OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Svet je 17. maja 2011 Portugalski na njeno zahtevo odobril finančno pomoč (Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU) v podporo korenitemu gospodarskemu in reformnemu programu, katerega namen je povrniti zaupanje, omogočiti ponovno trajnostno rast gospodarstva ter zaščititi finančno stabilnost na Portugalskem, v euroobmočju in EU.

V skladu s členom 3(10) Sklepa 2011/344/EU je Komisija skupaj z MDS in v povezavi z ECB izvedla osmi in deveti pregled napredka na področju izvajanja dogovorjenih ukrepov, njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega učinka.

Komisija ob upoštevanju nedavnega gospodarskega, fiskalnega in finančnega razvoja ter ukrepov politike meni, da so za zagotovitev izpolnjevanja ciljev programa potrebne nekatere spremembe pogojev ekonomske politike, na katerih temelji pomoč, kot so pojasnjene v uvodnih izjavah predlaganih sprememb Izvedbenega sklepa Sveta.

2013/0362 (NLE)

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o spremembi Izvedbenega sklepa 2011/344/EU o finančni pomoči Unije Portugalski

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo[1], zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 3(10) Izvedbenega sklepa Sveta 2011/344/EU je Komisija skupaj z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) hkrati izvedla osmi in deveti pregled napredka organov pri izvajanju dogovorjenih ukrepov, ki je potekal od 16. septembra do 3. oktobra 2013.

(2) Četrtletna realna rast BDP je v drugem četrtletju tega leta ponovno v pozitivnem območju, kratkoročni kazalniki pa prav tako kažejo na postopen izhod iz recesije. Po napovedih naj bi se realni BDP letos skrčil za 1,8 %, v letih 2014 in 2015 pa naj bi se povečal za 0,8 oziroma 1,5 %. Napetosti na trgu dela naj bi se po pričakovanjih nekoliko umirile. Kljub temu naj bi stopnja brezposelnosti naslednje leto s 17,7 % dosegla vrhunec, nato pa naj bi začela postopoma upadati. Negotovosti glede makroekonomskih obetov so velike, saj je vzdržnost predvidenega okrevanja v letih 2014 in 2015 odvisna od pozitivnih trgovinskih in finančnih razmer na trgu, ki so še vedno nestabilne.

(3) Do avgusta 2013 se je gotovinski primanjkljaj države v primerjavi z enakim obdobjem lani izboljšal za 0,6 odstotne točke BDP (brez izjemnih dejavnikov). Izvrševanje proračuna podpirajo stabilni davčni prihodki in dosledno izvrševanje večine postavk odhodkov. Vendar so bila glede na fiskalno napoved sedmega pregleda ugotovljena nekatera odstopanja. Med njimi so pomanjkljivosti, povezane s ponovnim načrtovanjem sredstev EU in preložitvijo prodaje pristaniške koncesije (enkratne), ter drugi dejavniki, kot so prispevki v proračun EU, ki so bili višji od pričakovanih, nižji nekateri nedavčni prihodki, prenos dividend iz deležev grških obveznic v naložbenem portfelju Banco de Portugal v Grčijo, nižji socialni prispevki od pričakovanih v javno pokojninsko shemo zaposlenih ter prekoračitve sredstev za plače in povečana vmesna potrošnja. Po uporabi začasnih proračunskih dodelitev (0,3 % BDP) naj bi se primanjkljaj v letu 2013 zaradi neto učinka teh odstopanj po ocenah povečal za 0,5 % BDP. Poleg tega se je proračunski primanjkljaj povečal tudi zaradi kapitalske injekcije finančni skupini BANIF v višini 0,4 % BDP, čeprav to za namene tega programa ni upoštevano.

(4) Vlada sprejema popravne ukrepe, da bi zagotovila doseganje ciljnega primanjkljaja iz programa v višini 5,5 % BDP, in sicer zlasti z zmanjševanjem razpoložljivih sredstev za naložbe in strožjim nadzorom nad vmesno potrošnjo resornih ministrstev (0,1 % BDP). Poleg tega je vlada napovedala enkratno shemo izterjave dolgov na področju davkov in prispevkov za socialno varnost, s katero naj bi se predvidoma izterjali prihodki v višini okoli 0,4 % BDP, hkrati pa bodo uvedene tudi večje kazni za storilce kaznivega dejanja davčne utaje.

