SL Uradni list Evropske unije C 54/13

SMERNICE O DRŽAVNI REGIONALNI POMOČI ZA 2007–2013

(2006/C 54/08)

(Besedilo velja za EGP)

1. Uvod

1. Na podlagi člena 87(3)(a) in člena 87(3)(c) Pogodbe lahko Komisija šteje kot združljivo s skupnim trgom državno pomoč, dodeljeno za spodbujanje gospodarskega razvoja nekaterih prikrajšanih območij v Evropski uniji. Ta vrsta državne pomoči se imenuje državna regionalna pomoč. Državna regionalna pomoč pomeni pomoč za naložbe, dodeljena večjim družbam, ali, pod določenimi omejenimi pogoji, pomoč za tekoče poslovanje, ki sta obe namenjeni posebnim regijam, da bi se tako zmanjšale regionalne razlike. Prav tako štejejo kot regionalna pomoč povečane stopnje pomoči za naložbe, ki presegajo stopnje, dovoljene na drugih območjih, in so dodeljene malim in srednje velikim podjetjem, ki imajo sedež v prikrajšanih regijah.

2. Z obravnavo razvojnih problemov prikrajšanih regij nacionalna regionalna pomoč spodbuja gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo držav članic ter Evropske unije kot celote. Ta geografska posebnost ločuje regionalno pomoč od drugih oblik horizontalne pomoči, kot so pomoč za raziskave, razvoj in inovacije, zaposlovanje, usposabljanje ali okolje, ki imajo v skladu s členom 87(3) Pogodbe druge cilje v skupnem interesu, čeprav včasih z višjo stopnjo pomoči v prikrajšanih območjih zaradi posebnih težav, s katerimi se ta spopadajo (1).

3. Državna regionalna pomoč za naložbe je namenjena pomoči pri razvoju najbolj prikrajšanih regij s podpiranjem naložb in ustvarjanja delovnih mest. Pospešuje širitev in diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti podjetij iz manj razvitih regij, zlasti s spodbujanjem podjetij k ustanavljanju novih ustanov v teh regijah.

4. Merila, ki jih Komisija uporablja pri preučevanju združljivosti državne regionalne pomoči s skupnim trgom v skladu s členoma 87(3)(a) in 87(3)(c) Pogodbe ES, so bila zapisana v smernicah o državni regionalni pomoči iz leta 1998 (2), ki pokrivajo obdobje 2000–2006 (3). Posebna pravila o pomoči za velike naložbene projekte so bila zapisana v večsektorskem okviru iz leta 2002 (4). Vendar je zaradi pomembnih političnih in gospodarskih dogodkov, ki so se zgodili od leta 1998, med drugim širitev Evropske unije 1. maja 2004, pričakovani pristop Bolgarije in Romunije ter pospešeni proces povezovanja po uvedbi enotne valute, postal potreben obsežen pregled z namenom priprave novih smernic, ki bodo veljale od 2007 do 2013.

5. Regionalna pomoč je lahko uspešen dejavnik samo, če se uporablja zmerno in sorazmerno ter je osredotočena na najbolj prikrajšane regije Evropske unije. Zlasti dovoljene zgornje meje pomoči morajo odražati sorazmerno resnost problemov, ki vplivajo na razvoj zadevnih regij. Poleg tega morajo prednosti pomoči glede razvoja manj razvitih regij presegati izhajajoče izkrivljanje konkurence (5). Pomembnost koristi pomoči bo verjetno različna glede na uporabljeno odstopanje, zato je za najbolj prikrajšane regije iz člena 87(3)(a) lahko sprejemljivo večje izkrivljanje konkurence kot za regije iz člena 87(3)(c) (6).

6. V nekaterih zelo omejenih, natančno določenih primerih so lahko strukturni razvojni problemi regije tako resni, da regionalna pomoč za naložbe skupaj z obsežnim režimom horizontalne pomoči ne zadostuje za sprožitev procesa regionalnega razvoja. Samo v takih primerih se lahko regionalna pomoč za naložbe dopolni z regionalno pomočjo za tekoče poslovanje.

7. Vedno več je dokazov za obstoj pomembnih ovir za ustanavljanje novih podjetij v Skupnosti, ki so še večje na prikrajšanih regijah. Zato se je Komisija odločila, da bo v teh smernicah uvedla nov instrument pomoči, ki naj bi spodbujal ustanavljanje majhnih podjetij v prikrajšanih regijah z različnimi zgornjimi mejami pomoči glede na zadevne regije.

2. Področje uporabe

8. Komisija bo uporabila te smernice za regionalno pomoč, dodeljeno v vsakem gospodarskem sektorju, razen v ribiškem sektorju in v premogovništvu (7), za katera veljajo posebna pravila iz določenih pravnih instrumentov. V kmetijskem sektorju te smernice ne veljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov iz seznama v Prilogi I Pogodbe. Veljajo pa za predelavo in trženje takih proizvodov, vendar samo do obsega, ki ga določajo Smernice Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju (8) ali katere koli nadomestne smernice. Poleg tega za nekatere druge sektorje prav tako veljajo posebna pravila, ki upoštevajo poseben položaj zadevnih sektorjev in ki lahko popolnoma ali deloma odstopajo od teh smernic (9). V zvezi z jeklarstvom Komisija v skladu s svojo dolgoletno prakso meni, da regionalna pomoč jeklarstvu, kot je to določeno v Prilogi I, ni združljiva s skupnim trgom. Ta nezdružljivost velja tudi za dodelitev večje posamične pomoči v tem sektorju za mala in srednje velika podjetja v pomenu člena 6 Uredbe (ES) št. 70/2001 (10) ali katere koli uredbe naslednice, če ta podjetja niso izvzeta že s to uredbo. Poleg tega zaradi svojih posebnih značilnosti ne sme biti dodeljena nobena regionalna pomoč za naložbe v sektorju sintetičnih vlaken, kot je ta določen v Prilogi II.

9. Pomoč je lahko dodeljena samo podjetjem v težavah v pomenu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (11) v skladu z zadnjimi smernicami (12).

10. Na splošno mora biti regionalna pomoč dodeljena v okviru večsektorske sheme pomoči, ki je sestavni del regionalne razvojne strategije z jasno določenimi cilji. Takšna shema lahko pristojnim organom omogoči, da v skladu s svojim interesom za zadevno regijo sestavijo prednostno listo naložbenih projektov. Kadar je izjemoma predvidena dodelitev posamične ad hoc pomoči enemu samemu podjetju ali je pomoč omejena na eno področje dejavnosti, mora država članica dokazati, da projekt prispeva h koherentni regionalni razvojni strategiji in da, ob upoštevanju narave in velikosti projekta, ne bo povzročil nesprejemljivega izkrivljanja konkurence. Če se zdi, de je pomoč, dodeljena po shemi pomoči, neupravičeno osredotočena na določen sektor dejavnosti, lahko Komisija to shemo pomoči pregleda v skladu s členom 17 Uredbe Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (13) in lahko v skladu s členom 18(c) te uredbe to shemo pomoči odpravi.

11. Državam članicam ni treba priglasiti nacionalnih shem regionalne pomoči, ki izpolnjujejo vse pogoje iz uredb o skupinskih izjemah, ki jih je sprejela Komisija v skladu s členom 1 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (14).

3. Določitev regij

3.1. Obseg prebivalstva, upravičenega do regionalne pomoči, 2007–2013

12. Skladno z načelom, da ima regionalna pomoč naravo izjeme, Komisija meni, da mora biti celoten obseg prebivalstva regij prejemnic pomoči v Skupnosti bistveno manjši od celotnega obsega prebivalstva regij, ki ne prejemajo pomoči.

13. Ob upoštevanju zaključkov različnih Evropskih svetov, ki so pozivali k zmanjšanju celotne stopnje državnih pomoči, in skladno z razširjeno zaskrbljenostjo glede izkrivljajočih učinkov pomoči za naložbe za velike družbe, Komisija meni, da bi moral biti celoten obseg prebivalstva iz smernic o regionalni pomoči za 2007–2013 omejen na to, kar je potrebno za vključitev najbolj prikrajšanih regij kot tudi omejeno število regij, ki so v neugodnem položaju glede na državno povprečje v zadevni državi članici. V skladu s tem se je odločila, da bo določila mejo za celoten obseg prebivalstva na 42 % prebivalstva obstoječe Skupnosti 25 držav članic, ki je podobna meji, določeni na osnovi Skupnosti 15 članic iz leta 1998. Ta meja bo zagotovila ustrezno raven koncentracije regionalne pomoči v EU-25 in hkrati omogočila zadostno stopnjo prožnosti za pristop Bolgarije in Romunije, katerih celotno ozemlje bo predvidoma upravičeno do regionalne pomoči (15).

14. Ne glede na to se je Komisija, da bi zagotovila zadostno stopno stalnosti za obstoječe države članice, odločila, da uporabi še dodatno varovalko in s tem zagotovi, da nobena država članica ne bo izgubila več kot 50 % svojega obsega prebivalstva v obdobju 2000–2006 (16).

3.2. Odstopanje v členu 87(3)(a)

15. Člen 87(3)(a) določa, da se pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, lahko šteje kot združljiva s skupnim trgom. Kot meni Sodišče Evropskih skupnosti, „uporaba besed ‚izjemno‘ in ‚velika‘ v izjemi iz [člena 87(3)(a)] kaže, da zadeva samo območja, kjer je gospodarski položaj glede na Skupnost kot celoto izredno neugoden“ (17).

16. V skladu s tem Komisija meni, da so določeni pogoji izpolnjeni, če ima regija, ki je geografska enota, uvrščena na raven NUTS II (18), bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca, merjen po standardih kupne moči (SKM), nižji od 75 % povprečja Skupnosti (19). BDP na prebivalca (20) vsake regije in povprečje Skupnosti, ki se uporabljata pri analizi, določi Statistični urad Evropskih skupnosti. Da bi zagotovili največjo možno koherenco med določanjem regij, upravičenih do odstopanja iz člena 87(3)(a) po smernicah o regionalni pomoči, in regij, upravičenih do konvergenčnih ciljev po pravilih o strukturnih skladih, je Komisija uporabila iste podatke o BDP na prebivalca za določanje regij iz člena 87(3)(a), kot se uporabljajo za določanje konvergenčnih regij po pravilih o strukturnih skladih (21).

17. Zaradi posebnih razvojnih problemov, s katerimi se najbolj oddaljene regije spopadajo zaradi svoje oddaljenosti in posebnih omejitev pri združevanju v notranji trg, Komisija meni, da regionalna pomoč za najbolj oddaljene regije iz člena 299(2) Pogodbe (22) prav tako spada v področje uporabe odstopanja iz člena 87(3)(a), ne glede na to, ali imajo zadevne regije BDP na prebivalca nižji od 75 % povprečja Skupnosti.

3.3. Postopno opuščanje ureditev za regije „statističnega učinka“

18. BDP na prebivalca nekaterih regij presega 75 % povprečja Skupnosti samo zaradi statističnega učinka širitve. To so regije na ravni NUTS-II, ki imajo BDP na prebivalca več kot 75 % povprečja EU-25, vendar manj kot 75 % povprečja EU-15 (23) (24).

19. Da se zagotovi, da prehitra sprememba intenzivnosti pomoči in razpoložljivosti pomoči za tekoče poslovanje ne spodkoplje preteklega napredka teh regij, Komisija meni, da bi morale te regije prehodno, do 31. decembra 2010, ostati upravičene do odstopanja iz člena 87(3)(a).

