[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 20.7.2010

COM(2010) 401 konč.

POROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

{SEC(2010) 949}

POROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje

1. Uvod

Mehanizem za sodelovanje in preverjanje[1] (CVM) je bil vzpostavljen ob pristopu Romunije k EU v pomoč slednji pri vzpostavljanju nepristranskega, neodvisnega in učinkovitega pravosodnega in upravnega sistema, ki bo med drugim ustrezno pripravljen za boj proti korupciji. Za to je treba uvesti nekatere korenite spremembe, kar zahteva čas in široko podporo celotne politični sfere in širše družbe. Te spremembe pomenijo nepogrešljivo naložbo v prihodnost Romunije – za zdrave javne finance in trden družbeno-gospodarski razvoj je nujno potreben učinkovit upravni in pravosodni sistem. Prav tako je treba Romuniji omogočiti, da na področjih kot sta pravosodje in notranje zadeve v celoti uveljavlja svoje članstvo v EU.

To poročilo je četrto letno poročilo od vzpostavitve mehanizma za sodelovanje in preverjanje[2]. Vsebuje oceno Komisije o stanju reformnega procesa in priporočila glede nadaljnjega izvajanja potrebnih reform. Po mnenju Komisije mehanizem za sodelovanje in preverjanje koristi:

- Romuniji, saj omogoča objektivne ocene in priporočila za potrebne ukrepe;

- drugih državam članicam, saj lahko sledijo napredku in Romuniji nudijo ustrezno pomoč.

V letošnjem poročilu Komisija izpostavlja pomembne pomanjkljivosti v prizadevanjih Romunije za napredek pri mehanizmu za sodelovanje in preverjanje. Romuniji primanjkuje politične predanosti za podporo in usmerjanje reformnega procesa, v vrhu pravosodja pa ni prave volje za sodelovanje in prevzemanje odgovornosti. Te pomanjkljivosti je treba nujno odpraviti, da bo Romunija pridobila nov zagon v reformnem procesu. Vendar je treba te pomanjkljivosti gledati v luči velike zakonodajne reforme z odobritvijo zakonika o civilnem postopku in zakonika o kazenskem postopku s strani parlamenta 22. junija, ki je velik korak v pravo smer.

2. Stanje reformnega procesa v Romuniji

Dosežki

Od drugega četrtletja leta 2010 je reforma pravosodja zelo napredovala; parlament je sprejel zakonik o civilnem postopku in zakonik o kazenskem postopku, objavljen je bil osnutek večletne strategije za razvoj pravosodja, pripravljen je bil osnutek zakona o manjših reformah, da bi pospešili sodne postopke, sodniki in združenja pa so tako bolj vključeni v reformni proces. Vlada je sprejela izvedbene zakone za zakonik o civilnem postopku in zakonik o kazenskem postopku, ki trenutno čakata obravnavo v parlamentu.

Kljub temu je napredek na področju učinkovitosti sodnega postopka in doslednosti sodne prakse od zadnjega poročila Komisije le majhen. To je še vedno glavna pomanjkljivost romunskega pravosodnega sistema. Večina priporočil Komisije iz julija 2009 na tem področju je Romunija upoštevala le deloma, tako da bodo pri izvajanju potrebna še precejšnja prizadevanja. Ostajajo tudi pomanjkljivosti v zvezi z odgovornostjo in disciplinskimi postopki.

Romunija dosega pozitivne rezultate pri boju proti korupciji: nacionalni direktorat za boj proti korupciji še naprej dosega dobre rezultate pri preiskovanju korupcije na visoki ravni, kar je razvidno iz novih obtožnic in večjega števila pravnomočnih sodb, čeprav so sojenja še vedno dolga in pri mnogo pomembnih zadevah še ni bila izrečena sodba na prvi stopnji. Nacionalna služba za integriteto ima boljše rezultate, tožilstvo, nacionalni direktorat za boj proti korupciji in drugi organi kazenskega pregona pa jo priznavajo za pomembnega partnerja pri preprečevanju in sankcioniranju korupcije. Prizadevanja generalnega tožilca za povečanje boja lokalnih tožilstev proti korupciji že kažejo prve rezultate. Upošteva se večina priporočil Komisije na tem področju, še vedno pa ni usklajene politike za boj proti korupciji, ki bi obsegala različne vladne sektorje.

