P9_TA(2021)0022

Reforma seznama davčnih oaz EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (2020/2863(RSP))

(2021/C 456/16)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, sprejete 1. decembra 1997, o kodeksu ravnanja o obdavčitvi podjetij (1), katerega namen bila omejitev škodljive konkurence na področju davkov v Evropski uniji,

— ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 17. junija 2015 z naslovom Pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje (COM(2015)0302),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2016 o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje (COM(2016)0024),

— ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. marca 2016 o kodeksu ravnanja za obdavčitev podjetij (2),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2016 o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom (COM(2016)0451), ki vsebuje tudi razlago o postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije,

— ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016 o merilih in postopku za oblikovanje seznama EU z nekooperativnimi jurisdikcijami v davčne namene,

— ob upoštevanju sklepov Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 5. decembra 2017,

— ob upoštevanju zadnje posodobitve seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, z dne 6. oktobra 2020 (3),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje (COM(2020)0313),

— ob upoštevanju resolucij z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (4), z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (5) ter z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (6),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (7),

— ob upoštevanju priporočil odbora PANA z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (8),

— ob upoštevanju ukrepanja Komisije na podlagi zgoraj navedenih resolucij in priporočil Evropskega parlamenta (9),

— ob upoštevanju predloga Komisije o javnem poročanju po državah (10) ter svojega stališča z dne 27. marca 2019 o tem predlogu (11),

— ob upoštevanju študije Komisije z naslovom „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Učinek davčnega načrtovanja na v prihodnost usmerjene dejanske davčne stopnje) (12),

— ob upoštevanju študije Komisije o kazalnikih agresivnega davčnega načrtovanja (13),

— ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „An overview of shell companies in the European Union“ (Pregled slamnatih družb v Evropski uniji) (14),

— ob upoštevanju poročil Komisije za posamezne države, pripravljenih v okviru njenega evropskega semestra,

— ob upoštevanju tekočega dela skupine OZN na visoki za mednarodno finančno odgovornost, preglednost in integriteto,

— ob upoštevanju tekočega dela vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije,

— ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (15),

— ob upoštevanju vprašanj za Komisijo in Svet o reformi seznama davčnih oaz EU (O-000082/2020 – B9-0002/2021 in O-000081/2020 – B9-0001/2021),

— ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

— ob upoštevanju predloga resolucije, ki ga je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pripravil s pomočjo Pododbora za davčne zadeve,

A. ker jurisdikcije, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene in škodljive davčne sheme, tudi v državah članicah EU, državam članicam EU povzročajo ogromne finančne izgube, saj se zaradi njih zmanjšujejo sredstva v nacionalnih proračunih in se omejuje zmogljivost vlad; ker so stroški izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb trenutno ocenjeni na 500 milijard USD na leto (16); ker je to zmanjšanje davčnih prihodkov še posebej problematično v okviru okrevanja po sanitarni, socialni in gospodarski krizi, ki so je povzročila pandemija COVID-19, in za financiranje zelenega prehoda;

B. ker glede na raziskavo Eurobarometra iz jeseni 2016 86 % državljanov EU podpira strožja pravila o izogibanju davkom in davčnih oazah (17);

C. ker je Unija 5. decembra 2017 sprejela svoj prvi seznam jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (v nadaljnjem besedilu: seznam); ker je na tem seznamu 17 držav ali ozemelj zunaj EU; ker je Unija ta seznam revidirala dvanajstkrat;

D. ker so v skladu z indeksom o davku od dohodkov pravnih oseb za leto 2019 najvišje uvrščene jurisdikcije v oazah za davek od dohodkov pravnih oseb naslednje: (1) Britanski Deviški otoki, (2) Bermudi, (3) Kajmanski otoki, (4) Nizozemska, (5) Švica, (6) Luksemburg, (7) Jersey, (8) Singapur, (9) Bahami, (10) Hong Kong in (11) Irska;

