Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 459/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Bovški sir“

EU št.: PDO-SI-0423-AM01 – 2. septembra 2020

ZOP (x) ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Društvo rejcev drobnice Bovške

Vložnik vloge za spremembo je ista skupina, ki je vložila vlogo za registracijo „Bovškega sira“, zato ima legitimni pravni interes.

Naslov: Trenta 34

SI – 5232 Soča

Država: Slovenija.

tel. +386 31409012

2. Država članica ali tretja država

Slovenija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Geografsko območje

☐ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezava

☒ Označevanje

☒ Drugo

4. Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1. Opis proizvoda

1. Sprememba

Vse spremembe, navedene v tem oddelku, se nanašajo na spremembe specifikacije proizvoda v točki 1.2.1 (Predstavitev izdelka).

Stavek „Ovčje mleko mora biti prirejeno od ovc avtohtone pasme Bovška ovca.“ se nadomesti s stavkom „Najmanj 80 % ovčjega mleka mora biti prirejeno od ovc avtohtone pasme Bovška ovca in njenih križank kot npr. (oplemenjena Bovška ovca), ostalih 20 % je lahko od drugih pasem ovc.“.

Razlog za to spremembo je, da je genetska baza bovške ovce vse manjša, saj je bovška ovca po drugi svetovni vojni praktično skoraj izumrla in se je s tem genski potencial zelo omejil. Rejci so se zato občasno pripuščali ovne drugih pasem, predvsem frizijske ovce. Oplemenjena bovška ovca je tako nastala z oplemenjevanjem avtohtone bovške ovce z izredno plodno in mlečno vzhodnofrizijsko ovco. Oplemenjevanje avtohtone bovške ovce je bilo izvedeno z namenom, da bi dobili pasmo, katere ovce bi bile večje in bi omogočale večjo prirejo mleka iz kakovostne osnovne krme. Oplemenjena bovška ovca je kot nova pasma registrirana od leta 2020. Njena prireja mleka je primerljiva s prirejo mleka bovške ovce, mleko obeh pasem pa vsebuje podoben delež beljakovin in maščobe. Zato ta sprememba ne vpliva na končne značilnosti in organoleptične lastnosti „Bovškega sira“.

2. Sprememba

Stavek „Bovški sir se izdeluje v obliki okroglega hlebca s premerom 20 do 26 cm, višino od 8 do 12 cm, težak pa je od 2,5 do 4,5 kg.“ se nadomesti s stavkom „Bovški sir se izdeluje v obliki okroglega hlebca s premerom 17 do 26 cm, višino od 8 do 12 cm, težak pa je od 1,8 do 4,5 kg.“.

Sprememba se nanaša na znižanje spodnje meje premera hlebca z 20 cm na 17 cm in spodnje meje teže z 2,5 kg na 1,8 kg.

V zadnjih letih je turizem ena od najhitreje rastočih gospodarskih panog v Soški dolini, zato se je zelo povečalo povpraševanje po „Bovškem siru“, zaradi česar se je spremenil trend prodaje. Kupci „Bovški sir“ večinoma najraje kupujejo neposredno pri samih proizvajalcih kot cele hlebce, zato povprašujejo predvsem po lažjih hlebcih. Sprememba velikosti in teže hlebcev „Bovškega sira“ tako proizvajalcem omogoča večjo prilagodljivost pri proizvodnji, saj omogoča proizvodnjo manjših oziroma lažjih hlebcev „Bovškega sira“ in s tem zadovoljevanje potreb kupcev.

3. Sprememba

Stavek „Normalna konzumna zrelost: najmanj 60 dni“ se nadomesti s stavkom „Normalna konzumna zrelost: najmanj 45 dni“.

Sprememba se nanaša na skrajšanje časa za dosego normalne konzumne zrelosti s 60 dni na najmanj 45 dni.

Zaradi zmanjšanja teže in velikosti „Bovškega sira“ se je zmanjšal tudi čas zorjenja sira, saj manjši hlebci sira zorijo hitreje in konzumno zrelost dosežejo po 45 dneh.

Skrajšanje časa ne vpliva niti na naravne procese zorjenja niti na končne lastnosti izdelka.

