Posebno poročilo Za zagotovitev uspešnega 
izvajanja postopka v zvezi 
s čezmernim 
primanjkljajem  
so potrebna dodatna 
izboljšanjaSL 2016  št. 10
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Vprašanja: eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-4827-5 ISSN 1831-094X doi:10.2865/895830 QJ-AB-16-011-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-4813-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/047874 QJ-AB-16-011-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-4847-3 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/336874 QJ-AB-16-011-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Za zagotovitev uspešnega 
izvajanja postopka 
v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem  
so potrebna dodatna 
izboljšanja
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 10
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat IV, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Milan Martin 
Cvikl in ki je specializiran za revidiranje področij prihodkov, raziskav in notranje politike, finančnega in ekonomskega 
upravljanja ter institucij in organov Evropske unije. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Milan Martin 
Cvikl, pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Kathrine Henderson in atašejka Andreja Rovan, direktor Zachari -
as Kolias, vodja naloge Albano Martins Dias da Silva in revizorji Giuseppe Diana, Marko Mrkalj, Maria Isabel Quintela, Mari -
on Schiefele, Duarte Semedo Leite in Stefan Sturaro, jezikovno pomoč pa sta zagotavljala Thomas Everett in Marek Riha.
Od leve proti desni:  G. Diana, M. Schiefele, A. Rovan, A. Martins Dias da Silva, Z. Kolias, M. M. Cvikl,  
S. Sturaro, M. I. Quintela, K. Henderson, T. Everett.

03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice in okrajšave
 Glosar
 Povzetek
1–25  Uvod
1–4 Ozadje ekonomske politike in politike fiskalnega upravljanja v EU
5–25  Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem: ohranjanje trdnosti javnih financ
7–17  Proces postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem: zagotavljanje kakovosti podatkov, ocena razmer, 
začetek izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
18–24  Popravljalni ukrepi: poročanje držav članic, spremljanje in nadzor Komisije
25 Rezultat postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
26–31  Obseg in cilji revizije ter revizijski pristop
26–29  Obseg in cilji revizije
30–31  Pristop
32–127  Opažanja
32–84  Proces postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem: za okrepitev podlage postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem in povečanje objektivnosti ocen so potrebne izboljšave
32–62  Okvir za sklepe je ustrezen, vendar je potrebna večja jasnost
63–84  Ocene kakovosti podatkov in ekonomske analize niso dovolj pregledne; analize se izvajajo v skladu 
s pravili, vendar so bolj osredotočene na javnofinančni primanjkljaj kot na dolg
04 Kazalo 
85 –112  Popravljalni in nadzorni ukrepi v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem: poročanje 
držav članic, spremljanje in nadzor Komisije
85–87  Države članice bi lahko izboljšale poročanje o popravljalnih ukrepih
88 –112  Pri spremljanju in nadzoru, ki ju izvaja Komisija, so pravila vse bolj zapletena, ni preglednosti, učinek 
strukturnih reform pa se ocenjuje v omejenem obsegu
113 –127  Rezultat postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
113 –127  Z reformami postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so bila uvedena orodja za krepitev proračunske 
discipline, vendar se postopek ni izkazal za popolnoma uspešen popravljalni mehanizem
128–149  Zaključki in priporočila
130–139  Eurostat
130–131  Preučitev podatkov
132 Ocenjevanje kontrolnih sistemov
133–135  Obiski za dialog in neposredno preverjanje
136 Ukrepi
137 Smernice
138–139  Rezultat
140–149  GD za gospodarske in finančne zadeve
140–141  Preglednost
142–143  Merilo dolga
144–145  Strukturne reforme
146–147  Poročanje
148–149  Sankcije
05 Kazalo 
 Priloga I – Zakonodaja o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
 Priloga II –  Nekaj primerov manjkajočih obveznih informacij v dokumentih preučenih šestih 
držav članic
 Priloga III – Nekaj primerov slabe razvrstitve v dokumentih preučenih šestih držav članic
 Priloga IV –  Nekaj primerov ukrepov s potencialnim učinkom na podatke o primanjkljaju in 
dolgu
 Priloga V  – Letna nominalna stopnja rasti BDP
 Priloga VI –  Skladnost z nominalnimi in strukturnimi cilji, določenimi v priporočilih za 
postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in podaljšanja rokov za postopek 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem
 Priloga VII – Razlike med priporočili Komisije in Sveta
 Priloga VIII – Izvajanje načrtovanih strukturnih reform
 Odgovori Komisije
06
 Kratice in okrajšave
ACR : Neodvisno priporočilo Komisije
AMECO : Makroekonomska zbirka podatkov Evropske komisije
BDP : Bruto domači proizvod
ECB : Evropska centralna banka
Ecofin : Svet za ekonomske in finančne zadeve
EDP : Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem
EEF : Evropska gospodarska napoved
EFC : Ekonomsko-finančni odbor
EMU : Ekonomska in monetarna unija
EPP : Program ekonomskega partnerstva
ESR : Evropski sistem računov
Eurostat : Statistični urad Evropske unije
GD za gospodarske in finančne zadeve : Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve
GD za migracije in notranje zadeve : Generalni direktorat za migracije in notranje zadeve
MTO : Srednjeročni proračunski cilj
PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije
SCP : Program stabilnosti ali konvergenčni program
SDF : Statistika državnih financ
SDV : Standardni obisk za dialog
SGP : Pakt za stabilnost in rast
UDV : Predhodni obisk za dialog
07
 Glosar
Ciklični element proračunskega salda : Del spremembe v proračunskem saldu, ki samodejno izhaja iz cikličnih 
elementov v gospodarstvu zaradi odziva javnofinančnih prihodkov in odhodkov na spremembe v proizvodni vrzeli. 
Glej Strukturni (proračunski) saldo .
Dejanski podatki : Pretekli podatki (ne pa podatki iz načrtov/napovedi).
Ekonomsko-finančni odbor : Ekonomsko-finančni odbor, prej Monetarni odbor, je odbor Sveta Evropske 
unije, ustanovljen v skladu s členom 134 PDEU. Njegova glavna naloga je priprava sklepov Sveta ECOFIN v zvezi 
z ekonomskimi in finančnimi zadevami ter razpravljanje o njih.
Enkratni in začasni ukrepi : Državne transakcije s prehodnimi proračunskimi posledicami, ki ne povzročijo trajne 
spremembe v proračunskem stanju. Glej tudi Strukturni (proračunski) saldo .
ESR (ESR 95 in ESR 2010) : Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov je mednarodno združljiv 
računovodski okvir EU za sistematičen in natančen opis gospodarstev držav članic in regij EU. Večji del revidiranega 
obdobja se je uporabljal sistem ESR 95, ki je bil septembra 2014 nadgrajen na ESR 2010, da bi upošteval razvoj na 
področju merjenja sodobnih gospodarstev, dosežke na področju metodoloških raziskav in potrebe uporabnikov.
Čeprav je ESR na splošno skladen z opredelitvami, računovodskimi pravili in razvrstitvami, ki jih uporablja primerljiv 
sistem Združenih narodov, ima tudi nekatere posebne elemente, ki so bolj usklajeni s praksami EU.
Evidenca virov in metod za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem : Opis postopkov (metod) in osnovnih 
statističnih podatkov (virov), ki jih država članica uporablja za pripravo ocen za obvestila o postopku v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem. Vključuje „premostitvene preglednice“, ki prikazujejo usklajenost postavk javnega 
računovodstva s postavkami ESR, ter seznam enot sektorja država, razvrščenih po podsektorjih in industriji.
Evropski semester : Letni cikel usklajevanja ekonomske politike, ki se izvaja prvih šest mesecev v letu. Evropska 
komisija izvede podrobno analizo programov ekonomskih in strukturnih politik držav članic, Evropski svet in Svet 
ministrov pa zagotovita svetovanje o politikah, preden države članice dokončno oblikujejo predloge proračunov.
Finančne/nefinančne družbe  
Sektor finančnih družb (ESR 95, odstavek 2.32)
Vključuje vse družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnem posredništvom (finančni posredniki) 
in/ali pomožnimi finančnimi dejavnostmi (izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti).
Sektor nefinančnih družb (ESR 95, odstavek 2.21)
Vključuje institucionalne enote, katerih razdelitvene in finančne transakcije se razlikujejo od tistih, ki jih izvajajo 
njihovi lastniki, ki so tržni proizvajalci, katerih glavna dejavnost je proizvodnja blaga in nefinančnih storitev.
Fiskalna konsolidacija : Izboljšanje proračunskega salda z ukrepi diskrecijske fiskalne politike, opredeljenimi glede 
na obseg izboljšav ali njihovo obdobje trajnosti.
Fiskalni napor od spodaj navzgor : Količinska opredelitev fiskalnega učinka popravljalnih ukrepov, izražena kot 
skupni učinek posameznih ukrepov. Glej Fiskalni napor od zgoraj navzdol .
08 Glosar 
Fiskalni napor od zgoraj navzdol : Količinska opredelitev fiskalnih posledic vladne politike, ki se pridobi 
s preučitvijo splošne spremembe v strukturnem saldu. Lahko se razlikuje od količinske opredelitve napora od spodaj 
navzgor zaradi njegove nepopolne pokritosti, ekonomskih učinkov drugega reda ali neskladnosti v predpostavki 
nespremenjene politike.
Javne finance : Javni računovodski izkazi (oddelkov, agencij in vseh javnih družb, razvrščenih kot del sektorja 
država). V njih so zabeleženi državni prihodki in odhodki ter so glavni vir za zbiranje podatkov o postopku v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem.
Javni dolg : Stanje skupnega bruto dolga v nominalni vrednosti ob koncu leta, potem ko je konsolidiran med 
sektorji države v širšem smislu in znotraj njih, kakor je opredeljeno v ESR 95. Sestavljajo ga gotovina in vloge, 
vrednostni papirji razen delnic, brez izvedenih finančnih instrumentov, ter posojila (maastrichtski dolg).
Javnofinančni primanjkljaj : Raven neto posojanja iz ESR 95/ESR 2010 z nekaterimi prilagoditvami.
Kakovost podatkov : Kakovost podatkov pomeni upoštevanje računovodskih pravil, popolnost, zanesljivost, 
pravočasnost in doslednost podatkov (člen 8(1) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009).
Kodeks ravnanja : Dokument politike s smernicami za izvajanje Pakta za stabilnost in rast ter obliko in vsebino 
programov stabilnosti in konvergenčnih programov.
Konvergenčni programi : Srednjeročne proračunske in monetarne strategije, ki jih predložijo države članice, ki 
še niso uvedle evra. Posodabljajo se vsako leto v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast. Glej tudi Programi 
stabilnosti .
Metodološki obisk : Izredni nadzorni in preveritveni obisk Eurostata v državi članici, v kateri so bila jasno 
ugotovljena bistvena tveganja ali težave v zvezi s kakovostjo podatkov.
Obisk za dialog : Izvaja ga Eurostat v državi članici, da bi pregledal dejanske sporočene podatke in vse pomembne 
vidike podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Države članice se obiščejo vsaj vsaki dve leti. GD za 
gospodarske in finančne zadeve ter ECB delujeta kot opazovalca.
Eurostat je od leta 2011 do 2013 izvedel „standardne“ in „predhodne“ obiske za dialog – namen zadnjih je bil oceniti 
upravljanje in kontroliranje predhodnih podatkovnih tokov o javnih financah/sistemih. Ta preverjanja so zdaj 
vključena v standardne obiske za dialog.
Obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in s tem povezani vprašalniki
Obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
Države članice dvakrat na leto predložijo podatke o splošnem javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu 
v obliki obvestil, ki za vse ravni države vsebujejo štiri skupine preglednic z informacijami o ravneh javnofinančnega 
primanjkljaja/presežka in javnega dolga, prilagoditvah tekočega salda javnih financ za pridobitev primanjkljaja/
presežka in dejavnikih, ki prispevajo k ravni dolga, ter drugimi obveznimi podatki.
S tem povezani vprašalniki
Sklop preglednic, ki vsebujejo standardne informacije o revizijah, prilagoditvah, finančnih transakcijah in izvajanju 
sklepov Eurostata.
09 Glosar 
Pakt za stabilnost in rast : Pakt za stabilnost in rast, ki je bil odobren leta 1997 in reformiran v letih 2005 in 2011, 
pojasnjuje določbe Maastrichtske pogodbe v zvezi z nadzorom nad proračunskimi politikami držav članic in 
spremljanjem proračunskih primanjkljajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije. Pakt za stabilnost in rast 
sestavljajo dve uredbi Sveta, v katerih so opredeljene pravno zavezujoče določbe, ki jih morajo upoštevati evropske 
institucije in države članice, ter dve resoluciji, ki ju je sprejel Evropski svet v Amsterdamu (junij 1997).
Potencialni BDP : Raven realnega BDP-ja v danem letu, ki je skladna s stabilno stopnjo inflacije. Če dejanska 
proizvodnja preseže potencialno raven, se začne zmanjševati zmogljivost in povečevati inflacijski pritisk; če se 
proizvodnja zmanjša pod potencialno raven, sredstva ostanejo neizkoriščena, inflacijski pritisk pa se zmanjša. Glej 
tudi Proizvodna vrzel .
Primarni (proračunski) saldo : Proračunski saldo brez plačil obresti za javnofinančni dolg.
Primarni/predhodni podatki : Podatki, ki jih zbere nacionalni statistični urad (npr. iz upravnih evidenc, raziskav, 
popisa itd.) za zbiranje agregatov (kot so transakcije v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem). Primer 
primarnih podatkov so javne finance vladnih oddelkov, agencij itd.
Programi stabilnosti : Srednjeročne proračunske strategije, ki jih predložijo države članice, ki so uvedle evro. 
Posodabljajo se vsako leto v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast. Glej tudi Konvergenčni programi .
Proizvodna vrzel : Razlika med dejansko proizvodnjo in ocenjeno potencialno proizvodnjo v določenem času. Glej 
tudi Ciklični element proračunskega salda .
Proračunski saldo : Saldo med skupnimi javnofinančnimi odhodki in prihodki v določenem letu, pri čemer pozitivni 
saldo kaže presežek, negativni saldo pa primanjkljaj. EU za spremljanje proračunskega stanja držav članic uporablja 
agregate sektorja država. Glej tudi Strukturni (proračunski) saldo , Primarni (proračunski) saldo .
Sektor država : V skladu z ESR 95 sektor država zajema „vse institucionalne enote, ki so drugi netržni proizvajalci (...), 
katerih proizvodnja je namenjena individualni in kolektivni potrošnji in se v glavnem financirajo z obveznimi plačili 
enot, ki pripadajo drugim sektorjem, in/ali vse institucionalne enote, ki se v glavnem ukvarjajo s prerazdeljevanjem 
nacionalnega dohodka in bogastva“.
Sestavljajo ga štirje podsektorji:
 οcentralna država – vsi upravni organi države in druge centralne agencije, ki so navadno pristojni na celotnem 
ekonomskem ozemlju, razen skladov socialne varnosti;
 οfederalna država – institucionalne enote, ki izvajajo nekatere od funkcij države na ravni, ki je pod centralno 
državo in nad ravnjo državnih institucionalnih enot na lokalni ravni, razen skladov socialne varnosti;
 οlokalna država – vse vrste enot javne uprave, ki so pristojne le na lokalnem delu ekonomskega ozemlja, razen 
lokalnih agencij skladov socialne varnosti;
 οskladi socialne varnosti – centralne, federalne ali lokalne institucionalne enote, katerih glavna dejavnost je 
zagotavljanje socialnih prejemkov.
10 Glosar 
Srednjeročni proračunski cilj : V skladu z reformiranim Paktom za stabilnost in rast srednjeročni cilj v zvezi 
s proračunskim stanjem vključuje programe stabilnosti in konvergenčne programe. Srednjeročni proračunski cilj se 
določi za posamezno državo, da se upošteva raznolikost gospodarskega položaja in proračunskega stanja ter njun 
razvoj in fiskalna tveganja za vzdržnost javnih financ, opredeljen pa je v strukturnem smislu. Glej tudi Strukturni 
(proračunski) saldo .
Statistika državnih financ : Podatki o gospodarskih dejavnostih sektorja država, vključno s prihodki, odhodki, 
primanjkljaji, transakcijami s sredstvi in obveznostmi, drugimi ekonomskimi tokovi in bilancami stanja države. 
Evropska statistika državnih financ se pripravi v skladu z ESR z dodatno razlago in navodili Eurostata.
Strukturni (proračunski) saldo : Dejanski proračunski saldo brez cikličnega elementa ter enkratnih in drugih 
začasnih ukrepov. Strukturni saldo izraža osnovno gibanje proračunskega salda.
Tekoči saldo : Razlika med prihodki in odhodki v javnih financah.
Učinek snežne kepe : Učinek kopičenja ali zmanjševanja javnega dolga, ki se krepi sam in ki izhaja iz pozitivne ali 
negativne razlike med obrestno mero, plačano na javni dolg, in stopnjo rasti nacionalnega gospodarstva.
Usklajevanje stanj in tokov : Usklajevanje stanj in tokov (imenovano tudi prilagoditev dolga in primanjkljaja) 
zagotavlja skladnost med neto posojanjem (tokom) in spremenljivim stanjem bruto dolga. Vključuje kopičenje 
finančnih sredstev, spremembe v vrednosti dolga, izražene v tuji valuti, in druge statistične prilagoditve.
11
 Povzetek
I
Pogodba o delovanju Evropske unije kot osnovno pravilo proračunske politike določa, da se morajo države članice 
izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. V skladu s tem se lahko v primeru preseženih referenčnih 
vrednosti za primanjkljaj in dolg v zvezi z zadevno državo članico začne izvajati popravljalni mehanizem. Ta mehani -
zem je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je ključen element okvira ekonomskega upravljanja EU.
II
Naloga Komisije pri izvajanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem je preveriti kakovost podatkov, ki jih 
sporoči vsaka država članica, in oceniti, ali so bili referenčni pragi preseženi oziroma ali za to obstaja tveganje, ter 
na tej podlagi na Svet nasloviti mnenja in priporočila za ustrezno ukrepanje. Svet se nato v skladu z določbami 
Pogodbe odloči, ali bo priporočila Komisije sprejel ali ne.
III
Državam članicam, za katere se izvaja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, se posredujejo priporočila za 
ureditev stanja, vključno z rokom, do katerega morajo stanje popraviti, načrtom za popravo stanja in letnim fiskal -
nim naporom, ki ga morajo doseči. Komisija spremlja, kako država članica izvaja popravljalne ukrepe, in sporoči 
svoje ugotovitve Svetu. Ta nato na podlagi predlogov Komisije po potrebi sprejme dodatne ukrepe (ustavitev 
postopka, podaljšanje roka, določitev novih ciljev ali uvedba sankcij).
IV
Sodišče je preučilo, kako je Komisija izvajala postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem med letoma 2008 in 2015, 
pri čemer se je osredotočilo na šest držav članic. Obravnavalo je oceno kakovosti podatkov držav članic o postopku 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki jo je izvedla Komisija, kakovost njenih podatkov iz napovedi in modelov za 
napovedi ter skladnost njenih ocen z odločitvami Sveta o začetku postopka. Preučilo je tudi, kako je Komisija sprem-  
ljala popravljalne ukrepe, ki so jih sprejele države članice v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
V
Ugotovili smo, da so za večino področij, za katera Komisija zbira in analizira podatke ter ocenjuje skladnost s pra -
vili o proračunski disciplini, vzpostavljeni podrobni postopki in smernice, vendar se pri njenem izvajanju teh nalog 
pojavljajo težave. Razlogi za to so, da Komisija ni zadostno izkoristila svojih pooblastil za izvrševanje zagotavljanja 
izčrpnih podatkov in skladnosti s priporočili za popravljalne ukrepe in da občasno ni zagotovila ustreznih povrat-  
nih informacij o poročilih držav članic, ter nezadostna sredstva, namenjena analizi ključnih podatkov in poročanju 
o njih, in slabo vodenje evidenc.
12 Povzetek 
VI
S tem je povezano tudi vprašanje preglednosti, saj kljub izboljšanjem v zadnjih letih na splošno še vedno ni na voljo 
preveč informacij o predpostavkah in parametrih Komisije v zvezi s podatki ter o njenem razumevanju ključnih poj -
mov. Komisija se lahko tudi v primerih, v katerih je določila jasna notranja pravila, odloči, da ne bo ravnala v skladu 
z vzpostavljenim postopkom, kar postavlja pod vprašaj splošno zanesljivost njenih ocen.
VII
Na področju spremljanja strukturnih reform, tj. vidika popravljalnih ukrepov, ki ga je Komisija nedavno označila 
kot bistvenega za odpravo čezmernega primanjkljaja, obstajajo znamenja, da Komisija ne gre dovolj daleč, saj se 
osredotoča predvsem na zakonodajne vidike namesto na dejansko izvajanje reform. Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem stalno preveč poudarja merilo primanjkljaja namesto dolga.
VIII
Ugotavljamo, da je Komisija v zadnjih letih pokazala zelo močno prizadevanje za prilagoditev in racionalizacijo 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v odziv na razvoj v EU. Pravna podlaga je trdna ter je na splošno pod -
prta z jasnimi notranjimi pravili in smernicami. Pomanjkljivi sta doslednost in preglednost pri izvajanju teh pravil; 
Komisija ne evidentira ustrezno svojih osnovnih predpostavk ali razširja ugotovitev, pridobljenih pri nadzoru, v širšo 
korist vseh držav članic. Komisija je v nedavnih izjavah priznala te pomanjkljivosti in pokazala pripravljenost za 
uvedbo potrebnih izboljšav.
IX
Na koncu poročila so obrazloženi naši splošni zaključki in navedena posebna priporočila, naslovljena na Komisijo. Ta 
so povzeta spodaj.
Naša priporočila
(a) Na področju zbiranja in analize podatkov, za katerega je pristojen Eurostat, bi morala Komisija:
(i) izboljšati postopke za ocenjevanje kakovosti in bolje dokumentirati svoje delo;
(ii) oceniti kontrolne sisteme držav članic;
(iii) sprejeti ukrepe za izboljšanje uspešnosti svojih preverjanj na kraju samem;
(iv) v celoti izkoristiti razpoložljiva pooblastila, da bo zagotovila, da države članice izvajajo nadaljnje ukrepe;
(v) povečati preglednost z objavljanjem vseh nasvetov in smernic državam članicam;
(vi) bolje dokumentirati svoje notranje postopke in merila za določitev pridržkov ali spreminjanje podatkov.
13 Povzetek 
(b) Komisija bi morala pri ocenjevanju razmer v državah članicah, zaradi katerih so bila pripravljena priporočila za 
postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem (to je naloga GD za gospodarske in finančne zadeve):
(i) izboljšati preglednost z uporabo jasnih opredelitev, razkrivanjem vseh podatkov o izračunih in ocenah ter 
spodbujati vključevanje nacionalnih fiskalnih svetov za potrditev nacionalnih podatkov, uporabljenih v ana -
lizah Komisije;
(ii) nameniti večjo pozornost zmanjšanju javnega dolga, zlasti v zelo zadolženih državah članicah;
(iii) okrepiti spremljanje izvajanja dogovorjenih strukturnih reform in v okviru tega v celoti izkoristiti svoja po-  
oblastila za zagotavljanje, da države članice izpolnjujejo svoje zaveze;
(iv) strožje izvrševati pravila o poročanju držav članic;
(v) kjer je ustrezno, izkoristiti možnost, da Svetu priporoči sprejetje strožjih ukrepov in uvedbo sankcij.
14
 Uvod
Ozadje ekonomske politike in politike fiskalnega 
upravljanja v EU
01 
Pogodba o Evropski uniji, imenovana tudi Maastrichtska pogodba, ki je začela 
veljati 1. novembra 1993, je vzpostavila načela ekonomske in monetarne unije 
(EMU) in nazadnje prispevala k uvedbi evra kot skupne valute v 19 od 28 držav 
članic. Za ustrezno delovanje EMU je bilo treba uvesti mehanizem za zagotav-  
ljanje trdnosti javnih financ in zmanjšanje tveganja prelivanja z držav članic, ki 
izvajajo neprimerne fiskalne politike. Ta mehanizem je sestavljen iz dveh delov, 
preventivnega in popravljalnega. Namen preventivnega dela je srednjeročno 
zagotoviti trdne proračunske politike in preprečiti čezmerne primanjkljaje1. 
Popravljalni del obravnava čezmerni primanjkljaj in se imenuje postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem. Ta postopek se lahko začne izvajati v zvezi z država -
mi članicami, ki presežejo mejno vrednost proračunskega primanjkljaja ali dolga 
(3 % oziroma 60 % BDP).
02 
Primarna pravna podlaga za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem sta 
člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Protokol št. 12 h Pogodbi. 
V njiju so določeni različni koraki v postopku in referenčni pragi. Dopolnjuje ju se -
kundarna zakonodaja v obliki Pakta za stabilnost in rast, ki je bil uveden leta 1997 
in zagotavlja operativne pojasnitve razmer, v katerih bi bilo treba začeti postopek 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
03 
Za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je bilo izvedenih več reform (v 
letih 2005, 2011 in 2013), da bi se izboljšalo njegovo izvajanje z okrepitvijo zahtev 
glede poročanja in sankcij ter uvedla prožnost, ki je potrebna za prilaganje po -
stopka spreminjajočemu se gospodarskemu okolju. V  sliki 1  je pregled razvoja 
ekonomske politike in politike fiskalnega upravljanja v EU, pri čemer so ukrepi, 
povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, poudarjeni v krep -
kem tisku. Priloga I  vsebuje kronološki seznam pravnih instrumentov EU, ki so 
najpomembnejši za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.1 Čezmerni primanjkljaj pomeni, 
da splošni javnofinančni 
primanjkljaj ali javnofinančni 
dolg ali pa oba presegata 
ustrezne referenčne vrednosti.
15 Uvod Slika 1Razvoj ekonomske politike in politike fiskalnega upravljanja v EU
Opomba:  Ukrepi, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so poudarjeni v krepkem tisku.
Vir: Evropsko računsko sodišče.1992
1997
2005
2011
2012
2013Nacionalni /f_iskalni sveti ocenijo osnutke proračunskih načrtov
Okrepljen nadzor nad državami članicami, ki se srečujejo ali se bodo verjetno srečevale z resnimi težavami v zvezi s /f_inančno stabilnostjo;  programi za makroekonomsko prilagoditev; nadzor po programuNačrt za strukturne reforme: programi ekonomskega partnerstvaTesnejše spremljanje držav članic, za katere se izvaja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem: redno poročanje (poročilo o izvrševanju proračuna med letom)Mehanizem zgodnjega opozarjanja na tveganje, da se čezmerni primanjkljaj ne bo zmanjšal do roka za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem: neodvisna priporočila KomisijeHitrejše sankcije„Zlato pravilo”, da strukturni primanjkljaj ne sme preseči srednjeročnega cilja; če se ugotovijo odstopanja, se 
samodejno sproži nacionalni popravljalni mehanizem. To pravilo je treba prenesti v nacionalne ustave, nacionalni /f_iskalni sveti pa morajo spremljati njegovo upoštevanje.Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik
Natančnejše zahteve glede vsebine programov stabilnosti in konvergenčnih programov; nova referenčna vrednost za odhodke: odhodki se morajo povečati manj kot potencialni BDPZahteve za proračunske okvire v državah članicahPostopek in sankcije v zvezi z makroekonomskim neravnotežjemOperativno izvajanje merila dolga (povprečno letno zmanjšanje 1/20 presežka za več kot 60 % za obdobje treh let); triletno prehodno obdobje od zaključka postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za 23 držav članic, za katere se je novembra 2011 izvajal postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemLetno prilagajanje strukturnega naporaPoročila o sprejetih ukrepihSankcije v obliki glob, ki jih mora odobriti SvetSrednjeročni cilj je ponovno opredeljen v strukturnem smislu (ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in začasnih 
ukrepov) in z vidika posameznih državOdstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve za njegovo dosego so dovoljena pri večjih strukturnih reformahStrukturni naporNova opredelitev „resnega upada gospodarske rasti”Neizčrpen seznam „drugih pomembnih dejavnikov”, vključno s pokojninskimi reformamiPodaljšanje rokov za zmanjšanje čezmernih primanjkljajevDržave članice morajo predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe, v katerih razkrijejo 
srednjeročne proračunske načrteDržave članice si morajo prizadevati za doseganje nominalnega srednjeročnega cilja v zvezi s proračunskim stanjemOpredelitev začasnega in izrednega čezmernega primanjkljaja v primerjavi z referenčno vrednostjoPravila za pospešitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajemSankcije (le za države članice euroobmočja) v obliki brezobrestnega depozitaUstanovitev ekonomske in monetarne unije
Države članice morajo usklajevati ekonomske politike in omogočiti, da se v zvezi s tem nad njimi izvaja večstranski nadzor (člen/uni00A0121 PDEU)Države članice se zavežejo, da bodo zagotavljale ﬁnančno in proračunsko disciplino, če so v stanju čezmernega primanjkljaja, pa se zanje lahko začne postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem(člen 126 PDEU)
Maastrichtska pogodba
Pakt za stabilnost in rast
Reforma Pakta za stabilnost in rast
„Šesterček”
Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju (ﬁskalni dogovor)
„Dvojček” (le države članice euroobmočja)
16 Uvod 
04 
Nazadnje je Komisija 21. oktobra 2015 sprejela sporočilo2 o korakih za dokončanje 
ekonomske in monetarne unije zaradi izvedbe „poročila petih predsednikov“3. 
Namen sporočila in predlogov, ki ga spremljajo, je nadgraditi proces poglabljanja 
EMU in okrepiti konkurenčnost. Sveženj ukrepov vsebuje izboljšana orodja za 
ekonomsko upravljanje, vključno z uvedbo nacionalnih odborov za konkurenč -
nost in svetovalnega Evropskega fiskalnega odbora. Komisija je navedla, da so 
predlagani ukrepi ambiciozni in pragmatični ter bodo zahtevali usklajeno ukrepa -
nje vseh sodelujočih akterjev.
Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem: 
ohranjanje trdnosti javnih financ
05 
Glavne stranke v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem so država članica, 
Komisija (GD za gospodarske in finančne zadeve ter Eurostat) in Svet.
(i) Država članica mora (a) dvakrat na leto (do 1. aprila in 1. oktobra) sporočati 
Eurostatu statistične podatke, (b) odpraviti čezmerni primanjkljaj do roka, ki 
ga določi Svet, (c) doseči fiskalni napor, ki se zahteva v zadevnem priporoči -
lu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in (d) pripraviti poročilo 
o sprejetih ukrepih.
(ii) Eurostat je odgovoren za ocenjevanje kakovosti dejanskih podatkov, ki jih 
sporočijo države članice, in računovodskih izkazov sektorja država, na katerih 
podatki temeljijo.
(iii) GD za gospodarske in finančne zadeve je odgovoren za ocenjevanje sklad-  
nosti države članice s pragi za dolg in primanjkljaj ter spremljanje njenih 
ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja.
(iv) Svet se na predlog Komisije odloči, da začne, zaostri ali razveljavi postopek 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
06 
Na sliki 2  je prikazano, kako te strani sodelujejo in vzajemno delujejo v različnih 
fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.2 COM(2015) 600 final z dne 
21. oktobra 2015 – o korakih za 
dokončanje ekonomske in 
monetarne unije.
3 Dokončanje evropske 
ekonomske in monetarne 
unije, poročilo pripravil 
Jean-Claude Juncker v tesnem 
sodelovanju z Donaldom 
Tuskom, Jeroenom 
Dijsselbloemom, Mariom 
Draghijem in Martinom 
Schulzem, 22. junij 2015.
17 Uvod Slika 2Hiter pregled postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
PRIPOROČILO
KOMISIJEPridržki
Spremembe podatkov
Nacionalni
statistični
uradiAnaliza 
tveganja
(enkrat letno)
SKLEP
IN PRIPOROČILA
GLEDE POSTOPKA
V ZVEZI
S ČEZMERNIM
PRIMANJKLJAJEMStatistični
podatki
Izvedbena pravila
za postopek
v zvezi
s čezmernim
primanjkljajemEvropske
gospodarske
napovedi Mnenje
EFCPoročilo
v skladu
s členom
126(3)OCENA KAKOVOSTI
PODATKOV
Statistični
podatkiNacionalni
statistični
uradMinistrstvo
za /f_inanceEkonomsko-
ﬁnančni
odbor
2/21/2
DRŽAVE ČLANICE EUROSTAT GD za gospodarske in ﬁnančne zadeve SVET
Centralna
bankaANALIZE PODATKOV
Methodološka vprašanja
PRIPRAVA EVROPSKIH
GOSPODARSKIH NAPOVEDIUkrepiOBISKI ZA DIALOG v DRŽAVAH ČLANICAH
SMERNICENačrtovani podatki
18 Uvod Slika 2
SKLEP
IN PRIPOROČILA
GLEDE POSTOPKA 
V ZVEZI
S ČEZMERNIM
PRIMANJKLJAJEMPRIPOROČILO
KOMISIJEDelovni
dokument
Služb Komisije
Izvedbena pravila
za postopek v zvezi
s čezmernim primanjkljajemProgram
ekonomskega partnerstvaOsnutek
proračunskega načrtaNacionalni
reformni programProgram stabilnosti
in konvergenčni programPoročilo
o uspešnih ukrepih
ANALIZE FISKALNIH
UKREPOV IN STRUKTURNIH
REFORM1/2
Fiscal
measures
Structural
reforms
Others2/2
Fiskalni
ukrepi
Strukturne
reforme
DrugoDRŽAVE ČLANICE GD za gospodarske in ﬁnančne zadeve SVET
Popravni ukrepiPoročanjeMinistrstvo za /f_inance
Vir: Evropsko računsko sodišče.
19 Uvod 
Proces postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem: 
zagotavljanje kakovosti podatkov, ocena razmer, začetek 
izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
07 
V tem oddelku so obravnavane zaporedne faze procesa, ki vodijo do odločitve.
Zagotavljanje kakovosti podatkov, ki se uporabljajo za izračun 
ravni primanjkljaja in dolga
08 
Države članice morajo podatke o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
zbrati v skladu z Evropskim sistemom računov (ESR4), Priročnikom o javnofinanč -
nem primanjkljaju in dolgu (MGDD) ter sklepi in navodili Eurostata. Ti podatki, 
ki se sporočijo v standardiziranih „obvestilnih“ preglednicah in s tem povezanih 
vprašalnikih, se pošljejo Eurostatu skupaj z drugimi podatki o statistiki državnih 
financ ter evidenco virov in metod.
09 
Vsaka država članica se odloči, kako bo zbirala podatke o postopku v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem. Nacionalni statistični urad ima glavno vlogo5 in je odgo -
voren za zbiranje dejanskih podatkov6, načrtovane podatke7 pa zbere ministrstvo 
za finance. Vendar ministrstvo za finance in drugi vladni oddelki ter centralna 
banka običajno zagotovijo tudi primarne podatke in so v nekaterih primerih sku -
paj odgovorni za proces zbiranja. Nacionalni statistični urad dopolni svoje ocene 
z drugimi podatkovnimi viri (računovodski izkazi javnih enot, raziskave podjetij 
itd.).
10 
Eurostat preuči in oceni kakovost dejanskih podatkov, ki so jih sporočile države 
članice, in splošnih računovodskih izkazov sektorja država, na katerih podatki te -
meljijo. Kakovost podatkov predpostavlja skladnost z računovodskimi pravili (ESR 
in MGDD), popolnost, zanesljivost, pravočasnost in doslednost. Ocena je osre -
dotočena na področja, opredeljena v evidencah o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, kot so razmejitev populacije sektorja država (vključno s pregledi 
izčrpnosti, torej tega, da so zajete vse javne enote), razvrstitev posebnih državnih 
transakcij, obveznosti in beleženje transakcij na podlagi nastanka poslovnega 
dogodka8.4 Prej ESR 95, zdaj ESR 2010.
5 Razen v Belgiji, kjer ima to 
vlogo centralna banka.
6 „Dejanski podatki“ je izraz,  
ki se uporablja za pretekle 
podatke. V obvestilu 
o postopku v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem 
za dano leto N je treba 
dejanske podatke predložiti  
za leta N – 1, N – 2, N – 3  
in N – 4.
7 Načrtovani podatki za dano 
leto N ustrezajo napovedi za 
to leto.
8 Tokovi se beležijo na podlagi 
nastanka poslovnega 
dogodka; tj. ko je ekonomska 
vrednost ustvarjena, se 
preoblikuje ali preneha,  
ali ko terjatve in obveznosti 
nastanejo, se preoblikujejo  
ali prenehajo (glej ESR 95, 
odstavek 1.57).
20 Uvod 
11 
Eurostat v državah članicah opravlja tudi „obiske za dialog“, da bi preveril in 
ocenil proces podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in proces 
poročanja, tudi v zvezi s tem, ali sta skladna z računovodskimi pravili. Kadar se 
ugotovijo bistvena tveganja in težave v zvezi s kakovostjo podatkov, lahko Euro-  
stat izvede „metodološke obiske“ (doslej je bil opravljen le en tak obisk, in sicer 
v Grčiji)9.
12 
Eurostat po izvedeni oceni kakovosti pošlje podatke GD za gospodarske in fi -
nančne zadeve v ekonomsko analizo. Toda če obstajajo dokazi, da podatki, ki jih 
je sporočila država članica, niso skladni z računovodskimi pravili, lahko Eurostat 
izrazi pridržek v zvezi s kakovostjo dejanskih podatkov10 ali izvede spremembe11. 
Sproži lahko tudi preiskavo zaradi izkrivljanja statističnih podatkov. V takih prime -
rih je lahko naložena kazen v višini do 0,2 % BDP12.
Ocena razmer
13 
GD za gospodarske in finančne zadeve analizira dejanske podatke držav članic, ki 
jih je predložil Eurostat, in lastne evropske gospodarske napovedi, pripravljene 
v okviru evropskega semestra13, da bi spremljal razvoj primanjkljaja in dolga ter 
ocenil načrte držav članic za približevanje referenčnim pragom. Podatki se anali -
zirajo v skladu z okvirom pravil in smernic. GD za gospodarske in finančne zadeve 
je med celotnim procesom v stiku z državami članicami, da pridobi informacije 
o lokalnem dogajanju.
14 
Cilj analize je:
(i) oceniti, ali je država članica prekršila merila v zvezi s primanjkljajem in/ali dol -
gom, ob upoštevanju vseh posebnih razmer (resen upad gospodarske rasti, 
najnovejša gibanja in napovedi kazalnikov, prilagoditev potencialni proizvod-  
nji itd.);
(ii) če se ugotovi, da je bilo v državi članici prekršeno merilo v zvezi s primanj -
kljajem ali dolgom, pripraviti poročilo v skladu s členom 126(3), v katerem se 
podrobno preuči vrsta oteževalnih in olajševalnih dejavnikov, in oceni, ali bi 
bilo treba začeti postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem; poročilo se 
pošlje Ekonomsko-finančnemu odboru,14 da izreče mnenje, ter
(iii) če je bil ugotovljen čezmerni primanjkljaj, obvestiti državo članico in Svet 
ter priporočiti Svetu, naj začne izvajati postopek v zvezi s čezmernim pri -
manjkljajem in določi roke, v katerih mora država članica izvesti popravljalne 
ukrepe.9 Namen metodoloških obiskov 
je spremljati procese in 
preveriti računovodske izkaze, 
na katerih temeljijo sporočeni 
podatki, ter sprejeti zaključke 
o kakovosti teh podatkov. 
Eurostat opravi metodološke 
obiske v izjemnih primerih, 
kadar so jasno ugotovljena 
bistvena tveganja ali težave 
v zvezi s kakovostjo podatkov.
10 Če Eurostat izrazi pridržek, 
s tem izrazi mnenje, da so 
zadevni podatki nezadostne 
kakovosti; to razglasi javno 
v sporočilu za javnost, 
povezanem z obvestilom.
11 Eurostat lahko enostransko 
spremeni podatke države 
članice, če lahko dovolj točno 
oceni učinek pridržka.
12 Glej člen 8 Uredbe (EU) 
št. 1173/2011 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
16. novembra 2011 
o učinkovitem izvrševanju 
proračunskega nadzora 
v euroobmočju (UL L 306, 
23.11.2011, str. 1) in Delegirani 
sklep Komisije št. 2012/678/EU 
o preiskavah in globah v zvezi 
z izkrivljanjem statističnih 
podatkov (UL L 306, 6.11.2012, 
str. 21).
13 GD za gospodarske in 
finančne zadeve pripravi 
gospodarske napovedi za 
Komisijo. Te zagotavljajo 
podlago za različne postopke 
ekonomskega nadzora, na 
primer v okviru evropskega 
semestra, in se objavijo trikrat 
na leto (spomladi, jeseni in 
pozimi).
14 Ekonomsko-finančni odbor je 
delovna skupina, 
vzpostavljena za spodbujanje 
usklajevanja politik med 
državami članicami, predvsem 
s podpiranjem dela Sveta 
ECOFIN. Sestavljajo ga visoki 
uradniki nacionalnih uprav in 
centralnih bank, ECB in 
Komisije. Dodatne informacije 
o njegovi organizaciji in ciljih 
so na voljo v členu 134 PDEU in 
na spletišču http://europa.eu/
efc/index_en.htm .
21 Uvod 
Začetek izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
15 
Svet se odloči, ali bo v zvezi z državo članico začel postopek v zvezi s čezmer -
nim primanjkljajem. Državo članico nato ustrezno obvesti in objavi sklep. Svet 
določi rok za ureditev razmer (načeloma eno leto od ugotovitve čezmernega 
primanjkljaja, vendar je bilo leta 2009 zaradi finančne in gospodarske krize 
začetih več večletnih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem). V  tabeli 1  
so povzeti vsi sklepi Sveta o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem do 
17. novembra 2015.
16 
V primeru večletnih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem Svet določi 
tudi letne fiskalne cilje. Poleg tega v svojih priporočilih običajno pozove k obliko -
vanju in izvajanju nacionalnih strukturnih ukrepov, kot je reforma javnofinančnih 
odhodkov.
17 
Na tej stopnji se lahko državam članicam euroobmočja, ki jim je že bila naložena 
sankcija za neupoštevanje priporočil na podlagi člena 121(4) PDEU o preventiv -
nem delu pakta, ali ki so zlasti resno presegle delež primanjkljaja in dolga, naloži 
tudi sankcija v obliki brezobrestnega depozita na odpoklic v višini 0,2 % BDP .
