[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.1.2007

COM(2007) 4 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Poročilo 1985–2005 o finančnem stanju sistema Skupnosti za zavarovanje za primer brezposelnosti nekdanjih začasnih ali pogodbenih uslužbencev, ki so brezposelni po prenehanju delovnega razmerja v instituciji Evropskih skupnosti (glej člena 28a in 96 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti - PZDU)

{SEC(2007) 13}

POROČILO KOMISIJE SVETU

Poročilo 1985–2005 o finančnem stanju sistema Skupnosti za zavarovanje za primer brezposelnosti nekdanjih začasnih ali pogodbenih uslužbencev, ki so brezposelni po prenehanju delovnega razmerja v instituciji Evropskih skupnosti (glej člena 28a in 96 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti - PZDU)

KAZALO

POVZETEK 4

UVODNE PRIPOMBE 5

I. PRAVNI OKVIR 6

A. Pravna podlaga 6

B. Povzetek sistemov prejemkov, uvedenih z različnimi uredbami 6

II. FINANČNO STANJE SISTEMA ZA OBDOBJE 1985–2005 8

A. Uvodne opombe 8

B. Pregled po petletnih obdobjih od leta 1985 do 2005 8

C. Letne razpredelnice, ki prikazujejo odhodke in prihodke za obdobje 2000–2005 10

1. Obdobje 2000–2002 10

2. Obdobje 2003–2005 10

D. Letna razpredelnica, ki prikazuje relativne odhodke in prihodke (odstotek glede na letne skupne zneske) za obdobje 2000–2005. 11

E. Gibanje povprečnih stroškov po osebnih spisih v obdobju 2000–2005 11

F. Pojasnjevalne opombe 12

III.PODATKI O PLAČNIKIH IN PREJEMNIKIH ZA OBDOBJE 2000–2005 13

A. Letna razpredelnica, ki prikazuje število začasnih/pogodbenih uslužbencev, zaposlenih na dan 31. decembra, za obdobje 2000–2005 po razredih. 13

B. Letna razpredelnica, ki prikazuje število brezposelnih (ki so prejeli nadomestilo za primer brezposelnosti za mesec december v navedenem letu) za obdobje 2000–2005 po razredih. 14

C. Skupni zneski iz razpredelnic pod točkama A in B, izraženi v odstotkih glede na njihov delež v celotnem številu uslužbencev. 15

D. Razpredelnica, ki prikazuje število obravnavanih osebnih spisov po institucijah (najmanj eno mesečno nadomestilo, obračunano v navedenem letu) 16

E. Podatki o številu brezposelnih (ki so v navedenem letu prejeli vsaj eno mesečno nadomestilo za brezposelnost) po državah prebivališča za obdobje 2000–2005 16

F. Analiza trajanja pogodb ZU in PU, ki prejemajo nadomestilo za primer brezposelnosti po institucijah 18

G. Analiza trajanja izplačevanja nadomestil za primer brezposelnosti po institucijah 19

H. Pojasnjevalne opombe 19

IV. STANJE PO ZAČETKU VELJAVNOSTI REFORME (LETI 2004 IN 2005) 21

A. Pojasnila 21

B. Analiza povprečnih stroškov po nadomestilih 21

C. Analiza prispevkov, vplačanih v sklad za brezposelnost 21

D. Analiza trajanja pogodb po institucijah 22

E. Analiza trajanja izplačevanja nadomestil po institucijah 23

F. Pojasnjevalne opombe 23

V. KONČNE OPOMBE IN SKLEPNE UGOTOVITVE 25

POVZETEK

To poročilo je odgovor na zahtevo Sveta, kot je zapisana v členih 28a(11) in 96(11) PZDU. Poročilo prikazuje finančno stanje sklada za brezposelnost institucij Skupnosti od njegove ustanovitve leta 1985. Stanje je prvič prikazano s številčnimi podatki.

V preteklosti ni bilo večjih težav z delovanjem in uravnoteženostjo sistema nadomestil. Z izjemo nekaj let je namreč izkazoval presežek, zato bo s sedanjimi rezervami zelo lahko poravnati nekajletni primanjkljaj.

Zdi se, da je zdaj primeren trenutek za izdelavo posebne študije o gibanju števila začasnih in pogodbenih uslužbencev ter njegovem vplivu na število brezposelnih v prihodnosti. Študija bi omogočila oceniti srednjeročno in dolgoročno uravnoteženost sklada, da bi na tej podlagi po potrebi sprejeli ukrepe za uravnoteženje prihodkov (raven prispevkov) in/ali odhodkov (pravice do nadomestil).

