[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.1.2008

COM(2008) 31 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Spremljanje rezultatov za potrošnike na enotnem trgu: pregled stanja potrošniških trgov{SEC(2008) 87}

SPOROČILO KOMISIJE

Spremljanje rezultatov za potrošnike na enotnem trgu: pregled stanja potrošniških trgov(Besedilo velja za EGP)

UVOD

1. Eden od glavnih sklepov sporočila Komisije o pregledu enotnega trga je, da se mora enotni trg bolj odzivati na pričakovanja in skrbi državljanov in, da mora biti bolj sposoben prilagajati se izzivom globalizacije. Pri soočanju s temi izzivi je treba več pozornosti posvetiti končnim rezultatom, ki vplivajo na državljane EU, in ne samo pravnim instrumentom. Politike bi morale biti bolj podprte z dokazi in usmerjene k rezultatom. Boljše spremljanje in ocenjevanje rezultatov za državljane je prednostna naloga Komisije, da se lahko premakne v naslednjo fazo enotnega trga. Boljše spremljanje je pomembno, ker bo pomagalo pri boljšem oblikovanju politike in predpisov, pomembno pa je tudi samo po sebi kot način, da se državljanom pokaže, da so njihove skrbi upoštevane.

2. Prav v vlogi potrošnikov večina naših državljanov vsakodnevno doživlja enotni trg. Njihove potrošniške izkušnje zato vplivajo na njihove poglede na enotni trg in na EU kot celoto. Boljši rezultati za potrošnike so končni cilj vseh politik enotnega trga in preskus njihovega uspeha. V vedno bolj potrošniško usmerjenem, globaliziranem gospodarstvu enotni trg, ki se učinkovitejše odziva na zahteve potrošnikov, tudi prispeva k ustvarjanju inovativnega in konkurenčnega gospodarstva.

3. Enotni trg ni izključno samo gospodarski projekt. Varuje tudi nekatere socialne standarde. Podobno tudi interesi potrošnikov ne morejo biti opredeljeni izključno z vidika gospodarske učinkovitosti. Državljani pričakujejo, da bo politika enotnega trga dajala socialno sprejemljive rezultate, včasih tudi na račun gospodarske učinkovitosti. Na primer področje potrošniških izdelkov strogo urejajo predpisi zaradi skrbi za zdravje ljudi, okolje in varnost. Vsi se tudi strinjajo, da bi vsem, ne glede na to, kje živijo, moral biti zagotovljen cenovno dosegljiv dostop do nekaterih bistvenih komercialno zagotovljenih storitev, ki so odločilne za gospodarsko in socialno vključevanje. V okviru pregleda je treba koncept „slabega delovanja trga“ razumeti kot slabo razporejanje virov in nezmožnost zagotavljanja teh rezultatov.

4. Vendar trenutno ni dokazov o uspešnosti enotnegapotrošniškega trga. Zato je za novi pristop Komisije ključnega pomena oblikovanje kazalnikov za boljše spremljanje tega vidika enotnega trga v povezavi s povpraševanjem. Pregled stanja potrošniških trgov bo prispeval k splošnemu spremljanju z odkrivanjem tistih primerov, pri katerih so znaki slabega delovanja trga povezani z nezadovoljivimi razmerami potrošniškega okolja. Zbrani podatki ne bodo prispevali samo k boljšemu oblikovanju potrošniške politike, temveč bodo vplivali tudi na vse politike, ki zadevajo potrošnike, z zagotavljanjem boljšega vključevanja interesov potrošnikov v vse politike EU.

POMEMBNOST SPREMLJANJA REZULTATOV ZA POTROšNIKE NA ENOTNEM TRGU

5. Potrošniški trgi so zapleteni sistemi, kjer se srečujeta ponudba in povpraševanje, in se vedenje proizvajalcev, ponudnikov storitev, prodajalcev na drobno in potrošnikov stalno spreminja glede na povratno informacijo. Najbolj inovativnim družbam potrošnik pomeni enega najbogatejših virov novih zamisli.

