[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.5.2006

COM(2006) 244 konč.

2006/0084 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

(predložila Komisija) {SEC(2006) 638 }

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Razlogi in cilji

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) je bil ustanovljen leta 1999. Ključni instrumenti pravnega okvira, v katerem deluje, so Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1073/1999[1] in Uredba Sveta (Euratom) št. 1074/1999 z dne 25. maja 1999[2], ki določata načine notranjih in zunanjih preiskav, ki jih izvaja OLAF, ter Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam[3].

Aprila 2003 je Komisija odobrila prvo oceno dejavnosti Urada,[4] ki je vsebovala sklop priporočil, katerih cilj je bila nadaljnja krepitev dejavnosti OLAF. Komisija je zaključila, da sinergije in institucionalne razmere Urada (služba Komisije, ki uživa operativno neodvisnost) lahko delujejo, vendar pa je treba izboljšati učinkovitost in sodelovanje z državami članicami. Evropski parlament je sprejel zavezo Komisije, da bo pripravila potrebne zakonodajne predloge[5].

Februarja 2004 je Komisija sprejela predloge za spremembe uredb (ES) št. 1073/1999 in (Euratom) št. 1074/1999[6]. Cilj je bil spodbuditi postopkovne pravice posameznikov, zagotoviti boljši nadzor nad trajanjem preiskav in izboljšati izmenjavo podatkov med Uradom in zadevnimi institucijami ter učinkovitost operativnih dejavnosti. Pred začetkom prvega branja teh predlogov sta Parlament in Svet zahtevala še eno oceno uspešnosti Urada. Na podlagi tega je Računsko sodišče sestavilo posebno poročilo[7] o upravljanju urada OLAF, ki vsebuje številne predloge in mnenje o spremembah, predlaganih februarja 2004[8]. Računsko sodišče se strinja, da je sedanja struktura Urada kot službe Komisije z operativno samostojnostjo, zadovoljiva. Priporoča pa večje prizadevanje za večjo učinkovitost Urada, zlasti kar zadeva trajanje preiskav, sodelovanje z nacionalnimi organi in osredotočenje na bistvene naloge in na pooblastila nadzornega odbora.

Julija 2005 je odbor za proračunski nadzor v Evropskem parlamentu organiziral javno obravnavo o okrepitvi urada OLAF, na kateri so sodelovali tudi podpredsednika Kallas in Frattini, predstavniki računskega sodišča in Sodišča Evropskih skupnosti ter vodilni strokovnjaki. Na tej obravnavi je podpredsednik Kallas poudaril pomen vzpostavitve političnega vodenja preiskovalnih dejavnosti urada OLAF za preprečevanje goljufij ter potrebo po neodvisnem pregledu postopkov in trajanja preiskav, hkrati pa je treba zagotoviti zaupnost preiskav. Na javni obravnavi je bilo mogoče ugotoviti, da sedanja institucionalna zgradba Urada ne ogroža njegove neodvisnosti, da je treba okrepiti pravice do obrambe in da je treba pregledati funkcijo preverjanja.

Ta predlog izhaja iz teh sklepov. Napredek, dosežen februarja 2004, povzema in ga razširja. Po tem predlogu ostaja institucionalna struktura Urada glede na ugotovitve ocenjevanja, revizijo računskega sodišča in javno razpravo nespremenjena, njegov cilj je izključno izboljšati delovanje Urada v obstoječem okviru. Glede na obseg sprememb ta predlog nadomešča tistega, ki je bil predložen 10. februarja 2004 in je umaknjen.

Okrepljeno vodenje, skupaj z uvedbo funkcije revizijskega svetovalca in predpisi o pretoku podatkov med uradom OLAF in zadevnimi institucijami, organi, uradi in agencijami, bo pomagalo doseči pravilno ravnovesje med neodvisnostjo in nadzorom.

Hkrati s tem predlogom je bil pripravljen tudi osnutek notranjega sklepa Komisije, ki so ga pripravile njene službe, Kolegij pa se je z njim seznanil in ga bo poslal zakonodajnim institucijam v vednost. Navedeni dokument bo vseboval bolj natančne ukrepe in pravila za uporabo novih določb Uredbe (ES) št. 1073/1999. Treba ga bo sprejeti naknadno glede na končno besedilo glavne uredbe, kakor jo bosta sprejela Parlament in Svet. Ko se bo pokazala potreba, bo enako veljalo za medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, sprejet dne 25. maja 1999. Drugi vidiki sodelovanja med uradom OLAF in drugimi institucijami in službami bodo obravnavani kasneje.