Prvi podatki v zvezi s spremenjenim sistemom (uvedenim v okviru reforme, ki velja od maja 2004) kažejo, da je uravnoteženost vsaj enaka – če ne celo stabilnejša – kot je bila v prvotnem sistemu. Treba pa je vendar dodati, da bo spremenjen sistem dosegel poln zagon šele v nekaj letih (2007–2008).

Od uveljavitve reforme se je število oseb, upravičenih do nadomestil iz sklada Skupnosti za brezposelnost, podvojilo, saj je kategorija pogodbenih uslužbencev skoraj povsem nadomestila kategorijo pomožnih uslužbencev, ki do nadomestil niso bili upravičeni. Zaradi tega se bo verjetno zelo povečalo število brezposelnih oseb, ki so upravičene do nadomestila. V tem smislu bi bila zaželena izmenjava ustreznih elektronskih podatkov med nacionalnimi upravami in Komisijo. To vsekakor velja za države, v katerih je veliko število nekdanjih uslužbencev, ki so prijavljeni kot iskalci zaposlitve.

UVODNE PRIPOMBE

- Cilj tega poročila je zagotoviti kar se da pravilne in ustrezne informacije za obdobje 1985–2005. Nima pa namena in tudi ni njegov smisel, da bi dajal napovedi glede prihodnje uravnoteženosti te sheme. To vprašanje bo obravnaval drug dokument.

- Od leta 1985 do leta 1998 se je računovodstvo sklada vodilo v belgijskih frankih. Zaradi lažjih primerjav in poenotenja poročila so se zneski za navedeno obdobje pretvorili v eure po fiksni stopnji 1,00 EUR = 40,3399 BEF.

- Poročilo obravnava predvsem finančno stanje sklada za brezposelnost nekdanjih začasnih (ZU) ali pogodbenih uslužbencev (PU). V njem so upoštevani vsi prihodki in odhodki v posameznem letu, četudi so bili dejansko obračunani v prejšnjem ali naslednjem letu. Na podlagi tega stanja lahko ocenimo uravnoteženost sistema Skupnosti za primer brezposelnosti.

- Pregled stanja računovodstva, ki izkazuje računovodstvo sklada, kakor je bilo zabeleženo v preteklosti, je v prilogah III (tekoči račun, odprt v knjigovodstvu Komisije) in IV (investiranje presežkov) tega poročila.

- Med letoma 1994 in 1999 sta Ekonomsko-socialni odbor (ESO) in Odbor regij (OR) zaupala določeno število upravnih in drugih nalog skupni organizacijski strukturi (SOS). Osebe, zaposlene v okviru te strukture, so odvajale prispevke v ta dopolnilni sistem Skupnosti za primer brezposelnosti in iz njega tudi črpale. Prihodki in odhodki, povezani z nekdanjimi zaposlenimi v okviru te strukture, so enakomerno porazdeljeni med Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.

- Treba je omeniti, da reforma, uvedena 1. maja 2004, močno vpliva na prihodke in odhodke sklada. Poglavje IV analizira obdobje 2004–2005 in razlikuje med dokumentacijo, v kateri se uporabljajo stari predpisi, ter tisto, v kateri se uporabljajo novi. Izračunano je povprečje stroškov za vsako posamezno vrsto.

- Z uvedbo pogodbenih uslužbencev je zgoraj navedena reforma vzpostavila novo kategorijo osebja, ki prispeva v sistem za brezposelnost in iz njega tudi črpa, torej vpliva na njeno uravnoteženost.

- Posledica reforme je bila tudi ta, da je veliko začasnih uslužbencev, ki so zasedali stalna delovna mesta (začasni uslužbenci s pogodbo za nedoločen čas) – predvsem na področju raziskav – dobilo stalno zaposlitev. Zaradi tega je izpadel precejšen vir prihodkov sklada (glej podatke Komisije za leta 2003–2004–2005).

- V odgovor na potrebe bodočih upravičencev do dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti so bila sestavljena navodila, v katerih so jasno razložene pravice in obveznosti teh bodočih upravičencev. Ta navodila vsebujejo tudi praktične napotke in splošne informacije, ki omogočajo pravilno in nemoteno upravljanje te dokumentacije, kar koristi tako upravičencem kot tudi institucijam.

I. PRAVNI OKVIR

A. Pravna podlaga

- Člen 28a Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (PZDU), uveden s členom 33 Uredbe Sveta št. 2799/85 z dne 27. septembra 1985 (UL L 265, 8.10.1985); kakor je bil spremenjen z Uredbo Sveta št. 723/2004 z dne 22. marca 2004 (UL L 124, 27.4.2004).