20. Leta 2010 bo Komisija pregledala stanje teh regij na podlagi triletnega povprečja zadnjih podatkov o BDP, ki so na voljo od Eurostata. Če bo relativna BDP na prebivalca katere koli od teh regij padel pod 75 % povprečja EU-25, bodo zadevne regije še naprej upravičene do odstopanja po členu 87(3)(a). V nasprotnem primeru bodo od 1. januarja 2011 regije statističnega učinka postale upravičene do pomoči po odstopanju iz člena 87(3)(c).

3.4. Odstopanje v členu 87(3)(c)

21. Sodišče Evropskih skupnosti je v zadevi 248/84 (25) izrazilo svoje poglede o vrsti problemov iz tega odstopanja ter referenčnem okviru za analizo na sledeč način: „Po drugi strani pa je izjema iz [člena 87(3)(c)] obsežnejša, ker dovoljuje razvoj nekaterih območij, ne da bi bila omejena z gospodarskimi pogoji iz [člena 87(3)(a)], če takšna pomoč ‚ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi‘. Ta določba pooblašča Komisijo, da odobri pomoč, namenjeno pospeševanju gospodarskega razvoja na območjih države članice, ki so v neugodnem položaju glede na državno povprečje.“

22. Regionalna pomoč, zajeta v odstopanju iz člena 87(3)(c), pa mora biti sestavni del dobro opredeljene regionalne politike države članice in upoštevati načelo geografske koncentracije. Ker je namenjena regijam, ki so manj prikrajšane od tistih iz člena 87(3)(a), morata biti geografski obseg izjeme in dovoljena intenzivnost pomoči strogo omejena. Torej je lahko ponavadi samo majhen del nacionalnega ozemlja države članice upravičen do te pomoči.

23. Da bi državnim organom omogočili dovolj svobode pri izbiri upravičenih regij ter pri tem ne ogrozili učinkovitosti sistema nadzora, ki ga Komisija izvaja pri tovrstnih oblikah pomoči, in enakega obravnavanja vseh držav članic, je treba izbiro regij, upravičenih do pomoči na podlagi obravnavane izjeme, opraviti z dvostopenjskim procesom, sestavljenim iz, prvič, določitve največjega obsega prebivalstva za vsako državo članico (26) za takšno pomoč, kar opravi Komisija, in, drugič, izbire upravičenih regij.

3.4.1. Določitev upravičenega obsega prebivalstva za vsako državo

24. Najprej mora biti določitev obsega prebivalstva, upravičenega do pomoči po odstopanju iz člena 87(3)(c), za vsako državo izpeljano z metodo, ki je objektivna, pravična in pregledna. Poleg tega mora končni izid ostati pod celotno zgornjo mejo obsega regionalne pomoči, kot jo je določila Komisija v točki 3.1, ob upoštevanju varovalke. Da bi to dosegla, Komisija določi zgornjo mejo prebivalstva za vsako državo članico na podlagi naslednje metode.

25. Prvič, države članice avtomatično prejmejo dodelitev enako prebivalstvu vseh regij, ki so bile upravičene do pomoči po odstopanju iz člena 87(3)(a) Pogodbe, vendar ne izpolnjujejo več pogojev za upravičenost iz tega člena, ter ne spadajo pod ureditve za regije statističnega učinka iz točke 3.3. To so regije, ki so imele BDP na prebivalca nižji od 75 % povprečja EU-15 ob sprejetju smernic o regionalni pomoči iz leta 1998, vendar pa zaradi svojega gospodarskega razvoja ne izpolnjujejo več tega pogoja na osnovi povprečja EU-15. Ker so bile te regije (27) prej deležne sorazmerno visoke stopnje pomoči, Komisija meni, da je treba državam članicam, če to želijo, omogočiti prožnost pri nadaljnji podpori za te regije za obdobje teh smernic v skladu z odstopanjem iz člena 87(3)(c) (28).

26. Drugič, z namenom nadaljnje podpore regijam z nizko gostoto prebivalstva, zadevne države članice prav tako dobijo dodelitev na osnovi števila prebivalstva regij z nizko gostoto prebivalstva (29).

27. Po odštetju obsega prebivalstva iz uporabe objektivnih meril iz razdelkov 3.2 in 3.3 ter dodelitev iz prejšnjih dveh odstavkov od zgornje meje 42 % prebivalstva EU-25, kot je določana v razdelku 3.1, je razlika na voljo za porazdelitev med državami članicami na podlagi delitvenega ključa, ki upošteva razlike med BDP na prebivalca in stopnjami brezposelnosti med regijami tako na državni ravni kot na ravni Skupnosti. Natančna formula je razložena v Prilogi IV (30).

28. Končno, kot je razvidno iz razdelka 3.1, se uporabi varovalka, da se zagotovi, da nobena država članica ne izgubi več kot 50 % svojega obsega prebivalstva iz smernic iz leta 1998.

29. Izračunane dodelitve so prikazane v Prilogi V skupaj s seznamom regij, upravičenih do pomoči v skladu s členom 87(3)(a), regijami statističnega učinka in regijami gospodarskega razvoja.

3.4.2. Izbira upravičenih regij (31)

30. Merila upravičenosti držav članic za izbiro regij morajo biti dovolj prožna, da upoštevajo široko raznolikost primerov, v katerih je lahko dodelitev državne regionalne pomoči morda upravičena, vendar pa morajo biti hkrati pregledna in ustrezno zagotavljati, da dodelitev regionalne pomoči ne bo izkrivljala trgovanja in konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Zato Komisija meni, da so naslednje regije lahko upravičene do izbire, ki jo opravijo zadevne države članice za dodelitev regionalne pomoči za naložbe v skladu z odstopanjem po členu 87(3)(c) (32): (a) regije „gospodarskega razvoja“; (b) regije z nizko gostoto prebivalstva; pri teh območjih gre predvsem za geografske regije NUTS-II z gostoto prebivalstva pod 8 prebivalcev na kvadratni kilometer ali geografske regije NUTS-III z gostoto prebivalstva pod 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer (33). Vendar je pri izbiri teh območij dopustno odstopanje z naslednjimi omejitvami: — prožnost pri izbiri območij ne sme povzročiti povečanja obsega prebivalstva; — v delih regij NUTS-III, ki izpolnjujejo pogoje za prožnost, mora znašati gostota prebivalstva manj kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer; — mejiti morajo na regije NUTS-III, ki izpolnjujejo merilo nizke gostote prebivalstva; (c) regije, ki so mejna območja z vsaj 100 000 prebivalci in se nahajajo v regijah NUTS-II ali NUTS-III, ki imajo BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-25 ali ki imajo stopnjo brezposelnosti višjo kot 115 % državnega povprečja (oba podatka izračunana na osnovi podatkov Eurostata za zadnja 3 leta); (d) regije NUTS-III z manj kot 100 000 prebivalcev, ki imajo BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-25 ali stopnjo brezposelnosti višjo kot 115 % državnega povprečja (oba podatka izračunana na osnovi podatkov Eurostata za zadnja 3 leta); (e) otoki in druge podobno geografsko izolirane regije (34), ki imajo BDP na prebivalca nižji od povprečja EU-25 ali stopnjo brezposelnosti višjo kot 115 % državnega povprečja (oba podatka izračunana na osnovi podatkov Eurostata za zadnja 3 leta); (f) otoki z manj kot 5 000 prebivalci in druge skupnosti z manj kot 5 000 prebivalci, ki so podobno geografsko izolirane; (g) regije NUTS-III ali njihovi deli, ki mejijo na regijo, upravičeno do podpore po členu 87(3)(a), ter regije NUTS-III ali njihovi deli, ki imajo kopensko mejo ali morsko mejo, krajšo od 30 kilometrov, z državo nečlanico Evropskega gospodarskega prostora ali Efte. (h) v utemeljenih primerih lahko države članice določijo tudi druge regije, ki so mejna območja z vsaj 50 000 prebivalci, ki so sredi velike strukturne spremembe ali resno nazadujejo v primerjavi z drugimi primerljivimi regijami. Naloga držav članic, ki želijo uporabiti to možnost, bo pri tem dokazati, da je dodelitev regionalne pomoči za naložbe v zadevni regiji utemeljena, s pomočjo priznanih gospodarskih kazalcev in primerjavami s stanjem na ravni Skupnosti.

31. Poleg tega, da se omogoči državam članicam večja prožnost za obravnavo zelo lokaliziranih regionalnih nesorazmerij pod nivojem NUTS-III, lahko države članice določijo tudi druga majhna področja, ki ne izpolnjujejo zgoraj navedenih pogojev, če imajo vsaj 20 000 prebivalcev (35). Naloga držav članic, ki želijo uporabiti to možnost, bo pri tem dokazati, da predlagana območja sorazmerno bolj potrebujejo gospodarski razvoj kot druga območja v dani regiji, s pomočjo priznanih gospodarskih kazalcev, kot so BDP na prebivalca, stopnje zaposlenosti oziroma brezposelnosti ali lokalni kazalci produktivnosti ali spretnosti. Regionalno pomoč za ta območja za MSP bo odobrila Komisija, veljal pa bo tudi zadevni dodatek za MSP. Vendar pa zaradi možnega izkrivljanja konkurence zaradi „učinka prelitja“ v bolj uspešne okoliške regije Komisija ne bo odobrila pomoči za naložbe velikih družb na teh območjih ali pomoči za naložbe z upravičenimi odhodki, ki presegajo 25 milijonov EUR.

32. Združljivost s celotnim obsegom, dovoljenim za vsako državo članico, bo določena z dejanskim številom prebivalstva zadevnih regij na osnovi zadnjih dosegljivih priznanih statističnih podatkov.

4. Regionalna pomoč za naložbe

4.1. Oblike in zgornje meje pomoči

4.1.1. Oblika pomoči

33. Regionalna pomoč za naložbe je pomoč, dodeljena za začetni naložbeni projekt.

34. Začetna naložba pomeni naložbo v materialna in nematerialna sredstva, povezano z: — ustanovitvijo nove ustanove; — širitvijo obstoječe ustanove; — diverzifikacijo proizvodnje ustanove v nove dodatne proizvode; — bistveno spremembo v celotnem proizvodnem procesu obstoječe ustanove. „Materialna sredstva“ so sredstva, povezana z zemljišči, stavbami in opremami/stroji. V primeru prevzema ustanove se lahko upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretje osebe pod pogojem, da je transakcija potekala po tržnih pogojih. „Nematerialna sredstva“ so sredstva, povezana s prenosom tehnologije za pridobitev patentnih pravic, licenc, znanja ali nepatentiranega tehničnega znanja. Nadomestna naložba, ki ne izpolnjuje nobenega od teh pogojev, je tako izključena iz tega pojmovanja (36).

35. Pridobitev sredstev neposredno povezana z ustanovo se tudi lahko šteje kot začetna naložba, če je bila ta ustanova zaprta ali bi bila zaprta, če ne bi bila kupljena, ter jo kupi neodvisni vlagatelj (37).

36. Regionalna pomoč za naložbe se izračuna glede na materialne ali nematerialne naložbene stroške, ki izvirajo iz začetnega naložbenega projekta, ali glede na (ocenjene) stroške dela za delovna mesta, neposredno ustvarjena z naložbenim projektom (38).