Predlog ima v osnovi naslednje glavne cilje:

Vodenje, sodelovanje med institucijami in nadzornim odborom

Obravnava, ki je potekala julija 2005, je sprožila vprašanja o novi vlogi nadzornega odbora, kot ga je predlagala Komisija februarja 2004. Komisija meni, da je potrebno tudi politično vodenje v zvezi s prednostnimi nalogami, ki zadevajo preiskovalne dejavnosti. Odnose med nadzornim odborom, uradom in institucijami ter drugimi organi, uradi in agencijami bi bilo treba pregledati in vzpostaviti tesnejše sodelovanje.

Zato Komisija predlaga, naj se nadzorni odbor v okviru strukturiranega dialoga in brez poseganja v potek preiskav redno ali na zahtevo sestaja s predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Ta dialog bi lahko postal tudi priložnost za razpravo o opredelitvi strateških prednostnih nalog in programa Urada ter letnih poročil o dejavnostih odbora in generalnega direktorja Urada. Cilj tega strukturiranega dialoga je izvajanje funkcije politične kontrole nad preiskovalnimi dejavnostmi in učinkovitostjo Urada in odbora, ter zagotoviti vzdrževanje zdravih odnosov med Uradom in institucijami ES ter drugimi organi, uradi in agencijami, zlasti na področju pretoka podatkov. Naloga odbora v strukturiranem dialogu je izdajati mnenja in pripravljati priporočila, zlasti glede imenovanja generalnega direktorja Urada ter disciplinskih ukrepov proti njemu.

Jamčenje pravic vpletenih oseb

Predlogi, ki so bili predstavljeni februarja 2004, predvidevajo postopkovna jamstva, ki so v tem predlogu ohranjena. Da bi se poenostavila obdelava in okrepila pravna varnost, predlog poskuša uskladiti postopke notranjih in zunanjih preiskav povsod, kjer je to mogoče.

Komisija predlaga, naj se v uredbo vključi natančna določba o postopkovnih jamstvih, ki jih je treba spoštovati pri opravljanju notranjih in zunanjih preiskav. Ta jamstva temeljijo na določbah iz medinstitucionalnega sporazuma o notranjih preiskavah (ter različnih posameznih sklepih, s katerimi se izvajajo), Kadrovskih predpisov in Priročnika urada OLAF, ter jih dopolnjujejo. Njihova vključitev v samo uredbo omogoča oblikovanje enotnega sklopa temeljnih jamstev, ki se uporabljajo v vseh preiskavah urada OLAF, ne glede na to, ali so notranje ali zunanje. Februarja 2004 so bila predlagana naslednja dodatna jamstva:

- določbe o podatkih, ki jih mora dati OLAF pred razgovorom in ob pripravi zapisnika razgovora;

- pravica do pomoči osebe po lastni izbiri na razgovoru;

- pravica posameznika, da ne obdolži sam sebe.

Ta jamstva je treba spoštovati ne le pred sestavo končnega poročila, ampak tudi pred pošiljanjem podatkov nacionalnim organom.

Krepitev pregleda preiskav

Dodane so natančne določbe o postopkovnih jamstvih (člen 7a), ki se uporabljajo za notranje in zunanje preiskave, treba pa je tudi zagotoviti njihovo upoštevanje z okrepljenim pregledom ter predvideti možnost zahtevkov za mnenje. Ta pregled bi opravljal revizijski svetovalec, ki bi svojo funkcijo opravljal v Uradu izključno in popolnoma neodvisno. Neodvisnost je zagotovljena v členu 14 predloga in zlasti v vlogi nadzornega odbora v postopku imenovanja. Ta pregled upošteva zaupnost preiskav in načelo dobrega upravljanja, poklicne tajnosti in varstva podatkov, ter izvajanje pooblastil disciplinskih in sodnih organov.

Okrepljeni pregled se uporablja na vseh stopnjah notranje ali zunanje preiskave in s tem zagotavlja enoten sveženj ureditev pregledovanja za celoten obseg preiskovalnega dela Urada. Postopkovna pravila v zvezi z mnenji revizijskega svetovalca bi bilo treba določiti z notranjim sklepom Komisije. Funkcija revizijskega svetovalca je dodatni ukrep, ki ne nadomešča nadzora zakonitosti, ki ga opravljajo sodišča Skupnosti, in je zasnovana kot okrepitev kontrolnih ukrepov, ki mu sledijo.

Predlagane določbe vzpostavljajo novo ureditev dolgoročnih preiskav. Če se OLAF po prejemu mnenja odloči, da bo preiskavo podaljšal na več kakor dvanajst mesecev, morajo biti institucije, ki jih zadeva preiskava, in nadzorni odbor obveščeni o mnenju revizijskega svetovalca. Komisija in nadzorni odbor bosta prejela statistično in analitično poročilo, ki ju občasno pripravi revizijski svetovalec med notranjimi in zunanjimi preiskavami.