(5) Posodobljene fiskalne napovedi za leto 2013 kažejo fiskalni napor, merjeno z izboljšanjem strukturnega salda, v višini 0,5 % BDP, kar je nekoliko nižje od 0,6 % BDP, kot je bilo predvideno pri sedmem pregledu. Predvidena nižja učinkovitost je predvsem posledica zamud pri izvajanju prvotno načrtovanega konsolidacijskega svežnja in njegove delne nadomestitve z enkratnimi ukrepi, hkrati pa je prišlo do nepričakovanih pritiskov na proračunske rezerve. Zamude pri izvajanju so posledica več omejitev, na primer julijske politične krize in posledične spremembe vlade, vprašanja, kako se odzvati na mnenje ustavnega sodišča z dne 29. avgusta, ki je nekatere določbe predloga zakona o novem programu prekvalifikacije razglasilo za neustavne, in tehničnih težav pri izvajanju nekaterih ukrepov, zlasti preoblikovanih prispevkov za socialno varnost iz nadomestil za brezposelnost in bolezen nad najnižjo mejo po sodbi ustavnega sodišča z dne 5. aprila.

(6) Vlada je ponovno potrdila svojo zavezo, da bo ciljni primanjkljaj leta 2014 znašal 4 % BDP. V zvezi s tem je sprejela konsolidacijske ukrepe v višini okoli 2,3 % BDP, ki pokrivajo tudi del spodrsljajev iz leta 2013, ki bodo preneseni v leto 2014. Konsolidacijski ukrepi so v veliki meri vključeni v predlog zakona o proračunu, nekateri ukrepi pa se izvajajo s posebno zakonodajo. Ukrepi so v prvi vrsti trajne narave in temeljijo predvsem na varčevanju pri odhodkih. Na splošno se kumulativna vrednost konsolidacijskega svežnja, potrebnega za dosego načrtovanih fiskalnih prilagoditev, ni spremenila v primerjavi s sedmim pregledom – približno 4,7 milijarde EUR trajnih varčevalnih ukrepov v obdobju 2013–2014, oziroma 2,8 % BDP. Vendar je del konsolidacijskih naporov odložen v leto 2014 zaradi že omenjenih zamud pri izvajanju v letu 2013.

(7) Večina konsolidacije v letu 2014, približno 1,8 % BDP, naj bi bila izvršena na podlagi pregleda javnih odhodkov, ki je bil opravljen v preteklem letu s ciljem povečati pravičnost in učinkovitost pri zagotavljanju socialnih transferjev in javnih storitev. Glavni učinki ukrepov na podlagi pregleda javnih odhodkov bodo na treh področjih: (1) omejitev stroškov za plače v javnem sektorju z zmanjšanjem števila zaposlenih v javnem sektorju in spreminjanjem sestave delovne sile, tako da bi zajemala večje število visoko usposobljenih delavcev, uskladitvijo delovnih pravil javnega sektorja s pravili zasebnega sektorja in vzpostavitvijo preglednejše politike prejemkov, ki bo temeljila na uspešnosti; (2) pokojninska reforma in (3) sektorsko zmanjšanje odhodkov v resornih ministrstvih in programih.

(8) Sveženj ukrepov, sprejetih na podlagi pregleda javnih odhodkov, bo dopolnjen z drugimi trajnimi ukrepi, namenjenimi dodatnemu izboljševanju učinkovitosti in pravičnosti sedanje davčne strukture in strukture socialnih prejemkov (v vrednosti 0,4 % BDP), da se izravna negativni prenos, ki je posledica izvrševanja proračuna v letu 2013 in doseže ciljni primanjkljaj BDP v višini 4 %. Poleg tega bo izvedenih več enkratnih ukrepov v vrednosti 0,2 % BDP, ki bodo več kot izravnali stroške enkratnih vnaprejšnjih plačil, povezanih z uvedbo sheme, kjer se delavci odločijo za prostovoljno prekinitev delovnega razmerja, v javnem sektorju.