37. Oblika pomoči je različna. Lahko je na primer v obliki dotacije, posojila z znižano obrestno mero ali regresiranja obresti, državnih poroštev, nakupa deleža ali drugačne pridobitve kapitala pod ugodnimi pogoji, oprostitev ali znižanj pri davkih, socialnih prispevkih ali drugih obveznih prispevkih, ali dobave zemljišč, blaga ali storitev po ugodnih cenah.

38. Treba je zagotoviti, da ima regionalna pomoč resničen spodbujevalni učinek za naložbe, ki drugače ne bi bile izvedene v območjih, ki prejemajo pomoč. Zato je lahko pomoč dodeljena v okviru shem pomoči samo, če je upravičenec predložil vlogo za pomoč in je nato organ, odgovoren za upravljanje sheme, pred začetkom dela na projektu pisno potrdil (39), da projekt, pod pridržkom natančne preveritve, načeloma izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v shemi (40). Vse sheme pomoči morajo vsebovati tudi izrecno omembo obeh pogojev (41). V primeru ad hoc pomoči mora pristojni organ pred začetkom dela na projektu izdati pismo o nameri dodelitve pomoči pogojeno z odobritvijo pomoči s strani Komisije. Če se delo začne, preden so izpolnjeni pogoji iz tega odstavka, celoten projekt ne bo upravičen do pomoči.

39. Kadar je pomoč izračunana na podlagi materialnih ali nematerialnih naložbenih stroškov ali na podlagi stroškov pridobitve v primeru iz odstavka 35, mora upravičenec, da se zagotovita donosnost in zdravje naložbe ter ob upoštevanju veljavnih zgornjih mej pomoči, zagotoviti finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov s svojimi lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem in v obliki, ki ni povezana s kakršno koli javno pomočjo (42).

40. Da se zagotovi, da naložba resnično in trajnostno prispeva k regionalnemu razvoju, mora biti pomoč pogojena z ohranjanjem dane naložbe v zadevni regiji za obdobje vsaj pet let po njenem zaključku, kar se lahko opravi s pogoji, vezanimi na pomoč, ali z načinom plačila (43). Poleg tega morajo biti, če je pomoč izračunana na osnovi stroškov dela, delovna mesta zasedena v treh letih po zaključku del. Vsako od delovnih mest, ustvarjenih z naložbo, mora ostati v zadevni regiji za obdobje petih let od datuma, ko je bilo delovno mesto prvič zasedeno. Za MSP lahko države članice to petletno obdobje za ohranjanje naložbe ali ustvarjenih delovnih mest skrajšajo na najmanj tri leta.

41. Višina pomoči je določena kot intenzivnost glede na referenčne stroške. Vsaka intenzivnost pomoči mora biti izračunana kot bruto ekvivalent dotacije (BED) (44). Intenzivnost pomoči v bruto ekvivalentu dotacije je diskontirana vrednost pomoči, izražena kot odstotek diskontirane vrednosti upravičenih stroškov. Za pomoč, o kateri se posamično obvesti Komisijo, je bruto ekvivalent dotacije izračunan ob času priglasitve. Pri drugih primerih se upravičeni naložbeni stroški diskontirajo na svojo vrednost ob času dodelitve pomoči. Pomoč, ki se izplača v več obrokih, bo ustrezno diskontirana na svojo vrednost ob času, ko je bila dodeljena oziroma ko je bila priglašena. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun zneska pomoči pri ugodnem posojilu, je referenčna mera, ki se uporablja v času dodelitve. Če je pomoč dodeljena z davčnimi oprostitvami ali znižanji na bodoče dolgovane davke, se diskontiranje obrokov pomoči opravi na osnovi referenčnih mer, ki veljajo ob časih, ko davčne prednosti stopijo v veljavo.

4.1.2. Zgornje meje pomoči (najvišja intenzivnost pomoči) za pomoči velikim družbam

42. Intenzivnost pomoči mora biti prilagojena naravi in velikosti obravnavanih regionalnih težav. To pomeni, da je že od vsega začetka dovoljena manjša intenzivnost pomoči v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo na podlagi člena 87(3)(c), kakor pa v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za izjemo na podlagi člena 87(3)(a).

43. Komisija mora prav tako upoštevati, da so se nesorazmerja glede relativne blaginje regij, ki izpolnjujejo pogoje na podlagi člena 87(3)(a), po zadnjih širitvah bistveno povečale. Drugače kot v letu 1998, ima zdaj pomembno število regij in celo cele države članice BDP na prebivalca pod 45 % povprečja EU-25. Obstoj teh velikih nesorazmernosti blaginje znotraj Skupnosti zahteva od Komisije, da uvede večjo kategorizacijo zadevnih regij.

44. V primeru regij, ki spadajo pod člen 87(3)(a), Komisija tako meni, da intenzivnost regionalne pomoči ne sme presegati: — 30 % BED za regije z manj kot 75 % povprečnega BDP na prebivalca za EU-25, za najbolj oddaljene regije z višjim BDP na prebivalca in, do 1. januarja 2011, regije statističnega učinka; — 40 % BED za regije z manj kot 60 % povprečnega BDP na prebivalca za EU-25; — 50 % BED za regije z manj kot 45 % povprečnega BDP na prebivalca za EU-25.

45. Zaradi posebnih razvojnih problemov bodo najbolj oddaljene regije upravičene do nadaljnjega dodatka v višini 20 % BED, če je njihov BPD na prebivalca pod 75 % povprečja EU-25, oziroma v višini 10 % BED v vseh drugih primerih.

46. Regije statističnega učinka, za katere od 1. januarja 2011 velja odstopanje iz člena 87(3)(c), bodo upravičene do intenzivnosti pomoči v višini 20 %.

47. V drugih regijah na podlagi člena 87(3)(c) zgornja meja regionalne pomoči ne sme preseči 15 % BED. Ta znesek se zniža na 10 % BED za regije, ki imajo BDP na prebivalca višji kot 100 % povprečja EU-25 in nižjo stopnjo brezposelnosti, kot je povprečje EU-25, izmerjeno na ravni NUTS-III (na osnovi povprečij za zadnja tri leta, s podatki Eurostata) (45).

48. Vendar pa regije z nizko gostoto prebivalstva in regije (ki ustrezajo stopnji NUTS-III ali manjše) na meji z regijo na podlagi člena 87(3)(a), ki jih je država članica predlagala za obseg na podlagi člena 87(3)(c), ter regije NUTS-III ali njihovi deli, ki imajo kopensko mejo z državo, ki ni članica Evropskega gospodarskega prostora ali EFTA, so vedno upravičene do intenzivnosti pomoči v višini 15 % BED.

4.1.3. Dodatki za mala in srednja podjetja

49. Kadar je pomoč dodeljena malim in srednje velikim podjetjem (46), se lahko zgornje meje iz točke 4.1.2 povišajo za 20 % BED za pomoč, dodeljeno malim podjetjem, in za 10 % za pomoč, dodeljeno srednje velikim podjetjem (47).

4.2. Upravičeni odhodki

4.2.1. Pomoč, izračunana na podlagi stroškov dela

50. Odhodki za zemljišča, stavbe in opremo/stroje (48) so upravičeni do pomoči za začetno naložbo.

51. Za MSP se lahko stroški pripravljalnih študij in stroški svetovanja, povezani z naložbo, prav tako upoštevajo do intenzivnosti pomoči v višini 50 % dejanskih nastalih stroškov.

52. V primeru pridobitve iz odstavka 35 se lahko upoštevajo samo stroški nakupa sredstev (49) od tretje osebe (50). Transakcija mora potekati po tržnih pogojih.

53. Stroški, povezani s pridobitvijo sredstev z zakupom, razen zemljišča in stavb, se lahko upoštevajo samo, če je zakup v obliki finančnega zakupa in vsebuje obvezo nakupa sredstev po izteku pogodbe. Za zakup zemljišča in stavb se mora zakup nadaljevati vsaj pet let po pričakovanem datumu zaključka naložbenega projekta za velika podjetja in tri leta za MSP.

54. Razen v primeru MSP in prevzemov morajo biti pridobljena sredstva nova. V primeru prevzema je treba sredstva, pridobljena s pomočjo, ki je bila dodeljena že pred nakupom, odšteti.

55. Za MSP se lahko vedno upoštevajo celotni stroški naložb v nematerialna sredstva s prenosom tehnologije za pridobitev patentnih pravic, licenc, znanja ali nepatentiranega tehničnega znanja. Za velike družbe so takšni stroški upravičeni samo do meje 50 % upravičenih naložbenih odhodkov za projekt.

56. V vseh primerih bodo za upravičena nematerialna sredstva veljali pogoji, ki so nujni za zagotovitev, da se sredstva ohranijo v regiji prejemnici, upravičeni do regionalne pomoči, in zatorej ne bodo prešla v korist drugih regij, zlasti tistih, ki niso upravičene do te pomoči. Upravičena nematerialna sredstva bodo morala zato izpolnjevati zlasti naslednje pogoje: — uporabljati se morajo izključno v ustanovi, ki je prejemnica regionalne pomoči; — obravnavati jih je treba kot sredstva, ki se amortizirajo; — kupljena morajo biti od tretje osebe po tržnih pogojih; — biti morajo vključena v sredstva podjetja in ostati vsaj pet let v ustanovi, ki je prejela regionalno pomoč (tri leta za MSP).

4.2.2. Pomoč, izračunana na podlagi stroškov dela

57. Kot je bilo omenjeno v razdelku 4.1.1, se lahko regionalna pomoč izračuna tudi na podlagi pričakovanih stroškov dela (51), ki so posledica ustvarjanja delovnih mest zaradi začetnega naložbenega projekta.

58. Ustvarjanje delovnih mest pomeni neto povečanje števila zaposlenih (52), neposredno zaposlenih v neki ustanovi, v primerjavi s povprečjem predhodnih 12 mesecev. Vsako delovno mesto, izgubljeno v teh 12 mesecih, je treba zato odšteti od celotnega števila delovnih mest, ustvarjenih v istem obdobju (53).

59. Znesek pomoči ne sme presegati določenega odstotka stroška dela novozaposlenega delavca, izračunanega za obdobje dveh let. Odstotek je enak intenzivnosti, ki je dovoljena za pomoč za naložbe na zadevnem območju.

4.3. Pomoč za velike naložbene projekte

60. Za namene teh smernic pomeni „velik naložbeni projekt“ ali „začetno naložbo“, kot jo opisujejo te smernice, z upravičenimi odhodki nad 50 milijonov EUR (54). Da se prepreči umetna razdelitev velikega naložbenega projekta v podprojekte, s čimer bi se bilo mogoče izogniti določbam teh smernic, se velik naložbeni projekt šteje kot enoten naložbeni projekt, kadar je začetna naložba, ki jo opravi ena ali več družb, v obdobju treh let sestavljena iz osnovnih sredstev, ki so združena na ekonomsko nedeljiv način (55).

61. Pri izračunu, ali upravičeni odhodki za velike naložbene projekte dosegajo različne prage iz teh smernic, se kot upravičen strošek upošteva višji znesek od naslednjih dveh: tradicionalni naložbeni stroški ali stroški dela.

62. V dveh zaporednih večsektorskih okvirih o regionalnih pomoči za velike naložbene projekte iz let 1998 (56) in 2002 (57) je Komisija znižala najvišjo intenzivnost pomoči za velike naložbene projekte, da bi tako omejila izkrivljanje konkurence. Zaradi poenostavitve in preglednosti se je Komisija odločila, da vključi določila večsektorskega okvira iz leta 2002 (VSO-2002) v smernice o regionalni pomoči za obdobje 2007–13.