- Uredba Komisije št. 91/88 z dne 13. januarja 1988 o določitvi pravil za izvajanje člena 28a Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (UL L 11, 15.1.1989).

- Uredba Komisije z dne 14. julija 1988 na podlagi soglasja, ki ga je ugotovil predsednik Evropskega sodišča dne 4. julija 1989 o načinu izvajanja določb glede priznavanja nadomestil za brezposelnost začasnim uslužbencem z izvajanjem člena 28a(10) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

- Uredba Sveta št. 2458/98 z dne 12. novembra 1998 (UL L 307, 17.11.1998) glede uvedbe eura.

- Sporočilo Komisije št. 1999/C 60/09 drugim institucijam glede pretvorbe zneskov, določenih v Kadrovskih predpisih, v eure (UL C 60, 3.2.1999).

- Člen 96 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (PZDU), uveden z Uredbo Sveta št. 723/2004 z dne 22. marca 2004 (UL L 124, 27.4.2004).

- Člen 5 Priloge k PZDU, uveden z Uredbo Sveta št. 723/2004 z dne 22. marca 2004 (UL L 124, 27.4.2004).

- Prejemki, ki se lahko prilagodijo vsako leto (primerjaj letno prilagoditev prejemkov) so bili nazadnje spremenjeni z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2104/2005 z dne 20. decembra 2005 (UL L 337, 22.12.2005).

B. Povzetek sistemov prejemkov, uvedenih z različnimi uredbami

Opombe:

1. Podrobnejši opis sistema prejemkov je v Prilogi I.

2. Predvideno je prehodno obdobje za pogodbe, ki so bile podpisane pred 1. majem 2004 in se bodo zaključile po tem datumu.

Prvotni sistem, ki je veljal od leta 1985 do aprila 2004, je vseboval nadomestilo za primer brezposelnosti za začasne uslužbence (ZU), ki prenehajo delati. Ta nadomestila Skupnosti za primer brezposelnosti dopolnjujejo nacionalna socialna nadomestila, do katerih so nekdanji uslužbenci upravičeni. Oseba, ki dokaže, da je službovala vsaj 6 mesecev kot začasni uslužbenec, je upravičena do nadomestila za obdobje 24 mesecev. Višina dopolnilnega nadomestila Skupnosti za primer brezposelnosti je omejena z zgornjo in spodnjo mejo. Ta zgornja in spodnja meja se z leti nista nikoli prilagajali. Sistem – v obliki dejanskega sklada – se financira s prispevki delojemalcev in delodajalcev.

Spremenjeni sistem, ki velja od maja leta 2004, prav tako predvideva nadomestilo za primer brezposelnosti za novo kategorijo pogodbenih uslužbencev (PU).

Vendar je ta pravica zdaj omejena na tretjino obdobja, ko je bila oseba dejansko zaposlena kot ZU ali PU; to obdobje ne more biti daljše od 36 mesecev. Zgornja meja, (ki velja šele od 7. meseca brezposelnosti naprej) in spodnja meja sta bili revalorizirani in se bosta odslej letno prilagajali (enako kot plače).

II. FINANČNO STANJE SISTEMA ZA OBDOBJE 1985–2005

A. Uvodne opombe

Zneski, zabeleženi pod „Nadomestila za primer brezposelnosti“, sistematično vključujejo osnovno nadomestilo za primer brezposelnosti, vse družinske dodatke in učinek korekcijskega koeficienta (samo za prejšnji sistem); odštejejo se vsi prejemki socialne varnosti, izplačani iz nacionalnega sistema (vključno z nadomestilom za primer brezposelnosti, družinskimi dodatki, nadomestilom v primeru bolezni, materinstva …).

Prispevki v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja (SSZZ) se v celoti izplačujejo iz sistema Skupnosti za zavarovanje za primer brezposelnosti (glej tudi Prilogo I). Osebni prispevki v SSZZ se torej ne odštejejo od nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti.

B. Pregled po petletnih obdobjih od leta 1985 do 2005

Opombe:

3. finančni podatki o odhodkih v posamezni instituciji (nadomestilih za primer brezposelnosti in prispevkih v SSZZ) za vsako leto posebej niso na voljo za obdobje 1985–1999. Zaradi tega so prikazana vsa nadomestila, izračunana za primer brezposelnosti, po posameznem navedenem letu. Kar zadeva prispevke v SSZZ, podatki torej prikazujejo odhodke za posamezno navedeno leto;

4. zaradi poenotenja in lažjih primerjav skozi celotno obdobje, zajeto v tem poročilu, je v spodnji razpredelnici upoštevan enak pristop za leta 2000 do 2004 ter 2005. To omogoča jasen pregled uravnoteženosti sistema v prvih enaindvajsetih letih njegovega obstoja;