22 Uvod 
Do zdaj začeti postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem
Zaključeni Tekoči
Sklep Sveta o začetku postopka 
v zvezi s  čezmernim primanjkljajemOdločitev Sveta  
o razveljavitvi postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajemSklep Sveta o začetku postopka 
v zvezi s  čezmernim primanjkljajemSedanji rok 
za odpravo
Belgija2. 12. 2009
201520. 6. 2014
20151 – –
Bolgarija 13. 7. 2010 22. 6. 2012 – –
Češka5. 7. 2004
2. 12. 20093. 6. 2008
20. 6. 2014– –
Danska 13. 7. 2010 20. 6. 2014 – –
Nemčija21. 1. 2003
2. 12. 20095. 6. 2007
22. 6. 2012– –
Irska – – 27. 4. 2009 2015
Grčija 5. 7. 2004 5. 6. 2007 27. 4. 2009 2016
Španija – – 27. 4. 2009 2016
Francija 3. 6. 2003 30. 1. 2007 27. 4. 2009 2017
Hrvaška – – 21. 1. 2014 2016
Italija28. 7. 2005
2. 12. 20093. 6. 2008
21. 6. 2013– –
Ciper 5. 7. 2004 11. 7. 2006 13. 7. 2010 2016
Latvija 7. 7. 20 0 9 21. 6. 2013 – –
Madžarska 5. 7. 2004 21. 6. 2013 – –
Litva 7. 7. 20 0 9 21. 6. 2013 – –
Luksemburg 2010 20101– –
Malta5. 7. 2004
2009
7. 7. 20 0 9
21. 6. 20135. 6. 2007
20091
4. 12. 2012
19. 6. 2015– –
Nizozemska2. 6. 2004
2. 12. 20097. 6. 2005
20. 6. 2014– –
Avstrija 2. 12. 2009 20. 6. 2014 – –
Poljska5. 7. 2004
7. 7. 20 0 98. 7. 2008
19. 6. 2015– –
Portugalska5. 11. 2002
20. 9. 200511. 5. 2004
3. 6. 20082. 12. 2009 2015
Romunija 7. 7. 20 0 9 21. 6. 2013 – –
Slovenija – – 2. 12. 2009 2015
Slovaška5. 7. 2004
2. 12. 20093. 6. 2008
20. 6. 2014– –
Finska 13. 7. 2010 12. 7. 2011 – –
Združeno 
kraljestvo2004
24. 1. 200620041
9. 10. 20078. 7. 2008proračunsko 
leto 2016/17Tabela 1
1 Komisija je izdala poročilo iz člena 126(3), na podlagi katerega ni nastal sklep Sveta.
Vir: Spletišče GD za gospodarske in finančne zadeve (z dne 17. 11. 2015).
23 Uvod 
Popravljalni ukrepi: poročanje držav članic, spremljanje  
in nadzor Komisije
18 
V tem oddelku je opisano, kako se Komisiji poroča o popravljalnih ukrepih in kako 
jih Komisija spremlja.
Poročanje držav članic
19 
Države članice so odgovorne za oblikovanje in izvajanje popravljalnih ukrepov za 
ponovno vzpostavitev fiskalne stabilnosti v skladu s priporočili Sveta.
20 
GD za gospodarske in finančne zadeve morajo obveščati o načrtovanih in/ali 
sprejetih ukrepih ter o razvoju svojih fiskalnih in gospodarskih razmer15. Predlo -
žiti morajo poročilo o sprejetih ukrepih in razkriti informacije, pomembne za 
postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, v programih stabilnosti ali konver -
genčnih programih16 ter nacionalnih reformnih programih17, pripravljenih v okviru 
evropskega semestra. Pred „šesterčkom“ (2011) države članice niso bile zakonsko 
zavezane k predložitvi poročila o sprejetih ukrepih. Z „dvojčkom“ so bile nato 
uvedene dodatne zahteve glede poročanja za države članice euroobmočja (glej 
sliko 1  in sliko 7 ), da bi Komisija okrepila spremljanje in nadzor.
Spremljanje in nadzor Komisije
21 
GD za gospodarske in finančne zadeve je odgovoren za preučitev, ali je država 
članica upoštevala priporočila Sveta, spremljanje izvajanja popravljalnih ukrepov 
v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ter predlaganje nadaljnjih 
ukrepov.15 Države članice morajo 
poročati v rokih, ki jih določi 
Svet v skladu s členom 3(4) 
Uredbe Sveta (EU) 
št. 1177/2011 z dne 
8. novembra 2011 
o spremembi Uredbe (ES) 
št. 1467/97 o pospešitvi in 
razjasnitvi izvajanja postopka 
v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem (UL L 306, 
23.11.2011, str. 33) za 
upoštevanje priporočil (od 
treh do šestih mesecev glede 
na resnost razmer).
16 V okviru Pakta za stabilnost  
in rast se programi stabilnosti 
in konvergenčni programi 
predložijo enkrat na leto. 
Programe stabilnosti 
predložijo države članice 
euroobmočja, konvergenčne 
programe pa države članice, ki 
niso v euroobmočju. Države 
članice v njih opredelijo svoj 
proračunski načrt za naslednja 
tri ali štiri leta.
17 Dokument, ki predstavlja 
politike in ukrepe države za 
ohranjanje rasti in delovnih 
mest ter doseganje ciljev 
strategije Evropa 2020. 
Predloži se skupaj z vsakim 
letnim programom 
stabilnosti/konvergenčnim 
programom.
24 Uvod 
22 
GD za gospodarske in finančne zadeve izvede ocene ukrepov, ki so jih po -
samezne države članice sprejele v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem:
(i) že tri ali šest mesecev po začetku postopka na podlagi poročila države članice 
o ukrepih, sprejetih v odziv na priporočila Sveta;
(ii) v okviru rednega spremljanja, ki sovpada s posamezno napovedjo, tudi ob 
upoštevanju informacij, ki jih je razkrila država članica v programu stabilno -
sti/konvergenčnem programu in v primeru držav članic euroobmočja v osnut -
ku proračunskega načrta, ter
(iii) ob izteku roka, razen v primeru razveljavitve postopka.
23 
Natančneje, GD za gospodarske in finančne zadeve oceni, ali je država članica 
razglasila ali sprejela ukrepe, za katere se zdi, da bodo ustrezno zagotovili zados -
ten napredek pri zmanjševanju čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil 
Svet.
24 
GD za gospodarske in finančne zadeve glede na izvedeno oceno Svetu predlaga 
različne ukrepe:
(i) če Komisija meni, da je država članica upoštevala priporočila in da bodo zah -
teve glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem verjetno izpolnjene, 
postopek miruje18;
(ii) če so bili sprejeti uspešni ukrepi19, vendar so nastopili „nepričakovani ne -
ugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne 
finance“20, se lahko predlaga revidirano priporočilo. V revidiranem priporočilu 
se lahko podaljša rok za zmanjšanje primanjkljaja, običajno za leto dni, ali 
določijo novi nominalni in strukturni cilji, povezani z novim osnovnim makro -
ekonomskim scenarijem, brez podaljšanja roka;
(iii) če niso bili sprejeti nobeni uspešni ukrepi in je država članica v euroobmočju, 
se lahko postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem zaostri. Svet izda poziv, 
s katerim državo članico pozove k sprejetju posebnih ukrepov in predložitvi 
poročil do določenih rokov. Če država članica ne upošteva tega poziva, lahko 
Svet uvede sankcije21. Kjer je ustrezno, se lahko Svet odloči, da začasno ustavi 
plačila iz Kohezijskega sklada ter, z veljavnostjo od začetka programskega 
obdobja 2014–2020, iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov.18 Člen 9 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 
o pospešitvi in razjasnitvi 
izvajanja postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem 
(UL L 209, 2.8.1997, str. 6). Svet 
in Komisija med mirovanjem 
postopka redno spremljata, ali 
država članica upošteva 
priporočila. Glede na 
ugotovitve spremljanja se 
lahko postopek razveljavi ali 
ponovno aktivira.
19 Za države članice, ki so 
dosegle fiskalni napor v skladu 
s priporočili, se šteje, da so 
sprejele uspešne ukrepe.
20 Člen 3(5) Uredbe Sveta (ES) 
št. 1467/97.
21 Kot je določeno v členih 126  
in 139 PDEU ter členu 10 
Uredbe (ES) št. 1467/97, kakor 
je bila spremenjena.
25 Uvod 
Rezultat postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
25 
Pričakovani rezultat sklepa o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in 
popravljalnih ukrepov je, da bo država članica ponovno vzpostavila proračun -
sko disciplino in s tem vzdržnost javnih financ, tako da bo zmanjšala čezmerni 
primanjkljaj v razumnem roku. Namen sklepa o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem je tudi spodbuditi izvajanje strukturnih reform v državi članici, ki 
prispevajo k srednje- in dolgoročni stabilnosti javnih financ.
26
 Obseg in cilji revizije  
ter revizijski pristop
Obseg in cilji revizije
26 
Sodišče je ocenilo, ali Komisija ustrezno upravlja izvajanje postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem. V ta namen je pregledalo postopek, ki se je uporabljal 
na Cipru, Češkem, v Franciji, Nemčiji, Italiji in na Malti22 v obdobju od aprila 2009 
do maja 201523. Kakovost podatkov je bila pregledana za obdobje med letoma 
2008 in 2014 in po potrebi nazaj do leta 2005.
27 
Čeprav smo analizirali nekatere podrobnosti, na katerih temelji opredelitev 
vrednosti pragov postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, nismo ocenjevali 
ustreznosti teh vrednosti in kakovosti ukrepov, ki so jih države članice sprejele za 
izvajanje tega postopka.
28 
Natančneje, preučili smo:
(i) oceno Komisije glede kakovosti statističnih podatkov držav članic (Eurostat) 
in njeno razlago teh podatkov (GD za gospodarske in finančne zadeve), na 
podlagi česar so bila sprejeta priporočila, naj Svet začne postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem ali nadalje ukrepa v zvezi z njim;
(ii) naloge Komisije na področju spremljanja in nadzora ter
(iii) rezultat postopka.
29 
Glavna revizijska merila izhajajo iz:
(i) regulativnih zahtev (npr. iz uredb, sklepov, direktiv in sklepov Sveta) ter
(ii) notranjih pravil in postopkov Komisije (npr. navodil in smernic).22 Na Malti sta bila v tem 
obdobju uvedena dva ločena 
postopka.
23 Vzorec je bil sestavljen iz 
ožjega seznama držav članic, 
na katerem ni bilo držav, ki  
(i) so trenutno obravnavane 
v okviru drugih revizijskih 
nalog Sodišča s področja 
finančnega in ekonomskega 
upravljanja (Madžarska, Irska, 
Latvija, Portugalska, Romunija 
in Grčija), (ii) v zvezi s katerimi 
še nikoli ni bil začet postopek 
v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem (Estonija, 
Švedska in Luksemburg),  
(iii) imajo posebne ali 
edinstvene pogoje, kar zadeva 
postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem (Združeno 
kraljestvo), ali (iv) so se 
nedavno pridružile Evropski 
uniji (Hrvaška).  
Cilj izbiranja med ostalimi 
državami članicami je bil 
pridobiti reprezentativni 
vzorec velikih in majhnih 
držav tako v euroobmočju kot 
tudi zunaj njega ter, kolikor je 
to mogoče, v povezavi 
s postopki, ki so se začeli po 
letu 2008 in so oziroma bi 
lahko bili zaključeni.
27 Obseg in cilji revizije ter revizijski pristop  
Pristop
30 
Pregledali smo dokumentacijo, ki zadeva ločene postopke v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Opravili smo tudi razgovore z uslužbenci Eurostata in GD za 
gospodarske in finančne zadeve ter s predstavniki institucij, ki sodelujejo pri izva -
janju postopka v vseh državah članicah, izbranih za revizijo. V  tabeli 2  je seznam 
obiskanih subjektov v vsaki državi članici.
31 
Nazadnje, o vprašanjih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem je Sodišče 
razpravljalo s predstavniki več organizacij, katerih mnenje je bilo pomembno za 
revizijo (vključno s predstavniki MDS in britanskega urada za proračunsko odgo -
vornost). V primeru tehnično zapletenejših vidikov smo se posvetovali z notranji -
mi in zunanjimi strokovnjaki. Tabela 2Obiski organov in drugih subjektov držav članic
Vrhovna 
revizijska 
institucijaNacionalni 
statistični 
uradMinistrstvo 
za financeFiskalni svetCentralna 
bankaDrugo
Češka √ √ √
Nemčija √ √ √
Francija √ √
Italija √ √ √ √ √ Ekonomski svetovalec predsedstva Sveta ministrov
Ciper √ √ √ √ √Predstavnik GD za gospodarske in finančne zadeve 
v državi članici
Malta √ √ √ √
Vir: Evropsko računsko sodišče.
28
 Opažanja
Proces postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem: 
za okrepitev podlage postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem in povečanje objektivnosti ocen so 
potrebne izboljšave
Okvir za sklepe je ustrezen, vendar je potrebna večja jasnost
32 
V tem oddelku je preučen postopek Komisije za analiziranje podatkov in ocenje -
vanje skladnosti, preden se priporoči sklep.
Komisija obširno preučuje kakovost statističnih podatkov ...
33 
Eurostat je odgovoren za ocenjevanje kakovosti statističnih podatkov, uporablje -
nih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Njegova vloga v okviru te 
naloge se je v obdobju od leta 1993 do danes zelo razvila, zlasti z uvedbo novih 
orodij in novih diskrecijskih pooblastil (na sliki 3  je prikazan razvoj glavnega 
pravnega okvira od Maastrichtske pogodbe).
29 Opažanja Slika 3Razvoj glavnega pravnega okvira, ki ureja Eurostatovo oceno kakovosti  
statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
Vir: Evropsko računsko sodišče.Izvajanje ESR 2010 pri zbiranju podatkov o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem z začetkom uporabe septembra 2014. (Uredba Komisije z dne 7. marca/uni00A02014 o spremembi Uredbe (ES) št./uni00A0479/2009)Možnost uvedbe glob v primeru izkrivljanja statističnih podatkov. 
(Uredba Sveta (ES) št./uni00A01173/2011; Delegirani sklep Komisije z dne 29./uni00A0junija/uni00A02012)Eurostatu je odobren dostop do nacionalnih statističnih uradov in vseh virov 
podatkov v državi članici ter je pooblaščen za odločanje o zadevah v zveziz razlago. Okvirni seznam primerov, ki lahko privedejo do metodološkega obiska.(Uredba (ES) št./uni00A0479/2009, kakor je bila spremenjena; Uredba št./uni00A0223/2009)Države članice morajo poslati nove informacije (načrtovani dolg in dodatne 
informacije, vključno z evidenco) v novih rokih za poročanje o postopku v zvezis čezmernim primanjkljajem, objaviti podatke o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, poročati o pomembnih revizijah in se posvetovati z Eurostatom o težavnih vprašanjih. Eurostat mora redno ocenjevati kakovost podatkov ino tem v treh tednih predložiti poročilo ter izvajati obiske za dialog in po potrebi metodološke obiske. Eurostat lahko izraža pridržke v zvezi z kakovostjo 
dejanskih podatkov ali uvede spremembe. 
(Uredba (ES) št./uni00A02103/2005 o spremembah Uredbe št./uni00A03605/93)Opredelitev vloge in odgovornosti Eurostata (analiza statističnih podatkov, 
zagotavljanje svetovanja in podpore državam članicam, spodbujanje sodelovanja
in razvoj statističnih metod).
(Sklep Komisije z dne 21./uni00A0aprila/uni00A01997)Opredelitev podatkov (načrtovani primanjkljaj ter dejanski primanjkljaj in dolg),
ki jih morajo zagotoviti države članice, ter periodičnosti in rokov.
(Uredba (ES) št./uni00A03605/93)
1993
1997
2005
2009
2011
2014
30 Opažanja Slika 4Eurostatova ocena kakovosti podatkov (glavne izboljšave od leta 2011)34 
Eurostat si je močno dodatno prizadeval za razvoj svojega pristopa in izboljša -
nje procesa ocenjevanja kakovosti. V obdobju 2008−2014 je uvedel veliko novih 
ukrepov. Najpomembnejše je, da je Eurostat leta 2011 po pregledu svojih struktur 
in procesov za oceno kakovosti podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem uvedel spremembe na področju financiranja in postopkov. Na 
primer, za ocenjevanje kakovosti sistemov, s katerimi se pripravljajo primarni 
podatki, je začel izvajati „predhodne“ obiske. Za podrobnosti glej sliko 4 .
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Eurostata./zero.taboldstyle poseben direktorat na področju 
statistike javnih ﬁnanc
/zero.taboldstyle razporeditev približno 50 članov 
osebja za delo, povezano s 
postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem (trikrat več kot pred nekaj leti)
/zero.taboldstyle vzpostavitev skupine referentov, 
od katerih je vsak odgovoren za največ dve državi članici
/zero.taboldstyle vzpostavitev skupine strokovnja-
kov s področja metodologije, ki sodelujejo tudi pri misijah/zero.taboldstyle uvedba standardiziranih 
postopkov in programov obiskov za dialog v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
/zero.taboldstyle notranja vzpostavitev letnih ocen 
državnega tveganja
/zero.taboldstyle uvedba standardiziranih 
postopkov za zagotavljanje usmerjanja (dvostranskega in v zvezi z zapletenimi vprašanji)/zero.taboldstyle izvajanje obsežne analize obvestil 
o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in s tem povezanih vprašalnikov, da bi bila omogoče-na podrobnejša analizira primanjkljaja in dolga
/zero.taboldstyle uvedba predhodnih obiskov za 
dialog 
/zero.taboldstyle večja pooblastila za dostop do 
vseh podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, na katerih temelji proces zbiranja
/zero.taboldstyle pooblastilo za priporočanje 
denarnih kazni za namerno napačno sporočanje ali hudo malomarnost pri sporočanju statističnih podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajemKontrola Postopki Viri
31 Opažanja 
... na podlagi izčrpnih in splošno razširjenih notranjih pravil in 
smernic ...
35 
Priporočila Komisije, da se uvede postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 
temeljijo na rezultatih specifičnih analiz GD za gospodarske in finančne zadeve. 
Te analize so pripravljene na podlagi sklopa notranjih pravil, navodil in smernic, ki 
pojasnjujejo, kako je treba izvesti analize, in opisujejo najpomembnejše temeljne 
koncepte.
36 
Večina teh notranjih pravil, navodil in smernic je navedenih v priročniku Vademe -
cum on the Stability and Growth Pact  (priročnik o Paktu za stabilnost in rast (javno 
dostopen24)) in v Podrobnem opisu izvajanja Pakta za stabilnost in rast (imenova -
nem tudi kodeks ravnanja25). V teh dokumentih so obravnavana vsa najpomemb -
nejša vprašanja.
37 
Poleg tega GD za gospodarske in finančne zadeve glede na pomembnost pravil, 
navodil in smernic za predloge Komisije o začetku postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem redno pripravlja analitične in operativne ugotovitve za Ekonom -
sko-finančni odbor, da bi državam članicam pojasnil svoj pristop k razlagi in 
izvajanju Pakta za stabilnost in rast.
... z izvajanjem močno razširjene metodologije za pripravo 
napovedi ...
38 
Redne evropske gospodarske napovedi Komisije (spomladanska, jesenska in 
zimska) so še en pomemben del njenih analiz, ki vpliva na odločitev, ali naj se 
predlaga začetek izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali ne. 
V okviru izdelave napovedi se združujejo elementi na državni ravni, ki jih pripra -
vijo skupine, zadolžene za posamezne države v GD za gospodarske in finančne 
zadeve, in centralizirani elementi, ki jih pripravi horizontalna enota (glej okvir 1 ). 
V ta proces je vključenih skupaj približno 150 uslužbencev iz različnih enot GD za 
gospodarske in finančne zadeve.24 GD za gospodarske in 
finančne zadeve, Occasional 
Papers 151, maj 2013.
25 Podroben opis izvajanja Pakta 
za stabilnost in rast ter 
smernice o obliki in vsebini 
programov stabilnosti in 
konvergenčnih programov, 
3. september 2012.
32 Opažanja 
39 
Postopek Komisije za napovedovanje je zapleten, vendar je strukturiran podobno 
kot tovrstni postopki drugih mednarodnih organizacij (npr. MDS, OECD, ECB), kot 
mešanica elementov od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor. Ta ureditev omogo -
ča, da so napovedi za države prilagojene njihovim značilnostim in da se pri tem 
ohrani centralni nadzor. Poleg tega gospodarske napovedi Komisije, kar zadeva 
splošno točnost napovedi, ne odstopajo bistveno od napovedi, ki jih pripravijo 
podobne organizacije26.
40 
Napovedi za države, ki jih pripravi Komisija, se v primerjavi z napovedmi po -
dobnih organizacij bolj opirajo na strokovno presojo in manj na ekonometrične 
pristope. To povzroča težave v zvezi z vrednotenjem in ocenjevanjem njihove 
veljavnosti.26 V zvezi s tem so bile izvedene 
številne študije. Med 
najnovejšimi so študije, 
navedene na strani 27 OECD 
Economics Department 
Working Paper št. 1107 (2014), 
ki je dostopen na spletnem 
naslovu http://www.keepeek.
com/Digital-Asset-
Management/oecd/
economics/oecd-forecasts-
during-and-after-the-
financial-crisis_5jz73l1qw1s1-
en, in v publikaciji Komisije 
Economic Paper št. 476 iz 
decembra 2012, ki je dostopen 
na spletnem naslovu http://
ec.europa.eu/economy_
finance/publications/
economic_paper/2012/
ecp476_en.htm  (to je 
primerjalna analiza točnosti 
gospodarskih napovedi 
Evropske komisije, MDS in 
OECD).Izdelava evropskih gospodarskih napovedi
GD za gospodarske in finančne zadeve dva meseca pred pričakovanim datumom objave pripravi dokument 
o stališču, v katerem so opredeljene splošne predpostavke. Oblikovanje napovedi temelji na iterativnem 
procesu z navzkrižnim preverjanjem, da se zagotovi skladnost med napovedmi na ravni države in osrednjimi 
napovedmi.
Vse skupine, zadolžene za posamezne države, pripravijo makroekonomske in fiskalne napovedi za državo, 
za katero so pristojne. Pri tem uporabljajo orodje v obliki elektronskih preglednic, ki temelji na centralno 
upravljani predlogi, in tudi dodatna orodja, ki odražajo značilnosti posamezne države, kot sta razpoložljivost 
podatkov in gospodarska struktura.
Horizontalna enota doda nadaljnje izračune, ki temeljijo na projekcijah skupin, zadolženih za posamezne drža -
ve (npr. podatki o proizvodnih vrzelih in ciklično prilagojeni fiskalni podatki), in izvede preglede kakovosti, ki 
vključujejo:
 οzagotavljanje uporabe skupnega sklopa zunanjih predpostavk,
 οpreverjanje številske in ekonomske usklajenosti med napovedmi skupin, zadolženih za posamezne države,
 οpregledovanje usklajenosti projekcij skupin, zadolženih za posamezne države, o trgovinskih tokovih.Okvir 1
33 Opažanja 
... vendar preglednost še vedno ni zadovoljiva
41 
Nekateri organi držav članic, s katerimi smo opravili razgovore, menijo, da proces 
napovedovanja ni dovolj pregleden, zlasti v zvezi s podrobnimi predpostavkami 
glede posameznih držav, pripravljenimi za fiskalne kazalnike. Če se projekcije 
Komisije razlikujejo od projekcij na nacionalni ravni, jih države članice ne morejo 
ovrednotiti, ker Komisija v razpravah z nacionalnimi organi ne razkrije v zadostni 
meri podrobnosti svojih predpostavk.
42 
Takšne izkušnje je pri pregledovanju napovedi imelo tudi Sodišče. Razhajanja 
med napovedmi Komisije in napovedmi držav članic je mogoče pojasniti z raz -
ličnimi osnovnimi predpostavkami, vendar v množici preglednic in strokovnih 
mnenj ni preprosto ugotoviti, katere predpostavke so krive za razhajanja. Poleg 
tega ni standardnega povzetka (npr. v obliki prehodne preglednice), v katerem bi 
bile jasno opredeljene razlike med ocenami Komisije in ocenami držav članic za 
fiskalne kazalnike, ki jih Komisija uporablja kot podlago za pripravo priporočil.
43 
Zgoraj navedeno je treba razumeti ob upoštevanju pravil, ki določajo, da „Komi -
sija objavi metodologije, predpostavke in ustrezne parametre, na katerih teme -
ljijo njene makroekonomske in proračunske napovedi“27. Vendar pa so organi 
držav članic navedli tudi, da se je razkrivanje informacij Komisije z leti bistveno 
izboljšalo.
44 
Spremembe na področju gospodarskega znanja in strukture gospodarstva 
zahtevajo nenehne izboljšave procesa napovedovanja. Komisija je v zadnjih letih 
sprejela več ukrepov, da bi izboljšala svoje napovedovanje. Tako je na primer 
preoblikovala glavno predlogo za napovedovanje, zvišala stopnjo podrobnosti 
za nekatere gospodarske sektorje in uvedla novo, izpopolnjeno orodje za ugo -
tavljanje dodatnih nedoslednosti podatkov. Poleg tega razvija pilotni model za 
napovedi, ki bi se najprej uporabljal za euroobmočje kot celoto, in module za 
posamezne države, da bi se model lahko sčasoma uporabljal za izvajanje pregle -
dov kakovosti, ki dopolnjujejo napovedi na osnovi presoje28.27 Člen 4(2) Direktive 
Sveta 2011/85/EU z dne 
8. novembra 2011 o zahtevah 
v zvezi s proračunskimi okviri 
držav članic (UL L 306, 
23.11.2011, str. 41).
28 Glej odgovor Komisije  
na priporočilo 2 v Posebnem 
poročilu št. 18/2015 – Finančna 
pomoč, zagotovljena državam 
v težavah ( http://eca.  
europa.eu ).
34 Opažanja 
45 
Potrebne so nadaljnje izboljšave. Komisija objavi ustrezne predpostavke zunanjih 
napovedi in druge tehnične predpostavke, toda implicitne predpostavke za po -
samezne države niso opisane in jih je tudi zelo težko razbrati iz preglednic. Poleg 
tega GD za gospodarske in finančne zadeve obravnava preglednice kot notranje 
dokumente, ki naj se ne bi uporabljali zunaj Komisije.
Še vedno je treba obravnavati pomanjkljivosti v procesu 
preučevanja statističnih podatkov ...
46 
V preučevanje statističnih podatkov Eurostata so vključena preverjanja, ki se izva -
jajo interno (ocene kakovosti podatkov) ali na kraju samem (obiski za dialog). Te 
dopolnjujejo smernice, ki se zagotovijo dvostransko (na zahtevo države članice) 
ali, za posebno zapletena vprašanja, na pobudo Eurostata.
Ocena kakovosti podatkov
47 
Eurostat izvaja obsežno analizo statističnih podatkov, ki jih prejme od držav čla -
nic, in odgovorov na zahteve za pojasnitev v obdobju treh tednov po vsakem od 
dveh letnih uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (glej 
odstavek 10). Tudi zunaj tega obdobja Eurostat izvaja interno preverjanje meto -
doloških in drugih vprašanj v zvezi s podatki, ki ga dopolnjuje z obiski za dialog 
v državah članicah.
48 
Interni proces preverjanja bi bilo mogoče bolj izčrpno dokumentirati. Zdaj včasih 
ni dobro razviden potek posameznih ocenjevanj kakovosti, zaradi česar je oteže -
no tudi razumevanje vzrokov za oceno. Prav tako je lahko težje dokazati dosled-  
nost pri ocenjevanju. Okvir 2  vsebuje nekaj primerov šibkega dokumentiranja.
35 Opažanja 
49 
Poleg tega podatki, ki jih predložijo države članice, niso vedno popolni. To 
velja za obvezne in neobvezne podatke, saj se tudi neobvezni podatki pogosto 
uporabljajo v ocenah Eurostata. Priloga II  vsebuje nekaj primerov manjkajočih 
informacij.
50 
Za večji del procesa ocenjevanja kakovosti veljajo notranji pisni postopki in 
smernice o tem, kako je treba analizirati podatke. Vendar bi lahko bilo jasneje 
opredeljeno, kako je obstoječa pravila in smernice (ESR in MGDD) treba uporab -
ljati na enem ključnem področju: razvrstitev (razmejitev) javnih institucionalnih 
enot v okviru sektorja država (npr. kateri subjekti/organi naj se vključijo v izračun 
javnega dolga in primanjkljaja). To bi lahko izboljšalo pokritost in doslednost 
ocenjevanja (glej Prilogo III ).Nekaj primerov šibkega dokumentiranja (Eurostat)
V šestih obiskanih državah članicah so bili odkriti primeri, ko so organi morali navesti, ali so uporabili potrebna 
merila, ni pa jim bilo treba utemeljevati odgovorov. Primeri so zajemali evidentiranje privatizacij in dividend.
Ena od držav članic je poslala podatke o obrestih in računovodske izkaze, vendar ocena, ki jo je izdelal Euro-  
stat, ni bila dobro dokumentirana.
Ena od držav članic je preprosto zelo na kratko potrdila, da so bile obresti izračunane na podlagi nastanka 
poslovnega dogodka, brez nadaljnje utemeljitve.
Nobenega dokaza ni o sistematičnih ali podrobnih analizah Eurostata v zvezi z informacijami v premostitvenih 
preglednicah29. Eurostat državam članicam ni še nikdar zagotovil povratnih informacij glede kakovosti premo -
stitvenih preglednic.
29 V premostitvenih preglednicah je prikazana usklajenost postavk v javnih računih in razvrstitvah ESR.Okvir 2
36 Opažanja 
51 
Preučili smo razvrstitev številnih javnih institucionalnih enot v vzorcu šestih držav 
članic. Ugotovili smo, da bi v nekaterih primerih pravila ESR 95 za razvrstitev 
enot30 morala biti podrobneje analizirana. Ugotovili smo tudi, da je teh šest držav 
članic za analiziranje in razvrščanje javnih enot uporabljalo različna časovna ob -
dobja (glej okvir 3 , ki vsebuje nekaj primerov).30 V skladu z računovodskimi 
pravili je treba za vzpostavitev 
populacije sektorja  
država analizirati vsako 
institucionalno enoto glede na 
njeno glavno funkcijo, naravo 
in ureditev kontroliranja. Če je 
glavna funkcija enote delitev 
premoženja, mora biti 
vključena v sektor država. 
Enote, ki delujejo na področju 
finančnega posredništva, je 
treba razvrstiti v sektor 
finančnih družb. Enote, za 
katere ne velja nadzor države, 
je treba razvrstiti zunaj 
sektorja država. Enote pod 
nadzorom države je treba 
glede na njihovo naravo 
razvrstiti v okviru sektorja 
država, če so po uporabi 
50-odstotnega merila 
opredeljene kot netržne. To 
merilo določa, da je enota 
„tržna“, če je razmerje med 
prodajo in stroški proizvodnje 
višje od 50 %, in „netržna“, če 
je to razmerje nižje od 50 %. 
Prodaja pomeni prodajo blaga 
in storitev, pri čemer so 
izključeni davki na proizvode 
in vključene vse subvencije na 
proizvode (vsa plačila v zvezi 
s količino ali vrednostjo 
proizvedenega), niso pa 
vključena plačila za kritje 
celotnega primanjkljaja.
Nekaj primerov slabosti pri razvrščanju v dokumentih šestih držav članic, ki jih je 
preučilo Sodišče
 οPrimeri, ki jih je Eurostat sprejel, čeprav niso povsem skladni z ESR 95, kot so izčrpnost, različni pristopi 
k razvrščanju enot,
 οnajvečje pomanjkljivosti, ugotovljene pri razvrščanju javnih institucionalnih enot,
 οslabosti v zvezi s postopki in časovno razporeditvijo analiziranja in (ponovnega) razvrščanja enot v okviru 
sektorja država ali zunaj njega.
Več podrobnosti je v  Prilogi III .Okvir 3
37 Opažanja 
Obiski za dialog
52 
Eurostat je za preverjanje podatkov, uporabljenih v procesu postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem, opravil dve različni vrsti obiskov v državah članicah. 
Prva vrsta obiskov so standardni obiski za dialog, ki se uporabljajo za pregledo -
vanje podatkov, preučevanje metodoloških vprašanj in ocenjevanje skladnosti 
nacionalnega statističnega urada z računovodskimi pravili. Standardni obiski za 
dialog v državah članicah se izvajajo najmanj vsaki dve leti. Druga vrsta obiskov 
so „predhodni“ obiski za dialog, ki jih je Eurostat izvajal v obdobju med letoma 
2011  in 2013 kot način za ocenjevanje upravljanja in kontroliranja predhodnih 
podatkovnih tokov o javnih financah/sistemih različnih pošiljateljev statističnih 
podatkov glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem nacionalnemu 
statističnemu uradu, ki jih uporabi za združevanje statističnih podatkov o pri -
manjkljaju in dolgu. Cilj teh obiskov je bilo ugotavljanje, ocenjevanje in spremlja -
nje bistvenih tveganj ali težav zaradi izvedbe popravljalnih ukrepov. Predhodni 
obiski za dialog so bili leta 2014 zajeti v standardne obiske za dialog. V  tabeli 3  so 
navedeni datumi obiskov za dialog v revidiranem obdobju. Tabela 3Obiski za dialog, izvedeni v obdobju 2008−2014
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
Češkaavgust  
(standardni obisk  
za dialog)maj  
(standardni 
obisk za dialog)maj  
(predhodni obisk  
za dialog)  
november  
(standardni obisk  
za dialog)november 
(standardni obisk 
za dialog)
Nemčijamaj  
(standardni obisk  
za dialog)maj  
(standardni 
obisk za dialog)junij  
(predhodni obisk za dialog)  
oktober  
(predhodni obisk za dialog)februar  
(standardni obisk 
za dialog)
Francijajunij  
(standardni obisk  
za dialog)november 
(standardni 
obisk za dialog)november  
(standardni obisk  
za dialog)junij  
(standardni obisk 
za dialog)
Italijamarec  
(standardni obisk  
za dialog)junij  
(standardni 
obisk za dialog)november  
(predhodni obisk  
za dialog)februar  
(standardni obisk  
za dialog)
Ciperdecember  
(standardni obisk  
za dialog)december 
(standardni 
obisk za dialog)september  
(standardni obisk  
za dialog)september 
(standardni obisk 
za dialog)
Maltajanuar  
(standardni obisk  
za dialog)julij 
(standardni 
obisk za dialog)maj  
(standardni obisk  
za dialog)maj  
(standardni obisk 
za dialog)
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Eurostata.
38 Opažanja 
53 
Eurostat za ugotavljanje tveganj na področju zbiranja in urejanja statističnih 
podatkov glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v državi članici 
uporablja model analize tveganja. Oceno tveganja izvede enkrat letno za vsako 
od držav članic. Ta model je dobro strukturiran in izčrpen ter pokriva vse vidi -
ke procesa urejanja (glej sliko 5 ). Analiza tveganja se je uporabila predvsem za 
razvrstitev držav članic, v katerih naj bi bili opravljeni predhodni obiski za dialog, 
vendar bi lahko bila bolje dokumentirana. Sodišče na primer ni vedno odkrilo 
pisne razlage sprememb med posameznima letoma v smislu verjetnosti in/ali 
učinka ocenjenih tveganj. Prav tako ni bilo dokazov o tem, da so bile za obiske 
izbrane teme z visokim tveganjem. Slika 5Model analize tveganja
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Eurostata.pravno in institucionalno okolje nacionalnih statističnih 
uradov in drugih statističnih organovdostop do podatkovviristrokovnostneodvisnost in nepristranskostevidenca o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajempreglednost in odzivnost
metodološka ustreznostvprašanja, povezana z ERS 95/Priročnikom o javnoﬁnančnem primanjkljaju in dolgurevizije
v zvezi z nacionalnim statističnim uradom/drugim organom poročanjav zvezi z zadevnimi subjekti, ki zagotavljajo podatkeza postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem na predhodni stopnji
Kontrolno okolje postopka 
v zvezi s čezmernim 
primanjkljajemTveganja pri delovanjuTveganja, povezana z 
institucionalnim okoljem
39 Opažanja 
54 
V obdobju 2006−2014 so standardni obiski za dialog v šestih državah članicah 
povprečno trajali 1,7 dneva, predhodni obiski za dialog pa povprečno 3,5 dneva. 
V okviru standardnih obiskov za dialog je bilo obravnavanih od tri do deset tem, 
v okviru predhodnih obiskov za dialog pa od štiri do sedem tem. Program obiska 
za dialog praviloma vključuje pet standardnih točk31 in več posebej izbranih vpra -
šanj. V izjemnih primerih, kadar so obiski države pogostejši ali je namen obiska 
obravnavati omejeno število vprašanj, lahko program obiska vsebuje manj točk. 
Ker so v skupini trije do štirje uslužbenci, časa na kraju samem verjetno ni dovolj 
za dovolj poglobljeno obravnavo vsega gradiva, zato se lahko zgodi, da vprašanja 
o kakovosti podatkov niso ustrezno preučena.
55 
Ocena kakovosti podatkov glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 
ki jo pripravi Eurostat, je odvisna od statističnih sistemov držav članic. Zato mora 
obstajati zagotovilo, da so podatki glede postopka v zvezi s čezmernim primanj -
kljajem skladni s standardi ESR in tudi, da države članice ne glede na različnost 
svojih statističnih sistemov uporabljajo usklajen pristop za urejanje podatkov. 
V preučevanem obdobju so bili v okviru obiskov Eurostata obravnavni institu -
cionalni dogovori, ki veljajo v državah članicah, tj. obstoj uradnih dogovorov, ki 
državne organe zavezujejo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjklja -
jem. To je sicer priporočljivo, ne pomeni pa pravne obveznosti. Eurostat je med 
predhodnimi obiski za dialog pregledal tudi kakovost sistemov postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem, zlasti v zvezi s predhodnimi podatki. Eurostat nima 
uradnih pisnih pravil v zvezi s tem, poleg tega pa nismo našli dokazov o tem, da 
bi referenti ocenjevali nadzorne in kontrolne sisteme držav članic. Zaradi pomanj -
kanja dokumentacije o vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemih za zbira -
nje podatkov ni mogoče izvajati sistemskega pristopa za preučevanje kakovosti 
prejetih podatkov.
56 
Poročila za preučene države članice so bila objavljena 9–52 tednov po opravljenih 
obiskih (glej sliko 6 ). Preverjanja na kraju samem lahko sprožijo ukrepe, ki bi jih 
morale države članice izvesti, da bi odpravile slabosti, ugotovljene pri preverja -
nju. Ukrepi niso obvezni in se pogosto dolgo obravnavajo. V zadevnih šestih drža -
vah članicah do roka, ki ga je določil Eurostat, približno tretjina ukrepov ni bila 
izvedena. Vendar v vzorcu nismo našli primerov, v katerih bi bilo pri ocenjevanju 
kakovosti predloženih podatkov upoštevano to, da se država članica ni v roku 
odzvala na ukrepe, čeprav so v točkah ukrepov pogosto pomembna obravnavana 
vprašanja, ki bi lahko vplivala na podatke.31 Vprašanja statistične 
zmogljivosti (institucionalni 
dogovori, viri podatkov, stanje 
evidence), nadaljnje ukrepanje 
na podlagi predhodnih 
obiskov za dialog, nadaljnje 
ukrepanje na podlagi 
najnovejšega poročanja – 
analiza preglednic postopka 
v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem in s tem 
povezanih vprašalnikov, 
metodološka vprašanja in 
beleženje posebnih državnih 
transakcij (razmejitev sektorja 
država, uporaba pravila 50 % 
v nacionalnih računih, 
izvajanje načela nastanka 
poslovnega dogodka in 
beleženje posebnih državnih 
transakcij), druga vprašanja 
(načrtovane prihodnje 
operacije, posredovanje 
podatkov statistike državnih 
financ itd.).
40 Opažanja Slika 6Čas, porabljen za objavo poročil o obiskih (v tednih)
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Eurostata.Ciper
ČeškaFrancijaNemčijaItalijaMalta60 50 40 30 20 10 0
2008200920102011201220132014
41 Opažanja 
Smernice
57 
Da bi Eurostat zagotovil usklajen pristop, državam članicam posreduje metodolo -
ške smernice o tem, kako naj beležijo posebna vprašanja sektorja država. Država 
lahko prejme smernice na dva načina:
(a) države članice lahko prosijo Eurostat za nasvet glede zapletenih vprašanj;
(b) Eurostat lahko med ocenjevanjem kakovosti naleti na metodološka vpraša -
nja, za katera je potrebna razlaga. Če ta vprašanja zadevajo več držav članic, 
sestavi delovno skupino ali organizira strokovno posvetovanje Odbora za 
monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko.
58 
Eurostat zagotavlja dvostranske smernice na ravni storitev, če tako zahteva 
država članica. Pri zelo zapletenih vprašanjih včasih tudi sam prevzame pobudo 
za zagotovitev smernic. Te dvostranske smernice so sicer zavezujoče, vendar 
niso vedno sporočene Ekonomsko-finančnemu odboru in niso vedno objavljene 
(če države članice izrazijo željo po zaupnosti). Smernice, zagotovljene trem od 
šestih držav članic (v obliki predhodnih/naknadnih nasvetov), niso bile sporočene 
Ekonomsko-finančnemu odboru in niso bile objavljene na spletni strani Euro -
stata. V letih 2014 in 2015 je Eurostat prejel 36 uradnih prošenj za predhodne/
naknadne nasvete, od katerih je bilo objavljenih samo 23. Objava teh smernic bi 
pripomogla k izmenjavi praks med državami članicami ter k boljši primerljivosti in 
preglednosti.
... in ključne vidike procesa ocenjevanja je treba dodatno razjasniti
59 
Nekateri ključni vidiki procesa ocenjevanja niso jasni, na primer določitev enkra -
tnih in začasnih ukrepov ter količinska opredelitev njihovega ocenjenega učinka. 
Ti ukrepi lahko vplivajo na odločitev, ali naj se država vključi v postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem ali naj se podaljša rok za zmanjšanje čezmernega 
primanjkljaja (glej tudi odstavek 80).
42 Opažanja 
60 
Ti ukrepi niso natančno opredeljeni, zato je možnih več razlag. Opredeljeni so kot 
ukrepi s prehodnimi proračunskimi učinki, ki ne povzročijo trajne spremembe 
medčasovnega proračunskega stanja32, ali „neponavljajoči se ukrepi, katerih uči -
nek na javnofinančni saldo je usmerjen v eno leto ali v zelo omejeno število let“33, 
pri čemer pa podrobna metodologija za njihovo ugotavljanje ni na voljo. Okvirni 
seznam v  okviru 4  je iz poročila Javne finance v EMU v letu 2006 in v njem je 
nekaj primerov ukrepov, ki se obravnavajo kot enkratni in začasni.32 Kodeks ravnanja.
33 Javne finance v EMU 
v letu 2006, del II, oddelek 4.2. 
Poročilo je bilo objavljeno 
v publikaciji European 
Economy št. 3/2006.
Javne finance v EMU v letu 2006 (povzetek)
Ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja
Davčne amnestije v zameno za enkratno plačilo davka.  Značilen primer je vlada, ki omogoča amnestijo za 
namen vračanja kapitala iz tujine. Amnestija lahko pomeni enkratno plačilo davka, ki je lahko visoko.
Prodaja nefinančnih sredstev (nepremičnine, licence in koncesije v javni lasti). Najbolj znan primer je proda -
ja licenc UMTS leta 2000 (in v nekaterih državah v letih zatem).
Začasne zakonodajne spremembe v časovni razporeditvi stroškov ali prihodkov s pozitivnim učinkom 
na javnofinančni saldo.  To vključuje spremembe davčnih stopenj, ki so jasno objavljene kot začasne, in zača -
sne spremembe v časovni razporeditvi odhodkov in zbiranja prihodkov.
Izredni prihodki v zvezi s prenosom pokojninskih obveznosti.  Ti prihodki ustrezajo plačilu, ki ga neko 
podjetje nakaže vladi v zameno za prenos odgovornosti za prihodnje plačilo pokojnin svojih zaposlenih. 
Obseg enkratnega plačila je odvisen od vrednosti pokojninskih obveznosti, ki jih prevzame vlada, in je lahko 
pomemben.