63. Za pomoč, dodeljeno ali priglašeno (58) po 31. decembru 2006, VSO-2002 tako ne bo več veljal, ampak ga bodo nadomestile te smernice (59).

4.3.1. Povečana preglednost in nadzor velikih naložbenih projektov

64. Države članice morajo Komisiji posamično priglasiti vsako pomoč, ki bo dodeljena naložbenim projektom v okviru obstoječe sheme pomoči, če je načrtovana pomoč iz vseh virov višja kot najvišji dovoljen znesek pomoči, ki jo lahko prejme naložba z upravičenimi odhodki v višini 100 milijonov EUR v skladu z lestvico in pravili iz odstavka 67 (60). Pragovi za priglasitev v skladu s temi smernicami za različne regije z najbolj pogostimi intenzivnostmi pomoči so povzeti v spodnji razpredelnici. Intenzivnost pomoči 10 % 15 % 20 % 30 % 40 % 50 % Prag za priglasitev 7,5 mio EUR 11,25 mio EUR 15,0 mio EUR 22,5 mio EUR 30,0 mio EUR 37,5 mio EUR

65. Kadar je regionalna pomoč dodeljena na podlagi obstoječih shem pomoči za velike naložbene projekte, ki jih ni treba priglasiti, morajo države članice v 20 delovnih dneh od dodelitve pomoči s strani pristojnega organa, Komisiji predložiti zahtevane informacije s standardnim obrazcem iz Priloge III. Komisija bo povzetek podatkov dala na voljo javnosti na svoji spletni strani (http://europa.eu.int/comm/competition/).

66. Države članice morajo hraniti podrobne arhive v zvezi z dodeljevanjem pomoči za vse velike naložbene projekte. Te arhive, ki morajo vsebovati vse potrebne podatke za preverjanje, ali je bila upoštevana najvišja dovoljena intenzivnost pomoči, je treba hraniti 10 let od datuma, ko je bila pomoč dodeljena.

4.3.2. Pravila za oceno velikih naložbenih projektov

67. Za regionalno pomoč za naložbe za velike naložbene projekte velja prilagojena zgornja meja regionalne pomoči (61) na osnovi naslednje lestvice: Upravičeni odhodki Prilagojena zgornja meja pomoči Do 50 milijonov EUR 100 % regionalne zgornje meje Za del med 50 milijonov EUR in 100 milijonov EUR 50 % regionalne zgornje meje Za del nad 100 milijonov EUR 34 % regionalne zgornje meje Tako se dovoljen znesek pomoči za velik naložbeni projekt izračuna v skladu z naslednjo formulo: najvišji znesek pomoči = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), pri čemer je R neprilagojena zgornja meja regionalne pomoči, B upravičeni odhodki med 50 milijonov EUR in 100 milijonov EUR in C upravičeni odhodki nad 100 milijonov EUR. Izračun je narejen na podlagi uradnih menjalnih tečajev v veljavi na dan dodelitve pomoči ali na dan priglasitve, v primeru pomoči, ki jo je treba priglasiti posamično.

68. Kadar celotni znesek pomoči iz vseh virov presega 75 % največjega zneska pomoči, ki bi jo lahko prejela naložba z upravičenimi odhodki v višini 100 milijonov EUR ob uporabi standardne zgornje meje pomoči, ki veljajo za velika podjetja v skladu z odobreno karto regionalnih pomoči, na datum, ko je pomoč dodeljena, ter kadar (a) je upravičenec do pomoči pred naložbo odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega(-ih) proizvoda(-ov) na zadevnem(-ih) trgu (-ih) ali bo za to odgovoren po naložbi, ali (b) je zmogljivost proizvodnje, ki jo je ustvaril projekt, večja od 5 % trga, izmerjenega s podatki o očitni porabi (62) zadevnega proizvoda, razen če je povprečna letna stopnja rasti njene očitne porabe v zadnjih petih letih nad povprečno letno stopnjo rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora, bo Komisija odobrila regionalno pomoč za naložbe samo po natančnem preverjanju po sprožitvi postopka iz člena 88(2) Pogodbe, ali je pomoč potrebna za zagotavljanje spodbujevalnega učinka za naložbe in ali koristi ukrepa pomoči presegajo izhajajoče izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami (63).

69. Zadevni proizvod je ponavadi proizvod, ki zadeva naložbeni projekt (64). Če projekt zadeva polizdelek in pomemben del proizvodnje ni prodan na trgu, je lahko zadevni proizvod izdelek v nadaljnjem proizvodnem procesu. Zadevni proizvodni trg zajema zadevni proizvod in njegove nadomestke, ki jih tako obravnavajo potrošniki (zaradi lastnosti, cen in nameravane uporabe proizvoda) ali proizvajalec (zaradi prožnosti proizvodnih objektov).

70. Breme dokazovanja, da položaji iz odstavkov 68(a) in (b) ne veljajo, leži na državi članici (65). Za namen uporabe točk (a) in (b) bo prodaja in očitna poraba določena na ustrezni ravni klasifikacije Prodcom (66), ponavadi v EGP, ali če ti podatki niso na voljo, na osnovi katere koli splošno sprejete druge segmentacije trga, za katero so na voljo statistični podatki.

4.4. Določbe o kumulaciji pomoči

71. Zgornje meje intenzivnosti pomoči iz razdelkov 4.1 in 4.3 zgoraj veljajo za celotno pomoč: — kadar je dodeljena po več regionalnih shemah hkrati ali v kombinaciji z ad hoc pomočjo; — če prihaja iz lokalnih, regionalnih, državnih virov ali iz virov Skupnosti.

72. Kadar je pomoč, izračunana na podlagi materialnih ali nematerialnih naložbenih stroškov, združena s pomočjo, izračunano na podlagi stroškov dela, se mora upoštevati zgornja meja intenzivnosti, določena za zadevno regijo (67).

73. Kadar so izdatki, ki so upravičeni do regionalne pomoči, v celoti ali delno upravičeni tudi do pomoči za druge namene, bo za skupni del veljala najugodnejša zgornja meja iz določb, ki se uporabljajo.

74. Kadar država članica določi, da se lahko državna pomoč po eni shemi združi s pomočjo iz druge sheme, mora za vsako shemo določiti metodo, s katero bo zagotovila združljivost z zgoraj naštetimi pogoji.

75. Regionalna pomoč za naložbe se ne more združiti s podporo de minimis za iste upravičene odhodke, da bi se tako izognilo najvišjim intenzivnostim pomoči, določenim v teh smernicah.

5. Pomoč za tekoče poslovanje (68)

76. Regionalna pomoč, namenjena zmanjšanju tekočih izdatkov podjetja (pomoč za tekoče poslovanje), je praviloma prepovedana. Izjemoma se lahko dodeli v regijah, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 87(3)(a), pod pogojem, da (i) je upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in zaradi svoje narave ter (ii) da je njena višina sorazmerna razvojnim problemom, ki jih želi ublažiti (69). Država članica mora sama dokazati obstoj in pomembnost kakršnih koli problemov (70). Poleg tega so v regijah z nizko gostoto prebivalstva in regijah z najmanjšim številom prebivalstva lahko sprejemljive nekatere posebne oblike pomoči za tekoče poslovanje.

77. Pomoč za tekoče poslovanje mora biti načeloma dodeljena samo glede na predhodno določen niz upravičenih odhodkov ali stroškov (71) ter omejena na določen delež teh stroškov.

78. Zaradi posebne narave finančnih dejavnosti in dejavnosti znotraj skupine, kot so določene v oddelku J (kode 65, 66 in 67), in dejavnosti znotraj skupine iz oddelka K (koda 74) klasifikacije NACE, ima pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena za te dejavnosti, le zelo omejeno verjetnost spodbujanja regionalnega razvoja, toda zelo visoko tveganje izkrivljanja konkurence, kot je zapisano v Obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (72). Komisija zato v skladu s temi smernicami ne bo odobrila nobene pomoči za tekoče poslovanje za sektor finančnih storitev ali za dejavnosti znotraj skupine, razen če je takšna pomoč dodeljena po splošnih shemah, ki so odprte za vse sektorje in so namenjene za nadomeščanje dodatnih prevoznih stroškov ali dodatnih stroškov dela. Prav tako je izključena pomoč za tekoče poslovanje, namenjena spodbujanju izvoza.

79. Ker naj bi preprečevala zamude in ozka grla pri regionalnem razvoju, razen kot določeno v odstavkih 80 in 81, mora biti pomoč za tekoče poslovanje vedno začasna in se s časom zmanjševati ter mora biti postopno opuščena, ko zadevne regije dosežejo resnično konvergenco z bogatejšimi območji EU (73).

80. Kot odstopanje od prejšnjega odstavka se lahko pomoč za tekoče poslovanje, ki se ne zmanjšuje postopoma in ni časovno omejena, odobri samo: — v najbolj oddaljenih regijah, če je namenjena za nadomestilo dodatnih stroškov, ki so v zvezi z opravljanjem gospodarskih dejavnosti posledica dejavnikov iz člena 299(2) Pogodbe, katerih stalnost in součinkovanje močno otežujeta razvoj teh regij (oddaljenost, otoška lega, majhnost, težavna topografija in podnebje ter ekonomska odvisnost od maloštevilnih proizvodov) (74); — v regijah z najmanjšim številom prebivalcev, če je namenjena preprečevanju ali zmanjševanju nadaljnjega upada prebivalstva v teh regijah (75). Regije z najmanjšim številom prebivalcev pomenijo ali spadajo k regijam na ravni NUTS-II z gostoto prebivalstva 8 prebivalcev na kvadratni kilometer ali manj ter obsegajo sosednja ali mejna območja, ki izpolnjujejo isto merilo glede gostote prebivalstva.

81. Poleg tega je lahko v najbolj oddaljenih regijah in regijah z nizko gostoto prebivalstva pomoč, ki se ne zmanjšuje postopoma in ni časovno omejena ter je namenjena delnemu povračilu dodatnih prevoznih stroškov, lahko odobrena pod naslednjimi pogoji: — pomoč lahko služi samo nadomestilu dodatnih prevoznih stroškov, ob upoštevanju drugih shem pomoči za prevoz. Medtem ko je znesek pomoči lahko izračunan na reprezentativni osnovi, se je treba izogibati prekomernemu nadomestilu; — pomoč se lahko dodeli samo za dodatne prevozne stroške, ki nastanejo s prevozom blaga, proizvedenega v najbolj oddaljenih regijah in regijah z nizko gostoto prebivalstva, znotraj državnih meja zadevne države. Ta pomoč nikakor ne sme postati izvozna pomoč. Pomoč se ne sme dodeliti za prevoz ali prenos proizvodov podjetij brez alternativne lokacije (izdelki ekstraktivne industrije, hidroelektrarne itd.); — samo za najbolj oddaljene regije pomoč lahko pokriva tudi stroške prevoza osnovnih surovin, surovin ali polizdelkov od kraja izdelave do kraja končne predelave v zadevni regiji; — višino pomoči mora biti možno vnaprej objektivno določiti, in sicer na podlagi koeficienta pomoči na potnika ali na podlagi koeficienta pomoči na tono/kilometer, treba pa je sestaviti tudi letno poročilo, ki med drugim vključuje delovanje tega/teh koeficienta(-ov); — ocena dodatnih stroškov mora temeljiti na najbolj ekonomičnem prevozu in najkrajši poti med krajem izdelave ali predelave in trgom ob uporabi takega prevoza; treba je upoštevati tudi zunanje stroške za okolje.