5. spodaj navedeni podatki so združeni v petletna obdobja (razen leta 2005, ki je predstavljeno posebej). Priloga II tega poročila prikazuje podatke za vsako posamezno leto v teh petletnih obdobjih;

6. spodnji del razpredelnice prikazuje gibanja finančnih sredstev sklada (na tekočem računu v knjigovodstvu Evropske komisije in investicijskih računih, ki jih upravlja GD ECFIN). Podatki prikazujejo računovodsko stanje na dan 31. decembra v navedenem obdobju. Letni rezultat je izkazan v povečanju ali zmanjšanju teh sredstev.

1) Razpredelnica

[pic]

2) Diagram

[pic]

C. Letne razpredelnice, ki prikazujejo odhodke in prihodke za obdobje 2000–2005

Za navedeno obdobje so prikazani podatki o nadomestilih za primer brezposelnosti, plačanih za vsako posamezno leto.

Do razlik med razpredelnicami iz točke II.B. (in Priloge II) ter točke II.C. prihaja zato, ker program za izračun nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti (izdelan s programom Access) nima neposredne povezave s podatki o dejanskih plačilih. Zaradi tega so nekateri izračuni narejeni brez tega programa.

Podatki iz te točke so najnatančnejši približki, ki prikazujejo porazdelitev odhodkov po institucijah.

Kaže, da so podatki iz te točke vendarle zanesljivejša osnova za oceno dejanske uravnoteženosti sistema.

1. Obdobje 2000–2002

[pic]

2. Obdobje 2003–2005

[pic]

D. Letna razpredelnica, ki prikazuje relativne odhodke in prihodke (odstotek glede na letne skupne zneske) za obdobje 2000–2005.

Na podlagi podatkov iz točke C:

[pic]

E. Gibanje povprečnih stroškov po osebnih spisih v obdobju 2000–2005

[pic]

Povprečni stroški se izračunajo, kot sledi: skupni odhodki (nadomestila za primer brezposelnosti + prispevki v SSZZ) se delijo s skupnim številom mesečnih nadomestil.

Mesečno nadomestilo se lahko opredeli kot pravica do nadomestila Skupnosti za primer brezposelnosti, povezana z določenim koledarskim mesecem. Ta pravica se lahko izplača v celoti (trideset tridesetin) ali delno (torej delež celote); odvisno od potrdil, ki jih je treba vsak mesec predložiti.

Tako je izračunan povprečni mesečni strošek nadomestila za primer brezposelnosti v zadevnem letu.

Razpredelnica prikazuje celotno število mesečnih nadomestil, ki jih je posamezna institucija dejansko izplačala v zadevnem letu.

Podrobnejša analiza povprečnih mesečnih stroškov nadomestil za primer brezposelnosti za leti 2004 in 2005 je v poglavju IV tega poročila.

F. Pojasnjevalne opombe

- Če upoštevamo vse prihodke in odhodke, je sistem doslej izkazal primanjkljaj v štirih letih (leta 1991, 2000, 2001 in 2004). Če ne upoštevamo prihodkov iz obresti od investiranja presežkov, je bil izkazan primanjkljaj tudi v letih 1990 in 2002.

- V letu 2005 je bil izkazan izjemen presežek: več kot 11 % glede na prihodke (brez upoštevanja obresti).

- Sedanja sredstva v višini 9,2 milijona EUR zadostujejo za financiranje:

- odhodkov v obdobju več kot enega leta in pol (referenčno leto 2005: 5,9 milijona EUR)

- šestkratnika največjega primanjkljaja iz rednega poslovanja (brez prihodkov iz obresti), zabeleženega v enem letu (v letu 2001 – 1,46 milijona EUR).

- Razpredelnica v točki C natančno prikazuje sistematično neuravnoteženost med odhodki in prihodki za ESO. Celotni stroški nadomestil za primer brezposelnosti, izplačanih nekdanjim uslužbencem te institucije, večkratno presegajo ustrezne prispevke. Kar zadeva prihodke iz agencij in uradov v primerjavi z odhodki za njihove nekdanje uslužbence, pa je stanje ravno nasprotno. Te ugotovitve potrjujejo podatki o številu plačnikov in prejemnikov (glej točko III.C)

- Povprečni stroški, ki so se med letoma 2000 in 2003 spreminjali, kažejo trend zmanjševanja. Ta pojav lahko razložimo z dejstvom, da se zgornja in spodnja meja nadomestil za primer brezposelnosti od leta 1985 nista spreminjali, medtem ko so nacionalna socialna nadomestila, ki se odštejejo od plačil Skupnosti, sledila gibanju življenjskih stroškov (redna indeksacija). Čeprav so tudi družinski dodatki Skupnosti sledili indeksaciji, je to le delno izravnalo omenjeno zmanjševanje.

