zbirki podatkov od leta 2016. PRILOGE: NATANČNEJŠI PODATKI

1.Finančni popravki v letu 2015 v primerjavi s prejetimi plačili EU; razčlenitev po državah članicah Država članica Plačila, prejeta iz proračuna EU v letu 2015 (v mio. EUR) Finančni popravki, potrjeni v letu 2015 (v mio. EUR) Finančni popravki, potrjeni v letu 2015, kot odstotni delež plačil, prejetih iz proračuna EU v letu 2015 Finančni popravki, izvedeni v letu 2015 (v mio. EUR) Finančni popravki, izvedeni v letu 2015, kot odstotni delež plačil, prejetih iz proračuna EU v letu 2015 Belgija 1 045 1 0,1 % 11 1,1 % Bolgarija 2 524 67 2,7 % 143 5,7 % Češka 6 921 111 1,6 % 254 3,7 % Danska 1 139 3 0,3 % 2 0,2 % Nemčija 8 796 60 0,7 % (57) (0,6 %) Estonija 346 2 0,6 % 1 0,3 % Irska 1 724 (3) (0,2 %) 19 1,1 % Grčija 5 672 562 9,9 % 403 7,1 % Španija 11 975 (181) (1,5 %) (157) (1,3 %) Francija 11 625 318 2,7 % 661 5,7 % Hrvaška 468 0 0,0 % 0 0,0 % Italija 10 578 378 3,6 % 373 3,5 % Ciper 149 0 0,1 % 0 0,1 % Latvija 900 28 3,1 % 28 3,1 % Litva 739 8 1,1 % 10 1,3 % Luxembourg 70 1 1,1 % 1 1,3 % Madžarska 5 459 108 2,0 % 255 4,7 % Malta 95 0 0,2 % 1 0,6 % Nizozemska 1 129 58 5,1 % (23) (2,0 %) Avstrija 1 411 (21) (1,5 %) 10 0,7 % Poljska 12 957 176 1,4 % 119 0,9 % Portugalska 2 197 148 6,7 % 85 3,9 % Romunija 6 263 502 8,0 % 595 9,5 % Slovenija 816 18 2,2 % 20 2,5 % Slovaška 3 632 264 7,3 % 133 3,7 % Finska 1 065 4 0,4 % 4 0,4 % Švedska 1 045 14 1,4 % 14 1,4 % Združeno kraljestvo 5 526 102 1,8 % 195 3,5 % INTERREG 1 887 1 0,1 % 3 0,1 % SKUPAJ 108 153 2 732 2,5 % 3 104 2,9 %

Negativni zneski, prikazani v zgornji preglednici, so lahko posledica sodb Sodišča Evropskih skupnosti, ki razveljavlja sklepe o finančnih popravkih. Zaradi zaokroževanja na milijon eurov bi se lahko zdelo, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.



2.Razčlenitev pavšalnih popravkov v letu 2015 Finančni popravki skupaj, potrjeni (v mio. EUR) Pavšalni finančni popravki*, potrjeni v letu 2015 (v mio. EUR) Finančni popravki skupaj, izvedeni (v mio. EUR) Pavšalni finančni popravki*, izvedeni v letu 2015 (v mio. EUR) Kmetijstvo*** EKJS 922 709** 1 017 – Razvoj podeželja 46 179** 263 – Kohezija ESRR in Kohezijski sklad**** 1 289 986 1 359 970 ESS 348 279 407 312 Usmerjevalni oddelek EKUJS 97 0 24 0 ESR/FIUR 6 3 10 3 Notranje politike 23 10 23 10 SKUPAJ 2 732 2 165 3 104 1 295

* Vključuje ekstrapolirane popravke. ** To predstavlja najboljšo možno oceno. Večina finančnih popravkov vključuje zneske na podlagi natančnih izračunov in pavšalnih stopenj. *** Izvedeni pavšalni zneski za kmetijstvo niso na voljo. **** Razčlenitev pavšalnih popravkov je na voljo samo za večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013. 3.Razčlenitev finančnih popravkov pri viru v letu 2015 Država članica Finančni popravki pri viru, potrjeni v letu 2015 (v mio. EUR) Finančni popravki pri viru, izvedeni v letu 2015 (v mio. EUR) Belgija 0 0 Bolgarija 0 28 Ciper 0 0 Češka 3 67 Španija 7 7 Finska 0 0 Francija 3 3 Združeno kraljestvo 0 0 Grčija 2 30 Madžarska 12 126 Irska 0 0 Italija 6 4 Latvija 2 2 Nizozemska 1 1 Poljska 56 4 Portugalska 0 0 Romunija 423 507 Švedska 5 5 Slovaška 5 5 SKUPAJ 524 788