Spremembe prihodkov ali odhodkov v skladu z odločitvami sodišča ali drugih organov.  Takšni ukrepi 
vključujejo na primer vračila subvencij državi, o katerih odloči Komisija.
Operacije listinjenja s pozitivnim učinkom na javnofinančni saldo.
Izredni prihodki od podjetij v državni lasti.
Ukrepi, ki povečujejo primanjkljaj
Kratkoročni stroški za izredne razmere v zvezi z večjimi naravnimi nesrečami ali drugimi izrednimi 
dogodki (npr. vojaške akcije in drugo). Glede na izkušnje je stopnja izrednosti teh stroškov močno odvisna od 
velikosti države.
Spremembe prihodkov ali odhodkov v skladu z odločitvami sodišča  ali odločitvami Komisije.Okvir 4
43 Opažanja 
61 
Še eden od ključnih vidikov, ki ga je treba pojasniti, so „nepričakovani neugodni 
gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance„ (glej 
odstavek 24). Čeprav je opredelitev večjih negativnih posledic za javne finance 
na voljo za interne namene, koncept nepričakovanih neugodnih gospodarskih 
dogodkov ni bil nikoli opredeljen34.
62 
Čeprav ni mogoče podrobno opredeliti sklopa okoliščin za posamezno državo, 
za katere bi lahko veljal zadevni koncept, zlasti glede na to, da takšnih dogodkov 
ni mogoče napovedati, so potrebna merila za zagotovitev smernic. Glede na to, 
da ni opredelitve in smernic, je Komisija ob pregledu Francije leta 2013 razvrstila 
nepričakovano nizko gospodarsko rast kot nepričakovan neugoden gospodarski 
dogodek, vendar je to težko upravičiti.
Ocene kakovosti podatkov in ekonomske analize niso dovolj 
pregledne; analize se izvajajo v skladu s pravili, vendar so 
bolj osredotočene na javnofinančni primanjkljaj kot na dolg
63 
V tem oddelku so obravnavane preglednost, objektivnost in izvedljivost 
pridržkov in priporočil Komisije.
Merila Eurostata za pridržke in spremembe podatkov niso dovolj 
pregledna in objektivna
64 
Eurostat lahko izrazi pridržke ali uvede spremembe, če presodi, da je ogrože -
na kakovost podatkov. V obdobju 2008–2014 je predložil dvanajst pridržkov in 
spremenil podatke v desetih primerih, pri čemer nobeden od teh ni zadeval držav 
članic, ki jih je preučilo Sodišče. Glede na to, da je število ukrepov veliko, Eurostat 
pridržkov ne izraža pogosto.34 V skladu z notranjo različico 
priročnika o Paktu za 
stabilnost in rast GD za 
gospodarske in finančne 
zadeve.
44 Opažanja 
65 
Eurostat ni izrecno določil meril za določanje pridržkov ali spreminjanje podatkov 
držav članic; proces temelji na strokovni presoji. V nekaterih primerih, pri kate -
rih je ugotovil metodološke težave, razlogi za to, da ni izrekel pridržka, vključno 
s potencialnim vplivom na podatke o primanjkljaju in dolgu, niso bili zadostno 
dokumentirani. V  okviru 5  so opisani nekateri zadevni primeri.
Nekaj primerov z morebitnim vplivom na podatke o primanjkljaju in dolgu, ki niso 
bili dobro dokumentirani
Češka
 οPreizkušanje tržnosti/netržnosti se je redko uporabljalo in veliko javnih enot (družb) ni bilo preizkušenih.
Francija
 οZnesek, ki ga je vladna enota prejela za prevzem stroškov razgradnje jedrskih objektov (1,6 milijarde  
(0,1 % BDP) za leto 2004),
 οpomanjkljivosti v okviru lokalne oblasti.
Nemčija
 οNetržne enote niso razvrščene v sektor država od prvega leta, ko imajo netržni položaj,
 οnerazpoložljivost podrobnih podatkov za analizo kapitalskih injekcij, izvedenih finančnih instrumentov in 
porazdelitev sredstev.
Malta
 οRazvrstitev družbe Malita in projekta City Gate.
Italija
 οBeleženje bruto investicij v osnovna sredstva ni izvedeno po načelu nastanka poslovnega dogodka za 
visoke zneske naložb.
Več podrobnosti je v  Prilogi IV .Okvir 5
45 Opažanja 
Analize GD za gospodarske in finančne zadeve se izvajajo v skladu 
s pravili ...
66 
Ko se začne izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, GD za gospo -
darske in finančne zadeve izvede analize, ki se uporabljajo kot podlaga za nadalj -
nje sklepe v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in objavi priporočila. 
Če je postopek v teku, to stori po svojih rednih ocenjevanjih uspešnosti ukre -
panja (glej odstavek 22). Rezultati teh analiz za nove postopke so predstavljeni 
v poročilu iz člena 126(3) PDEU, za postopke v teku pa v notranjem delovnem 
dokumentu Komisije.
67 
Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem se v skladu z določbami PDEU35 
lahko sproži s tem, ko Komisija preuči, ali država članica upošteva proračunsko 
disciplino na podlagi meril primanjkljaja in dolga. GD za gospodarske in finančne 
zadeve zato spremlja razvoj proračunskega stanja in višine javnega dolga v vsa -
ki državi članici na podlagi dejanskih podatkov, načrtov v programu stabilnosti 
ali konvergenčnem programu posamezne države članice ter napovedi Komisije. 
Preseganje pragov, določenih v Protokolu št. 12 k PDEU ne pomeni samodejno 
sprožitve postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, saj je treba upoštevati 
tudi druge pomembne dejavnike. Ti vključujejo odprt seznam gospodarskih de -
javnikov, razvrščenih v skupine v okviru postavk srednjeročnega gospodarskega 
in proračunskega stanja ter stanja javnega dolga36, in tudi vse druge pomembne 
dejavnike, ki jih navede država članica. Pregledana poročila iz člena 126(3) so 
zajemala vse teme, navedene zgoraj.
... vendar je bil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem do 
zdaj bolj osredotočen na javnofinančni primanjkljaj kot na dolg
68 
Merilo dolga se je začelo uporabljati šele leta 2012, pri čemer se še vedno po-  
stopno uvaja in se za vse države članice ne bo uporabljalo še vsaj do leta 2020. 
Postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so se začeli pred novembrom 
2011, se razveljavijo le na podlagi merila primanjkljaja, ki mu sledi triletna preho -
dna ureditev za dolg. V  okviru 6  je prikazano, kako se je spreminjalo merilo dolga 
od začetka veljavnosti Maastrichtske pogodbe.35 Člen 126(2).
36 Celoten seznam je v členu 2(3) 
Uredbe (ES) št. 1467/97.
46 Opažanja 
69 
Od leta 2011 velja pravilo, da je delež javnega dolga v razmerju do BDP v skladu 
z merilom dolga, če ne presega referenčne vrednosti (60 % BDP) ali če se odsto -
panje od referenčne vrednosti v treh letih v povprečju zmanjša za eno dvajse -
tino na leto na podlagi retrospektivno, anticipatorno ali ciklično prilagojenih 
podatkov.
70 
Sprejemljiva hitrost zmanjševanja deleža javnega dolga v razmerju do BDP je 
približno tolikšna, kot bi bila, ne glede na začetno stopnjo dolga, ob javnofinanč -
nem primanjkljaju 3 % BDP in 5-odstotni letni nominalni rasti. Ker je nominalna 
rast od leta 2008 stalno nižja od 5 %, je treba za dosego referenčnega merila 
dolga zmanjšati javnofinančni primanjkljaj na vrednost, nižjo od 3 % BDP , in ko 
bodo višje stopnje začetnega dolga upoštevane, bo cilj glede primanjkljaja še 
bolj zahteven. Zato zahteve po konvergenci predstavljajo poseben izziv za zelo 
zadolžene države članice.Razvoj merila dolga
V Protokolu št. 12 k Pogodbi o Evropski uniji, podpisani v Maastrichtu leta 1992, je za javnofinančni primanj -
kljaj določen prag v višini 3 % BDP , za dolg pa 60 % BDP ali razmerje, ki se „zadosti zmanjšuje in dovolj hitro 
približuje referenčni vrednosti“.
Če se predpostavi 5-odstotna letna nominalna stopnja rasti BDP , bo primanjkljaj v višini 3 % BDP sčasoma 
stabiliziral delež javnega dolga v razmerju do BDP pri 60 %. Če je delež višji od 60 %, bo 3-odstotni primanj -
kljaj povzročil letno znižanje deleža dolga za eno dvajsetino odstopanja ob upoštevanju referenčne vrednosti 
60 %. To pomeni, da se je osredotočanje na primanjkljaj štelo za zadostno za zagotovitev stalnega zniževanja 
dolga in da je veliko let veljalo mnenje, da ni treba natančneje opredeliti hitrosti konvergence z referenčno 
vrednostjo.
Od krize leta 2008 je bila 5-odstotna predpostavka za letno nominalno stopnjo rasti BDP očitno nerealna 
(glej Prilogo V ). Tako primanjkljaj v višini 3 % BDP ne pomeni več samodejno približevanja deleža javnega 
dolga v razmerju do BDP v višini 60 % (pri 3-odstotni letni nominalni stopnji rasti in 3-odstotnemu primanj -
kljaju se bo na primer delež javnega dolga v razmerju do BDP stabiliziral pri 100 %). Zato je bilo merilo dolga 
prilagojeno.
Natančnejša opredelitev je navedena v členu 1(2)(b) Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011: 
„velja, da se [delež javnega dolga v razmerju do BDP] zadosti zmanjšuje in dovolj hitro približuje referenčni 
vrednosti […], če se je odstopanje od referenčne vrednosti v prejšnjih treh letih v povprečju zmanjšalo za eno 
dvajsetino na leto kot referenčno merilo […]“.
Vendar za 23 držav članic, ki so bile novembra 2011 že vključene v postopek v zvezi s čezmernim primanj -
kljajem, velja prehodno pravilo za obdobje treh let po razveljavitvi zadevnega postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Zato novo merilo dolga najmanj do leta 2020 ne bo veljalo na splošno za vse države članice 
(glej tudi tabelo 1 ).Okvir 6
47 Opažanja 
71 
V tabeli 4  je Sodišče uporabilo podatke in projekcijo37 Komisije glede deleža jav -
nega dolga v razmerju do BDP v obdobju 2013–2020 za izračun letnega deleža, ki 
izhaja iz skladnosti z referenčnim merilom dolga za pet držav iz našega vzorca38. 
Samo za Nemčijo in Malto z dolgom približno 70 % BDP se kaže, da v obravna -
vanem obdobju izpolnjujeta merilo dolga. Za Ciper, ki je bil vključen v program 
finančne pomoči aprila 2013, se predvideva, da bo spoštoval referenčno merilo 
dolga leta 2018. Francija, ki je bila vključena v postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem aprila 2009 in naj bi iz njega po pričakovanjih izstopila konec 
leta 2017, naj bi merilo dolga izpolnila ob koncu triletnega prehodnega obdob -
ja, ki se začne z razveljavitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
(tj. v letu 2020). Vendar pa se pričakuje, da zaradi svojega deleža javnega dolga 
v razmerju do BDP , ki je leta 2015 znašal 96,5 %, merila dolga do leta 2020 ne bo 
izpolnila. Tako kot za Francijo Komisija tudi za Italijo za vsa leta v obdobju na 
podlagi projekcij napoveduje, da bo njen delež javnega dolga v razmerju do BDP 
presegel največjo sprejemljivo vrednost za skladnost z referenčnim merilom. 
Italija, katere delež javnega dolga v razmerju do BDP je leta 2015 znašal 133,0 %, 
glede na scenarij po projekciji Komisije ne bo mogla doseči referenčnega merila 
dolga do konca napovednega horizonta leta 2020 in tako prima facie  krši merilo 
dolga.37 Podatki za Nemčijo, Italijo, 
Francijo in Malto so iz poročila 
Komisije o fiskalni vzdržnosti 
za leto 2015, osnovni scenarij. 
Komisija ne navaja podatkov 
o Cipru, saj je ta država 
vključena v program finančne 
pomoči, zato so podatki za 
Ciper iz poročila MDS o Cipru 
na podlagi člena IV (Poročilo 
MDS o posameznih državah 
št. 14/313 (IMF Country Report 
No 14/313)  – oktober 2014).
38 Izjema je Češka, katere delež 
javnega dolga v razmerju do 
BDP je nižji od praga 60 %.Tabela 4Razvoj dolga v skladu z osnovnim scenarijem Komisije v primerjavi z referenčnim 
merilom dolga (vsi podatki so v %)
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020
NEMČIJAdelež javnega dolga v razmerju do BDP (EK) 7 7, 4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2
delež javnega dolga v razmerju do BDP  
(referenčno merilo) 73,1 70,4 67, 6 65,1 62,7
FRANCIJAdelež javnega dolga v razmerju do BDP (EK) 92,3 95,6 96,5 97,1 97, 4 97, 8 97, 8 97, 4
delež javnega dolga v razmerju do BDP  
(referenčno merilo) 91,5 92,9 93,4 93,8 94,0
ITALIJAdelež javnega dolga v razmerju do BDP (EK) 128,8 132,3 133,0 132,2 130,0 128,2 126,0 123,5
delež javnega dolga v razmerju do BDP  
(referenčno merilo) 124,5 125,5 124,7 123,3 121,4
CIPERdelež javnega dolga v razmerju do BDP (EK) 111,5 117, 4 126,0 122,5 116,4 111,1 106,5 102,6
delež javnega dolga v razmerju do BDP  
(referenčno merilo) 112,9 116,1 115,5 111,0 106,2
MALTAdelež javnega dolga v razmerju do BDP (EK) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57, 4
delež javnega dolga v razmerju do BDP  
(referenčno merilo) 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4
Vir: Simulacija Evropskega računskega sodišča na podlagi podatkov Evropske komisije – celice, označene z rumeno barvo, kažejo, da bo v nave -
denem letu država članica po napovedih izpolnjevala referenčno merilo dolga.
48 Opažanja 
Analizam Komisije je težko slediti ...
72 
Komisija lahko v svoji analizi upošteva potencialno neomejeno število pomemb -
nih dejavnikov (glej odstavek 14(ii)). Poleg tega ni vzpostavljen noben metodo -
loški okvir, s katerim bi lahko pri oceni pretehtali vpliv teh dejavnikov, zato so vsi 
zaključki prepuščeni ekonomski presoji Komisije. Čeprav bi bil v nekaterih prime -
rih morda potreben bolj kvalitativen pristop na podlagi strokovnega znanja, je 
težko razumeti, kako se sposobnost Komisije za ekonomsko presojo nanaša na 
druge dejavnike.
73 
Komisija je v štirih od devetih preučenih poročil iz člena 126(3) ugotovila, da 
pomembni dejavniki kažejo ali se zdi, da kažejo, mešano sliko39, v treh drugih 
poročilih pa, da se zdi, da pomembni dejavniki kažejo ugoden ali sorazmerno 
ugoden položaj40. Vendar pa so razlogi za take ugotovitve nejasni, kakor tudi ni 
jasen vpliv te analize na končno odločitev, ali bi zadevno državo članico uvrstili 
v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali podaljšali rok za ta postopek.
... brez dostopa do vseh uporabljenih podatkov ni mogoče 
ponoviti osnovnih izračunov ...
74 
Informacije o podatkih, ki jih je Komisija uporabila v svojih izračunih, pogosto 
niso bile enostavno dostopne. To ugotovitev so potrdili predstavniki nacionalnih 
organov nekaterih obiskanih držav članic.
75 
Pri revidiranih priporočilih informacije iz ustreznega delovnega dokumenta služb 
Komisije na primer niso zadostovale za ponovni izračun fiskalnega napora in 
drugih spremenljivk, ki so ključne za oceno tega, ali države članice izpolnjujejo 
prvotna priporočila. V tem smislu delovni dokument, na katerem je temeljilo 
priporočilo Komisije za podaljšanje roka Franciji za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem iz februarja 2015, ni vseboval podatkov v podporo osnovnemu 
scenariju41 ali kakršnih koli podrobnosti o diskrecijskih ukrepih na strani prihod -
kov, čeprav so ti podatki ključni za ponovno izvedbo ocene uspešnih ukrepov, ki 
je privedla do podaljšanja.39 Češka (7. 10. 2009),  
Italija (7. 10. 2009),  
Ciper (12. 5. 2010),  
Malta (13. 5. 2009).
40 Nemčija (7. 10. 2009),  
Francija (18. 2. 2009),  
Malta (18. 2. 2009).
41 Osnovni scenarij se je nanašal 
na napoved iz pomladi 2013, 
na kateri temeljijo priporočila 
za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem  
iz leta 2013.
49 Opažanja 
... odločitve pa ne temeljijo vedno na dovolj objektivnih 
argumentih
76 
Sodišče je pregledalo analize Komisije, na katerih temeljijo sklepi in priporoči -
la Sveta glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za države članice 
v vzorcu. Pravni okvir, ki ureja vprašanje sklepov in priporočil glede postopka 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, omogoča razmeroma visoko stopnjo prož -
nosti pri razlagi in uporabi. To velja za oceno italijanskega proračunskega stanja iz 
poročila iz člena 126(3) z dne 27. februarja 2015, katere zaključek je bil, da je treba 
merilo dolga šteti za izpolnjeno. V  okviru 7  je povzeta naša analiza zadeve.
Izpolnjevanje merila dolga – Italija
Italija je bila v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem uvrščena novembra 2009. Postopek je bil ukinjen 
maja 2013. Od takrat mora Italija upoštevati triletno prehodno pravilo za merilo dolga. Februarja 2015 je Komi -
sija izvedla oceno in ugotovila, da država članica prima facie krši merilo dolga.
Komisija je po upoštevanju pomembnih dejavnikov in kljub temu, da se je delež javnega dolga v razmerju do 
BDP še vedno povečeval, vseeno ocenila, da Italija izpolnjuje merilo dolga. V odločitvi so bili navedeni trije 
glavni pomembni dejavniki:
(i) Upoštevanje merila dolga je zaradi trenutnih neugodnih gospodarskih razmer, zaznamovanih z zelo nizko 
inflacijo, še posebej zahtevno.
Analiza Sodišča : Referenčno merilo za prilagoditev dolga že upošteva vpliv gospodarskega cikla na hitrost 
zmanjševanja dolga. Pravila za to so določena v dopisu, poslanem namestnikom Ekonomsko-finančnega od -
bora, z naslovom Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Procedure  (operacionalizacija merila 
dolga v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem). Iz tega dokumenta je razvidno, da je pri prilagoditvi 
dolga ciklu upoštevan tudi razvoj cen, ki je zajet v deflatorju cen BDP .
(ii) Skladnost s srednjeročnim proračunskim ciljem ali potek prilagoditve v tej smeri. Dosledno upoštevanje 
srednjeročnega proračunskega cilja ali približevanje temu cilju v običajnih makroekonomskih razmerah 
po mnenju GD za gospodarske in finančne zadeve pomeni izpolnjevanje merila dolga v srednjeročnem 
obdobju in vzdržnost dolga.
Analiza Sodišča : Italija je leta 2014 glede na evropsko gospodarsko napoved iz zime 2015 izpolnjevala sred-  
njeročni proračunski cilj (v smislu, da ni bila potrebna nobena prilagoditev za doseganje srednjeročnega pro -
računskega cilja, ker je bilo njeno gospodarstvo v recesiji – strukturni saldo se je dejansko poslabšal za 0,2 %), 
po napovedih pa naj bi ga izpolnjevala tudi leta 2015. Čeprav evropska gospodarska napoved iz zime 2015 za -
jema tudi leto 2016, pa sta v oceno vključeni zgolj leti 2014 in 2015. Italija leta 2016 po napovedih Komisije ne 
bo v skladu s potekom prilagoditve za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja (napovedan strukturni 
napor je –0,2 %, zahteva pa se +0,5 %). Italija naj torej ne bi izpolnjevala pogoja strogega spoštovanja zahte -
vane prilagoditve za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja.Okvir 7
50 Opažanja 
77 
Sodišče se je osredotočilo na Italijo, ker je bila edina izmed držav članic v vzorcu, 
v kateri se postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni začel, čeprav država 
ni izpolnjevala referenčnega merila dolga; na odločitev so vplivale ugotovitve iz 
analize drugih pomembnih dejavnikov. Med ostalimi petimi državami članicami 
je na Češkem delež javnega dolga v razmerju do BDP pod pragom, Nemčija pa 
trenutno izpolnjuje referenčno merilo dolga. Malta je bila v postopku v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem od leta 2013, ko ni izpolnjevala zahteve glede dolga, 
do leta 2015, ko je začela izpolnjevati zahteve glede primanjkljaja in dolga. Pravila 
o nadzoru so drugačna za Ciper, saj je bil leta 2013 vključen v program finančne 
pomoči. Za Francijo, ki je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem od leta 
2009, pa bo v skladu z Uredbo št. 1467/97 merilo dolga veljalo šele, ko bo država 
članica izstopila iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, torej ne pred 
letom 2018.(iii) Strukturne reforme: Komisija je v svojem sporočilu iz januarja 201542 pojasnila, da pomembni dejavniki, ki 
jih je treba upoštevati pri odločitvi o neuvedbi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključujejo 
izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne pozitivne proračunske učinke in jih 
država članica dovolj podrobno načrtuje. Italija je po mnenju GD za gospodarske in finančne zadeve do -
segla napredek pri izvajanju obsežnega programa reform z ukrepi, ki naj bi imeli pozitiven učinek na rast 
in s tem na vzdržnost javnih financ.
Analiza Sodišča : V sporočilu pojma „pomembni pozitivni učinek na rast“ in „dolgoročni pozitivni proračunski 
učinek“ nista količinsko opredeljena. Italija je sama količinsko opredelila pričakovani učinek reform na rast, 
dolgoročnega proračunskega učinka pa ne. Poleg tega Komisija ni sporočila nekaterih predpostavk, na katerih 
temelji ocena Italije glede pozitivnega učinka na rast, in je zgolj navedla, da teh rezultatov ni podprla nobena 
neodvisna nacionalna institucija in da se zdi, da precenjujejo učinek reform. Vzpostavljen ni bil noben meto -
dološki okvir, ki bi pojasnil, kako naj bi se ocenilo proračunske stroške reform in se jih upoštevalo pri oceni 
izpolnjevanja merila dolga.
42 COM(2015) 12 final z dne 13. januarja 2015 – Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast.Okvir 7
51 Opažanja 
78 
Komisija je v primeru Italije izkoristila možnost sklicevanja na pomembne dejav -
nike, da postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ne bi uporabila pri državi 
članici, ki zelo verjetno ne bi izpolnila referenčnega merila dolga. To pomeni, da 
je Komisija, namesto da bi obravnavala temeljne vzroke, zaradi katerih je refe -
renčno merilo tako težko izpolnjevati (na primer ker ne upošteva začetne ravni 
dolga), odložila problem, tako da je poudarila pomembne dejavnike, zaradi česar 
je dosledno upoštevanje referenčnega merila postalo drugotnega pomena.
79 
Za tri od šestih držav članic v vzorcu je bil rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem podaljšan in izdana so bila revidirana priporočila (glej tabelo 5 ).Tabela 5Revidirana priporočila
Prvotna priporočila Revidirana priporočila
Datum RokPovprečni letni 
fiskalni naporDatum ocene 
KomisijeDatum priporočila Podaljšanje RokPovprečni letni 
fiskalni napor
Francijaapril 
20092012vsaj 1 % BDP  
od leta 2010november 2009 november 2009 1 leto 2013nad 1 % BDP v obdob -
ju 2010–2013
maj 2013 junij 2013 2 leti 20151,3 % BDP leta 2013, 
0,8 % BDP leta 2014, 
0,8 % BDP leta 2015
februar 2015 marec 2015 2 letinajpo -
zneje  
leta 20170,5 % BDP leta 2015, 
0,8 % BDP leta 2016, 
0,9 % BDP leta 2017
Ciper julij 2010 2012najmanj 1,5 % BDP 
v obdobju 2011–2012maj 2013 maj 2013 4 leta 2016 ni opredeljeno
Malta julij 2009 2010 ni opredeljeno februar 2010 februar 2010 1 leto 2011 0,75 % BDP leta 2011
Vir: Evropsko računsko sodišče.
52 Opažanja 
80 
Sodišče meni, da analiza na podlagi zimske napovedi 2015, na kateri temelji 
podaljšanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Francijo iz marca 
2015, ni povsem pregledna. Revidirano priporočilo je namreč temeljilo na oceni 
od spodaj navzgor, v kateri je bilo navedeno, da razpoložljivi dokazi na splošno 
ne omogočajo sklepati, da priporočen napor v letih 2013 in 2014 ni bil izpolnjen43. 
In to kljub dejstvu, da so bili v izračun strukturnega napora vključeni učinki dis -
krecijskih ukrepov na strani prihodkov44, ki zaradi svoje začasne narave (finančni 
vpliv od leta 2014 do leta 2016) ne bi smeli biti upoštevani. Zadevni ukrep je 
znašal 0,1 % BDP . Strukturni napor brez njega ne bi dosegel 1,1 %, potrebnega za 
utemeljeno podaljšanje roka za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
81 
Poleg tega je Komisija menila, da je Francija izpolnjevala zahteve za nazaj, in 
se sklicevala na skladnost, da bi utemeljila podaljšanje roka, tako da bi se lahko 
primanjkljaj pod prag spustil bolj zlagoma. Toda ta ocena je temeljila zgolj na po -
datkih iz let 2013 in 2014. Napovedi, ki so bile na voljo za leto 2015 in so pokazale, 
da Francija ne bo dosegla svojih ciljev, niso bile upoštevane v oceni Komisije (glej 
Prilogo VI ).
82 
V skladu s priročnikom o Paktu za stabilnost in rast je treba oceno uspešnih 
ukrepov opraviti, če obstaja tveganje, da bodo podatki o realizaciji ob izteku roka 
pokazali, da cilj glede nominalnega primanjkljaja ni bil dosežen. Namen tega pri -
poročila je preprečiti neskladje med členom 10(3) Uredbe št. 1467/97, ki določa, 
da je treba postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem nemudoma zaostriti, če 
glede na podatke o realizaciji krovni cilj ni bil dosežen, in členom 3(5) iste ured -
be, ki dopušča podaljšanje roka, če so bili sprejeti uspešni ukrepi (torej je država 
članica po oceni s kazalniki od zgoraj navzdol in/ali od spodaj navzgor dosegla 
zahtevan fiskalni napor). Vendar je glede na informacije, ki so bile na voljo v času 
ocene, kazalo, da Francija do roka konec leta 2015 ne bo dosegla nominalnih ali 
strukturnih kazalnikov. Komisija bi torej namesto podaljšanja roka morala izdati 
zgodnje opozorilo (s samostojnim priporočilom) ali zaostriti postopek.43 SWD(2015) 19 final z dne 
27. februarja 2015, str. 18.
44 Povečanje stopnje izrednega 
prispevka k davku od 
prihodkov pravnih oseb 
(Contribution exceptionnelle sur 
l’impôt sur les societés ) s 5 % na 
10,7 %. Ta ukrep je bil uveden 
29. decembra 2013, potekel pa 
bo 30. decembra 2016.
53 Opažanja 
83 
Komisija je v svojih ocenah Italije in Francije uporabila visoko stopnjo prožnosti in 
proste presoje, ki ju omogočajo pravila Pakta za stabilnost in rast.
Poleg tega so bile med sklepi in priporočili glede postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem, ki jih je sprejel Svet, in tistimi, ki jih 
je predlagala Komisija, nepojasnjene razlike
84 
Različice sklepov in priporočil glede postopka v zvezi s čezmernim primanjklja -
jem, ki jih je na koncu sprejel Svet, je Sodišče primerjalo s sklepi in priporočili, ki 
jih je predlagala Komisija. Našlo je več razlik, vendar v razpoložljivih evidencah 
niso bili navedeni razlogi zanje. Komisija je na primer v primeru Cipra (6. 7. 2010) 
za obdobje 2010–2012 predlagala 1,75-odstotni BDP . V priporočilu Sveta je bil ta 
odstotek za obdobje 2011–2012 spremenjen na 1,5-odstotni BDP . Najpomembnej -
ša razhajanja so navedena v  Prilogi VII .
54 Opažanja 
Popravljalni in nadzorni ukrepi v okviru postopka 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem: poročanje držav 
članic, spremljanje in nadzor Komisije
Države članice bi lahko izboljšale poročanje o popravljalnih 
ukrepih
Poročanje držav o popravljalnih ukrepih v okviru postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem ne zagotavlja dovolj široke in trdne 
podlage, da bi lahko Komisija izvajala svoje naloge spremljanja  
in nadzora
85 
S šesterčkom in dvojčkom so bile uvedene nove zahteve glede poročanja, da 
bi se povečal nadzor nad postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem (glej 
sliko 7 ). Ne obstaja pa nobena zakonska ureditev, ki bi zagotavljala, da države 
članice te zahteve glede poročanja izpolnjujejo. Komisija zato ne ukrepa proti 
državam članicam, ki ne zagotovijo zahtevanih informacij. Poleg tega je naša 
analiza pokazala, da Komisija v svojem pregledu ekonomskega upravljanja ter 
uporabe šesterčka in dvojčka iz novembra 2014 Evropskega parlamenta in Sveta 
ni opozorila na to vprašanje. Državi članici iz našega vzorca, za kateri veljajo nove 
zahteve glede poročanja45, zahtev nista vedno izpolnjevali (glej sliko 8  s primeri).45 Francija in Malta.Slika 7Nove zahteve glede poročanja, ki so bile uvedene s šesterčkom in dvojčkom
Poročilo o sprejetih ukrepih
(v odziv na priporočilo/poziv Sveta)
Program ekonomskega partnerstva
Poročilo o izvrševanju proračuna med letomPoročilo o sprejetih ukrepih
(v odziv na neodvisno priporočilo Komisije)„Šesterček”
(november 2011)
„Dvojček”
(maj 2013)
Vir: Evropsko računsko sodišče.
55 Opažanja Slika 8Primeri, ko države članice ne izpolnjujejo obveznosti poročanja
Vir: Evropsko računsko sodišče.Malta je predložila oba dokumenta, vendar 
poročili nista vsebovali zahtevanih podatkovo proračunskem učinku diskrecijskih ukrepov med letom za leto 2014.Francija in Malta bi morali leta 2014 posredovati naslednja poročila:
Malta: dve poročili o izvajanju proračuna 
med letomFrancija: poročilo o sprejetih ukrepihFrancija: dve poročili o izvajanju proračuna 
med letomFrancija ni predložila dokumentov.
Komisija je od Francije zahtevala, da o sprejetih 
ukrepih poroča le v svojem prihodnjem programu stabilnosti (za leto 2014) in ne v poročiluo sprejetih ukrepih, kot je določeno v Uredbišt. 473/2013. Država članica je sicer v programuza stabilnost za leto 2014 predložila nekatere informacije, ki pa niso bile tako natančne, kot zahteva Uredba.UgotovitevDokument, ki bi moral biti
predložen leta 2014(iii) Program ekonomskega partnerstva(ii) Poročilo o sprejetih ukrepih(i) Poročilo o izvrševanju proračuna med letom Francija tega dokumenta ni predložila Komisiji.
Francija je predložila izvleček osnutka proračuna 
za leto 2014, ki naj bi nadomestil poročilo
o sprejetih ukrepih in program ekonomskega 
partnerstva. Vendar izvleček ni v skladuz zahtevano obliko in vsebino za program ekonomskega partnerstva; prav tako ne razkriva zadostnih informacij o popravljalnih ukrepihza poznejša leta v obdobju, kot je zahtevanoza poročilo o sprejetih ukrepih.UgotovitevDokument, ki bi ga morala Francija 
predložiti leta 2013
Francija bi morala oktobra 2013 predložiti tri dokumente o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem:
56 Opažanja 
86 
Razen v primeru Cipra (po tem, ko se je leta 2013 dogovoril za program finančne 
pomoči) popravljalni ukrepi niso bili dovolj podrobni in/ali njihov fiskalni učinek 
ni bil dovolj jasno opredeljen ali pojasnjen (glej okvir 8 ), da bi lahko Komisija 
izvajala uspešen nadzor.
87 
Poleg tega roki za pripravo evropskih gospodarskih napovedi niso usklajeni z na -
cionalnimi proračunskimi roki. Zato pogosto prihaja do razhajanj med napovedmi 
Komisije in nacionalnimi proračunskimi napovedmi, s tem pa tudi med proračun -
skimi cilji in zahtevanimi poteki prilagoditve v okviru postopka v zvezi s čezmer -
nim primanjkljajem.
Primeri premalo podrobnih informacij o popravljalnih ukrepih
 οČeški nacionalni reformni program (2012) je vseboval seznam načrtovanih in izvedenih ukrepov ter izvede -
nih ukrepov s pričakovanim finančnim vplivom v letih 2013 in 2014, ni pa vključeval nobene ocene fiskalne -
ga učinka teh ukrepov.
 οČeški  konvergenčni program (2012) je vključeval tabelo, v kateri je bil opredeljen fiskalni učinek predvide -
nih ukrepov za obdobje 2013–2015, vendar podatkov v besedilu ni bilo mogoče uskladiti z informacijami 
v tabeli. Poleg tega v enem primeru ni bilo nobenih podrobnosti o predlaganih popravljalnih ukrepih.
 οV malteškem  poročilu o sprejetih ukrepih (2013) so bili opredeljeni popravljalni ukrepi za leto 2013, ukrepi 
za leto 2014 pa so bili nejasni. Namesto da bi bile v poročilu navedene podrobnosti, se je le sklicevalo na 
prihodnji proračun. Ocena Komisije46 zato ni vsebovala načrtovanih ukrepov (vključeni so bili šele v zimsko 
napoved), kar je poslabšalo podlago za uspešno spremljanje in nadzor.
 οV francoskih  programih stabilnosti za obdobje od leta 2010 do leta 2014 popravljalni ukrepi za posame -
zno leto niso bili dovolj natančno opisani47. Komisija zato ni imela zadostne podlage za uspešen nadzor ali 
sprejemanje odločitev.
46 Objavljena je bila 5. novembra 2013, temeljila pa je na jesenski napovedi.
47 Vsak zaporeden program stabilnosti zajema tri leta. Francija je sistematično zagotovila vse podrobnosti za prvo leto, za drugo in tretje pa ne.Okvir 8
57 Opažanja 
Pri spremljanju in nadzoru, ki ju izvaja Komisija, so pravila 
vse bolj zapletena, ni preglednosti, učinek strukturnih 
reform pa se ocenjuje v omejenem obsegu
88 
V tem oddelku so opisana pravila in postopek za ocenjevanje uspešnih ukrepov, 
preučena pa sta tudi kakovost ocen Komisije in učinek nedavnih sprememb.
89 
Pravila za ocenjevanje uspešnih ukrepov so se spremenila zaradi:
(i) reform Pakta za stabilnost in rast v letih 2005 in 2011, ki so prvotno refe -
renčno merilo za primanjkljaj (3 % – Pakt za stabilnost in rast, 1997) dopolnile 
s pristopom od zgoraj navzdol, ki temelji na strukturnem saldu, in
(ii) dodatne razlage, ki jo je Svet odobril leta 2014, vključno z metodologijo oce -
ne od spodaj navzgor.
90 
Skladnost s priporočili za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem se 
pregleda tako, da se na podlagi dejanskih podatkov in napovedi Komisije oceni, 
ali država članica dosega letne cilje glede primanjkljaja. Če jih država članica ne 
dosega, se izvede ocena uspešnih ukrepov s pristopoma od zgoraj navzdol in od 
spodaj navzgor (glej okvir 9 ).
58 Opažanja 
Ocena uspešnih ukrepov
Pristop od zgoraj navzdol
Če letni cilji glede primanjkljaja niso doseženi, se uporabi pristop od zgoraj navzdol, s katerim se oceni, ali je 
država članica izboljšala strukturni saldo („priporočen fiskalni napor“ P), kot zahtevajo priporočila za postopek 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
To se izvede tako, da se P primerja z ugotovljeno ali predvideno spremembo strukturnega salda („ugotovljen 
fiskalni napor“ ΔS) in s spremembo strukturnega salda, ki je prilagojen zaradi vpliva (a) revizij potencialne 
rasti proizvodnje, (b) revizij sestave gospodarske rasti ali drugih nepričakovanih dobičkov/primanjkljajev pri 
prihodkih in (c) drugih nepričakovanih dogodkov („prilagojen fiskalni napor“ ΔS*).
Če sta ΔS in ΔS* enaka ali večja kot P , velja, da je država članica sprejela uspešne ukrepe, postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem pa miruje. V vseh drugih primerih je treba oceno potrditi z natančno analizo, ki se 
izvede s pristopoma od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor.
Pristop od spodaj navzgor
Cilj pristopa od spodaj navzdol je oceniti fiskalni napor, tako da se neposredno oceni proračunski učinek novih 
fiskalnih ukrepov, ki jih izvaja država članica, odkar je bilo izdano priporočilo za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem ali odkar je bilo nazadnje ocenjeno upoštevanje tega priporočila.
Fiskalni napor se izračuna kot vsota (a) ocenjenega proračunskega učinka dodatnih diskrecijskih ukrepov na 
strani prihodkov in (b) sprememb nominalnih odhodkov v primerjavi z osnovnim scenarijem, ki ga je Komisija 
predhodno projicirala ob predpostavki nespremenjene politike.Okvir 9
59 Opažanja 
Pravila za ocenjevanje uspešnih ukrepov so čedalje bolj zapletena
91 
Zaradi uvedbe pristopov od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor so pravila za 
ocenjevanje uspešnih ukrepov postala bolj zapletena.
92 
Pristop od zgoraj navzdol: strukturni napor je odvisen od ocene proizvodne vrze -
li, ki se razume kot razlika med dejansko in potencialno proizvodnjo. Potencialna 
proizvodnja je opredeljena kot najvišja raven proizvodnje, ki se lahko doseže brez 
inflacijskega pritiska. Gre za nemerljivo spremenljivko, katere ocenjevanje je zelo 
negotovo (glej okvir  10).
Potencialna proizvodnja
Potencialna proizvodnja ima po reformi iz leta 2005 pomembno vlogo v postopku v zvezi s čezmernim pri -
manjkljajem. Ta teoretični koncept je nemerljiv, tudi za nazaj, zato ga je treba oceniti.
Obstaja več metod za ocenjevanje potencialne proizvodnje. Po mnenju strokovnjakov so ocene proizvodne 
vrzeli precej negotove, ocene gospodarskih obetov pa ne bi bilo pametno osnovati na enem samem pristo -
pu48, vendar je Svet ECOFIN kljub temu sprejel en sam pristop: metodologijo produkcijske funkcije.
Pri tej metodologiji je za produkcijsko funkcijo uporabljena vnaprej opredeljena funkcijska oblika, potencialna 
proizvodnja pa je ocenjena tako, da se po izvzetju njihovih cikličnih komponent združijo kapital, delovna sila 
in skupna faktorska produktivnost. Za vse države članice se uporablja ista produkcijska funkcija: Cobb-Dougla -
sova funkcija, pri kateri je proizvodna elastičnost dela 0,65, proizvodna elastičnost kapitala pa 0,35. Ti vrednos -
ti sta bili pridobljeni z uporabo povprečnega deleža plač v EU-15 v obdobju 1960–2003 za oceno proizvodne 
elastičnosti dela, iz česar izhaja vrednost 0,63, vrednost proizvodne elastičnosti kapitala pa je posledično 0,37. 
Ker sta ti vrednosti blizu konvencionalnima povprečnima vrednostma 0,65 in 0,35, se slednji uporabljata za 
vse države.49
Do sprememb ocen potencialne proizvodnje pride zaradi prilagoditve preteklih podatkov o proizvodnji in 
pričakovani proizvodnji ter uporabe novih podatkov, pa tudi zaradi drugih tehničnih vprašanj in osnovnih 
hipotez, kot so pričakovane spremembe inflacije.
48 Urad za proračunsko odgovornost Združenega kraljestva (fiskalni svet Združenega kraljestva), informativni dokument št. 2, Estimating the output 
gap (ocenjevanje proizvodne vrzeli), april 2011.
49 The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps (metodologija produkcijske funkcije za izračun 
potencialne rasti proizvodnje in proizvodnih vrzeli), Economic Papers  535, november 2014.Okvir 10
60 Opažanja 
93 
Ocene potencialne proizvodnje so zato pogosto in včasih bistveno spremenjene, 
kar lahko vpliva tudi na pretekle ocene. Podatki o dejanski proizvodnji (pretekli 
in iz napovedi) so lahko prav tako močno spremenjeni. Rezultat vsega tega je, da 
je proizvodna vrzel pogosto spremenjena in lahko zelo močno niha – v nekaterih 
primerih je sprememba celo obsežnejša kot sama ocena proizvodne vrzeli. Ta 
nestanovitnost je prikazana na sliki 9 . Proizvodna vrzel na Cipru za leto 2013 je 
bila na primer v napovedi iz leta 2011 najprej ocenjena na –1,32 %, v napovedi iz 
pomladi 2013 je padla na –6,16 %, v napovedi iz pomladi 2014 pa se je dvignila 
na –4,1 %. Slika 9Primeri nestanovitnosti proizvodne vrzeli v napovedih Komisije
Opomba:  A = jesen, S = pomlad, W = zima
Vir: Letna makroekonomska podatkovna zbirka Komisije (AMECO).S W A S W A S A S A S A
Nemčija/uni00A02011
Italija/uni00A02012
Ciper/uni00A020130,00 %1,00 %2,00 %
–1,00 %
–2,00 %
–3,00 %
–4,00 %
–5,00 %
–6,00 %
–7,00 %200920102010201120112012201220132013201320142014
61 Opažanja 
94 
Tudi pristop od spodaj navzgor je nekoliko zapleten, predvsem zaradi težav pri 
opredelitvi učinka ukrepov na strani prihodkov in zaradi referenčnega merila 
nespremenjene politike, po katerem se ocenjujejo vladni ukrepi. To, kako Komisija 
nadzoruje/potrjuje ocenjeni proračunski učinek fiskalnih ukrepov, je neizogibno 
odvisno od informacij in številčnih podatkov, ki jih zagotovijo nacionalni organi. 
Komisija točnosti teh podatkov ne more ustrezno oceniti s sredstvi, ki so na voljo 
za to nalogo.
Analize učinka fiskalnih ukrepov, ki jih opravlja Komisija, niso 
dovolj pregledne ...
95 
Čedalje bolj zapletena pravila za ocenjevanje uspešnih ukrepov so povečala mož -
nosti Komisije za razlago in prosto presojo. Zato so njene analize postale manj 
pregledne.
96 
Glede na pristop od zgoraj navzdol strukturnega napora ni mogoče ponovno iz -
računati brez dostopa do nekaterih ključnih podatkov, ki do napovedi iz pomladi 
2015 niso bili v celoti na voljo državam članicam in še vedno niso javno dostopni 
(glej odstavka 74 in 75).
97 
Komisija je pristop od spodaj navzgor za Francijo uporabila maja 2013. Zaradi te 
metodologije je lahko presodila, da je Francija sprejela uspešne ukrepe, in podalj -
šala rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vendar je Svet meto -
dologijo odobril šele junija 2014. Poleg tega pri oceni učinka ukrepov na strani 
prihodkov gre za projekcijo in ne za naknadno oceno, zato je lahko v primerjavi 
z dejanskimi izidi preveč optimistična. Poleg tega se učinek ukrepov na strani 
odhodkov oceni glede na osnovni scenarij, ki ga je Komisija določila ob predpo -
stavki nespremenjene politike, in je stvar strokovne presoje.
