SL Uradni list Evropske unije C 234/8

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktiv Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000, ki se nanaša na ustanovitev in poslovanje kreditnih institucij, in Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij

COM(2004) 486 final - 2004/0155 in 2004/0159 (COD)

(2005/C 234/02)

Evropski svet je 13. septembra 2004 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu: Predlog Direktiv Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000, ki se nanaša na ustanovitev in poslovanje kreditnih institucij, in Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 14. februarja 2005. Poročevalec je bil g. M. RAVOET.

Evropsko ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 415. plenarnem zasedanju 9. in 10. marca 2005 (seja z dne 9. marec 2005) s 124 glasovi za in 1 proti.

1. Vsebina in obseg predloga

1.1 Dne 14. julija 2004 je Evropska komisija objavila predlog Direktive (1) o preoblikovanju druge Direktive o kapitalski ustreznosti (93/6/EGS) in Konsolidirane bančne direktive (2000/12/ES). S to direktivo se bo izvajal novi baselski okvir (Mednarodno zbliževanje kapitalskih ukrepov in kapitalskih standardov) v Evropski uniji. Direktiva o preoblikovanju se bo v tem dokumentu imenovala Direktiva o kapitalskih zahtevah.

1.2 Direktiva o kapitalskih zahtevah se bo uporabljala za vse kreditne institucije in investicijske družbe, ki poslujejo v Evropski uniji. Cilj Direktive o kapitalskih zahtevah je vzpostaviti bančni okvir za hiter odziv na tveganje. Sčasoma bo bančni sektor s pomočjo napredka v tehnologiji in investiranjem v izobraževanje osebja spodbudila h konvergentnemu razvoju tehnik merjenja občutljivosti za tveganje. Direktiva bo izboljšala varstvo potrošnikov, okrepila finančno stabilnost in spodbudila globalno konkurenčnost evropskega gospodarstva, tako da bo zagotovljeno trdno izhodišče za širitev poslovanja in inovacije s pomočjo prerazporeditve kapitala.

1.3 Direktiva o kapitalskih zahtevah je zakonodajni instrument za izvajanje novega baselskega okvira v Evropski uniji, ki ga je razvil Baselski odbor za bančni nadzor. Baselski odbor so leta 1974 ustanovili guvernerji centralnih bank držav G10. Sporazumi, ki jih je objavil Baselski odbor, niso pravno zavezujoči, ampak so namenjeni oblikovanju skupnega nadzornega okvira, ki bi spodbujal zbliževanje v smeri skupnih pristopov in pospešil vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za mednarodno aktivne banke.

1.4 Baselski kapitalski sporazum (Basel I) je bil objavljen leta 1988, leta 1999 pa se je začelo njegovo dopolnjevanje v skladu s hitrim razvojem strategij obvladovanja tveganj v devetdesetih letih. Rezultat tega dela je bilo Mednarodno zbliževanje kapitalskih ukrepov in kapitalskih standardov (2), objavljeno junija 2004 (imenovano novi baselski okvir).

1.5 Novi baselski okvir je razdeljen na tri dele, ki se običajno imenujejo trije stebri. Prvi steber določa minimalne kapitalske zahteve za kreditno, tržno in operativno tveganje. Institucijam je na voljo seznam možnosti različnih zahtevnosti. Drugi steber predstavlja postopek regulativnega nadzora, ki se izvaja prek aktivnega dialoga med institucijo in njenim nadzornikom, da bi se zagotovili ustrezni notranji postopki za ocenjevanje kapitalskih zahtev, povezanih s profilom tveganja skupine. Tretji steber zahteva od institucij razkritje podatkov o poslovanju trgu. Tretji steber se pogosto imenuje tudi tržna disciplina, saj bo razkritje spodbudilo najboljše prakse in dvignilo zaupanje vlagateljev.