(9) Delež dolga glede na BDP bo po pričakovanjih najvišji v letu 2013 v višini 127,8 %, nato pa naj bi upadal. Popravek navzgor v primerjavi s sedmim pregledom je mogoče pojasniti s popravljenimi podatki o dolgu za leto 2012, ki je zdaj nekoliko višji, in neuresničitvijo nekaterih kratkoročnih ukrepov za zmanjšanje dolga. Po pričakovanjih bo zlasti sklad za stabilizacijo socialne varnosti zdaj bolj postopoma povečal svoj delež portugalskih državnih obveznic, privatizacijski prejemki pa bodo večinoma ostali v Parpublici, dokler ne začne veljati novi ERS 2010 in se ne opredeli status družbe. Poleg tega se ocenjuje, da bo stanje denarnih sredstev v državni blagajni konec leta višje, kot se je domnevalo (za približno 2 milijardi EUR).

(10) Postopek prilagoditve proračuna temelji na vrsti različnih fiskalnih strukturnih ukrepov za povečanje nadzora nad javnofinančnimi odhodki in izboljšanje pobiranja prihodkov. Predvideno je zlasti, da se bo proračunski okvir zaradi celovite reforme, vključno na ravni osrednje, regionalne in lokalne vlade, uskladil z najboljšimi praksami na področju upravljanja javnih financ. Kažejo se rezultati uvedbe novega sistema za nadzor obveznosti, vendar je treba njegovo izvajanje pozorno spremljati za zagotovitev, da so obveznosti pokrite z razpoložljivim financiranjem. Reforme v javni upravi za posodobitev in racionalizacijo zaposlovanja in subjektov v javnem sektorju se nadaljujejo. Napredek pri izvajanju programa reform na področju upravljanja prihodkov prinaša boljše spremljanje in večjo skladnost prihodkov. Ponovna pogajanja o javno-zasebnih partnerstvih dobro napredujejo, pri čemer so za leto 2013 in naslednja leta predvideni znatni prihranki. Podjetja v državni lasti so v povprečju dosegla operativno ravnovesje do konca leta 2012, predvidene pa so še dodatne reforme za preprečevanje ponovnega poslabšanja njihovih rezultatov. Z reformami zdravstvenega sektorja, ki se večinoma izvajajo v skladu s cilji, se dosegajo znatni prihranki.

(11) Kapitalski količniki bank so se v zadnjem letu precej povečali zaradi izpolnjevanja zahtev Evropskega bančnega organa glede regulativnih kapitalskih rezerv ter zaradi navadnega lastniškega temeljnega kapitala v višini 10 %, ki je eden od ciljev programa. Ta kapitalska rezerva ostaja na splošno ustrezna ob uporabi pravil nove direktive o kapitalskih zahtevah (CRD) IV za ocenjevanje lastnih sredstev bank. Ta nova pravila glede kapitala se bodo uporabljala od januarja 2014. Banco de Portugal trenutno razvija prehodni pristop za uvedbo CRD IV. Okvirni cilj glede razmerja med posojili in vlogami v višini 120 % do leta 2014 bo verjetno izpolnjen, pri čemer so nekatere banke že zdaj pod mejno vrednostjo. Krepijo se prizadevanja za bolj raznolike vire financiranja v podjetniškem sektorju. Organi so na podlagi nedavne zunanje revizije obstoječih državno zavarovanih kreditnih linij in sklopa priporočil glede politike predložili načrt ukrepov, namenjenih izboljšanju uspešnosti in upravljanja teh instrumentov. Sklop instrumentov za obvladovanje krize, vključno s skladom za reševanje bank, pooblastili za zgodnje posredovanje in zakonom o dokapitalizaciji, je v končni fazi priprave.

(12) Pri izvajanju strukturnih reform za večjo rast in konkurenčnost je bil dosežen nadaljnji napredek. Novo znižanje odpravnin je začelo veljati 1. oktobra in ustanovljena sta bila dva odškodninska sklada za njihovo delno financiranje. Sprejeti so bili dodatni ukrepi za okrepitev aktivnih politik trga dela. Dodatni ukrepi so bili sprejeti tudi na področju izobraževanja, pri katerem je napredek na splošno zadovoljiv.

