SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.7.2010 
SEC(2010) 882 kon č. 
  
Predlog 
SKLEP SVETA 
  
o obstoju čezmernega primanjkljaja v Bolgariji 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. U PORABA PAKTA ZA STABILNOST IN RAST V SEDANJIH KRIZNIH RAZMERAH  
Trenutno se številne države EU soo čajo z javnofinan čnim primanjkljajem, ki presega 
referenčno vrednost 3 % BDP, dolo čeno v Pogodbi. Pogosto izrazito pove čanje primanjkljaja 
in dolga je treba obravnavati ob upoštev anju doslej najhujše svetovne finan čne krize in upada 
gospodarske rasti v obdobju 2008/2009. Pri tem je pomembnih ve č dejavnikov. Prvi č, upad 
gospodarske rasti povzro ča zmanjševanje dav čnih prihodkov in pove čevanje odhodkov za 
socialne prejemke (npr. nadomestila za brezposelnost). Drugi č, Komisija se zaveda, da so v 
sedanjih izrednih gospodarskih razmerah prora čunske politike pomembne, zato je novembra 
2008 v evropskem na črtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra potrdil Evropski svet, 
predlagala fiskalno spodbudo. Na črt podrobno pojasnjuje, da bi morala biti spodbuda 
pravočasna, ciljno usmerjena in za časna ter prilagojena vzdržnos ti javnih financ posameznih 
držav članic in njihovemu konkuren čnemu položaju ter da bi se morala po izboljšanju 
gospodarskega položaja opustiti. Ve č držav je sprejelo tudi ukrepe za stabilizacijo finan čnega 
sektorja, od katerih nekateri vplivajo na višino dolga ali pomenijo nevarnost ve čjega 
primanjkljaja in dolga v prihodnosti, čeprav bi se del stroškov državne podpore v prihodnosti 
lahko povrnil. 
V skladu s Paktom za stabilnost in rast mo ra Komisija sprožiti postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, če primanjkljaj države članice preseže referen čno vrednost 3 % BDP. Namen 
sprememb Pakta za stabilnost in rast, uvedenih le ta 2005, je bil zagotoviti, da se v vseh fazah 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva gospodarsko in prora čunsko 
ozadje. Na ta na čin Pakt za stabilnost in rast zagotav lja okvir, ki podpira vladne politike za 
hitro ponovno vzpostavitev trdnega prora čunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere in tako zagotavlja dolgoro čno vzdržnost javnih financ. 
2. D OSEDANJE FAZE V POSTOPKU V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM  
Člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije dolo ča postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Nadalje je opredeljen v Ur edbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in 
razjasnitvi izvajanj a postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem1, ki je del Pakta za 
stabilnost in rast. 
V skladu s členom 126(2) Pogodbe mora Komis ija spremljati upoštevanje prora čunske 
discipline na podlagi dveh meril: (a) ali razmerje med na črtovanim ali dejanskim 
javnofinan čnim primanjkljajem in bruto doma čim proizvodom (BDP) presega referen čno 
vrednost 3 % (razen če se ni to razmerje znatno in stalno zmanjševalo ter doseglo ravni blizu 
referenčne vrednosti oziroma če ni preseganje referen čne vrednosti le izjemno in za časno, 
razmerje pa ostaja blizu referen čne vrednosti); ter (b) ali r azmerje med javnim dolgom in 
BDP presega referen čno vrednost 60 % (razen če se razmerje ne znižuje zadosti in ne 
približuje dovolj hitro referen čni vrednosti). 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. V poro čilu so upoštevane tudi „Specifikaci je izvajanja Pakta za stabilnost in 
rast ter smernice za obliko in vsebino programov za stabilnost in konvergen čnih programov“, ki jih je 
10. novembra 2009 potrdil Svet Ecofin in so na voljo na spletni strani:  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. 
SL 3   SL V skladu s členom 126(3) mora Komisija pripraviti poro čilo, če država članica ne izpolnjuje 
zahtev enega ali obeh navedenih meril. To poro čilo mora upoštevati tudi, „ali javnofinan čni 
primanjkljaj presega javne inve sticijske odhodke, in vse druge  pomembne dejavnike, tudi 
srednjeročno gospodarsko in prora čunsko stanje države članice“. 