Pregled preiskav med njihovim potekom je predvsem hiter pregled, ki se opravlja znotraj Urada. Revizijski svetovalec mora pripravljati mnenja:

- o postopkovnih jamstvih, predvidenih s členoma 6(5) (razumno trajanje preiskave) in 7a te uredbe, na lastno pobudo ali na zahtevo katerega koli uradnika ali uslužbenca ES ali katerega koli gospodarskega subjekta, ki ga preiskava v teku osebno zadeva. To mnenje se lahko zahteva na kateri koli stopnji preiskave;

- če preiskava traja več kakor dvanajst mesecev, pripravi mnenje avtomatično, v primeru poznejšega podaljšanja na več kakor osemnajst mesecev pa na zahtevo generalnega direktorja Urada; mnenje se priglasi instituciji, organu ali agenciji, ki jih preiskava zadeva, ter nadzornemu odboru;

- kadar je treba odložiti izvajanje obveznosti poziva vpletene osebe, da bi predstavila svoja stališča o vseh dejstvih, ki jo zadevajo;

- kadar koli med preiskavo, če tako zahteva generalni direktor v zvezi z nadzorom preiskav.

V zaključni fazi preiskave predlagani mehanizem daje uradniku ali uslužbencu ES, fizični osebi ali gospodarskemu subjektu, ki je osebno vpleten v dejstva, ki so predmet preiskave, pravico, da ga Urad obvesti o sklepih in priporočilih končnega poročila o preiskavi; zainteresirani stranki, ki meni, da postopkovna jamstva v zvezi z njim niso bila spoštovana med potekom preiskave, omogoča, da vloži zahtevo za mnenje revizijskega svetovalca. Za pravico do obvestila v zaključni fazi preiskave se uporabi izjema, če je treba ohraniti strogo tajnost zaradi varovanja kazenskega postopka, ki sledi preiskavi, ter učinkovitost sodelovanja med uradom OLAF in policijo ter sodnimi organi.

Izboljšanje pretoka podatkov

a) med uradom OLAF ter evropskimi institucijami in organi

Določbe o posredovanju podatkov zadevni instituciji ali organu so nujne, da evropskim institucijam omogočijo izvajanje svojih političnih pristojnosti v primerih, ki zadevajo domnevna protipravna dejanja njihovih uradnikov, in/ali v primerih, ki zahtevajo, da sprejmejo upravne ukrepe, da bi zavarovali interese Unije. V takih primerih mora OLAF obvestiti zadevno institucijo ali organ. Poleg tega morata biti zadevna institucija ali organ obveščena tudi, kadar OLAF posreduje podatke sodnim organom. Določbe, sprejete februarja 2004, so tukaj v celoti povzete.

Ne le države članice, ampak tudi Komisija, ki je odgovorna za varovanje finančnih interesov Skupnosti, imajo zakonito pravico zahtevati začetek zunanje preiskave, biti obveščene, kadar je treba sprejeti ukrepe za varovanje finančnih interesov Skupnosti ter biti obveščene o rezultatih.

Zaradi učinkovitosti boja proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Evropskih skupnosti, je treba okrepiti tudi izmenjavo podatkov med uradom OLAF in Europolom ter Eurojustom.

b) med uradom OLAF in državami članicami

Cilj predloga je nadaljnja krepitev sodelovanja med uradom OLAF in državami članicami na področju zunanjih preiskav in pretoka podatkov. Predvideno je, da se za namene vseh preiskav Urad obvešča o ukrepih, ki jih sprejmejo nacionalni sodni organi v odgovor na podatke, posredovane med preiskavo urada OLAF ali po končani preiskavi.

c) med uradom OLAF in informatorji

Vsakdo v instituciji, organu, uradu ali agenciji, ki Uradu posreduje informacije v zvezi z goljufijami ali nepravilnostmi, bo obveščen, ali je bila na podlagi informacij sprožena preiskava.

Urad lahko na zahtevo obvesti vsako osebo, ki je Uradu posredovala informacije v zvezi z sumom goljufije ali nepravilnosti, da je preiskava zaključena, in, če je primerno, da je bilo končno poročilo poslano pristojnim organom, če taka informacija ne ogroža pravic zadevnih oseb, niti ne škoduje učinkovitosti preiskave in nadaljnjim ukrepom.

Krepitev operativne učinkovitosti urada OLAF

Predlagane so določbe, ki bodo uradu OLAF omogočile, da se osredotoči na prednostne ukrepe. Treba je pojasniti, da ima OLAF diskrecijsko pravico odločati o tem, ali sproži preiskavo ali ne, ter zahtevati od ustreznih organov, da spremljajo primere, ki so manj pomembni ali niso med njegovimi prednostnimi preiskovalnimi nalogami, tako da zahteva, naj ga obveščajo o ukrepih, sprejetih na njegovo zahtevo.

Na splošno je treba pojasniti postopke za začetek in zaključek preiskav ter odnos med notranjimi ukrepi evropskih institucij in organov na eni strani ter preiskavami OLAF na drugi. Dokler traja notranja preiskava urada OLAF, institucije, organi, uradi in agencije ne smejo začeti vzporedne preiskave.