1.6 Bankam in investicijskim družbam je na voljo seznam opcij za merjenje kreditnega in operativnega tveganja ter za zmanjšanje kreditnega tveganja. S tem se zagotovi sorazmernost okvira in spodbudi manjše institucije, da začnejo uporabljati naprednejše pristope. Izvajanje naprednejših pristopov je dražje, saj temeljijo na notranjih modelih, ki jih oblikujejo institucije. Vendar pa so bolj občutljivi za tveganje in tako povezani z nižjimi kapitalskimi zahtevami. 1. steber Kreditno tveganje Operativno tveganje 2. steber 3. steber Notranji modeli Pristop na podlagi internih ratingov (AIRBA) Razvito zmanjšanje kreditnega tveganja Pristop na podlagi interne ocene tveganja (AMA) Standardni pristopi Osnovni pristopna podlagi internih ratingov (FIRBA) Standardizirano zmanjšanje kreditnega tveganja Standardiziran pristop (STA) Standardiziran pristop (STA) Enostavni pristop (BIA)

2. Splošne opombe

2.1 Direktiva o kapitalskih zahtevah je zakonodajno orodje za izvajanje novega baselskega okvira v EU. Komisija je pripravila direktivo, ki je na splošno skladna z baselskimi pravili in upošteva posebnosti EU. Zelo pomembno je doseči visoko stopnjo skladnosti med Baselskim okvirom in pravili EU, da bi evropskim bankam in njihovim konkurentom v drugih jurisdikcijah, ki izvajajo ta okvir, omogočili enake konkurenčne pogoje.

2.2 Ključna razlika med Direktivo o kapitalskih zahtevah in baselskim okvirom je, da bodo pravila veljala za vse kreditne institucije in investicijske družbe znotraj EU. Baselski okvir je namenjen mednarodno aktivnim bankam. Razširjen obseg uporabe, ki ga predlaga Komisija, je v interesu vlagateljev in posojilojemalcev v EU. Dobro upravljan in kapitaliziran bančni sistem bo omogočil bankam nadaljnje posojanje v celotnem času gospodarskega cikla. To bo zagotovilo večjo stabilnost bančnega sistema.

2.3 Ugodnosti za evropsko bančno industrijo, evropska podjetja in potrošnike bodo trajne, če se bo direktiva dovolj sposobna prilagajati razvoju dogodkov v industrijski praksi, na trgih in pri potrebi nadzora. To je nujno za zaščito interesov vlagateljev in posojilojemalcev ter za ohranitev ugleda EU kot trga najboljših praks.

2.4 Pristop Komisije k definiranju trajnih načel in ciljev v členih Direktive o preoblikovanju ter tehničnih ukrepov v prilogah, ki so odprte za spremembe z uporabo postopka odbora (komitologija), je učinkovit način doseganja potrebne fleksibilnosti.

3. Posebne pripombe

Odbor čestita Komisiji za visoko kakovost predloga direktive. Po mnenju Odbora obstaja omejeno število zadev, ki jih je treba obravnavati. Kakovost osnutka zakonodaje odraža raven posvetovanja brez primere, vključno s sodelovanjem pri študijah vpliva v okviru aselskega odbora, ki ga je med postopkom preoblikovanja baselskih pravil v pravo EU izvajala Komisija. Ekonomsko-socialni odbor kot predstavniški organ za organizirano civilno družbo v EU priporoča ta razvoj in poziva sozakonodajalce, da še naprej vključujejo stališča udeležencev trga v zakonodajni postopek EU.

3.1 Vpliv na manjše kreditne institucije znotraj EU

3.1.1 Odbor meni, da je v okviru koristi za vse potrošnike in podjetja v EU obseg predloga Komisije za direktivo pravilen. Nadalje Odbor meni, da bodo kreditne institucije vseh velikosti imele koristi od revidiranega predpisanega kapitalskega režima. Besedilo Komisije vzpostavlja občutljivo ravnotežje med zagotavljanjem pobud za manjše institucije, da sčasoma začnejo uporabljati naprednejše pristope, in sorazmernim okvirom, ki upošteva omejena sredstva manjših kreditnih institucij.