Komisija je 12. maja 20102 na podlagi podatkov, ki so jih aprila 20103 predložili bolgarski 
organi in jih je nato potrdil Eurostat4, ter ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz pomladi 
2010 sprejela poro čilo po členu 126(3) za Bolgarijo. 
Ekonomsko-finan čni odbor je nato 2 7. maja 2010 v skladu s členom 126(4) pripravil mnenje 
o poročilu Komisije. 
3. O BSTOJ ČEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA  
Po podatkih, ki so jih bolgarski organi sporo čili aprila 2010, je javnofinan čni primanjkljaj 
Bolgarije v letu 2009 dosegel 3,9 % BDP in tako presegel referen čno vrednost 3 % BDP. 
Komisija v poro čilu na podlagi člena 126(3) ugotavlja, da prim anjkljaj ni bil blizu referen čne 
vrednosti 3 % BDP, vendar preseganje referen čne vrednosti lahko velja za izjemno v smislu 
Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Predvsem je posledi ca resnega upada gospodarske 
rasti v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in  rast, saj je svetovna gospodarska in finan čna 
kriza gospodarstvo Bolgarije mo čno prizadela in negativna letna rast obsega BDP je v letu 
2009 dosegla 5 %. Poleg tega bi bilo mogo če oceniti, da je preseganje referen čne vrednosti 
začasno. Na podlagi napovedi  služb Komisije iz pomladi 2010 bo javnofinan čni primanjkljaj 
ob nespremenjeni politiki padel pod referen čno vrednost že v letu 20 10 zaradi stabilizacije 
gospodarstva in ukrepov za fiskalno konsolidacij o, ki jih je vlada napovedala konec marca 
2010. V obvestilu, predloženem 22. junija 20 10, so bolgarski organi ponovno popravili 
načrtovani primanjkljaj za leto 2010, in sice r na 3,8 % BDP, kar je nad referen čno vrednostjo 
in ni blizu nje. Merilo  glede primanjkljaja, dolo čeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
Iz podatkov v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2010 je 
razvidno, da bruto javni dolg ostaja precej pod referen čno vrednostjo 60 % BDP in je leta 
2009 znašal 14,8 % BDP. Napoved služb Komisije  iz pomladi 2010 predvideva, da se bo 
delež dolga v obdobju 2010–2011 pove čal, vendar bo še vedno nižji od 19 % BDP. V 
obvestilu, predloženem 22. junija 2010, so bolgarski organi ponovno popravili na črtovani 
dolg za leto 2010, in sicer na 15,3 % BDP. Merilo glede dolga, dolo čeno v Pogodbi, je 
izpolnjeno. 
V skladu z dolo čbami Pogodbe ter Pakta za stabilnost in  rast je Komisija v svojem poro čilu 
analizirala tudi „pomembne dejavnike“. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se ti dejavniki 
v fazah, ki vodijo do odlo čitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, lahko upoštevajo le, če 
primanjkljaj izpolnjuje dvojni pogo j, da ostaja blizu referen čne vrednosti in da je referen čna 
                                                 
2 Vsi dokumenti za Bolgarijo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm. 
3 V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 morajo države članice dvakrat letno poro čati Komisiji o 
višini svojega na črtovanega in dejanskega javnofinan čnega primanjkljaja in javnega dolga. Najnovejše 
obvestilo Bolgarije je na voljo na spletni strani: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables. 
4 Eurostatovo sporo čilo za javnost št. 55/2010 z dne 22. aprila 2010. 
SL 4   SL vrednost presežena za časno. V primeru Bolgarije dvojni pogoj ni izpolnjen. Če pomembne 
dejavnike obravnavamo neodvisno od dvojnega pogoja, so v tem primeru v celoti gledano 
ugodni.   
Mnenje Ekonomsko-finan čnega odbora v skladu s členom 126(4) Pogodbe je skladno z oceno 
poročila Komisije po členu 126(3) o obstoju čezmernega primanjkljaja.  
Komisija na podlagi svojega poro čila po členu 126(3) in mnenja Ekonomsko-finan čnega 
odbora po členu 126(4) meni, da v Bolgariji obstaja čezmerni primanjkljaj. To mnenje, ki ga 
je Komisija sprejela 12. maja 2010, se naslovi na Svet v skladu s členom 126(5). Komisija 
Svetu predlaga, naj odlo či o tej zadevi v skladu s členom 126(6). Komisija poleg tega Svetu 
priporoča, da na Bolgarijo naslovi priporo čilo z namenom, da se stanje čezmernega 
primanjkljaja odpravi, v skladu s členom 126(7). 