6. Gospodarska uspešnost potrošniških trgov se ne smatra več kot preprost produkt učinkovitosti gospodarskih subjektov, čeprav je bistvena za pozitivne rezultate za potrošnike. Učinkovita konkurenčna politika in občasna ureditev na strani ponudbe s predpisi sta nujni, vendar ne zadostni za zagotovitev učinkovitih in zelo uspešnih trgov. Učinkoviti in odzivni potrošniški trgi v celotnem gospodarstvu so ključni dejavniki konkurenčnosti in blaginje državljanov. Za take trge so potrebni usposobljeni potrošniki, ki so sposobni izbirati na podlagi prejetih informacij in hitro nagraditi učinkovite izvajalce. Trgi, kjer so potrošniki zmedeni, zavedeni, nimajo dostopa ali imajo malo izbire, bodo manj konkurenčni in bodo povzročali več škode potrošniku na račun učinkovitosti celotnega gospodarstva.

7. Pregled enotnega trga je pokazal potrebo, da se za potrošnike zagotovi več koristi in da se obnovijo prizadevanja za spodbujanje povezovanja in večje učinkovitosti. To je postalo cilj potrošniške strategije Komisije[1] za obdobje 2007–2013.

8. Ta pregled je rezultat posvetovanj z interesnimi skupinami in državami članicami. Javno posvetovanje je dalo več kot šestdeset odgovorov nacionalnih organov, Evropskih centrov za potrošnike, nevladnih organizacij, industrije in posameznikov. Večina vprašancev je podprla pregled[2].

PREGLED STANJA POTROšNIšKIH TRGOV

9. Izziv je v oblikovanju kazalnikov, ki kažejo, kdaj bi potrošniški trgi lahko ne izpolnili pričakovanj potrošnikov, in kam mora Komisija usmeriti svojo pozornost. Kazalniki morajo kazati, kje trgi ne povečujejo gospodarskih rezultatov za potrošnike in tudi kje ne dajejo bistvenih socialnih rezultatov.

10. Potrebnoje jasno razlikovati med presejalnimi in analiznimi fazami spremljanja. V presejalni fazi je treba opredeliti, kateri trgi tvegajo, da ne bodo izpolnili pričakovanj potrošnikov. Glede na veliko število kazalnikov, ki bi lahko bili zbrani za vse potrošniške trge, je potrebnoizbrati omejeno število, ki zajema glavne značilnosti, potrebne za namene presejanja.

11. Analizna faza zahteva dodatne podatke značilne za sektorje in raziskave. Cilj poglobljene analize je razumevanje, če in zakaj ti trgi ne izpolnjujejo pričakovanj potrošnikov. Cilj je določiti, ali je potrebnote neuspehe pripisati pomanjkanju konkurence, izkrivljanju izbire potrošnikov, pomanjkanju pregledne in popolne informacije, slabe sektorske zakonodaje, razdrobljenosti notranjega trga, kombinaciji nekaterih od navedenih elementov ali pa kar vseh. Izbira najprimernejšega instrumenta politike za obravnavanje problemov na trgu bo odvisna od teh razlogov. Politika konkurence za zlorabo prevladujočega položaja na primer, sektorska zakonodaja za ukinitev nekaterih ovir pri vstopanju na trg, potrošniška politika za zagotovitev preglednosti informacij ali pa kombinacija vseh instrumentov.

12. Večja pozornost, posvečena spremljanju potrošniških trgov ima zato trojno vrednost. Prvič, čeprav se problemi pojavljajo na stopnji prodaje na debelo in na drobno, državljani občutijo slabo delovanje trga na stopnji prodaje na drobno. Drugič, slabo delovanje trga prek izkrivljanja izbire potrošnika škoduje konkurenčnosti v celoti, ker ima negativen vpliv na učinkovito razporejanje virov. Tretjič, glede na kraj končne porabe v verigi dodane vrednosti lahko slabo delovanje trga na stopnji prodaje na drobno kaže tudi pomanjkanje konkurence ali drugo slabo delovanje navzgor po verigi.