Enako kot prej bo odločitev o začetku preiskave v rokah urada OLAF, ob upoštevanju njegovih prednostnih nalog in programa preiskovalnih dejavnosti ter načela sorazmernosti; funkcionalna neodvisnost Urada bo še naprej strogo spoštovana, jamčil pa jo bo nadzorni odbor.

Izboljšanje učinkovitosti preiskav urada OLAF

V skladu s priporočili iz ocenjevalnega poročila o neposrednih odhodkih je predlagano, naj se pojasnijo pooblastila za preiskovanje urada OLAF v okviru zunanjih preiskav gospodarskih subjektov, ki prejemajo sredstva Skupnosti na podlagi pogodb ali sporazumov ali sklepov o nepovratnih sredstvih (neposredni odhodki). Ta pojasnila bodo pomagala tudi krepiti učinkovitost preiskav urada OLAF v zvezi s posrednimi odhodki.

Kar zadeva zunanje preiskave bi moral OLAF dobiti boljši dostop do podatkov, ki jih imajo evropske institucije in organi. Prav tako bi morali biti poenostavljen dostop do podatkov, ki jih imajo gospodarski subjekti v okviru notranjih preiskav.

Mandat generalnega direktorja

Ugotovljeno je bilo, da je za krepitev njegove neodvisnosti primerno določiti, da mandat generalnega direktorja Urada ni obnovljiv.

Zaradi lažjega postopka medinstitucionalnega posvetovanja je določeno, da mora odločitve sprejemati Komisija po posvetovanju s predstavniki drugih institucij, ki se srečujejo z nadzornim odborom v okviru strukturiranega dialoga.

Določeno je, da generalni direktor nacionalnim organom ne posreduje podatkov o kazenskem postopku v zvezi z dejstvi, ki bi lahko zahtevala kazenski postopek, če takšno posredovanje ne bi bilo upravičeno na podlagi sorazmernosti in učinkovitosti pregona. O takšnih odločitvah morata biti obveščena Nadzorni odbor in revizijski svetovalec.

Povezane zakonske določbe

Treba je navesti, da Komisija vzporedno predlaga spremembo Uredbe (Euratom) št. 1074/1999, in sicer pravnega okvira za preiskave urada OLAF, ki se opravljajo na podlagi zakonodaje Skupnosti, ki je zajeta v pogodbi Euratom.

Pravna podlaga

Cilj predloga Komisije je spremeniti obstoječo Uredbo (ES) št. 1073/1999 in zato temelji na členu 280 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Subsidiarnost in sorazmernost

Uredba o spremembi je v celoti skladna z načelom subsidiarnosti. Tako kot prvotna Uredba (ES) št. 1073/1999 ta uredba o spremembi ne zmanjšuje pristojnosti in odgovornosti držav članic za sprejemanje ukrepov za boj proti goljufijam, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti. Sredstva urada OLAF za ukrepanje v zunanjih preiskavah so pojasnjena in okrepljena samo v posameznih vidikih, kjer so se s prakso pokazale pravne vrzeli v obstoječem sistemu in kjer lahko Urad samo z učinkovitejšim posegom zagotovi, da lahko opravlja zanesljive zunanje preiskave, ki jih lahko uporabljajo organi držav članic. Poleg tega je treba na zunanje preiskave razširiti osnovna postopkovna jamstva, da bi zagotovili enoten pravni okvir za vse preiskave, ki jih opravlja OLAF. Ker so za učinkovito delovanje urada OLAF v okviru pravne varnosti potrebna jasna pravila o teh zadevah, ki bodo vsebovana v sami zakonodaji Skupnosti, so ta pravila skladna tudi z načelom sorazmernosti.

Temeljne pravice

Sodišče Evropskih skupnosti je potrdilo (sodba z dne 10. julija 2003, Zadeva C-11/00 Komisija proti ECB , odstavek 139), da Uredba (ES) št. 1073/1999 v prvotni obliki že izraža odločnost zakonodajnega organa, da bo za vsa pooblastila, ki jih dodeli uradu OLAF, zahteval popolno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Videti je, da bi bilo primerno določiti, naj bodo postopkovna jamstva še strožja kakor je določeno zdaj, ter naj se jih uporablja pri vsej preiskavah, ki jih opravlja OLAF, tako notranjih kot zunanjih. S tem bo zagotovljeno spoštovanje temeljnih pravic, priznanih predvsem v Listini o temeljih pravicah Evropske unije, ali pa bo minimalna raven varstva, ki ga listina zahteva, celo presežena.

Vpliv na proračun

Finančni izkaz, priložen predlogu, kaže, da predlog ne bo vplival na proračun.