E. ker je bilo 95 jurisdikcij ocenjenih na podlagi treh meril iz sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016, in sicer transparentnost v davčnih zadevah, pravična obdavčitev in izvajanje minimalnih standardov OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

F. ker več kot 135 držav in jurisdikcij sodeluje pri izvajanju akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne in preusmerjanja dobička, deloma zaradi tveganja, da bi bile uvrščene na seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami; ker je bilo v času uvrščanja na seznam skoraj 40 držav pozvanih k reformi več kot 120 škodljivih davčnih praks;

G. ker je bilo v poročilu o davčni pravičnosti za leto 2020 ugotovljeno, da so jurisdikcije s seznama EU povzročile le 2 % svetovnih davčnih izgub; ker je bilo ugotovljeno, da so Kajmanski otoki jurisdikcija, ki je odgovorna za največje davčne izgube na svetovni ravni, in sicer več kot 70 milijard USD letno ali 16,5 % vseh davčnih izgub;

H. ker je Svet seznam nazadnje spremenil 6. oktobra 2020 in takrat z njega odstranil Kajmanske otoke in Oman ter dodal Barbados in Angvilo; ker Kajmanski otoki še vedno nimajo davka na dohodek pravnih oseb in so po podatkih Mednarodnega denarnega sklada (18) ena od desetih destinacij za fantomske naložbe, kar sproža vprašanja o preglednosti in morebitnem preferenčnem pristopu do nekaterih držav;

I. ker seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami trenutno zajema Ameriško Samoo, Angvilo, Barbados, Fidži, Guam, Palau, Panamo, Samoo, Sejšele, Trinidad in Tobago, Ameriške deviške otoke in Vanuatu;

J. ker se je več drugih jurisdikcij zavezalo k izvajanju načel dobrega davčnega upravljanja v zvezi s preglednostjo ali poštenimi davčnimi merili;

K. ker sta dostop javnosti do dokumentov in delo Skupine za kodeks ravnanja za obdavčitev podjetij še vedno omejena, predvsem kar zadeva postopek uvrščanja na seznam EU; ker ima evropski varuh človekovih pravic mandat, da preverja, kako institucije EU uporabljajo pravila EU o dostopu javnosti do dokumentov (19), in pooblastilo za pregled vseh dokumentov EU, zaupnih ali nezaupnih, ter lahko izda priporočila o tem, ali naj se dokumenti objavijo ali ne;

L. ker je Komisija v svojem sporočilu o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje poudarila, da sta potrebna reforma kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij in pregled seznama;

M. ker ima EU zaradi najbolj konzervativne porazdelitvene formule največje izgube na svetu zaradi preusmerjanja dobička v davčne oaze in naj bi po ocenah vsako leto izgubila približno 20 % svojih prihodkov od davka na prihodek pravnih oseb (20);

1. priznava pozitiven učinek, ki ga seznam že ima, vendar obžaluje, ker njegov potencial ni v celoti izkoriščen, saj jurisdikcije, ki so trenutno na seznamu, predstavljajo manj kot 2 % svetovnih izgub davčnih prihodkov, zato je seznam nejasen in neučinkovit (21); si prizadeva za okrepitev seznama z večjo preglednostjo in doslednostjo, strožjimi in bolj nepristranskimi merili za uvrstitev na seznam ter strožjimi ukrepi za preprečevanje izogibanja davkom; obžaluje, da so bile države, kot so Kajmanski otoki, ki očitno spodbujajo erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička, odstranjene s seznama; obžaluje nezadostno obrazložitev za širšo javnost, čeprav evropsko javno mnenje podpira strožja pravila o davčnih oazah;

Upravljanje in preglednost seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene

2. ugotavlja, da je prvotni postopek uvrščanja na seznam predlagala Komisija v svojem sporočilu o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje in v sporočilu o nadaljnjih ukrepih za večjo preglednost ter preprečevanje davčnih utaj; ugotavlja, da je naloga Skupine za kodeks ravnanja, predvsem pa njene podskupine za tretje osebe, priprava za vzpostavitev seznama, čeprav to ni bilo v prvotnem mandatu skupine; izraža pomisleke glede zmožnosti in primernosti takšne neformalne skupine za opravljanje te naloge;

3. meni, da je treba seznam EU reformirati na ravni EU; priporoča formalizacijo postopka, in sicer s pravno zavezujočim instrumentom; meni, da bi bilo treba to reformo izvesti do konca leta 2021, da bi EU zaščitili pred morebitnimi dodatnimi izgubami prihodkov v obdobju okrevanja po pandemiji COVID-19; od Sveta zahteva, naj Komisiji naloži pripravo ocene tretjih jurisdikcij na podlagi jasnih in preglednost meril ter ob podpori držav članic in z ustreznim sodelovanjem Evropskega parlamenta ter pripravo predloga seznama za Svet, ki naj bo objavljen, preden Svet formalno sprejme seznam in njegove revizije; poziva Svet, naj da Parlamentu vlogo opazovalca v razpravah Skupine za kodeks ravnanja; meni, da bi takšne spremembe zagotovile nepristranskost, objektivnost in odgovornost postopka uvrščanja na seznam;

4. poudarja pomen preglednosti v postopku uvrščanja na seznam, da bi javnosti omogočili nadzor in povečali demokratično odgovornost nosilcev odločanja; si prizadeva za popolno preglednost stališč držav članic; zato poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj razkrije sodelujoče organe, teme razprav, tehnične ocene, zapisnike ali povzetke in sprejete sklepe; meni, da bi morali biti viri podatkov za preverjanje jurisdikcij zlahka dostopni, ko so na voljo javnosti, če želimo izboljšati odgovornost in preglednost; meni, da je treba izpopolniti in v celoti razkriti metodologijo za oceno režimov tretjih držav; poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj sistematično objavlja celovit povzetek svojih interakcij s tretjimi državami, predmet razprave in zaveze tretjih držav v vsaki fazi postopka ocenjevanja;

5. ugotavlja, da lahko pomanjkanje preglednosti povzroči napačne razlage odločitev in ogrozi zaupanje javnosti v postopek uvrščanja na seznam, predvsem kadar se seznam EU razlikuje od seznamov davčnih oaz, ki jih na pregleden način pripravijo tretje osebe; opozarja na prvotni seznam, ki je združeval sezname držav članic, na katerega se Komisija sklicuje v sporočilu o pravičnem in učinkovitem sistemu obdavčenja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje, ki je vseboval 30 jurisdikcij, ki jih je na seznam uvrstilo 10 ali več držav članic;

6. pozdravlja že sprejete ukrepe na področju preglednosti, kot je objava polletnih poročil o napredku in objava nekaterih pisem, poslanih jurisdikcijam tretjih držav; poziva, naj pisma, ki jih Svet pošlje tretjim jurisdikcijam, ki še niso skladne z merili za uvrščanje na seznam EU, vsebujejo tudi zahtevo po objavi vse korespondence z EU in naj se vsak negativen odziv šteje kot nepripravljenost zadevne jurisdikcije za sodelovanje; obžaluje, da so ti dokumenti dostopni šele po zaključku postopka ocene; poziva, naj se vsa pisma in zaveze tretjih jurisdikcij objavijo takoj po prejetju; poziva, naj bodo javne informacije na voljo na uporabniku prijazni platformi;

7. poziva k redni izmenjavi mnenj med predsednikom Skupine za kodeks ravnanja in Parlamentom, vključno z vsaj enim uradnim nastopom na javni predstavitvi na leto;

8. poudarja, da bi bilo treba formalizirati vlogo Parlamenta v odnosu do Skupine za kodeks ravnanja, tudi kar zadeva upravljanje in merila za postopek uvrščanja na seznam, na primer s postopkom izražanja mnenja;

9. ugotavlja, da se postopek uvrščanja na seznam EU nanaša le na tretje države; ugotavlja, da je vpliv Unije na boj proti davčnim utajam in škodljivim davčnim praksam po vsem svetu odvisen od zgleda, ki ga daje z ravnanjem v Uniji; poudarja, da je potrebna skladnost med merili za uvrščanje na seznam in merili za škodljive davčne prakse v EU; opozarja na izjavo predsednice Skupine za kodeks ravnanja na predstavitvi v odboru TA X 3 10. oktobra 2018 o možnosti uporabe meril za uvrščanje na seznam EU tudi za države članice v kontekstu revizije mandata skupine; ugotavlja, da je Svetovni forum za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene ( 22 ) eni državi članici dal oceno delne skladnosti v zvezi z mednarodnim standardom preglednosti in izmenjavo informacij na zahtevo ter da Svet v primeru takšne ocene tretje države uvrsti na seznam ( 23 ) ; poudarja, da v zvezi s tem nekatere države članice v priporočilih za posamezne države redno prejemajo pozive k obravnavanju agresivnega davčnega načrtovanja ( 24 ) ; poudarja, da Komisija priznava, da so se nekatere od omenjenih držav članic odzvale na kritike Komisije in sprejele ukrepe za izboljšanje svojih davčnih sistemov, vendar ugotavlja, da Komisija še vedno navaja, da davčna pravila tem državam članicam trenutno omogočajo agresivno davčno načrtovanje; v skladu z resolucijo TAX3 ponovno poziva Komisijo in Svet, naj na podlagi priporočil za posamezne države članice spremljata te države članice, dokler ne bodo izvedle obsežnih davčnih reform, ter naj po potrebi predlagata ukrepe, do takrat pa naj vsaj te države članice obravnavata kot davčne oaze EU; si želi, da bi te vlade obravnavale te pomisleke in zmanjšale utajo davkov v svojih jurisdikcijah; se zavezuje, da bo redno ocenjeval vse pobude vlad za upoštevanje teh priporočil in po potrebi predlagal ukrepe;

10. opozarja, da bi bilo treba postopek iz člena 116 Pogodbe o delovanju Evropske Unije, v skladu s katerim Parlament in Svet ukrepata po rednem zakonodajnem postopku, uporabljati, kadar škodljive davčne prakse povzročajo izkrivljanje trga znotraj Unije;

11. poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj poveča inkluzivnost in zunanje sprejemanje postopka s posvetovanjem z državami v razvoju in organizacijami civilne družbe; predlaga ustanovitev delovne skupine ali posvetovalnega organa z državami, ki niso članice EU, predvsem z državami v razvoju, predstavniki civilne družbe in strokovnjaki, da bi omogočili dialog o sprejetih odločitvah;

Posodobitev meril EU za uvrstitev na seznam EU, da bodo prilagojena sedanjim in prihodnjim izzivom

12. ponovno poudarja pomen merila preglednosti seznama; poziva k jasnosti glede prihodnjega merila preglednosti v zvezi s končnim dejanskim lastništvom v skladu s peto direktivo o preprečevanju pranja denarja; je seznanjen z neenakimi konkurenčnimi pogoji med državami, ki uporabljajo enotni standard poročanja OECD, in tistimi, ki uporabljajo ameriški zakon o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (zakon FATCA); zato meni, da bi morali v okviru merila preglednosti preučiti pomanjkanje vzajemnosti ameriškega zakona FATCA;

13. meni, da merilo poštene obdavčitve ne bi smelo biti omejeno na preferenčno naravo davčnih ukrepov, ampak bi moralo obravnavati obsežne davčne oprostitve in neskladja pri določanju transfernih cen; opozarja, da sedanji postopek uvrščanja tretjih držav na seznam ne zajema samostojnega merila glede 0-odstotne ali zelo nizke davčne stopnje; poziva Komisijo in Skupino za kodeks ravnanja, naj v skladu s potekajočimi pogajanji o drugem stebru vključujočega okvira OECD/G20, zlasti kar zadeva najnižjo obdavčitev, v oceno vključita davčne ukrepe, ki vodijo v zelo nizke davčne stopnje; poziva Komisijo in Svet, naj predlagata minimalno dejansko davčno stopnjo, ki bi bila samostojno merilo za seznam EU; priporoča, naj se minimalna davčna stopnja določi tako, da bo pravična, a tudi ustrezno visoka, upoštevati pa mora tudi povprečno zakonsko določeno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v EU ( 25 ) , da bi se odvrnilo od preusmerjanja dobička in preprečilo škodljivo davčno konkurenco;

14. poziva Komisijo, naj razmisli o koristih pobude, ki bi bila podobna drugemu stebru vključujočega okvira za merila EU za uvrstitev na seznam, če na ravni OECD do konca leta 2021 ne bo političnega soglasja glede izvajanja teh ukrepov;

15. ugotavlja, da so bile nekatere najbolj škodljive tretje jurisdikcije, kot so Kajmanski otoki in Bermudi, odstranjene s seznama, ker so uvedle zelo nizka vsebinska merila in šibke izvršilne ukrepe; poudarja, da utegnejo takšne odločitve sprožiti vprašanja glede verodostojnosti nekaterih dejavnosti in nepristranskosti postopka odločanja ter lahko ogrozijo zaupanje javnosti; poziva k okrepitvi meril za pregled, tudi vsebinskih zahtev na podlagi formulnega pristopa, pa tudi zahtev glede sorazmernosti in njihovega spremljanja, da bi se povečala učinkovitost seznama in njegova zmožnost za soočanje z novimi izzivi, ki jih povzroča digitalizacija gospodarstva; poziva Svet, naj kot samostojno merilo doda avtomatsko uvrstitev na seznam za tretje jurisdikcije z 0-odstotno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb ali brez davkov na dobiček podjetij; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko sicer tretje države razveljavijo neskladne davčne ureditve, a jih utegnejo nadomestiti z drugimi, ki bodo škodljive za EU; opozarja na pomen javnega poročanja po posameznih državah za spremljanje zahtev glede vsebine;

16. poudarja pomen minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička pri pregledu tretjih držav, predvsem ukrepov 5, 6, 13 in 14; poudarja, da je treba kot merila za uvrstitev na seznam dodati še druge standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

17. podpira razširitev geografskega področja uporabe seznama EU, pri čemer se upošteva položaj najmanj razvitih držav; poudarja, da bi bilo treba v prihodnjih ocenah sistematično upoštevati dejstvo, da imajo nekatere države v razvoju morda premalo sredstev, da bi hitro začele izvajati novodogovorjene davčne standarde; zato poziva Svet, naj kot protiukrep ne uporabi zmanjšanja razvojne pomoči, ki bi neposredno vplivalo na končne upravičence do pomoči; vendar ugotavlja, da za države z večjimi finančnimi središči ne bi smela veljati podobna raven strpnosti;

18. ugotavlja, da obstajajo pomembna odstopanja med seznamom EU z nekooperativnimi jurisdikcijami in nacionalnimi različicami; je seznanjen z željo Komisije, da bi nacionalne sezname bolje uskladila z evropskim; poziva h konvergenci navzgor in k uskladitvi meril, da bi zagotovili višje standarde in skladnost;

19. pozdravlja predlog Komisije, da bi pri preverjanju davčnih jurisdikcij upoštevali metodologijo za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem za namen boja proti pranju denarja in financiranju terorizma ter tako zagotovili, da se bosta oba postopka uvrščanja na seznam medsebojno krepila;

20. je seznanjen s prizadevanji za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev po izstopu Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije; poziva k temeljiti oceni teh jurisdikcij, tudi k nadaljnjemu ocenjevanju čezmorskih ozemelj in ozemelj Združenega kraljestva pod britansko krono, v skladu s standardi, ki jih je določila Skupina za kodeks ravnanja; poudarja, da bi morali prihodnji odnosi med EU in Združenim kraljestvom temeljiti na skupnih vrednotah in biti usmerjeni v skupno blaginjo, kar samodejno izključuje agresivno davčno konkurenco; obžaluje, da v sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ni morebitnih izravnalnih ukrepov v primeru prihodnjih razhajanj v zvezi z vprašanji davčne utaje in pranja denarja v Združenem kraljestvu;

21. poziva k enaki in nepristranski oceni glavnih trgovinskih partneric EU; predvsem poziva k jasni oceni ZDA glede meril preglednosti;

Usklajevanje zaščitnih ukrepov

22. priznava vpliv na ugled, ki ga ima vključitev na seznam, kot spodbudo za sodelovanje jurisdikcije v postopku preverjanja; poudarja, da to ni dovolj za učinkovito preprečevanje negativnih učinkov, ki ga imajo takšne jurisdikcije na države članice in notranji trg, saj je vpliv na ugled nekaterih jurisdikcij zaradi vključitve na seznam oslabljen zaradi zgoraj pomanjkljivosti postopka za uvrščanje na seznam, predvsem pomanjkanja preglednosti, mehkih meril in omejenega geografskega obsega;

23. pozdravlja povezavo med standardi dobrega davčnega upravljanja in uporabo skladov EU v finančni uredbi ( 26 ) , uredbi o Evropskem skladu za trajnostni razvoj ( 27 ) , uredbi o Evropskem skladu za strateške naložbe ( 28 ) in sklepu o mandatu za zunanja posojila ( 29 ) ter priznava, da so ti standardi pogoj za podporo, ki jo zagotavlja EU; vendar svari pred dejanskim ali potencialnim škodljivim učinkom na državljane držav v razvoju; poudarja, da je treba oblikovati enake pogoje, ki se bodo v postopkih javnih naročil uporabljali za podjetja in tiste, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje;

24. poziva, naj se s pravili o državni pomoči in nacionalnimi programi držav članic za podporo zagotovi, da podjetja, ki imajo gospodarske vezi z nekooperativnimi jurisdikcijami, kot je davčno rezidentstvo, ne bodo upravičena do podpore; poudarja pomen tega v okviru solidarnosti znotraj Evrope in krepitve zaupanja med državami članicami; poudarja, da je zato potrebna preglednost, ki bo zagotovljena z javnim poročanjem po posameznih državah za vse sektorje; poziva Svet, naj nemudoma zaključi razprave in sprejme splošni pristop glede zakonodajnega predloga;

25. podpira in se zavzema za okrepitev dodatnih zahtev glede revizije in skrbnega pregleda za podjetja in vlagatelje s sedežem v nekooperativnih jurisdikcijah; meni, da so obrambni ukrepi nujni, če želimo, da bo seznam učinkovit;

26. ugotavlja, da bi strogi protiukrepi zmanjšali spodbude za utajo davkov; poudarja, da posamezne države članice z diskrecijsko uporabo spodkopavajo nabor orodij EU za obrambne ukrepe; zato poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi zakonodajnega predloga o usklajenih obrambnih ukrepih proti izogibanju davkom in davčnim utajam, pri čemer naj upošteva pogajanja o drugem stebru vključujočega okvira ali o minimalni dejanski davčni stopnji na ravni EU, ki bi lahko vključeval: (a) neodbitnost stroškov; (b) strožja pravila za nadzorovane tuje družbe; (c) ukrepe davčnih odtegljajev; (d) omejitev izjem za sodelovanje; (e) pravilo o menjavi; (f) posledice za javna naročila in državno pomoč; (g) posebne zahteve glede dokumentacije; (h) črtanje določb sporazuma o izogibanju dvojnega obdavčevanja;

ugotavlja, da bi morali biti vsi davčni ukrepi, ki se uporabljajo za podjetja, pogojeni s pravili o povezovanju, navedenimi v primeru, ko transakcija ali zadevni davkoplačevalec izpolnjuje posebna škodljiva merila; meni, da bi morali te ukrepe enako uporabljati v odnosih med državo članico in tretjo državo ter v odnosih med državami članicami;

27. je seznanjen s sivim seznamom jurisdikcij, ki ne izpolnjujejo zahtev, ampak so se zavezale k spremembam; poziva Svet in države članice, naj za transakcije in skrbno preverjanje v teh jurisdikcijah uvedejo posebne ukrepe, kot so okrepljene revizije ali boljše politike za „poznavanje strank“;

28. poziva Komisijo, naj pripravi seznam sporazumov med EU in tretjimi državami ali regijami, ki ne vsebujejo klavzule o dobrem upravljanju, kot zahteva odstavek 3.1 sporočila Komisije o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje in je poudarjeno v sklepih Sveta z dne 25. maja 2018, ki vsebujejo standardne določbe, dogovorjene za sporazume s tretjimi državami ( 30 ) ; poziva Komisijo in Svet, naj pojasnita, zakaj takšne klavzule ni;

o

o o

29. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, sekretariatu Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) Priloga I k sklepom Sveta za ekonomske in finančne zadeve s seje, ki je potekala 1. decembra 1997 o davčni politiki – Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (UL C 2, 6.1.1998, str. 1).

(2) https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

(3) UL C 331, 7.10.2020, str. 3.

(4) UL C 366, 27.10.2017, str. 51.

(5) UL C 101, 16.3.2018, str. 79.

(6) Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0240.

(7) UL C 399, 24.11.2017, str. 74.

(8) UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

(9) Skupno nadaljnje ukrepanje na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (ECON) s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji in na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (TAXE) o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, ki ga je Komisija sprejela 16. marca 2016; nadaljnje ukrepanje na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (TAX2) o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, ki ga je Komisija sprejela 16. novembra 2016; nadaljnje ukrepanje na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta (PANA) z dne 12. decembra 2017 o osnutku priporočila Evropskega parlamenta Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji, ki ga je Komisija sprejela aprila 2018; nadaljnje ukrepanje z dne 27. avgusta 2019 na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (TAX3) o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom.

(10) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. aprila 2016 o spremembi Direktive 2013/34/EU v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki (COM(2016)0198).

(11) Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0309.

(12) Evropska komisija, „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Učinek davčnega načrtovanja na v prihodnost usmerjene dejanske davčne stopnje) (dokument o davkih št. 64, 25. oktober 2016).

(13) Evropska komisija, Aggressive tax planning indicators – Final Report (Kazalniki agresivnega davčnega načrtovanja – končno poročilo), dokument o davkih št. 71, 7. marca 2018.

(14) Kiendl Krišto, I., in Thirion, E., „An overview of shell companies in the European Union“ (Pregled slamnatih družb v Evropski uniji), služba Evropskega parlamenta za raziskave, oktober 2018.

(15) UL C 384 I, 12.11.2019, str. 1.

(16) Cobham in Janský (2018); https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jid.3348

(17) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/51abaf14-6b6e-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF

(18) https://www.imf.org/external/pubs/ft/fandd/2019/09/the-rise-of-phantom-FDI-in-tax-havens-damgaard.htm

(19) Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(20) Tørsløv, Wier in Zucman (2020); http://gabriel-zucman.eu/files/TWZ2020.pdf

(21) https://www.taxjustice.net/reports/the-state-of-tax-justice-2020/

(22) https://www.oecd.org/tax/exchange-of-tax-information/global-forum-reveals-compliance-ratings-from-new-peer-review-assessments-for-anguilla-chile-china-gibraltar-greece-korea-malta-papua-new-guinea-and-uruguay.htm

(23) UL C 331, 7.10.2020, str. 3.

(24) https://ec.europa.eu/info/publications/2020-european-semester-country-specific-recommendations-commission-recommendations_en

(25) Davčna politika v Evropski uniji. Raziskava iz leta 2020, GD za obdavčenje in carinsko unijo, Evropska komisija, str. 100.

(26) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(27) Uredba (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (UL L 249, 27.9.2017, str. 1).

(28) Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

(29) Sklep št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije (UL L 135, 8.5.2014, str. 1).

(30) https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2018/05/25/tax-fraud-standard-provision-agreed-for-agreements-with-third-countries/