62 Opažanja 
98 
Komisija skuša izboljšati preglednost. Delno od napovedi iz pomladi 2014 in 
v celoti od napovedi iz pomladi 2015 državam članicam posreduje informacije, ki 
jih potrebujejo za ponovni izračun uspešnih ukrepov. Ker večina teh podrobnih 
informacij ni javno dostopna, pa zainteresirana tretja oseba ocene ne bi mogla 
ponoviti.
99 
Tako kot poročila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih pred -
ložili nacionalni organi (glej odstavek 86 zgoraj), tudi ocene Komisije, ki jih je 
pregledalo Sodišče, niso vsebovale nobene podrobne (po posameznih ukrepih) 
ali količinsko opredeljene naknadne ocene popravljalnih ukrepov, ki so jih izvedle 
države članice.
... njeni zaključki pa niso vedno dovolj jasni ali utemeljeni
100  
Od začetka veljavnosti šesterčka morajo države članice, ki so bile uvrščene v po -
stopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali jim je bilo odobreno podaljšanje 
roka, v šestih mesecih pripraviti poročilo o sprejetih popravljalnih ukrepih (glej 
sliko 7  v odstavku 85). To je zadevalo dve državi članici iz vzorca (Malto in Fran -
cijo oktobra 2013). V obeh primerih smo ugotovili, da zaključki ocene Komisije 
temeljijo na nepopolnih podatkih. Zlasti:
(i) Komisija je opozorila, da Malta (rok za postopek v zvezi čezmernim primanj -
kljajem konec leta 2014) tako v nominalnem kot v strukturnem smislu ni 
izpolnila zahtev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2014 
in da ne poročilo o sprejetih ukrepih ne osnutek proračunskega načrta nista 
vsebovala dovolj podrobnosti o diskrecijskih ukrepih, na katerih temeljijo 
proračunski cilji;
(ii) ocena Komisije od zgoraj navzdol je pokazala, da je bil strukturni napor 
v Franciji (podaljšan rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz 
leta 2015) nezadosten tako za leto 2013 kot za leto 2014, prilagojen strukturni 
napor pa je bil dosežen. V skladu s pravili je bila izvedena tudi analiza od spo -
daj navzgor, ki naj bi potrdila, ali je država članica sprejela uspešne ukrepe. 
Vendar je druga analiza pokazala, da strukturni napor v nobenem letu ni 
dosegel priporočil Sveta (proračunski učinek novih diskrecijskih ukrepov torej 
ni bil zadosten). V zvezi z letom 2015, ki je bilo zadnje leto postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem, je Komisija opozorila, da bo poleg ukrepov, ki so 
že določeni, potreben znaten sklop ukrepov, da se zagotovi, da bodo cilji za 
leto 2015 doseženi. Francija cilja dejansko ni izpolnila.
Komisija je ne glede na te pripombe v zvezi z Malto in Francijo v obeh poročilih 
o sprejetih ukrepih ugotovila, da je država članica sprejela uspešne ukrepe in da 
zaenkrat nadaljnji koraki v okviru postopka niso potrebni.
63 Opažanja 
101  
Komisija je trdila, da je ocena poročila o sprejetih ukrepih retrospektivna, ven -
dar to ni v skladu s pravili, določenimi v priročniku o Paktu za stabilnost in rast 
(odstavek 232: Komisija preuči (poročilo države članice o sprejetih ukrepih), da bi 
ugotovila, ali je država članica izpolnila priporočila iz člena 126(7). To stori tako, 
da oceni, ali bo država članica po napovedih Komisije izpolnila vse nominalne 
cilje), in pomeni, da bi zaradi določitve neambicioznih ciljev za prvo leto postop -
ka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (ko je treba predložiti poročilo) ocena 
poročila o sprejetih ukrepih lahko bila zgolj še formalnost brez dodane vrednosti. 
V zvezi s tem Sodišče ugotavlja, da bi v skladu s priporočili, ki jih je Svet izdal juni -
ja 2013, Francija v navedenem letu morala doseči enak nominalni primanjkljaj kot 
v evropski gospodarski napovedi za leto 2013, na kateri so temeljila priporočila za 
postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in da bi morala sprejeti zgolj tiste 
diskrecijske ukrepe, ki jih je že odobrila v svojem takrat najnovejšem proračunu. 
Poleg tega je bil potreben strukturni napor enostavno izpeljan iz nominalnega 
proračunskega cilja.
102  
Ocena uspešnih ukrepov bi morala omogočiti zaostritev postopka, če država 
članica ne izpolnjuje nobenega cilja (nominalnega primanjkljaja, strukturnega 
napora, prilagojenega strukturnega napora in ciljev od spodaj navzgor) ali se 
predvideva, da jih ne bo izpolnjevala. Vendar pa je Sodišče ugotovilo, da pri 
stalnih ocenah (v okviru rednega spremljanja), ki so bile za Francijo50 izvedene 
ob napovedih iz pomladi in jeseni 2014, to ne drži: čeprav Francija ni izpolnjevala 
nobenega cilja, postopek ni bil zaostren (glej Prilogo VI ).
103  
Naša analiza ocene, ki jo Komisija izvede ob izteku roka za revidirana priporo-  
čila (za Malto leta 2010 in za Francijo leta 2009, 2013 in 2015), je navedena 
v odstavku 79 in naslednjih odstavkih.50 Kot je razvidno iz Priloge VI , je 
Francija edina država članica 
v vzorcu, za katero velja ta 
slabost stalnega ocenjevanja.
64 Opažanja 
104  
V zvezi s vprašanjem dolga je Sodišče na splošno ugotovilo, da analiza dinamike 
deleža dolga za države članice v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki 
se je že izvajal novembra 2011, tudi po uporabi merila dolga ostaja brez pravega 
zaključka. Analiza na splošno opisuje pretekle in napovedane trende za delež 
javnega dolga v razmerju do BDP ter opozarja, da države članice v svojih pro -
jekcijah morda podcenjujejo stopnjo rasti dolga in da ukrepi, ki jih načrtujejo 
v svojih programih stabilnosti, morda ne zadoščajo za zmanjšanje deleža javnega 
dolga v razmerju do BDP . V zaključkih se kljub temu ne pojavlja dvom o tem, ali je 
bilo merilo dolga kršeno ali ne. Komisija je poudarila, da bodo tovrstni zaključki 
pomembni šele po razveljavitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. 
V zvezi s tem Sodišče tudi ugotavlja, da je mogoče v skladu z notranjo različico 
priročnika o Paktu za stabilnost in rast postopke v zvezi s čezmernim primanjklja -
jem, ki so se izvajali novembra 2011, razveljaviti zgolj na podlagi merila dolga.
Uvedba letnih fiskalnih ciljev v priporočilih za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem od leta 2011 kljub temu določa 
jasno referenčno merilo za stalno ocenjevanje uspešnih ukrepov 
v večletnih postopkih v zvezi s čezmernim primanjkljajem
105  
Načeloma je treba postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem zaključiti do 
konca leta, ki sledi letu, v katerem je bil postopek uveden. Cilji, določeni v pri -
poročilih za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, imajo torej enoletni 
razpon.
106  
Kljub temu se je leta 2009 začelo več postopkov v zvezi s čezmernim primanjklja -
jem z večletnim rokom. Cilj glede javnofinančnega primanjkljaja je bil določen 
za celotno obdobje, fiskalni napor pa je bil v ta namen izražen kot povprečje za 
to obdobje (glej rumene celice v  Prilogi VI ). Slaba stran tega je bila, da so države 
članice tako lahko z večino popravljalnih ukrepov odlašale do zadnjega leta ob -
dobja. Takrat so bili potrebni popravki že zaradi samega obsega nerealni in Svet 
je bil prisiljen, da podaljša rok.
107  
Ta slabost je bila odpravljena tako, da priporočila za postopke v zvezi s čezmer -
nim primanjkljajem od leta 2011 v nominalnem in strukturnem smislu vključujejo 
letne fiskalne cilje za te večletne postopke. Tako je bilo ponovno vzpostavljeno 
letno referenčno merilo za ocenjevanje popravljalnih ukrepov, kot je veljalo pred 
letom 2009.
65 Opažanja 
Zdaj se pri splošni oceni ukrepov, sprejetih v okviru postopka 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, upoštevajo tudi strukturne 
reforme ...
108  
Čezmerni javni primanjkljaj je mogoče vsaj delno pripisati strukturnim slabostim. 
Strukturne reforme se osredotočajo na te slabosti in odpravljajo ovire za temeljna 
gonila rasti, na primer z liberalizacijo trga dela, proizvodov in storitev, s čimer se 
spodbujajo ustvarjanje delovnih mest in naložbe ter izboljšuje produktivnost. 
Tako lahko strukturne reforme izboljšajo konkurenčnost in okrepijo rast, srednje- 
in dolgoročno pa lahko prispevajo tudi k trajnemu zmanjšanju primanjkljaja.
109  
Komisija od maja 2013 pri splošni oceni ukrepov v okviru postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem upošteva tudi strukturne reforme, in sicer z ocenjevanjem 
programov ekonomskega partnerstva. Od začetka veljavnosti dvojčka morajo dr -
žave članice euroobmočja, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 
poleg poročil o sprejetih ukrepih predložiti tudi programe ekonomskega partner -
stva, ki predstavljajo nekakšen časovni načrt za načrtovane strukturne reforme. 
Poleg tega Komisija od februarja 2015 dovolj podrobno načrtovane strukturne 
reforme obravnava kot pomemben dejavnik pri odločitvah, da ne bo začela po -
stopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ali da bo odobrila večletni rok51.
... čeprav so analize, izvedene v zvezi s tem, še vedno omejene in 
ne upoštevajo dovolj pomembnosti strukturnih reform v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
110  
Ocene programov ekonomskega partnerstva se izvedejo enkrat, Komisija pa 
ugotovljenih slabosti ne spremlja sistematično. Svet je v svojem mnenju o pro -
gramu ekonomskega partnerstva, ki ga je oktobra 2013 predložila Malta, na 
primer ugotovil, da so vse reforme še vedno v teku in da je njihovo izvajanje še 
vedno podvrženo tveganjem. Poleg tega nekatera priporočila za državo še niso 
bila v celoti obravnavana. Svet je Malto zato pozval, naj zagotovi dodatne infor -
macije o izvajanju reform, ki jih načrtuje v prihodnjem nacionalnem reformnem 
programu in programu stabilnosti, pri tem pa naj upošteva dodatne ukrepe, 
s katerimi bo zagotovila dolgoročno vzdržnost stanja javnih financ. Čeprav Malta 
pri številnih reformah ni obravnavala vseh vidikov mnenja Sveta, Komisija v svoji 
oceni njenega nacionalnega reformnega programa ni opozorila na manjkajoče 
podrobnosti.51 COM(2015) 12 final.
66 Opažanja 
111 
Izvajanje strukturnih reform držav članic v postopku v zvezi s čezmernim pri -
manjkljajem se, razen pri državah članicah v programu finančne pomoči (npr. pri 
Cipru), spremlja le v okviru evropskega semestra (spremljanje izvajanja priporočil 
za posamezno državo) in ni nič strožje kot pri drugih državah članicah.
112  
Poleg tega spremljanje priporočil za posamezno državo ne zajema vedno de -
janskega izvajanja reform ali ocenjevanja njihove uspešnosti. Večinoma se osre -
dotoča na korake, ki so bili sprejeti za vključitev predlaganih ukrepov v zakono -
dajo (glej okvir 11 ). Sodišče meni, da bi lahko šibko spremljanje ogrozilo učinek 
nedavne odločitve Komisije o večjem upoštevanju izvajanja strukturnih reform.
Ocena, ki jo je Komisija opravila za strukturne reforme, izvedene v Italiji
Za ponazoritev pristopa Komisije k ocenjevanju strukturnih reform omenjamo tri reforme, ki sta jih Italija in 
Komisija obravnavali kot prednostne:
 οpregled porabe : italijanski organi so v svojih nacionalnih reformnih programih iz let 2013 in 2014 pouda -
rili imenovanje komisarja, ki naj bi nadziral pregled porabe. Vendar je komisar, ki je bil imenovan oktobra 
2013, oktobra 2014 (dve leti pred iztekom svojega mandata), potem ko je objavil načrt pregleda porabe, 
odstopil. Komisija je v svoji oceni (COM(2015) 113 final) navedla samo, da je bila v okviru pregleda porabe 
sprejeta odločitev za več politične odgovornosti, vendar so v celoti operativni le nekateri instrumenti. 
Komisija ni ocenila (ne)napredka Italije pri izvajanju predlogov komisarja. Nov komisar za pregled porabe je 
bil imenovan le pet mesecev pozneje.
 οboj proti korupciji : v oceni protikorupcijskega organa, ki jo je izvedel GD za gospodarske in finančne 
zadeve, ni bila ugotovljena nobena slabost, ki bi ovirala njegovo uspešnost. Te slabosti so se pokazale šele 
junija 2014, ko je bilo v poročilu GD za migracije in notranje zadeve opredeljenih več vprašanj (februarja 
2014) in je v Italiji izbruhnil velik korupcijski škandal (EXPO 2015 v Milanu aprila 2014). Pozneje istega leta 
sta se zgodila še dva druga večja primera korupcije (projekt MOSE v Benetkah v juniju in Mafia Capitale 
v Rimu v decembru);
 οboj proti davčnim utajam : Komisija v svoji oceni ni preučila številčnih podatkov, ki jih je Italija razkrila kot 
rezultat ukrepov, ki so se pod tem naslovom izvajali v programu stabilnosti in nacionalnem reformnem 
programu.Okvir 11
67 Opažanja 
Rezultat postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
Z reformami postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
so bila uvedena orodja za krepitev proračunske discipline, 
vendar se postopek ni izkazal za popolnoma uspešen 
popravljalni mehanizem
113  
V tem oddelku so povzeti ukrepi, sprejeti za nadaljnje izboljšanje proračunske 
discipline, in preučena uspešnost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
kot popravljalnega mehanizma in mehanizma strukturnih reform.
Z zaporednimi reformami postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem so bila uvedena orodja za krepitev proračunske 
discipline v državah članicah ...
114  
Cilj nedavnih reform fiskalnega okvira EU (šesterček leta 2011 in dvojček leta 
2013 – glej sliko 1 ) je bil doseči in ohraniti trdnost javnih financ. V okviru postop -
ka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so bili z reformami uvedeni dopolnilna 
pravila, mehanizem zgodnjega opozarjanja ter številna nova orodja za spremlja -
nje in nadzor. Poleg tega so bile okrepljene sankcije in ublaženi pogoji za njihovo 
uvedbo.
... vendar se postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni 
izkazal za popolnoma uspešen popravljalni mehanizem
115  
Proračunski saldo in delež javnega dolga v razmerju do BDP sta dva kazalnika iz 
Pogodbe, ki se uporabljata pri oceni proračunskega stanja države članice (glej 
odstavek 1). Reforma Pakta za stabilnost in rast iz leta 2005 je kazalnika dopolnila 
z uvedbo strukturnega salda52 kot enega izmed ciljev, ki jih mora država člani -
ca v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem doseči, da odpravi čezmerni 
primanjkljaj.
116  
Od 23 držav članic, ki so bile novembra 2011 v postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, jih je do konca leta 2015 iz postopka izstopilo 15 (glej tabelo 1 ). 
Vse države članice, ki smo jih preučili, so v revidiranem obdobju izboljšale svoj 
proračunski in strukturni saldo (glej sliko 1053). Češki, Nemčiji, Italiji in Malti je 
uspelo izstopiti iz postopka. Ciper se je dogovoril za program finančne pomoči, 
Francija pa je po treh podaljšanih rokih ostala v postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Francija je edina država članica v našem vzorcu, katere primanj -
kljaj je leta 2015 še vedno presegal prag 3 %.52 Strukturni saldo je proračunski 
saldo brez cikličnega 
elementa ter enkratnih in 
drugih začasnih ukrepov.
53 Podatki so na voljo za 
obdobje, za katero je bil 
opravljen pregled, torej 
2008–2015, podatki za 
strukturni saldo pa so v bazi 
AMECO na voljo zgolj od  
leta 2010.
68 Opažanja Slika 10
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi baze AMECO (nazadnje posodobljena 5. maja 2015).Javnofinančni proračunski saldo (2008–2015) in strukturni saldo (2010–2015)
–10–8–6–4–22
0Javnoﬁnančno neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) v % BDP
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Nemčija Francija Italija Ciper Malta Češka
2010 2011 2012 2013 2014 2015
–6–5–4–3–2–1012Javnoﬁnančni strukturni saldo v % potencialnega BDP
Nemčija Francija Italija Ciper Malta Češka
69 Opažanja 
117  
Delež javnega dolga v razmerju do BDP je bil v vseh državah članicah v vzorcu 
leta 2015 večji kot leta 2008 (glej sliko 11 ). Toda upoštevati je treba, da so bili 
postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki smo jih proučevali, uvedeni 
sredi hude finančne krize, ki je na različne načine prispevala k hitremu povečanju 
ravni dolga, na primer s kapitalskimi injekcijami bankam in z nizko ali negativno 
nominalno rastjo. Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je v EU od leta 2008 
do leta 2012 v povprečju povečal za več kot 24 % BDP , prizadete pa so bile vse 
države. Slika 11Delež javnega dolga v razmerju do BDP (v %) v obdobju 2008–2015
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi baze AMECO (nazadnje posodobljena 5. maja 2015).140
120
100
80
60
40
20
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Nemčija Francija Italija Ciper Malta Češka
70 Opažanja 
118  
V Nemčiji, na Malti in Češkem (kjer je delež še vedno pod pragom) je bilo poveča -
nje v obdobju 2008–2015 zmerno (4,4 odstotne točke na Malti, 6,4 odstotne točke 
v Nemčiji in 12,8 odstotne točke na Češkem) in delež zdaj upada. Ciper se je moral 
spopasti z izjemno hudo bančno krizo, njegov delež javnega dolga v razmerju 
do BDP pa se je od leta 2008 do leta 2015 povečal za 61,4 odstotne točke, najbolj 
med letoma 2008 in 2013 (s 45,3 % na 102,2 %). Po letu 2013, ko je bila država 
vključena v program finančne pomoči, pa se je dinamika dolga umirila in delež se 
je v letih 2014 (107,5 %) in 2015 (106,7 %) stabiliziral. Tako v Franciji kot v Italiji se 
je v obdobju 2008–2015 delež javnega dolga v razmerju do BDP stalno povečeval, 
in sicer za približno 30 odstotnih točk.
119  
Dejavniki dinamike dolga so primarni saldo54, učinek snežne kepe55 ter uskladitev 
stanj in tokov56. Razvoj deleža javnega dolga v razmerju do BDP zato lahko razčle -
nimo glede na učinek teh treh dejavnikov. Ta razčlenitev je prikazana na sliki 12 , 
besedilo v  okviru 12  pa vsebuje bolj poglobljeno analizo razčlenitve in dinamike 
dolga za države članice v vzorcu.
120  
Zgornja analiza kaže, da je okvir postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
lahko uspešen pri obvladovanju dolga, vendar uspešnost postopka pri obvlado -
vanju deleža javnega dolga v razmerju do BDP lahko upočasni visoka začetna 
raven dolga (kot v primeru Italije) ali nenaklonjenost države članice (npr. Francije) 
izvajanju priporočil za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in zagotav-  
ljanju fiskalne discipline.
121  
Italijanski dolg se je kljub prizadevanjem za fiskalno disciplino (kot dokazuje 
pozitiven letni primarni saldo v tem obdobju, ki je v povprečju znašal +1,1 %) 
še naprej povečeval zaradi bistvenega učinka snežne kepe, ki je izhajal iz kom -
binacije visokega začetnega dolga, nizke ali negativne nominalne rasti BDP in 
obdobij visokih obrestnih mer. Delež javnega dolga v razmerju do BDP v Franciji 
se je zaradi pomanjkanja proračunske discipline povečeval kljub zmerni začetni 
ravni, kot kažeta nezadostno izboljšanje proračunskih kazalnikov (glej sliko 10 ) in 
bistven negativni primarni saldo (v zadevnem obdobju v povprečju –2,7 %).54 Primarni saldo je proračunski 
saldo brez plačil obresti za 
javnofinančni dolg. Primarni 
saldo nakazuje (pozitivno ali 
negativno) količino novega 
dolga, ki ga ustvari država, in 
se zato lahko šteje za kazalnik 
fiskalne discipline.
55 Učinek snežne kepe je učinek 
na kopičenje javnega dolga, ki 
izhaja iz razlike med obrestmi, 
plačanimi na javni dolg, in 
nominalno stopnjo rasti BDP. 
Če je obrestna mera višja od 
nominalne stopnje rasti BDP , 
učinek snežne kepe povzroči 
povečanje deleža javnega 
dolga v razmerju do BDP. 
Načeloma mora država, ki želi 
stabilizirati delež javnega 
dolga v razmerju do BDP, 
doseči primarni saldo, ki 
izravna učinek snežne kepe.
56 Uskladitev stanj in tokov 
združuje vse spremembe 
javnega dolga, ki jih ni 
mogoče pojasniti 
s primanjkljajem. To vključuje 
spremembe (kopičenje in 
prodajo) finančnih sredstev, 
spremembe vrednosti dolga, 
izraženega v tuji valuti, in 
razne statistične prilagoditve.
71 Opažanja Slika 12Razčlenitev rasti javnega dolga (v odstotnih točkah) v obdobju 2008–2015
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi baze AMECO (nazadnje posodobljena 5. maja 2015).0,35,8
–1,7–4,312,54,6
4,412,861,4
16,6
26,4
18,4
–8,82,66,412,519,20,8 28,330,86,9
8,3
–7,88,3
31,770
60
50
40
30
20
10
0
–10
Primarni saldo Učinek snežne kepe Usklajevanje
stanj in tokovNihanje deleža javnegadolga v razmerju do BDPItalija Francija Nemčija Ciper Češka Malta
72 Opažanja 
Analiza razvoja javnega dolga od leta 2008 do leta 2015
Na začetku finančne krize leta 2008 je javni dolg Italije znašal 102,3 % BDP . Od leta 2009 do leta 2015 se je 
Italija spopadala s težkimi gospodarskimi razmerami, kar se je odražalo v znatni negativni proizvodni vrzeli (v 
povprečju –3,3 %) in v povprečni letni nominalni stopnji rasti v višini 0,0 %. Čeprav se je strukturni saldo Italije 
od leta 2009 izboljšal (glej sliko 10 ), se je delež javnega dolga v razmerju do BDP povečal za 30,8 odstotne 
točke. Na dinamiko dolga je vplival predvsem močan učinek snežne kepe, saj je primarni presežek na splošno 
izravnal uskladitev stanj in tokov (glej sliko 12 ). Učinek snežne kepe je mogoče pojasniti z visokim dolgom, 
šibko nominalno rastjo in vplivom dolžniške krize na obrestne mere.
Delež javnega dolga v razmerju do BDP je v Franciji leta 2008 znašal 68,1 %. V obdobju 2009–2015 se je Fran -
cija soočala z manj hudim upadom gospodarske rasti kot Italija, saj je letna nominalna rast znašala +1,3 %, 
povprečna proizvodna vrzel pa –1,6 %. Kljub nižji začetni ravni dolga in boljšim cikličnim pogojem se je delež 
javnega dolga v razmerju do BDP v tem obdobju primerljivo povečal (28,3 odstotne točke). Do povečanja je 
prišlo predvsem (približno v 2/3) zaradi pomanjkanja proračunske discipline: v tem obdobju je letni primarni 
primanjkljaj v Franciji znašal 2,7 %. Preostalo 1/3 povečanja je mogoče pojasniti z učinkom snežne kepe.
Delež javnega dolga v razmerju do BDP je v Nemčiji leta 2008 znašal 65,1 %. Letna nominalna stopnja rasti 
v obdobju 2009–2015 je bila v Nemčiji večja (2,4 %) kot v Franciji in Italiji, negativna proizvodna vrzel pa manj -
ša (v povprečju –1,1 %). Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je povečal za 6,4 odstotne točke. Vzrok za 
to so boljši ciklični pogoji in dolgotrajno obdobje fiskalne konsolidacije. Toda s primarnim presežkom se je le 
delno izravnala uskladitev stanj in tokov, ki je bila glavni dejavnik povečanja dolga, omejeno vlogo pa je imel 
tudi učinek snežne kepe.
Delež javnega dolga v razmerju do BDP je na Cipru leta 2008 znašal 45,3 %. V tem obdobju je bil Ciper v glo -
boki krizi, saj je imel negativno povprečno nominalno rast (–1,0 %), proizvodna vrzel pa je znašala –2,1 %. 
Povečanje deleža javnega dolga v razmerju do BDP za 61,4 odstotne točke (s 45,3 % leta 2008 na 106,7 % leta 
2015) je mogoče pojasniti z negativnim učinkom vseh dejavnikov: primarnega salda (–18,4 odstotne točke), 
učinka snežne kepe (–26,4 odstotne točke) ter uskladitve stanj in tokov (–16,6 odstotne točke).
Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je na Češkem med letoma 2008 in 2015 povečal z 28,7 % na 41,5 % 
in je tako ostal pod pragom. V gospodarskem okolju z 1,5-odstotno povprečno nominalno rastjo in –1,5-od -
stotno proizvodno vrzeljo je glavni razlog za povečanje dolga (+12,8 odstotne točke) primarni primanjkljaj 
(–12,5 odstotne točke), pri čemer se z uskladitvijo stanj in tokov izravna učinek snežne kepe.
Delež javnega dolga v razmerju do BDP je na Malti leta 2008 znašal 62,7 %. Država je v obdobju 2009–2015 
imela 4,6-odstotno povprečno nominalno rast, povprečni nominalni primanjkljaj pa je znašal –2,8 %. Posledič -
no je bil delež javnega dolga v razmerju do BDP večinoma stabilen, vzrok za povečanje za 4,4 odstotne točke 
pa je predvsem usklajevanje stanj in tokov.Okvir 12
73 Opažanja 
122  
Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem predvideva možnost sankcij proti 
državam članicam euroobmočja zaradi slabe proračunske discipline. To je mogo -
če storiti z zaostritvijo postopka, če ocena Komisije pokaže, da država članica ni 
sprejela uspešnih ukrepov, s katerimi bi pravočasno odpravila čezmerni primanj -
kljaj. Sankcije lahko pomenijo tudi naložitev globe v višini do 0,5 % BDP .
123  
Kljub temu je bil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem od svojih začetkov 
zaostren le enkrat, v primeru Belgije, sankcije pa doslej še niso bile uporabljene. 
Po mnenju Sodišča zato obstaja tveganje, da bodo države članice menile, da so 
sankcije malo verjetne. Takšno dojemanje bi ogrozilo uspešnost in verodostoj -
nost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Čeprav uvedba sankcij ni pra -
vi cilj, se sistem brez sankcij opira zgolj na moralno spodbudo, zato bo postopek 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem uspešen le, če Komisija doseže sodelovanje 
držav članic.
Postopek ima tudi omejen vpliv na zagotovitev izvajanja 
priporočenih strukturnih reform
124  
Strukturne reforme niso ne zavezujoče ne pravno izvršljive, zato so pogosto 
vključene v politično agendo vlad držav članic. Komisija ne more vplivati na 
njihovo izvajanje ali ga spodbuditi. Posledično je večina držav članic iz vzorca le 
delno ali omejeno napredovala pri doseganju ciljev reform (glej Prilogo VIII ). Pri 
spremljanju izvajanja strukturnih reform v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem so se iz leta v leto pogosto zgolj ponavljala priporočila Sveta za 
posamezno državo.
125  
Izmed držav v našem vzorcu je zgolj Ciper dosegel znaten napredek pri izvajanju 
strukturnih reform, zatem ko se je dogovoril za program finančne pomoči (aprila 
2013). Najnovejša razpoložljiva ocena kaže, da je Ciper v celoti izvedel večino 
dogovorjenih ukrepov, čeprav z nekaj zamude. S programom je bilo za Ciper uve -
deno skrbnejše in bolj izčrpno spremljanje ter strožja pravila za izvrševanje.
74 Opažanja 
Pozitivni znaki – in izziv – za prihodnost
126  
Ko je Komisija predstavila svoje predloge za izvajanje „poročila petih predsed-  
nikov“ (glej odstavek 4), je priznala, da se je okvir evropskega ekonomskega 
upravljanja „v zadnjih letih poglobil in razširil, vendar je hkrati postal tudi zaple -
tenejši“57 in da je prvi pregled okrepljenega okvira „pokazal nekatera področja, 
ki jih je treba izboljšati, zlasti glede preglednosti, zapletenosti in predvidljivosti 
oblikovanja politik, ki so pomembne za uspešnost orodij“58. Komisija se je nato 
zavezala, da bo nadaljevala s „celostno in pregledno uporabo razpoložljivih 
instrumentov in orodij“ ter da bo izboljšala jasnost in zmanjšala zapletenost, pri 
čemer je končni cilj izboljšanje uspešnosti obstoječih pravil.
127  
Sodišče meni, da predlogi pomenijo pozitiven razvoj, in Komisijo poziva, naj do -
sledno upošteva svoje zaveze.57 Sporočilo za medije na  
http://europa.eu/rapid/
press-release_IP-15-5874_
sl.htm .
58 COM(2015) 600 final.
75
 Zaključki in priporočila
128  
Komisija je glede na vse večjo zapletenost pravil naredila bistvene korake k racio -
nalizaciji in poenostavitvi uporabe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
kot orodja za boljše ekonomsko upravljanje po vsej EU. Nedavno je izrazila zavezo 
k spremembi na področjih, na katerih smo v revidiranem obdobju ugotovili 
težave: potrebo po izčrpnejšem pregledu ter po večji jasnosti in preglednosti 
za čim večje povečanje uspešnosti obsežnih pravil in smernic. Čeprav so pravila 
vzpostavljena in je izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem na 
pravi poti, bo ta postopek z uresničitvijo zavez Komisije k dodatnim izboljšanjem 
še veliko učinkovitejši.
129  
V nadaljevanju so podrobneje opisani zaključki na področjih izvajanja, ki jih zaje -
ma revizija, skupaj s posebnimi priporočili.
Eurostat
Preučitev podatkov
130  
Komisija (Eurostat) je od leta 2011 izboljšala procese ocenjevanja kakovosti za vire 
in postopke. Zaradi standardiziranja in povečanja števila zahtev po informacijah 
je bilo mogoče podatke iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem obširne -
je analizirati.
131  
Sodišče je ugotovilo, da proces preučevanja statističnih podatkov ni dovolj dobro 
dokumentiran, da bi bila analiza, na kateri temeljijo ocene kakovosti, zlahka 
razumljiva. Poleg tega temelji na podatkih, ki niso vedno popolni. Prav tako bi 
lahko bilo jasneje opredeljeno, kako je treba uporabljati obstoječa pravila in 
smernice (glej odstavke 47 do 51).
76 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 1
Komisija (Eurostat) bi morala bolje dokumentirati svoje delo v zvezi z internimi 
preverjanji in povečati njegovo preglednost. Tako bodo imeli vodstvo in drugi 
referenti na voljo jasnejši pregled nad vsebino analiz.
Komisija (Eurostat) bi morala uvesti notranje pisne postopke, ki bi usmerjali delo 
v zvezi z analizami pri ocenjevanju kakovosti, ter bolje oceniti in dokumentirati 
svoja notranja preverjanja podatkov na področjih, kot so razmejitev sektorja drža -
va in posebne državne transakcije.
Ocenjevanje kontrolnih sistemov
132  
Komisija (Eurostat) ne ocenjuje ustrezno kontrolnih sistemov držav članic, da bi 
zagotovila, da imajo države članice kljub različnosti svojih statističnih sistemov 
skladen pristop pri zbiranju podatkov. Zaradi splošnega pomanjkanja dokumen -
tacije o vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemih za zbiranje podatkov ni 
mogoče uvesti sistemskega pristopa za preučevanje kakovosti prejetih podatkov 
(glej odstavek 55).
Priporočilo 2
Komisija (Eurostat) bi morala izboljšati ocenjevanje kakovosti, tako da bi vanj 
vključila preučevanje nadzornih in kontrolnih sistemov, vzpostavljenih v državah 
članicah, ter jasno dokumentirati svoje analize. Da se zagotovi doslednost, bi bilo 
treba pripraviti pisne postopke in jih izvajati.
Obiski za dialog in neposredno preverjanje
133  
Med letoma 2011 in 2013 je Komisija (Eurostat) svoje „standardne“ obiske za 
dialog dopolnila z uvedbo „predhodnih“ obiskov za dialog, da bi analizirala 
upravljanje in kontroliranje predhodnih podatkov. Predhodni obiski za dialog so 
se izkazali kot zelo koristni pri nalogah ocenjevanja kakovosti, tj. pri opredelitvi, 
oceni ter spremljanju tveganj in težav. Leta 2014 so se predhodni obiski za dialog 
združili s standardnimi obiski za dialog, kar pomeni, da so obiski trajali dva dni. 
Zaradi velikega števila točk v programih obiskov so obiski prekratki, da bi se 
lahko ustrezno preučila pomembna vprašanja v zvezi s kakovostjo podatkov (glej 
odstavka 52 in 54).
77 Zaključki in priporočila 
134  
Eurostat izvaja neposredna preverjanja med obiski na kraju samem v omejenem 
obsegu. Uvedena je bila dobro strukturirana analiza tveganja, vendar se ta ne 
uporablja za to, da bi se za obiske predhodno izbrala vprašanja z visokim tve -
ganjem. Elementi analize tveganja, uporabljeni za določanje, v katerih državah 
članicah je treba izvesti obisk za dialog, in teme za razpravo med temi obiski bi 
lahko bili bolje dokumentirani (glej odstavek).
135  
Poročila Eurostata o obiskih za dialog so objavljena različno hitro, od 9 do 52 ted-  
nov po zadevnih obiskih. Zaradi zamud pri objavah države članice ne morejo iz -
menjavati dobrih praks in drugi deležniki/uporabniki morda ne izvedo pravočas -
no, da se v posamezni državi članici pojavljajo nekatere težave (glej odstavek 56).
Priporočilo 3
Komisija (Eurostat) bi morala trajanje svojih obiskov za dialog prilagoditi državam 
članicam ali izvesti več obiskov, da bi zagotovila popolnejšo pokritost.
Komisija (Eurostat) bi morala okrepiti svoja neposredna preverjanja kot del obi -
skov na kraju samem.
Komisija (Eurostat) bi morala še bolj skrajšati čas za objavo poročil o obiskih.
Ukrepi
136  
Ukrepi pogosto niso izvedeni v priporočenem roku. Zato obstaja tveganje, da 
težave v zvezi s pomembnimi vprašanji ne bodo ustrezno obravnavane v Eurosta -
tovih ocenah kakovosti (glej odstavek 56).
Priporočilo 4
Komisija (Eurostat) bi morala v celoti uporabiti svoje pristojnosti za zagotovitev 
ukrepanja na področjih popolnosti, odgovornosti glede metodologije in predlo -
žitve dokumentov.
78 Zaključki in priporočila 
Smernice
137  
Če je to potrebno zaradi zaupnosti, Eurostat ne poroča Ekonomsko-finančnemu 
odboru ali ne objavi javno vseh predhodnih/naknadnih nasvetov, ki jih daje drža -
vam članicam na dvostranski ravni. Ta praksa ogroža preglednost in primerljivost 
(glej odstavka 57 in 58).
Priporočilo 5
Za povečanje preglednosti bi morala Komisija (Eurostat) sporočiti Ekonomsko-
finančnemu odboru in javno objaviti vse nasvete, ki jih daje o metodoloških 
vprašanjih. Če zaradi zaupnosti objava celotnega dokumenta ni mogoča, bi bilo 
treba zagotoviti vsaj povzetek.
Rezultat
138  
Razlogi Eurostata za pridržke in spremembe podatkov bi lahko bili preglednejše 
pojasnjeni (glej odstavek 65).
139  
Eurostat ni izrecno določil notranjih pisnih postopkov za izrekanje pridržkov 
v zvezi s kakovostjo podatkov ali izvedbo sprememb (glej odstavek 65).
Priporočilo 6
Komisija (Eurostat) bi morala bolje dokumentirati svoje notranje postopke in 
merila za izrekanje pridržkov ali spreminjanje podatkov, da bi prikazala, da se vse 
metodološke težave z morebitnim/dejanskim učinkom na neto posojanje/neto 
izposojanje obravnavajo skladno.
79 Zaključki in priporočila 
GD za gospodarske in finančne zadeve
Preglednost
140  
Na splošno so analize, na katerih temeljijo predlogi Komisije za sklepe in priporo -
čila glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, premalo pregledne ter 
v nekaterih ključnih vidikih izhajajo iz nenatančnih opredelitev. Poleg tega se je 
zaradi naknadnih sprememb postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem pove -
čala zapletenost analitičnega procesa. Zato je v nekaterih primerih težko ugoto -
viti jasno povezavo med izvedeno analizo in sprejetimi zaključki (glej odstavke 59 
do 62, 72 do 83, 91 do 97 in 100 do 104).
141  
Zato je treba vse večjo zapletenost in širšo uporabo ekonomske presoje urav -
notežiti z večjo preglednostjo ter tako olajšati javni nadzor. V zadnjih letih si je 
Komisija priznanja vredno prizadevala za izboljšanje preglednosti, vendar ta 
prizadevanja še niso zadostna in jih je treba nadaljevati (glej odstavek 98).
Priporočilo 7
Komisija (GD za gospodarske in finančne zadeve) bi morala dodatno izboljšati 
preglednost in jasnost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem na nasled -
njih področjih:
 ο proces ocenjevanja: Komisija bi morala pregledneje izražati ključne vidike 
svojih analiz. To bi lahko dosegla na primer s pripravo metodologije za dolo -
čitev in količinsko opredelitev učinka enkratnih in začasnih ukrepov, zagoto -
vitvijo dovolj podrobnih razlag svojih ocen in sklepov v dokumentih za po -
samezne države, predvsem v zvezi s konceptom nepričakovanih neugodnih 
gospodarskih dogodkov pri ocenjevanju uspešnega ukrepanja, ter z oblikova -
njem metodološkega okvira za pretehtanje učinka ustreznih dejavnikov, ki jih 
upošteva v svojih ocenah;
 ο dostopnost podatkov: Komisija bi morala javno objaviti vse podrobne infor -
macije, potrebne za izvedbo izračunov, na katerih temeljijo njene analize, 
s čimer bi vsem zainteresiranim tretjim osebam omogočila, da same ponovno 
izvedejo oceno;
 ο ocena od spodaj navzgor: nacionalni fiskalni sveti bi morali biti vključeni 
v proces ocenjevanja, tako da bi se jih povabilo k zagotavljanju neodvisnega 
nadzora nad zanesljivostjo številčnih podatkov in informacij, ki jih predložijo 
ministrstva za finance in jih Komisija uporabi v svojih analizah;
 ο trdnost analize: Komisija bi morala dosledno uporabljati vse ustrezne infor -
macije, ki so na voljo v njenih napovedih, upoštevati ustrezne metodologije 
in jih čim širše in čim hitreje razširjati.
80 Zaključki in priporočila 
Merilo dolga
142  
Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem se je do zdaj bolj osredotočal na 
javnofinančni primanjkljaj kot na dolg. Merilo dolga se je začelo uporabljati šele 
leta 2012, pri čemer se še vedno postopno uvaja in se za vse države članice ne bo 
uporabljalo še vsaj do leta 2020. Ocena dinamike dolga držav članic v postopku 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki se je začel pred novembrom 2011, ostaja 
brez pravega zaključka: ti postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem se lahko 
razveljavijo le na podlagi merila primanjkljaja, ki mu sledi triletna prehodna ure -
ditev za dolg (glej odstavka 68 in 69 ter odstavek 104).
143  
Dodatki, ki so omogočili večjo prožnost pri postopku v zvezi s čezmernim pri -
manjkljajem, so pomenili, da se je lahko skladnost v neugodnih gospodarskih 
razmerah priznala, četudi se je delež javnega dolga v razmerju do BDP povečal. 
To lahko ogrozi verodostojnost procesa in pomeni tveganje za vzdržnost javne -
ga dolga, predvsem v dolgotrajnih obdobjih recesije (ko se lahko dolg poveča, 
celo če je merilo dolga izpolnjeno). Ne glede na to, ali je merilo dolga izpolnjeno 
ali ne, je nazadnje ključno, da se odplača ali vzdržno refinancira dejanski znesek 
dolga (glej odstavke 76 do 78).
Priporočilo 8
Komisija bi morala pozorno spremljati razvoj dolga, predvsem v zelo zadolženih 
državah članicah, da se prepreči nastanek nevzdržne ravni dolga.
Kadar je presežen 60-odstotni prag dolga in se za zadevno državo članico začne 
izvajati postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi morala Komisija zago -
toviti, da potrebne prilagoditve pomenijo realno in verodostojno konvergenčno 
pot do skladnosti s pravilom v zvezi z dolgom, zlasti ob upoštevanju začetne 
ravni dolga.
V priporočilih za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za države člani -
ce, ki presežejo prag dolga, bi morala Komisija pri določanju letnih ciljev glede 
primanjkljaja določiti tudi letne stopnje deleža javnega dolga v razmerju do BDP , 
ki so skladne s temi cilji.
81 Zaključki in priporočila 
Strukturne reforme
144  
Čezmerni javni primanjkljaji so lahko vsaj delno posledica strukturnih pomanj -
kljivosti. Zato lahko ciljno usmerjene strukturne reforme pripomorejo k trajni 
odpravi primanjkljaja. Strukturne reforme so od maja 2013 vse bolj pomemben 
dejavnik za ocene Komisije glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. 
Vendar še vedno niso izvršljive in Komisija si za spremljanje njihovega izvajanja 
ne prizadeva nič bolj kot pri državah članicah, ki niso v postopku v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem (glej odstavke 108 do 111).
145  
Poleg tega spremljanje priporočil za posamezne države ne zajema vedno de -
janskega izvajanja in uspešnosti reform. To bi lahko ogrozilo učinek nedavne 
odločitve Komisije o večjem upoštevanju izvajanja strukturnih reform (glej 
odstavek 112).
Priporočilo 9
V povezavi s postopkom v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem bi morala 
Komisija (GD za gospodarske in finančne zadeve) pri spremljanju izvajanja struk -
turnih reform za države članice v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
v celoti izkoristiti evropski semester, zlasti kadar so fiskalne strukturne reforme 
vključene v program ekonomskega partnerstva. Poleg osredotočanja na zakono -
dajne vidike bi si morala prizadevati za oceno uspešnosti izvedenih reform.
Komisija bi morala v celoti izkoristiti svoja pooblastila za zagotavljanje, da države 
članice v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem izpolnjujejo svoje zaveze 
v zvezi s strukturnimi reformami.
82 Zaključki in priporočila 
Poročanje
146  
S šesterčkom in dvojčkom so bile uvedene nove zahteve glede poročanja za drža -
ve članice, da bi se povečal nadzor Komisije nad postopkom v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Vendar te zahteve niso izvršljive, ker ni zakonske določbe, ki bi 
zagotovila, da jih države članice izpolnjujejo, ali ki bi uvedla sankcije za tiste, ki jih 
ne. Tako je uspešnost nadzora Komisije odvisna od dejavnega sodelovanja držav 
članic. Sodišče je odkrilo primer, ko država članica ni predložila poročil v skladu 
z zahtevo, Komisija pa tega v zadevnih ocenah ni javno objavila (glej odstavka 85 
in 86).