(13) Izvajanje direktive o storitvah, katere cilj je zmanjšati vstopne ovire ter spodbujati konkurenco in gospodarsko dejavnost z lažjim dostopom novih podjetij na trg v različnih gospodarskih ureditvah, poteka ustrezno hitro in direktiva je že skoraj v celoti prenesena v nacionalno zakonodajo. Krovni zakon za izboljšanje delovanja reguliranih poklicev, kjer je vključeno poklicno združenje, je bil sprejet in pregled njihovih statutov za osemnajst zadevnih poklicev je naslednji korak pri dokončanju te reforme. Krovni zakon za določitev glavnih načel delovanja najpomembnejših nacionalnih regulativnih organov, vključno z zagotovitvijo njihove neodvisnosti in avtonomnosti je že začel veljati, poslovniki različnih sektorskih regulativnih organov pa naj bi bili sprejeti kmalu. Izvajanje ukrepov za znižanje tarifnega dolga na področju električne energije zamuja, čeprav je vlada pred kratkim predstavila nov davek za delno rešitev tega vprašanja. Sprejete so bile nekatere pravne določbe, namenjene olajšanju postopkov za izdajo dovoljenj in zmanjšanju drugih upravnih obremenitev, kot je predlog novega temeljnega zakona za tla, prostorsko načrtovanje in urbanizem.

(14) Za večjo vzdržnost prometnega sektorja in povečanje njegove konkurenčnosti je treba doseči dodaten napredek. Finančni položaj upravljavca železniške infrastrukture se je nekoliko izboljšal, vendar so potrebna precejšnja dodatna prizadevanja, da bo do leta 2015 dosegel operativno ravnovesje. Reforme pristanišč je treba pospešiti.

(15) Sprejeti so bili nekateri dodatni ukrepi za izboljšanje likvidnostnih pogojev za poslovni sektor, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP). Reforme pravosodnega sistema so skoraj zaključene. Pri zmanjševanju števila zaostankov je bil dosežen napredek, ključne reforme, kot sta geografska reorganizacija sodnih okrajev in reforma Zakona o pravdnem postopku, pa so zaključene oziroma bodo zaključene v kratkem. Stalno izboljševanje delovanja pravosodnega sistema, ki je bistveno za ustrezno in pošteno delovanje gospodarstva, z: (i) zagotavljanjem učinkovitega in pravočasnega izvrševanja pogodb in pravil o konkurenci, (ii) povečanjem učinkovitosti s prestrukturiranjem sistema sodišč in sprejetjem novih modelov upravljanja sodišč, (iii) nadaljnjim zmanjšanjem počasnosti obravnavanja sodnih primerov (vključno z davčnimi sodnimi primeri), je kljub temu nujno potrebno –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 3 Izvedbenega sklepa 2011/344/EU se odstavki 7 do 9 nadomestijo z naslednjim:

„7. Portugalska v skladu s specifikacijami iz memoranduma o soglasju v letu 2013 sprejme naslednje ukrepe:

(a) Javnofinančni primanjkljaj ne preseže 5,5 % BDP v letu 2013. Pri izračunu tega primanjkljaja se ne upoštevajo morebitni proračunski stroški ukrepov v pomoč bankam v okviru strategije vlade za finančni sektor. Konsolidacijski ukrepi, vključeni v proračun za leto 2013 in rebalans proračuna, se strogo izvajajo do konca leta. Vlada izvede dodatne popravne ukrepe, če bi prišlo do nadaljnjih spodrsljajev pri izvrševanju proračuna.

(b) Portugalska nadaljuje z izvajanjem svojega privatizacijskega programa;

(c) Portugalska dokonča izvajanje strategije skupnih služb v javni upravi;

(d) Portugalska še naprej izvaja reorganizacijo in racionalizacijo bolnišničnega omrežja s specializacijo, združevanjem in racionalizacijo bolnišničnih storitev ter skupnim upravljanjem in vodenjem bolnišnic. Portugalska zagotovi izvajanje večletnega akcijskega načrta za bolnišnično reorganizacijo;

(e) Portugalska po sprejetju sprememb nove uredbe z zakonsko močjo o najemu v mestih 6/2006 in zakonskega odloka o poenostavitvi upravnega postopka ob prenovi izvede celovit pregled delovanja stanovanjskega trga;