4. P RIPORO ČILA ZA ODPRAVO ČEZMERNEGA PRIMANJKLJAJA  
V skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 mora Svet v priporo čilu po 
členu 126(7) dolo čiti rok najve č šestih mesecev za sprejetje u činkovitih ukrepov s strani 
zadevne države članice ter rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, ki „se mora dose či v 
letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen v posebnih okoliš činah“. 
Člen 2(6) Uredbe implicira, da je treb a „pomembne dejavnike“, obravnavane v poro čilu 
Komisije po členu 126(3) Pogodbe, upoštevati pri ugo tavljanju, ali obstajajo posebne 
okoliščine. Člen 3(4) Uredbe dolo ča: „Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v 
roku iz priporo čila, Svet v priporo čilu zahteva, da država članica doseže minimalno letno 
izboljšanje, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izlo čeni vplivi konjunkture ter enkratnih in 
začasnih ukrepov“. 
V primeru Bolgarije so se pomembni dejavniki, kakor so pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) 
št. 1467/97 in prou čeni v poro čilu Komisije iz člena 124(3), šteli za ugodn e. Vendar ne kažejo 
na obstoj posebnih okoliš čin, ki bi dovoljevale odstopanja od predpisanega roka za 
zmanjšanje primanjkljaja. Predvsem naj bi se v skladu z napovedjo služ b Komisije iz pomladi 
2010 realna rast BDP po obsežnem zmanjšanju leta 2009 zaradi svet ovne gospodarske in 
finančne krize postopoma okrepila in do leta  2011 dosegla 2,7 %. Bolgarski organi v 
obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2010 pri čakujejo, da se bo 
javnofinan čni primanjkljaj v letu 2010 zmanjšal pod referen čno vrednost na 2 % BDP, kar 
bosta podprla okrepitev realne rasti BDP na 1 % in dodatni konsolidacijski paket v višini 
2,25 % BDP z dne 31. marca 2010. Napoved služb Ko misije iz pomladi 2010 kaže, da se bo 
javnofinan čni primanjkljaj zmanjšal na 2,8 % BD P leta 2010 in na 2,2 % leta 2011, če se 
politika ne bo spremenila, če se bodo predvidevanja o rasti postopno izboljševala, kot se 
pričakuje, in če se bo previdno ocenil prora čunski vpliv napovedanih konsolidacijskih 
ukrepov. Junija so bolgarski organi  izvedli vmesni popravek prora čuna za leto 2010 in 
povečali načrtovani javnofinan čni primanjkljaj na 3,8 % BDP. Popravek je bil posledica 
znatne prilagoditve na povedanih javnofinan čnih prihodkov navzdol zaradi zelo neugodnih 
davčnih podatkov v prvih mesecih leta 2010. S tem naj bi se zagotovilo ustrezno delovanje 
avtomatskih stabilizatorje v ter bolje upoštevali doma či in mednarodni gospodarski izzivi. 
Glede na napoved služb Komis ije ter najnovejši prora čunski in gospodarski razvoj bi 
bolgarski organi morali prepre čiti povišanje primanjkljaja v letu 2010 nad 3,8 % BDP in 
čezmerni primanjkljaj odpraviti najpozneje do  leta 2011, kar pomeni prizadevanje za 
strukturno konsolidacijo v vi šini približno 0,75 odstotne to čke BDP v navedenem letu.  