13. Pregled je eden prvih rezultatov splošnega spremljanja trga, ki se je začelo v okviru pregleda enotnega trga. To spremljanje trga ima tudi dve fazi: presejalno fazo in fazo poglobljene analize. Cilj prve faze je opredeliti sektorje, ki so najpomembnejši za rast in delovna mesta, porabo v gospodinjstvih in prilagoditev v okviru enotnega trga, in tiste, kjer se kažejo znaki slabega delovanja trga. Vendar je bil pri izvajanju zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov uporabljen samo en kazalnik. Ker so na voljo novi potrošniški podatki iz pregleda, bo metodologija za spremljanje sektorjev prilagojena tako, da bo bolje odražala potrošniško razsežnost. Druga faza vključuje tržno preiskavo sektorjev, opredeljenih v presejalni fazi. Kadar je nek potrošniški trg izbran za preiskavo, bo ta vključevala tudi analizo z vidika potrošnikov.

14. Prvi pregled stanja potrošniških trgov vzpostavi kazalnike, potrebne za presejanje potrošniških trgov, in institucionalni okvir, v katerem trgi in potrošniki delujejo. Popolnih, usklajenih in primerljivih podatkov o rezultatih za potrošnike v glavnem ni. Prvi pregled predstavi obstoječe podatke in predlaga načine za zapolnitev širokih vrzeli.

STRUKTURA IN KLJUčNI KAZALNIKI PREGLEDA

15. Oblikovanje pregleda na ravni EU predstavlja posebne izzive, ki jih pri nacionalnih pregledih ni, ima pa tudi nekatere prednosti. Poleg spremljanja različnih potrošniških trgov pregled ocenjuje povezovanje potrošniškega trga EU in primerja nacionalna potrošniška okolja. Številni kazalniki, kot so pravna sredstva in sistemi izvrševanja zakonodaje, krepitev moči potrošnikov, preglednost informacij ali ovire za čezmejno trgovino, so pomembni na horizontalni ne pa na sektorski ravni. Pregled odraža ta zapleten mozaik z analiziranjem enotnega trga v treh razsežnostih.

16. Prva zajema splošno uspešnost potrošniških trgov v celotnem gospodarstvu . Poleg opredelitve problematičnih sektorjev za nadaljnjo analizo bo ta razsežnost prispevala k primerjavi uspešnosti v celotni EU. Kazalniki bodo strukturirani po statistični metodologiji klasifikacije individualne potrošnje glede na namen (COICOP).

17. Druga razsežnost je stopnja povezovanja maloprodajnega notranjega trga glede na cilj strategije potrošniške politike Komisije, da bi do leta 2013 potrošniki in trgovci na drobno z enakim zaupanjem kupovali tako čez mejo kakor v svoji državi.

18. Tretja razsežnost je potrošniško okolje na 27 nacionalnih trgih glede na praktično izvrševanje zakonodaje, informacije, izobraževanje in pravna sredstva. Ti kazalniki primerjajo sisteme potrošniške politike držav članic in institucij.

19. Delovanje trgov z vidika potrošnikov ne more biti zajeto v enem samem kazalniku, ampak je odvisno od medsebojnega delovanja številnih spremenljivk. Struktura trga in institucionalno ter konkurenčno okolje so glavni dejavniki tržnega rezultata. Na rezultat pa vpliva tudi stopnja, do katere vedenje gospodarskih subjektov vpliva na potrošnikovo izbiro. Sposobnost potrošnikov , da razumejo izbire, ki so na voljo na trgu, vpliva na uspešno delovanje trga, čeprav so izvajalci pregledni in pošteni. Ocenjevanje zapletenih izdelkov, kot so življenjska zavarovanja ali visokotehnološka oprema, lahko zahtevajo strokovno svetovanje.

20. Te spremenljivke bodo merjene s kombinacijo objektivnih in subjektivnih podatkov. Nobeden od teh pa ne pokaže celotneslike. Objektivni podatki zajemajo nekatere vidike delovanja trga, subjektivni pa so potrebni za zajemanje izkušenj potrošnikov in njihovega dojemanja delovanja trga in zaupanja, kar posledično vpliva na vedenje izvajalcev.