Aprila 2010 je ustavno sodišče obsežne dele zakona o nacionalni službi za integriteto razglasilo za neustavne. V odgovor na to sodbo je romunski senat 30. junija 2010 sprejel nov zakon o nacionalni službi. Vendar ta novi zakon resno spodkopava proces učinkovitega preverjanja, sankcioniranja in zaplembe nezakonito pridobljenega premoženja. Omejuje transparentnost finančnih in gospodarskih interesov dostojanstvenikov in javnih uslužbencev ter izključuje odvračilne sankcije, ki ščitijo pred korupcijo. Novi zakon prekinja spodbudni razvoj nacionalne službe za integriteto in krši obveznosti, ki jih je Romunija sprejela ob pristopu[3].

Reforma pravosodja

Da bi pospešila izvajanje nekaterih pomembnih reform iz zakonikov o civilnem in kazenskem postopku, je vlada pripravila „zakon o manjših reformah“, ki naj bi ga kmalu obravnaval parlament. Da bi zagotovilo smernice za reformo pravosodja v prihodnjih letih, je ministrstvo za pravosodje začelo javno posvetovanje o strategiji za razvoj sodstva kot javne službe, ki je med sodniki in poklicnimi združenji požela mešane odzive. Strategija je po drugem krogu posvetovanj trenutno v reviziji, preden bo sprejeta, dopolniti pa jo je treba še s podrobnim akcijskim načrtom in časovnim razporedom, ki bo združeval predloge različnih akterjev za pravne in strukturne reforme. V ta namen je treba vzpostaviti konstruktivno sodelovanje med vlado, pravosodnimi institucijami in poklicnimi združenji.

Sprejetje zakonikov o civilnem in kazenskem postopku je pomemben korak, vendar je Romunija od julija 2009 le malo napredovala kar zadeva tri kazalnike reforme pravosodja: učinkovitost postopkov, doslednost sodne prakse in odgovornost pravosodja.

Velik izziv predstavljajo človeški viri. Romunija ni upoštevala priporočil Komisije o sprejetju izrednih ukrepov, na primer prenosa prostih delovnih mest med različnimi stopnjami sodišč, kjer je delovna obremenitev zelo neenakomerno razporejena, prav tako pa tudi ni izvedla ustreznih alternativnih ukrepov. Vrhovni sodni svet je na neto zmanjšanje števila zaposlenih v letih 2008–2009 odgovoril z ukrepi za letno povečanje števila zaposlenih na nacionalnem sodnem inštitutu in zlasti z neposrednim zaposlovanjem pravnih strokovnjakov s petimi leti delovnih izkušenj. Prav tako so bili storjeni začetni koraki za odpravljanje precejšnjih neravnovesij v delovni obremenitvi sodišč in tožilstev s prestrukturiranjem sodišč. Vendar pa je obseg teh ukrepov preveč omejen, da bi lahko kaj dosti vplivali na veliko premajhno število zaposlenih v pravosodju, zato je treba z dodatnimi ukrepi zagotoviti, da vsi novo zaposleni izpolnjujejo minimalne poklicne standarde. Predvidljivost izmenjave osebja se od julija 2009 ni izboljšala, saj lahko sodniško funkcijo kratkoročno zapusti še več sto sodnikov, ki bi se lahko upokojili, saj še ni pravne rešitve za izboljšanje predvidljivosti upokojitev.