82. V vseh primerih mora biti potreba po in stopnja pomoči za tekoče poslovanje redno ponovno pregledana, da se zagotovi njena dolgoročna pomembnost za zadevno regijo. Zato bo Komisija sheme za pomoč za tekoče poslovanje odobrila samo za čas trajanja teh smernic.

83. Da se preverijo učinki shem pomoči za tekoče poslovanje na trgovino in konkurenco, se od držav članic zahteva, da vsako leto predložijo eno samo poročilo za vsako regijo NUTS-II, v kateri je dodeljena pomoč za tekoče poslovanje, v katerem bo prikazan razrez celotnih odhodkov ali ocenjen izpad dohodka za vsako odobreno shemo pomoči za tekoče poslovanje v zadevni regiji ter bo prikazanih deset največjih upravičencev pomoči za tekoče poslovanje v zadevni regiji (76) z oznako sektorja(-ev) dejavnosti upravičencev in zneska pomoči, ki ga je prejel vsak.

6. Pomoč za novo nastala mala podjetja

84. Čeprav se novo nastala mala podjetja spopadajo s težavami povsod po EU, se zdi, da gospodarski razvoj regij, ki prejemajo pomoč, ovirajo sorazmerno nizke stopnje podjetniške dejavnosti in zlasti podpovrečno nizke stopnje ustanavljanja podjetij. Zato se zdi potrebno uvesti novo obliko pomoči, ki je lahko dodeljena poleg regionalne pomoči za naložbe, da se zagotovi spodbuda za podporo ustanavljanju podjetij in zgodnjim stopnjam razvoja malih podjetij v območjih, ki prejemajo pomoč.

85. Da se zagotovi učinkovito ciljno naravnanost pomoči, se zdi, da je treba to pomoč razdeliti v stopnje glede na težave, s katerimi se spopada vsaka regija. Poleg tega mora biti pomoč vsaj v začetni fazi, da se izogne nesprejemljivemu tveganju izkrivljanja konkurence, vključno s tveganjem izrinjanja obstoječih podjetij, strogo omejena na majhna podjetja, v omejenem znesku in se mora s časom zmanjševati.

86. V skladu s tem bo Komisija odobrila sheme pomoči, ki zagotavljajo pomoč do skupnega zneska 2 milijona EUR na podjetje (77) za mala podjetja z gospodarsko dejavnostjo v regijah, upravičenih do odstopanja iz člena 87(3)(a), in do zneska 1 milijon EUR na podjetje za mala podjetja z gospodarsko dejavnostjo v regijah, upravičenih do odstopanja iz člena 87(3)(c). Letni zneski pomoči, dodeljeni za novonastala mala podjetja, ne smejo presegati 33 % zgoraj naštetih celotnih zneskov pomoči na podjetje.

87. Upravičeni odhodki so pravni stroški, stroški posvetovanja in svetovanja ter upravni stroški, povezani z ustanovitvijo podjetja, kot tudi sledeči stroški, če so dejansko nastali v prvih petih letih po ustanovitvi podjetja (78): — obresti na zunanje financiranje in dividende na angažirana lastna sredstva, ki ne presegajo referenčne mere; — pristojbine za najem proizvodnih obratov/opreme; — elektrika, voda, ogrevanje, davki (razen DDV in davka na poslovne prihodke pravnih oseb) in upravni stroški; — amortizacija, pristojbine za zakup proizvodnih obratov/opreme ter stroški dela, vključno z obveznimi socialnimi prispevki so lahko vključeni, če osnovne naložbe ali ukrepi ustanavljanje delovnih mest in rekrutiranja niso dobili že drugih oblik pomoči.

88. Intenzivnost pomoči ne sme presegati — v regijah iz člena 87(3)(a) 35 % upravičenih odhodkov, nastalih v prvih treh letih po ustanovitvi podjetja, in 25 % upravičenih odhodkov, nastalih v sledečih dveh letih; — v regijah iz člena 87(3)(c) 25 % upravičenih odhodkov, nastalih v prvih treh letih po ustanovitvi podjetja, in 15 % upravičenih odhodkov, nastalih v sledečih dveh letih;

89. Te intenzivnosti se povečajo za 5 % v regijah iz člena 87(3)(a) z BDP na prebivalca manj kot 60 % povprečja EU-25, v regijah z gostoto prebivalstva pod 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer in na majhnih otokih z manj kot 5 000 prebivalci ter v skupnostih enake velikosti, ki so podobno izolirane.

90. Države članice vzpostavijo potreben sistem za zagotavljanje, da zgornje meje za znesek pomoči in povezano intezivnostjo pomoči glede na zadevne upravičene stroške niso presežene. Zlasti pa pomoč, določena v tem poglavju, ne sme biti združena z drugimi javnimi podporami (vključno s podporo de minimis), s čimer bi se izognili določenim največjim intenzivnostim pomoči ali zneskom.

91. Dodeljevanje pomoči, oblikovane izrecno za novonastala mala podjetja, lahko povzroči napačne pobude za obstoječa mala podjetja, ki bi se zato zaprla in nato ponovno ustanovila, da bi prejela to vrsto pomoči. Države članice se morajo zavedati tega tveganja in morajo oblikovati takšne sheme pomoči, da se bodo temu problemu izognile, na primer z omejevanjem vlog lastnikov nedavno zaprtih podjetij.

7. Prehodna ureditev

7.1. Zmanjševanje intenzivnosti pomoči za regije, ki 1. januarja 2007 ostanejo v smislu člena 87(3)(a)

92. Kjer bo izvajanje teh smernic povzročilo zmanjšanje največje intenzivnosti pomoči za več kot 15 odstotnih točk (neto na bruto) (79), je lahko znižanje opravljeno v dveh korakih, najprej z znižanjem za najmanj 10 odstotnih točk 1. januarja 2007 ter nato preostali delež 1. januarja 2011.

7.2. Zmanjševanje intenzivnosti pomoči v regijah gospodarskega razvoja

93. Pod pogojem, da država članica predlaga zadevna območja kot upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(c) za celotno obdobje 2007–2013, lahko zmanjšanje intenzivnosti pomoči za regije gospodarskega razvoja poteka v dveh korakih. Zmanjšanje za vsaj 10 odstotnih točk neto na bruto bo stopilo v veljavo 1. januarja 2007. Za upoštevanje nove intenzivnosti pomoči, dovoljene v teh smernicah, bo končno zmanjšanje uveljavljeno najkasneje 1. januarja 2011 (80).

7.3. Postopno opuščanje pomoči za tekoče poslovanje

94. Za regije, ki bodo zaradi izgube upravičenosti po členu 87(3)(a) izgubile zmožnost dodeljevanja pomoči za tekoče poslovanje, Komisija lahko sprejme linearno postopno opuščanje shem pomoči za tekoče poslovanje v dveh letih od datuma prenehanja upravičenosti do dodeljevanja takšne pomoči.

7.4. Postopno opuščanje za regije iz člena 87(3)(c)

95. Po začetku veljave teh smernic številne regije ne bodo več upravičene do regionalne pomoči za naložbe. Za lažji prehod teh regij na prenovljen režim horizontalne državne pomoči, ki se postopoma uveljavlja z izvajanjem akcijskega načrta državnih pomoči, lahko države članice izjemoma določijo dodatne regije kot upravičene do regionalne pomoči po členu 87(3)(c) do 1. januarja 2009, če so izpolnjeni naslednji pogoji: — zadevne regije so bile upravičene do regionalne pomoči po členu 87(3)(c) 31. decembra 2006; — skupno celotno število prebivalstva regij, upravičenih do regionalne pomoči za naložbe po členu 87(3)(c) v skladu z določanjem obsega prebivalstva iz odstavkov 27 in 28, ter tistih, določenih v skladu s to določbo, ne presega 66 % nacionalnega števila prebivalstva, upravičenega do regionalne pomoči po členu 87(3)(c) 31. decembra 2006 (81); — največja dovoljena intenzivnost pomoči v dodatnih regijah, določenih v skladu s to določbo, ne presega 10 %.

8. Karta regionalnih pomoči in izjava o združljivosti

96. Regije države članice, ki so upravičene do regionalne pomoči za naložbe na podlagi odstopanj, in zgornje meje intenzivnosti pomoči za začetne naložbe (82), odobrene za vsako regijo, skupaj tvorijo karto regionalnih pomoči države članice. Karta regionalnih pomoči tudi določa regije, upravičene do dodeljevanja pomoči za podjetja. Sheme pomoči za tekoče poslovanje niso zajete v kartah regionalnih pomoči in so ocenjene za vsak primer posebej na osnovi priglasitve zadevne države članice v skladu s členom 88(3) Pogodbe.

97. Sodišče Evropskih skupnosti je razsodilo, da „odločbe“, s katerimi Komisija sprejme karte regionalnih pomoči za vsako državo članico, pomenijo sestavni del smernic o regionalni pomoči in so zavezujoče samo pod pogojem, da so jih države članice sprejele (83).

98. Poleg tega se je treba zavedati, da karte regionalnih pomoči tudi določajo področje uporabe vsake skupinske izjeme, ki izvzema regionalno pomoč iz obveze priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, ne glede na to, ali je takšna pomoč dodeljena na osnovi Uredbe (ES) 70/2001 (84) ali na osnovi morebitne prihodnje uredbe o izjemi za druge oblike regionalne pomoči. Člen 1(1)(b) Uredbe (ES) 994/1998 (85) dovoljuje izjemo samo za „pomoč, ki se sklada s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico“.

99. V skladu s temi smernicami in odvisno od družbeno-ekonomskega položaja držav članic, bo karta regionalnih pomoči vsebovala: (1) regije, ki so lahko določene na podlagi meril, določenih v teh smernicah, in glede na katere te smernice določajo najvišje intenzivnosti pomoči. To so regije, upravičene do odstopanja iz člena 87(3)(a) in regije statističnega učinka. (2) regije, ki jih določijo države članice za upravičenost do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(c) do meje za obseg prebivalstva, določene v skladu z razdelkom 3.4.1.

100. Seveda so države članice same odgovorne, da se ob upoštevanju pogojev iz teh smernic odločijo, ali želijo dodeliti regionalno pomoč za naložbe in do kakšne stopnje. Skladno s tem mora vsaka država članica čim prej po objavi teh smernic Komisiji v skladu s členom 88(3) Pogodbe priglasiti enotno karto regionalnih pomoči, ki pokriva njeno celotno državno ozemlje.

101. Komisija bo priglasitev pregledala v skladu s postopkom iz člena 88(3) Pogodbe. Ob zaključku svojega pregleda bo odobrene karte regionalnih pomoči objavila v Uradnem listu Evropske unije. Te karte bodo začele veljati 1. januarja 2007 ali na dan njihove objave, če je ta kasneje, ter bodo štele kot sestavni del teh smernic.

102. V priglasitvi morajo biti jasno označene regije, predlagane za upravičenost po členu 87(3)(a) ali (c), in intenzivnosti pomoči, predvidene za velika podjetja ob upoštevanju prilagoditev zgornjih meja za regionalno pomoč za velike naložbene projekte. Kadar za nekatere regije veljajo prehodna pravila ali kadar je pričakovana sprememba intenzivnosti pomoči, je treba navesti zadevna obdobja in intenzivnosti pomoči.