Presejanje potrošniških trgov

21. Glavne značilnosti potrošniških trgov so lahko zajete prek petih glavnih kazalnikov. Vsak od njih ima določene prednosti in slabosti. Kombinacija kazalnikov pomaga omiliti njihove slabosti in zagotovi zanesljivo sliko. Ugotovitev problemov pri dveh ali več kazalnikih zadostuje, da je nadaljnja analiza upravičena. Pet kazalnikov – pritožbe, raven cen, zadovoljstvo, zamenjava dobavitelja in varnost – so opredeljeni v nadaljevanju. Nadaljnja obrazložitev in ponazoritveni podatki so v prilogi.

Pritožbe

22. Podatki o pritožbah potrošnikov so bili opisano kot „zlati standard“ kazalnikov delovanja potrošniškega trga in se v več državah članicah in tretjih državah uporabljajo kot ključni kazalniki. Pripravljenost potrošnikov, da bi se pritožili, se razlikuje med državami in sektorji, odvisno od tradicije varstva potrošnikov in dojemanja možnosti uspeha, zato je število pritožb treba razlagati v kombinaciji z drugimi kazalniki. Celovita in primerljiva slika pritožb po vseh sektorjih izdelkov in storitev v celotni EU bi zagotovila močno orodje. Leta 2008 bo objavljen posvetovalni dokument za pridobitev mnenj vseh organov, ki obravnavajo pritožbe v EU, za dosego bolj usklajenega sistema razvrstitve pritožb.

Ravni cen

23. Ravni cen potrošnikom povzročajo velike skrbi. Zato je pomembno spremljati ravni cen različnih izdelkov in njihov nadaljnji razvoj. Če je raven cene nekega izdelka višja od referenčnega merila, je treba preučiti razloge za to. Vzrok za višje cene so lahko razlike v povpraševanju ali stroškovni strukturi. Ravni cen so lahko tudi znamenje manj učinkovitega trga z vidika potrošnika zaradi zakonodajnega okvira ali konkurenčnega okolja. Zato je pomembno preučiti ta kazalnik v povezavi z drugimi kazalniki, uporabljenimi v pregledu, da bi razumeli, kaj je razlog za različne ravni cen. Potrebno je še nadaljnje delo z nacionalnimi statističnimi agencijami za oblikovanje primerljivih in reprezentativnih podatkov o cenah in da bi se določilo, ali je prilagoditev sedanjih statističnih predpisov potrebna. Potreba po teh podatkih je bila ugotovljena v okviru pregleda enotnega trga. Danes primerljivih podatkov o cenah skoraj ni, razen nekaj omejenih izjem (vozila, hrana itd.).

Zadovoljstvo

24. Nekatere bistvene vidike delovanja trga, kot so kakovost, izbira, preglednost in poprodajne storitve, je težko meriti objektivno. Mnenja potrošnikov glede teh spremenljivk zagotavljajo najboljši način spremljanja teh rezultatov. Na podlagi dobro uveljavljenih tehnik merjenja zadovoljstva potrošnikov, ki so jih oblikovala podjetja, je bila zasnovana trdna metodologija za zagotovitev sestavljenega indeksa zadovoljstva potrošnikov. Metodologija je preizkušena v enajstih službah splošnega pomena, ki so primerljive skozi čas in med seboj. Sčasoma mora zajeti najpomembnejše potrošniške trge.

Možnost zamenjave za potrošnika

25. Možnost zamenjave za potrošnika je pomemben kazalnik tako izbire, ki jo imajo na voljo potrošniki, kakor njihove sposobnosti uveljavljanja te izbire (odvisno od preglednosti trga, ovir za zamenjave itd.). Pripravljenost potrošnikov na zamenjave je odločilna za uspeh liberalizacije omrežnih storitev. Podatke o odnosu potrošnikov do zamenjav so zagotovile raziskave na ravni EU za omejeno število služb splošnega pomena in v nekaterih državah članicah. Prihodnje delo se bo osredotočilo na razširitev kazalnikov na druge ključne službe in tudi na preučevanje stroškov zamenjav ter mnenj o netežavnosti izvedbe zamenjav.