20006/0084 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 280 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[9],

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča,

po posvetovanju z Evropskim varuhom osebnih podatkov,

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[10],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Treba bi bilo določiti jasna pravila, ki bodo potrdila prednost, ki jo ima Evropski urad za boj proti goljufijam („Urad“) pri opravljanju notranjih preiskav, hkrati pa bodo določila mehanizme, ki bodo institucijam, organom, uradom in agencijam omogočili hiter prevzem preiskave v primerih, ko se Urad odloči, da ne bo posegal.

(2) Treba je pojasniti, da o začetku preiskave odloča Urad sam, in da se lahko odloči, da v manj pomembnih primerih ali v primerih, ki ne sodijo med prednostne preiskovalne naloge, ki jih Urad določi vsako leto, ne bo začel preiskave. V takih primerih morajo nato notranje preiskave obravnavati institucije, zunanje preiskave pa pristojni nacionalni organi v skladu z veljavnimi pravili.

(3) Določene morajo biti natančne obveznosti, da mora Urad pravočasno obveščati institucije, organe, urade in agencije o preiskavah v teku, pri katerih je v zadevo, ki je predmet preiskave, osebno vpleten član, vodilni delavec, uradnik ali drugi zaposleni ali član osebja, ali pri katerih bi lahko bili potrebni upravni ukrepi za zavarovanje interesov Unije.

(4) Da bi bile preiskovalne dejavnosti Urada učinkovitejše in glede na ocenjevanje njegovih dejavnosti, ki ga opravljajo institucije, zlasti glede na ocenjevalno poročilo Komisije aprila 2003 in posebno poročilo Računskega sodišča št. 1/2005 o upravljanju Urada, nekateri vidiki potrebujejo pojasnilo, nekatere ukrepe, ki jih lahko sprejme Urad pri opravljanju preiskav, pa je treba izboljšati. Uradu morajo biti podeljena pooblastila za opravljanje inšpekcij in pregledov, predvidenih v Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[11], v povezavi z notranjimi preiskavami in v primerih goljufij, povezanih s pogodbami za financiranje Skupnosti, imeti pa mora tudi dostop do podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije Unije v povezavi z zunanjimi preiskavami.

(5) Zaradi pravne varnosti je treba pojasniti postopkovna jamstva, ki se uporabljajo v notranjih ali zunanjih preiskavah, ki jih opravlja Urad. To ne vpliva na morebitno širšo zaščito, ki bi lahko bila na voljo na podlagi pravil Pogodb, Kadrovskih predpisov in katerih koli ustreznih nacionalnih predpisov.

(6) Za krepitev varovanja posameznih pravic oseb v preiskavi in brez poseganja v člen 90a Kadrovskih predpisov uradnikov Evropskih skupnosti ter pooblastil Sodišča Evropskih skupnosti na podlagi Pogodbe, ima vpletena oseba pravico, da prejme zaključke in priporočila končnega poročila o preiskavi, in, če meni, da postopkovna jamstva niso bila upoštevana, mora imeti možnost, da vloži zahtevek za mnenje revizijskega svetovalca, ki ga uvaja ta uredba.

(7) Zaradi večje preglednosti je treba zagotoviti primerno količino podatkov informatorjem, ki morajo biti obveščeni o začetnem sklepu, ali naj se preiskava sproži ali ne, in na zahtevo tudi o splošnem rezultatu ukrepov, sprejetih na podlagi poslanih podatkov.

(8) Če se ugotovi, da ni mogoče nadalje pravosodno ukrepati na podlagi dejstev, ki bi lahko predstavljala kazniva dejanja, navedena v končnem poročilu o zunanji preiskavi, zaradi njihove narave, ker niso dovolj resna ali ker je bila finančna izguba majhna, generalni direktor Urada pošlje končno poročilo neposredno zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji za namen ustreznejših nadaljnjih ukrepov. Nadzorni odbor in revizijskega svetovalca mora obvestiti o vseh pravilno utemeljenih odločitvah, da končnega poročila ne bo posredoval sodnim organom.

(9) Izkušnje na podlagi operativne prakse so pokazale, da bi bilo koristno dovoliti, da generalni direktor Urada prenese izvajanje nekaterih izmed svojih funkcij na enega ali več članov osebja Urada s pisnim dokumentom, v katerem navede pogoje in omejitve, ki urejajo prenos.

(10) Primerno bi bilo okrepiti pooblastila nadzornega odbora za pregledovanje skladnosti z določbami, ki urejajo izmenjavo podatkov med Uradom in ustanovami, organi, uradi in agencijami, ter napredek pri uporabi postopkovnih jamstev in trajanju preiskav. Treba je tudi vzpostaviti sodelovanje med nadzornim odborom in Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, tako da se nadzornemu odboru brez poseganja v neodvisni status članov omogoči, da v okviru strukturiranega dialoga sprejme predstavnike navedenih institucij.

(11) Za krepitev popolne neodvisnosti pri vodenju Urada naj se generalni direktor imenuje za sedem let; imenovanje ni obnovljivo.