103. Glede na to, da so regije, upravičene do pomoči iz člena 87(3)(a), in regije statističnega učinka določene zunanje na ravni NUTS-II, ponavadi ne bo treba predložiti podrobnih utemeljujočih družbeno-ekonomskih podatkov. Po drugi strani pa je treba predložiti podrobne utemeljujoče podatke za razlago določanja regij iz člena 87(3)(c), razen regij gospodarskega razvoja, regij z nizko gostoto prebivalstva in mejnih regij, podatki pa morajo vsebovati podrobno določanje zadevnih regij, podatke o prebivalstvu, podatke o BDP in stopnji brezposelnosti v zadevni regiji ter vse druge pomembne podatke.

104. Da se zagotovi stalnost, ki je bistvena za dolgoročen regionalni razvoj, naj bi seznam regij, ki ga bodo poslale države članice, načeloma veljal za celotno obdobje 2007–2013. Vendar pa bo lahko sredi obdobja v letu 2010 ponovno pregledan. Vsaka država članica, ki želi spremeniti seznam regij, upravičenih do pomoči po členu 87(3)(c) ali veljavne intenzivnosti pomoči, mora o tem obvestiti Komisijo najkasneje do 1. aprila 2010. Vsaka sprememba regij v tem okviru ne sme presegati 50 % celotnega obsega, dovoljenega za državo članico po členu 87(3)(c). Razen regij statističnega učinka, regije, ki po vmesnem pregledu niso več upravičene do regionalne pomoči, niso upravičene do nobene prehodne podpore. Poleg tega lahko države članice Komisiji kadar koli predložijo zahtevo, naj seznamu doda nadaljnje regije, dokler ni dosežen zadevni obseg prebivalstva.

9. Začetek veljavnosti, izvajanje, preglednost in ponoven pregled

105. Komisija namerava uveljaviti te smernice za vso regionalno pomoč, dodeljeno po 31. decembru 2006. Regionalna pomoč, dodeljena ali ki bo dodeljena pred letom 2007, bo ocenjena v skladu s smernicami o državni regionalni pomoči iz leta 1998.

106. Ker morajo biti skladne s karto regionalnih pomoči, priglasitve shem regionalnih pomoči ali ad hoc pomoči, ki naj bi bile dodeljene po 31. decembru 2006, ponavadi ne morejo biti obravnavane kot popolne, dokler ni sprejeta karta regionalnih pomoči za zadevno državo članico v skladu z ureditvami iz razdelka 8. V skladu s tem Komisija ponavadi ne bo pregledala priglasitev shem regionalnih pomoči, če naj bi veljale po 31. decembru 2006, ali ad hoc pomoči, če naj bi bila dodeljena po tem datumu, dokler ni sprejeta karta regionalnih pomoči za zadevno državo članico (86). Enako velja za sheme pomoči za novonastala mala podjetja iz razdelka 6 teh smernic.

107. Komisija meni, da bo izvedba teh smernic vodila k bistvenim spremembam pravil, ki veljajo za regionalno pomoč v vsej Skupnosti. Poleg tega se zdi glede na spremenjene gospodarske in družbene pogoje, ki prevladujejo v EU, nujen ponoven pregled trajne utemeljitve za vse sheme regionalnih pomoči ter njihove uspešnosti, vključno s shemami pomoči za naložbe in pomoči za tekoče poslovanje. Zato bo Komisija predlagala naslednje ustrezne ukrepe za države članice v skladu s členom 88(1) Pogodbe: — brez poseganja v člen 10(2) Uredbe (ES) št. 70/2001 (87) o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 364/2004 (88), in v člen 11(2) Uredbe (ES) št. 2204/2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (89), države članice omejijo časovno uporabo vseh obstoječih shem regionalne pomoči na pomoč, dodeljeno na ali pred 31. decembrom 2006; — kjer okoljske sheme pomoči omogočajo regionalno pomoč za naložbe, dodeljeno za okoljske naložbe na podlagi opombe 29 smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (90), države članice spremenijo zadevne sheme, da se zagotovi, da se pomoč lahko dodeli le po 31. decembru 2006, če je v skladu s karto regionalnih pomoči, veljavno na datum, ko je pomoč dodeljena; — države članice po potrebi spremenijo druge obstoječe sheme pomoči, da se zagotovi, da se kakršni koli regionalni dodatki, kot so tisti, ki so dovoljeni za pomoč za usposabljanje, pomoč za raziskave in razvoj ali okoljsko pomoč, lahko dodelijo le po 31. decembru 2006 v območjih, ki so upravičena za podporo iz člena 87(3)(a) ali (c) v skladu s karto regionalne pomoči, ki jo je sprejela Komisija in ki velja na datum, ko je bila pomoč dodeljena. Komisija bo pozvala države članice, naj potrdijo sprejem teh predlogov v enem mesecu.

108. Poleg tega Komisija meni, da so potrebni nadaljnji ukrepi za izboljšanje preglednosti regionalne pomoči v razširjeni uniji. Zlasti se zdi potrebno, da se zagotovi, da imajo države članice, gospodarski subjekti, zainteresirane strani in celo Komisija sama preprost dostop do celotnega besedila vseh veljavnih shem regionalne pomoči v EU. Komisija meni, da je to mogoče enostavno doseči z vzpostavitvijo povezanih spletnih strani. Zato bo Komisija pri pregledu shem regionalne pomoči sistematično zahtevala od držav članic, da se zavežejo k objavi celotnega besedila končne sheme pomoči na spletu in da Komisiji sporočijo spletni naslov objave. Projekti, za katere bodo stroški nastali pred datumom objave sheme, ne bodo upravičeni do regionalne pomoči.

109. Komisija se lahko kadar koli odloči za pregled ali spremembo teh smernic, če bi bilo to potrebno zaradi politike konkurence ali zaradi upoštevanja drugih politik Skupnosti in mednarodnih obveznosti.

(1) Regionalna dodatna izplačila, dodeljena za take namene, zato ne štejejo kot regionalna pomoč.

(2) UL C 74, 10.3.1998, str. 9, spremenjene v UL C 288, 9.10.1999, str.2, in UL C 258, 9.9.2000, str.5.

(3) Točka 4.4 smernic o regionalni pomoči je bila spremenjena s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 288, 9.10.1999, str. 2).

(4) UL C 70, 19.3.2002, str. 8, spremenjen v UL C 263, 1.11.2003, str. 3.

(5) V zvezi s tem glej sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi 730/79, Philip Morris [1980], Recueil 2671, odstavek 17 ter sodbo v zadevi C-169/95, Španija proti Komisiji [1997], Recueil I-135, odstavek 20.

(6) V zvezi s tem glej sodbo Sodišča prve stopnje v T-380/94, AIUFFASS in AKT [1996], Recueil II-2169, odstavek 54.

(7) Za namene teh smernic „premog“ pomeni premog visoke, srednje in nizke kakovostne kategorije A ter premog B v smislu sistema mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Gospodarska komisija OZN za Evropo.

(8) UL C 28, 1.2.2000, str. 2. Popravek UL C 232, 12.8.2000, str. 17.

(9) Sektorja, za katera veljajo posebna pravila nad temi, ki so določena tukaj, sta trenutno: prevoz in ladjedelništvo.

(10) UL L 10, 13.1.2001, str. 33. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 364/2004 (UL 63, 28.2.2004, str. 22).

(11) UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

(12) Zlasti pomoč, dodeljeno velikim ali srednje velikim podjetjem med obdobjem prestrukturiranja, je treba vedno posamično priglasiti Komisiji, tudi če je dodeljena kot del odobrene sheme pomoči.

(13) UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

(14) UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

(15) Ocenjuje se, da se bo ta meja 42 % dvignila na 45,5 % za EU-27 po pristopu Bolgarije in Romunije.

(16) Uporaba varovalke bo pomenila celoten obseg prebivalstva v višini približno 43,1 % za EU-25 oziroma 46,6 % za EU-27.

(17) Zadeva 248/84, Nemčija proti Komisiji [1987], Recueil 4013, odstavek 19.

(18) Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS), UL L 154, 21.6.2003, str. 1. Nomenklaturo NUTS uporablja kot referenco EUROSTAT za zbiranje, razvoj in usklajevanje regionalnih statistik EU in za družbeno-ekonomske analize regij.

(19) To temelji na predpostavki, da kazalnik BDP lahko skupaj odraža oba omenjena pojava.

(20) V tej in vseh drugih omembah BDP na prebivalca v teh smernicah se BDP meri po standardih kupne moči (SKM).

(21) Podatki za obdobje 2000–2002.

(22) Azori, Madeira, Kanarski otoki, Guadeloupe, Martinik, Reunion in Francoska Gvajana.

(23) V praksi 75 % povprečnega BDP na prebivalca za EU-15 ustreza 82,2 % povprečnega BDP na prebivalca za EU-25.

(24) V nadaljevanju besedila so te regije imenovane regije „statističnega učinka“.

(25) Glej opombo 17 zgoraj.

(26) Z izjemo držav članic, katerih celotno ozemlje je upravičeno do odstopanja po členu 87(3)(a).

(27) V nadaljnjem besedilu so te regije imenovane regije „gospodarskega razvoja“.

(28) Čeprav Severna Irska ni bila upravičena do pomoči v skladu s členom 87(3)(a), je bila v obdobju 2000–2006 vseeno deležna enake intenzivnosti pomoči kot številne regije iz člena 87(3)(a). Zato bi bilo treba Severno Irsko za namen teh smernic obravnavati kot regijo gospodarskega razvoja.

(29) Izračunano na osnovi možnosti NUTS-III odstavka 30(b) teh smernic.

(30) Komisija je uporabila enako metodo v svojih smernicah o državni regionalni pomoči iz leta 1998: Priloga 3, odstavki 4–7.

(31) Tiste regije statističnega učinka, ki od 1. januarja 2011 niso več upravičene do odstopanja iz člena 87(3)(a), so avtomatično upravičene po členu 87(3)(c).

(32) Ob upoštevanju njune velikost je za Ciper in Luksemburg dovolj, da imajo določene regije ali BDP na prebivalca nižji od povprečja EU ali stopnjo brezposelnosti, ki je višja od 115 % državnega povprečja, ter da imajo vsaj 10 000 prebivalcev.

(33) V izogib dvojnemu štetju je treba to merilo uporabljati kot dodatno merilo po upoštevanju relativne blaginje zadevnih regij.

(34) Na primer polotoki in gorate regije.

(35) Ta najnižja meja je lahko znižana v primeru otokov in drugih območij podobne geografske izolacije.

(36) Nadomestna naložba pa se lahko kvalificira kot pomoč za tekoče poslovanje pod določenimi pogoji, kot določeno v razdelku 5.

(37) Posledično samo pridobitev delnic pravne osebe ali podjetja ne šteje kot začetna naložba.

(38) Šteje se, da je delovno mesto povezano z izvedbo naložbenega projekta, če se nanaša na dejavnost, za katero je bila izvedena naložba, in če je ustvarjeno v treh letih po dokončani naložbi, vključno z delovnimi mesti, ki so bila ustvarjena zaradi povečanja stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, ustvarjenih z naložbo.