(f) Portugalska razvije sistem za evidentiranje zemljišč na državni ravni, ki bo omogočil enakomernejšo porazdelitev koristi in stroškov pri urbanističnem načrtovanju;

(g) Portugalska pripravi in izvede alternativne možnosti reforme trga dela s podobnim učinkom, kot bi ga imele določbe, ki jih je ustavno sodišče v svoji sodbi z dne 26. septembra 2013 razglasilo za neustavne;

(h) Portugalska spodbuja razvoj plač, skladen s cilji spodbujanja ustvarjanja novih delovnih mest in izboljšanja konkurenčnosti podjetij, da se odpravijo makroekonomska neravnotežja. V programskem obdobju je vsako povišanje minimalnih plač možno le, če je to upravičeno z vidika razvoja dogodkov v gospodarstvu in na trgu dela;

(i) Portugalska nadaljuje z izboljševanjem učinkovitosti svojih aktivnih politik trga dela v skladu z rezultati poročila o oceni in akcijskim načrtom za izboljšanje delovanja javnih zavodov za zaposlovanje;

(j) Portugalska še naprej izvaja ukrepe iz svojih akcijskih načrtov za izboljšanje kakovosti srednješolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti vlada predstavi načrte za učinkovitejši okvir financiranja šol, ustanovijo pa se tudi referenčne poklicne šole;

(k) Portugalska dokončno sprejme manjkajoče sektorske spremembe, ki so potrebne za celovito izvajanje direktive o storitvah;

(l) Portugalska predloži Parlamentu spremenjene statute poklicnih združenj;

(m) Portugalska odobri ustrezne spremembe poslovnikov nacionalnih regulativnih organov;

(n) Portugalska objavi četrtletna poročila o stopnjah izterjave, trajanju in stroških primerov plačilne nesposobnosti podjetij, trajanju in stroških davčnih primerov ter o stopnji zaključevanja sodnih primerov izvrševanja;

(o) Portugalska izboljša poslovno okolje tako, da zaključi nujne reforme za zmanjšanje upravnih bremen [polno operativne enotne kontaktne točke (PSC) in projekti brez predhodnega dovoljenja], in z izvajanjem nadaljnje poenostavitve obstoječih postopkov za izdajo dovoljenj, predpisov in drugih upravnih bremen v gospodarstvu, ki močno ovirajo razvoj gospodarskih dejavnosti;

(p) Portugalska dokonča reformo sistema upravljanja pristanišč, vključno s preoblikovanjem koncesij za vodenje pristanišč;

(q) Portugalska izvaja ukrepe za izboljšanje delovanja poštnega in telekomunikacijskega sektorja;

(r) Portugalska izvaja ukrepe za izboljšanje delovanja prometnega sistema;

(s) Portugalska izvaja ukrepe za odpravo tarifnega dolga na področju električne energije;

(t) Portugalska zagotovi izvajanje novega pravnega in institucionalnega okvira javno-zasebnega partnerstva in nadaljnja ponovna pogajanja o cestnih pogodbah javno-zasebnega partnerstva v skladu s strateškim načrtom, ki ga predstavi vlada, in s pregledom regulativnega okvira za pridobitev znatnih fiskalnih koristi, zlasti leta 2013;

(u) Portugalska je še naprej osredotočena na ukrepe za boj proti davčnim utajam ter krepitev izpolnjevanja obveznosti s strani davkoplačevalcev.“

„8. Portugalska v skladu s specifikacijami iz memoranduma o soglasju v letu 2014 sprejme naslednje ukrepe:

(a) javnofinančni primanjkljaj ne preseže 4 % BDP v letu 2014. Pri izračunu tega primanjkljaja se ne upoštevajo morebitni proračunski stroški ukrepov v pomoč bankam v okviru strategije vlade za finančni sektor. Portugalska za dosego tega cilja izvede konsolidacijske ukrepe v višini 2,3 % BDP, predvsem prek zakona o proračunu za leto 2014. Ukrepi so v glavnem trajni in se nanašajo na prihranke na strani odhodkov;