SL 5   SL Zdi se, da je presene čenje glede primanjkljaja v letu 2009 poleg negativnega vpliva na 
proračun zaradi upada gospodarske rasti poveza no tudi s pomanjkljivostmi postopkov za 
načrtovanje odhodkov in na dzorovanje prora čuna po obra čunskem na čelu. Obsežne zaveze k 
plačilom, odkrite v prilogah k pogodbam, ki jih je predhodna vlada podpisala pred volitvami 
julija 2009, niso bile na črtovane v prora čunu in so povzro čile dodatno poslabšanje 
proračunskega stanja. Negativni rezultat odr aža tudi dejstvo, da se nedavne ugodne 
gospodarske razmere niso v celoti izkoris tile za izvedbo pomembnih reform za pove čanje 
učinkovitosti javne porabe. V obdobju pred kr izo je imela Bolgarija obsežne izredne 
prihodke, ki so bili posledica cveto če dejavnosti in strukture rasti, ki v veliki meri temelji na 
davkih. Del teh izrednih prihodkov pa se je, name sto da bi se v celoti prihranil, porabil za 
financiranje razmeroma velikih za časnih pove čanj pokojnin in pove čanje plač v javnem 
sektorju, ki je bilo precej nad pove čanjem produktivnosti, kot tudi za znižanje dav čnih stopenj 
ter prispevnih stopenj  za socialno varstvo.  
Nezavezujo ča narava srednjero čnega fiskalnega okvira v triletnem na črtovanju prora čuna ter 
neobstoj u činkovitih mehanizmov za nadzor nad por abo in pravil o odhodkih sta prepre čila, 
da bi fiskalno stanje postalo še mo čnejše, kar bi dodatno ublažilo negativni u činek upada 
gospodarske rasti na javne finance. Poleg tega obstoje či proračunski okvir upošteva dolo čeno 
diskrecijsko kupno mo č države, ki ogroža fiskalno preglednost in odgovornost. Nezadostne 
reforme v zdravstvenem sektorju so ve čkrat povzro čile akumulacijo zaostalih pla čil bolnišnic 
in posledi čne prekora čitve pri odhodkih. Zaporedno zmanjševanje stopnje prispevkov za 
pokojnine je skupaj s pove čanjem pokojnin in v odsotnosti izravnalnih reformnih ukrepov 
povzročilo znatno pove čanje porabe za pokojnine, kar predstavlja tveganje za vzdržnost 
sistema. Pospeševanje reform v izobraževalnem sistemu in javni upravi bi prispevalo k 
izboljšanju upravne zmogljivosti in  stopnje usposobljenosti ter pove čanju učinkovitosti javne 
porabe ter s tem k doseganju potrebne prora čunske konsolidacije. 
Povečan nadzor v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je nujen glede na 
rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, bo zahteval redno in pravo časno spremljanje 
napredka pri izvajanju strategije fiskalne konsolid acije za odpravo čezmernega primanjkljaja. 
V tem okviru bi bilo primerno, da do odprave postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 
posodobitev konvergen čnega programa Bolgarije zajema posebno poglavje o tem vprašanju. 
SL 6   SL Ključne makroekonomske in prora čunske napovedi 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Realni BDP GDP 
(sprememba v %)  6,2 6,0 –5,0 0,0 2,7 / / 
Proizvodna vrzel1,2 
(v % potencialnega BDP)  4,3 5,0 –2,9 –4,8 –4,0 / / 
Javnofinan čni saldo 
(v % BDP)  0,1 1,8 –3,9 –2,8 –2,2 / / 
Primarni saldo 
(v % BDP)  1,1 2,7 –3,1 –2,0 –1,4 / / 
Ciklično prilagojeni saldo1 
(v % BDP)  –1,5 0,0 –2,8 –1,1 –0,8 / / 
Strukturni saldo3 
(v % BDP)  1,8 0,0 –2,8 –1,1 –0,8 / / 
Bruto javni dolg 
(v % BDP)  18,2 14,1 14,8 17,4 18,8 / / 
Opombe : 
1 Proizvodne vrzeli in cikli čno prilagojeni saldi iz programov glede na izra čune služb Komisije na podlagi podatkov v 
programih.  
2 Na podlagi ocenjene potencialne ra sti 3,4 %, 3,1 % in 2,9 % v 2009–2011.  
3 Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih za časnih ukrepov. V najnovejšem pr ogramu in jesenski napovedi 
služb Komisije ni enkratnih in drugih za časnih ukrepov.  
 
Vir: 
napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 (KOM); izra čuni služb Komisije.  
 
SL 7   SL Predlog 
SKLEP SVETA 
  
o obstoju čezmernega primanjkljaja v Bolgariji 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(6) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Bolgarija, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije se države članice 
izogibajo čezmernemu javnofinan čnemu primanjkljaju. 
(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na ci lju zdravih javnih financ kot sredstvu za 
izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za mo čno trajnostno rast, ki prispeva k 
ustvarjanju delovnih mest. 