147  
Celo če Komisija prejme celotno dokumentacijo, predloženih informacij vedno 
ne oceni ali nadalje spremlja, kar zbuja zaskrbljenost, da poročil držav članic ne 
izkoristi v celoti ali da so države članice obremenjene z nepotrebno birokratsko 
zahtevo (glej odstavka 99 in 110).
Priporočilo 10
Komisija (GD za gospodarske in finančne zadeve) bi morala v svojih ocenah ved -
no jasno navesti, ali so države članice izpolnile zahteve glede poročanja.
Uporabiti bi morala možnost uvedbe postopka za ugotavljanje kršitev, kadar 
države članice ne izpolnjujejo obveznosti glede poročanja.
Sankcije
148  
Z zaporednimi reformami postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so se 
okrepile sankcije za države članice, ki ne upoštevajo priporočil, in ublažili pogoji 
za njihovo uvedbo. Od uvedbe postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
sankcije še nikoli niso bile uporabljene (glej odstavka 114 in 122).
83 Zaključki in priporočila 
149  
Sankcije so sicer koristne tudi zaradi svojega odvračilnega učinka, toda njiho -
va neuporaba, kadar države članice ne izpolnjujejo svoje zaveze k proračunski 
disciplini, pomeni tveganje, da se jih bo dojemalo kot orodje, ki se verjetno ne bo 
uporabilo. To bi ogrozilo verodostojnost in uspešnost sankcij ter hkrati celotnega 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Priporočilo 11
V skladu z veljavno zakonodajo bi morala Komisija (GD za gospodarske in finanč -
ne zadeve) Svetu priporočiti, naj zaostri postopek in uporabi sankcije, če so na 
voljo dokazi, da država članica ni upoštevala priporočil v okviru postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem in tako ni izpolnila svoje zaveze k proračunski disci -
plini v skladu s Pogodbo.
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Milan Martin CVIKL, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 25. februarja 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
84
 Priloge Priloga IZakonodaja o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
– Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmer -
nim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor je bila spremenjena z:
√ Uredbo Sveta (ES) št. 475/2000 z dne 28. februarja 2000. Z njo je bil konceptualni okvir, na katerem temelji 
postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, posodobljen v skladu ESR 95;
√ Uredbo Komisije (ES) št. 351/2002 z dne 25. februarja 2002. Z njo so bila razjasnjena sklicevanja na ESR 95 
v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, tako da je bila oznaka „B.9“ nadomeščena z oznako 
„EDP B.9“ in oznaka „D.41“ z oznako „EDP D.41“;
√ Uredbo Sveta (ES) št. 2103/2005 z dne 12. decembra 2005 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru po -
stopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
– Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (ki je nadomestila spremenjeno 
Uredbo št. 3605/93), kakor je bila spremenjena z:
√ Uredbo Sveta (EU) št. 679/2010 z dne 26. julija 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti 
statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
– Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem, kakor jo je spremenil Svet.
– Uredba (ES) št. 1056/2005 z dne 27. junija 2005 in Uredba (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 – ko -
rektivni vidik Pakta za stabilnost in rast.
– Iz „šesterčka“:
√ Uredba Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in 
razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem;
√ Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju 
proračunskega nadzora v euroobmočju.
– Iz „dvojčka“:
√ Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za sprem-  
ljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja 
držav članic v euroobmočju.
– Medvladna Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (fiskalni 
dogovor) – 2. marec 2012.
85 Priloge Priloga IINekaj primerov manjkajočih informacij v dokumentih preučenih šestih držav članic
Manjkajoče informacije v obvestilih iz aprila 2012, 2013 in 2014
Za leto N–1:
– v eni državi članici:
(i) nekateri podrobni podatki za podsektor skladov socialne varnosti in za lokalno državo (vključno s tekočim saldom) niso bili zagotovljeni za 
subjekte, ki niso del lokalne države, in za druge prilagoditve podatkov v zvezi z lokalno državo;
(ii) predloženi niso bili nobeni podatki o prispevku dolgoročnih posojil k ravni dolga (povečanju in zmanjšanju) za vse ravni sektorja država (le 
april 2012) ali o razčlenitvi delnic in drugega lastniškega kapitala za federalno in lokalno državo;
– v drugi državi članici podatki niso bili predloženi za nekatere podsektorje (za tekoči saldo, finančne transakcije, vključene v tekoči saldo, in „druge 
prilagoditve“ v zvezi s centralno in lokalno državo ter skladi socialne varnosti). Za vse ravni sektorja država ni bila predložena večina zahtevanih 
neobveznih podrobnosti.
Manjkajoči podatki o  komercialnih kreditih in predujmih (AF.71  L) v  preglednici  4
V eni državi članici do leta 2009 niso bili predloženi nobeni podatki, v drugi državi članici pa podatki niso bili predloženi pred letom 2011.
Manjkajoči podatki v vprašalnikih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem
Pet od šestih držav članic je vprašalnike o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem vrnilo z nepopolno izpolnjenimi obveznimi polji. Primeri nepopol -
nih informacij:
(i) štiri države članice so poslale nepopolne podatke ali niso poslale nobenih podatkov o kapitalskih injekcijah za vsa leta in ena država članica za 
leto N – 1;
(ii) tri države članice so poslale nepopolno preglednico 4 (Razčlenitev drugih terjatev/obveznosti, sporočenih v preglednicah postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem);
(iii) čeprav se je popolnost podatkov izboljšala, sta dve državi članici poslali nepopolne preglednice 5 (Davki in socialni prispevki: druge terjatve/
obveznosti sektorja država), 8 (Terjatve centralne države, odpis dolga) in 9 (Jamstva).
Druge informacije
V obdobju 2008–2014 ena država članica ni predložila zahtevanih premostitvenih preglednic1 in evidence, tri države članice pa so jih predložile prepozno. 
Rok za predložitev evidenc o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem je bil december 2013, vendar sta jih dve državi članici poslali pozneje, prva aprila 
in druga novembra  2014.
1 V premostitvenih preglednicah je prikazana usklajenost postavk v javnih financah in razvrstitvah ESR.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Eurostata.
86 Priloge Priloga IIINekaj primerov slabe razvrstitve v dokumentih preučenih šestih držav članic
Glavni primeri, ki niso v celoti skladni z ESR 95, vendar jih je Eurostat sprejel
 ο V treh državah članicah statistični register javnih enot ni zagotovil zadostne pokritosti, predvsem na ravni lokalne države.
 ο Ena država članica je uporabila previdnostni pristop, tj. v sektor država je kot pomožne enote samodejno razvrstila vse javne enote, v katerih je 
prodaja sektorju država predstavljala več kot 80 % skupnih prihodkov, za preostale javne enote pa je uporabila 50-odstotno merilo. Ta previdnostni 
pristop je samodejno merilo, ki ne upošteva dejavnosti enote (vrste storitev, ki jih opravlja) ali drugih pogojev, kot sta javno naročanje in trg. Raču -
novodska pravila ne določajo, kaj je treba narediti v takih primerih. Poleg tega so bile nekatere enote razvrščene na podlagi skupine (npr. bolnišnice), 
namesto da bi se razvrstile posamično v skladu z njihovim tržnim/netržnim značajem.
 ο Ena država članica je uporabila previdnostni pristop, vendar samo pri enotah do določene velikosti; za te enote je uporabila 50-odstotno merilo, tako 
da je „druge prihodke“ izključila iz prodaje, v strošek proizvodnje pa zajela vse vrste davkov. To je naredila zato, ker ni mogla opredeliti subvencij, ki 
bi jih odštela od prodaje. Med stroške so bili sicer zajeti vsi davki, vendar bi morali biti v skladu z računovodskimi pravili vključeni le „drugi davki na 
proizvodnjo“.
Glavne slabosti pri razvrščanju javnih institucionalnih enot
 ο Ena država članica je nadzorno enoto za finančne trge, ki je institucionalna enota, razvrstila v sektor država. V skladu z ESR 95 je treba takšne enote 
razvrstiti zunaj sektorja država (in sicer kot izvajalce pomožnih finančnih dejavnosti v sektorju finančnih družb). Druge države članice so te institucio -
nalne enote pravilno razvrstile zunaj sektorja država.
 ο V eni državi članici je Sodišče preučilo javne enote, ki so bile netržne in so bile prerazvrščene oktobra 2014 po spremembi referenčnega merila 
ESR 2010. Država članica je skupno prerazvrstila 158 javnih enot v sektorju država, 20 zaradi novih pravil ESR 2010, ostalih 138 pa v okviru običajne 
spremembe referenčnega merila. Druga skupina javnih enot bi bila prerazvrščena v sektor država, če bi bile te enote predhodno pravilno analizirane.
Druge slabosti
 ο V zvezi s postopki in časovno razporeditvijo analiziranja in (pre)razvrstitve enot v okviru sektorja država ali zunaj njega smo v šestih državah članicah 
ugotovili različne pristope:
(i) dve državi članici analizirata in (pre)razvrščata enote vsakih pet let glede na naknadne spremembe referenčnega merila, vendar nove enote 
spremljata vsako leto. Vendar je ena imela leta 2011 določen ukrep s priporočilom, da se 50-odstotno merilo ne sme uveljavljati dlje kot 
3–4 leta, medtem ko je imela druga določen ukrep, v skladu s katerim se je priporočilo letno preizkušanje tržnosti/netržnosti vseh javnih enot;
(ii) tri države članice analizirajo enote vsako leto in jih prerazvrstijo, če je njihov značaj (tržnost/netržnost) tri zaporedna leta drugačen;
(iii) ena država članica enote analizira dvakrat letno ali ob spremembi pogojev financiranja in jih prerazvrsti, ko se spremeni značaj enot.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Eurostata in dokumentov preučenih šestih držav članic.
87 Priloge Priloga IVNekaj primerov ukrepov s potencialnim učinkom na podatke o primanjkljaju  
in dolgu
ČeškaUporaba preizkušanja tržnosti/netržnosti je bila redka in veliko javnih enot (družb) ni bilo preizkušenih
Eurostat je med obiskom leta 2009 ugotovil, da enote s „komercialnim“ pravnim statusom (npr. delniške družbe, družbe z omejeno 
odgovornostjo) do zdaj niso bile preizkušene, in je v skladu s tem določil ukrep. Med standardnim obiskom za dialog leta 2012 je 
določil ukrep, ker se preizkušanje nadzora države za velika podjetja, ki so v manj kot 50-odstotni državni lasti, ni izvajalo in zato 
analize za te enote niso bile opravljene. Kljub morebitnemu učinku na podatke ni bil izrečen noben pridržek.
NemčijaPrerazvrstitev netržnih enot v sektor država od prvega leta, ko imajo netržni status
Eurostat je težavo ugotovil na svojem obisku februarja 2014 in določil, da je treba skladnost zagotoviti do maja 2014. Zadeva je 
julija 2014 veljala za zaključeno. Pojasnila, predložena oktobra 2014, so pokazala, da je nacionalni statistični urad ukrep uporabil le 
za enote, razvrščene po februarju 2014. Kljub morebitnemu učinku (ni znan) ni bil izrečen noben pridržek.
Nerazpoložljivost podrobnih podatkov za analizo kapitalskih injekcij, izvedenih finančnih instrumentov in porazde -
litev sredstev
Eurostat je prvič opozoril na težavo v zvezi z nerazpoložljivimi podatki po svojem obisku leta 2007. Na obisku leta 2009 je ugotovil, 
da se je stanje izboljšalo pri zamenjavah (poslih swap ) sektorja centralna država in pri dividendah. Eurostat je ugotovil nekatere 
težave, vendar ni določil ukrepa, in o vprašanju dividend se ni podrobno razpravljalo. Ukrepi so bili določeni leta 2011 in 2013. 
Leta 2011 je Eurostat ugotovil, da za ustrezno analizo kapitalskih injekcij in porazdelitev sredstev ni bilo na voljo dovolj podrobnih 
podatkov ter da ni bilo na voljo podatkov lokalne države za zamenjave (posle swap ), vendar v zvezi s tem ni določil ukrepa. Na 
podlagi predhodnega obiska za dialog leta 2013 so bili določeni ukrepi, vendar težave niso bile odpravljene. Kljub morebitnemu 
učinku (ni znan) ni bil izrečen noben pridržek.
FrancijaRazgradnja jedrskih objektov – Marcoule (1,6 milijarde (0,1 % BDP) za leto 2004)
O tem ukrepu se je razpravljalo že med obiskom leta 2006, vendar je Eurostat sprejetje sklepa odložil, ker se z nacionalnim statistič -
nim uradom nista strinjala o pravilni razvrstitvi. Primer se je nanašal na beleženje plačila pavšalnega zneska, ki ga je enota države 
prejela na podlagi predvidenih stroškov razgradnje, skupaj z vsemi drugimi obveznostmi, ki naj bi jih opravil izvajalec dejavnosti. 
Eurostat je leta 2005 v nasvetu za to transakcijo predlagal, da se razvrsti kot predplačilo za nakup storitev, vendar se nacionalni 
statistični urad s tem ni strinjal in je namesto tega zabeležil kapitalski transfer, kar je povečalo vrednosti za neto posojanje/neto 
izposojanje. Leta 2008 se je ponovno razpravljalo o tem vprašanju, vendar nadaljnji ukrepi niso bili sprejeti. Kljub znanemu učinku 
ni bil izrečen noben pridržek.
Razmejitev sektorja
Eurostat je po obisku leta 2012 določil ukrep v zvezi z dejstvom, da sektor država ni bil popolno opredeljen, ker ni vključeval javnih 
družb v lasti/pod nadzorom lokalne države. Ob koncu leta 2014 nacionalni statistični urad še vedno ni predložil izčrpnega seznama. 
Kljub morebitnemu učinku (ni znan) ni bil izrečen noben pridržek.
88 Priloge Priloga IVItalijaBeleženje bruto investicij v  osnovna sredstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka
Eurostat je med predhodnimi obiski za dialog leta 2012 določil ukrep v zvezi s tem, da so bili visoki naložbeni zneski zabeleženi na 
podlagi plačil, namesto na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Nacionalnemu statističnemu uradu je bil določen rok za izračun 
pravilnih zneskov do leta 2014. Leta 2013 je bil določen ukrep, ki je zahteval predložitev poročila o napredku. Nacionalni statistični 
urad je zneske popravil v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2014. Kljub morebitnemu učinku (ni 
znan) ni bil izrečen noben pridržek.
MaltaProjekt Malita in City Gate
Eurostat je težavo ugotovil v svoji analizi revizij v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2011. 
Leta 2012 je kot nadaljnje ukrepanje po razpravah določil ukrep: nacionalni statistični urad bi moral Eurostatu čim prej predložiti 
opis statistično pomembnih vidikov projekta Malita in City Gate, skupaj s svojim stališčem glede statističnega beleženja operacij. 
Ta ukrep je Eurostat analiziral v okviru dvostranskih smernic; ukrep je bil dogovorjen avgusta 2012 in izveden oktobra istega leta. 
Učinek na primanjkljaj je bil 0,4 % BDP . Aprila 2012 ni bil izrečen noben pridržek.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil Eurostata o obiskih v preučenih šestih državah članicah.
89 Priloge Priloga VLetna nominalna stopnja rasti BDP
Letna nominalna stopnja rasti BDP ( y)
 y < 3 % y ≥ 5 %SEFIATUKPTNLLUITFRESGRIEDEDKBE
5 % > y ≥ 3 %20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 199819971996199519941993199219911990198919881987198619851984198319821981
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi zbirke podatkov AMECO.
90 Priloge Priloga VLetna nominalna stopnja rasti BDP
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi zbirke podatkov AMECO.BG
RO
HR20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 19981997199619951994
CZ
EE
CY
LV
LT
HU
MT
PL
SI
SK
 
y ≥ 5 %Letna nominalna stopnja rasti BDP ( y)
5 % > y ≥ 3 %
 y < 3 %
91 Priloge 
Skladnost z nominalnimi in strukturnimi cilji, določenimi v priporočilih za postopek 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in podaljšanja rokov za postopek v zvezi  
s čezmernim primanjkljajem
Priloga VI  prikazuje, kako so se razvijali postopki v zvezi s čezmernim primanjkljajem, uvedeni za države čla -
nice v vzorcu. Modra polja pri vsakem primeru prikazujejo leto, določeno kot rok za izvedbo postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem, modre puščice pa kažejo morebitna podaljšanja roka. Druge barve prikazujejo, ali 
je država članica delovala skladno (zelena) ali ni delovala skladno (rdeče) s cilji, določenimi v priporočilih Sveta 
za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za ustrezne kazalnike (nominalni primanjkljaj in strukturni 
napor ter, za priporočila, izdana po začetku veljavnosti „šesterčka“, prilagojeni strukturni primanjkljaj in kazal -
nik od spodaj navzgor). Prva številka v polju pomeni cilj, druga pa dejansko doseženo vrednost. Rumena polja 
pomenijo, da za zadevno leto ni bilo določenega letnega cilja, črna polja pomenijo, da se posamezni kazalnik ni 
uporabljal (še ni začel veljati), siva polja pa pomenijo, da Komisija podatkov, čeprav so bili na voljo, v svoji oceni 
uspešnih ukrepov ni upoštevala.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi sklepov in priporočil Sveta za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, poročil Komisije iz 
člena 126(3) in delovnih dokumentov služb Komisije, na katerih temeljijo ocene programov stabilnosti ali konvergenčnih programov, osnutki 
proračunskih načrtov ter 4., 6. in 7. pregled programa za gospodarsko prilagoditev za Ciper.Priloga VI
92 Priloge Priloga VI
7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
Razpoložljivi dokazi na splošno ne 
omogočajo sklepati, da priporočen napor
v letih/uni00A02013 in 2014 ni bil izpolnjen.Ocena od spodaj navzgor kaže, da je 
Francija dosegla zahtevani /f_iskalni napor 
(vendar Svet v času ocene še ni potrdil 
metodologije za oceno od spodaj navzgor).Nepričakovani neugodni gospodarski 
dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne /f_inance
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajemPS 2015 ( 27.5.2015)Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem(27.2.2015)  Ocena uspešnih ukrepovRok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemOPN 2014 ( 28.11.2014)Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajemPS 2014 ( 2.6.2014)Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem(19.11.2013)Ocena uspešnih ukrepovRok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemOPN 2014 ( 15.11.2013)Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem(29.5.2013)Ocena uspešnih ukrepov> 1 % > 1 %Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemPS 20 13 (29.5.2013)Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajemPS 2012 ( 30.5.2012)Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemPS 2011 ( 7.6.2011)Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem(15.6.2010)Ocena uspešnih ukrepov
> 1 % →
> 1 % → 0,2 %> 1 % → 0  %
> 1 % → 1  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 0 %ndcndc → –7,7 %
ndc → –7,4 %
ndc → –5,8 % ndc → –5,3 %ndc
ndcndc → –8,2 % 
ndc → –8 % 
ndc → –7 % ndcRok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajemPS 2010 ( 31.3.2010)> 1 % →
> 1 % →1 % → 0,1 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,5 % ndc> –3 % → ndc → –7,7 % ndc → –8,2 % –5,6 % → –8,3 %Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem(11.11.2009)Ocena uspešnih ukrepovSplošna 
ocenaOcenaPODALJŠANJE ROKA ZA POSTOPEK V ZVEZI 
S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEMROK ZA POSTOPEK V ZVEZI
S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEMLEGENDA:FRANCIJA
> 1 % →> –3 % → 
> 1 % →> –3 % → 
> 1 % →> –3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %ndc → –5,2 %
ndc → –7,1 %
ndc → –0,75 % ndc → –1,5 % ndc → 1,5 % ndc → 1,5 %ndc → –5,3 % ndc → –4,8 %ndc → –4,5 %
ndc → –4,8 %> 1 % → 0,4 %> –3 % → –4,2 % 
> –3 % → –3,9 % 
> –3 % → –3,9 % > –3 % → –4,2 % 
> –3 % → –4,2 % 
> –3,9 % → –4,1 % > –3,6 % → –3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → –0,4 % –2,8 % → –3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> –3,9 % → –4,1 % > –3,6 % → –3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →–2,8 % → –3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> –3,9 % → –4,3 % > –3,6 % → –3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 1,3 % → 1,2 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →
>1 % →0,8 % →0,8 % →–2,8 % →> 0,8 % → 0,6 % –2,8 % → –3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> –3,9 % → –4,1 % > –3,6 % → –4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % –2,8 % → –4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
> –3,9 % → –4,1 % > –3,6 % → –4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
–4,0 % → –3,8 % > –3,4 % → –3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → –0,1 % 
Postopek v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem 
mirujePostopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
6./uni00A0aprila/uni00A02009
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgorDOSEGANJE CILJA
NEDOSEGANJE CILJANI DOLOČENEGA CILJA (ndc)
NI RELEVANTNO (n. r.)
PODATKI NISO NA VOLJOPODATKI SO NA VOLJO, VENDAR JIH KOMISIJA NI UPOŠTEVALA
93 Priloge7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
Razpoložljivi dokazi na splošno ne 
omogočajo sklepati, da priporočen naporv letih/uni00A02013 in 2014 ni bil izpolnjen.Ocena od spodaj navzgor kaže, da je Francija dosegla zahtevani /f_iskalni napor (vendar Svet v času ocene še ni potrdil metodologije za oceno od spodaj navzgor).Nepričakovani neugodni gospodarski 
dogodki z večjimi negativnimi 
posledicami za javne /f_inance
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajemPS 2015 ( 27.5.2015)Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem(27.2.2015)  Ocena uspešnih ukrepovRok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemOPN 2014 ( 28.11.2014)Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemPS 2014 ( 2.6.2014)Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem(19.11.2013)Ocena uspešnih ukrepovRok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemOPN 2014 ( 15.11.2013)Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem(29.5.2013)Ocena uspešnih ukrepov> 1 % > 1 %Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemPS 20 13 (29.5.2013)Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemPS 2012 ( 30.5.2012)Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajemPS 2011 ( 7.6.2011)Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem(15.6.2010)Ocena uspešnih ukrepov
> 1 % →
> 1 % → 0,2 %> 1 % → 0  %
> 1 % → 1  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 0 %ndcndc → –7,7 %
ndc → –7,4 %
ndc → –5,8 % ndc → –5,3 %ndc
ndcndc → –8,2 % 
ndc → –8 % 
ndc → –7 % ndcRok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajemPS 2010 ( 31.3.2010)> 1 % →
> 1 % →1 % → 0,1 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,5 % ndc> –3 % → ndc → –7,7 % ndc → –8,2 % –5,6 % → –8,3 %Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem(11.11.2009)Ocena uspešnih ukrepovSplošna 
ocenaOcenaPODALJŠANJE ROKA ZA POSTOPEK V ZVEZI 
S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEMROK ZA POSTOPEK V ZVEZI
S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEMLEGENDA:FRANCIJA
> 1 % →> –3 % → 
> 1 % →> –3 % → 
> 1 % →> –3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %ndc → –5,2 %
ndc → –7,1 %
ndc → –0,75 % ndc → –1,5 % ndc → 1,5 % ndc → 1,5 %ndc → –5,3 % ndc → –4,8 %ndc → –4,5 %
ndc → –4,8 %> 1 % → 0,4 %> –3 % → –4,2 % 
> –3 % → –3,9 % 
> –3 % → –3,9 % > –3 % → –4,2 % 
> –3 % → –4,2 % 
> –3,9 % → –4,1 % > –3,6 % → –3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → –0,4 % –2,8 % → –3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> –3,9 % → –4,1 % > –3,6 % → –3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 1,3 % → 1,3 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →–2,8 % → –3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> –3,9 % → –4,3 % > –3,6 % → –3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →
>1 % →0,8 % →0,8 % →–2,8 % →> 0,8 % → 0,6 % –2,8 % → –3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> –3,9 % → –4,1 % > –3,6 % → –4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % –2,8 % → –4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
> –3,9 % → –4,1 % > –3,6 % → –4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → –0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
–4,0 % → –3,8 % > –3,4 % → –3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → –0,1 % 
Postopek v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem 
mirujePostopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
6./uni00A0aprila/uni00A02009
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgorDOSEGANJE CILJA
NEDOSEGANJE CILJA
NI DOLOČENEGA CILJA (ndc)
NI RELEVANTNO (n. r.)PODATKI NISO NA VOLJOPODATKI SO NA VOLJO, VENDAR JIH KOMISIJA NI UPOŠTEVALA
94 Priloge Priloga VINEMČIJA
LEGENDA:
2013 2012 2011 2010 Ocena
PS 2010 ( 31.3.2010)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
ndc → –5,7 %
ndc → –1,7 %ndc → –5,7 %
0,5 % →  0,1 %ndc →
0,5 % →  0,1 %> –3 % →
0,5 % →
ndc → –3,3 %
ndc → 0,0 %ndc → –2,0 %
0,5 % →  0,5 %ndc → –1,2 % 
0,5 % →  0,6 %> –3 % →
0,5 % →
ndc → –1,0 %
0,5 % →  1,1 %ndc → –0,9 % 
0,5 % →  0,4 %> –3 % → –0,7 %
0,5 % → 0,1 %ndc → –5,7 %
ndc → 0,5 %ndc → –5,7 %
0,5 % →  0,0 %ndc →
0,5 % →  > –3 % →
0,5 % →Ocena uspešnih ukrepov
(15.6.2010)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2011 ( 7.6.2011) 
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2012 ( 30.5.2012)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publish ed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI DEPostopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
30./uni00A0novembra/uni00A02009DOSEGANJE CILJA
NEDOSEGANJE CILJANI DOLOČENEGA CILJA (ndc)NI RELEVANTNO (n. r.)
PODATKI NISO NA VOLJO
PODATKI SO NA VOLJO, VENDAR JIH KOMISIJA NI UPOŠTEVALA
Nominalni primanjkljajStrukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgorROK ZA POSTOPEKV ZVEZI S ČEZMERNIM
PRIMANJKLJAJEM
Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem je bil razveljavljen 
22./uni00A0junija/uni00A02012
95 Priloge Priloga VICIPER
LEGENDA:
6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 Ocena
Ocena uspešnih ukrepov
(27.1.2011)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
 –6 % → –5,9 %
 –6 % → –5,3 %ndc → –5,7 %
ndc → –5,1 %
ndc → –6,7 %
ndc → –5,3 % ndc → –6,3 %
ndc → +0,8 %ndc → –6,3 %
–6,5 % →  –8,4 %
+4,75 % →  +4,5 %+1,3 % (min. 0,5 %) →  +1,2 %
+1,3 % (min. 0,5 %) →  +0,9 %
–6,5 % →  –5,4 %
+4,75 % →  %+1,3 % (min. 0,5 %) →  +3,0 %
+1,3 % (min. 0,5 %) →  %–8,4 % →  –8,4 %
+1,75 % →  +2,5 %+0,3 % (min. 0,5 %) →  +0,1 %
+0,3 % (min. 0,5 %) →  +0,7 %
–8,4 % →  –5,3 %
+1,75 % →  %+0,3 % (min. 0,5 %) →  –0,2 %
+0,3 % (min. 0,5 %) →  %–6,3 % →  %
+0,7 % (min. 0,5 %) →  %
+0,3 % (min. 0,5 %) →  %
–6,3 % →  –5,1 %
+0,7 % (min. 0.5 %) →  +0,2 %
+0,7 % (min. 0.5 %) →  %–2,9 % →
+1,8 % (min. 0,5 %) →  %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  %
–2,9 % →  –2,4 %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  +1,7 %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  %
–6,5 % →  –5,4 %
+4,75 % →  %+1,3 % (min. 0,5 %) →  +3,0 %
+1,3 % (min. 0,5 %) →  %–8,4 % →  –5,3 %
+1,75 % →  %+0,3 % (min. 0,5 %) →  –0,2 %
+0,3 % (min. 0,5 %) →  %–6,3 % →  –5,1 %
+0,7 % (min. 0,5 %) →  +0,2 %
+0,7 % (min. 0,5 %) →  %–2,9 % →  –2,4 %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  +1,7 %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  %
–6,5 % →  –4,9 %
+4,75 % →  %+1,3 % (min. 0,5 %) →  +4,3 %
+1,3 % (min. 0,5 %) →  %–8,4 % →  –0,2 %
+1,75 % →  %+0,3 % (min. 0,5 %) →  –0,7 %
+0,3 % (min. 0,5 %) →  %–6,3 % →  –1,5 %
+0,7 % (min. 0,5 %) →  +1,4 %
+0,7 % (min. 0,5 %) →  %–2,9 % →  –0,1 %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  +0,1 %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  %
–6,5 % →  –4,9 %
+4,75 % →  %+1,3 % (min. 0,5 %) →  +4,4 %
+1,3 % (min. 0,5 %) →  %–8,4 % →  –8,8 %
+1,75 % →  %+0,3 % (min. 0,5 %) →  +3,9 %
+0,3 % (min. 0,5 %) →  %–6,3 % →  –0,9 %
+0,7 % (min. 0,5 %) →  –1,6 %
+0,7 % (min. 0,5 %) →  %–2,9 % →  –0,1 %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  +0,0 %
+1,8 % (min. 0,5 %) →  %> 1 % →  –0,4 %
> 1 % →  –0,9 %
> 1 % →  +2,2 %
> 1 % →  +1,5 %> –3% →
> –3 % →  –4,9 %
> –3 % →  –2,7 %
> 1 % →  +2,9 %> –3 % →  –3,4 %
> –3 % →  –6,3 %
> 1 % →  –0,1 %
> 1 % →  +2,4 %
> 1 % →  +4,25 %> –3 % →  –1,8 %
> 1 % →  +1,0 %> –3 % →  –2,5 %ndc → 0,0 %
ndc → +0,7 %1,5 % →  +0,7 %
1,5 % →  +0,5 %
1,5 % →  –0,2 %
1,5 % →  –0,2 %1,5 % →  %
1,5 % →  –0,2 %
skup. 1,5 % →  +0,7 %
skup. 1,5 % →  +0,8 %PS 2012 ( 7.6.2011)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(11.1.2012)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
PS 2012 ( 30.5.2012)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(7.5.2013)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(6.9.2013 )
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
 
4./uni00A0pregled programa
(presečni datum: 20./uni00A0maj/uni00A02014)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
6./uni00A0pregled programa
 (presečni datum: 15./uni00A0maj/uni00A02015)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
7./uni00A0pregled programa
 (presečni datum: 24./uni00A0julij/uni00A02015)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI CYDOSEGANJE CILJA
NEDOSEGANJE CILJA
NI DOLOČENEGA CILJA (ndc)
NI RELEVANTNO (n. r.)
PODATKI NISO NA VOLJOPODATKI SO NA VOLJO, VENDAR JIH KOMISIJA NI UPOŠTEVALA
Država članica je bila vključena v 
program /f_inančne pomoči
2./uni00A0aprila/uni00A02013Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
6./uni00A0julija/uni00A02010
Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem mirujeNominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgorROK ZA POSTOPEK V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM
PODALJŠANJE ROKA ZA POSTOPEK V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM
Nepričakovani neugodni 
gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne 
/f_inance
96 Priloge Priloga VIITALIJA
2015 2014 2013 2012 2011 2010
PS 2010 (31.3.2010)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
0,5 % → 0,0 %ndc → –5,3 %
0,5 % → 0,0 %ndc → –5,1 %
0,5 % →> –3 % →
+0,5 % → –0,5 %ndc → –5,7 %
+0,5 % → 0,0 %ndc → –5,7 %
0,5 % →> –3 % →
+0,5 % → +2,3 %ndc → –4,6 %
+0,5 % → +0,4 %ndc → –4,0 %
+0,5 % → +0,4 %> –3 % → –3,2 %
+0,5 % → –0,9 %ndc → –3,9 %
+0,5 % → –0,6 %> –3 % → –2,0 % > –3 % → –1,1 %
+0,5 % → +2,2 %> –3 % → –3,0 % > –3 % → –2,9 % > –3 % → –2,5 %Ocena uspešnih ukrepov
(15.6.2010)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2011 (7.6.2011)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2012 (30.5.2012)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2013 (29.5.2013)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI ITNominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljajStrukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljajStrukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljajStrukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgorPostopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
30./uni00A0novembra/uni00A02009
EDP je bil razveljavljen 
21./uni00A0junija/uni00A02013DOSEGANJE CILJA
NEDOSEGANJE CILJA
NI DOLOČENEGA CILJA (ndc)
NI RELEVANTNO (n. r.)
PODATKI NISO NA VOLJOPODATKI SO NA VOLJO, VENDAR JIH KOMISIJA NI UPOŠTEVALAROK ZA POSTOPEK V ZVEZI
S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEMLEGENDA:
Ocena
97 Priloge Priloga VIČEŠKA
LEGENDA:
ROK ZA POSTOPEK
V ZVEZI S ČEZMERNIM
PRIMANJKLJAJEM
2010 2011 2012 2013 2014 2015 Ocena
PS 2010 (31.3.2010)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
ndc → % –5,5 %
1 % → % +1,4 %ndc → % –5,7 % ndc → % > –3 % →1 % → % 1 % → % 1 % → % –0,2 %
ndc → –5,7 %
1 % →  0,5 %ndc → –5,7 % ndc → % > –3 % →1 % → 1 % → 1 % →  0 %
ndc → –4,7 %
→ +2,2 %ndc → –4,4 % ndc → –4,1 % > –3 % →
1 % → 1 % →  -0,1 % 1 % →  +0,6 %
ndc → –3,1 % ndc → –2,9 % > –3 % → –2,6 %
1 % → +0,3 % 1 % →  +0,2 % 1 % →  +1,5 %
ndc → –4,4 % > -3 % →  –2,9 % > –3 % → –3,0 %
1 % →  +0,1 % 1 % →  +0,9 %
> –3 % →  –1,5 % > -3 % →  –1,9 % > –3 % → –2,4 %
1 % →  +1,5 %Ocena uspešnih ukrepov
(15.6.2010)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2011 (7.6.2011)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2012 (30.5.2012)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2013 (29.5.2013)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
PS 2014 (2.6.2014)
Rok za postopek v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnnex VI CZDOSEGANJE CILJA
NEDOSEGANJE CILJA
NI DOLOČENEGA CILJA (ndc)
NI RELEVANTNO (n. r.)PODATKI NISO NA VOLJO
PODATKI SO NA VOLJO, VENDAR JIH KOMISIJA NI UPOŠTEVALA
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgorPostopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel 
30./uni00A0novembra 2009
EDP je bil razveljavljen 
20./uni00A0junija/uni00A02014
98 Priloge Priloga VI
MALTA
LEGENDA:
DOSEGANJE CILJA
NEDOSEGANJE CILJANI DOLOČENEGA CILJA (ndc)NI RELEVANTNO (n. r.)
PODATKI NISO NA VOLJO
PODATKI SO NA VOLJO, VENDAR JIH KOMISIJA NI UPOŠTEVALAROK ZA POSTOPEK V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM
PODALJŠANJE ROKA ZA POSTOPEK V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM
Ocena uspešnih  ukrepov
(9.2.2010)
ndc → %
ndc > –3,0 % →  –4,5 %
ndc 
ndc → –4,5 %
ndc → +0,7 %ndc → –4,4 %
ndc → +0,2 % > –3,0 % →  –4,3 %
> 0,75 % →  –0,3 % 
ndc → –3,8 %
ndc → +1,8 %ndc → –4,2 %
ndc → –1,0 % > –3,0 % →  –3,0 % > –3,0 % →  –3,3 % > –3,0 % →  –3,6 %
> 0,75 % →  +1,2 % 
ndc → –3,6 %
ndc → 0,0 % > –3,0 % →  –3,0 % > –3,0 % →  –3,3 %
> 0,75 % →  +1,2 % 
ndc → –3,6 %
ndc →> –3,0 % →  –3,0 % > –3,0 % →  +3,5 %
> 0,75 % →  +1,0 % 
> 0,75 % →  +0,7 % 
> –3,0 % →  –2,7 % > –3,0 % →  –2,6 % > –3,0 % →  –2,9 %
> 0,75 % →  +1,0 % 
> –3,0 % →  –2,7 % > –3,0 % →  –2,6 % > –3,0 % →  –2,9 %
> 0,75 % →  +1,1 % 
+3,0 % →  –2,7 % –2,7 % →  –2,5 %
+0,7 % →  0,0 %> –3,0 % →  –2,6 %
 +0,7 % →  +1,4 % –3,4 % →  –3,4 % –2,7 % →  –3,4 %
+0,7 % →  +0,3 % 
+0,7 % →  +0,5 % +0,7 % →  +0,1 % 
+0,7 % →  +0,34 % 
–3,4 % →  –3,4 % –2,7 % →  –3,4 %
+0,7 % →  +0,3 % 
+0,7 % →  –0,1 % +0,7 % →  +0,1 % 
+0,7 % →  +0,2 % PS 2010 ( 7.4.2010)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(6.1.2011)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
PS 2011 ( 7.6.2011)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Situation budgétaire en 2011
(11.1.2012)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
PS 2012 ( 30.5.2012)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(14.11.2012)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(15.11.2013)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim
primanjkljajem
OPN 2014 ( 19.11.2013)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
PS 2014 ( 2.6.2014)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
OPN 2015 ( 28.11.2014) 
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(13.5.2015) 
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnne x VI MTOcena 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Splošna ocena
Nepričakovani neugodni gospodarski 
dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne /f_inancePostopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
6./uni00A0julija/uni00A02009
Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem je bil 
razveljavljen 27./uni00A0decembra/uni00A02012
Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
18./uni00A0junija/uni00A02013
Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem je bil razveljavljen 
19./uni00A0junija/uni00A02015Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od sodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljajStrukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljajStrukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor+3,4 % →  –2,8 % –2,7 % →  –2,5 % > –3,0 % →  –2,5 %
+0,7 % →  +1,2 % +0,7 % →  +0,1 % 
skup. 1,4 % →  +1,6 % 
skup. 1,15 % →  –0,1 % 
+3,4 % →  –2,6 % –2,7 % →  –2,1 %
skup. 1,4 % → +1,3 %> –3,0 % →  –1,8 % > –3,0 % →  –1,5 %
99 PrilogeMALTA
LEGENDA:
DOSEGANJE CILJA
NEDOSEGANJE CILJANI DOLOČENEGA CILJA (ndc)NI RELEVANTNO (n. r.)PODATKI NISO NA VOLJO
PODATKI SO NA VOLJO, VENDAR JIH KOMISIJA NI UPOŠTEVALAROK ZA POSTOPEK V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM
PODALJŠANJE ROKA ZA POSTOPEK V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM
Ocena uspešnih  ukrepov
(9.2.2010)
ndc → %
ndc > –3,0 % →  –4,5 %
ndc 
ndc → –4,5 %
ndc → +0,7 %ndc → –4,4 %
ndc → +0,2 % > –3,0 % →  –4,3 %
> 0,75 % →  –0,3 % 
ndc → –3,8 %
ndc → +1,8 %ndc → –4,2 %
ndc → –1,0 % > –3,0 % →  –3,0 % > –3,0 % →  –3,3 % > –3,0 % →  –3,6 %
> 0,75 % →  +1,2 % 
ndc → –3,6 %
ndc → 0,0 % > –3,0 % →  –3,0 % > –3,0 % →  –3,3 %
> 0,75 % →  +1,2 % 
ndc → –3,6 %
ndc →> –3,0 % →  –3,0 % > –3,0 % →  +3,5 %
> 0,75 % →  +1,0 % 
> 0,75 % →  +0,7 % 
> –3,0 % →  –2,7 % > –3,0 % →  –2,6 % > –3,0 % →  –2,9 %
> 0,75 % →  +1,0 % 
> –3,0 % →  –2,7 % > –3,0 % →  –2,6 % > –3,0 % →  –2,9 %
> 0,75 % →  +1,1 % 
+3,0 % →  –2,7 % –2,7 % →  –2,5 %
+0,7 % →  0,0 %> –3,0 % →  –2,6 %
 +0,7 % →  +1,4 % –3,4 % →  –3,4 % –2,7 % →  –3,4 %
+0,7 % →  +0,3 % 
+0,7 % →  +0,5 % +0,7 % →  +0,1 % 
+0,7 % →  +0,34 % 
–3,4 % →  –3,4 % –2,7 % →  –3,4 %
+0,7 % →  +0,3 % 
+0,7 % →  –0,1 % +0,7 % →  +0,1 % 
+0,7 % →  +0,2 % PS 2010 ( 7.4.2010)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(6.1.2011)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
PS 2011 ( 7.6.2011)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Situation budgétaire en 2011
(11.1.2012)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
PS 2012 ( 30.5.2012)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(14.11.2012)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(15.11.2013)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim
primanjkljajem
OPN 2014 ( 19.11.2013)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
PS 2014 ( 2.6.2014)
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
OPN 2015 ( 28.11.2014) 
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
Ocena uspešnih ukrepov
(13.5.2015) 
Rok za postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnne x VI MTOcena 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Splošna ocena
Nepričakovani neugodni gospodarski 
dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne /f_inancePostopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
6./uni00A0julija/uni00A02009
Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem je bil 
razveljavljen 27./uni00A0decembra/uni00A02012
Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem se je začel
18./uni00A0junija/uni00A02013
Postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem je bil razveljavljen 
19./uni00A0junija/uni00A02015Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od sodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljajStrukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni napor
Pristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni naporPrilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor
Nominalni primanjkljaj
Strukturni napor
Prilagojeni strukturni naporPristop od spodaj navzgor+3,4 % →  –2,8 % –2,7 % →  –2,5 % > –3,0 % →  –2,5 %
+0,7 % →  +1,2 % +0,7 % →  +0,1 % 
skup. 1,4 % →  +1,6 % 
skup. 1,15 % →  –0,1 % 
+3,4 % →  –2,6 % –2,7 % →  –2,1 %
skup. 1,4 % → +1,3 %> –3,0 % →  –1,8 % > –3,0 % →  –1,5 %
100 Priloge Priloga VIIRazlike med priporočili Komisije in Sveta
Priporočilo Komisije Priporočilo Sveta
Ciper
6. 7. 2010Ciprski organi bi morali oblasti v obdobju 2010–2012 zagotoviti 
povprečen letni fiskalni napor v višini vsaj 1,75 % BDP .Ciprski organi bi morali v obdobju 2011–2012 zagotoviti 
povprečen letni fiskalni napor v višini vsaj 1,50 % BDP .
Češka
30. 11. 2009Svet poziva češke organe, naj nadaljujejo s potrebnimi reformami 
pokojninskega in zdravstvenega sistema, reformami s ciljem povečanja 
ravni ponudbe in kvalificiranosti delovne sile ter reformami za poveča -
nje obsega in učinkovitosti javnih raziskav in razvoja.Svet poziva češke organe, naj nadaljujejo s potrebnimi 
reformami pokojninskega in zdravstvenega sistema.
Francija
6. 4. 2009Francoski organi bi morali biti pripravljeni izvajati potrebne letne na -
pore, ki presegajo napore, predvidene v letih po obdobju odprave, da 
bi zagotovili izpolnjevanje letnih ciljev in vrednost primanjkljaja pod 
referenčno vrednostjo do leta 2012, čeprav bi se uresničila negativna 
tveganja v zvezi s proračunskimi cilji.Francoski organi bi morali izvajati potrebne napore, da dose -
žejo, da bo vrednost primanjkljaja pod referenčno vrednostjo 
do leta 2012.