3.1.2 Besedilo Komisije vključuje tudi ukrepeza zmanjšanje regulativnega bremena pri posojilih malim in srednje velikim podjetjem, ki jih je sprejel Baselski odbor. Zaradi teh sprememb (ki so navedene spodaj pod „Vpliv na mala in srednje velika podjetja“) ni več Odborzaskrbljen, da bo nov okvir pripeljal do večje konsolidacije znotraj evropskega bančništva in zmanjšal možnost izbire za potrošnike. Poleg tega je Odbor tudi pomirilaštudija učinka, ki jo je izvedlo podjetje PriceWaterhouseCoopers (PWC) aprila 2004 (3), ki ugotavlja, da pri doslednem izvajanju direktive v celotni EU večji vpliv na konkurenco v bančništvu ni verjeten.

3.2 Vpliv na potrošnike

Finančna stabilnost in večja občutljivost za tveganja, ki ju zagotavljajo nova pravila, bosta koristili potrošnikom zaradi večjega zaupanja v finančni sistem in bistveno nižjega sistemskega tveganja. Glede na študijo vpliva PWC bo prehod na režim, bolj občutljiv za tveganja, znižal celotni bančni kapital, kar pa bo povzročilo rahlo povečanje BDP v EU. Boljše usmerjanje kapitala v gospodarstvu bo prispevalo k doseganju širših ekonomskih in socialnih ciljev EU.

3.3 Vpliv na mala in srednje velika podjetja

3.3.1 Odbor pozdravlja spremembe okvira, ki obravnavajo vpliv na posojila malim in srednje velikim podjetjem in to, da je Komisija vključila te spremembe v evropski okvir. Odbor posebej opozarja, da: — so se zaradi izravnave krivulje majhnih dolžnikov znižale kapitalske zahteve za posojila malim podjetjem; — nekatere banke obravnavajo svojo izpostavljenost malim in srednje velikim podjetjem kot izpostavljenost do prebivalstva in lahko sedaj upravljajo te izpostavljenosti na skupni podlagi kot del svojih terjatev do majhnih dolžnikov; — je Baselski odbor ukinil zahteve po razdrobljenosti za posojila malim podjetjem ter tako omogočil preferencialno obravnavo večjemu številu bank in — obstaja širše priznavanje zavarovanj in jamstev v novem okviru.

3.3.2 Odbor pozdravlja rezultate Tretje kvantitativne študije o učinku (QIS3) za ta namen. Rezultati QIS3 kažejo, da bodo kapitalske zahteve bank za posojila malim in srednje velikim podjetjem, vključene v portfelj podjetniških terjatev, ostale precej stabilne za banke, ki uporabljajo standardiziran pristop h kreditnemu tveganju, in se v povprečju za 3 do 11 % znižale za banke, ki uporabljajo pristope na podlagi internih ratingov. Kapitalska zahteva za izpostavljenost malim in srednje velikim podjetjem, ki se kvalificirajo kot majhni dolžniki, se bo v povprečju znižala za 12 do 13 % v okviru standardiziranega pristopa (STA) ter za 31 % v okviru razvitega pristopa na podlagi internih ratingov (AIRBA).

3.4 Odprava nacionalnih diskrecij v Evropski uniji

Dosledna uporaba sorazmernih pravil nadzora, ki ga izvajajo države članice, bi zagotovila dober bonitetni nadzor in izpolnila cilje enotnega trga. Število in obseg nacionalnih diskrecij v predlagani Direktivi o kapitalskih zahtevah bi spodkopalo dosledno uporabo. Odbor je mnenja, da je treba v določenem časovnem obdobju odpraviti nacionalne diskrecije, in pozdravlja prizadevanje Odbora evropskih bančnih nadzornikov na tem področju. Obstajajo številne nacionalne diskrecije, ki bi bistveno izkrivile enotni trg za čezmejne bančne skupine in ki bi zato povzročile nestabilnost finančnega sistema. Tako bi se znižale koristi celotnega okvira za vlagatelje in posojilojemalce v EU s tem, da bi povečale stroške posojil in omejile izbiro finančnih produktov.