III.PODATKI O PLAČNIKIH IN PREJEMNIKIH ZA OBDOBJE 2000–2005

A. Letna razpredelnica, ki prikazuje število začasnih/pogodbenih uslužbencev, zaposlenih na dan 31. decembra, za obdobje 2000–2005 po razredih.

[pic]

Priloga VI k temu poročilu prikazuje razčlenitev števila uslužbencev, zaposlenih v različnih uradih in agencijah.

B. Letna razpredelnica, ki prikazuje število brezposelnih (ki so prejeli nadomestilo za primer brezposelnosti za mesec december v navedenem letu) za obdobje 2000–2005 po razredih.

[pic]

C. Skupni zneski iz razpredelnic pod točkama A in B, izraženi v odstotkih glede na njihov delež v celotnem številu uslužbencev.

1) Razpredelnica

[pic]

2) Diagram

[pic]

D. Razpredelnica, ki prikazuje število obravnavanih osebnih spisov po institucijah (najmanj eno mesečno nadomestilo, obračunano v navedenem letu)

[pic]

Ti statistični podatki na nek način dopolnjujejo statistične podatke, predstavljene v točki B tega poglavja, in še podrobneje prikazujejo dejanske stroške upravljanja. Pravzaprav odpiranje novih osebnih spisov – četudi gre navsezadnje za majhno število mesečnih nadomestil – ni ravno zanemarljiv upravni strošek.

Poleg tega podatki prikazujejo pravo število brezposelnih, ki so dejansko prejeli mesečno nadomestilo od posamezne institucije.

E. Podatki o številu brezposelnih (ki so v navedenem letu prejeli vsaj eno mesečno nadomestilo za brezposelnost) po državah prebivališča za obdobje 2000–2005

1) Razpredelnica

[pic]

2) Diagram

[pic]

F. Analiza trajanja pogodb ZU in PU, ki prejemajo nadomestilo za primer brezposelnosti po institucijah

Razpredelnica prikazuje odstotke vseh brezposelnih po posameznem letu v obdobju 2000–2005 (za katere je bilo v navedenem letu obračunano vsaj eno nadomestilo za primer brezposelnosti) glede na trajanje pogodb(-e), na podlagi katerih(-e) so bili upravičeni do dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti v določenem obdobju (do enega leta, do dveh let itd.).

[pic]

[pic]

Podrobnejša analiza stanja med letoma 2004 in 2005 je v poglavju IV tega sporočila.

G. Analiza trajanja izplačevanja nadomestil za primer brezposelnosti po institucijah

Razpredelnica prikazuje povprečno trajanje izplačevanja nadomestil po posameznem letu v obdobju 2000–2005. Če za osnovo vzamemo število brezposelnih, obravnavanih v navedenem letu (za katere je bilo v navedenem letu obračunano vsaj eno nadomestilo za primer brezposelnosti), se celotno število dni od odprtja novega osebnega spisa do 31. decembra zadevnega leta deli s številom spisov in še enkrat s številom 30, da dobimo povprečno število obračunanih nadomestil.

Podrobnejša analiza stanja med letoma 2004 in 2005 je v poglavju IV tega sporočila.

[pic]

H. Pojasnjevalne opombe

- Dolga leta je Komisija zaposlovala več kot polovico začasnih uslužbencev, ki so delali v evropskih institucijah. Eden od razlogov je nedvomno veliko število pogodb z začasnimi uslužbenci (> 700), sklenjenih za „nedoločen čas“ v okviru raziskav. Od leta 2004 so osebe, zaposlene po tovrstnih pogodbah, dobile stalno zaposlitev, tako da je bila do konca leta 2005 v Komisiji zaposlena manj kot tretjina vseh začasnih uslužbencev.

- Število osebja, zaposlenega v agencijah in uradih, nenehno narašča. Celotno število osebja, zaposlenega v teh ustanovah, zdaj sestavlja velik delež (> 1/3) vseh začasnih uslužbencev.

- Poleg zgornjih navedb je treba omeniti tudi, da se je število agencij in uradov v zadnjih nekaj letih skoraj eksponencialno povečalo.

- V zadnjih šestih letih je največ začasnih uslužbencev (35 do 45 %) na razredu A; po drugi strani je največje število brezposelnih, ki prejemajo nadomestilo (prav tako od 35 do 45 %), nekdanjih uslužbencev na razredu C. Opombe iz prejšnjega poglavja (II.E) potrjuje dejstvo, da delež brezposelnih, ki prejemajo nadomestilo od ESO, večkrat presega število tam zaposlenih uslužbencev.