5.2. Metoda proizvodnje

1. Sprememba

V specifikaciji se prvi stavek točke 3.2.1 (Priprava mleka za usirjanje), ki določa: „Najmanj 80 % ovčjega mleka mora biti prirejenega od ovc avtohtone pasme bovška ovca“, nadomesti s stavkom: „Najmanj 80 % ovčjega mleka mora biti prirejenega iz mleka avtohtone pasme ovc Bovška ovca in njenih križank (kot npr. Oplemenjene Bovške ovce).“

Sprememba se nanaša na spremembo 1 iz oddelka 5.1 (Opis proizvoda).

2. Sprememba

V poglavju 2 (Shema tehnološkega postopka izdelave Bovškega sira) se točka 11 (Zorenje) spremeni tako: „Konzumno zrelost doseže sir po najmanj 45 dnevih zorenja.“

V točkah 3.2.8 (Zorenje sira) in 3.2.9.1 (Ocenjevanje in odbira sira) se čas zorenja sira popravi s „60 dni“ na „45 dni“.

Sprememba se nanaša na spremembo 3 iz oddelka 5.1 (Opis proizvoda).

5.3. Povezava

Sprememba

V specifikaciji se v točki 5.1.3.2 (Prireja mleka) obstoječe besedilo: „Mleko, ki se predela v Bovški sir, se namolze od ovc avtohtone bovške pasme (natančneje opisana spodaj)“ nadomesti z: „Mleko, ki se predela v Bovški sir, se namolze od ovc avtohtone bovške pasme (natančneje opisana spodaj) in njenih križank, kot npr. Oplemenitena Bovška ovca, ki je nastala z oplemenjevanjem avtohtone Bovške ovce z izredno plodno in mlečno vzhodno – frizijsko ovco. Namen načrtnega oplemenjevanja je bil izboljšati mlečnost Bovške ovce.“

Sprememba se nanaša na spremembo 1 iz oddelka 5.1 (Opis proizvoda).

5.4. Označevanje

Sprememba

V specifikaciji se črta točka 5.3 (Logotip za Bovški sir).

To vpliva tudi na spremembo točke 3.2.9.2 (Označevanje), v kateri se prvi stavek glasi „Siri, ki ustrezajo vsem zahtevam specifikacije, se označijo z navedbo proizvajalca, imenom in logotipom ‚Bovški sir‘ (prikazan spodaj), pripadajočim znakom Skupnosti ter z nacionalnim simbolom kakovosti.“ Ta stavek se nadomesti s stavkom „Siri, ki ustrezajo vsem zahtevam specifikacije, se označijo z navedbo proizvajalca, imenom ‚Bovški sir‘ in pripadajočim znakom Skupnosti.“

Enotni logotip za „Bovški sir“ je last Društva rejcev drobnice Bovške. Za proizvodnjo „Bovškega sira“ članstvo v društvu ni obvezno, zato bi bilo neprimerno, da se tudi od nečlanov društva zahteva uporaba logotipa društva. Če nečlani društva želijo uporabljati enotni logotip društva, ga lahko pridobijo na društvu.

5.5. Drugo

Sprememba

Drugo – Ocenjevalni list

V preglednici z naslovom „Minimalne ocene pri posamezni lastnosti“ v točki 5.2 (Ocenjevanje Bovškega sira po končanem zorenju) je določeno minimalno število točk, ki jih mora doseči sir za zunanji videz, barvo, testo, prerez, vonj in okus. V preglednici se spremeni najmanjše število točk za zunanji videz, prerez in vonj sira. Minimalna ocena za zunanji videz se poviša iz 1,5 na 1,75, za prerez se zmanjša iz 2,5 na 2,0, za vonj sira pa se zviša z 1,5 na 1,75.

Razlog za predlagane spremembe so rezultati večletnih organoleptičnih ocen „Bovškega sira“. Največje težave pri ocenjevanju je povzročal prerez sira, saj so prerezi sirov iz surovega mleka redko popolni. Prihajalo je do primerov, ko se nekateri siri na podlagi ocene za prerez niso mogli prodati, čeprav so bile vse ostale lastnosti odlično ocenjene.