Francija
30. 11. 2009Francoski organi bi morali v obdobju 2010–2013 zagotoviti povprečno 
letno strukturno javnofinančno prilagoditev v višini 1,25 % BDP .Francoski organi bi morali v obdobju 2010–2013 zagotoviti 
povprečen letni fiskalni napor v višini več kot 1 % BDP .
Francija bi morala izboljšati splošni konkurenčni okvir s posebnim po -
udarkom na mrežnih panogah, izvesti dodatne reforme pokojninskega 
sistema, posodobiti varstvo zaposlitve in okrepiti vseživljenjsko učenje, 
da bi povečala potencialno rast BDP .Francija bi morala izvesti dodatne reforme pokojninskega 
sistema v skladu z načrti, kar bi prispevalo k dolgoročni 
vzdržnosti javnih financ.
Francija
18. 6. 2013Francoski organi bi morali o napredku, doseženem pri izvajanju 
navedenih priporočil, poročati vsaj vsakih šest mesecev ter v ločenem 
poglavju programov stabilnosti, dokler čezmerni primanjkljaj ne bo 
v celoti odpravljen.Ni priporočil.
Nemčija
30. 11. 2009Svet poziva nemške organe k izvajanju reform za povečanje potenci -
alne rasti BDP . To vključuje reforme za izboljšanje okvira za konku -
renčnost storitev ter spodbujanje vključevanja nizko kvalificiranih in 
dolgotrajno brezposelnih delavcev na trg dela s pristopom prožne 
varnosti, ki združuje boljši dostop do kvalifikacij z boljšimi spodbudami 
za delo.Svet poziva nemške organe k izvajanju reform za povečanje 
potencialne rasti BDP .
Italija
30. 11. 2009italijanski organi bi morali v obdobju 2010–2012 zagotoviti povprečen 
letni fiskalni napor v višini 0,5 odstotne točke BDP .italijanski organi bi morali v obdobju 2010–2012 zagotoviti 
povprečen letni fiskalni napor v višini vsaj 0,5 odstotne točke 
B D P.
Italijanske organe se tudi poziva, naj povečajo prizadevanja za 
povečanje konkurenčnosti na trgih proizvodov in storitev, poenostavijo 
zakonodajo, zmanjšajo upravno breme na vseh ravneh upravljanja 
ter v okviru pristopa prožne varnosti in zaradi zmanjšanja regionalnih 
razlik izboljšajo delovanje trga dela ter učinkovitost, izide in standarde 
izobraževalnega sistema.Ni priporočil.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
101 Priloge Priloga VIIIIzvajanje načrtovanih strukturnih reform
2011 2012 2013
Francija
PPD1 Delno izvedeno Določen napredekDoločen napredek/omejen napredek/  
določen napredek
PPD2 Delno izvedeno Določen napredekDoločen napredek/določen napredek/
določen napredek
PPD3 Delno izvedeno Določen napredekDoločen napredek/določen napredek/
določen napredek
PPD4 Delno izvedeno Precejšen napredekOmejen napredek/omejen napredek/  
določen napredek
PPD5 Delno izvedeno Omejen napredekNi napredka/ni napredka/določen 
napredek
Italija
PPD1 Delno izvedeno Določen napredek Omejen napredek
PPD2 Delno izvedeno V celoti izpolnjeno/določen napredek Omejen napredek
PPD3 Delno izvedeno Določen napredek Določen napredek
PPD4 Delno izvedeno Določen napredek Omejen napredek
PPD5 Delno izvedeno Omejen napredek Omejen napredek
PPD6 Delno izvedeno Določen napredek Omejen napredek
Malta
PPD1 Delno izvedeno Ni izvedeno Določen napredek
PPD2 Ni izvedeno Ni napredka Omejen napredek
PPD3 Delno izvedeno Določen napredek Določen napredek
PPD4 Ni izvedeno Ni napredka Omejen napredek
PPD5 Delno izvedeno Omejen napredek Določen napredek
PPD6 Določen napredek
Nemčija
PPD1 Delno izvedeno
PPD2 Delno izvedeno
PPD3 Delno izvedeno
PPD4 Delno izvedeno
102 Priloge Priloga VIII2011 2012 2013
Ciper
PPD1 Delno izvedeno Delno izvedeno
PPD2 Delno izvedeno Delno izvedeno
PPD3 Delno izvedeno Delno izvedeno
PPD4 Delno izvedeno Delno izvedeno
PPD5 Delno izvedeno Delno izvedeno
PPD6 Delno izvedeno Delno izvedeno
PPD7 Delno izvedeno Delno izvedeno
Češka
PPD1 Vse izvedeno/ni v  celoti izvedeno Določen napredek Določen napredek
PPD2 Delno izvedeno Ni napredka Omejen napredek
PPD3 Delno izvedeno Omejen napredek Ni napredka
PPD4 Delno izvedeno Določen napredek Omejen napredek
PPD5 Delno izvedeno Določen napredek Omejen napredek
PPD6 Delno izvedeno Omejen napredek Omejen napredek
PPD7 Omejen napredek
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi ocen programov stabilnosti/nacionalnih reformnih programov, ki jih je pripravila Komisija.
103 Odgovori Komisije
Povzetek
V
Vzpostavljeni so bili podrobni postopki in smernice glede ocenjevanja kakovosti podatkov ter analize in ocenjevanja 
skladnosti s fiskalnimi pravili. Komisija želi poudariti, da je bilo poročanje podatkov v okviru postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem s strani držav članic od leta 2005 zelo izpopolnjeno. Vprašalniki o postopku v zvezi s čezmer -
nim primanjkljajem z veliko podrobnimi dodatnimi podatki in informacijami dopolnjujejo obvezno poročanje držav 
članic v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in so v podporo Komisiji pri ocenjevanju kakovosti 
podatkov.
Komisija se ne strinja z ugotovitvami o nezadostnih povratnih informacijah in slabem vodenju evidenc, saj so bile 
pomembne informacije ustrezno ocenjene, dokumentiranje pa se je v zadnjih letih znatno izboljšalo.
Priporočila in sklepe Sveta o izvajanju Pakta za stabilnost in rast pripravlja Ekonomsko-finančni odbor (EFC). Komi -
sija Ekonomsko-socialnemu odboru sistematično poroča o izvajanju Pakta za stabilnost in rast, zlasti glede postopka 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Pravna besedila in priloženi delovni dokumenti služb Komisije, ki so javno 
dostopni, poleg poročil Komisije Ekonomsko-finančnemu odboru vsebujejo tudi obširne dodatne informacije in 
obrazložitve glede sklepov, povezanih s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Člani Ekonomsko-finanč -
nega odbora so predstavniki iz vseh držav članic, Evropske komisije in Evropske centralne banke. Za vse seje Eko -
nomsko-finančnega odbora se hranijo zapisniki, v katerih se vodi evidenca dela odbora za sedanjo in prihodnjo 
rabo. V zapisnikih je povzeta izmenjava mnenj med člani in zapisani so sprejeti sklepi. Sekretariat pripravi osnutek 
zapisnika po vsaki seji in ga posreduje članom, da izrazijo svoje pripombe. Zapisnik se sprejme na naslednji seji 
Ekonomsko-finančnega odbora. Člani si lahko na sejah zapisujejo ugotovitve za lastno uporabo, čeprav je nepoobla-  
ščeno razkritje kakršnih koli nejavnih informacij prepovedano.
Potem ko Ekonomsko-finančni odbor potrdi osnutke dokumentov Sveta o izvajanju Pakta za stabilnost in rast, jih 
Sekretariat Ekonomsko-finančnega odbora posreduje Sekretariatu Sveta. Priporočila in sklepe Sveta sprejema Svet 
za ekonomske in finančne zadeve (Svet Ecofin). Zadevni evropski komisar se udeležuje sej Sveta Ecofin. Zapisniki se 
vodijo tudi za vse seje Sveta Ecofin.
VI
Komisija meni, da se je preglednost v zadnjem času zelo izboljšala. Vendar se ne strinja, da informacije na splošno 
niso bile na voljo.
Nasprotno, Komisija si v celoti prizadeva za preglednost. Na področju statistike objavlja metodološke nasvete in 
smernice, če s tem ne krši statistične zaupnosti iz Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009. Z uporabo Evropskega sistema 
računov pristop Komisije jasno temelji na pravilih, Komisija pa ne odstopa od vzpostavljenih postopkov. Vendar je 
trezna presoja v skladu s pravili, namesto povsem mehanističnega pristopa, ključna naloga Komisije in edini način za 
ustrezno upoštevanje raznolikosti držav članic in zadevnih vprašanj.
V zadnjih letih je bil fiskalni okvir EU večkrat spremenjen, da bi se uvedla dopolnilna pravila, okrepili mehanizmi 
skladnosti in povečala nacionalna odgovornost.
Odgovori Komisije 104
Uvedene zakonodajne spremembe je bilo treba tehnično uveljaviti. Za ta namen je bilo treba prilagoditi metodo -
logije in razvrstitve, ki se uporabljajo pri ocenjevanju skladnosti s Paktom za stabilnost in rast (SGP). Ta postopek je 
potekal z obširnimi razpravami v Ekonomsko-finančnem odboru (EFC) in drugih pristojnih organih Sveta. Te raz -
prave je omogočilo več pojasnil. Zaradi povečane kompleksnosti okvira za nadzor so bila potrebna dodatna poja -
snila v smislu preglednosti.
Zato so bili vsi pristopi k izvajanju revidiranega okvira povzeti v Vademekumu o Paktu za stabilnost in rast, ki je 
javno objavljen na spletni strani Komisije. Vademekum se bo zdaj letno posodabljal v skladu z zavezo iz Sporočila 
Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije.
Da bi Komisija nadalje povečala preglednost, od pomladi 2014 državam članicam zagotavlja vse potrebne informa -
cije za ponovitev zadevnih izračunov v zvezi z ocenjevanjem skladnosti, za preventivni in popravljalni del, vključno 
s podrobnimi Excelovimi preglednicami, ki predstavljajo postopne izračune. Kar zadeva diskrecijske ukrepe, Komi -
sija od pomladi 2014 v celoti javno objavlja sklope zbirnih podatkov o vplivu diskrecijskih ukrepov in stopnji enkrat-  
nih ukrepov ter je v skladu s Sklepi Sveta Ecofin iz junija 2014 naredila še en korak naprej, saj je od pomladi 2015 
države članice obveščala o rezultatih ključnih individualnih davčnih ukrepov, vključenih v pristop od spodaj navzgor 
za države, vključene v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Poleg tega je dala Komisija na voljo podrobne informacije o glavnih ukrepih v delovnih dokumentih služb Komisije, 
ki so priloženi novim priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z napovedjo 
ključnih spremenljivk za izračun fiskalnega napora po osnovnem scenariju (npr. referenčna točka, s katero se bodo 
primerjale prihodnje napovedi za izračun po pristopu od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor).
VII
Komisija želi v zvezi z izvajanjem strukturnih reform pojasniti, da izvajanje ustreznih strukturnih reform ni pravno 
pomemben element pri razveljavitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, čeprav lahko imajo ključno 
vlogo pri odpravljanju čezmernih primanjkljajev.
Kar zadeva izvrševanje, je zakonodaja, ki se uporablja za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, osredo -
točena na fiskalne učinke in kot taka ne vsebuje posebne določbe, s katero bi se zahtevalo izvajanje strukturnih 
reform. Dejansko je treba znova poudariti, da je ocenjevanje uspešnega ukrepanja v okviru postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem osredotočeno na izvedbo zahtevane javnofinančne prilagoditve in da vrednotenje 
strukturnih reform ne vpliva nanj. Izvajanje strukturnih reform, vključno s tistimi v okviru programa ekonomskega 
partnerstva (EPP), se spremlja v okviru evropskega semestra, med drugim tudi v okviru postopka v zvezi z makro -
ekonomskim neravnotežjem. Vendar člen 9 Uredbe (EU) št. 473/2013 z dne 21. maja 2013 ne predvideva posebnih 
korakov, kadar z izvajanjem strukturnih reform niso izpolnjena priporočila iz analize programa ekonomskega part-  
nerstva. Pri državah, ki se posebej spremljajo zaradi čezmernih neravnotežij, se izvajanje reform spremlja v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem.
Komisija pri ugotavljanju, ali je treba za določeno državo članico začeti postopek v zvezi s čezmernim primanjklja -
jem, temeljito analizira vse pomembne srednjeročne dejavnike v zvezi z gospodarskimi razmerami, proračunskim 
stanjem in zadolženostjo. Ti „pomembni dejavniki“ vključujejo izvajanje strukturnih reform v okviru evropskega 
semestra, kot so reforme v okviru postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem. Komisija meni, da je pomanjkljivo 
izvajanje strukturnih reform oteževalni dejavnik.
Odgovori Komisije 105
Komisija se ne strinja, da je v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem na račun zadolženosti pretirano poudar -
jen primanjkljaj. Od reforme zakonodaje iz leta 2011, znane kot „šesterček“, se je kršitev praga dolga v višini   
60 % BDP stopnjevala do ravni, ki pomeni sprožitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija je 
leta 2013 začela postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi dolga (in na podlagi primanjkljaja) za 
Malto, ki je iz postopka uspešno izstopila leta 2015. Hkrati je bil koncept dovolj hitrega zmanjševanja dolga uveljav -
ljen z referenčnim merilom za zmanjšanje dolga in se zdaj ocenjuje kot del rednega spremljanja fiskalnega stanja 
držav članic s strani Komisije.
VIII
Komisija je zavezana enakemu obravnavanju držav članic. Kjer so bile ugotovljene pomanjkljivosti v zvezi s tem, je 
Komisija ukrepala za zagotovitev dosledne uporabe pravil in bo tako ravnala tudi v prihodnje.
Komisija je od leta 2005 zelo izboljšala preglednost. Komisija na področju podatkov in metodoloških vprašanj glede 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem objavlja vsa poročila o misijah, dvostransko svetovanje državam člani -
cam in druge zadevne informacije.
Komisija sicer priznava, da je bila preglednost v zvezi s postopkom fiskalnega nadzora še pred nekaj leti pomanj -
kljiva, vendar poudarja, da so v zadnjih letih odločno začeli reševati te pomanjkljivosti z zgoraj navedenimi ukrepi 
(glej odgovor Komisije na točko VI), vključno z zagotavljanjem podrobnejših informacij ter predhodno kodifikacijo 
ključnih konceptov in metodologij.
IX (a)
Komisija sprejema podobna (čeprav ne povsem enaka) priporočila iz oddelka poročila „Zaključki in priporočila“ 
(priporočila od 1 do 4).
IX (a) (i)
Komisija meni, da so sedanji postopki ocenjevanja kakovosti ustrezni. Še naprej si bo prizadevala za boljše doku -
mentiranje tega dela.
IX (a) (ii)
Komisija meni, da so kontrolni sistemi ocenjeni v okviru obiskov za dialog in posebnih vprašalnikov.
IX (a) (iii)
Komisija meni, da so preverjanja na kraju samem učinkovita (ustrezajo namenu), in želi opozoriti, da se obsežno 
preverjanje opravlja tudi interno. To priporočilo ne bi bilo nevtralno, kar zadeva sredstva.
IX (b) (i)
Komisija samo delno sprejema priporočilo. Preglednost je bila že izboljšana zaradi znatnih in učinkovitih dosežkov 
v zadnjih letih pri kodifikaciji konceptov in metodologij, ki se uporabljajo pri ocenjevanju skladnosti s postopkom 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ter z dajanjem vseh izračunov, ki so podlaga za ocene, na voljo državam člani -
cam. Postopek neodvisnega preverjanja bo okrepljen z nedavno ustanovljenim Evropskim fiskalnim odborom kot 
funkcionalno neodvisnim telesom, ki ga sestavlja pet strokovnjakov, katerih naloga je oceniti horizontalno skladnost 
odločitev in izvajanja proračunskega nadzora.
Odgovori Komisije 106
IX (b) (ii)
Komisija sprejema to priporočilo. Kot pri odgovoru Komisije na točko VII, od reforme zakonodaje iz leta 2011, znane 
kot „šesterček“, obstaja veliko večja operativna osredotočenost na ravni dolga. V resnici se je kršitev praga dolga 
v višini 60 % stopnjevala do ravni, ki pomeni sprožitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Konkretno je 
Komisija leta 2013 začela postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi dolga (in na podlagi primanj -
kljaja) za Malto, ki je iz postopka uspešno izstopila leta 2015. Hkrati je bil koncept dovolj hitrega zmanjševanja dolga 
uveljavljen z referenčnim merilom za zmanjšanje dolga in se zdaj ocenjuje kot del rednega spremljanja fiskalnega 
stanja držav članic s strani Komisije.
IX (b) (iii)
Komisija delno sprejema to priporočilo. Kot pri odgovoru na točko VII, se izvajanje strukturnih reform, vključno 
s tistimi v okviru programa ekonomskega partnerstva (EPP), spremlja v okviru evropskega semestra, tudi v okviru 
postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. Vendar člen 9 Uredbe (EU) št. 473/2013 z dne 21. maja 2013 ne 
predvideva posebnih korakov, kadar z izvajanjem strukturnih reform niso izpolnjena priporočila iz analize programa 
ekonomskega partnerstva. Pri državah, ki se posebej spremljajo zaradi čezmernih neravnotežij, se izvajanje reform 
spremlja v okviru postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem. Komisija meni, da že zdaj v celoti izvaja vsa poobla -
stila, ki so ji dodeljena v skladu z zakonodajo.
IX (b) (iv)
Komisija delno sprejema priporočilo glede obveznosti v zvezi s poročanjem držav članic, saj bi bilo treba uporabo 
postopka za ugotavljanje kršitev oceniti glede na zahteve v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
IX (b) (v)
Komisija tega priporočila ne sprejema, saj za strožji postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in uvedbo sank -
cij veljajo jasna pravna pravila in postopki, ki jih mora Komisija upoštevati. Komisija bo Svetu še naprej priporočala 
uvedbo sankcij, kjer je to ustrezno v skladu z zakonodajo.
Uvod
10
Opis ocen Eurostata je dejansko kompleksnejši. Ocene Eurostata vključujejo tudi druga orodja/korake, kot so prever -
janja notranje usklajenosti/verodostojnosti (tako znotraj podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanj -
kljajem kot tudi med temi podatki in podatki o statistiki državnih financ), preverjanja četrtletnih podatkov itd.
16
Svet določa letne fiskalne cilje za večletne postopke v zvezi s čezmernim primanjkljajem, medtem ko lahko Komi -
sija v zvezi s tem daje priporočila. V zvezi s strukturnimi fiskalnimi ukrepi šesterček in dvojček vključujeta posebne 
zahteve glede srednjeročnega fiskalnega načrtovanja. Zlasti direktiva o proračunskih okvirih (del šesterčka) (v 
poglavju V) določa zahteve glede srednjeročnih proračunskih okvirov, vključno s postopki za določanje večletnih 
ciljev za fiskalne agregate, projekcij srednjeročne politike in ocenjevanja dolgoročnih učinkov, hkrati pa zagotavlja 
usklajenost med letnimi proračuni in večletnimi zneski. Dvojček poziva tudi k predstavitvi nacionalnih srednjeročnih 
fiskalnih načrtov na podlagi neodvisnih napovedi.
Odgovori Komisije 107
20
Komisija opozarja, da morajo države članice poročati tudi o načrtovanih in/ali sprejetih ukrepih ter o razvoju njiho -
vega fiskalnega in gospodarskega stanja.
Opažanja
Odgovor na naslov pred točko 32
V zadnjih letih je bil okvir večkrat spremenjen, da bi se izboljšala kakovost podatkov v okviru postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem, uvedla dopolnilna pravila, okrepili mehanizmi skladnosti in povečala nacionalna odgovor -
nost. Sistem proračunskega nadzora v EU je tako postal bolj kompleksen. Ta kompleksnost je deloma nastala zaradi 
želje po boljšem upoštevanju gospodarskega stanja.
Uvedene zakonodajne spremembe je bilo treba tehnično uveljaviti. Za ta namen je bilo treba prilagoditi metodo -
logije in razvrstitve, ki se uporabljajo pri ocenjevanju skladnosti s Paktom za stabilnost in rast (SGP). Ta postopek je 
potekal z obširnimi razpravami v Ekonomsko-finančnem odboru (EFC) in drugih pristojnih organih Sveta. Te raz -
prave je omogočilo več pojasnil. Zaradi povečane kompleksnosti okvira za nadzor so bila potrebna dodatna poja -
snila v smislu preglednosti.
Zato so bili vsi pristopi k izvajanju revidiranega okvira povzeti v Vademekumu o Paktu za stabilnost in rast, ki je 
javno objavljen na spletni strani Komisije. Vademekum se bo zdaj letno posodabljal v skladu z zavezo iz Sporočila 
Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije.
Da bi Komisija nadalje povečala preglednost, od pomladi 2014 državam članicam zagotavlja vse potrebne informa -
cije za ponovitev zadevnih izračunov v zvezi z ocenjevanjem skladnosti, za preventivni in popravljalni del, vključno 
s podrobnimi Excelovimi preglednicami, ki predstavljajo postopne izračune. Kar zadeva diskrecijske ukrepe, Komi -
sija od pomladi 2014 v celoti javno objavlja sklope zbirnih podatkov o vplivu diskrecijskih ukrepov in stopnji enkrat-  
nih ukrepov ter je v skladu s Sklepi Sveta ECOFIN iz junija 2014 naredila še en korak naprej, saj je od pomladi 2015 
države članice obveščala o rezultatih ključnih individualnih davčnih ukrepov, vključenih v pristop od spodaj navzgor 
za države, vključene v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Poleg tega je dala Komisija na voljo podrobne informacije o glavnih ukrepih v delovnih dokumentih služb Komisije, 
ki so priloženi novim priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z napovedjo 
ključnih spremenljivk za izračun fiskalnega napora po osnovnem scenariju (npr. referenčna točka, s katero se bodo 
primerjale prihodnje napovedi za izračun po pristopu od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor).
Odgovori Komisije 108
35
Komisija želi opozoriti, da so vsi zadevni dokumenti, vključno s Kodeksom ravnanja in Vademekumom o paktu za 
stabilnost in rast ter drugimi zadevnimi obrazložitvenimi dokumenti o delovanju Pakta za stabilnost in rast, na 
voljo na spletni strani GD ECFIN http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/
index_en.htm .
41
Komisija poudarja, da je postopek že zdaj v celoti pregleden v odnosu do vseh zadevnih držav članic. Službe Komi -
sije zagotavljajo potrebne podrobne podatke o predpostavkah pri napovedih.
42
Čeprav je dokumentacija, ki vključuje zlasti predpostavke skupin, zadolženih za posamezne države (ki se razlikujejo 
od zgoraj navedenih skupnih zunanjih predpostavk), nedvomno kompleksna, se je v zadnjih letih znatno izboljšala 
in je skladna z dobrimi praksami.
45
Komisija poudarja, da so predpostavke, na podlagi katerih so pripravljene napovedi, opisane v dokumentu o sta -
lišču, ki se pripravi na začetku vsakega kroga napovedi. Predpostavke se nato posodobijo pred vsakim poznejšim 
shranjevanjem napovedi in objavijo v vsaki napovedi. Med pripravo rednih napovedi Komisije se večkrat skupaj 
sestanejo nacionalni referenti, strokovnjaki iz horizontalnih enot in višje vodstvo. Glavni del teh sestankov je raz -
prava o predpostavkah, ki so podlaga za napovedi.
48
Eurostat meni, da se ocenjevanje kakovosti izvaja dosledno. Interno preverjanje je podprto z ESR 2010 in Priročni -
kom o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu.
Poleg tega je doslednost ocen Eurostata zagotovljena z jasnimi in zelo centraliziranimi notranjimi postopki. To 
vključuje postopke za analizo metodoloških vprašanj in odločanje o njih, vključno z internimi metodološkimi sejami, 
uradnimi nasveti ali ugotovitvami z obiska v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Okvir 2, prva alinea
Komisija svoje ocene vedno in sistematično utemelji z dokazi. Ti so lahko v različnih oblikah, kot so celovita doku -
mentacija o določenem vprašanju, ki jo zagotovijo države članice, razprave med obiski za dialog ter nadaljnje 
obrazložitve v okviru rednih in stalnih izmenjav mnenj med državami članicami. Poleg tega so pomembna vprašanja 
dokumentirana v evidenci virov in metod za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Na splošno so vprašanja 
v zvezi z razvrščanjem pojasnjena v okviru postopka celovitega ocenjevanja.
Okvir 2, četrta alinea
Eurostat ne analizira sistematično ali podrobno premostitvenih preglednic za namene postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Premostitvene preglednice vsebujejo vse prenose statistike državnih financ, o katerih se je poro -
čalo v okviru programa za posredovanje po Evropskem sistemu računov, in na splošno niso pomembne za podatke 
v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Kjer je to pomembno, lahko Eurostat poišče pojasnilo v pre -
mostitveni preglednici.
Odgovori Komisije 109
49
Komisija prejema obvezne podatke, za katere meni, da so potrebni za oceno kakovosti. Iz tehničnih razlogov podatki 
v preglednicah v okviru postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem morda niso povsem popolni, kar je običajno 
utemeljeno z viri podatkov in sistemom zbiranja v konkretni državi, opisanimi v evidenci virov in metod za postopek 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Podatki iz pomladanskega obvestila za leto n–1 so se na primer sporočali prvič, 
vendar takrat morda niso na voljo vsi viri podatkov, zaradi česar so potrebne ocene.
50
Komisija dosledno uporablja pravila in smernice za vse države članice. Poudarja, da je razmejitev sektorja država 
določena v pravnem okviru. ESR, podprt s Priročnikom o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu (MGDD), določa 
merila za razvrstitev sektorjev, vključno z zelo podrobnim drevesom odločanja (ki se dosledno uporablja).
Poleg tega ima Eurostat za preverjanje razmejitve sektorja država na voljo register državnih subjektov, evidenco 
virov in metod za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vprašalnik o državno nadziranih subjektih, razvršče -
nih zunaj sektorja država (na voljo od leta 2011), in dokumente o prerazvrstitvah, ki se zahtevajo pred obiski v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Poleg tega je vprašanje razmejitve sektorja država ena od osrednjih tem na vsakem obisku v okviru postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem in zato zajeto v ugotovitvah misije.
Nazadnje, te evidence so posodobljene, saj morajo vse države članice letno posredovati seznam državno nadziranih 
subjektov, vključno z informacijami o njihovi razvrstitvi po klasifikaciji NACE, obveznostmi in, za subjekte z največ -
jim dolgom, rezultati zadnjih preizkusov tržnosti/netržnosti.
Pripombe glede Priloge III so navedene spodaj.
51
Komisija zagotavlja, da države članice uporabljajo ESR. Eurostat v ta namen ter za zagotovitev dosledne obravnave 
vseh primerov in držav članic ter za odpravo morebitnih vrzeli v razlagi zagotavlja smernice s Priročnikom o javno -
finančnem primanjkljaju in dolgu. Komisija želi pojasniti, da imata Eurostat in njegov generalni direktor izključno 
odgovornost za odločitve o statistiki v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009.
Komisija v zvezi s časovnimi obdobji, ki so se uporabila za analizo in razvrščanje javnih enot, meni, da razlike niso 
samo legitimne, temveč tudi potrebne, ker izražajo različne pravne, upravne ali poslovne ureditve.
Odgovori Komisije 110
Okvir 3, prva alinea
Kar zadeva popolnost registrov in analizo vsakega posameznega subjekta, se je Eurostat izjemoma strinjal, da se 
lahko preizkus tržnosti/netržnosti v državah članicah, ki imajo na tisoče (ali desettisoče) manjših subjektov na ravni 
lokalne oblasti, opravi na ravni skupine. Pri velikih in kompleksnih enotah se opravi podrobna analiza na ravni enote 
(in ne na ravni skupine). Eurostat se je s previdnostnim pristopom strinjal tudi pri drugi državi članici. To je stroš-  
kovno najučinkovitejši pristop glede na omejena sredstva nacionalnih statističnih uradov in Eurostata.
Eurostat ne more preveriti vsake posamezne enote v državah članicah. Eurostat letno preveri informacije iz vprašal -
nika o državno nadziranih subjektih, razvrščenih zunaj sektorja država, in kakršno koli drugo razpoložljivo gradivo.
Poleg tega se Eurostat strinja o prerazvrščanju po spremembi referenčnega merila, če to ne vpliva na podatke o pri -
manjkljaju in dolgu ali če ta vpliv zanemarljiv.
Okvir 3, druga alinea
Komisija meni, da so bila v vključenih primerih pravila ESR 95 upoštevana.
Če vzamemo samo prvi primer v tem oddelku (to velja za vse primere, samo zaradi učinkovitosti), je v Prilogi III 
navedeno:
„ena država članica je nadzorno enoto za finančne trge, ki je institucionalna enota, razvrstila v sektor država. 
V skladu z ESR 95 je treba takšne enote razvrstiti zunaj sektorja država (in sicer kot izvajalce pomožnih finančnih 
dejavnosti v sektorju finančnih družb). Druge države članice so te institucionalne enote pravilno razvrstile zunaj 
sektorja država“.
Vendar je mogoče nadzorno enoto za finančne trge razvrstiti v sektor država. Poleg tega je zaradi tega negotova 
metodološka obravnava, o kateri so se dogovorili strokovnjaki držav članic in Eurostata.
Okvir 3, tretja alinea
Eurostat državam članicam priporoča, naj enote analizirajo in prerazvrstijo vsako leto. To se zdaj izvaja za vse enote, 
katerih dolg presega 0,01 % BDP , in vse države članice si prizadevajo za pogostejše letno prerazvrščanje tudi pri 
manjših enotah.
Komisija letno zbira vprašalnik o državno nadziranih subjektih in ga analizira, da bi preverila, ali lahko vse enote še 
vedno opravijo 50-odstotni preizkus.
Odgovori Komisije 111
53
Komisija uporablja svojo analizo tveganja za izbor držav članic in tem za obiske za dialog. Teme z velikim tveganjem 
so vedno vključene na dnevni red predhodnih obiskov za dialog in standardnih obiskov za dialog (izhajajo iz ocene 
tveganja ali drugih virov). Poleg splošnih vprašanj z velikim tveganjem, ki so vedno na dnevnem redu misije, so 
vključena tudi posebna vprašanja na podlagi tveganj. Ko so bili predhodni obiski za dialog vključeni v standardne 
obiske za dialog, so se rezultati uporabili za ugotavljanje tveganih področij, ki so bila nato obravnavana na obisku za 
dialog. Eurostat meni, da na obisku obravnava vprašanja z velikim tveganjem (npr. pri Italiji so bile razprave o evi -
dentiranju bruto investicij v osnovna sredstva na podlagi denarnih sredstev rezultat ocene tveganja iz leta 2012).
Medtem ko v preteklosti ni bilo utemeljitve za označitev spremembe, in sicer v obliki opombe, se je ta praksa že 
spremenila in zato so opombe zdaj obvezne.
Medtem ko je ocena tveganja v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dobro dokumentirana v celot -
nem letnem postopku, je dajanje konkretnih opomb glede posameznega vidika ocene tveganja prostovoljno. Euro-  
stat se strinja, da spremembe stopnje tveganja zahtevajo podrobnejšo utemeljitev in pisne opombe.
54
Eurostat meni, da je trajanje obiskov zadostno za ustrezno preučitev vprašanj glede kakovosti podatkov. Po po-  
trebi lahko obiske podaljša ali opravi nadaljnje obiske. Komisija meni, da je „število tem“ eno od meril, vendar sta 
pomembna tudi kompleksnost vprašanja in/ali morebiten vpliv na podatke glede postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem.
Komisija poudarja, da obisk za dialog ni samostojno orodje za preučitev vprašanj glede kakovosti podatkov. Obisk za 
dialog je bolj namenjen ugotavljanju nevarnosti in morebitnih problemov glede kakovosti podatkov iz poročila  (Uredba 
Sveta (ES) št. 479/2009), medtem ko se podatki ocenjujejo dvakrat letno, aprila in oktobra. Vsem obiskom za dialog 
sledi nadaljnje ukrepanje in se dopolnjujejo z rednim ocenjevanjem ter obratno.
55
Institucionalni dogovori ter nadzorni in kontrolni sistemi so na dnevnih redih predhodnih obiskov za dialog in stan -
dardnih obiskov za dialog, sicer pa vsi dnevni redi obiskov vključujejo oddelek, namenjen reševanju teh vprašanj. 
Poleg tega je bil leta 2012 uveden vprašalnik, namenjen tem vprašanjem. Nazadnje se dodatne informacije o insti -
tucionalnih dogovorih zagotavljajo z medsebojnimi strokovnimi pregledi nacionalnih statističnih uradov, evidenc 
virov in metod za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem ter memorandumov o soglasju, ki jih nacionalne 
institucije podpišejo glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Komisija se strinja, da bo analizirala, kako bi bilo mogoče v prihodnje to vprašanje podrobneje dokumentirati.
Odgovori Komisije 112
56
Opozoriti je treba, da je to opažanje izračunano na podlagi najskrajnejših primerov, namesto povprečnih, kar bi bilo 
ustrezneje (slika 6). Te „skrajnosti“ so večinoma utemeljene: v primeru Nemčije je na primer predhodni obisk za dia -
log glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem leta 2013 vključeval dva sestanka Eurostata z nacionalnimi 
organi. Po vsakem sestanku so bile oblikovane začasne ugotovitve in ukrepi, končno skupno poročilo z glavnimi 
zaključki in priporočili pa je bilo pripravljeno, ko se je končal celotni dvodelni obisk oziroma po drugem sestanku. 
Enaka utemeljitev velja za Češko: leta 2012 je bil predhodni obisk za dialog poslan po 14 tednih, vendar je bil objav -
ljen šele po 25 tednih, skupaj z ugotovitvami standardnega obiska za dialog.
O ukrepih se Eurostat in države članice dogovarjajo med obiskom za dialog in po njem, državi članici pa se posre -
dujejo teden dni po obisku (kar pomeni, da so izredno točni). Države članice se zavežejo z dogovorom z Eurostatom 
glede vsebine in roka. Pred vsakim obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem se roki določijo glede 
na vrsto ukrepa in glede na to, ali ukrep vpliva na podatke o primanjkljaju in dolgu, ter se tesno spremljajo. Seznam 
ukrepov, ki se izvajajo, se pregleda ob vsakem obisku. Zaradi institucionalnih dogovorov, potrebnih v državi, ali po-  
trebe po izvajanju novih sistemov zbiranja podatkov je za izvajanje nekaterih ukrepov potrebnega več časa. Poleg 
tega so ukrepi vključeni v poročila o obiskih, ki so javno dostopna na spletni strani Eurostata.
Ukrepi, ki vplivajo na poročane podatke o primanjkljaju in dolgu, se upoštevajo pri oceni kakovosti. Nerešeni ukrepi 
glede vprašanj, ki pomembno vplivajo na primanjkljaj in dolg, lahko vodijo tudi do pridržka.
57 (b)
O metodoloških vprašanjih se dvakrat letno redno razpravlja s strokovnjaki držav članic v delovni skupini za stati -
stične podatke glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Poleg tega Eurostat v zadnjih letih predseduje delovni skupini o Priročniku o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, 
ki zaseda dvakrat do trikrat letno, da bi se dogovorila o posodobljeni različici Priročnika.
58
Politika Eurostata je, da objavi vse nasvete, zagotovljene državam članicam. Vendar če država članica nasprotuje 
objavi zaradi zaupnosti (ker na primer vsebuje poslovno občutljive informacije, saj se smernice pogosto nanašajo na 
konkretne zadeve, ali ker operacija ne bo izvedena po smernicah), se Eurostat s tem strinja.
Eurostat se strinja s tem opažanjem in je v tem okviru pripravljen z državami članicami razpravljati o tem, kako 
komunicirati o zagotovljenih nasvetih brez kršenja zaupnosti. Ta postopek je že začel z vključitvijo informacij 
o zagotovljenih nasvetih v zadnje poročilo Ekonomsko-finančnemu odboru.
Odgovori Komisije 113
59
Sposobnost prepoznavanja „enkratnih“ ukrepov, kot so opredeljeni v Paktu za stabilnost in rast, je bistvena za 
izvajanje fiskalnega nadzora. Posebne smernice, vključno z okvirnim in odprtim seznamom „enkratnih“ ukrepov, 
so bile oblikovane kot rezultat reforme Pakta za stabilnost in rast leta 2005 ter objavljene v poročilu Javne finance 
v EMU v letu 2006 (glej poročilo Javne finance v EMU v letu 2006: „ Opredelitev in prepoznavanje enkratnih in začasnih 
ukrepov “, oddelek II.4.2, na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf ). 
Odtlej Komisija te smernice uporablja kot referenčno točko za svoje nadzorne dejavnosti. Smernice iz leta 2006 so 
bile nedavno razširjene z uvedbo „vodilnih načel“ in posodobitvijo seznama „značilnih“ primerov. Te prenovljene 
smernice so bile objavljene v Poročilu o javnih financah v EMU v letu 2015: „ Enkratni ukrepi – načela razvrščanja, 
ki se uporabljajo pri fiskalnem nadzoru “, oddelek II.3 (objavljeno decembra 2015), na voljo na: http://ec.europa.eu/
economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf .
60
Opredelitev enkratnih ukrepov ter okvirni in odprti seznam „značilnih“ primerov sta bila objavljena v poročilu Javne 
finance v EMU v letu 2006: „ Opredelitev in prepoznavanje enkratnih in začasnih ukrepov“ , del II, oddelek 4.2, na voljo 
na: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf .
Komisija opozarja, da je nedavno razširila smernice in objavila načela za razvrščanje, ki se uporabljajo pri pre -
poznavanju „enkratnih“ ukrepov, ter okvirni seznam „standardnih“ primerov v Poročilu o javnih financah v EMU 
v letu 2015: „ Enkratni ukrepi – načela razvrščanja, ki se uporabljajo pri fiskalnem nadzoru “, oddelek II.3 (objavljeno 
decembra 2015), na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf .
Vendar je treba poudariti, da je vedno potrebna strokovna presoja, saj je treba temeljito preučiti značilnosti vsakega 
posameznega ukrepa na podlagi načel za razvrščanje, ki jih uporablja Komisija.
Okvir 4
Po seznamu, objavljenem decembra 2015 (po reviziji Sodišča), in sicer seznamu „standardnih“ primerov „enkratnih“ 
ukrepov, kot je bil objavljen v Poročilu o javnih financah v EMU v letu 2015: „ Enkratni ukrepi – načela razvrščanja, ki se 
uporabljajo pri fiskalnem nadzoru “, oddelek II.3, okvir 4 ne kaže sedanjega stanja.
Ukrepi, ki povečujejo primanjkljaj
Komisija poudarja, da so proračunski stroški takih izrednih dogodkov običajno razmeroma višji glede na velikost 
gospodarstva v manjših državah.
Odgovori Komisije 114
61
Komisija opozarja, da skupno dogovorjena pravila Pakta za stabilnost in rast zaradi boljšega upoštevanja gospo -
darskega stanja vključujejo določbe, oblikovane za odzivanje na nepredviden razvoj dogodkov in nepričakovane 
dogodke ter za prilagajanje nanje. Njihova uveljavitev je bila opredeljena v dopisu namestnikom Ekonomsko-finanč -
nega odbora: „ Izboljšanje ocenjevanja uspešnih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem –, specifi -
kacija metodologije “, z dne 12. junija 2014.
62
Komisija priznava, da koncept „nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov“ ni bil dokončno opredeljen 
vnaprej. Vendar je iz metodologije za ocenjevanje uspešnih ukrepov, kot je podrobno opisana v dopisu namestni -
kom Ekonomsko-finančnega odbora: „ Izboljšanje ocenjevanja uspešnih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem -, specifikacija metodologije “, z dne 12. junija 2014, jasno razvidno, da nižja rast od tiste v napovedi, na 
kateri temelji priporočilo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, običajno pomeni primer „nepriča -
kovanega neugodnega gospodarskega dogodka“.
Zato se Komisija ne strinja z opažanjem Sodišča v zvezi s Francijo1.
Svet je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Francijo začel 27. aprila 2009 s prvotnim rokom leta 2012. 
Ta rok je bil 2. decembra 2009 podaljšan na leto 2013 in 21. junija 2013 na leto 2015 na podlagi ugotovitve, da so bili 
sprejeti uspešni ukrepi, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativ -
nimi posledicami za javne finance.
Komisija je uporabila veljavni pravni okvir, kot je pojasnjeno v priporočilih iz let 2009, 2013 in 2015 ter v priloženih 
delovnih dokumentih služb Komisije.
Odgovor na naslov pred točko 63
Komisija želi poudariti, da se je podlaga za oceno kakovosti podatkov močno izboljšala, saj je bilo poročanje podat -
kov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem s strani držav članic od leta 2005 zelo izpopolnjeno in 
dopolnjeno s podrobnimi dodatnimi podatki.
Komisija se sicer strinja, da je bil pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast tradicionalno večji poudarek namenjen pri -
manjkljaju kot dolgu, vendar poudarja, da sta bila v poročilih iz člena 126(3) kot pomemben dejavnik vedno upošte -
vana bruto javni dolg in njegova vzdržnost.
Od reforme zakonodaje iz leta 2011, znane kot „šesterček“, obstaja veliko večja operativna osredotočenost na ravni 
dolga. Kršitev praga dolga v višini 60 % BDP se je stopnjevala do ravni, ki pomeni sprožitev postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem, koncept dovolj hitrega zmanjševanja dolga pa se je uveljavil z referenčnim merilom za 
zmanjšanje dolga in se zdaj ocenjuje kot del rednega spremljanja fiskalnega stanja držav članic s strani Komisije.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.
Odgovori Komisije 115
64
Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 določa splošni okvir za izražanje pridržkov o kakovosti dejanskih podatkov in spre -
minjanje dejanskih podatkov, o katerih poročajo države članice. V skladu s to uredbo lahko Eurostat uporabi taka 
pooblastila, če obstajajo dokazi, da podatki, o katerih poročajo države članice, niso skladni z računovodskimi pravili 
in zlasti z metodologijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Eurostat pridržke izrazi samo izjemoma in jih utemelji samo pod določenimi pogoji. Pri tem uporabi svojo strokovno 
presojo. Vendar neobstoj konkretnega pridržka ali spremembe ne pomeni, da ni tekočih vprašanj, ki jih je treba 
rešiti z državami članicami, temveč da po mnenju Eurostata ta vprašanja ne vplivajo pomembno na maastrichtski 
primanjkljaj in dolg. Druga možnost bi bila, da bi v vsakem obvestilu navedli pridržke za vse države, kar bi bilo neso -
razmerno in ne bi ustrezalo namenu pridržkov.
Poleg tega se pogosto zgodi, da države članice svoje podatke prilagodijo po vprašanjih, ki jih Eurostat postavi 
v času pojasnjevanja. Take prilagoditve v končnem sporočilu za javnost niso vidne, saj Eurostat ni dal nobenega 
pridržka ali spremembe.
65
Eurostat ima postopek, v katerem so določeni koraki, časovni razpored in vloga vsakega akterja med analizo obves -
til pred sporočilom za javnost. Ta postopek vključuje redne sestanke z višjim vodstvom in generalnim direktorjem, ki 
opravlja naloge glavnega statistika Evropske unije.