(12) Za krepitev spoštovanja postopkovnih jamstev naj se zahteva, da revizijski svetovalec popolnoma neodvisno poda mnenje, na lastno pobudo ali na zahtevo v primeru mnenj, ki zadevajo taka jamstva, in da poda mnenja v nekaterih drugih primerih, zlasti na zahtevo vpletenih oseb.

(13) Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe naj se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil . [12]

(14) Uredbo (ES) št. 1073/99 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

(15) V tej uredbi so sredstva Urada za ukrepanje v zunanjih preiskavah pojasnjena in okrepljena samo v posameznih vidikih, v katerih so bile v obstoječem sistemu odkrite pravne pomanjkljivosti in kjer lahko samo učinkovitejši poseg Urada zagotovi opravljanje zanesljivih zunanjih preiskav, ki jih lahko uporabljajo organi držav članic. Poleg tega je treba razširiti postopkovna jamstva na zunanje preiskave, da bi zagotovili enoten pravni okvir za vse preiskave, ki jih opravlja Urad. Ta uredba v celoti spoštuje načelo subsidiarnosti, kakor je navedeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(16) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih vsebuje zlasti Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, in zlasti člena 47 in 48 Listine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1073/1999 se spremeni:

1) Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Zunanje preiskave

1. Urad izvaja pooblastila, prenesena na Komisijo z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, za opravljanje inšpekcij in pregledov na kraju samem v državah članicah in, v skladu z veljavnimi sporazumi, v tretjih državah in mednarodnih organizacijah.

Kot del svoje preiskovalne funkcije Urad v državah članicah opravlja inšpekcije in preglede, predvidene v členu 9(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in v področnih pravilih iz člena 9(2) te iste uredbe, ter v tretjih državah v skladu z veljavnimi sporazumi o sodelovanju.

2. Da bi Urad ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja iz člena 1 v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo o financiranju Skupnosti, lahko v skladu s postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, opravi preglede in inšpekcije na kraju dejanj v gospodarskih subjektih, ki so predmet takih ugotovitev.

3. Med zunanjo preiskavo in ko je nujno potrebno, da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja iz člena 1, ima Urad lahko dostop do vseh zadevnih podatkov, ki jih imajo institucije, organi, uradi in agencije, povezane z zadevo, ki je predmet preiskave. Uporablja se člen 4(2) in (4).

4. Če ima Urad pred začetkom preiskave podatke o domnevni goljufiji, korupciji ali drugem nezakonitem ravnanju iz člena 1, lahko direktor obvesti pristojne organe zadevnih držav članic in navedeni organi lahko brez poseganja v sektorske predpise zagotovijo ustrezne nadaljnje ukrepe in po potrebi začnejo opravljati preiskave v skladu z nacionalno zakonodajo, v katerih lahko sodeluje osebje Urada. Pristojni organi zadevnih držav članic obvestijo generalnega direktorja Urada o svojih ugotovitvah na podlagi takih podatkov.“

2) Člen 4 se spremeni:

a) Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3. V skladu s postopki, opredeljenimi z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, lahko Urad izvaja inšpekcije na kraju samem v prostorih gospodarskih subjektov, da bi si zagotovil dostop do podatkov o morebitnih nepravilnostih, povezanih z zadevo, ki je predmet notranje preiskave.“

b) Odstavek 5 se črta.

3) Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Začetek preiskav

1. Urad lahko začne preiskavo, ko obstajajo dovolj utemeljeni sumi, da so bila storjena dejanja goljufije ali korupcije ali druga nezakonita ravnanja iz člena 1. Odločitev, ali začeti preiskavo ali ne, upošteva prednostne naloge preiskovalne politike ter program preiskovalnih dejavnosti Urada, določen v skladu s členoma 11a in 12(5). Navedena odločitev upošteva tudi potrebo po učinkoviti uporabi sredstev Urada ter sorazmernost uporabljenih sredstev.

2. Odločitev o začetku zunanje preiskave sprejme generalni direktor Urada na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne države članice ali Komisije.

Odločitev o začetku notranje preiskave sprejme generalni direktor Urada na lastno pobudo ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije, znotraj katere naj bi se preiskava opravljala.

Dokler Urad opravlja notranjo preiskavo v smislu te uredbe, institucije, organi, uradi ali agencije ne začnejo opravljati vzporedne preiskave istih dejanj.

3. Če institucija, organ, urad ali agencija načrtuje začetek preiskave na podlagi svoje lastne upravne pristojnosti, vpraša Urad, ali je navedena zadeva že predmet notranje preiskave. Urad v petnajstih delovnih dneh od datuma zahtevka navede, ali je preiskava že odprta ali če načrtuje začetek preiskave na podlagi odstavka 4. Če Urad ne odgovori, se šteje, da se je odločil, da ne bo začel notranje preiskave.