Varnost

26. Varnost potrošniških izdelkov in storitev je pomemben kazalnik rezultatov. Sedanji razpoložljivi podatki o varnosti potrošniških izdelkov in storitev, merjeni na podlagi podatkov o nesrečah in poškodbah ter sistemov uradnih obvestil o nevarnih izdelkih, niso ustrezni. Geografsko zajetje in primerljivost podatkov o poškodbah in nesrečah je potrebnoizboljšati, ker so za podatke uradnih obvestil potrebne dodatne informacije (npr. o tržnem deležu, obsegu inšpekcijskih pregledov itd.) za zagotovitev ustrezne ocene.

Ocenjevanje povezovanja maloprodajnega notranjega trga

27. Cilj teh kazalnikov je oceniti raven povezovanja notranjega trga. Povezovanje je lahko zajeto v prisotnosti trgovcev na drobno iz drugih držav, čezmejnih neposrednih tujih naložbah in čezmejni trgovini na drobno. Podatki o trgovini znotraj EU ne razlikujejo med trgovino na debelo in na drobno. Zato ni nobenih objektivnih podatkov o dejanski ravni čezmejne menjave. Posredne podatke za te statistike bi bilo mogoče pridobiti iz plačilnih sistemov. V vmesnem obdobju je treba za zagotavljanje podatkov redno slediti podatkom raziskav o čezmejni trgovini, opravljenih pri potrošnikih in podjetjih.

28. Odnos potrošnikov in trgovcev na drobno do čezmejne prodaje in nakupa je tudi pomemben za spremljanje mnenj in merjenje napredka pri doseganju cilja povečanja zaupanja v čezmejni nakup in prodajo. Podatki o cenah, zbrani za spremljanje potrošniških trgov, bodo tudi omogočili uporabo razpršenosti cen kot kazalnika ravni povezovanja trga.

29. Pomembni so tudi podatki o problemih, s katerimi se srečujejo čezmejni nakupovalci. Predstavljeni so podatki mreže evropskih centrov za varstvo potrošnikov (ECC) in mreže sodelovanja na področju varstva potrošnikov (CPC) agencij, odgovornih za izvrševanje zakonodaje na področju varstva potrošnikov, ki kažejo število zahtev za informacije, pritožb, sporov in zadev v zvezi z izvrševanjem zakonodaje na čezmejni ravni.

Primerjanje potrošniških okolij držav članic

30. Primerjanja so potrebna za razumevanje potrošniškega okolja na nacionalni ravni, ker je to pomembno za delovanje nacionalnih trgov in za povezan trg EU. Pregled enotnega trga je izvrševanje zakonodaje opredelil kot prednostno nalogo. Kakovost režimov izvrševanja zakonodaje je temeljni kazalnik dobrega stanja nacionalnih trgov z vidika varnosti in tudi z gospodarskega vidika. Kazalniki usklajenosti in zaupanja v agencije, odgovorne za izvrševanje zakonodaje, zajemajo en element. Uporabljena sredstva in rezultati, dobljeni na tem področju (inšpektorji, opravljeni inšpekcijski pregledi), pa zagotavljajo druge kazalnike. Podobno je potrebno pravna sredstva , ki so na voljo potrošnikom (sodišča in organi alternativnega reševanja sporov), meriti v skladu z mnenji potrošnikov o teh pravnih sredstvih in zbranimi objektivnimi podatki o obravnavanih zadevah. Obstajajo sicer podatki o mnenjih potrošnikov, več pa bi jih bilo potrebnozbrati v sodelovanju z državami članicami.

31. Neodvisne potrošniške organizacije imajo ključno vlogo pri zagotavljanju, da trgi učinkovito delujejo, in sicer prek primerjalnega testiranja izdelkov in ugotavljanja slabega delovanja trga. Kazalniki moči nacionalnega potrošniškega gibanja na podlagi virov, ki jih ima na voljo, in zaupanja potrošnikov vanje so zato zelo pomembni.