3.4.1 Stopnja uporabe kapitalskih zahtev

3.4.1.1 Člen 68 direktive zahteva od kreditnih institucij, da upoštevajo zahteve po lastnih virih na individualni ravni znotraj skupine. Člen 69(1) še naprej omogoča državam članicam diskrecijsko pravico, da se v skladu s strogimi pogoji skupine odpovejo tej zahtevi in na konsolidirani podlagi uporabijo pravila za kreditno institucijo in njene hčerinske družbe v isti državi članici. Diskrecijska odpoved bi lahko v mednarodno dejavnih bančnih skupinah privedla do neenakih pogojev delovanja držav članic. Odbor meni, da to ni v skladu z enotnim trgom.

3.4.1.2 Nadalje, kadar se država članica odloči za uporabo zahtev na ravni posameznih kreditnih institucij, to onemogoča nadzorniku, da bi spoznal profil tveganja bančne skupine. Omejitev konsolidiranega nadzora na hčerinske družbe znotraj iste države članice, v kateri je njihova matična institucija, bi imela enak učinek. Nadzor je zato treba praviloma uporabiti na konsolidirani ravni v EU, pri čemer morajo kreditne institucije, ki izpolnjujejo pogoje, zagotoviti, da bodo lastna sredstva ustrezno porazdeljena med matičnim podjetjem in njenimi hčerinskimi družbami.

3.4.2 Izpostavljenost v skupini

3.4.2.1 Države članice imajo diskrecijsko pravico za določanje uteži tveganja za izpostavljenost v skupini. Ta možnost omogoča državam članicam uporabo 0-odstotne uteži tveganja za izpostavljenost med kreditno institucijo in njeno matično družbo ter za izpostavljenost med kreditno institucijo in njeno hčerinsko družbo ali hčerinsko družbo njene matične družbe. Da bi bila nasprotna stranka upravičena do 0-odstotne uteži tveganja, mora imeti sedež v isti državi članici kot kreditna institucija. Odbor meni, da je 0-odstotna utež tveganja pravilen odraz tveganja, povezanega z izpostavljenostjo v skupini. Diskrecijski pristop bi lahko privedel do tega, da bi kreditne institucije v nekaterih državah članicah morale imeti kapital proti izpostavljenosti v skupini, ne da bi imele za to smotrno podlago.

3.4.2.2 Omejevanje 0-odstotne uteži tveganja za nasprotne stranke znotraj iste države članice bi bilo v neskladju z enotnim trgom. Izpostavljenost nasprotnim strankam v drugi državi članici znotraj skupine ima enak profil tveganja kot izpostavljenost nasprotnim strankam znotraj iste države članice. Utež tveganja 0 % mora praviloma veljati za izpostavljenost znotraj skupine nasprotnim strankam v EU.

3.4.3 Razviti pristop merjenja operativnega tveganja (AMA)

3.4.3.1 Baselski odbor za bančni nadzor opredeljuje operativno tveganje kot „tveganje neposrednih ali posrednih izgub zaradi neprimernega ali neuspešnega izvajanja notranjih procesov, ravnanja ljudi ali delovanja sistemov oziroma zaradi dejavnikov“. Zahteve za operativno tveganje v novem basleskem okviru so bile uvedene prvič, zato morajo finančne institucije razviti popolnoma nove sisteme merjenja operativnega tveganja. Kot je navedeno zgoraj, je na voljo seznam opcij za merjenje operativnega tveganja. Razviti sistem merjenja (AMA) zahteva od bank, da razvijejo notranje modele merjenja, ki jih morajo potrditi pristojni organi. Evropske finančne institucije so vložile veliko v razvoj teh sistemov na širši skupinski podlagi, kjer so uskladile merjenje operativnega tveganja s poslovnimi področji, na katerih so aktivne.