(39) Pri pomoči, ki jo je treba posamično priglasiti Komisiji, in ki jo mora Komisija odobriti, mora biti potrditev upravičenosti pogojena z odobritvijo pomoči s strani Komisije.

(40) „Začetek dela“ pomeni začetek gradbenih del ali prva trdna zaveza za naročilo opreme, vendar ne vključuje predhodnih študij izvedljivosti.

(41) Edina izjema tem pravilom je primer odobrenih shem davčne pomoči, kjer je davčna oprostitev ali znižanje odobreno avtomatično za upravičene stroške brez vsake diskrecije s strani organov.

(42) To na primer ne velja za subvencionirano posojilo, javno posojilo za lastni kapital ali javno udeležbo, ki ne ustreza vlagateljskemu načelu tržnega gospodarstva, državno poroštvo, ki vsebuje dele pomoči, kot tudi javno pomoč, dodeljeno v okviru pravila de minimis.

(43) To pravilo ne preprečuje nadomestila obratov ali opreme, ki je zaradi hitrih tehnoloških sprememb postala v tem obdobju petih let zastarela, če gospodarska dejavnost ostane v zadevni regiji za čas najkrajšega obdobja.

(44) Komisija bo prenehala s prejšnjo prakso, ko je spreminjala regionalno pomoč, o kateri so jo obvestile države članice, v neto ekvivalent dotacije, in tako upoštevala sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2000 v zadevi T-298/97, Alzetta. V tej zadevi je Sodišče prve stopnje razsodilo: „Po sistemu nadzora državne pomoči, vzpostavljenem s Pogodbo, Komisija pri ocenjevanju, ali je pomoč združljiva s Pogodbo, nima pooblastil za upoštevanje učinka davkov na znesek dodeljene finančne pomoči. Takšne pristojbine niso zaračunane posebej za pomoč samo, ampak so zaračunane naknadno ter se uporabljajo za zadevno pomoč na enak način kot za vsak prejet prihodek. Zato potemtakem ne morejo biti pomembne pri ocenjevanju posebnega učinka pomoči na trgovino in konkurenco ter zlasti pri ocenjevanju prednosti prejemnikov takšne pomoči v primerjavi s konkurenčnimi podjetji, ki niso prejela takšne pomoči in katerih prihodki so prav tako obdavčeni.“ Poleg tega Komisija meni, da bo uporaba BED, ki se uporablja tudi za izračunavanje intenzivnosti drugih vrst državne pomoči, pripomogla k povečanju enostavnosti in preglednosti sistema nadzora državnih pomoči, ter upošteva povečan delež državne pomoči, ki je dodeljen v obliki davčne oprostitve.

(45) Izjemoma je lahko dovoljena višja intenzivnost pomoči v primeru regije NUTS-III ali manjše, ki meji na regijo na podlagi člena 87(3)(a), če je to potrebno za zagotavljanje, da razlika med obema regijama ne presega 20 odstotnih točk.

(46) Priloga I k Uredbi Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001, UL L 63, 28.2.2004, str.22, ali katera koli uredba naslednica.

(47) Ti dodatki ne veljajo za pomoč, dodeljeno v sektorju transporta.

(48) V transportnem sektorju odhodki za nakup prevozne opreme (premičnin) niso upravičeni do pomoči za začetno naložbo.

(49) Če pridobitev spremljajo druge začetne naložbe, se morajo odhodki zanje prišteti k stroškom nakupa.

(50) V izjemnih primerih se lahko pomoč izračuna tudi s pomočjo (ocenjenih) stroškov dela za delovna mesta, ki jih pridobitev ohranja ali na novo ustvarja. Te primere je treba Komisiji priglasiti posamično.

(51) Stroški dela so celoten znesek, ki ga mora prejemnik pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo ter ga sestavljajo bruto plača (tj. pred obdavčitvijo) in obvezni prispevki za socialno varnost.

(52) Število zaposlenih ustreza številu delovnih enot na leto (DEL), to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za polni delovni čas, pri čemer sta delo s skrajšanim delovnim časom in sezonsko delo del DEL.

(53) Ta opredelitev velja za obstoječe in za nove ustanove.

(54) Teh 50 milijonov EUR mora biti izračunanih na osnovi cen in menjalnih tečajev na dan, ko je dodeljena pomoč, ali, v primeru velikih naložbenih projektov, pri katerih je potrebna posamična priglasitev, na osnovi cen in menjalnih tečajev na dan priglasitve.

(55) Za ocenjevanje, ali je začetna naložba ekonomsko nedeljiva, bo Komisija upoštevala tehnične, funkcionalne in strateške povezave ter neposredno geografsko bližino. Ekonomska nedeljivost bo ocenjena neodvisno od lastništva. To pomeni, da mora biti za ugotavljanje, ali velik naložbeni projekt pomeni enoten naložbeni projekt, ocena enaka, ne glede na to, ali projekt izvede eno podjetje, več podjetij, ki si delijo naložbene stroške, ali več podjetij, ki nosijo stroške ločenih naložb znotraj istega naložbenega projekta (na primer v primeru skupne naložbe).

(56) UL C 107, 7.4.1998, str. 7.

(57) UL C 70, 19.3.2002, str. 8, spremenjen v UL C 263, 1.11.2003, str. 1.

(58) Naložbeni projekti, ki jih je treba priglasiti posamično, bodo ocenjeni v skladu s pravili, ki so veljala ob času njihove priglasitve.

(59) Zaradi splošnega področja uporabe teh smernic se je Komisija odločila, da ni tehnično izvedljivo nadaljevati z vzpostavitvijo seznama sektorjev, v katerih prevladujejo resne strukturne težave.

(60) Ad hoc posamična pomoč mora biti vedno priglašena Komisiji. Zaradi jasnega vpliva na pogoje trgovine in konkurence potreba po posebni utemeljitvi povezave z regionalnim razvojem še bolj velja za ad hoc posamično pomoč za velike posamične naložbene projekte.

(61) Začetna točka za izračun prilagojene zgornje meje pomoči je vedno najvišja intenzivnost pomoči, dovoljena za pomoč za velika podjetja v skladu z razdelkom 4.1.2 zgoraj. Velikim naložbenim projektom ne sme biti dodeljen noben dodatek za MSP.

(62) Očitna poraba zadevnega proizvoda je proizvodnja, ki ji je prištet uvoz in odštet izvoz.

(63) Pred začetkom veljavnosti teh smernic bo Komisija pripravila dodatne smernice za merila, ki jih bo med tem ocenjevanjem upoštevala.

(64) Kadar naložbeni projekt zajema proizvodnjo več različnih proizvodov, je treba upoštevati vsakega od teh proizvodov.

(65) Če država članica dokaže, da upravičenec do pomoči vzpostavi nov proizvodni trg, ni treba opraviti testov iz odstavka 68(a) in (b), pomoč pa bo odobrena po lestvici iz odstavka 67.

(66) Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 z dne 19. decembra 1991 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti (UL L 374, 31.12.1991, str.1).

(67) Šteje se, da je pogoj izpolnjen, če seštevek pomoči za začetno naložbo, izražen v odstotku naložbe, in pomoči za ustvarjanje delovnih mest, izražen v odstotku stroškov dela, ne presega najugodnejšega zneska, ki ga dobimo pri uporabi zgornje meje, določene za regijo v skladu z merili iz razdelka 4.1, ali zgornje meje, določene za regijo v skladu z merili iz razdelka 4.3.

(68) Kot za druge oblike regionalne pomoči tudi za dodeljevanje pomoči za tekoče poslovanje vedno veljajo posebna pravila, ki lahko veljajo v posameznih sektorjih.

(69) Oblike pomoči za tekoče poslovanje so zlasti davčne oprostitve ali znižanje socialnih prispevkov, ki niso povezani z upravičenimi naložbenimi stroški.

(70) Komisija trenutno proučuje izvedljivost vzpostavitve metodologije za ocenjevanje dodatnih stroškov v najbolj oddaljenih regijah.

(71) Na primer nadomestne naložbe, prevozni stroški ali stroški dela.

(72) UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

(73) To načelo zmanjševanja se mora prav tako upoštevati ob priglasitvi novih shem pomoči za tekoče poslovanje, ki nadomestijo obstoječe sheme. Vendar pa je prožnost v zvezi z uporabo tega načela lahko dovoljena v primeru shem pomoči za tekoče poslovanje, oblikovanih za obravnavo geografskih razvojnih problemov posebnih območij znotraj regij iz člena 87(3)(a).

(74) Zaradi omejenosti najbolj oddaljenih regij, razen v primerih iz odstavka 78, Komisija meni, da je lahko brez posebne utemeljitve dodeljena pomoč za tekoče poslovanje do višine 10 % prometa upravičenca. Naloga države članice je, da dokaže, da je vsaka predlagana pomoč nad tem zneskom utemeljena glede na njen prispevek k regionalnemu razvoju in da je njena stopnja sorazmerna z dodatnimi stroški, povezanimi z dejavniki iz člena 299(2), ki naj bi jih povrnila.

(75) Naloga države članice je, da dokaže, da je predlagana pomoč potrebna in ustrezna za preprečevanje ali zmanjševanje nadaljnji upad prebivalstva.

(76) Kot prejet znesek pomoči.

(77) Upravičena podjetja so mala podjetja v pomenu iz člena 2 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 364/2004 ali katere koli uredbe naslednice, ki so neodvisna v pomenu člena 3 Priloge I k Uredbi Komisije št. 364/2004 in ki so bila ustanovljena pred manj kot petimi leti.

(78) DDV in neposredni davki na dobiček/dohodek niso zajeti v upravičene odhodke.

(79) Tj. od 50 % neto ekvivalenta dotacije na 30 % bruto ekvivalenta dotacije.

(80) Ker je imela Severna Irska koristi od posebnega določila v smernicah o regionalni pomoči za obdobje 2000–2006, je utemeljena tudi uporaba enake prehodne ureditve.

(81) Po izključitvi tistih regij, ki so bile upravičene do regionalne pomoči po členu 87(3)(c) 31. decembra 2006 in ki se kvalificirajo za pomoč v skladu z obstoječimi smernicami na podlagi drugih določb (regije statističnega učinka, regije gospodarskega razvoja, regije z nizko gostoto prebivalstva). Končne dodelitve so prikazane v Prilogi V.

(82) Kot prilagojene v skladu z odstavkom 67 v primeru pomoči za velike naložbene projekte, ki jo je treba posamično priglasiti.

(83) Sodba z dne 18. junija 2002 v zadevi C-242/00, Nemčija proti Komisiji.

(84) Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33), kot spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 glede povečanja področja uporabe za vključitev pomoči za raziskave in razvoj (UL L 63, 28.2.2004, str. 22).

(85) Uredba Sveta (ES) št. 994/1998 z dne 8. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči, UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

(86) Komisija obvešča države članice, da namerava za čim bolj lažje breme obveze priglasitve uporabiti pooblastila iz Uredbe (ES) 994/1998 o izjemi od priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe vse pregledne sheme regionalne pomoči za naložbe, ki ustrezajo državnim kartam regionalnih pomoči, odobrenih za zadevno državo članico. Ad hoc posamične pomoči in sheme pomoči za tekoče poslovanje ne bodo izvzete iz priglasitve. Poleg tega bodo še vedno veljale zahteve o posamični priglasitvi in predložitvi podatkov za velike projekte posamične pomoči iz razdelka 4.3 teh smernic, tudi v primeru pomoči, dodeljene v okviru izvzetih shem.