(b) Konsolidacijski sveženj temelji na ukrepih za zmanjševanje odhodkov, ki so bili pripravljeni v okviru pregleda javnih odhodkov. Skupno znaša znesek teh ukrepov do 1,8 % BDP v letu 2014 in vključuje (1) omejitev stroškov za plače v javnem sektorju z zmanjšanjem števila zaposlenih v javnem sektorju in spreminjanjem sestave delovne sile, tako da bi zajemala večje število visoko usposobljenih delavcev, in sicer s programom prekvalifikacije in shemo, v okviru katere se delavci odločijo za prostovoljno prekinitev delovnega razmerja, nadaljnjo uskladitvijo delovnih pravil javnega in zasebnega sektorja (vključno s povečanjem števila delovnih ur in zmanjšanjem števila dni dopusta) ter uvedbo enotne plačilne lestvice in racionalizacijo plačnih dodatkov. Prispevki upravičencev v posebne sisteme zdravstvenega zavarovanja se povečajo in s tem prispevajo k večji pravičnosti in učinkovitosti javne porabe; (2) reforme pokojninskega sistema s povečanjem zakonsko določene upokojitvene starosti s spremembami faktorja demografske vzdržnosti; uskladitev pravil za izračun pokojninskih pravic v okviru pokojninskega sistema za javne uslužbence (CGA) s pravili splošnega pokojninskega sistema ob zaščiti pravic, ki so pod spodnjimi mejami, ter racionalizacijo pokojnin po umrlih zavarovancih v pokojninskem sistemu za javne uslužbence in splošnem pokojninskem sistemu, zlasti kjer se te plačujejo ob drugih pokojninah; (3) prihranke pri vmesni potrošnji in programih odhodkov v resornih ministrstvih. Glede na politična in pravna tveganja se lahko nekateri ukrepi delno ali v celoti nadomestijo z drugimi ukrepi enakovrednega obsega in kakovosti;

(c) sveženj ukrepov, sprejetih na podlagi pregleda javnih odhodkov, dopolnjujejo tudi drugi trajni ukrepi na strani prihodkov, namenjeni dodatnemu izboljševanju učinkovitosti in pravičnosti sedanje davčne strukture in strukture socialnih prejemkov (v vrednosti 0,4 % BDP). Poveča se zlasti stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v zvezi s stroški za službene avtomobile, obdavčitev na področju okolja in zdravja pa se izboljša s spremembo obdavčitve dizelskih osebnih avtomobilov in povečanjem trošarin na tobak in alkoholne pijače. Fiskalne izjeme pri obdavčitvah nepremičnin za pokojninske in nepremičninske sklade se ukinejo. Zgornje meje za prispevke za socialno varnost za člane z zakonom določenih organov se ukinejo. Uvede se posebna dajatev v energetskem sektorju, kar bo zmanjšalo pretirane najemnine v energetskem sektorju. Del dohodka iz te dajatve se uporabi za zmanjšanje tarifnega dolga. Koncesije za spletne igre na srečo se prodajajo, da se ta trg regularizira in ta dejavnost se prav tako obdavči. Uvede se posebna dajatev za medijski spekter in dajatev za finančne institucije se poveča. Poleg tega se izvede več enkratnih ukrepov, ki bodo več kot izravnali stroške enkratnih vnaprejšnjih plačil, povezanih z uvedbo sheme, kjer se delavci odločijo za prostovoljno prekinitev delovnega razmerja, v javnem sektorju. Ti zajemajo prenos zdravstvenega sklada CCT na sektor države, prodajo koncesij za pristanišča in silose ter posebne dividende od prodaje presežnih naftnih rezerv javne družbe;

(d) Portugalska predstavi poročilo s ciljema (i) opredelitve prekrivanj služb in pristojnosti ter drugih virov neučinkovitosti med osrednjo in lokalno ravnijo države ter (ii) reorganizacije mreže decentraliziranih služb ministrstev, predvsem prek uradov za javno upravo in drugih pristopov, z zajemanjem učinkovitejših geografskih območij in krepitvijo uporabe skupnih služb in e-uprave;

(e) Portugalska še naprej izvaja reorganizacijo in racionalizacijo bolnišničnega omrežja s specializacijo, združevanjem in racionalizacijo bolnišničnih storitev ter skupnim upravljanjem in vodenjem bolnišnic. Portugalska zagotovi izvajanje večletnega akcijskega načrta za bolnišnično reorganizacijo;