Čeprav je Romunija napredovala pri zagotavljanju enotnosti sodne prakse (tj. pritožb v interesu prava), se z obstoječimi instrumenti do sedaj stanje še ni dovolj izboljšalo. Še vedno bo potrebno veliko dela za znatno izboljšanje pravne enotnosti in doseganje popolne preglednosti z elektronsko objavo obrazložitev vseh odločb sodišča. Pomemben korak za povečanje pravne enotnosti bo reforma vrhovnega kasacijskega sodišča, ki odloča samo o pravnih zadevah. Proučiti je treba dodatne ukrepe za revizijo mednarodne organizacije in delovnih metod vrhovnega kasacijskega sodišča ter ustanovitev specializiranih skupin v skladu z načelom naključnega dodeljevanja zadev. Vrhovno kasacijsko sodišče je pripravilo podroben osnutek zakona za povečanje enotnosti sodne prakse. Glede na proračunski položaj si mora Romunija prizadevati za povečanje učinkovitosti in pravne enotnosti, tudi z reformo sodnega sistema in postopkov.

Rezultati disciplinskega sistema niso preprečljivi. V teku je le nekaj disciplinskih postopkov; sankcije se zdijo milejše in zakon jih ne diferencira dovolj. Poleg tega je disciplinska praksa v pomembnih primerih šibka in dokazuje premajhno občutljivost za javno odgovornost in pomembnost zaupanja javnosti v integriteto pravosodja. Povečati je treba zmogljivosti pravosodne inšpekcije in jo bolj osredotočiti na disciplinske postopke. Čeprav je začeto malo disciplinskih preiskav po uradni dolžnosti, je precejšen del dejavnosti pravosodne inšpekcije posvečen obravnavi posameznih pritožb in preiskavam javnih obtožb ali klevetanja sodnikov.

Bližnje volitve v vrhovni sodni svet bodo pomembna priložnost za okrepitev zavezanosti reformi pravosodja. Skupina združenj je že začela promovirati volitve prek spletne strani in sestankov na ravni pritožbenih sodišč. Da se zagotovi nemoten in pravno utemeljen prehod na novi svet, je treba upoštevati zahteve zakona o vrhovnem sodnem svetu glede ustreznosti kandidatov.

Boj proti korupciji

Nacionalna služba za integriteto je dokazala nadaljnjo konsolidacijo svojih zmogljivosti in rezultatov pri odkrivanju nezakonito pridobljenega premoženja, neskladnosti in navzkrižja interesov. Dve leti po ustanovitvi agencija deluje v celoti in ima obetavno zbirko obravnavanih zadev. Tožilci in organi kazenskega pregona menijo, da je agencija pomemben partner v boju proti korupciji. Preglednost finančnih in gospodarskih interesov, ki jo zagotavlja objavljanje prijav premoženjskega stanja in izjav o interesih na spletni strani nacionalne agencije za integriteto, pozdravljata tako civilna družba kot tudi organi kazenskega pregona, saj predstavlja pomemben prispevek k preprečevanju in odkrivanju korupcije.

Te dosežke spodkopavajo škodljive spremembe zakona o nacionalni službi za integriteto, ki je bil sprejet 30. junija v odgovor na odločitev romunskega ustavnega sodišča. Ustavno sodišče meni, da je nacionalna služba za integriteto postala kvazi pravosodna institucija, ki krši ustavo, da objava prijav premoženjskega stanja in izjav o interesih krši pravico do zasebnosti ter da zaplemba nezakonito pridobljenega premoženja krši domnevo o zakonito pridobljenem premoženju in prepoved zaplembe takega premoženja. Spremembe zakona o nacionalni službi za integriteto, ki jih je sprejel parlament v odgovor na odločitev ustavnega sodišča, da se ukinejo možnosti sankcioniranja neskladij med ugotovljenimi sredstvi in dohodki in preneha nadzor nad dostojanstveniki in javnimi uslužbenci pri kopičenju bogastva med službo v javni upravi. Druge spremembe, ki jih je sprejel parlament in presegajo zahteve sodišča, zmanjšujejo učinkovitost preiskav nacionalne službe za integriteto in preglednost premoženja, saj uvajajo manj obsežne izjave. Parlament in vlada sta seveda odgovorna za spremembo zakona, ki ga je ustavno sodišče razglasilo za neustavnega, prav tako pa sta glede na zaveze EU ob pristopu odgovorna za to, da poiščeta ustrezne pravne poti za izpolnjevanje teh zahtev. Komisija meni, da je novi zakon o nacionalni službi za integriteto precejšen korak nazaj v boju proti korupciji in da krši zaveze, ki jih je Romunija sprejela ob pristopu. Ustavno sodišče je 19. julija razsodilo, da je revidirana različica zakona neustavna. To je priložnost za sprejetje novega zakona v skladu obveznostmi Romunije.

Nacionalni direktorat za boj proti korupciji še naprej kaže stabilne in prepričljive rezultate na področju preiskav korupcije na visoki ravni in obtožnicah na tem področju. V drugi polovici leta 2009 so sodišča prve stopnje izrekla strožje kazni in manjše število pogojnih obsodb v zadevah, s katerimi se ukvarja nacionalni direktorat za boj proti korupciji, vendar pa tega trenda ni zaznati na ravni pravnomočnih sodb; na splošno se še vedno izrekajo nizke in pogojne kazni.

Večina priporočil skupne delovne skupine iz junija 2009 v zvezi nedoslednostjo in popustljivostjo sankcij se upošteva, vendar se še ne izvajajo učinkovito. Osnutek smernic za sankcije za kazniva dejanja korupcije, pripravljen konec leta 2009, še ni dokončan niti opazno spremenjen, sodnikom pa se še vedno ne zdi ustrezen za izvajanje. Opirati bi se bilo mogoče na bolj podrobne smernice, ki jih je pripravila skupina sodnikov na pritožbenem sodišču v Bukarešti in jih več institucij uporablja za usposabljanje.

Sojenja so še vedno dolgotrajna, sodba prve stopnje pa je bila izrečena le v majhnem številu sojenj proti uglednim politikom. Ugovori protiustavnosti še vedno povzročajo zamude v zadevah korupcije na visoki ravni, osnutka zakona o ukinitvi mirovanja postopka v primeru ugovora protiustavnosti pa parlament še ni sprejel.

Kljub prizadevanjem za izboljšanje spremljanja izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije v najranljivejših sektorjih in lokalni javni upravi je še vedno težko oceniti učinek strategije v tretjem in zadnjem letu njenega izvajanja. Nova strategija, ki se načrtuje za drugo polovico tega leta, bi morala temeljiti na neodvisni oceni tveganja dveh predhodnih strategij in boj proti korupciji upoštevati kot zadevo nacionalnega pomena. Treba je povečati prizadevanja v javnem sektorju, da se zagotovi proaktivnejši pristop k preprečevanju korupcije.

Prizadevanja generalnega tožilca za okrepitev boja okrajnih tožilstev proti korupciji kažejo prve rezultate, saj se je število obtožnic povečalo, večje težišče pa je na javnih uslužbencih in bolj zapletenih preiskavah. Pri preiskavah večine zadev je sodeloval generalni direktorat za boj proti korupciji ministrstva za upravo in notranje zadeve.

Pri preprečevanju navzkrižja interesov in korupcije na področju javnih naročil so potrebne precejšnje izboljšave. Romunska zakonodaja na tem področju se zdi nedosledna, saj navzkrižje interesov ureja več različnih zakonov, zaradi vrzeli v zakonodaji pa nekatere zadeve izpadejo iz sistema. Ker ni dobre prakse, ki bi se splošno uporabljala pri javnih naročilih, in horizontalnega sodelovanja pri spremljanju izvajanja zakonodaje, za naročnike, nastaja tudi pravna negotovost. Nedavne spremembe zakonodaje na področju javnih naročil bi morale povečati pravno zaščito pred navzkrižjem interesov[4], zlasti pri reševanju zadev navzkrižja interesov, povezanih s poslovnimi interesi lokalnih politikov in njihovih družin.

Obstaja bojazen, da se bodo zaradi odločitve romunskega ustavnega sodišča iz novembra 2009 glede pravne podlage oddelka za boj proti goljufijam poslabšali rezultati tega oddelka pri sodelovanju z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) na področju varovanja finančnih interesov EU.

Iz ocene Komisije je razvidno, da pristojni upravni organi ne izvajajo učinkovitega nadzora za odkrivanje navzkrižja interesov in korupcije ter ne sodelujejo dovolj na tem področju. Poleg tega se organi kazenskega pregona, na primer tožilstvo, nacionalni direktorat za boj proti korupciji in tudi nacionalna služba za integriteto ne obveščajo sistematično o morebitnih primerih navzkrižja interesov, goljufij ali korupcije. Pristojni upravni organi ne odkrijejo in kaznujejo skoraj nobenega primera navzkrižja interesov in razveljavijo le malo javnih razpisov zaradi kršitve pravil o navzkrižju interesov, čeprav se večina teh primerov, ki jih nacionalna služba za integriteto pošlje pravosodnim organom v odločitev, nanaša na javna naročila. Na javna naročila pa se lahko nanašajo tudi številni primeri korupcije na visoki ravni[5]. Pravosodni organi morajo postati bolj občutljivi za vprašanja navzkrižja interesov in goljufij na področju javnih naročil ter intenzivneje preganjati primere, o katerih so obveščeni.

Službe Komisije so že predlagale nekaj konkretnih rešitev za izboljšanje prakse javnih naročil pri izvrševanju sredstev EU. Večine teh predlogov se še ne upošteva. Da bi osredotočila prizadevanja Romunije na tem področju, je Komisija v točki 4 tega poročila navedla vrsto priporočil za takojšnje ukrepe. Komisija bo v naslednjem poročilu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje poročala o napredku na tem področju.

3. Sklepne ugotovitve

Kljub napredku na nekaterih področjih ocena Komisije kaže na pomembne pomanjkljivosti pri prizadevanjih Romunije za doseganje napredka v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Romuniji primanjkuje politične zavezanosti za podporo reformnega procesa. Spremembe zakona o nacionalni službi za integriteto, izglasovane 30. junija pomenijo precejšnje nazadovanje. Zakon ogroža pozitivne rezultate, ki jih je nacionalna služba za integriteto dosegla, Romunija pa na ta način očitno krši obveznosti, ki jih je sprejela ob pristopu. Komisija poziva Romunijo, naj spoštuje svoje zaveze in poišče najustreznejša pravna sredstva, da se nacionalni službi za integriteto ponovno zagotovi pristojnost za predlaganje učinkovite zaplembe nezakonito pridobljenega premoženja. Romunija si mora prizadevati vzpostaviti široko politično podporo v korist preglednosti in učinkoviti zaščiti pred korupcijo in navzkrižjem interesov.

Po upočasnitvi dela parlamenta je Romunija v drugi polovici leta 2010 pridobila ponovni zagon in začela obsežno zakonodajno reformo, ko je parlament 22. junija odobril zakonik o civilnem postopku in zakonik o kazenskem postopku. Priprave na začetek veljavnosti štirih novih zakonikov, ki so sedaj predvidene za oktober 2011, so pomembna priložnost za temeljito reformo romunskega pravosodnega sistema. Da ponovni zagon reforme ne bi zamrl, Komisija Romunijo poziva, naj gradi na močni podpori parlamenta zakonikom o postopkih in to podporo razširi tudi na druga področja.

V vrhu pravosodja v Romuniji tudi ni prave volje za sodelovanje in prevzemanje odgovornosti v korist reformi. Čeprav so v mnogih primerih na voljo pragmatične rešitve, se jih pogosto ne prevzame, pobude posameznih sodnikov, poklicnih združenj in civilne družbe pa poskušajo zapolniti to vrzel. Komisija poziva Romunijo, naj vzpostavi tesno in konstruktivno sodelovanje med različnimi političnimi in pravosodnimi akterji ter okrepi zavezo pravosodja k reformi.

Da bo reformni proces uspešen, morajo biti Romunija, Komisija in druge države članice temu trajno zavezane. Komisija bo še naprej podpirala Romunijo pri teh prizadevanjih in poleti 2011 pripravila novo oceno napredka.

4. Priporočila

Komisija glede na svojo oceno napredka Romunije pri izpolnjevanju meril iz mehanizma za sodelovanje in preverjanje slednjo poziva, naj takoj sprejme ukrepe na naslednjih področjih:

Priporočila v zvezi z reformo pravosodja

Komisija opominja Romunijo na neizpolnjena priporočila iz julija 2009, zlasti kar zadeva sprejetje izvedbenih predpisov in izvajanje študij učinka štirih novih zakonikov, izvajanje prožnega pristopa do človeških virov na podlagi prednostnih nalog ter uresničevanje priporočil delovne skupine o individualizaciji kazni za korupcijo, in jo poziva, naj takoj sprejme naslednje ukrepe:

1. začne neodvisni pregled dela pravosodnega sistema in potrebne strukturne prilagoditve, po potrebi vključno s premestitvijo sodnikov. Prav tako mora sprejeti takojšnje ukrepe za zmanjšanje neravnovesij v zmogljivostih s povečanjem prenosa prostih delovnih mest med prizivnimi regijami in stopnjami sodišč ter z maksimizacijo uporabe napotitve sodnikov v kraje z velikimi kadrovskimi problemi;

2. zagotovi neoviran in pravno utemeljen prehod na nov vrhovni sodni svet z upoštevanjem zakonskih zahtev o primernosti kandidatov;

3. poveča zmogljivosti nacionalnega sodnega inštituta za začetno in stalno izobraževanje ter sprejeme ukrepe za zagotovitev doslednih poklicnih standardov vseh novih sodnikov, na primer z razširitvijo zahteve po preskusu sposobnosti na vse novo zaposlene. Načrtuje zmogljivosti nacionalnega sodnega inštituta v skladu z letnimi napovedmi zahtev za zaposlovanje in potreb po usposabljanju;

4. prouči zmanjšanje pristojnosti vrhovnega kasacijskega sodišča v zadevah prve stopnje ter presojo pritožb omeji na pravna vprašanja. Prouči druge ukrepe, ki jih je predlagalo vrhovno sodišče v osnutku zakona za povečanje pravne enotnosti. Zagotovi, da se celotna sodna praksa objavi in je dostopna vsem v uporabniku prijazni podatkovni zbirki, ki je enostavna za iskanje;

5. prouči temeljito reformo disciplinskega sistema. Ponovno prouči cilje ter izboljša zmogljivost in organizacijo pravosodne inšpekcije, da se zagotovi ustrezna pozornost disciplinskim preiskavam. Prilagodi vrste možnih disciplinskih sankcij, da se omogoči večja raznolikost sankcij in sprejmejo ukrepi za zagotovitev uporabe doslednih, sorazmernih in odvračilnih disciplinskih kazni. Uvede letno ocenjevanje uspešnosti pravosodne inšpekcije.

Priporočila za bolj proti korupciji

Komisija opominja Romunijo na neizpolnjena priporočila iz julija 2009, zlasti kar zadeva spremljanje zadev korupcije na sodiščih, omogočanje lažjih kazenskih preiskav proti nekdanjim in sedanjim poslancem in članom vlade ter ukinitev mirovanja postopka, kadar pritožnik vloži ugovor protiustavnosti, in jo poziva, naj takoj sprejme naslednje ukrepe:

6. spremeni zakon o nacionalni službi za integriteto v skladu z zavezami, ki jih je sprejela ob pristopu. Zagotovi nadaljnji učinkovit prispevek nacionalne službe za integriteto k preprečevanju in sankcioniranju korupcije z izdajo zavezujočih sklepov glede nezakonito pridobljenega premoženja, na podlagi katerih je mogoče sprejeti odvračilne sankcije. Odpravi druge postopkovne nepravilnosti, ugotovljene v novem zakonu. Spodbuja nadaljnji razvoj nacionalne službe za integriteto, zlasti s spremembami pravnih določb o nacionalnem svetu za integriteto;

7. nadalje spremlja skladnost in odvračilnost sankcij, ki jih določijo sodišča v zadevah korupcije na visoki ravni, ter nadalje promovira ugotovitve študije o individualizaciji kazni za kazniva dejanja korupcije na sestankih na ravni pritožbenega sodišča. Opredeli in izvaja ukrepe za pospešitev sojenj v primerih korupcije na visoki ravni;

8. okrepi splošno protikorupcijsko politiko, zlasti z usklajevanjem na visoki ravni in na podlagi neodvisne ocene učinka rezultatov zadnjih dveh protikorupcijskih strategij, ki sta se izvajali po letu 2005. Zagotovi pravno in institucionalno stabilnost protikorupcijskega okvira, vključno z izvajanjem novega kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku;

9. javna naročila: oceni učinkovitost pravnega okvira in dodeljevanja odgovornosti pristojnih organov pri preprečevanju navzkrižja interesov in ju po potrebi prilagodi. Prouči prepoved, da bi višji uslužbenci v javni upravi in izvoljeni predstavniki imeli neposredne ali posredne koristi od komercialnih pogodb, sklenjenih v imenu njihove institucije, ter zagotovi popolno preglednost na tem področju;

10. oceni učinkovitost pristojnih organov pri izvajanju zakonodaje na področju javnih naročil in izvede korektivne ukrepe za boljše usklajevanje dela različnih institucij in povečanje njihove učinkovitosti; določi merila uspešnosti za pristojne organe na naslednjih področjih in spremlja njihovo izvajanje: preprečevanje, nadzor, sankcioniranje navzkrižja interesov, medinstitucionalno sodelovanje in sodelovanje s pravosodnimi organi.

[1] Odločba Komisije 2006/928/ES z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Romunije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji (UL L 354, 14.12.2006, str. 56).

[2] Poročilo temelji na rednih prispevkih romunskih organov, zlasti na odgovorih na podrobne vprašalnike Komisije. Komisiji pri njenem delu pomagajo strokovnjaki, opira pa se tudi na dokumentacijo in prispevke iz različnih virov. V spremnem delovnem dokumentu služb Komisije je opisana podrobna ocena napredka za vsako merilo iz odločbe o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje, ki jo je pripravila Komisija.

[3] Merilo 2 mehanizma za sodelovanje in preverjanje: „Ustanoviti, kakor je predvideno, službo za integriteto, ki bo odgovorna za preverjanje premoženjskega stanja in potencialnih navzkrižij interesov, in za izdajanje zavezujočih sklepov na podlagi katerih se lahko sprejmejo odvračilne sankcije;“ (Uredba Komisije 2006/928/ES).

[4] Izredni odlok vlade št. 76/2010, sprejet 30. junija 2010.

[5] Številni primeri korupcije na visoki ravni se nanašajo na vprašanja javnih naročil. Zadeve vključujejo zlorabo položaja s strani poslanca in sodnika vrhovnega sodišča na področju javnih naročil, dva nekdanja ministra, druge sedanje in nekdanje poslance ter številne nekdanje direktorje državnih družb in lokalno izvoljene uradnike.