Zvišala se je minimalna ocena za zunanji videz, saj je ta tudi pomemben in kaže na doslednost, čistočo in ustrezno skrb sirov pri proizvajalcu. Zaostrila se je tudi minimalna ocena za vonj, saj je to prvi pokazatelj, da sir ne izpolnjuje zahtev.

ENOTNI DOKUMENT

„Bovški sir“

EU št.: PDO-SI-0423-AM01 – 2. septembra 2020

ZOP (x) ZGO ( )

1. Ime zop

„Bovški sir“

2. Država članica ali tretja država

Slovenija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Bovški sir spada med trde polnomastne sire. Izdelan je iz najmanj 80 % surovega ovčjega mleka, avtohtone pasme ovc bovška ovca in njenih križank (kot npr. oplemenjena bovška ovca), lahko pa se mu doda tudi do 20 % kravjega ali kozjega mleka. Okrogli hlebci imajo premer od 17 do 26 cm, višino od 8 do 12 cm in tehtajo od 1,8 do 4,5 kg. Skorja sira je čvrsta, gladka in ravna ter sivorjave do zamolklo bež barve. Obodna stran je rahlo izbočena, robovi rahlo zaobljeni. Testo je kompaktno, elastično, povezano, s školjkastim lomom, lomljivo, vendar ne drobljivo. Je enakomerne sivo-bež barve, z redkimi enakomerne razporejenimi očesi v velikosti leče ali redkimi drobnimi luknjicami in razpokami, ki pa ne prevladujejo. Testo starejših sirov je kompaktnejše in lomljivejše. Ima značilen aromatičen, poln, intenziven, rahlo pikanten vonj in okus. Zorjenje sira traja od 45 dni do dveh let. Če je dodano kravje ali kozje mleko, sta okus in vonj milejša. Bovški sir vsebuje najmanj 60 % suhe snovi in 45 % maščobe v suhi snovi.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Bovški sir“ je proizveden iz surovega mleka ovc avtohtone pasme bovška ovca in njenih križank (oplemenjene bovške ovce) ali mešanice ovčjega, kozjega in kravjega mleka. Delež kozjega oziroma kravjega mleka ne sme presegati 20 % celotne količine mleka. Proizvodnja „Bovškega sira“ je omejena na obdobje laktacije živali, ki sovpada z vegetacijsko dobo pašnikov, na katerih se pase živina. Glavni del osnovnega krmnega obroka v dobi laktacije živali je paša, ki pa se lahko kombinira tudi s senom ali silažo. Osnovni obrok predstavlja najmanj 75 % suhe snovi dnevnega obroka.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na opredeljenem geografskem območju morajo potekati vse faze proizvodnje „Bovškega sira“ od prireje mleka do proizvodnje in zorjenja sira.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Siri, ki ustrezajo vsem zahtevam specifikacije, se označijo z navedbo proizvajalca, zaščitenim imenom in pripadajočim logotipom Unije. Če se uporabi kozje ali kravje mleka, se ustrezno označi tudi % te surovine. Proizvajalci lahko navedejo tudi, ali je bil sir zorjen več kot eno leto ali je ekološki in ali je bil proizveden v planinski sirarni.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje prireje mleka za „Bovški sir“ in proizvodnja „Bovškega sira“ potekata na severu in zahodu po državni meji z Italijo od Malega in Velikega Mangarta do mejnega prehoda Učja. Od meje poteka čez vrhova Mali in Veliki Muzec, zajema celotno planino Božca, meja se nadaljuje do Na vrhu, proti Hribu, čez Pirovec, Krasji vrh, planino Zaprikraj, Zapleč do Lopatnika in Krna, Mali Šmohor, Bogatin, Vratca do Lanževice, Malih Vrat, Velikih Vrat, Travnika, Malega Špičja, Kanjevca, čez Triglav, Luknjo, na Križ, Prisojnik, Malo Mojstrovko, mimo Travnika na Jalovec, Kotovo sedlo, na Mali Mangart in spet do državne meje z Italijo. Omenjeni mejni kraji ležijo znotraj geografskega območja.