3.4.3.2 V skladu s členom 105(4) imajo države članice diskrecijsko pravico, da omogočijo kreditnim institucijam izpolnjevanje izbirnih meril za razviti pristop do merjenja operativnega tveganja na najvišji ravni znotraj skupine EU. Uporaba razvitega pristopa merjenja na konsolidirani skupinski ravni znotraj EU je v skladu s pristopom poslovnih področij za obvladovanje operativnega tveganja, ki ga je uvedlo evropsko bančništvo. Če banke ne bi mogle izpolniti zahtev na ravni skupine EU, bi bilo nemogoče zagotoviti natančen odsev profila operativnega tveganja skupine. Matična institucija in njene hčerinske družbe morajo kot celota izpolniti zahteve, da lahko skupina dokaže, da je po vsej skupini ustrezna porazdelitev kapitala za pokrivanje operativnega tveganja.

3.4.4 Izpostavljenost institucijam v okviru standardiziranega pristopa h kreditnemu tveganju

Vzporedno z novim baselskim okvirom imajo države članice diskrecijsko pravico za uporabo ene od dveh metod za določanje uteži tveganja za izpostavljenosti institucijam (Priloga IV, odstavki 26-27 in 28-31). Pristop, ki velja za kreditno institucijo, se določi na podlagi njene nacionalnosti in ne iz razlogov varnega poslovanja. Za ćezmejne kreditne institucije bi lahko veljala bistveno različna obravnava v primerjavi s konkurenti, ki poslujejo na istem trgu. To ne bi bilo v skladu s cilji enotnega trga. Zato je treba v EU uporabiti enoten pristop.

3.4.5 Prilagoditev roka zapadlosti

Vzporedno z novim baselskim okvirom imajo države članice diskrecijsko pravico za uporabo učinkovite formule roka zapadlosti (odstavek 12, del 2, Priloga VII) za kreditne institucije v okviru razvitega pristopa na podlagi internih ratingov tudi pri institucijah v okviru osnovnega pristopa. Učinkovita formula roka zapadlosti natančneje usklajuje merjenje kapitalskih zahtev za kratkoročne produkte z njihovim dejanskim profilom tveganja. Za čezmejne kreditne institucije bi lahko veljali bistve različni postopki kot za konkurente, ki poslujejo na istem trgu. Odbor ponovno meni, da to ni v skladu s cilji enotnega trga. To nacionalno diskrecijo je treba odpraviti, da bi zagotovili enako obravnavo vseh kreditnih institucij v okviru osnovnega pristopa IRB.

3.5 Sodelovanje pri nadzoru, 2. in 3. steber

3.5.1 Odbor se strinja z Evropsko komisijo, da večja stopnja čezmejnega poslovanja v EU in centralizacija obvladovanja tveganj znotraj čezmejnih skupin krepi potrebo po boljšem usklajevanju in sodelovanju med nacionalnimi nadzornimi organi v EU. Prizadevanje za uveljavitev skupnega nadzornika v predlogu direktive upošteva vlogo nacionalnih pristojnih organov in institucijam hkrati zagotavlja en sam kraj prijave (npr. za odobritev pristopa na podlagi internih ratingov za kreditno tveganje in razvitega pristopa merjenja operativnega tveganja).