- Število brezposelnih, ki prejemajo nadomestilo (nekdanji pogodbeni uslužbenci) je še vedno premajhno, da bi na tej podlagi prišli do zanesljivih ugotovitev.

- Število plačnikov, zaposlenih v agencijah in uradih, znatno presega število brezposelnih, ki jim te agencije in uradi izplačujejo nadomestilo. Te ugotovitve potrjujejo podatki o odhodkih in prihodkih (glej poglavje II.D). Delno je razlog v tem, da so bile mnoge od teh agencij in uradov ustanovljene šele pred kratkim, kar pomeni, da veliko pogodb še velja.

- Razlika med številom brezposelnih, ki so prejeli nadomestilo decembra (glej III.B), in številom med letom obravnavanih osebnih spisov brezposelnih, kaže velik porast števila spisov, ki jih bo treba obravnavati. Ti podatki zelo dobro ilustrirajo dejansko upravno obremenitev.

- Podatki o kraju prebivališča brezposelnih v Skupnosti potrjujejo, da se jih več kot polovica vpiše v evidenco iskalcev zaposlitve v Belgiji. To število, ki se med drugim nenehno povečuje (razen leta 2005), z ničemer ne kaže na nacionalnost teh oseb. Z drugimi besedami lahko osebe, ki se vpišejo v Belgiji, prihajajo iz katere koli države članice Unije, torej zagotovo niso samo Belgijci. Če seštejemo število brezposelnih iz petih držav, od koder je največ vpisanih iskalcev zaposlitve (Belgija, Francija, Španija, Luksemburg in Italija), dobimo več kot 80 % celotnega števila obravnavanih osebnih spisov. Ta delež je bil v zadnjih šestih letih dokaj konstanten. Ugotavljamo, da se zlasti nekdanji uslužbenci agencij in uradov vpišejo kot iskalci zaposlitve v državah, ki niso med zgoraj naštetimi.

- Iz razpredelnice v poglavju III.F (trajanje pogodb) izhajajo naslednje ugotovitve:

- v zadnjih nekaj letih postajajo pogodbe vedno bolj kratkotrajne: leta 2000 je bilo na primer več kot 75 % pogodb sklenjenih za več kot dveletno obdobje. Leta 2005 se je ta delež zmanjšal na samo 45 %. Vendar je kljub temu prezgodaj, da bi iz tega sklepali na vpliv reforme;

- tudi glede tega se ESO razlikuje: polovica pogodb se sklene za obdobje največ enega leta. Leta 2005 je na primer 8,1 % vseh brezposelnih prihajalo iz ESO; 4,8 % vseh brezposelnih je imelo s to institucijo sklenjeno pogodbo do največ enega leta.

- Iz razpredelnice v poglavju III.G (obdobje izplačevanja nadomestil) izhajajo naslednje ugotovitve:

- v preteklosti je izplačevanje nadomestil po prvotnem sistemu trajalo približno eno leto. Kaže, da sta bili leto 2000 in 2004 glede tega izjemi. Leta 2000 je bilo treba odpreti veliko število osebnih spisov zaradi zamenjave osebja v kabinetih komisarjev. Ti spisi so se odprli za kratko obdobje. Ni jasno, zakaj je bilo obdobje izplačevanja nadomestil v letu 2004 bistveno krajše. To je zlasti očitno v zvezi s pogodbami, sklenjenimi s Komisijo. Učinek spremenjenega sistema je torej še vedno zanemarljiv.

- Skrajšanje obdobja izplačevanja nadomestil za leto 2005 je morda posledica večjega števila brezposelnih, za katere velja spremenjeni sistem, po katerem je obdobje izplačevanja nadomestil skrajšano (1/3 delovnega obdobja).

IV. STANJE PO ZAČETKU VELJAVNOSTI REFORME (LETI 2004 IN 2005)

A. Pojasnila

Zaradi uvedbe reforme so se spremenile tudi pravice do dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti. Podrobnejša razlaga teh sprememb je v Prilogi I tega sporočila.

V prehodnem obdobju, za katerega je težko določiti, kako dolgo bo trajalo, bosta sočasno veljala oba sistema. Uslužbenci, ki so pridobili pravico do dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti na podlagi pogodb za začasne uslužbence pred 1. majem 2004 bodo lahko izbrali en ali drugi sistem. Če bodo te osebe še naprej brez prekinitve plačevale za pravico do nadomestil tudi po 30. aprilu 2004, bodo lahko izbrale en ali drugi sistem, ko bodo upravičene do nadomestil za primer brezposelnosti, in se pozneje ne bodo mogle premisliti.