(f) Portugalska izvaja načrt za oblikovanje neodvisne logistične družbe za plin in električno energijo;

(g) Portugalska izvaja ukrepe za izboljšanje delovanja prometnega sistema;

(h) Portugalska oceni učinek neobveznega računovodstva na podlagi nastanka plačil za DDV;

(i) Portugalska izvede popis in analizo stroškov predpisov, ki bodo najverjetneje imeli večji vpliv na gospodarsko dejavnost.“

„9. Za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančni sektor si Portugalska prizadeva za ohranjanje ustrezne ravni kapitala v svojem bančnem sektorju in ustrezno zmanjšanje njegove zadolženosti v skladu z roki iz memoranduma o soglasju. Portugalska v zvezi s tem izvaja strategijo za portugalski bančni sektor, o kateri se je dogovorila s Komisijo, ECB in MDS, da bi ohranila finančno stabilnost. Portugalska zlasti:

(a) spremlja prehod bank na nova pravila glede kapitala, kot so določena v svežnju, povezanem z direktivo o kapitalskih zahtevah IV (CRD IV), in zagotovi, da ostajajo kapitalske rezerve sorazmerne z zahtevnim poslovnim okoljem;

(b) svetuje bankam, naj trajnostno okrepijo svoje varovalne mehanizme;

(c) zagotovi uravnoteženo in ustrezno zmanjšanje zadolženosti bančnega sektorja, ki je še naprej bistveno za trajno odpravo neravnovesij pri financiranju in srednjeročno zmanjšanje odvisnosti od financiranja iz Eurosistema. Načrti bank glede financiranja in kapitala se pregledajo vsako četrtletje;

(d) spodbuja diverzifikacijo alternativnih možnosti financiranja v podjetniškem sektorju, zlasti za mala in srednja podjetja, s sklopom ukrepov za izboljšanje dostopa teh podjetij do kapitalskih trgov;

(e) nadaljuje s poenostavitvijo delovanja skupine CGD, ki je v državni lasti;

(f) prenese upravljanje kreditov BPN, ki jih ima trenutno družba Parvalorem, zunanjim podjetjem, izbranim v postopku za zbiranje ponudb, z nalogo, da postopno izterjajo sredstva. Portugalska vlada zagotovi pravočasno prodajo hčerinskih družb in sredstev v drugih dveh pravnih subjektih s posebnim namenom v državni lasti;

(g) na podlagi predstavljenih predlogov za spodbuditev diverzifikacije alternativnih možnosti financiranja v podjetniškem sektorju razvije in izvaja rešitve, ki podjetniškemu sektorju zagotavljajo alternativne možnosti financiranja, ki ne zajemajo tradicionalnega bančnega kredita. Portugalska vlada oceni možnosti za izboljšanje uspešnosti in upravljanja obstoječih državno zavarovanih kreditnih linij na podlagi rezultatov nedavne zunanje revizije in predloženega načrta ukrepanja;

(h) analizira načrte za reševanje bank in bančnemu sistemu izda smernice v zvezi z načrti za reševanje ter pripravi načrte za obnovo na podlagi poročil, ki so jih predložile banke. Parlamentu predloži potrebne spremembe zakona o dokapitalizaciji, ki bodo odražale nedavno sporočilo Evropske komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize;

(i) vzpostavi okvir za finančne institucije, da sodelujejo pri zunajsodnem prestrukturiranju dolga za gospodinjstva, zagotovi lažjo uporabo pri prestrukturiranju dolgov podjetij in izvede akcijski načrt za izboljšanje seznanjenosti javnosti z orodji za prestrukturiranje;

(j) pripravi četrtletna poročila o izvajanju novih orodij za prestrukturiranje. Na podlagi nedavno izvedene ankete preuči alternativne možnosti za povečanje uspešne sanacije družb ob upoštevanju pregleda javnih odhodkov (poseben postopek obnove za podjetja v resnih finančnih težavah) in SIREVE (sistem sanacij podjetij prek zunajsodnih dogovorov za podjetja v težkem gospodarskem položaju ali neizbežni ali dejanski insolventnosti).“

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 118, 12.5.2010, str. 1.