4. V dveh mesecih potem, ko Urad prejme zahtevek iz odstavkov 2 ali 3, sprejme odločitev o tem, ali naj začne preiskavo ali ne. O tem brez odlašanja obvesti institucijo, organ, urad, agencijo ali državo članico, ki je vložila zahtevek. Za odločitev, da ne bo začel opravljati preiskave, navede razloge.

Če uradnik ali drugi član osebja institucije, organa, urada ali agencije, ki ukrepa v skladu s členom 22a Kadrovskih predpisov ali ustreznih določb pogojev za zaposlovanje drugih uslužbencev, pošlje podatke Uradu v zvezi z domnevno goljufijo ali nepravilnostjo, ga Urad obvesti o odločitvi, ali bo začel opravljati preiskavo dejstev ali ne.

5. Če Urad na podlagi lastne presoje ali na podlagi svojih prednostnih preiskovalnih nalog odloči, da ne bo začel opravljati notranje preiskave, potem brez odlašanja pošlje razpoložljive dokaze zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji, ki sprejme ustrezne ukrepe v skladu s pravili, ki se zanjo uporabljajo. V ustreznih primerih se Urad dogovori z navedeno institucijo, organom, uradom ali agencijo o ustreznih ukrepih za varstvo zaupnosti vira teh podatkov in po potrebi zaprosi za obveščanje o sprejetih ukrepih.

Če Urad po lastni presoji ali na podlagi svojih prednostnih preiskovalnih nalog odloči, da ne bo začel opravljati zunanje preiskave, se uporablja člen 3(4).“

4) Člen 6 se spremeni:

a) V odstavkih 1 in 3 se „direktor“ nadomesti z „generalni direktor“.

b) Doda se naslednji odstavek 5a:

„5a. Takoj ko preiskava pokaže, da bi lahko bil član, vodilni delavec, uradnik, uslužbenec ali druga oseba v službi institucije, organa, urada ali agencije, vpleten, ali da bi lahko bilo primerno sprejeti previdnostne ali upravne ukrepe za varovanje interesov Unije, se zadevna institucija, organ, urad ali agencija obvesti o preiskavi v teku. Poslani podatki vključujejo naslednje:

a) istovetnost osebe ali oseb, ki so predmet preiskave, ter povzetek zadeve;

b) vse podatke, ki bi lahko instituciji, organu, uradi ali agenciji pomagali pri odločanju, ali je treba sprejeti upravne ukrepe za zavarovanje interesov Unije;

c) morebitne priporočene posebne ukrepe za varstvo zaupnosti.

Institucija, organ, urad ali agencija odloči, ali so potrebni morebitni previdnostni ali upravni ukrepi, z ustreznim upoštevanjem pomena jamčenja učinkovitosti vodenja preiskave in posebnih ukrepov za varstvo zaupnosti, ki jih je predlagal Urad.“

c) Doda se naslednji odstavek 7:

„7. Če se ugotovi, da preiskave ni mogoče zaključiti v 12 mesecih od njenega začetka, lahko generalni direktor Urada odloči, da bo podaljšal obdobje za največ šest mesecev. Preden sprejme to odločitev, zaprosi za mnenje revizijskega svetovalca iz člena 14. V petnajstih delovnih dneh revizijski svetovalec pošlje generalnemu direktorju svoje mnenje o tem, ali je preiskava v teku skladna s členom 6(5), in o razlogih, ki jih je podal generalni direktor Urada za podaljšanje preiskave, skupaj s priporočili, za katera meni, da so koristna za nadaljnji potek preiskave. Revizijski svetovalec pošlje izvod svojega mnenja generalnemu tajniku zadevne institucije, organa, urada ali agencije ter nadzornemu odboru.

Take odločitve o podaljšanju se po potrebi lahko ponovijo pod enakimi pogoji.“

5) Dodata se naslednja člena 7a in 7b:

„Člen 7a

Postopkovna jamstva

1. Urad v svoji preiskavi išče dokaze za in proti zadevni osebi.

2. Če preiskava pokaže, da bi lahko bil član, vodilni delavec, uradnik ali drugi uslužbenec ali oseba v službi institucije, organa, urada ali agencije ali gospodarskega subjekta vpleten v zadevo, se zadevna oseba obvesti, pod pogojem, da to ne ovira poteka preiskave.

V vsakem primeru pa se ob zaključku preiskave ne smejo sestaviti sklepi, v katerih bi bila fizična ali pravna oseba navedena po imenu, če vpletena oseba ni imela možnosti predložiti svojih stališč v zvezi z vsem, kar jo zadeva. Vpletena oseba mora skupaj s povabilom, naj odda pripombe, prejeti povzetek takih zadev. Pomaga ji lahko oseba po lastni izbiri. Vpletena oseba lahko sama izbere uradni jezik Skupnosti, ki ga želi uporabljati; vendar pa se od uradnikov ali drugih uslužbencev Skupnosti lahko zahteva, da uporabljajo tisti uradni jezik Skupnosti, ki ga zelo dobro obvladajo. Vpletena fizična ali pravna oseba ima pravico, da se izogne samoobtožbi.