(3) Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 Pogodbe, kot je pojasnjen 
v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem
5 (ki je del Pakta za stabilnost in rast), dolo ča odločitev o 
obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne dolo čbe glede izvajanja 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 479/20096 
določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo dolo čb navedenega protokola.  
(4) Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in ra st prenovljen, da bi se okrepili njegova 
učinkovitost in gospodarski te melji ter ohranila dolgoro čna vzdržnost javnih financ. 
Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta 
način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira vladne politike za hitro 
ponovno vzpostavitev trdnih prora čunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske 
razmere. 
(5) V skladu s členom 126(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, 
da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali bi do njega lahko prišlo. Komisija 
                                                 
5 UL L 209, 2.8.1997, str. 6.  
6 UL L 145, 10.6.2009, str. 1.  
SL 8   SL je na podlagi svojega poro čila po členu 126(3) in mnenja Ekonomsko-finan čnega 
odbora po členu 126(4) ugotovila, da v Bolgariji obstaja čezmerni primanjkljaj. 
Komisija je zato [6. julija 2010]7 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi z Bolgarijo. 
(6) V skladu s členom 126(6) Pogodbe Svet upošteva mo rebitne pripombe, ki jih želi 
predložiti zadevna država članica, preden po opravlj eni celoviti oceni odlo či, ali 
čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Bo lgarije je Svet na podlagi te celovite 
ocene ugotovil naslednje. 
(7) Po podatkih, ki so jih bolgarski organi sporo čili aprila 2010, je javnofinan čni 
primanjkljaj Bolgarije v letu 2009 dosegel 3,9 % BDP in tako presegel referen čno 
vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referen čne vrednosti 3 % BDP, vendar 
preseganje referen čne vrednosti lahko velj a za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za 
stabilnost in rast. Predvsem je posledica resnega upada gospodarske rasti v smislu 
Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast, saj je svetovna gosp odarska in finan čna kriza 
gospodarstvo Bolgarije mo čno prizadela in negativna letna rast obsega BDP je v letu 
2009 dosegla 5 %. Na podlagi napovedi sl užb Komisije iz pomladi 2010 naj bi 
javnofinan čni primanjkljaj padel pod referen čno vrednost že v letu 2010 zaradi 
stabilizacije gospodarstv a in ukrepov za fiskalno konsolidacij o, ki jih je sp rejela vlada. 
Vendar zaradi popravljenega na črtovanega primanjkljaja za leto 2010 (3,8 % BDP po 
obvestilu bolgarskih organov z dne 22. junija 2010), ki je precej nad na črtovanim 
primanjkljajem v višini 2,8 % BDP iz pomladanske napovedi služb Komisije, 
preseganje referen čne vrednosti morda ne bo ostalo za časno. Merilo glede 
primanjkljaja, dolo čeno v Pogodbi, ni izpolnjeno.  
(8) Po podatkih, ki so jih bolgarski organi sporo čili aprila 2010, bruto javni dolg ostaja 
precej pod referen čno vrednostjo 60 % BDP in je leta 2009 znašal 14,8 % BDP. 
Napoved služb Komisije iz pomladi 2010 pr edvideva, da se bo delež dolga v obdobju 
2010–2011 pove čal, vendar bo še vedno nižji od 19 % BDP. V obvestilu, predloženem 
22. junija 2010, so bolgarski organi ponovno popravili na črtovani dolg za leto 2010, in 
sicer na 15,3 % BDP. Merilo glede dolga, dolo čeno v Pogodbi, je izpolnjeno.  
(9) V skladu s členom 2(4) Uredbe Sveta (ES) št . 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v 
korakih, ki vodijo do odlo čitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s 
členom 126(6), lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da 
primanjkljaj ostaja blizu referen čne vrednosti in da je referen čna vrednost presežena 
začasno. V primeru Bolgarije ta dvojni pogoj ni  izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do 
te odločitve, pomembni dejavniki niso upoštevani – 
                                                 
7 Vsi dokumenti za Bolgarijo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm. 
SL 9   SL SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: 
Člen 1 
Iz celovite ocene sledi, da v Bolgariji obstaja čezmerni primanjkljaj. 
Člen 2 
Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo. 
V Bruslju,   
 Za Svet 
 Predsednik