Pridržki in spremembe podatkov temeljijo na strokovni presoji na podlagi informacij o kakovosti in količini, ki so na 
voljo pred postopkom pojasnjevanja in med njim, ter so predmet skrbnega razmisleka, kot je bilo navedeno zgo -
raj. Ta postopek se izvaja izključno na statistični podlagi z uporabo statističnih pooblastil, ki jih ima Eurostat za ta 
namen in brez kakršnega koli poseganja drugih služb Komisije ali katerega koli drugega zunanjega telesa.
Naknadne spremembe podatkov so pokazale, da je Eurostatov pristop k pridržkom načeloma učinkovit in uspešen: 
„brez velikih presenečenj“, kar pomeni, da kadar je bilo neko vprašanje znano, vendar se je Eurostat odločil, da ni 
treba podati pridržka, niso bile potrebne znatne spremembe podatkov o primanjkljaju ali dolgu.
Okvir 5
Češka, prva alinea
Od leta 2010 se vsako leto opravi preizkus tržnosti/netržnosti za javne nefinančne družbe in nepridobitne institucije, 
razvrščene v S.15. Rezultati preizkusa so Eurostatu predstavljeni v vprašalniku o državno nadziranih subjektih, razvr -
ščenih zunaj sektorja država, ali na seznamu državnih enot, ki se zahteva pred obiskom za dialog v okviru postopka 
v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Odgovori Komisije 116
Francija, prva alinea
Obravnava razgradnje jedrskih objektov in morebitna pavšalna plačila v zvezi s tem pa so še vedno predmet raz -
prave (tudi v okviru ESR 2010). Do sprejetja dogovora za zdaj ni posebnih smernic glede obravnave razgradnje 
jedrskih objektov in pavšalnih plačil v zvezi s tem.
Francija, druga alinea
Zaradi velikega števila državnih enot v Franciji (več kot 80 000 enot v S.13 in več kot 8 000 državno nadziranih 
subjektov, razvrščenih zunaj sektorja država) se je Eurostat strinjal glede skupne obravnave enot na ravni lokalne 
oblasti.
Eurostat ne more podati pridržkov glede vprašanja, v zvezi s katerim ne obstajajo pravila v Evropskem sistemu raču -
nov ali Priročniku o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu.
Nemčija, prva alinea
V letih 2011–2013 ni bilo nobenega pomembnega rednega prerazvrščanja enot s pomembnim vplivom na deleže 
javnofinančnega primanjkljaja in dolga (tj. blizu 0,1 % BDP ali več). Zato obseg zadevnih sprememb ne bi vplival na 
deleže javnofinančnega primanjkljaja in dolga, zbrane zaradi fiskalnega nadzora.
Za vse prerazvrstitve v okviru: (1) enkratnih metodoloških sprememb, (2) spremembe referenčnega merila za nem -
ške nacionalne račune leta 2011 in (3) prehoda na ESR 2010, pri katerih so bili vplivi na zneske javnofinančnega pri -
manjkljaja in dolga znatni (blizu 0,1 % BDP ali več), so bili podatki za celotno referenčno obdobje postopka v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem ustrezno spremenjeni.
Nemčija, druga alinea
Obravnavana zadeva pomeni tveganje za kakovost podatkov, in ko je enkrat prepoznana, jo Eurostat v skladu 
z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 začne obravnavati postopoma zaradi kompleksnosti nemškega statističnega sis -
tema in velikosti nemškega sektorja država.
Komisija ni seznanjena, da bi se zadevno tveganje uresničilo. Eurostat ni ugotovil nobenih težav glede kakovosti 
v zvezi s tem na podlagi ocene podatkov.
Glede na kompleksen statistični sistem v Nemčiji, pravni mandat, na katerem temelji redno zbiranje statističnih 
podatkov, in omejene vire zahteva postopek izvajanja zadevnih postopkov za nerešene (po velikosti majhne) posa -
mezne operacije na državni in lokalni ravni strukturne rešitve.
Glede na velikost transakcij in dejstvo, da na tej stopnji ni mogoče sklepati o rezultatih analize, Komisija meni, da na 
nemške podatke o primanjkljaju na tej podlagi ni treba podati pridržka.
Malta, prva alinea
Pogodba o novaciji za prenos pravnega lastništva projekta na družbo Malita je bila podpisana 28. decembra 2011 
(spremenjena februarja 2012) in torej po obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2011. 
Prav tako je bil dogovor o najemu podpisan 26. junija 2012, kar je bilo prav tako po obvestilu o postopku v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2011.
V obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2012 je malteški nacionalni statistični urad 
ustrezno obravnaval vse zadevne točke. Eurostat je v pismu iz avgusta 2012 po temeljiti analizi potrdil, da je treba 
družbo Malita uvrstiti v sektor nefinančnih družb.
Komisija zato meni, da ni bil potreben pridržek.
Odgovori Komisije 117
Italija, prva alinea
Komisija (Eurostat) skrbno spremlja napredek pri tem vprašanju. Italija uporablja postopni pristop, vključno 
z vzpostavljanjem novih virov podatkov in ocenjevanjem.
Okvir 6
Sodišče se sklicuje na osnovne makroekonomske predpostavke, na katerih temeljijo pragi primanjkljaja in dolga, 
določeni v Pogodbi. Medtem ko se makroekonomsko okolje spreminja, Komisija ostaja zavezana delovanju v skladu 
z določbami Pogodbe in sekundarne zakonodaje, ki jo podpira.
Splošni fiskalni okvir se je znatno spremenil, ne nazadnje tudi zaradi reform, uvedenih s šesterčkom in dvojčkom 
v zadnjih letih, pri čemer je bil cilj oblikovati „pametna pravila“, ki omogočajo boljše odzivanje na prevladujoče 
gospodarsko stanje in prilagajanje temu stanju.
Pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast je bil sicer tradicionalno večji poudarek namenjen primanjkljaju kot dolgu, 
vendar Komisija poudarja, da je bilo v tem okviru dosledno obravnavano vprašanje dolga. Zlasti je treba spomniti, 
da ima sestavina srednjeročnega proračunskega cilja v zvezi z implicitnimi obveznostmi in dolgom (MTOILD) vgrajen 
element, ki predstavlja proračunski saldo, ki bi stabiliziral delež dolga pri 60 % BDP , in dopolnilni element, ki pred -
stavlja dodatni proračunski saldo, potreben za države, katerih dolg presega 60 % BDP .
Od reforme zakonodaje iz leta 2011, znane kot „šesterček“, obstaja veliko večja operativna osredotočenost na ravni 
dolga. Kršitev praga dolga v višini 60 % BDP se je stopnjevala do ravni, ki pomeni sprožitev postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem, koncept dovolj hitrega zmanjševanja dolga pa se je uveljavil z referenčnim merilom za 
zmanjšanje dolga in se zdaj ocenjuje kot del rednega spremljanja fiskalnega stanja držav članic s strani Komisije.
70
Komisija opozarja, da začetna raven dolga ustreza opredelitvi referenčnega merila za zmanjšanje dolga na podlagi 
razlike do 60-odstotnega praga.
Pri državah članicah, katerih dolg je večji od 60 % BDP , je treba pri priporočenem načinu prilagoditve upoštevati, 
da mora dolg izpolnjevati vsaj v prihodnost usmerjeno referenčno merilo dolga ob koncu obdobja odprave. Zato je 
lahko raven primanjkljaja, priporočena za končno leto, pod 3 % BDP , rok za odpravo pa je lahko pri zelo zadolženih 
državah članicah daljši, saj je treba obseg strukturne prilagoditve tehtati glede na njeno izvedljivost v določenem 
številu let.
Dejstvo, da je treba za izpolnitev referenčnega merila dolga javnofinančni primanjkljaj zmanjšati pod 3 % BDP , 
je upoštevano v priporočilih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so bila do zdaj izdana na podlagi 
kršitve merila dolga.
71
Komisija opozarja, da navedene projekcije temeljijo na nespremenjeni politiki. Če bi predpostavljali, da bi države 
članice v celoti izpolnjevale svoje obveznosti v skladu s Paktom za stabilnost in rast, bi bili rezultati boljši.
Konkretno bi Italija po scenariju popolne skladnosti s Paktom za stabilnost in rast upoštevala referenčno merilo za 
zmanjšanje dolga (v prihodnost usmerjena različica) do leta 2019, Francija pa do leta 2018. Podatki MDS, uporabljeni 
za Ciper, znatno odstopajo od tistih, ki jih je uporabila Komisija.
Odgovori Komisije 118
72
Analiza pomembnih dejavnikov se izvaja v skladu z zahtevami Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97.
V zakonodaji je dejansko določen širok seznam mogočih pomembnih dejavnikov, ki ni izčrpen, saj mora Komisija 
upoštevati tudi dejavnike, ki jih zadevna država članica šteje za pomembne.
Komisija navede in, kolikor je to mogoče, količinsko opredeli učinek različnih pomembnih dejavnikov. Ni formule, po 
kateri bi lahko pretehtali vse različne dejavnike in ki bi vodila do samodejnega zaključka. Komisija svojo podrobno 
analizo objavi v delovnih dokumentih služb Komisije.
73
Komisija se ne strinja s trditvijo, da so razlogi za ugotovitve nejasni. Analiza pomembnih dejavnikov je določena 
v zakonodaji (Uredba Sveta (ES) št. 1467/97), v skladu s katero Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, če ti 
znatno vplivajo na oceno skladnosti z merili primanjkljaja in dolga. Poleg tega mora Komisija v skladu z zakonodajo 
upoštevati tudi dejavnike, ki jih za pomembne šteje zadevna država članica. Namen tega je zagotoviti ustrezno eko -
nomsko oceno stanja pred odločitvijo o začetku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Zakonodaja za primer kršitve merila za primanjkljaj določa širok seznam mogočih pomembnih dejavnikov, ki pa ni 
izčrpen in ne navaja nobene prednostne obravnave. Če javnofinančni dolg presega 60 % BDP , se pomembni dejav -
niki upoštevajo samo pri odločitvi o tem, ali uvesti postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, če primanjkljaj 
ostaja blizu referenčne vrednosti in se kršitev šteje za začasno.
V primeru kršitve merila dolga se lahko upoštevajo vsi pomembni dejavniki, ne glede na raven primanjkljaja.
Komisija v skladu z zgoraj opisanimi določbami pri pripravi poročila v skladu s členom 126(3) navede in, kolikor je to 
mogoče, oceni učinek različnih pomembnih dejavnikov.
Komisija v zvezi s tem opozarja, da so bili v poročila na podlagi člena 126(3), izdana za Italijo, Belgijo (februar 2015) 
in Finsko (februar, maj in november 2015), vložena precejšnja prizadevanja, da bi bila analiza pomembnih dejavnikov 
veliko obsežnejša in preglednejša kot v preteklosti.
Hkrati in skladno z duhom zakonodaje ni formule, po kateri bi lahko pretehtali vse različne dejavnike in ki bi vodila 
do samodejnega zaključka.
74
Komisija si prizadeva za tesno sodelovanje z državami članicami v stalnem procesu izvajanja Pakta za stabilnost 
in rast, vključno s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Pri tem sodelovanju sta ključna interakcija in 
razprava, ki sta mogoči prek zadevnih ekonomskih odborov, zlasti prek namestnikov Ekonomsko-finančnega odbora 
(EFC-A). Komisija redno pripravlja analitične in operativne dopise za namestnike Ekonomsko-finančnega odbora, 
da bi državam članicam pojasnila svoj pristop k razlagi in izvajanju Pakta za stabilnost in rast ter pridobila njihovo 
mnenje o utemeljitvi Komisije.
Odgovori Komisije 119
Da bi Komisija povečala preglednost, od pomladi 2014 državam članicam zagotavlja vse potrebne informacije, da 
lahko te v celoti ponovijo izračun ocene uspešnih ukrepov, torej vključno s podrobnimi Excelovimi preglednicami, ki 
predstavljajo postopne izračune za pristop od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor. Poleg tega se državam člani -
cam posredujejo vsi podatki in izračuni glede skladnosti z referenčnim merilom za zmanjšanje dolga in minimalno 
linearno strukturno prilagoditvijo. Vendar podatki zaradi posebne zahteve držav članic niso povsem javni, temveč 
se posredujejo prek skupne platforme CIRCA, do katere imajo dostop samo člani Ekonomsko-finančnega odbora in 
njihovi namestniki.
75
Komisija priznava, da bi lahko bili delovni dokumenti služb Komisije, objavljeni pred februarjem 2015, preglednejši, 
kar zadeva podatke, vključene v osnovni scenarij, na katerem temeljijo priporočila v okviru postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem. Vendar opozarja, da so bile take informacije od pomladi 2014 na voljo v podrobnih Exce -
lovih preglednicah, ki predstavljajo postopne izračune, ki jih je sama uporabila pri ocenjevanju skladnosti, in so 
bile državam članicam posredovane prek platforme CIRCA. Zato so imele države članice v celoti dostop do sklopa 
podatkov, potrebnih za ponovitev izračunov fiskalnih naporov in drugih spremenljivk, na katerih temelji ocena 
skladnosti s priporočili v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kot v primeru Francije februarja 2015. 
Poleg tega so zadevne informacije od februarja 2015 na voljo v datotekah z napovedmi, objavljenih v javni različici 
zbirke podatkov AMECO in dostopnih splošni javnosti.
Informacije, ki jih vsebujejo te datoteke, zadostujejo za ponovitev izračuna napora od spodaj navzgor, kot ga je 
izračunala Komisija. Vključuje predvsem skupni obseg diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov (z enkratnimi ukrepi 
in brez njih), gibanje odhodkov, gibanje obrestnih mer in podatke o brezposelnosti. To so edini podatki, potrebni 
za izračun osnovnega scenarija. Poleg tega je v delovnem dokumentu služb Komisije jasno obrazloženo, kako je 
zgrajen osnovni scenarij.
76
Komisija opozarja, da Uredba določa, da se v primeru kršitve merila dolga upoštevajo vsi pomembni dejavniki, ne 
glede na raven primanjkljaja.
Okvir 7 (i)
Komisija meni, da ciklično prilagojeno referenčno merilo za zmanjšanje dolga v daljšem časovnem obdobju ne 
zajame popolnoma vpliva zelo nizke inflacije. Čeprav je bila ciklično prilagojena raven dolga razvita zato, da bi 
izključili vpliv gospodarskega cikla na ocenjevanje skladnosti s pravilom o dolgu, je treba poudariti, da se razlika 
v potencialni in dejanski stopnji rasti BDP s prilagoditvijo odpravi šele v treh letih. Zato lahko dolgotrajna majhna 
nominalna rast BDP , ki jo v zadnjih letih beleži več držav članic, kljub temu vpliva na skladnost s pravilom o dolgu, 
čeprav se ocenjuje na podlagi ciklično prilagojene ravni dolga. Poleg tega referenčno merilo dolga ne upošteva 
spreminjanja cen. Pri ciklično prilagojeni ravni dolga se uporablja deflator BDP ob realizaciji, kar pomeni, da ni 
mogoč popravek zaradi nepričakovano nizke inflacije. Vendar je v več državah nepričakovano znižanje inflacije 
pomenilo znatno povišanje dejanskih stroškov financiranja dolga. Povečanje razlike v dejanskih stroških financiranja 
in dejanski stopnji rasti BDP je znatno negativno vplivalo na dinamiko dolga v več državah.
Odgovori Komisije 120
Okvir 7 (ii)
Komisija v zvezi s skladnostjo Italije z merilom za zmanjšanje dolga poudarja, da še ni mogla izvesti ocenjevanja za 
leto 2016, ko je bilo na začetku leta 2015 pripravljeno poročilo na podlagi člena 126(3).
Preden je mogoče izvesti ocenjevanje za naslednje leto, mora biti določena pravno veljavna zahteva Sveta. Svet 
priporočila poda spomladi. Za države članice iz preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast se te zahteve določijo 
na podlagi cikličnega stanja gospodarstva zadevne države članice (kakor je izmerjeno glede na proizvodno vrzel) in 
tveganj glede vzdržnosti – podrobnosti so navedene v sporočilu Komisije o prožnosti iz januarja 2015, ki je na voljo 
na http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52015DC0012&qid=1458080409812&from=EN.
Prvo ocenjevanje skladnosti za leto 2016 je bilo izvedeno pomladi 2015 in je pokazalo na veliko skladnost z zahte -
vami. Podrobnosti so navedene v zadevnih delovnih dokumentih služb Komisije, ki so na voljo na http://ec.europa.
eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
Okvir 7 (iii)
Komisija poudarja, da je bil metodološki okvir za ocenjevanje vpliva strukturnih reform na fiskalno vzdržnost 
predstavljen v dopisu, posredovanem državam članicam prek namestnikov Ekonomsko-finančnega odbora febru -
arja 2015. Pri ocenjevanju italijanskega programa stabilnosti, izvedenem maja 2015, je navedla, da je ocenila more -
bitni vpliv na vzdržnost javnih financ iz načrta strukturnih reform, ki so ga predložili organi oblasti, in da je glede 
na metode, uporabljene za prikaz njihovih učinkov (zlasti QUEST), ocenila, da je količinsko opredeljeni vpliv reform 
verjeten.
78
Komisija je ravnala povsem v skladu s pravili. Obveznost (in ne možnost) upoštevanja pomembnih dejavnikov je 
jasno določena v Uredbi, ki navaja neizčrpne sezname dejavnikov, ki jih je treba upoštevati. Med njimi so izrecno 
navedeni prilagajanje srednjeročnemu proračunskemu cilju, izvajanje politik za preprečevanje in odpravljanje 
neravnotežij ter izvajanje politik v okviru skupne strategije Unije za rast.
Pravilo o dolgu ne pomeni, da se za državo članico samodejno uvede postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 
ko ta ne izpolni količinsko opredeljenega cilja. Ta nesamodejnost je v Uredbi izrecno predvidena.
80
Komisija meni, da zadevnega ukrepa ne bi smeli šteti za enkratnega v skladu z vodilnimi načeli, posodobljenimi 
v Poročilu o javnih financah v EMU v letu 2015, za zagotovitev njihove dosledne uporabe. V skladu s temi smerni -
cami dodatek sam po sebi ni bil niti začasen niti neponavljajoč–, saj naj bi imel po pričakovanjih trajen vpliv (od 
leta 2012 do leta 2017)– in ga zato ni bilo mogoče šteti za enkratnega. Poročilu o javnih financah v letu 2015 je na 
voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/public_finances_emu_en.htm.
Odgovori Komisije 121
81
Svet je 10. marca 2015 menil, da na podlagi razpoložljivih dokazov ni mogoče sklepati, da ni uspešnega ukrepanja, 
saj je bilo ugotovljeno, da je skupni fiskalni napor v skladu z ravnjo, ki jo zahteva Svet (na podlagi metodologije od 
spodaj navzgor, na metodologijo od zgoraj navzdol pa je vplivala nizka inflacija), in da je treba zato podaljšati rok 
za odpravo. Poleg tega so bili podatki o realizaciji (in tudi napoved Komisije pomladi 2015 o nominalnem saldu za 
leto 2015) boljši, kot je Komisija pričakovala marca 2015.
82
Komisija se s tem opažanjem ne strinja, saj se po informacijah, ki so bile na voljo v času ocenjevanja, pravočasna 
odprava do leta 2015 ni zdela več mogoča. V takih okoliščinah je ustrezno v pravnem okviru Pakta za stabilnost in 
rast: (i) raziskati vzroke za to, kar kaže na ugotovitev, da „na podlagi razpoložljivih dokazov na splošno ni mogoče 
sklepati, da priporočena prizadevanja v letih 2013 in 2014 niso bila izpolnjena“, in (ii) zagotoviti nov veljaven način 
prilagoditve, da se zadevni državi zagotovijo ustrezne smernice glede politike.
83
Komisija spominja na svojo obveznost v skladu z Uredbo, da upošteva pomembne dejavnike. V zakonodaji so dolo -
čeni neizčrpni seznami dejavnikov, ki jih je treba upoštevati. Med njimi so izrecno navedeni prilagajanje srednje -
ročnemu proračunskemu cilju, izvajanje politik za preprečevanje in odpravljanje neravnotežij ter izvajanje politik 
v okviru skupne strategije Unije za rast.
V zvezi z utemeljitvijo, uporabljeno v konkretnih zadevah, sta zadevna dokumenta na voljo na http://ec.europa.eu/
economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm  in http://ec.europa.eu/economy_
finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm  za Francijo oziroma Italijo.
84
Komisija poudarja, da je v skladu s pravnim okvirom Svet institucija, ki odloča. Zato ima pravico, da ovrže priporočilo 
Komisije v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in ni odgovoren Komisiji.
Države članice bi lahko izboljšale poročanje o popravljalnih ukrepih
Komisija meni, da ji veljavne določbe in/ali smernice o vsebini dokumentov v zvezi s fiskalnim nadzorom, vključno 
s poročanjem o popravljalnih ukrepih v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, dajejo trdno podlago 
za učinkovit fiskalni nadzor in spremljanje, če jih države članice ustrezno spoštujejo. Zato ne vidi nobene konkretne 
potrebe po spremembi veljavne zakonodaje, da bi se državam članicam naložile večje obveznosti glede poročanja.
Odgovori Komisije 122
85
Za uveljavljanje skladnosti z zahtevami glede poročanja je možnost sankcij v okviru postopka v zvezi s čezmer -
nim primanjkljajem omejena na neskladnost s proračunskimi cilji v okviru navedenega postopka. Vendar lahko 
pomanjkanje ustreznega poročanja škodi zadevni državi članici, saj lahko pomanjkanje dovolj podrobnih informacij 
o sprejetih ukrepih in proračunskih gibanjih, danih na voljo Komisiji, vodi do strožjega postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, če se na ta način ugotovi, da cilji navedenega postopka niso doseženi.
Komisija vsekakor stalno spremlja fiskalno stanje držav članic prek zadevnih nacionalnih referentov, ki sodelujejo pri 
rednih nadzornih misijah v državah članicah. V zvezi z rednejšim poročanjem, kot je na primer tisto, ki je bilo uve -
deno v okviru šesterčka in dvojčka prek programov stabilnosti spomladi in osnutkov proračunskih načrtov jeseni, so 
določene podrobne zahteve glede tega, o čem mora poročati država članica. Komisija lahko v skladu s členom 7(2) 
Uredbe (EU) št. 473/2013 od države članice zahteva, naj ponovno predloži svoj osnutek proračunskega načrta, če 
meni, da v njenem osnutku proračunskega načrta ni ustrezno dokazano, da je njen fiskalni načrt skladen z zahte -
vami. Vendar je res, da so možnosti Komisije glede izvrševanja, kadar država članica ne izpolnjuje splošnejših zahtev 
glede poročanja, omejene, zlasti v zvezi s programi stabilnosti.
86
Dokumenti v zvezi s fiskalnim nadzorom (kot so programi stabilnosti in konvergenčni programi ali osnutki prora -
čunskih načrtov), vključno s poročili o skladnosti s priporočili Sveta (poročila o sprejetih ukrepih), včasih ne vsebu -
jejo konkretnih informacij o popravljalnih ukrepih, zlasti za zadnja leta zadevnega obdobja To se kaže v napovedih 
Komisije, ki so podlaga za ocene tveganja v zvezi z načrti držav članic. Kadar se šteje, da so popravljalni ukrepi 
nezadostno opredeljeni, se v napovedi ne upoštevajo. Če je zaradi pomanjkanja konkretnih informacij vprašljiva 
uravnoteženost tveganj, se tveganja vedno jasno navedejo v ocenah Komisije.
Okvir 8, prva alinea
Seznam ukrepov s fiskalnim učinkom je del konvergenčnega programa in ne predvsem nacionalnega programa 
reform.
Okvir 8, druga alinea
Komisija poudarja, da je v konvergenčnem programu za leto 2012 učinek ukrepov prikazan v treh ločenih pregledni -
cah – ena kaže ta učinek z vidika reforme neposrednih davkov (ukrepi na strani prihodkov), druga kaže podrobno 
razčlenitev načrtovanih ukrepov za konsolidacijo z vplivom na primanjkljaj, tretja pa povzema manjše spremembe, 
ki veljajo od leta 2012 (samo na strani odhodkov). Čeprav v spremljajočem besedilu niso opisani vsi posamezni 
ukrepi, so naslovi dovolj podrobni in razumljivi.
Odgovori Komisije 123
Odgovor na naslov pred točko 88
Komisija se ne strinja, da njeno spremljanje in nadzor nista pregledna. V zadnjih letih je bil fiskalni okvir EU večkrat 
spremenjen, da bi se uvedla dopolnilna pravila, okrepili mehanizmi skladnosti in povečala nacionalna odgovornost. 
Po mnenju Komisije je to dobrodošlo.
Uvedene zakonodajne spremembe je bilo treba tehnično uveljaviti. Za ta namen je bilo treba prilagoditi metodo -
logije in razvrstitve, ki se uporabljajo pri ocenjevanju skladnosti s Paktom za stabilnost in rast (SGP). Ta postopek je 
potekal z obširnimi razpravami v Ekonomsko-finančnem odboru (EFC) in drugih pristojnih organih Sveta. Te raz -
prave je omogočilo več pojasnil. Zaradi povečane kompleksnosti okvira za nadzor so bila potrebna dodatna poja -
snila v smislu preglednosti.
Zato so bili vsi pristopi k izvajanju revidiranega okvira povzeti v Vademekumu o Paktu za stabilnost in rast, ki je 
javno objavljen na spletni strani Komisije. Vademekum se bo zdaj letno posodabljal v skladu z zavezo iz Sporočila 
Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije.
Da bi Komisija nadalje povečala preglednost, od pomladi 2014 državam članicam zagotavlja vse potrebne informa -
cije za ponovitev zadevnih izračunov v zvezi z ocenjevanjem skladnosti, za preventivni in popravljalni del, vključno 
s podrobnimi Excelovimi preglednicami, ki predstavljajo postopne izračune. Kar zadeva diskrecijske ukrepe, Komi -
sija od pomladi 2014 v celoti javno objavlja sklope zbirnih podatkov o vplivu diskrecijskih ukrepov in stopnji enkra -
tnih ukrepov ter je v skladu s Sklepi Sveta Ecofin iz junija 2014 naredila še en korak naprej, saj je od pomladi 2015 
države članice obveščala o rezultatih ključnih individualnih davčnih ukrepov, vključenih v pristop od spodaj navzgor 
za države, vključene v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Poleg tega je dala Komisija na voljo podrobne informacije o glavnih ukrepih v delovnih dokumentih služb Komisije, 
ki so priloženi novim priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z napovedjo 
ključnih spremenljivk za izračun fiskalnega napora po osnovnem scenariju (npr. referenčna točka, s katero se bodo 
primerjale prihodnje napovedi za izračun po pristopu od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor).
Metodološki okvir za ocenjevanje vpliva strukturnih reform na fiskalno vzdržnost je bil predstavljen v dopisu, posre -
dovanem državam članicam prek namestnikov Ekonomsko-finančnega odbora februarja 2015.
89 (ii)
Komisija želi v zvezi z opažanjem Sodišča 89(ii) pojasniti, da je metodologija uspešnih ukrepov, ki jo je Svet potrdil 
leta 2014, širša od zgolj metodologije od spodaj navzgor in da vključuje tudi pristop od zgoraj navzdol za ocenjeva -
nje uspešnih ukrepov. Metodologija je pojasnjena v delu II.1 Poročila o javnih financah v letu 2014.
Odgovori Komisije 124
90
Skladnost s priporočili v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem se na koncu preveri z uporabo 
dejanskih podatkov, ki jih preveri Eurostat, in ne napovedi Komisije. Poleg tega se ocenjevanje uspešnega ukrepa, 
znano kot natančna analiza, izvede, če država članica ne izpolni ciljev glede nominalnega primanjkljaja ali ne doseže 
zahtevanega izboljšanja strukturnega salda.
Okvir 9, šesta alinea
Komisija se na splošno strinja, da ocenjevanje uspešnih ukrepov postaja vse bolj kompleksno. Bolje upošteva kom -
pleksnejše gospodarske razmere in dodaja nove elemente nadzora za zagotavljanje enakega obravnavanja v vseh 
državah in časa, potrebnega za pregledno uveljavitev pravil (glej odgovor Komisije na točko 89).
91
Pristopa od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor izhajata iz potrebe po boljšem upoštevanju prevladujočih gospo -
darskih razmer. O dopisu o pregledu metodologije o ocenjevanju uspešnih ukrepov, vključno z uveljavitvijo pristopa 
od spodaj navzgor (Pregled metodologije za ocenjevanje uspešnih ukrepov), so namestniki Ekonomsko-finančnega 
odbora prvič razpravljali 26. februarja 2014, Ekonomsko-finančni odbor ga je odobril 12. junija 2014, Svet Ecofin pa 
ga je potrdil 20. junija 2014.
Komisija priznava, da obstaja naravni kompromis med opredelitvijo takega pristopa, ki čim bolj upošteva zadevno 
makroekonomsko stanje in gibanje, ter stopnjo kompleksnosti sistema pravil.
Komisija se je strinjala, da državam članicam zaradi večje preglednosti zagotavlja vse potrebne informacije, da lahko 
ponovijo izračun ocene uspešnih ukrepov, vključno s podrobnimi Excelovimi preglednicami, ki predstavljajo po-  
stopne izračune za pristop od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor. Vendar ti podatki zaradi posebne zahteve držav 
članic niso povsem javni, temveč se posredujejo prek skupne platforme CIRCA, do katere imajo dostop samo člani 
Ekonomsko-finančnega odbora in njihovi namestniki v ministrstvih.
92
Ocenjevanje fiskalnega napora je od reform Pakta za stabilnost in rast v letu 2005, katerih namen je bil bolje upo -
števati učinek gospodarskega cikla na fiskalno stanje držav članic, osredotočeno na strukturni saldo. Res je, da je 
strukturni saldo sam po sebi povezan z ocenami potencialne rasti, ki je nemerljiva spremenljivka. Tukaj so vidne 
omejitve makroekonomije, čemur se ni mogoče izogniti, dokler strukturni saldo ostaja ključni element fiskalnega 
merjenja, kot zahteva Uredba.
Podroben skupni pristop k oceni potencialne proizvodnje je bil z državami članicami dogovorjen prek že dolgo 
obstoječe delovne skupine za proizvodno vrzel in Svet ga je odobril.
Odgovori Komisije 125
94
V kodeksu ravnanja je navedeno, naj ocena fiskalnega napora „od spodaj navzgor“ (tj. taka, ki se značilno osredo -
toča na ocenjeni proračunski vpliv diskrecijskih fiskalnih ukrepov) dopolni oceno fiskalnega napora, ki nastane 
s spremembo strukturnega salda (oziroma pristop „od zgoraj navzdol“). O dopisu o pregledu metodologije o oce -
njevanju uspešnih ukrepov, vključno z uveljavitvijo pristopa od spodaj navzgor (Pregled metodologije za ocenjeva -
nje uspešnih ukrepov), so namestniki Ekonomsko-finančnega odbora prvič razpravljali 26. februarja 2014, Ekonom -
sko-finančni odbor ga je odobril 12. junija 2014, Svet ECOFIN pa ga je potrdil 20. junija 2014.
Ta metodologija temelji na proračunskem vplivu diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov ter upošteva izrecne in 
implicitne ukrepe na strani odhodkov.
V zvezi z diskrecijskimi ukrepi je Komisija zagotovila konkretno nadaljnje ukrepanje glede svojih zavez o pregle -
dnosti, tako da (i) za vsako državo od pomladi 2014 daje na voljo vpliv diskrecijskih ukrepov (tekoči/kapitalski 
prihodki in tekoči/kapitalski odhodki) in ravni enkratnih ukrepov v spletni zbirki podatkov AMECO (tj. v povsem 
javni zbirki podatkov Komisije) ter da (ii) države članice prek platforme CIRCA od pomladi 2015 obvešča o glavnih 
diskrecijskih davčnih ukrepih, vključenih v pristop od spodaj navzgor za države v postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem.
Poleg tega je dala Komisija na voljo podrobne informacije o glavnih ukrepih v delovnih dokumentih služb Komisije, 
ki so priloženi novim priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z napovedjo 
ključnih spremenljivk za izračun fiskalnega napora po osnovnem scenariju (npr. referenčna točka, s katero se bodo 
primerjale prihodnje napovedi za izračun po pristopu od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor).
95
Komisija se ne strinja, da je njena analiza postala manj pregledna.
V zadnjih letih je bil fiskalni okvir EU večkrat spremenjen, da bi se uvedla dopolnilna pravila, okrepili mehanizmi 
skladnosti in povečala nacionalna odgovornost. Tudi pravila so postala ustreznejša za obravnavo različnih gospo -
darskih razmer.
Zakonodajne spremembe je bilo treba tehnično uveljaviti. Za ta namen je bilo treba prilagoditi metodologije in 
razvrstitve, ki se uporabljajo pri ocenjevanju skladnosti s Paktom za stabilnost in rast (SGP). Ta postopek je pote -
kal z obširnimi razpravami v Ekonomsko-finančnem odboru (EFC) in drugih pristojnih organih Sveta. Te razprave 
je omogočilo več pojasnil. Zaradi povečane kompleksnosti okvira za nadzor so bila potrebna dodatna pojasnila 
v smislu preglednosti.
Zato so bili vsi pristopi k izvajanju revidiranega okvira povzeti v Vademekumu o Paktu za stabilnost in rast, ki je 
javno objavljen na spletni strani Komisije. Vademekum se bo zdaj letno posodabljal v skladu z zavezo iz Sporočila 
Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije (glej odgovore Komisija na 
točke 88–94).
Odgovori Komisije 126
96
Kar zadeva pristop od zgoraj navzdol, podatki, potrebni za ponovitev izračunov Komisije, sicer niso bili sistematično 
na voljo zunaj Komisije do leta 2014, vendar si je Komisija zelo prizadevala, da bi to popravila, zato je zdaj njen cilj 
zagotoviti popolno preglednost s tem, da državam članicam omogoča dostop do vseh zadevnih podatkov. V ta 
namen je dala Komisija na voljo podrobne informacije o glavnih ukrepih v delovnih dokumentih služb Komisije, 
ki so priloženi novim priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z napovedjo 
ključnih spremenljivk za izračun fiskalnega napora po osnovnem scenariju (npr. referenčna točka, s katero se bodo 
primerjale prihodnje napovedi za izračun po pristopu od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor). Poleg tega Komisija 
po vsakem krogu napovedi (od spomladanske napovedi Komisije za leto 2014) državam članicam posreduje orodje 
z Excelovimi preglednicami z vsemi zadevnimi vhodnimi podatki, da lahko te natančno ponovijo izračune Komisije.
97
Komisija želi pojasniti, da je bila količinska opredelitev ukrepov od spodaj navzgor kot del natančne analize, ki jo je 
treba opraviti, kadar priporočeni proračunski cilji niso doseženi, prvič predlagana v dopisu Komisije o „oceni uspe -
šnih ukrepov“ namestnikom Ekonomsko-finančnega odbora (zadevno telo Sveta) decembra 2012 in se odtlej upo -
rablja kot dopolnilni kazalnik fiskalnega napora pri natančni analizi, zlasti v delovnih dokumentih služb Komisije, pri -
loženih priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ali v dopisih o proračunskem nadzoru, 
o katerih se redno razpravlja z državami članicami. Dopis o pregledu metodologije in podrobnem opisu uveljavitve 
od spodaj navzgor (Pregled metodologije za ocenjevanje uspešnih ukrepov) je bil namestnikom Ekonomsko-finanč -
nega odbora prvič predstavljen 26. februarja 2014, in sicer za zagotovitev večje preglednosti metodologij, ki se 
uporabljajo za ocenjevanje skladnosti s priporočil v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Ekonom -
sko-finančni odbor (EFC, matični odbor) je dopis odobril 12. junija 2014, Svet Ecofin pa ga je potrdil 20. junija 2014.
Komisija je v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo ugotovila, da bo Francija po pričakovanjih dosegla struk -
turne fiskalne cilje, in se odločila za mirovanje postopka. Utemeljitev je podrobno navedena v delovnem doku -
mentu služb Komisije, ki je na voljo na http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52015DC032
6&qid=1458128824853&from=EN.
98
Komisija se je strinjala, da državam članicam zagotavlja vse potrebne informacije, da lahko te ponovijo izračun 
ocene uspešnih ukrepov, torej vključno s podrobnimi Excelovimi preglednicami, ki predstavljajo postopne izračune 
za pristop od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor. Vendar podatki zaradi posebne zahteve držav članic niso povsem 
javni, temveč se posredujejo prek skupne platforme CIRCA, do katere imajo dostop samo člani Ekonomsko-finanč -
nega odbora in njihovi namestniki v ministrstvih.
Odgovori Komisije 127
99
Naknadna ocena vpliva posameznih ukrepov ne da nujno dokončnih rezultatov. V resnici je morda težko izračunati 
tak vpliv, ker je učinek ukrepa težko ločiti od širših dejavnikov, ki vplivajo na spremembe prihodka in odhodka, kot je 
gospodarsko okolje, v primerjavi s trendom nespremenjene politike, ki bi prevladal. Na splošno je uspešnost diskre -
cijskih proračunskih ukrepov naknadno v bistvu izražena v izvrševanju proračuna in (ne)izpolnjevanju zastavljenih 
proračunskih ciljev. Komisija oceni, ali je država članica sprejela zadostne ukrepe politike za doseganje priporočenih 
proračunskih ciljev na podlagi dveh dopolnjujočih se orodij, na primer s pristopom od zgoraj navzdol in od spodaj 
navzgor za oceno uspešnih ukrepov.
Komisija (in države članice) spremljajo tudi rezultate posameznih diskrecijskih fiskalnih ukrepov. Združeni sklopi so 
na voljo v zbirki podatkov AMECO. Rezultati se ocenijo vnaprej in med izvajanjem po potrebi spremenijo (npr. če se 
spremeni zasnova ukrepov, če so ti izvedeni samo delno, če obstajajo razlogi za spremembo predpostavk).
100 (i)
V primeru Malte je bilo poročilo o sprejetih ukrepih predloženo 1. oktobra 2013 (tri mesece po priporočilu Sveta 
z dne 21. junija 2013). V njem so bili navedeni ukrepi za leto 2013, medtem ko je bilo glede leta 2014 nejasno. Zlasti 
so bili v poročilu napovedani ekspanzivni ukrepi na strani odhodkov, kompenzirani s povečanji posrednega obdav -
čenja in omejitvami zaposlovanja, glede vseh podrobnosti pa je poročilo vsebovalo zgolj sklicevanja na prihodnji 
proračun.
Podrobnosti so manjkale zato, ker na Malti proračunski postopek ni bil usklajen z evropskim koledarjem. Malte -
ški organi zlasti niso mogli razkriti proračunskih ukrepov v poročilu o sprejetih ukrepih in osnutku proračunskega 
načrta, ki zato nista vsebovala zadostnih podrobnosti o diskrecijskih ukrepih, na katerih so temeljili proračunski cilji. 
Vse potrebne podrobnosti so bile na voljo šele po predstavitvi proračuna za leto 2014 (ki je bil parlamentu predstav-  
ljen 4. novembra 2013 in sprejet 21. novembra 2013). Ocena Komisije, ki je temeljila na jesenski napovedi, objavljeni 
5. novembra, ni vključevala ukrepov, napovedanih za leto 2014. Ti ukrepi so bili nazadnje vključeni v naslednjo zim -
sko napoved.
100 (ii)
Poročilo o sprejetih ukrepih, ki ga je Francija predložila oktobra 2013, je bilo dejansko združeno s poročilom 
„Rapport économique social et financier“ (RESF), v katerem je rutinsko navedena ocena javnih financ kot del 
priprave osnutka proračuna. Komisija je pri analizi osnutka proračunskega načrta menila, da z dokumentom niso bile 
kršene formalne zahteve glede poročanja, temveč da so bili v tisti fazi predstavljeni ukrepi nezadostni za zmanj -
šanje primanjkljaja na 3 %. Ker je bil to primer večletnih popravljalnih ukrepov, je bilo ocenjevanje osredotočeno 
na leti 2013 in 2014, kot se zahteva v kodeksu ravnanja. Vendar je bilo v priloženem delovnem dokumentu služb 
Komisije, ki je na voljo na spodnjem naslovu, ustrezno opozorjeno na tveganja v zvezi s pomanjkanjem informacij za 
zadnja leta: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/dbp/fr_2013-11-15_swd_en.pdf.
Komisija je stanje na Malti ponovno ocenila v naslednji zimski napovedi, objavljeni februarja 2014. V skladu s to novo 
napovedjo primanjkljaja, ki je vključevala ukrepe, napovedane s proračunom za leto 2014, so bile zahteve v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za leto 2014 nominalno izpolnjene.
Odgovori Komisije 128
101
Komisija se ne strinja s tem opažanjem, saj je ocena sprejetih ukrepov usmerjena hkrati v preteklost in prihodnost, 
kolikor vključuje analizo skladnosti s cilji postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za pretekla leta (na podlagi 
realizacije), tekoče leto in prihodnja leta (na podlagi napovedi), zlasti z ocenjevanjem ustreznosti in verodostojno -
sti ukrepov, ki jih zadevna država članica predvideva za doseganje prihodnjih ciljev postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Ta pristop se na splošno uporablja v vseh zadevnih dokumentih Komisije, kot so sporočilo o spreje -
tih ukrepih, delovni dokument služb Komisije, priložen oceni programa stabilnosti in konvergenčnega programa, ali 
mnenje Komisije o osnutku proračunskega načrta, vključno z dopisi o „Posledicah napovedi Komisije za proračunski 
nadzor“, ki redno zagotavljajo pregled skladnosti z zahtevami Pakta za stabilnost in rast za vse države članice po 
vsakem krogu napovedi ter o katerih se razpravlja z zadevnim organom Sveta.
Vendar ker morajo postopkovni koraki v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem v primeru neuspešnega ukre -
panja kot odziv na priporočilo Sveta temeljiti na trdnih dokazih, se večinoma sprejemajo na podlagi ugotovljenih 
podatkov. Komisija meni, da je začetna ocena skladnosti po poročilu o sprejetih ukrepih, navedena v Vademekumu, 
predhodna ocena in da kaže napovedi vlade, kot je pojasnjeno tudi v kodeksu ravnanja.
Poleg tega želi Komisija spomniti, da se od začetka veljavnosti šesterčka skladnost s preventivnim in popravljalnim 
delom Pakta za stabilnost in rast zdaj stalno spremlja. Napovedi Komisije, ki se izdajo trikrat letno – pozimi, spo -
mladi in jeseni –, so ključni mejniki za ta redna fiskalna ocenjevanja, vključno z ocenjevanjem uspešnih ukrepov za 
države članice, za katere je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem v mirovanju. Če bi Komisija pri ocenjevanju 
ugotovila neskladnost s priporočili v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi to vodilo do strožjega 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Zato posledice premalo zahtevnih ciljev za prvo leto niso bistvene za 
oceno uspešnih ukrepov.
102
Priporočilo Komisije z dne 2. junija 2014 za priporočilo Sveta o nacionalnem programu reform in programu za 
stabilnost je vključevalo priporočilo, naj država „okrepi proračunsko strategijo, vključno s podrobno opredelitvijo 
osnovnih ukrepov, za leto 2014 in pozneje za zagotovitev odprave čezmernega primanjkljaja na vzdržen način do 
leta 2015 z dosego strukturne prilagoditve, določene v priporočilu Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim pri -
manjkljajem“. Poleg tega je Komisija sprejela mnenje o osnutku proračunskega načrta in 28. novembra 2014 objavila 
delovni dokument služb Komisije. Na splošno je Komisija na podlagi svoje napovedi menila, da za Francijo obstaja 
tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast, saj naj bi v skladu s projekcijami nominalni primanj -
kljaj in prilagoditev strukturnega salda ne bila skladna s priporočilom iz leta 2013. Komisija je organe države poz -
vala, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2015 
skladen s Paktom za stabilnost in rast.