3.5.2 Odbor meni, da je treba model skupnega nadzornika razširiti na postopek regulativnega nadzora v drugem stebru ter na zahteve po razkritju v tretjem stebru. Oba stebra je treba uporabiti na najvišji konsolidirani ravni v vsaki skupini v EU. Če se bosta 2. in 3. steber uporabljala na posamezni ravni, ne bosta odsevala profila tveganja skupine kot celote. Pri postopku regulativnega nadzora v 2. stebru bi to pomenilo, da bi bil nadzor hčerinskih družb skupine nedosleden po vsej EU, s tem pa bi prav tako ogrozili cilj spodbujanja poznavanja profila tveganja skupine. To ne bi bilo v interesu vlagateljev in posojilojemalcev. Če se 3. steber ne bo uporabljal na ravni skupine, vlagatelji ne bodo uživali ugodnosti razkrivanja v smislu poznavanja finančne trdnosti skupine kot celote.

3.6 Obravnava investicijskih družb

Odbor pozdravlja vključitev investicijskih družb v evropski okvir. To je pomembno za stabilnost evropskega finančnega sistema, ki je vedno bolj odvisen od delovanja finančnih trgov. Kadar so kreditne institucije in investicijske družbe izpostavljene enakemu tveganju, morajo po mnenju Odbora zanje veljati čim bolj enaka pravila.

3.7 Razkritje pri nadzoru

Odbor popolnoma podpira uvedbo razkritja pri nadzoru v predlogu direktive. Razkritje pri nadzoru bo spodbudilo konvergenco na enotnem trgu in neformalno razpravo o potrebnih spremembah okvira kapitalskih zahtev EU. Prav tako bo pomagalo prepoznati večje razlike pri izvajanju direktive. Zagotovitev enakih pogojev delovanja po vsej EU je v interesu bank in potrošnikov.

3.8 Pregled knjige naročil

Baselski odbor skupaj z Mednarodnim združenjem nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), mednarodnim organom, ki sodeluje pri uravnavanju finančnih trgov, opravlja pregled tveganja nasprotne stranke in pregled zadev v zvezi s knjigo naročil (4). Odbor toplo pozdravlja prizadevanja Komisije za vključitev rezultatov pregleda knjige naročil v direktivo pred njenim izvajanjem. Odbor se strinja, da je treba delo na področju dvojne zamude plačil in tveganja nasprotne stranke hitro končati in vključiti v direktivo z uporabo zakonodajnih orodij, ki jih ima na voljo Komisija. Vendar pa je meja med knjigo naročil in knjigo bančnih postavk zelo tehnična in ne bi smela biti predmet nepremišljene obravnave. Nepopolno delo pri tej življenjsko pomembni zadevi bi lahko v prihodnosti negativno vplivalo na evropske vlagatelje. Odbor bi pozdravil bolj skrben pregled te zadeve in poznejšo vključitev v zakonodajo EU.

3.9 Datuma uveljavitve

Odbor je prepričan, da bi morala biti datuma uveljavitve direktive za standardizirani pristop 1. januar 2007 in ne 31. december 2006 ter za naprednejše pristope 1. januar 2008 namesto 31. decembra 2007. Zahteva za vzpostavitev direktive 31. decembra bi povzročila težave pri poročanju zahtev.

3.10 Cikličnost

Obstaja resna zaskrbljenost, da bi novi okvir lahko imel prociklični učinek. To bi povzročilo, da bi banke zaradi zahtev po vzdrževanju višje ravni kapitala v okolju s povečanim tveganjem omejile posojanje v obdobjih gospodarske recesije. Čeprav so omejitve razpoložljivosti posojil v stresnih obdobjih neizogibne, bi njihovo povečanje lahko poslabšalo recesijske težnje v gospodarstvu. Odbor odločno pozdravlja zahtevo izDirektive o kapitalskih zahtevah, da se obremenitve testira skozi celotni gospodarski cikel. Namera, da bi prociklični učinek okvira ohranili pod drobnogledom z dvoletnimi poročili, ki jih izdela Evropska komisija in jih predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, je najmanjši ukrep, ki bi ga bilo treba sprejeti v zvezi s cikličnostjo.