4.Razčlenitev neto finančnih popravkov v letu 2015 Potrjeno v mio. EUR Razdelek VFO Neto finančni popravki, potrjeni v letu 2015 Finančni popravki z nadomeščanjem odhodkov in drugi popravki, potrjeni v letu 2015 Skupni finančni popravki, potrjeni v letu 2015 Pametna in vključujoča rast (241) 1 878 1 637 ESRR 127 1 157 1 283 Sodbe Sodišča (457) 0 (457) Skupaj ESRR (330) 1 157 826 Kohezijski sklad 26 446 472 Sodbe Sodišča (9) 0 (9) Kohezijski sklad skupaj 17 446 462 ESS 73 276 348 Trajnostna rast: naravni viri 1 063 9 1 072 EKJS 918 4 922 Razvoj podeželja 46 – 46 FIUR/ESR 2 4 6 Usmerjevalni oddelek EKUJS 97 – 97 Varnost in državljanstvo 9 15 23 Migracije in notranje zadeve 9 15 23 SKUPAJ 831 1 901 2 732 Skupni znesek 549 milijonov EUR je treba še razvrstiti in se v tej preglednici ne šteje med neto popravke. Izvedeno v mio. EUR Razdelek VFO Neto finančni popravki, izvedeni v letu 2015 Finančni popravki z nadomeščanjem odhodkov in drugi popravki, izvedeni v letu 2015 Skupni finančni popravki, izvedeni v letu 2015 Pametna in vključujoča rast (117) 1 883 1 766 ESRR 259 973 1 231 Sodbe Sodišča (457) 0 (457) Skupaj ESRR (198) 973 774 Kohezijski sklad 63 576 639 Sodbe Sodišča (54) 0 (54) Kohezijski sklad skupaj 9 576 585 ESS 73 334 407 Trajnostna rast: naravni viri 1 289 25 1 314 EKJS 998 20 1 017 Razvoj podeželja 263 – 263 FIUR/ESR 5 5 10 Usmerjevalni oddelek EKUJS 24 – 24 Varnost in državljanstvo 9 15 23 Migracije in notranje zadeve 9 15 23 SKUPAJ 1 181 1 923 3 104 5.Zneski za kmetijstvo, izterjani od končnih upravičencev s strani držav članic v letu 2015 v mio. EUR Država članica EKJS EKSRP Skupaj 2015 Belgija 2,8 0,6 3,4 Bolgarija 1,6 3,1 4,7 Češka 0,6 1,0 1,6 Danska 2,4 3,3 5,6 Nemčija 11,3 11,7 23,0 Estonija 0,5 1,3 1,7 Irska 5,6 2,8 8,4 Grčija 2,8 3,0 5,7 Španija 19,0 6,6 25,5 Francija 22,9 3,9 26,8 Hrvaška 0,3 0,0 0,3 Italija 20,0 21,1 41,1 Ciper 0,3 0,0 0,4 Latvija 1,5 1,0 2,5 Litva 14,9 1,3 16,2 Luxembourg 0,3 0,2 0,5 Madžarska 3,6 9,1 12,7 Malta 0,0 0,1 0,2 Nizozemska 2,6 1,0 3,5 Avstrija 5,7 8,2 13,9 Poljska 8,1 19,4 27,5 Portugalska 4,9 11,7 16,7 Romunija 10,0 31,5 41,4 Slovenija 0,6 0,9 1,5 Slovaška 1,4 1,2 2,5 Finska 1,1 1,5 2,6 Švedska 2,0 1,5 3,4 Združeno kraljestvo 9,0 6,9 15,9 Skupaj 155,4 153,8 309,2



6.Lastni popravki držav članic pred izvršitvijo plačil upravičencem v letu 2015 (poleg tistih, ki jih je sporočila Komisija)