[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.12.2005

KOM(2005) 695 končno

2005/0271 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o posredovanju informacij, ki izhajajo iz dejavnosti varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi z kaznivimi dejanji terorizma

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Okvir predloga

- Splošni okvir

Terorizem je postal mednarodna nevarnost, ki je nobena država članica ne more reševati sama. EU razvija protiteroristično politiko, s katero se države članice skupaj borijo proti terorizmu, z enako odločnostjo, zavzetostjo in spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Sprejeti so bili pomembni zakonski ukrepi in politike za pomoč Evropski uniji pri preprečevanju in boju proti terorizmu. Zlasti je Evropski svet sprejel akcijski načrt EU za boj proti terorizmu. Opravljen je bil tudi medsebojni pregled ureditev po vsej EU za boj proti terorizmu v vsaki državi članici.

Kljub napredku, doseženemu v boju proti terorizmu na ravni EU, je treba storiti še veliko. Predvsem je treba izvesti ustrezne ukrepe, določene v Akcijskem načrtu EU za boj proti terorizmu, v Haaškem programu, v Akcijskem načrtu izvajanja Haaškega programa Sveta in Komisije, ki izhaja iz Izjave Sveta z dne 13. julija 2005[1] .

Bistvena sestavina prizadevanj EU za preprečevanje in boj proti terorizmu je, da države članice posredujejo vse ustrezne informacije Europolu. Posredovanje informacij, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb je pomembna sestavina v tem procesu.

Države članice morajo tudi zagotoviti vse ustrezne informacije drugim državam članicam, ki jim pomagajo pri preprečevanju in boju proti terorizmu. S tega stališča imajo varnostne in obveščevalne službe države članice osrednjo vlogo.

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Člen 29 PEU predvideva, da se cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varnosti v okviru območja svobode, varnosti in pravice doseže s preprečevanjem in bojem proti kriminalu, organiziranemu ali drugačnemu, zlasti terorizmu in drugim posebnim oblikam kriminala s:

- tesnejšim sodelovanjem med policijskimi, carinskimi in drugimi pristojnimi organi v državah članicah, neposredno in tudi prek Evropskega policijskega urada (Europol), v skladu z določbami členov 30 in 32.

V svoji izjavi o boju proti terorizmu z dne 25. marca 2004 je Evropski svet poudaril pomen:

- optimalne in najbolj učinkovite uporabe organov EU za spodbujanje sodelovanja pri boju proti terorizmu;

- nadaljnjega razvoja odnosov med Europolom in obveščevalnimi službami; ter

- izboljšanih mehanizmov sodelovanja ter spodbujanja učinkovitega sodelovanja med policijo, obveščevalnimi in varnostnimi službami.

Sposobnost EU preprečiti in bojevati se proti terorizmu zahteva osredotočenost na zaščito varnosti Unije kot celote. To varnost omogoča posredovanje vseh ustreznih informacij služb kazenskega pregona ter varnostnih in obveščevalnih služb Europolu. Obdelava teh informacij pomaga Europolu pri njegovih operativnih in strateških analizah v zvezi s terorizmom.

Že Konvencija o Europolu predvideva pravni okvir, ki zagotavlja državam članicam, da z Europolom delijo informacije o terorizmu. Informacije, ki izvirajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb načeloma niso izključene iz posredovanja Europolu. Vendar v svojem poročilu Svetu o izvajanju Akcijskega načrta EU za boj proti terorizmu[2] Europol opisuje, da se podatki s področja varnostnih in obveščevalnih služb Europolovim delovnim datotekam za analizo o terorizmu ne zagotavljajo strukturirano. V ocenjevalnem poročilu o drugi delovni skupini za boj proti terorizmu [3] Europol ocenjuje, da večina podatkov, ki se iz držav članic prispevajo ustreznim delovnim datotekam za analizo in projektom delovne skupine za boj proti terorizmu, prihaja od organov pregona in ne od varnostnih in obveščevalnih agencij.