3.11 Vpliv mednarodnih standardov za poročanje o finančnem položaju na predpisani kapital

3.11.1 Poročila mednarodnih standardov za poročanje o finančnem položaju zagotavljajo zelo kakovostne podatke, ki so na splošno zanesljivi. Zato jih je treba obravnavati kot izhodišče za definicijo predpisanega kapitala. Uporaba mednarodnih standardov za poročanje o finančnem položaju kot podlage za obravnavo kapitalske ustreznosti prispeva tudi k vzpostavljanju enakih pogojev delovanja med institucijami in povečuje primerljivost. Poleg tega bi visoka stopnja skladnosti med mednarodnimi standardi za poročanje o finančnem položaju in pravili o kapitalski ustreznosti lahko preprečila zmedo med udeleženci trga ter olajšala notranje postopke in jih naredila stroškovno bolj učinkovite.

3.11.2 Odbor meni, da bi morala konvergenca med obema sklopoma pravil v idealnem primeru omogočiti bankam, da bi ohranile en sam sklop postavk in eno samo podlago za vse zahteve po poročanju na področju financ in zakonodaje. Vendar pa imajo lahko zakonodajalci v določenih okoliščinah različne poglede, predvsem tam, kjer računovodski standardi ne odražajo ustrezno izpostavljenosti tveganju. Zato bodo morali zakonodajalci izvesti nekatere prilagoditve računovodskim izidom. Če je bil eden ali nekaj ciljev novega okvira o kapitalski ustreznosti ogrožen zaradi obravnave, ki so jo uvedli organi za določanje računovodskih standardov, bo treba za ocenitev predpisanega kapitala predvideti filtre varnega in skrbnega poslovanja. Zaradi izvedbenih razlogov je treba te prilagoditve, t. i. zakonsko sprejemljiva računovodska načela, omejiti samo na pomembne postavke.

3.11.3 Ob upoštevanju navedenega odbor pozdravlja filter, ki ga je Komisija v skladu s stališčem Baselskega odbora vključila v člen 64(4) predloga direktive. Odbor tudi pozdravlja nadaljnje delo Odbora evropskih bančnih nadzornikov pri razvoju filtrov varnega in skrbnega poslovanja.

4. Sklep

4.1 Predlog direktive je trenutno v prvi obravnavi Sveta ministrov in Evropskega parlamenta. Odbor meni, da je zdaj potreben sporazum o fleksibilni direktivi, ki bo v skladu z baselskim okvirom in bo spodbujala usklajeno uporabo v celotni EU.

4.2 Pomembno je relativno hitro soglasje o direktivi, da bi uresničili ugodnosti 20 do največ 30 milijard vrednih investicij, ki jih je panoga namenila za izboljšanje sistemov obvladovanja tveganj. Zapoznelo izvajanje direktive bi evropsko bančništvo potisnilo v podrejeni konkurenčni položaj na globalnem trgu. To ne bi bilo v interesu evropskih vlagateljev in posojilojemalcev. Vendar pa mora imeti kakovost zakonodaje prednost, prav tako pa morajo sozakonodajalci upoštevati stališča vseh zainteresiranih strank.

V Bruslju, 9. marcaa 2005 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Anne-Marie SIGMUND

(1) http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm

(2) http://www.bis.org/publ/bcbs107.pdf

(3) Družba PriceWaterhouseCoopers je izvedla študijo o finančnih in makroekonomskih posledicah predloga direktive Evropske komisije.

(4) Finančne institucije imajo dve osnovni kategoriji za svoje premoženje, „knjigo bančnih postavk“ in „knjigo naročil“. Večina dolgo- in kratkoročnih transakcij je vknjiženih v knjigi bančnih postavk (posojila, depoziti itd.), medtem ko je knjiga naročil lastninski portfelj za kratkoročne finančne instrumente, ki pripadajo instituciji v vlogi trgovca. Investicijske banke praktično vse svoje finančne instrumente vključijo v knjigo naročil. Meja med knjigo bančnih postavk in knjigo naročil ni bila nikoli formalno določena.