5. Povezava z geografskim območjem

„Bovški sir“ je proizvod, katerega pomen sega stoletja v zgodovino. Da je bilo Bovško poseljeno že tisočletja nazaj, pričajo tudi arheološke najdbe. Domneva se, da se je pred tremi tisočletji na tem področju poleg železarstva na visokogorskih planinah razvilo tudi sirarstvo. Prvi zapisi o Bovcu spadajo v čas pred letom 1174, prvi zapisi o siru na tem področju pa v 14. stoletje. Iz urbarjev in ostalih zapisov iz tistega časa je razvidno, da je imel sir veliko vrednost, saj so bile v količini sira ovrednotene dajatve na kmetije, zakupnine za ribolov ipd. (Rutar, 1882). Pod imenom „Bovški sir“ (v italijanščini Formaggio di Plezo vero) se prvič omeni v ceniku za mesto Videm iz leta 1756, iz katerega je tudi razvidno, da je imel „Bovški sir“ precej višjo ceno kot nekateri drugi siri. Način paše, sirarjenja in red na planinah so bili opisani v t. i. Pašnem redu. Dr. Henrik Tuma je v Planinskem vestniku opisal pašni red in delavnik na planini Zapotok nad Zadnjo Trento pred prvo svetovno vojno. Iz njega je razvidno, da je način pridelave „Bovškega sira“, ob upoštevanju tehnološkega napredka, danes enak, kot je bil pred stoletji. Zaradi visokih planin in strmih pobočij je na geografskem območju malo površin za intenzivno kmetijstvo. Celotno geografsko območje leži v območju Nature 2000, velik del geografskega območja leži tudi v Triglavskem narodnem parku. Za geografsko območje je značilno modificirano alpsko-kontinentalno podnebje z delnim vplivom mediteranskega podnebja, ki se po reki Soči prebija v notranjost. Padavin je tu veliko (Bovec: 2 735 mm/leto – srednja količina za leta 1961–1990) skozi vse leto. Nekatere doline so zaradi visokih okoliških vrhov brez sonca tudi do dva meseca v letu. Kljub obilici dežja pa suša in vetrovnost na plitkih tleh redno zmanjšujeta pridelek trave, zato je območje najbolj primerno za rejo drobnice.

Ovčje mleko za proizvodnjo „Bovškega sira“ je iz mleka avtohtone pasme ovc bovška ovca in njenih križank (oplemenjena bovška ovca). Bovška ovca se je razvijala več stoletij v Zgornjesoški dolini in je dobila ime po kraju Bovec. Bovška ovca je izrazito mlečnega tipa, fine glave in kratkih uhljev. Pasma je vse do danes sledila svojemu osnovnemu rejskemu cilju: prilagojenosti na težavne in skromne rejske pogoje, sposobnost paše na hribovskih in gorskih pašnikih, miren temperament, dolgoživost in odpornost. V mleku bovške ovce je vsebnost maščob in suhe snovi višja kot pri ostalih mlečnih pasmah ovc v Sloveniji, kar vpliva tako na izplen sira, kakor tudi na njegov okus. Oplemenjena bovška ovca je tako nastala z oplemenjevanjem avtohtone bovške ovce z izredno plodno in mlečno vzhodnofrizijsko ovco. Oplemenjevanje avtohtone bovške ovce je bilo izvedeno z namenom, da bi dobili pasmo, katere ovce bi bile večje in bi omogočale večjo prirejo mleka.

Mlečna živina za prirejo mleka za „Bovški sir“ se v času laktacije pase po pašnikih po celotnem območju. Paša je tradicionalna, hkrati je z vidika stroškov edina rentabilna možnost. To pomeni, da krmni obrok v času predelave mleka v „Bovški sir“ temelji na sveži krmi, ki veliko prispeva k značilnemu okusu in aromi „Bovškega sira“. Na pašnih površinah se najde izredno pestrost rastlin, ki je povezana z nadmorsko višino, klimo ter geološko sestavo tal. Na geografskem območju rastejo rastline, značilne tako za alpsko in celinsko kot tudi mediteransko območje.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Bovski_sir_specifikacija.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.