B. Analiza povprečnih stroškov po nadomestilih

Razpredelnica vsebuje analizo povprečnih stroškov po nadomestilih (mesečna izplačila) glede na vrsto pogodbe (začasni uslužbenci – ZU in pogodbeni uslužbenci – PU) in sistem, ki velja za ustrezne osebne spise.

[pic]

C. Analiza prispevkov, vplačanih v sklad za brezposelnost

Podatki v spodnji razpredelnici so pridobljeni s programom za obdelavo plač (NAP). Številke zajemajo vse institucije, agencije in urade.

Za vsak navedeni mesec je vneseno število osebnih spisov, za katere je obračunana plača, četudi je obračun narejen v enem od poznejših mesecev. Za vsakega od teh spisov so sešteti prispevki delojemalcev in delodajalcev.

Ta način omogoča obračun povprečnega prispevka po uslužbencih in mesečno primerjavo.

[pic]

[pic]

D. Analiza trajanja pogodb po institucijah

Razpredelnica prikazuje odstotke vseh brezposelnih po posameznem letu (v obdobju 2004–2005), za katere je bilo v navedenem letu obračunano vsaj eno mesečno nadomestilo za primer brezposelnosti glede na trajanje pogodb(-e), na podlagi katerih(-e) so bili upravičeni do dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti v določenem obdobju (do enega leta, do dveh let itd.).

[pic]

[pic]

[pic]

E. Analiza trajanja izplačevanja nadomestil po institucijah

Razpredelnica prikazuje povprečno trajanje izplačevanja nadomestil po posameznem letu v obdobju 2004–2005. Če za osnovo vzamemo število brezposelnih, obravnavanih v navedenem letu (za katere je bilo v navedenem letu obračunano vsaj eno mesečno nadomestilo), se celotno število dni izplačevanja nadomestil od odprtja novega osebnega spisa do 31. decembra zadevnega leta deli s številom osebnih spisov in še enkrat s številom 30, da dobimo povprečno število obravnavanih nadomestil.

Številke so prav tako razčlenjene po vrsti pogodbe in veljavnem sistemu.

[pic]

F. Pojasnjevalne opombe

- Jasno je, da so za nekdanje začasne uslužbence mesečni stroški dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti bistveno višji, če se ta nadomestila izplačujejo na podlagi spremenjenega sistema. Vendar so povprečni stroški za leto 2004 (spremenjeni sistem) nekoliko zavajajoči, saj je bilo veliko število upravičencev še vedno v začetnem šestmesečnem obdobju izplačevanja nadomestil, v katerem ne velja zgornja meja osnovnega nadomestila za primer brezposelnosti. V letu 2005 so se ti stroški že umirili, čeprav novi sistem še ni dosegel polnega zagona. Stroški se bodo torej verjetno še naprej zmanjševali.

- Leta 2005 je bilo prvič možno izračunati povprečne stroške mesečnega nadomestila za primer brezposelnosti, ki pripadajo nekdanjim pogodbenim uslužbencem. Čeprav so tudi ti stroški umetno napihnjeni (glej prejšnji odstavek), so še vedno za 60 % manjši kot za nekdanje začasne uslužbence.

- Kar zadeva prispevke v sistem, pridemo do naslednjih ugotovitev:

- spremenjen način obračunavanja prispevkov je povzročil približno 80-odstotno povečanje (51,13 v aprilu 2004 in 91,00 v maju 2004);

- leta 2005 je bilo potrebnih 27,50 aktivnih začasnih uslužbencev (s prispevkom 88,11 EUR/mesec) za financiranje enega samega brezposelnega nekdanjega začasnega uslužbenca (s stroški 2 420,74 EUR/mesec). Po prvotnem sistemu je bilo potrebnih 29,15 aktivnih uslužbencev za financiranje enega brezposelnega uslužbenca (s prispevkom 51,13 EUR/mesec glede na povprečne stroške 1 490,53 EUR/mesec). Po spremenjenem sistemu se torej razmerje ni bistveno spremenilo, opaziti je celo trend zmanjševanja;

- leta 2005 je bilo potrebnih 28,60 aktivnih pogodbenih uslužbencev (s prispevkom 35,85 EUR/mesec) za financiranje enega samega brezposelnega nekdanjega pogodbenega uslužbenca (s stroški 1 026,15 EUR/mesec);

- iz tega lahko sklepamo, da je financiranje posamezne kategorije uslužbencev skoraj uravnoteženo.