32. Kazalniki krepitve moči potrošnikov , zlasti ravni izobrazbe potrošnikov, informacij, razumevanja, pismenosti in veščin potrošnikov, ozaveščenosti in odločnosti, so pomembni za razumevanje različnih nacionalnih trgov in za ugotavljanje najboljših praks. Trenutno je po vsej EU na tem področju razmeroma malo primerljivih podatkov.

Študije analizne faze

33. Pet kazalnikov potrošniških trgov bo zagotovilo več informacij o delovanju posameznega trga. Študije tržne analizne faze bodo vseeno morale zbrati vse pomembne podatke v zvezi z boljšim razumevanjem vzrokov za slabo delovanje trga. Podatki, zbrani za oceno povezovanja notranjega trga in za primerjanje nacionalnih politik, morajo tudi prispevati k obrazložitvi, zakaj nekateri trgi ne delujejo dobro.

34. Kadar pregled pokaže dokaze o problemih, ki so skupni več trgom, se lahko pokaže zahteva po horizontalni analizi, ki zajema različne trge. Podobno analiza kazalnikov z nacionalnega vidika lahko pomaga nacionalnim organom ali potrošniškim organizacijam pri opredelitvi specifičnih problemov v njihovi državi in pri izvedbi nadaljnjih analiz.

35. Primeri vprašanj, ki jih je treba podrobneje preučiti v analizni fazi, so:

36. krepitev moči potrošnikov. Ker se sposobnost potrošnikov razumevanja izbire, ki jim je na voljo, razlikuje glede na naravo trga;

37. škoda, ki jo utrpijo potrošniki. Morebiti bi bile potrebne raziskave o sposobnosti potrošnikov;

38. razvojna gibanja v odnosu med uvoznimi cenami in potrošniškimi cenami;

39. zakonodajni kazalniki, kadar zakonodaja predvideva posebne rezultate za potrošnike;

40. ravni upoštevanja zakonodaje – merjene z inšpekcijami in drugimi orodji;

41. kakovost. Takšni podatki so običajno specifični za vsak trg, vendar zajemajo pomembne značilnosti, ki niso zajete v zadovoljstvu in varnosti, kot so na primer stopnja inovacij, zdravje in okolje;

42. dostop in cenovna dosegljivost – zlasti pomembno za bistvene storitve;

43. interoperabilnost – sposobnost sistema ali izdelka, da brez posebnega napora potrošnika deluje z drugimi sistemi ali izdelki.

Nadaljnji razvoj pregleda

44. Zaradi odsotnosti številnih podatkov v tem prvem pregledu njegov celoten potencial ne more biti viden. Sčasoma bo popoln pregled Komisiji omogočil:

45. opredelitev trgov, ki slabo delujejo v smislu rezultatov za potrošnike in potrebujejo nadaljnje poglobljene analize trga. Iz teh analiz bi lahko izvedli priporočila v zvezi s posameznimi politikami (politika konkurence, potrošniška politika, sektorska zakonodaja itd.);

46. pokazati, katera horizontalna potrošniška vprašanja potrebujejo nadaljnje analize, zlasti v zvezi z evropsko in/ali nacionalno zakonodajo;

47. pokazati napredek v smeri ciljev Komisije glede potrošniške politike, kot so povezani notranji maloprodajni trg s potrošniki, ki zaupajo trgu;

48. primerjanje uspešnosti držav članic v nacionalnih potrošniških okoljih.

Sklepi

49. Potrošniški pregled dopolnjuje splošno spremljanje trga, ki ga je Komisija razvila v okviru pregleda enotnega trga. Lahko prispeva k nadaljnjemu razvoju potrošniške razsežnosti v okviru splošnega spremljanja trga.