106
Ko so bila priporočila oblikovana glede na povprečne letne zneske, je Komisija opozorila, da to pogosto vodi do pre -
malo učinkovitega ukrepanja v prvih letih, zaradi česar postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni poostren. 
Zato se je odločila spremeniti svojo prakso glede oblikovanja priporočil v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, in to je razlog, zakaj imajo od leta 2011 vsa nova priporočila na podlagi člena 126(7) letne nominalne 
in strukturne cilje v večletnem obdobju.
Odgovori Komisije 129
Skupni odgovor Komisije na odstavka 108 in 109
Komisija želi pojasniti vlogo strukturnih reform v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Komisija je poudarila, da je izvajanje strukturnih reform za povečanje rasti, ki lahko nazadnje izboljšajo dolgoročno 
vzdržnost javnih financ, pomemben dejavnik, ki ga je treba upoštevati pri odločanju o začetku ali podaljšanju 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora Komisija v skladu s čle -
nom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 take pomembne dejavnike upoštevati pri oblikovanju priporočil. Vendar kar 
zadeva izvrševanje, je zakonodaja, ki se uporablja za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, osredotočena 
na fiskalne učinke in kot taka ne vsebuje posebne določbe, s katero bi se zahtevalo izvajanje strukturnih reform. 
Dejansko je treba znova poudariti, da je ocenjevanje uspešnega ukrepanja v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem osredotočeno na izvedbo zahtevane javnofinančne prilagoditve in da vrednotenje strukturnih 
reform ne vpliva nanj. Izvajanje strukturnih reform, vključno s tistimi v okviru programa ekonomskega partnerstva 
(EPP), se spremlja v okviru evropskega semestra, med drugim tudi v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim 
neravnotežjem.
110
Svet je v mnenju o programu ekonomskega partnerstva iz decembra 2013 sicer priznal, da vse reforme potekajo, 
vendar je opozoril, da je treba celovito obravnavati nekatera priporočila za posamezne države, zlasti obdavčenje 
dohodka pravnih oseb, ki daje prednost dolgu pred kapitalom, iz prvega priporočila za posamezne države in dolgo -
ročno vzdržnost javnih financ iz drugega priporočila za posamezne države.
V delovnem dokumentu služb Komisije je dejansko ocenjen napredek organov države pri izvajanju priporočil za 
državo iz prejšnjega leta, ki jih je sprejel Svet. V Uredbi ni predvideno posebno nadaljnje ukrepanje v zvezi z mne -
njem Sveta o programu ekonomskega partnerstva, niti ukrepanje Komisije niti držav članic. Dodatne informacije 
o načrtovanih in izvedenih ukrepih po objavi priporočil za posamezne države iz prejšnjega leta so bile zagotovljene 
v prilogi k nacionalnemu programu reform za leto 2014, kot se zahteva od vseh držav članic. Kakovost in verodostoj -
nost posredovanih informacij sta bili v celoti upoštevani pri ocenjevanju izvajanja in v predlogu Komisije za nova 
priporočila za posamezne države.
Okvir 11, prva alinea – pregled porabe
V vseh dokumentih, ki jih je Komisija izdala o javnih financah Italije, na primer poročilo na podlagi člena 126(3) iz 
februarja 2015 ter mnenja o osnutku proračunskega načrta iz let 2015 in 2016, je navedeno, da mora pregled porabe 
postati sestavni del proračunskega postopka na vseh ravneh države.
Okvir 11, druga alinea – boj proti korupciji
Komisija se ne strinja z opažanjem Sodišča iz okvira 11, saj so bili v vseh ocenah, ki jih je izdala od ustanovitve ita -
lijanskega protikorupcijskega organa (ANAC) na podlagi protikorupcijskega zakona iz novembra 2012, poudarjeni 
postopkovni in vsebinski izzivi, ki ovirajo operativno učinkovitost nove institucije.
Že v delovnem dokumentu služb Komisije „SWD(2013) 362 final“ iz maja 2013 je bilo v zvezi z nedavno sprejetim 
protikorupcijskim zakonom opozorjeno, da „ne samo, da zakonu še vedno manjkajo izvedbeni akti, temveč tudi da 
sam zakon ne obravnava nekaterih kritičnih vprašanj“.  Po sprejetju različnih uredb o izvajanju protikorupcijskega 
zakona je bilo v delovnem dokumentu služb Komisije „SWD(2014) 413 final“ iz junija 2014 poudarjeno: „Nacionalni 
protikorupcijski urad za vrednotenje in preglednost javnih uprav (ANAC), ki je pristojen za usklajevanje preventivnih 
protikorupcijskih politik v vsej državi in katerega število članov se je leta 2013 povečalo s tri na pet, je kadrovsko 
omejen in nima pristojnosti za sankcioniranje“. Poleg tega se Komisija že od leta 2012, ko je bilo za Italijo prvič 
izdano priporočilo o tem vprašanju, sistematično osredotoča na to, da mora Italija spremeniti svoje določbe o zasta -
ranju za povečanje učinkovitosti boja proti korupciji.
Odgovori Komisije 130
Okvir 11, tretja alinea – boj proti davčnim utajam
Komisija se ne strinja z nobeno trditvijo, da se ne posveča dovolj davčnim utajam v Italiji s preučitvijo vseh zadevnih 
podatkov, upoštevanih v njeni širši oceni. V poročilu o državi za Italijo iz leta 2015 je bil na primer obsežno obravna -
van obseg izziva, ki ga pomenijo davčne utaje v Italiji. Poudarjeno je bilo namreč, da „skladnost z davčnimi predpisi 
ostaja majhna in zahteva veliko časa, kar lahko škodi enakim konkurenčnim pogojem in socialni enakosti“ (stran 70 
in naslednje). Poleg tega „tehnična ocena programa za stabilnost za leto 2015“ vsebuje kritično oceno Komisije 
glede učinkovitosti – tudi v zvezi s pričakovanimi prihodki – ukrepov, ki jih italijanska vlada izvaja za okrepitev boja 
proti izogibanju davkom/davčnim utajam (glej stran 10): „ukrepi za izboljšanje skladnosti s sporočili, ki jih davčna 
uprava davkoplačevalcem pošilja na podlagi navzkrižnega preverjanja zbirk podatkov (tudi tako imenovani spe -
sometro), in poznejša možnost, da ti samostojno spremenijo svojo davčno napoved veliko pred fazo pravdnega 
postopka (tako imenovani adempimento volontario). Čeprav bi lahko bil ta zadnji ukrep, če bo ustrezno izveden 
v skladu s pričakovanji, obetaven, napoved Komisije ne vključuje predvidenih prihodkov na njegovi podlagi, saj je 
njegovo izvajanje šele na začetku“.
Odgovor na naslov pred točko 113
Komisija v zvezi z učinkovitostjo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem opozarja, da je do konca leta 2015 
iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem izstopilo 15 od 23 držav članic, ki so bile novembra 2011 v tem 
postopku, vse preučene države članice pa so izboljšale svoj proračunski in strukturni saldo. V skladu z zimsko napo -
vedjo Komisije za 2016 sta poleg Grčije in Španije Francija in Finska edini državi članici, katerih nominalni primanj -
kljaj leta 2015 še vedno presega 3-odstotni prag.
118
V Franciji se je javnofinančni dolg povečal skupaj s še vedno razmeroma velikim javnofinančnim primanjkljajem ob 
majhni nominalni rasti.
V Italiji se je delež dolga povprečno povečal za 4,7 odstotne točke BDP letno v obdobju krize 2008–2014, zaradi 
česar se je delež javnega dolga v razmerju do BDP leta 2014 povečal na malo več kot 132 % s predkriznega (2007) 
dna, ko je znašal približno 100 %. Razlog za to veliko povečanje je bil vpliv, ki je povečeval dolg in je izviral iz velike 
razlike med precej visokimi implicitnimi obrestnimi merami na dolg (povprečno 4,2 %) in skoraj nično povprečno 
letno nominalno rastjo BDP (realno –1,3 % in deflator +1,4 %), tj. tako imenovani učinek snežne kepe. Nasprotno 
je primarni saldo v povprečju ostal presežen (1,2 % BDP) in je še vedno prispeval k zmanjševanju dolga. Zadnje 
navedeno pa je bilo izravnano z veliko uskladitvijo stanj in tokov, večinoma v zvezi s finančno podporo državam iz 
programa za euroobmočje in akumulacijo likvidnosti v tistih letih.
V Nemčiji, na Malti in Češkem (kjer je delež še vedno pod pragom) je bilo povečanje v obdobju 2008–2015 zmerno 
(1,3 % na Malti, 6,6 % v Nemčiji in 12,3 % na Češkem) in delež zdaj upada. Ciper se je moral spopasti z izjemno hudo 
bančno krizo, njegov delež javnega dolga v razmerju do BDP pa se je v obdobju 2008–2015 povečal za 63,3 %, 
največ med letoma 2008 in 2013 (s 45,1 % na 102,5 %). Po letu 2013, ko je bila država vključena v program finančne 
pomoči, pa se je dinamika dolga začela obračati in delež se je v letih 2014 (108,2 %) in 2015 (108,4 %) stabiliziral. Tako 
v Franciji kot tudi v Italiji se je v obdobju 2008–2015 delež javnega dolga v razmerju do BDP stalno povečeval, in 
sicer za približno 30 %.
Okvir 12
Komisija želi v zvezi z okvirom 12 opozoriti, da bodo statistično potrjeni podatki o realizaciji za leto 2015 na voljo 
šele aprila 2016.
Odgovori Komisije 131
120
Komisija meni, da čeprav so visoke ravni dolga v Italiji ovirale učinkovitost postopka v zvezi s čezmernim primanj -
kljajem za Italijo, je bil v priporočilu v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Italijo iz leta 2009 
določen rok za odpravo leta 2012, ki se je upošteval, zato je bil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
leta 2013 razveljavljen. To je pripomoglo k zmanjšanju premije za tveganje za velik javni dolg in tako olajšalo nje -
govo zmanjšanje.
123
Komisija je povsem zavezana uporabi sankcij, kadar je to ustrezno in predvideno v skladu s pravili.
124
Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je tradicionalno osredotočen na fiskalni vidik in ni bil oblikovan zaradi 
izvajanja strukturnih reform. Dejansko je možnost sankcij omejena na neskladnost s proračunskimi cilji v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Ukrepi politike z morebitnim fiskalnim učinkom in znatnim vplivom na določena strukturna področja se spremljajo 
v okviru evropskega semestra. Vendar se pri državah, ki se posebej spremljajo zaradi čezmernih neravnotežij, izva -
janje reform spremlja v okviru tega posebnega postopka znotraj splošnega postopka v zvezi s makroekonomskim 
neravnotežjem. Za Pakt za stabilnost in rast ter postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem obstajajo 
različne možnosti izvrševanja:
fiskalne politike : izvršilni ukrepi v okviru preventivnega in popravljalnega dela Pakta za stabilnost in rast;
makroekonomska neravnotežja : izvršilni ukrepi v okviru popravljalnega dela (tj. postopek v zvezi s čezmernim 
neravnotežjem).
Komisija se strinja, da stopnja izvajanja ni ustrezna in bi jo bilo treba izboljšati. Za ta namen so bili sprejeti številni 
spodaj navedeni ukrepi.
Komisija podpira redni dialog z državami članicami (z dvostranskimi sestanki), socialnimi partnerji in deležniki na 
vseh ravneh za zagotovitev skrbnega spremljanja in nadaljnjega ukrepanja ter za pregled uspešnosti in pomoč pri 
izmenjavi izkušenj. V ciklu evropskega semestra v zadnjem letu je okrepila svoje stike z državami članicami glede 
priporočil. Poleg tega je okrepila svojo prisotnost v državah članicah in politične stike, vključno z nacionalnimi parla -
menti in socialnimi partnerji.
Sledil je nov racionaliziran postopek, saj cikel evropskega semestra v zadnjem letu omogoča več časa za preuči -
tev in razpravo o smernicah EU za države članice. Analize za posamezne države članice (tj. poročila o državo) so na 
voljo dva meseca in pol pred priporočili za posamezne države, skupaj s poglobljenimi poročili, ki sledijo poročilom 
o mehanizmu opozarjanja. To omogoča večjo preglednost in povratne informacije držav članic pred sprejetjem 
priporočil za posamezne države ter naj bi po pričakovanjih povečalo odgovornost in nazadnje učinkovito izvajanje 
priporočil.
Komisija tudi skrbi, da je financiranje EU usmerjeno k prednostnim nalogam EU in nacionalnim prednostnim 
nalogam. Strukturni in investicijski skladi EU so glavno investicijsko orodje na ravni EU za uresničevanje ciljev 
Evrope 2020 in priporočil za posamezne države. Tudi nov naložbeni načrt za Evropo in ustanovitev Evropskega 
sklada za strateške naložbe bosta služila temu namenu. Sredstva EU bodo izplačana predvsem za naložbe, ki pove -
čujejo rast, kot so tiste, opredeljene v priporočilih za posamezne države, in ki EU omogočajo uresničevanje ciljev 
Evrope 2020. Poleg tega Komisija za ta sredstva z državami članicami sklene sporazume o partnerstvu samo, če so 
izpolnjeni pogoji. Komisija lahko po potrebi od držav članic zahteva, naj svoje načrte prilagodijo v podporo ključnim 
strukturnim reformam, in lahko financiranje začasno prekine, če so priporočila večkrat in resno kršena.
Nazadnje lahko Komisija za povečanje učinkovitega izvajanja reform (priporočila za posamezne države) in čim boljšo 
uporabo strukturnih skladov državam članicam na zahtevo zagotovi tudi tehnično pomoč.
Odgovori Komisije 132
127
Komisija poudarja načrte za izboljšanje okvira ekonomskega upravljanja iz poročila petih predsednikov.
Zaključki in priporočila
128
Komisija poudarja zelo velik napredek pri izboljšanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem kot orodja za 
ekonomsko upravljanje.
Komisija od pomladi 2014 državam članicam daje dostop do vseh pomembnih podatkov, kazalnikov in orodij za 
izračun zadevnih kazalnikov, ki se uporabljajo v postopku fiskalnega nadzora. Države članice lahko na tej podlagi 
v celoti ponovijo izračune Komisije. Za še večjo preglednost v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem Komi -
sija od spomladanskega poročila 2015 državam članicam posreduje tudi rezultate ključnih posameznih diskrecijskih 
davčnih ukrepov za države članice v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, za katerega se uporablja 
pristop od spodaj navzgor.
131
Preučitev statističnih podatkov je dokumentirana v različnih internih in zunanjih dokumentih, ki opisujejo postopke 
za preverjanje obvestil in vprašalnikov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ter smernice za misije.
Podlaga za razmejitev sektorja država je podrobno navedena v ESR 2010 ter Priročniku o javnofinančnem primanj -
kljaju in dolgu, vključno z drevesom odločanja. Eurostat ima za preverjanje razmejitve sektorja država na voljo tudi 
register državnih subjektov, del evidence virov in metod za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vprašalnik 
o državno nadziranih subjektih, razvrščenih zunaj sektorja država, ki je na voljo od leta 2011, in dokumente o pre -
razvrstitvah, ki se zahtevajo pred obiski v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vprašanje razmejitve 
sektorja države je ena od osrednjih tem na vsakem obisku v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Priporočilo 1, prvi odstavek
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 1, drugi odstavek
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija ima ustrezne notranje postopke, ki jih uporablja pri ocenjevanju kakovosti. Vzpostavljeni so z notranjimi 
dokumenti in ustrezajo svojemu namenu.
Komisija bo kljub temu pregledala svoje postopke na teh področjih in jih čim bolj izboljšala, kjer je to potrebno.
132
Komisija kontrolne sisteme v državah članicah ocenjuje med svojimi obiski ter z uporabo vprašalnikov v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, medsebojnih strokovnih pregledov, vprašalnikov in drugih instru -
mentov. Spodbuja na primer podpis memorandumov o soglasju med glavnimi institucijami, odgovornimi za 
podatke iz postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, čeprav to ni zakonska obveznost. Zato sistem Eurostata, 
sestavljen iz različnih gradnikov, ustreza namenu.
Komisija lahko okrepi dokumentiranje elementov, ki jih je opredelilo Sodišče, kjer je to ustrezno (nadzorni in kon-  
trolni sistemi v državah članicah).
Glej tudi odgovor Komisije na točko 59.
Odgovori Komisije 133
Priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo.
Institucionalni dogovori ter nadzorni in kontrolni sistemi so na dnevnih redih predhodnih obiskov za dialog 
in standardnih obiskov za dialog. Komisija bo analizirala, kako bi bilo mogoče v prihodnje to vprašanje bolje 
dokumentirati.
133
Komisija meni, da je trajanje obiskov zadostno za ustrezno preučitev vprašanj glede kakovosti podatkov. Eurostat 
lahko po potrebi obiske podaljša ali jih opravlja pogosteje. Poleg tega mu med misijo vedno uspe prilagoditi točke 
dnevnega reda, v nasprotnem primeru pa jih obravnava po njej. To je vse bolj učinkovito z razpoložljivo informacij -
sko tehnologijo.
Glej tudi odgovore Komisije na točki 52 in 54.
Število, dolžina in obseg teh obiskov so odvisni od razpoložljivosti človeških in finančnih virov.
134
Med obiski se za nekatera vprašanja opravi neposredno preverjanje (in ne samo med obiski: kadar na primer urad-  
niki Eurostata v pisarni pregledajo pogodbe o javno-zasebnih partnerstvih).
Teme z velikim tveganjem so vključene na dnevni red predhodnih obiskov za dialog in standardnih obiskov za 
dialog. Poleg splošnih vprašanj z velikim tveganjem, ki so vedno na dnevnem redu misije, so vključena tudi posebna 
vprašanja na podlagi tveganj.
Glej tudi odgovore Komisije na točko 53.
135
Komisija bo poskrbela, da bodo končna poročila o obiskih za dialog objavljena v razumnem roku. Vendar izmenjava 
dobrih praks ni odvisna od datuma objave poročila o misiji, saj imajo države članice in Komisija za ta namen različne 
dobro uveljavljene forume (npr. delovna skupina za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, delovna skupina 
za metodologijo itd.).
Glej tudi odgovor Komisije na točko 56.
Odgovori Komisije 134
Priporočilo 3, prvi odstavek
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija meni, da je trajanje obiskov za dialog primerno.
Pogostejši obiski bi vplivali na vire, tako človeške kot tudi finančne. Komisija bo pretehtala stroške in koristi tega 
priporočila.
Priporočilo 3, drugi odstavek
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 3, tretji odstavek
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo poskrbela, da bodo končna poročila o obiskih za dialog objavljena v razumnem roku.
136
Če se ukrep nanaša na bistveno vprašanje, Komisija vedno nadalje ukrepa. Včasih je treba roke podaljšati iz pragma -
tičnih in organizacijskih razlogov.
Eurostatove ocene kakovosti vključujejo vsa pomembna in bistvena vprašanja, na katere se nanašajo ukrepi.
Glej odgovor Komisije na točko 56.
Priporočilo 4
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo preučila, ali in na katerih področjih bi morala celoviteje uporabiti svoje pristojnosti.
137
Eurostat nasvete objavi samo v dogovoru z državami članicami. Za večjo preglednost je Eurostat začel vključevati 
informacije o neobjavljenih nasvetih, namenjene Ekonomsko-finančnemu odboru.
Glej odgovore Komisije na točki 57 in 58.
Odgovori Komisije 135
Priporočilo 5
Komisija sprejema to priporočilo.
138
Eurostat ima vzpostavljen postopek, v katerem so določeni koraki, časovni razpored in vloga vsakega akterja pri 
analizi posredovanih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. To vključuje redne sestanke 
z višjim vodstvom in generalnim direktorjem. Nekaj dni pred sporočilom za javnost generalni direktor kot glavni 
statistik Evropske unije oceni stanje za vsako državo članico ter se odloči o pridržkih in spremembah.
Pridržki in spremembe podatkov temeljijo na strokovni presoji na podlagi informacij o kakovosti in količini, ki so na 
voljo pred postopkom pojasnjevanja in med njim. Ta postopek se izvaja izključno na statistični podlagi z izvajanjem 
statističnih pristojnosti Eurostata, ki so za ta namen določene v zakonodaji.
Glej odgovor Komisije na točko 65.
139
Eurostat ima vzpostavljen postopek, v katerem so določeni koraki, časovni razpored in vloga vsakega akterja pri 
analizi posredovanih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. To vključuje redne sestanke 
z višjim vodstvom in generalnim direktorjem. Nekaj dni pred sporočilom za javnost generalni direktor kot glavni 
statistik Evropske unije oceni stanje za vsako državo članico ter se odloči o pridržkih in spremembah.
Pridržki in spremembe podatkov temeljijo na strokovni presoji na podlagi informacij o kakovosti in količini, ki so na 
voljo pred postopkom pojasnjevanja in med njim. Ta postopek se izvaja izključno na statistični podlagi z izvajanjem 
statističnih pristojnosti Eurostata za ta namen.
Glej odgovor Komisije na točko 65.
Priporočilo 6
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija zagotavlja, da se vse metodološke težave z morebitnim/dejanskim učinkom na neto posojanje / neto izpo -
sojanje obravnavajo skladno. Vendar bo, kjer je to potrebno, dopolnila pisno notranjo dokumentacijo za podajanje 
pridržkov ali spreminjanje podatkov.
140
Komisija se ne strinja z opažanjem, da je analiza, na kateri temeljijo priporočila v okviru postopka v zvezi s čez -
mernim primanjkljajem, premalo pregledna. Preglednost ocen Komisije in poznejših priporočil se je v zadnjih letih 
znatno povečala.
V zadnjih letih je bil fiskalni okvir EU večkrat spremenjen, da bi se uvedla dopolnilna pravila, okrepili mehanizmi 
skladnosti in povečala nacionalna odgovornost. Zakonodajne spremembe je bilo treba tehnično uveljaviti in prila -
goditi metodologije.
Odgovori Komisije 136
Za ta namen je Komisija določila metodologije, ki jih uporablja pri ocenjevanju skladnosti s Paktom za stabilnost 
in rast – kot so metodologija uspešnih ukrepov za ocenjevanje skladnosti v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem in načela razvrščanja pri enkratnih ukrepih, kot so objavljena v Poročilu o javnih financah v EMU 
v letu 2015 –, kar so večinoma omogočila najrazličnejša pojasnila, ki so bila predložena pristojnim organom Sveta 
in katerih vsebina je povzeta v Vademekumu, ki je javno objavljen na spletni strani Komisije. Ta se bo zdaj letno 
posodabljal v skladu z zavezo iz Sporočila Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in 
monetarne unije.
Da bi Komisija nadalje povečala preglednost, od pomladi 2014 državam članicam zagotavlja vse potrebne informa -
cije za ponovitev zadevnih izračunov v zvezi z ocenjevanjem skladnosti, za preventivni in popravljalni del, vključno 
s podrobnimi Excelovimi preglednicami, ki predstavljajo postopne izračune. Kar zadeva diskrecijske ukrepe, Komi -
sija od pomladi 2014 v celoti javno objavlja sklope zbirnih podatkov o vplivu diskrecijskih ukrepov in stopnji enkrat-  
nih ukrepov ter je v skladu s Sklepi Sveta ECOFIN iz junija 2014 naredila še en korak naprej, saj je od pomladi 2015 
države članice obveščala o rezultatih ključnih individualnih davčnih ukrepov, vključenih v pristop od spodaj navzgor 
za države, vključene v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Poleg tega je dala Komisija na voljo podrobne informacije o glavnih ukrepih v delovnih dokumentih služb Komisije, 
ki so priloženi novim priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z napovedjo 
ključnih spremenljivk za izračun fiskalnega napora po osnovnem scenariju (npr. referenčna točka, s katero se bodo 
primerjale prihodnje napovedi za izračun po pristopu od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor).
Komisija priznava, da se je kompleksnost okvira nadzora povečala. Obstaja naravni kompromis med opredelitvijo 
pravil in pristopov, ki čim bolj upošteva zadevno makroekonomsko stanje in gibanje, ter stopnjo kompleksnosti 
celotnega okvira. Pregledna kodifikacija in objava metodologij sta zmanjšali prosto presojo in manevrski prostor za 
razlago v sistemu.
Kot je Komisija navedla v sporočilu z dne 21. oktobra 2015, si namerava še naprej prizadevati za večjo jasnost in 
manjšo kompleksnost veljavnega okvira v sodelovanju z državami članicami, kjer je to mogoče v okviru veljavnega 
zakonodajnega okvira. Komisija si bo prizadevala za racionalizacijo metodologije za ocenjevanje skladnosti s Pak -
tom za stabilnost in rast.
141
Velik del naraščajoče kompleksnosti, ki jo omenja Sodišče, je posledica prizadevanj za zagotovitev večje pre -
glednosti. Hkrati so bila zaradi povečane kompleksnosti okvira za nadzor potrebna dodatna pojasnila v smislu 
preglednosti.
Komisija meni, da se je preglednost v zadnjem času zelo izboljšala, in čeprav priznava, da jo je mogoče še izboljšati, 
se ne strinja, da dosedanja prizadevanja niso bila zadostna. V resnici pa si v celoti prizadeva za preglednost. Na 
področju statistike objavlja metodološke nasvete in smernice, če s tem ne krši statistične zaupnosti iz Uredbe Sveta 
(ES) št. 479/2009. Z uporabo Evropskega sistema računov pristop Komisije jasno temelji na pravilih, Komisija pa ne 
odstopa od vzpostavljenih postopkov. Vendar je trezna presoja v skladu s pravili, namesto povsem mehanistič -
nega pristopa, ključna naloga Komisije in edini način za ustrezno upoštevanje raznolikosti držav članic in zadevnih 
vprašanj.
Odgovori Komisije 137
Poleg tega je bilo treba tehnično uveljaviti zakonodajne spremembe, uvedene v fiskalni okvir EU v zadnjih letih. Za 
ta namen je bilo treba prilagoditi metodologije in razvrstitve, ki se uporabljajo pri ocenjevanju skladnosti s Paktom 
za stabilnost in rast (SGP). Ta postopek je potekal z obširnimi razpravami v Ekonomsko-finančnem odboru (EFC) in 
drugih pristojnih organih Sveta. Te razprave je omogočilo več pojasnil. Zaradi povečane kompleksnosti okvira za 
nadzor so bila potrebna dodatna pojasnila v smislu preglednosti.
Zato so bili vsi pristopi k izvajanju revidiranega okvira povzeti v Vademekumu o Paktu za stabilnost in rast, ki je 
javno objavljen na spletni strani Komisije. Vademekum se bo zdaj letno posodabljal v skladu z zavezo iz Sporočila 
Komisije z dne 21. oktobra 2015 o korakih za dokončanje ekonomske in monetarne unije.
Vendar formalizacija takih metodologij običajno zmanjša prosto presojo in manevrski prostor za razlago v sistemu, 
ker je treba nujno upoštevati objavljeno metodologijo.
Da bi Komisija nadalje povečala preglednost, od pomladi 2014 državam članicam zagotavlja vse potrebne informa -
cije za ponovitev zadevnih izračunov v zvezi z ocenjevanjem skladnosti, za preventivni in popravljalni del, vključno 
s podrobnimi Excelovimi preglednicami, ki predstavljajo postopne izračune. Kar zadeva diskrecijske ukrepe, Komi -
sija od pomladi 2014 v celoti javno objavlja sklope zbirnih podatkov o vplivu diskrecijskih ukrepov in stopnji enkrat-  
nih ukrepov ter je v skladu s Sklepi Sveta ECOFIN iz junija 2014 naredila še en korak naprej, saj je od pomladi 2015 
države članice obveščala o rezultatih ključnih individualnih davčnih ukrepov, vključenih v pristop od spodaj navzgor 
za države, vključene v postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Poleg tega je dala Komisija na voljo podrobne informacije o glavnih ukrepih v delovnih dokumentih služb Komisije, 
ki so priloženi novim priporočilom v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno z napovedjo 
ključnih spremenljivk za izračun fiskalnega napora po osnovnem scenariju (npr. referenčna točka, s katero se bodo 
primerjale prihodnje napovedi za izračun po pristopu od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor).
Priporočilo 7, prva alinea – proces ocenjevanja
Komisija delno sprejema priporočilo glede na znaten napredek pri izboljšanju preglednosti svojih analiz.
V kodeksu ravnanja je v zvezi z enkratnimi in začasnimi ukrepi opredeljeno, da so ti ukrepi taki s prehodnimi pro -
računskimi učinki, ki ne povzročijo trajne spremembe medčasovnega proračunskega stanja, zraven pa je navede -
nih nekaj primerov. Vendar je zaradi zelo velike raznolikosti posebnih značilnosti držav povsem mogoče, da bodo 
sprejeti ukrepi, ki ne spadajo povsem v nobeno od prejšnjih kategorij, in v takih okoliščinah je zelo zaželeno, da 
Komisija ohrani manevrski prostor za uporabo svoje ekonomske presoje. V zvezi s tem je Komisija v prejšnjih poro -
čilih o javnih financah objavila delo, ki določa analitični pristop in logiko, ki se uporabljata, na notranji ravni pa se 
je začelo delo za posodobitev tega gradiva. Posodobljene in podrobnejše notranje smernice (vključno s številnimi 
vodilnimi načeli in značilnimi primeri) glede enkratnih ukrepov so bile objavljene za zunanjo rabo v Poročilu o javnih 
financah v letu 2015.
Podobno koncept „nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov“ ni bil dokončno opredeljen vnaprej, saj ni 
mogoče vnaprej izčrpno opredeliti sklopa okoliščin v posamezni državi, za katere se lahko uporablja, zlasti glede na 
to, da taki dogodki niso predvideni. Vendar Komisija meni, da dogovorjena metodologija za ocenjevanje uspešnih 
ukrepov določa celovit pristop k temu.
Odgovori Komisije 138
Komisija zagotavlja analizo pomembnih dejavnikov, kot je zahtevano v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97, ob upoštevanju 
dejavnikov, ki so navedeni neposredno v zakonodaji, in tistih, ki jih za pomembne šteje zadevna država članica,
Uredba določa, da se pomembni dejavniki, če se krši merilo glede primanjkljaja in če javnofinančni dolg pre -
sega 60 % BDP , upoštevajo samo pri odločitvi o tem, ali uvesti postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, če 
primanjkljaj ostane blizu referenčne vrednosti in se kršitev šteje za začasno.
V zakonodaji je dejansko določen širok seznam mogočih pomembnih dejavnikov, ki ni izčrpen, saj mora Komisija 
upoštevati tudi dejavnike, ki jih zadevna država članica šteje za pomembne. To je bistven element pri upošteva -
nju okoliščin v posamezni državi, ki se med državami razlikujejo glede na svoje značilnosti in težo ter jih ni vedno 
mogoče količinsko opredeliti.
Poleg tega ocenjevanje uspešnih ukrepov s pristopom od zgoraj navzdol omogoča tudi upoštevanje vpliva nepriča -
kovanih dogodkov.
Priporočilo 7, druga alinea – dostopnost podatkov
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 7, tretja alinea – ocena od spodaj navzgor
Komisija priporočila ne sprejema, saj ni pristojna za vključitev neodvisnih nacionalnih fiskalnih svetov v delo.
Priporočilo 7, četrta alinea – trdnost analize
Komisija sprejema to priporočilo.
142
Opažanje Sodišča, da se je postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem tradicionalno bolj osredotočal na javnofi -
nančni primanjkljaj kot na dolg, je utemeljeno. Pred začetkom veljavnosti šesterčka element dolga v Paktu za stabil -
nost in rast ni bil dovolj dejaven, kar zadeva redne postopke nadzora. Zato je bila uveljavitev pravila o dolgu ena od 
ključnih reform v okviru šesterčka, zlasti s stopnjevanjem kršitve praga dolga v višini 60 % BDP do ravni, ki pomeni 
sprožitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in opredelitvijo, kaj je dolg, ki se zmanjšuje dovolj hitro, kot 
je določeno v Uredbi.
Za države, ki so bile v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem na dan sprejetja šesterčka sprememb Pakta 
za stabilnost in rast – tj. 8. novembra 2011 –, prehodna ureditev velja tri leta po odpravi čezmernega primanjkljaja. 
V teh treh letih se skladnost z merilom dolga presoja glede na to, ali zadevna država članica dovolj napreduje 
v smeri skladnosti.
Odgovori Komisije 139
S to ureditvijo je v praksi priznano dejstvo, da so imele države članice, ki so bile v času sprejetja šesterčka že 
v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, že dogovorjene načine fiskalne konsolidacije, ki niso bili nujno 
v skladu z zahtevami novouvedenega pravila o dolgu. Zato bi prišlo do neskladnosti med stalnimi postopki v zvezi 
s čezmernim primanjkljajem in zahtevami pravila o dolgu. Prehodno obdobje je torej nujno priznanje, da te države 
članice potrebujejo čas, da svoje strukturne prilagoditve prilagodijo ravni, potrebni za izpolnjevanje novega refe -
renčnega merila. Opozoriti je treba, da morajo države v tem obdobju kljub temu delovati v smeri skladnosti in da so 
v primeru neskladnosti zagrožene morebitne postopkovne posledice; ni res, da zahteva glede dolga v prehodnem 
obdobju sploh ne velja. Čeprav je opredeljeno, da prehodno obdobje traja tri leta, morajo države članice v zadnjem 
letu dokazati skladnost z merilom dolga, tako da se prehodna ureditev od običajnega referenčnega merila za zmanj -
šanje dolga dejansko razlikuje samo v prvih dveh letih.
143
Komisija se ne strinja, da bi sporočilo „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za sta -
bilnost in rast“ kakor koli ogrozilo verodostojnost procesa ali pomenilo tveganje za vzdržnost dolga. V resnici to 
sporočilo ni odstopalo od prejšnjega scenarija, saj ni razširilo koncepta dejavnikov, ki se upoštevajo pri odločanju 
o neuvedbi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V členu 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, ki ureja uvedbo 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je jasno določeno, da Komisija ob pripravi poročila na podlagi 
člena 126(3) upošteva vse pomembne dejavnike, če ti pomembno vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanj -
kljaja in dolga, vključno z razvojem srednjeročne potencialne rasti, izvajanjem politik v okviru preprečevanja in 
odpravljanja čezmernih makroekonomskih neravnotežij ter izvajanjem politik v okviru skupne strategije Unije za 
rast.
Pravilo o dolgu (polno pravilo in prehodno pravilo) ne pomeni samodejno, da se za državo članico uvede posto -
pek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ko ne izpolni količinsko opredeljenega cilja. Ta nesamodejnost je v Uredbi 
izrecno predvidena in ekonomsko upravičena glede na to, da gibanje dolga (bolj kot gibanje primanjkljaja) ni 
v celoti pod nadzorom države. Delež javnega dolga v razmerju do BDP je zlasti odvisen od gibanja realne rasti BDP 
in inflacije. Poleg tega se to nanaša tudi na uskladitev stanj in tokov, na katero med drugim vplivajo menjalni tečaji 
in statistično prerazvrščanje.
Priporočilo 8
Komisija sprejema to priporočilo.
Realni in verodostojni cilji v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem bi morali govoriti v prid pre -
vidnosti pri premisleku o določitvi ciljev glede deleža javnega dolga v razmerju do BDP kot sestavine priporočil 
v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Države nimajo take ravni nadzora nad gibanjem deležev javnega dolga v razmerju do BDP , kot jo imajo glede 
primanjkljaja. Zlasti finančne transakcije, ki niso povezane s primanjkljajem (tako imenovane uskladitve stanj in 
tokov), lahko znatno vplivajo na deleže dolga v določenem letu. Ker je dinamika dolga taka, da je eno leto odvisno 
od drugega, lahko imajo taki enkratni pojavi posledice več zaporednih let, kar povzroči neskladje med cilji glede 
primanjkljaja in dolga.
Odgovori Komisije 140
144
Kar zadeva izvrševanje, je zakonodaja, ki se uporablja za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, osredo -
točena na fiskalne učinke in kot taka ne vsebuje posebne določbe, s katero bi se zahtevalo izvajanje strukturnih 
reform. Ocenjevanje uspešnega ukrepanja v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem je osredotočeno 
na izvedbo zahtevane javnofinančne prilagoditve, vrednotenje strukturnih reform pa nanj ne vpliva. Izvajanje 
strukturnih reform, vključno s tistimi v okviru programa ekonomskega partnerstva, se spremlja v okviru evropskega 
semestra. Vendar Uredba ne predvideva posebnih korakov, kadar s strukturnimi ukrepi niso izpolnjena priporočila iz 
analize programa ekonomskega partnerstva. Pri državah, ki se posebej spremljajo zaradi čezmernih neravnotežij, se 
izvajanje reform spremlja v okviru postopka v zvezi s čezmernim neravnotežjem.
145
Potreba po preprečevanju podvajanja in nepotrebnega zapletanja nadzornih postopkov pojasnjuje, zakaj v doku -
mentih, povezanih s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ni zagotovljeno spremljanje.
Tako spremljanje je zagotovljeno med evropskim semestrom, ki je bil vzpostavljen za zagotovitev, da se ekonomske 
in proračunske politike obravnavajo celovito, ob upoštevanju njihovega medsebojnega vplivanja in medsebojne 
odvisnosti.
Namen sprememb, ki jih je Komisija uvedla v evropski semester 2015, je bil povečati odgovornost na nacionalni 
ravni ter prevzemanje odgovornosti pri odločanju na evropski in nacionalni ravni.
V okviru okrepljenega evropskega semestra se od leta 2015 za vsako državo članico in euroobmočje februarja vsako 
leto pripravi poročilo o državi, v katerem so navedeni izzivi v posameznih državah, zlasti v zvezi s procesom reform, 
in napredek pri reševanju vprašanj, opredeljenih v prejšnjem krogu priporočil za posamezne države. Te podrobne 
ocene se upoštevajo pri oblikovanju naslednjega kroga priporočil za posamezne države.
Pole tega se pri državah, ki se posebej spremljajo zaradi čezmernih neravnotežij, izvajanje reform spremlja v okviru 
tega posebnega postopka znotraj splošnega postopka v zvezi s makroekonomskim neravnotežjem.
V zvezi z nedavno odločitvijo Komisije, da bolj upošteva izvajanje strukturnih reform, je treba poudariti, da to ne 
vpliva na ocenjevanje uspešnih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
Priporočilo 9, prvi odstavek
Komisija sprejema to priporočilo.
Uvedba programa ekonomskega partnerstva temelji na dejstvu, da je mogoče čezmerni javni primanjkljaj vsaj delno 
pripisati strukturnim slabostim. Če se te slabosti ne odpravljajo neposredno, proračunski ukrepi morda ne bodo 
zadostovali za trajno odpravo primanjkljaja. Nasprotno pa bo odpravljanje osnovnih slabosti verjetno uspešno ter 
srednje- in dolgoročno ekonomsko učinkovitejše. Od začetka veljavnosti dvojčka morajo države članice, za katere je 
bil uveden postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem/za katere je bil rok v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem spremenjen po uspešnih ukrepih, hkrati s poročilom o sprejetih ukrepih, ki ga je treba predložiti 
v treh do šestih mesecih po sprejetju korakov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, predložiti še 
program ekonomskega partnerstva.
Odgovori Komisije 141
Programi ekonomskega partnerstva so enkratni dokumenti, katerih naloga je predstaviti načrt za fiskalne strukturne 
reforme, za katere države članice štejejo, da so potrebne za zagotovitev učinkovite in trajne odprave njihovega čez -
mernega primanjkljaja. Države članice bi morale v svojih programih ekonomskega partnerstva opredeliti in izbrati 
svoje prednostne naloge glede konkurenčnosti, dolgoročne trajnostne rasti in odpravljanja strukturnih slabosti. 
Program ekonomskega partnerstva dopolnjuje proračunske ukrepe, sprejete med postopkom v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, pri čemer je cilj širše strategije preprečevanje nastanka čezmernega primanjkljaja. Vendar ker gre za 
enkraten program, to ne pomeni, da ni nadaljnjega ukrepanja. Komisija in Svet spremljata izvajanje fiskalno-struk -
turnih reform v okviru evropskega semestra. V zvezi s tem se je treba zavedati, da je treba preprečevati podvajanje 
in nepotrebno zapletanje nadzornih postopkov.
Priporočilo 9, drugi odstavek
Komisija priporočila ne sprejema, saj meni, da že zdaj v celoti izvaja vsa pooblastila, ki so ji dodeljena v skladu 
z zakonodajo, in je že večkrat javno poudarila, da morajo države članice uvesti potrebne strukturne reforme.
146
Glede novih zahtev v zvezi s poročanjem ni niti (izrecnih) zakonodajnih določb, ki bi zagotavljale, da jih države čla -
nice izpolnjujejo, niti sankcij v primeru njihovega neizpolnjevanja. Ker pa je to zahteva, ki izhaja iz Uredbe, bi lahko 
bile izvršljive, saj lahko Komisija v primeru neizpolnjevanja sproži postopek za ugotavljanje kršitev. O učinkovitosti 
tega sredstva je treba presojati glede na zahteve v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
147
Kot je bilo odgovorjeno na priporočilo b(iv), Uredba ne predvideva vedno, da bi morala Komisija javno objaviti siste-  
matično vrednotenje/povratne informacije. Komisija dodatno poročanje v celoti upošteva pri rednem nadzoru (tj. 
v vsakem krogu napovedi; kratka ocena je običajno navedena v oddelku za posamezne države v dopisih o „Posledi -
cah napovedi za proračunski nadzor“ od jesenske napovedi 2013). Samo v primeru neizpolnjevanja zahtev bi bilo to 
jasno označeno in poudarjeno v ustreznem dokumentu Komisije (glede na konkretne okoliščine je to lahko poseben 
dopis ali del dokumentov o oceni programa stabilnosti in konvergenčnega programa ali osnutka proračunskega 
načrta). V primeru neizpolnjevanja zahtev se lahko uvedejo postopki za ugotavljanje kršitev.
Priporočilo 10, prvi odstavek
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 10, drugi odstavek
Komisija priporočila ne sprejema, ker je treba o učinkovitosti tega sredstva presojati glede na zahteve v okviru 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
149 Komisija znova poudarja svojo zavezanost uporabi sankcij, kot je ustrezno v skladu z določbami šesterčka.
Priporočilo 11
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija vedno ravna v skladu s Pogodbo. Svetu bo še naprej priporočala zaostritev postopka in uporabo sankcij, 
kjer je to ustrezno v skladu z zakonodajo.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je ključni 
element ekonomskega upravljanja v EU. Po potrebi se 
uporablja za popravo krivulje primanjkljaja in dolga 
v državah članicah. S to revizijo je Sodišče preučilo 
kakovost postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
v nedavnih težkih gospodarskih razmerah: od podatkov, 
na katerih so temeljile odločitve o začetku postopka, do 
končnih rezultatov. Ugotovilo je, da si je treba za 
uspešnost izvajanja še prizadevati, vendar se je Komisija 
zavezala k  nadaljevanju uvajanja potrebnih izboljšav.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE