Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 351/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„VENEZIA“

PDO-IT-A0517-AM03

Datum vloge: 2. 8. 2019

1. Vložnik in zakoniti interes

Consorzio Vini Venezia (beneško vinsko združenje)

Prostovoljno združenje

2. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

☐ Ime proizvoda

☒ Kategorije proizvoda vinske trte

☒ Povezava

☐ Omejitve trženja

3. Opis spremembe in razlogi zanjo

3.1. Uvedba kategorij (4) peneče vino, (5) kakovostno peneče vino in (6) kakovostno aromatično peneče vino

Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

Člen 1 – Označba in vina

Opis in razlogi

Opis: Dodata se kategoriji (4) peneče vino in (6) kakovostno aromatično peneče vino.

Razlogi: Peneča vina, zajeta v ZOP „Venezia“, se zdaj proizvajajo pod kategorijo (5) kakovostno peneče vino, kar pomeni, da se je glede na proizvode ter kemijske in fizikalne parametre, kot je najmanjši delež skupnega alkohola 10,5 vol. %, določen v specifikaciji za peneča vina, mogoče dodatno sklicevati na novi kategoriji proizvodov vinske trte (4) peneče vino in (6) kakovostno aromatično peneče vino, to zadnje le, če so izdelana iz aromatičnih sort vinske trte. Poleg tega je na tem območju običajno, da se v avtoklavih izvede različno dolgo sekundarno vrenje, z različnimi vrednostmi nadtlakov, in da se včasih vina dajo na trg pozneje, vendar v rokih, določenih v veljavni zakonodaji za ustrezne kategorije proizvodov.

Poleg pridelave vin v kategoriji „kakovostno peneče vino“, ki je že vključena v veljavno specifikacijo, je zato treba izrecno navesti, da se vina proizvajajo tudi v kategorijah „peneče vino“ in „kakovostno aromatično peneče vino“; taka vina na tem območju dejansko že pridelujejo kot rezultat stalnih tehnoloških inovacij. Proizvodnja penečega vina je na tem območju že dolgo uveljavljena kot rezultat dolgoletne prisotnosti sort vinske trte, primernih za izdelavo penečega vina, kot so pinot nero, pinot grigio, pinot bianco, traminer aromatico, tocai friulano, verduzzo, glera in raboso. Proizvajalci so lahko pri proizvodnji penečih vin na območju ZOP „Venezia“ pridobili visoko stopnjo znanja in spretnosti ter poželi pomemben komercialni uspeh, tudi na mednarodni ravni, kar so omogočili njihovo znanje in spretnostni ter poslovna iznajdljivost.

Ta predlog spremembe omogoča razširitev komercialne ponudbe vin ZOP „Venezia“ in uvedbo večje prožnosti v proizvodno verigo. Predlog spremembe zadeva oddelke 1.3, 1.4, 1.5 in 1.8 enotnega dokumenta.

3.2. Povezava z okoljem

Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

Člen 8 – Povezava z okoljem

Opis in razlogi

Dodatne informacije na povezavi so na voljo v zvezi z novimi kategorijami vinskih proizvodov, saj obstaja ustaljena tradicija pridelave vin, ki dejansko spadajo v kategorije peneče vino, kakovostno peneče vino in kakovostno aromatično peneče vino ter se tradicionalno proizvajajo z uporabo metode sekundarnega vrenja v avtoklavih (postopek charmat) na ozemlju ZOP „Venezia“, tj. na območju od gričev okoli Trevisa do doline reke Piave. Na tem območju je običajno, da se v avtoklavih izvaja različno dolgo sekundarno vrenje, zaradi katerega se vino da na trg pozneje, da dobi nekatere posebne značilnosti, kot so na primer note skorje kruha, ki so odvisne od trajanja stika med razkrojenimi kvasnimi celicami in vinom v sekundarnem vrenju, ter drobni, dolgotrajni mehurčki, ki so odvisni od trajanja sekundarnega vrenja.

Na voljo so tudi dodatne informacije na povezavi s človeškimi dejavniki, pri čemer so uporabljene informacije, ki so že določene v členu 8 specifikacij proizvoda.

Dodatne informacije na povezavi se nanašajo na oddelek 4 enotnega dokumenta in člen 8 specifikacije proizvoda.

3.3. Največji donosi

Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

Člen 4 – Standardi za pridelavo grozdja

Opis in razlogi

Za novi kategoriji proizvodov vinske trte „peneče vino“ in „kakovostno aromatično peneče vino“ so bili opredeljeni donosi, ki se nanašajo na že določene donose za kategorijo „kakovostno peneče vino“. Zaradi jasnosti so bili v enotnem dokumentu navedeni največji donosi, vključno s sklicevanji na kategorije proizvodov vinske trte in ustrezne vrste vina, sklicevanja na zadevne kategorije pa so bila dodana v tabelo donosov v členu 4 specifikacije proizvoda.

Sprememba zadeva oddelek 1.5.2 enotnega dokumenta in člen 4 specifikacije proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Venezia

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

5. Kakovostno peneče vino

6. Kakovostno aromatično peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

Kategorija (1) vino – rdeča vina: rdeče vino „Venezia“ in „Venezia“ z navedbo sorte vinske trte

Barva rdečih vin z ZOP „Venezia“, zlasti vin z navedbo sort vinske trte merlot, cabernet sauvignon, carménère, malbec, cabernet, refosco dal peduncolo rosso in pinot nero, sega od rubinasto rdeče do intenzivno rdeče z morebitnimi odtenki granatno rdeče ali vijolične barve, kadar so namenjena staranju kot vrste vina „riserva“; intenzivna, fina in obstojna cvetica; v ustih so suha, skladna in žametna, včasih imajo travnat ali saden okus, odvisno od uporabljenih glavnih sort vinske trte. Najmanjši delež skupnega alkohola znaša 11 vol. %; 12,5 vol. % za vina vrste „riserva“. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja je 23 g/l in 25 g/l za vina vrste „riserva“.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kategorija (1) vino – bela vina in vina rosé: „Venezia bianco“, „Venezia“ z navedbo sorte vinske trte, rosé „Venezia“

Barva belih vin z ZOP „Venezia“ z navedbo sort vinske trte chardonnay, pinot in pinot grigio (vključno z različico rosé), manzoni bianco, verduzzo, sauvignon, pinot bianco, tai in traminer ali brez nje sega od slamnato rumene do zlato rumene, včasih z zelenimi odtenki; barva vin rosé je bolj ali manj bledo rožnata, včasih bakrena; značilna intenzivna cvetica; v ustih so suha, skladna in žametna, včasih imajo saden okus, odvisno od uporabljenih glavnih sort vinske trte, kot sta pinot in pinot grigio. Najmanjši delež skupnega alkohola se giblje od 10,5 vol. % za rosé „Venezia“ do 11 vol. % za druge vrste vina. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja je 14 g/l in 16 g/l za rosé „Venezia“.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kategorija (1) vino – „Venezia“ z izrazom „passito“, vključno z navedbo sorte vinske trte

ZOP „Venezia“ vključuje tudi različico „passito bianco“ z navedbo sorte vinske trte verduzzo. Barva teh vin je bolj ali manj intenzivna zlato rumena, včasih jantarna. Značilna je intenzivna cvetica, v ustih pa so blaga, skladna in žametna. Najmanjši delež skupnega alkohola je 15 vol. %, najmanjši ekstrakt brez sladkorja pa je 26 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kategorije (4) peneče vino, (5) kakovostno peneče vino in (6) kakovostno aromatično peneče vino

Peneča vina z ZOP „Venezia“, bela in rosé, vključno z navedbo sort vinske trte pinot, pinot grigio, pinot nero, chardonnay in traminer, imajo nežno in neobstojno peno, bolj ali manj intenzivno slamnato rumeno barvo z včasih zlatimi, včasih bakrenimi odsevi, ki prehaja v rožnato, kadar so pridelana iz rdečih sort vinske trte pri vrenju brez kožic; delikatna in sadna cvetica; sveža in skladna v ustih pri popolnoma suhih do polsladkih vinih ter blaga in aromatična pri sortnem traminerju.

Najmanjši delež skupnega alkohola je 10,5 vol. %, najmanjši ekstrakt brez sladkorja pa 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kategorija (8) „biser vino“ – belo rosé biser vino „Venezia“ in z navedbo sorte vinske trte

Barva biser vin z ZOP „Venezia“, belih in rosé, vključno z navedbo sort vinske trte pinot, pinot grigio in chardonnay, je bolj ali manj intenzivna slamnato rumena, včasih bakrena, včasih bolj ali manj intenzivno rožnata; delikatna in sadna cvetica; suha do polsuha v ustih.

Najmanjši delež skupnega alkohola je 10,5 vol. %, najmanjši ekstrakt brez sladkorja je 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Postopek pridelave penečih vin in biser vin

Posebni enološki postopek

Vsa peneča vina ZOP „Venezia“ v različnih kategorijah, in sicer (4) peneče vino, (5) kakovostno peneče vino, (6) kakovostno aromatično peneče vino in (8) biser vino, morajo biti proizvedena izključno z uporabo metode sekundarnega vrenja v avtoklavih (postopek charmat).

Uporaba sušenega grozdja za pridelavo vina vrste „riserva“

Posebni enološki postopek

Za pripravo vin vrste „riserva“ je mogoče uporabiti sušeno grozdje do največ 30 %.

(b) Največji donosi

Kategorija (1) vino – rdeče vino „Venezia“, vključno z navedbo rdeče sorte vinske trte

112 hektolitrov na hektar

Kategorija (1) vino – belo vino „Venezia “, vključno z navedbo bele sorte vinske trte

105 hektolitrov na hektar

Belo peneče vino „Venezia“ in peneče vino rosé „Venezia“ v kategorijah (4) peneče vino in (5) kakovostno peneče vino

119 hektolitrov na hektar

Peneče vino „Venezia“ z navedbo bele sorte vinske trte v kategorijah (4) peneče vino in (5) kakovostno peneče vino

105 hektolitrov na hektar

Peneče vino pinot „Venezia“, vključno z vinom rosé, v kategorijah (4) peneče vino in (5) kakovostno peneče vino

112 hektolitrov na hektar

Peneče vino traminer „Venezia“ v kategorijah (4) peneče vino, (5) kakovostno peneče vino in (6) kakovostno aromatično peneče vino

105 hektolitrov na hektar

Kategorija (8) biser vino – belo in rosé biser vino „Venezia“

119 hektolitrov na hektar

Kategorija (8) biser vino – „Venezia“ chardonnay in „Venezia“ pinot grigio, vključno z roséjem

105 hektolitrov na hektar

Kategorija (1) vino – „Venezia“ raboso

119 hektolitrov na hektar

Kategorija (1) vino – „Venezia“ z izrazom „passito“, vključno z navedbo sorte vinske trte

75 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Grozdje, ki se lahko uporablja za proizvodnjo vin z ZOP „Venezia“, se goji na območju, ki zajema celotno upravno ozemlje pokrajin Benetke in Treviso.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Carmenère N. – cabernet

Chardonnay B.

Glera lunga B. – glera

Malbech N.

Manzoni bianco B.

Merlot N.

Pinot bianco B. – pinot

Pinot grigio – pinot

Pinot nero N. – pinot

Raboso piave N. – friularo

Raboso veronese N. – raboso

Refosco dal peduncolo rosso N. – refosco

Sauvignon B.

Tocai friulano B. – tai

Traminer aromatico Rs.

Verduzzo friulano B. – verduzzo

Verduzzo trevigiano B. – verduzzo

8. Opis povezave

ZOP „Venezia“ – Povezava z okoljem

Na beneškem in treviškem območju se že od nekdaj ukvarjajo z vinogradništvom, vendar je bila Beneška republika tista, ki je z nastankom beneškega stato de terra (kopenskega dela države) pospešila razvoj lokalnega vinogradništva. Vinogradništvo je preživelo veliki upad iz 18. stoletja in dela 19. stoletja po zaslugi neprekinjenega in strokovnega dela, ki ga je opravljala predvsem enološka šola v Coneglianu, ki je prispevala k vzpostavitvi pomembnega vinogradniškega in vinarskega središča na severovzhodu Italije. Podnebje na območju ZOP „Venezia“ je opredeljeno kot „zmerno vlažno“, kar je treba pripisati ne samo zemljepisni širini, ampak tudi bližini morja in gora, lagunskim območjem, ravninski legi in njegovi posledični izpostavljenosti vetrovom.

Območje pridelave ZOP „Venezia“, ki se razprostira po pokrajinah Treviso in Benetke, je obširno ozemlje naplavinskega izvora. Tla so se oblikovala z odlaganjem naplavin predvsem zaradi taljenja alpskih in predalpskih ledenikov, nato pa z delovanjem velikih rek, kot so Brenta, Piava, Tilment in nekoliko manj Livenza. Ravnina se lahko jasno razdeli na dva dela, visoko in nizko ravnino, ki ju razmejuje pas vodnih izvirov. Za tla visoke ravnine so značilne gruščnate pahljače rečno-ledeniškega in rečnega izvora, kjer je podtalje v celoti sestavljeno iz grušča. Proti jugu za pasom vodnih izvirov gruščnata pahljača postopoma prepušča prostor usedlinam, ki vsebujejo vse več peska; tekstura zaradi prisotnosti melja in gline pa postaja bolj fina.

Na območju pridelave ZOP „Venezia“ se lahko v različnih vinih razvijejo posebne značilnosti glede na zemljišče izvora in uporabljene sorte vinske trte. Na nevezanih tleh, bogatih z grobimi elementi (skeletna tla), so običajno zasajene bele sorte vinske trte, da se pridobi več cvetice in svežine. Tako pridobljena vina imajo cvetlične in sadne arome, poleg tega so odlična za izdelavo penečih vin. Glinena tla so bolj namenjena za rdeče sorte vinske trte, iz katerih se pridelujejo rdeča in rosé vina z več telesa in strukture. Visoka vsebnost mineralov v glinenih tleh omogoča pridelavo vin polnega okusa zaradi dobre vsebnosti taninov in optimalnega ravnotežja kislin.

Pridelana vina so zaradi bolj ali manj dolge maceracije od slamnato rumene do zlato rumene barve, zaradi temperaturnih razlik pred trgatvami imajo intenzivno, fino in obstojno aromo, zaradi gruščnatih tal, ki so značilna za severni pas, in prisotnosti meljaste gline v južnem pasu pa imajo skladen, suh in izrazit okus. Tako imajo bela vina, pridelana na nevezanih tleh, sveže in sadne arome ter so še posebej primerna za izdelavo penečega vina, medtem ko imajo rdeča vina, ki se pogosto pridelujejo na glinenih tleh, strukturo in obstojnost, zlasti za staranje.

Vino kategorije (1):

Zaradi težkih glinenih tal, na katerih se gojijo rdeče sorte vinske trte, iz katerih se pridelujejo vina iz te kategorije, imajo rdeča vina in vina rosé z ZOP „Venezia“ več telesa in strukture ter intenzivno barvo, ki se ohrani skozi leta. Pri vonju lahko izstopajo note vkuhanega sadja in jagodičja ali začimbne note tobaka ali trave. Na splošno je okus vedno poln, vsebnost taninov je dobra in ravnotežje kislin je optimalno. Bela vina iz grozdja, pridelanega na nevezanih tleh, bogatih z grobimi elementi (skeletna tla), so sveža in dišeča, pri vonju pa se zaznavajo primarne note sadja in cvetja, ki se nato rafinirajo v dišavah jabolka, hruške in marelice, ki so v kontrastu z akacijo, poljskim cvetjem in kamilico. Stopnja strukture je spremenljiva, vendar se odlikuje po odlični vsebnosti jabolčne kisline, ki jo je treba pripisati temperaturnim razlikam med dnevom in nočjo. Te značilnosti so poudarjene v vinih „passito“. V tej regiji obstaja stara tradicija, da se grozdje za izdelavo vin „passito“ začasno spravi v posebno sušilnico. Grozdje se pogosto predhodno pusti sušiti na trti. Za sušenje sta posebno primerni sorti verduzzo trevigiano in verduzzo friulano, ki se zvrščata s spremenljivim deležem drugih sort, da se poveča aromatična ali kisla frakcija.

Kategorije (4) peneče vino, (5) kakovostno peneče vino, (6) kakovostno aromatično peneče vino, (8) biser vino:

bele sorte vinske trte dajejo vinom sadne in cvetlične note, gojijo pa se na nevezanih tleh, bogatih z grobimi elementi (skeletna tla), ki zaradi temperaturnih razlik med dnevom in nočjo, značilnih za zmerno in vlažno podnebje, vinom dajejo več cvetice in svežine. Zato so še posebno primerne za pridelavo penečih vin in biser vin, pri čemer je ta praksa tako ukoreninjena, da lahko to območje postane eno najpomembnejših na svetu. To je jasen znak izrazite primernosti tega okolja za peneča vina.

Barva penečih vin z ZOP „Venezia“, belih in rosé, z navedbo sort vinske trte pinot, pinot grigio, pinot nero, chardonnay in traminer, sega od bolj ali manj intenzivne slamnato rumene z včasih zlatimi, včasih bakrenimi odsevi, do rožnate, kadar so pridelana iz rdečih sort vinske trte in se vrenje izvaja s kožicami; imajo nežno, obstojno peno ter delikatno in včasih sadno cvetico; v ustih so sveža pri popolnoma suhih do polsuhih vinih ter blaga in aromatična pri sortnem traminer.

Na ozemlju ZOP „Venezia“, tj. na območju gričev okoli Trevisa do doline reke Piave, je že uveljavljena tradicija pridelave vin pod kategorijami peneče vino, kakovostno peneče vino in kakovostno aromatično peneče vino z uporabo metode sekundarnega vrenja v avtoklavih (postopek charmat). Za ta vina je na območju običajno, da se v avtoklavih izvaja različno dolgo sekundarno vrenje, zaradi katerega se pridobljeno vino da na trg pozneje, da dobi nekatere posebne značilnosti, kot so na primer note skorje kruha, ki so odvisne od trajanja stika med razkrojenimi kvasnimi celicami in vinom v sekundarnem vrenju, ter drobni, dolgotrajni mehurčki, ki so odvisni od trajanja sekundarnega vrenja.

Barva biser vin (kategorija (8)) z ZOP „Venezia“, belih in rosé, z navedbo sort vinske trte pinot grigio in chardonnay, je bolj ali manj intenzivna slamnato rumena ali rožnata, včasih bakrena, kot je to pri vinu pinot grigio; delikatna in sadna cvetica; suha do polsuha v ustih.

Človeški dejavniki

Na območjih, ki jih zajema ZOP „Venezia“ se z vinogradništvom ukvarjajo že od rimskih časov, o čemer pričajo številne najdbe. Mnoga od teh zemljišč so bila med barbarskimi napadi opustošena. V srednjem veku so se škofje mesta Concordia Sagittaria odločili zgraditi opatijo Summaga; ta je bila zaupana benediktincem, ki so prispevali k povečanju obsega zemljišč, zasajenih z vinsko trto in pšenico. Samostani so postali prava središča znanja in so bili od 19. stoletja dalje pomembne referenčne točke za vinogradništvo in proizvodnjo vina. Vendar naj bi bila Beneška republika tista, ki je z nastankom kopenskega dela države stato de terra močno pospešila razvoj lokalnega vinogradništva in ustvarila „vinogradniško aristokracijo“, ki je malim kmetom omogočila pridobitev novih informacij in novih tehnik pri pridelavi vina.

Vina „od zunaj“ (tj. tujih vinih) se niso mogla kosati s kakovostjo beneških vin, kar je rezultat naravne primernosti okolja za gojenje vinske trte in tekmovanja plemičev za izboljšanje kakovosti, ki so želeli potrditi svoj ugleden status tudi v vinogradništvu in v proizvodnji vina.

V vinskem sektorju območja ZOP „Venezia“ se je v zadnjih 20–25 letih, od škode zaradi zmrzali leta 1985, uveljavil nov pristop k upravljanju vinogradov. To temelji na gostoti sajenja in izbiri klonov za izboljšanje kakovosti vin; trdnih znanjih in spretnostih predelave vina in, zlasti za peneča vina v različnih kategorijah, prilagajanju vrenja in sekundarnega vrenja v avtoklavih ter času dajanja vin na trg, da se doseže najboljša možna kakovost, pri čemer se pristop opira na starodavno zgodovino, v kateri so poglabljanje, predanost in vztrajnost ljudi postavili temelje za ZOP „Venezia“.

Kultura penečega vina na tem območju je zdaj samoumevna in jo lahko štejemo za tradicionalno, prav tako tudi uporabljene sorte, ki so bile v preteklosti gojene na območju pridelave in vključujejo pinot nero, pinot grigio, pinot bianco, traminer, tocai friulano, verduzzo, glera in raboso. Vina v ponudbi so dober odsev ZOP „Venezia“ ter odličnih tehničnih znanj in spretnosti ter poslovne iznajdljivosti proizvajalcev.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

JIH NI

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15193

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.