50. Ta prvi pregled je še v začetni fazi. Razpoložljivi podatki za kazalnike so neustrezni: večina kazalnikov je na voljo samo za omejeno število sektorjev in podatki niso vedno na voljo vsem državam članicam, niti niso vedno primerljivi.

51. Večina tabel in grafov, predstavljenih v prvem pregledu, temelji na podatkih, zbranih na področju potrošniške politike z raziskavami ali s sodelovanjem interesnih skupin v državah članicah. Primanjkuje podatkov o rezultatih za potrošnike v povezavi z drugimi politikami EU, ki vplivajo na potrošnike, razen področij, kjer se politike EU prekrivajo s trgi, na primer podatki o cenah telekomunikacij in podatki o prometni varnosti.

52. Sedanji podatki so preveč omejeni – zlasti glede na število sektorjev – da bi mogli pokazati, kateri trgi delujejo bolje kakor drugi. To je razlog, da je prvi pregled predstavljen po kazalnikih in ne po sektorjih. Prvi pregled je osredotočen predvsem na storitve, prihodnji pregledi pa bodo bolj zajemali blagovne trge.

53. Maloprodajni notranji trg EU sploh še ni povezan. Evropski potrošniki še vedno najraje kupujejo blago in naročajo storitve v svoji državi. Čeprav obstajajo številne strukturne ovire, kot so jezik ali zakonodaja o varstvu potrošnikov, pa te nimajo enakega negativnega vpliva v vseh državah. Po pričakovanjih potrošniki v malih, osrednjih državah več kupujejo od tujih dobaviteljev kakor potrošniki v obrobnih državah.

54. Potrošniško okolje po državah članicah se zelo razlikuje glede na številne vidike. Zaupanje v nacionalni sistem varstva potrošnikov, v nacionalne organe, odgovorne za potrošniške zadeve, v neodvisne potrošniške organizacije ali dobavitelje, da bodo varovali pravice potrošnikov, niha po Evropi od 30 % do prek 80 %. Reševanje sporov se v nekaterih šteje za manj težavno kakor v drugih. Obstaja tudi veliko pomembnih razlik glede na raven razumevanja informacij ali sredstev, ki jih prejemajo javno financirane potrošniške organizacije.

55. Poleg vsega ta prvi pregled kaže potrebo po zbiranju novih naborov podatkov in dokazov za prihodnje preglede. Zbiranje podatkov bo opravljeno v sodelovanju z interesnimi skupinami v državah članicah, kot so potrošniški organi, gospodarske organizacije, zveze potrošnikov in statistični uradi. Posebna pozornost bo posvečena zbiranju podatkov za vseh 27 držav članic, vključno z Bolgarijo in Romunijo, ki pogosto manjkata med sedanjimi podatki. Takojšnje nadaljnje dejavnosti se bodo osredotočile na:

56. pridobitev primerljivih podatkov o cenah za veliko število izdelkov v sodelovanju z Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi;

57. oblikovanje metodologije za bolj usklajeno razvrstitev pritožb po državah članicah;.

58. prilagoditev metodologije, ki se nanaša na zadovoljstvo, in izvedba študij o zadovoljstvu v dodatnih sektorjih;

59. nadaljnji razvoj kazalnikov in vključitev pregleda v postopke spremljanja trga in v pregled enotnega trga. Prihodnji pregled notranjega trga bo zagotovil kazalnike o gospodarski uspešnosti, konkurenci, povezovanju trgov, inovacijah in bolj na splošno o koristih potrošnikov.

60. Prehod na oblikovanje politike od pristopa, usmerjenega v instrumente na pristop, osredotočen na rezultate za potrošnike, je ambiciozen in zahteva znatno spremembo v delu oblikovalcev politike. Opisani program bo zahteval veliko prizadevanj od oblikovalcev politike in tudi od interesnih skupin. Nagrada pa bodo boljša in enostavnejša zakonodaja ter trgi, ki se bodo bolje odzivali na pričakovanja potrošnikov.

[1] COM(2007) 99, 13.3.2007.

[2] Povzetek odgovorov je na voljo na http://ec.europa.eu/consumers/consultations/consultations_en.htm