(87) UL L 10, 13.1.2001, str. 33.

(88) UL L 63, 28.2.2004, str. 22.

(89) UL L 337, 13.12.2002, str. 3.

(90) UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

PRILOGA I Opredelitev jeklarske industrije Za namen teh smernic jeklarska industrija pomeni podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo jeklenih izdelkov, naštetih spodaj: Izdelek Oznake kombinirane nomenklature (1) Grodelj 7201 Železove zlitine 7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11 Železo, dobljeno z direktno redukcijo železove rude, in gobasti izdelki iz železa 7203 Železo in nelegirano jeklo 7206 Polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla 7207 11 11, 7207 11 14, 7207 11 16, 7207 12 10, 7207 19 11, 7207 19 14, 7207 19 16, 7207 19 31, 7207 20 11, 7207 20 15, 7207 20 17, 7207 20 32, 7207 20 51, 7207 20 55, 7207 20 57, 7207 20 71 Ploščati izdelki iz železa ali nelegiranega jekla 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37, 7208 38, 7208 39, 7208 40, 7208 51, 7208 52, 7208 53, 7208 54, 7208 90 10, 7209 15 00, 7209 16, 7209 17, 7209 18, 7209 25 00, 7209 26, 7209 27, 7209 28, 7209 90 10, 7210 11 10, 7210 12 11, 7210 12 19, 7210 20 10, 7210 30 10, 7210 41 10, 7210 49 10, 7210 50 10, 7210 61 10, 7210 69 10, 7210 70 31, 7210 70 39, 7210 90 31, 7210 90 33, 7210 90 38, 7211 13 00, 7211 14, 7211 19, 7211 23 10, 7211 23 51, 7211 29 20, 7211 90 11, 7212 10 10, 7212 10 91, 7212 20 11, 7212 30 11, 7212 40 10, 7212 40 91, 7212 50 31, 7212 50 51, 7212 60 11, 7212 60 91 Žica, toplo valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa ali nelegiranega jekla 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91, 7213 99 Palice iz železa ali nelegiranega jekla 7214 20 00, 7214 30 00, 7214 91, 7214 99, 7215 90 10 Kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega jekla 7216 10 00, 7216 21 00, 7216 22 00, 7216 31, 7216 32, 7216 33, 7216 40, 7216 50, 7216 99 10 Nerjavno jeklo 7218 10 00, 7218 91 11, 7218 91 19, 7218 99 11, 7218 99 20 Ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla 7219 11 00, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 21, 7219 22, 7219 23 00, 7219 24 00, 7219 31 00, 7219 32, 7219 33, 7219 34, 7219 35, 7219 90 10, 7220 11 00, 7220 12 00, 7220 20 10, 7220 90 11, 7220 90 31 Žica iz nerjavnega jekla 7221 00, 7222 11, 7222 19, 7222 30 10, 7222 40 10, 7222 40 30 Ploščato valjani izdelki iz drugih legiranih jekel 7225 11 00, 7225 19, 7225 20 20, 7225 30 00, 7225 40, 7225 50 00, 7225 91 10, 7225 92 10, 7225 99 10, 7226 11 10, 7226 19 10, 7226 19 30, 7226 20 20, 7226 91, 7226 92 10, 7226 93 20, 7226 94 20, 7226 99 20 Votle palice iz drugih legiranih jekel 7224 10 00, 7224 90 01, 7224 90 05, 7224 90 08, 7224 90 15, 7224 90 31, 7224 90 39, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90, 7228 10 10, 7228 10 30, 7228 20 11, 7228 20 19, 7228 20 30, 7228 30 20, 7228 30 41, 7228 30 49, 7228 30 61, 7228 30 69, 7228 30 70, 7228 30 89, 7228 60 10, 7228 70 10, 7228 70 31, 7228 80 Piloti 7301 10 00 Tirnice in pragovi 7302 10 31, 7302 10 39, 7302 10 90, 7302 20 00, 7302 40 10, 7302 10 20 Brezšivne cevi in votli profili 7303, 7304 Varjene jeklene ali železne cevi, katerih zunanji premer presega 406,4 mm 7305 (1) UL L 279, 23.10.2001, str. 1.

PRILOGA II Opredelitev industrije sintetičnih vlaken Industrija sintetičnih vlaken je za namene teh smernic opredeljena kot: — iztiskanje/tkanje vseh določenih vrst vlaken in prej na osnovi poliestra, poliamida, akrila ali polipropilena, za katero koli končno uporabo, ali; — polimerizacija (vključno s polikondenzacijo), kadar je ta vključena v iztiskanje na ravni uporabljenih strojev, ali; — vsak postopek, ki spada zraven in je povezan z istočasno namestitvijo zmogljivosti iztiskanja/tkanja, ki jo opravi prihodnji upravičenec ali druga družba v skupini, ki ji pripada, ter ki je pri zadevni posebni industrijski dejavnosti običajno vključen v to zmogljivost na ravni uporabljene opreme.

PRILOGA III Obrazec za predložitev povzetka podatkov za pomoč za velike naložbene projekte, zaprošen v odstavku 65 1. Pomoč za (ime podjetja/podjetij, ki prejme(-jo) pomoč): 2. Referenčna oznaka sheme pomoči (referenčna oznaka Komisije za obstoječo shemo ali sheme, v okviru katere ali katerih je dodeljena pomoč): 3. Oseba ali osebe javnega prava, ki nudi(-jo) pomoč (ime in naslov organa ali organov, ki dodeljuje(-jo) pomoč): 4. Država članica, v kateri se izvede naložba: 5. Regija (raven NUTS-III), v kateri se izvede naložba: 6. Občina (nekdanja raven NUTS-V, zdaj LAU 2), v kateri se izvede naložba: 7. Vrsta projekta (ustanovitev novega obrata, razširitev obstoječega obrata, diverzifikacija proizvodnje obstoječega obrata v nov, dodaten proizvod, temeljita sprememba splošnega proizvodnega procesa v obstoječem obratu): 8. Proizvodi ali storitve, proizvedeni oziroma ponujene na osnovi naložbenega projekta (z nomenklaturo PRODCOM/NACE ali nomenklaturo CPA za projekte v storitvenem sektorju): 9. Kratek opis naložbenega projekta: 10. Diskontirani upravičeni stroški naložbenega projekta (v EUR): 11. Diskontiran znesek pomoči (bruto) v EUR: 12. Intenzivnost pomoči ( % v BED): 13. Pogoji, povezani s plačilom predlagane pomoči (če obstajajo): 14. Načrtovan datum začetka in konca projekta: 15. Datum dodelitve pomoči:

PRILOGA IV Metoda za določanje deležev prebivalstva v območjih, upravičenih do pomoči v skladu s členom 87(3)(c), v državah članicah Glavno načelo, ki vodi dodelitev števila upravičenega prebivalstva, je, da se jih razdeli glede na opaženo stopnjo nesorazmerja med regijami v posamezni državi članici in med različnimi državami članicami. Ta nesorazmerja so zajeta z dvema kazalnikoma: z bruto domačim proizvodom na prebivalca v standardu kupne moči (BDP na prebivalca v SKM) in s stopnjo brezposelnosti. Metoda izračuna nesorazmerja, ob čemer ne upošteva regij iz člena 87(3)(a), ki prejemajo pomoč, niti regij statističnega učinka in regij gospodarskega razvoja ter regij z nizko gostoto prebivalstva. Podatki, uporabljeni v izračunu, so povprečja zadnjih treh let, za katera so na voljo podatki, to je 2000–2002 za BDP na prebivalca in 2001–2003 za brezposelnost na državni ravni in ravni EU-25. Metodologija se uporabi v treh zaporednih korakih: Korak I Za preverjanje omenjenega nesorazmerja se uporabita dva pragova. Regije iz opisa stopnje NUTS-III morajo imeti BDP na prebivalca pod 85 % ali stopnjo brezposelnosti več kot 115 % državnega povprečja (DČ = 100). Za stopnjo brezposelnosti šteje, da je bilo doseženo zadostno nesorazmerje, če ima zadevna regija stopnjo brezposelnosti, ki je za 50 % višja od državnega povprečja. Korak II Za upoštevanje sorazmernega položaja države članice glede na povprečje EU-25 sta praga 85 % za BDP na prebivalca in 115 % za brezposelnost prilagojena v skladu z naslednjima formulama: Prilagojen prag BDP Prilagojen prag brezposelnosti pri čemer je SDČ sorazmeren položaj države članice glede na povprečje EU 25 v %. Uvedba teh popravkov pomeni, da morajo regije v premožnejših državah članicah kazati nižji BDP na prebivalca v primerjavi z državnim povprečjem, da so upravičene do merila zadostnega nesorazmerja. Regije v državah članicah z nizko brezposelnostjo morajo kazati višjo raven brezposelnosti, čeprav so omejene z najvišjo stopnjo brezposelnosti v višini 150 %. Po drugi strani pa imajo lahko regije v revnejših državah članicah BDP na prebivalca višji kot 85 % in regije v državah članicah z visoko brezposelnostjo lahko dokažejo zadostno nesorazmerje tudi s stopnjo brezposelnosti pod 115 %. Primeri uporabe korekcijskih formul Relativen položaj Nizozemske (EU-25 = 100): BDP na prebivalca 122,5, brezposelnost 32,9. Po uporabi omenjenih korekcijskih formul se praga za Nizozemsko premakneta s 85 na 77,2 za BDP na prebivalca in od 115 na 150 za brezposelnost. Relativen položaj Grčije (EU-25 = 100): BDP na prebivalca 74,5, brezposelnost 111,7. Po uporabi omenjenih korekcijskih formul se praga za Grčijo premakneta s 85 na 99,5 za BDP na prebivalca in s 115 na 109,0 za brezposelnost. Korak III Naslednji korak je preverjanje, katera območja, ki niso upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) ali niso posebej določena kot območja, upravičena za člena 87(3)(c), so upravičena do merila zadostnega nesorazmerja. Števila prebivalcev vseh območij NUTS-III, ki izpolnjujejo ta merila, so sešteta za vsako državo članico. Nato je izračunano celotno število prebivalstva za vsa območja, ki izpolnjujejo ta merila, za EU-25, kot tudi delež, v odstotkih, vsake države članice v tej celoti. Ti odstotki nato štejejo kot delitveni ključ za dovoljene deleža obsega prebivalstva. Če se Komisija odloči, da dovoli zajemanje 42 % prebivalstva EU-25, ki živi v regijah prejemnicah pomoči, se prebivalstvo vseh območij prejemnikov pomoči iz člena 87(3)(a) in razporejenih območij iz člena 87(3)(c) odštejejo od te številke. Preostalo število se razdeli med države članice po delitvenem ključu. Poleg tega in tudi ker ni izvedljivo dokazati notranje neskladnosti za države članice, ki niso razdeljene v skladu z NUTS-III (Luksemburg in Ciper), se uporabi varovalka, ki zagotavlja, da nobena država članica ne more doživeti zmanjšanja obsega regij, ki prejemajo pomoč, večjega od 50 % (skupaj za območja iz členov 87(3)(a) in 87(3)(c)) v primerjavi s smernicami o regionalni pomoči iz leta 1998. Cilj tega je zagotoviti, da je vsem državam članicam dodeljena meja, ki omogoča dovolj prožnosti za uspešno politiko regionalnega razvoja.