- Kar zadeva trajanje pogodb, iz katerih izhaja pravica do nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti, so bile razlike med upravičenci po prvotnem sistemu in upravičenci po spremenjenem sistemu samo v letu 2005. Kaže, da so slednji imeli pogodbe, sklenjene za daljše obdobje. Ne smemo pa pozabiti, da je to prehodno obdobje: uslužbenci, ki so delali pred in po 1. maju 2004 še vedno lahko izberejo enega od teh dveh sistemov, kar lahko vpliva na omenjene številke.

- Podatki iz razpredelnice pod točko IV.E (trajanje izplačevanja nadomestil) nas pripeljejo do naslednjih ugotovitev:

- v letu 2004 je bilo obdobje izplačevanja nadomestil bistveno krajše za nekdanje uslužbence Komisije, ki so brezposelni;

- že od leta 2005 naprej pa se močno povečuje število brezposelnih (nekdanjih začasnih uslužbencev), za katere velja spremenjeni sistem; sklepamo lahko, da bo obdobje izplačevanja zanje najbrž precej krajše kot po prvotnem sistemu;

- prva ocena (zelo približna in površna) kaže enak trend v primeru nekdanjih pogodbenih uslužbencev, ki so brezposelni. Res pa je, da so se prvi osebni spisi odprli šele v letu 2005.

V. KONČNE OPOMBE IN SKLEPNE UGOTOVITVE

Po reformi, torej po uvedbi pogodbenih uslužbencev predvsem zaradi nadomeščanja pomožnih uslužbencev, se je skoraj podvojilo število uslužbencev, upravičenih do nadomestila Skupnosti za primer brezposelnosti. Pravzaprav pomožne uslužbence pokriva izključno nacionalni sistem socialnega zavarovanja, zato niso upravičeni do prejemkov socialne varnosti iz Evropskih skupnosti.

- Sistem dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti je v treh četrtinah svojega delovanja na splošno izkazoval presežek v tekočem poslovanju.

- Sedanje rezerve omogočajo pokrivanje potreb za približno šestletno obdobje tekočega poslovanja z izgubo.

- Ugotavljamo stalno neuravnoteženost med prihodki ESO in odhodki zaradi brezposelnih nekdanjih uslužbencev te institucije.

- Občasni dogodki, kakršni so zamenjava Komisije in torej osebja v kabinetih Komisarjev, pa tudi zamenjava osebja v političnih skupinah Evropskega parlamenta po volitvah, z leti močno vplivajo na finančno uravnoteženost sistema.

- Število agencij in uradov se nenehno povečuje, kakor tudi osebja, ki je tam zaposleno, tako da celo presega število začasnih in pogodbenih uslužbencev, zaposlenih v Komisiji.

- Velik delež brezposelnih iz Skupnosti prebiva v majhnem številu držav članic. Treba je najti sredstva za elektronsko izmenjavo potrebnih podatkov za obdelavo dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti.

- Reforma, in torej uporaba sistema dopolnilnih nadomestil Skupnosti za primer brezposelnosti, bo svoj polni zagon verjetno dosegla v obdobju 2007–2008. Kljub temu so že na voljo prvi podatki o uravnoteženosti delovanja novega sistema. Iz teh podatkov izhajajo naslednje ugotovitve:

- prispevki, ki jih plačujejo začasni uslužbenci, so se bistveno povečali;

- četudi so stroški za brezposelne po novem sistemu bistveno večji kot po prvotnem sistemu, lahko na podlagi zanesljivih kazalnikov ugotovimo, da sedanji prispevki pokrivajo bolj ali manj enak delež odhodkov kot prej;

- kaže, da sistem, ki se uporablja za nekdanje začasne uslužbence, in tisti, ki se uporablja za nekdanje pogodbene uslužbence, ne povzroča bistvenih razlik glede pokrivanja odhodkov s prihodki med tema dvema kategorijama uslužbencev;

- če se bo v naslednjih nekaj letih pokazalo, da se obdobje izplačevanja nadomestil po spremenjenem sistemu skrajšuje (in prvi kazalniki jasno kažejo v to smer), bo zagotovljena zanesljivejša in stabilnejša uravnoteženost sistema.

- Vendar je še vedno vprašanje, kakšno bo stanje sistema v obdobju 2007–2008, ko se bo izteklo veliko pogodb s pogodbenimi uslužbenci.

- Treba bi bilo opraviti raziskavo, na podlagi katere bi lahko dolgoročneje predvideli uravnoteženost spremenjenega sistema in ocenili, ali bo treba prilagoditi obseg prispevkov in/ali pravic.