Tako Evropski svet kot Europol sta priznala potrebo po krepitvi odnosov med Europolom in nacionalnimi varnostnimi in obveščevalnimi službami. V tem smislu obstaja jasna potreba po vzpostavitvi mehanizma za zagotavljanje prenosa podatkov, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi z kaznivimi dejanji terorizma, Europolu. Ta sklep Sveta vzpostavlja tak mehanizem.

Države članice morajo sodelovati in izmenjavati informacije zaradi preprečevanja in boja proti terorizmu. Izmenjava informacij, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb, je pomembna sestavina tega procesa. Evropski Svet je tudi poudaril, da bi države članice morale nemudoma obvestiti pristojne organe drugih držav članic o vseh informacijah, ki so na voljo njihovim službam, o grožnjah za notranjo varnost teh drugih držav članic. Ta sklep Sveta predvideva posredovanje informacij, ki izhajajo iz dejavnosti varnostnih in obveščevalnih služb, od ene države članice do drugih zaradi pomoči tem državam članicam pri preprečevanju in boju proti terorizmu. Ta predlog ne posega v dvostranske mehanizme med državami članicami za prenos podatkov.

Omrežje BDL „Urada za zvezo“ je kodirano orodje informacijske tehnologije, ki pomaga pri prenosu podatkov. Tako organi pregona držav članic kot tudi varnostne in obveščevalne službe ter Europol bi morali imeti dostop do tega omrežja. Lahko bi bilo koristen mehanizem za prenos informacij v skladu s tem predlogom za Sklep Sveta.

- Sedanje določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Sklep Sveta 2005/671/JHA z dne 20. septembra 2005 o izmenjavi informacij in sodelovanju glede kaznivih dejanj terorizma predvideva določitev specializirane službe v okviru policijskih služb ali drugih organov pregona vsake države članice, ki bodo imeli dostop do in bodo zbirali vse ustrezne informacije glede in v zvezi s preiskovanjem kaznivih dejanj, ki ga opravljajo njeni organi pregona v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma. Predvideva tudi imenovanje državnega sogovornika za teroristične zadeve za Eurojust ali ustreznega pravosodnega ali drugega pristojnega organa, ki ima dostop do in lahko zbira vse ustrezne informacije v zvezi s pregonom in obsodbami za kazniva dejanja terorizma.

Navedeni sklep predvideva posredovanje informacij, ki jih zbirajo specializirane službe države članice in njen državni sogovornik za Eurojust ali ustrezen pravosodni ali drug pristojni organ, Europolu ali Eurojustu. Predvideva tudi, da država članica da informacije v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma na voljo drugim zainteresiranim državam članicam.

Sklep Sveta 2005/671/JHA se ne nanaša posebej na varnostne in obveščevalne službe. Sprejetje in izvajanje Sklepa Sveta o posredovanju informacij, ki izhajajo iz dejavnosti varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, in Sklepa Sveta 2005/671/JHA bo okrepilo zagotavljanje informacij s strani držav članic v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, ki jih imajo organi pregona in varnostne in obveščevalne službe, Europolu.

Konvencija o Europolu z leta 1995. Člen 2 določa, da je cilj Europola z ukrepi iz Konvencije izboljšati učinkovitost in sodelovanje pristojnih organov v državah članicah pri preprečevanju in boju proti terorizmu in drugim hujšim oblikam mednarodnega in organiziranega kriminala.

Predlog Okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah[4]. Ta instrument določa pravni okvir za učinkovito varstvo osebnih podatkov v zadevah, ki sodijo v naslov VI Pogodbe o Evropski uniji.

- Skladnost z drugimi politikami in cilji Unije

Sklep Sveta o posredovanju informacij, ki izhajajo iz dejavnosti varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, skuša zagotoviti polno spoštovanje pravice do svobode in varnosti, pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter pravice do varstva osebnih podatkov (Členi 6, 7, in 8 Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah).

To zagotavlja z vzpostavitvijo mehanizma za pomoč pri preprečevanju in boju proti terorizmu, z določbo, da se informacije posredujejo nacionalnim kontaktnim točkam v skladu z nacionalno zakonodajo ter z določbo, da se informacije posredujejo Europolu v skladu s Konvencijo o Europolu.

Obdelava osebnih podatkov na podlagi tega sklepa Sveta se bo opravljala v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2006/XX/JHA o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter s Konvencijo o Europolu.

- Presoja vpliva

Ocenjene so bile naslednje tri zakonske možnosti:

- Nobene nove ali dodatne zakonodaje

Če ne bi bilo nobene aktivnosti, bi to pomenilo nadaljevanje sedanjega stanja, ki ne rešuje popolnoma trenutnih varnostnih izzivov. Od sedanjih instrumentov ali projektov nobeden ne prinaša takšnih izboljšav, ki so cilj tega sklepa Sveta.

- Predlog Okvirnega sklepa Sveta

Zdi se najbolje, da se državam članicam dovoli nekoliko prožnosti pri določanju kontaktnih točk in posredovanju informacij drugim državam članicam. Konvencija o Europolu že predvideva pravni okvir za prenos informacij s strani držav članic Europolu. V takih okoliščinah se šteje, da je predstavitev predloga za uskladitev ustreznih nacionalnih zakonodaj v nasprotju z načelom sorazmernosti.

- Predlog sklepa Sveta

Predlog sklepa Sveta se šteje za najboljšo možnost za izpolnjevanje trenutne potrebe zagotoviti prenos podatkov, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma Europolu in drugim državam članicam. Predlog vzpostavlja mehanizem za prenos takih podatkov, ne da bi zahteval oblikovanje nove službe ali približevanje nacionalnih zakonodaj.

Glede učinkov na temeljne pravice je treba poudariti, da Sklep prispeva k izvajanju členov 2 in 3 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki pravi, da ima vsakdo pravico do življenja in telesne integritete. Okrepljeno varstvo zasebnosti oseb, katerih podatki se obdelujejo v okviru tega sklepa se dosega s pomočjo Okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Ta sklep sveta predvideva določitev kontaktne točke v okviru varnostnih in obveščevalnih služb vsake države članice. Te službe posredujejo vse ustrezne informacije, ki izhajajo iz njihovih dejavnosti v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, določenim kontaktnim točkam. Sklep Sveta tudi predvideva, da se podatki, ki so jih prejele kontaktne točke v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, posredujejo Europolu.

Sklep Sveta predvideva, da se informacije, ki jih je prejela kontaktna točka države članice, posredujejo kontaktnim točkam drugih vpletenih držav članic v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma.

- Pravna podlaga

Členi 30 (1) (b) in 34 (2) (c) PEU.

- Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja za ukrepe Unije.

Države članice ne morejo same doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov:

Terorizem je mednarodni pojav in nobena država članica se z njim ne more spopasti sama. Europol igra osrednjo vlogo v okviru EU pri preprečevanju in boju proti terorizmu. Od držav članic mora prejeti potrebne informacije, da lahko opravlja svoje naloge, zlasti da lahko razvije delovne datoteke za analizo o terorizmu in projekte delovne skupine za boj proti terorizmu. S posredovanjem ustreznih informacij Europolu ali njihovim nalaganjem v Europolov informacijski sistem vsaka država članica prispeva k krepitvi varnosti EU kot celote.

Z ukrepanjem Unije bodo cilji predloga bolje doseženi zaradi naslednjega:

Glavni cilj Sklepa Sveta je zagotoviti posredovanje informacij, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, Europolu. Ker Europol lahko prejema informacije od vseh držav članic, lahko razvije pristop na ravni EU ter perspektivo za preprečevanje in boj proti terorizmu. Tega ni mogoče doseči, če država članica deluje sama ali če si informacije izmenjuje omejeno število držav članic.

Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov:

Predlog predvideva vzpostavitev mehanizma za zagotavljanje posredovanja informacij, operativne vidike pa prepušča presoji držav članic.

Predvideva se, da izvajanje tega sklepa Sveta ne bo naložilo pretiranega bremena ali stroškov na države članice. Ne bo jim potrebno ustanavljati novih organov ali služb. Vsaka država članica bo dolžna posredovati informacije Europolu, katere lahko načeloma že posreduje v skladu z določbami Konvencije o Europolu. Kakršni koli stroški, naloženi državam članicam zaradi izvajanja Sklepa Sveta, bodo sorazmerni s prispevkom Sklepa k preprečevanju in boju proti terorizmu.

- Izbira instrumenta

Predlagani instrument: Sklep na podlagi člena 34 (2) (c) PEU.

Izbran je bil sklep, ker je treba sprejeti akt splošne uporabe, ki je za države članice v celoti zavezujoč.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

2005/0271 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o posredovanju informacij, ki izhajajo iz dejavnosti varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi z kaznivimi dejanji terorizma

SVET EVROPSKE UNIJE JE -

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 30(1)(b) in člena 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[5],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[6],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Evropska unija si je zastavila cilj zagotoviti svojim državljanom visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice z oblikovanjem skupnih ukrepov med državami članicami na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.

2. V Haaškem programu o krepitvi svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, ki ga je sprejel Evropski svet 4. novembra 2004, je poudarjeno, da je treba vse elemente Izjave Evropskega Sveta z dne 25. marca 2004 in Akcijskega načrta EU o boju proti terorizmu še naprej v celoti izvajati, predvsem je treba okrepljeno uporabljati Europol in Eurojust.

3. Akcijski načrt izvajanja Haaškega programa Sveta in Komisije [7]predvideva okrepitev sodelovanja med pristojnimi organi v boju proti terorizmu z razvojem posebnih kontaktnih točk v državah članicah, ki bodo imele dostop do vseh potrebnih informacij in obveščevalnih podatkov v zvezi s terorističnimi dejavnostmi, ki vključujejo osebe, skupine ali subjekte.

4. Okvirni sklep Sveta 2002/475/JHA z dne 13. junija 2002[8] o boju proti terorizmu omogoča državam članicam sprejetje potrebnih ukrepov, da zagotovijo, da se določena mednarodna dejanja, ki so opredeljena kot kazniva dejanja po nacionalni zakonodaji, štejejo za kazniva dejanja terorizma. Ta sklep tudi omogoča državam članicam sprejetje potrebnih ukrepov, da zagotovijo, da so določena namerna dejanja v zvezi s terorističnimi skupinami kazniva, da kazniva dejanja povezana s terorizmom vključujejo določena dejanja, povezana s terorističnimi dejavnostmi, in da je ščuvanje, pomoč, ali napeljevanje in poskus storitve nekaterih kaznivih dejanj kaznivo.

5. Konvencija o Europolu z dne 26. julija 1995[9] določa, da je cilj Europola z ukrepi iz Konvencije izboljšati učinkovitost in sodelovanje pristojnih organov v državah članicah pri preprečevanju in boju proti terorizmu in drugim hujšim oblikam mednarodnega in organiziranega kriminala.

6. Sklep Sveta 2005/671/JHA z dne 20. septembra 2005 o izmenjavi informacij in sodelovanju v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma[10] določa, da države članice posredujejo Europolu in Eurojustu informacije glede preiskovanja kaznivih dejanj, kazenskega pregona in obsodb v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma. Navedeni sklep tudi določa, da država članica drugim zainteresiranim državam članicam omogoči dostop do informacij, povezanih s kaznivimi dejanji terorizma, ne nanaša pa se specifično na varnostne in obveščevalne službe, ki imajo tudi bistveno vlogo pri preprečevanju terorizma v okviru svojih dejavnosti zbiranja in priprave obveščevalnih podatkov za ohranjanje nacionalne varnosti.

7. Zato je potrebno okrepiti posredovanje informacij, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, Europolu, da se mu pomaga pri pridobivanju vseh potrebnih informacij, ki mu omogočajo opravljanje njegovih nalog.

8. Države članice naj sodelujejo in izmenjujejo informacije zaradi preprečevanja in boja proti terorizmu. Izmenjava informacij, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb je pomembna sestavina tega procesa. Zato je torej potrebno, da se določi posredovanje informacij, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb, iz ene države članice drugim državam članicam.

9. Ker ciljev predlaganega ukrepa, tj. vzpostavitev mehanizma za zagotavljanje posredovanja informacij, ki izhajajo iz dejavnosti nacionalnih varnostnih in obveščevalnih služb v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, Europolu ter med državami članicami, ni mogoče doseči v zadostni meri, če države članice delujejo samostojno, in jih je torej glede obsega in učinkov ukrepov mogoče bolje doseči na ravni Evropske unije, lahko Svet sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe ES ter navedeno v členu 2 Pogodbe EU. V skladu z načelom sorazmernosti ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.

10. Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva sprejeta načela, zlasti načela Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah –

SKLENIL:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta sklep vzpostavlja mehanizem za zagotavljanje posredovanja informacij, ki izhajajo iz dejavnosti varnostnih in obveščevalnih služb držav članic v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, Europolu. Vzpostavlja tudi mehanizem za zagotovitev izmenjave informacij glede kaznivih dejanj terorizma med varnostnimi in obveščevalnimi službami držav članic.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) “kazniva dejanja terorizma” pomeni kazniva dejanja, določena v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/JHA;

(b) “Europol” pomeni Evropski policijski urad, kot je ustanovljen v Konvenciji z dne 26. julija 1995 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (“Konvencija o Europolu”);

(c) “varnostne in obveščevalne službe” pomeni tiste organe držav članic, ki so odgovorni za zbiranje in pripravo varnostnih podatkov za boj proti ogrožanju demokratične pravne ureditve, varnosti in drugih bistvenih interesov države, vključno za boj proti terorizmu;

(d) “ustrezne informacije” pomenijo varnostne podatke v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma, ki vplivajo ali lahko vplivajo na dve ali več držav članic.

Člen 3

Nacionalne kontaktne točke

1. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da njene varnostne in obveščevalne službe posredujejo nacionalni kontaktni točki, določeni v skladu z odstavkom 2, vse ustrezne informacije, ki izhajajo iz njihovih dejavnosti v zvezi s kaznivimi dejanji terorizma.

2. Vsaka država članica v roku treh mesecev od datuma začetka veljavnosti tega sklepa določi nacionalno kontaktno točko v okviru njenih varnostnih in obveščevalnih služb.

3. Države članice pisno obvestijo generalni sekretariat Sveta in Komisijo o določeni kontaktni točki ter o morebitnih naknadnih spremembah.

Člen 4

Posredovanje informacij Europolu

Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se informacije, ki so jih prejele njene kontaktne točke, posredujejo Europolu v skladu z določbami Konvencije o Europolu.

Člen 5

Posredovanje informacij drugim državam članicam

Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se informacije, ki jih je prejela njena kontaktna točka, posredujejo nacionalnim kontaktnim točkam drugih vpletenih držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo.

Člen 6

Spremljanje in vrednotenje

1. Države članice poročajo generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji o ukrepih, sprejetih za izvajanje obveznosti, ki jim jih nalaga ta sklep Sveta. Države članice prvič poročajo o teh ukrepih v roku enega leta od datuma začetka veljavnosti tega sklepa in nato vsaki dve leti.

2. Komisija predloži Svetu poročilo o izvajanju tega sklepa na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice in Europol. Komisija sestavi prvo poročilo v roku osemnajst mesecev od datuma začetka veljavnosti tega sklepa in nato vsaki dve leti.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, [… ]

Za Svet

Predsednik

[1] 11158/05 JAI 255

[2] 9156/05 JAI 178.

[3] 12992/05 EUROPOL 33.

[4] COM(2005) 475.

[5] UL C […], […], str. […]

[6] UL C […], […], str. […]

[7] UL C 198, 12.8.2005, str. 1

[8] UL L 164, 22.6.2002, str.

[9] UL C 316, 27.11.1995, str. 2. Konvencija kakor je bila nazadnje spremenjena s Protokolom z dne 27. novembra 2003, sestavljena na podlagi člena 43(1) Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu), ki spreminja navedeno Konvencijo (UL C 2, 6.1.2004, str. 3).

[10] UL L 253, 29.9.2005, str. 22.