V primerih, ko je treba zaradi preiskave ohranjati strogo tajnost in ko je treba uporabljati preiskovalne metode, ki spadajo v pristojnost nacionalnih sodnih organov ali, v primeru zunanje preiskave, pristojnega nacionalnega organa, lahko generalni direktor Urada odloči, da bo odložil izpolnjevanje obveznosti, da vpleteni osebi da možnost predstaviti svoje mnenje. Najprej bo obvestil revizijskega svetovalca, ki bo predložil mnenje v skladu s členom 14(3). V primeru notranje preiskave generalni direktor sprejme odločitev sporazumno z institucijo, organom, uradom ali agencijo, kateri pripada zadevna oseba.

3. Povabilo na razgovor, s pričo ali z osebo, ki je vpletena v smislu odstavka 1, mora biti poslano vsaj osem delovnih dni vnaprej; ta rok se lahko skrajša s soglasjem osebe, ki prihaja na razgovor. Povabilo vsebuje seznam pravic osebe, ki prihaja na razgovor. Urad sestavi zapisnik razgovora in osebi, ki je prišla na razgovor, zagotovi dostop do zapisnika, tako da lahko zapisnik potrdi ali doda pripombe.

Če se med razgovorom izkaže, da bi lahko bila oseba, ki je prišla na razgovor, vpletena v dejstva, ki so predmet preiskave, se takoj začnejo uporabljati postopkovna pravila iz odstavka 2.

4. Postopkovna jamstva iz tega člena se uporabljajo brez poseganja:

a) v morebitno širšo zaščito, ki bi lahko bila na voljo na podlagi pravil Pogodbe in katerih koli ustreznih nacionalnih predpisov;

b) v pravice in obveznosti iz Kadrovskih predpisov.

Člen 7b

Podatki o odločitvah, da se primer zaključi in da se ne sprejmejo nadaljnji ukrepi

Če se do zaključka preiskave ne najdejo nobeni dokazi zoper osumljenega člana, vodstvenega delavca, zoper gospodarski subjekt, se z odločitvijo generalnega direktorja Urada, ki pisno obvesti zadevno osebo in, če je primerno, institucijo, organ, urad ali agencijo, preiskava proti navedeni osebi zaključi in se ne sprejmejo nadaljnji ukrepi.“

6) V členu 8 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3. Urad upošteva predpise Skupnosti in nacionalne predpise o varstvu osebnih podatkov, zlasti tiste iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001(*).

4. Generalni direktor Urada zagotovi uporabo določb tega člena in člena 287 Pogodbe.

____________

(*) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“

7) Doda se naslednji člen 8a:

„Člen 8a

Obvestilo o končnem poročilu o zaključku preiskave

Preden pošlje končno poročilo o preiskavi zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam ali pristojnim organom zadevnih držav članic, Urad pošlje obvestilo o zaključkih in priporočilih končnega poročila vsem, ki so osebno vpleteni v zadevo, ki je predmet notranje ali zunanje preiskave.

Generalni direktor Urada lahko odloči, da ne bo poslal obvestila iz prvega pododstavka v primerih, ko je nujno treba ohraniti popolno tajnost in uporabiti preiskovalne ukrepe, ki so v pristojnosti nacionalne sodne oblasti. V primeru notranje preiskave sprejme odločitev sporazumno z institucijo, organom, uradom ali agencijo, kateri pripada zadevna oseba.

Če katera koli oseba, ki je osebno vpletena, meni, da postopkovna jamstva, predvidena v členih 6(5) in 7a, niso bila upoštevana, tako da bi to lahko vplivalo na zaključke preiskave, lahko navedena oseba vloži zahtevo za mnenje revizijskega svetovalca v desetih delovnih dneh po prejemu zaključkov končnega poročila.“

8) Člen 9 se spremeni:

a) Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1. Po zaključku preiskave, ki jo izvede Urad, ta pod vodstvom svojega generalnega direktorja pripravi poročilo, v katerem je seznam vseh faz postopka, pravna podlaga, ugotovljena dejstva, zadevno kaznivo dejanje, morebitna finančna izguba in ugotovitve preiskave, vključno s priporočili o ukrepih, ki jih je treba sprejeti.“

b) Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3. Poročila, pripravljena po opravljeni zunanji preiskavi, in vsi ustrezni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo pristojnim organom zadevnih držav članic v skladu s pravili, ki veljajo za zunanje preiskave, in Komisiji. Pristojni organi zadevnih držav članic, če to ni v neskladju z nacionalno zakonodajo, obvestijo generalnega direktorja Urada o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi ugotovitev zunanjih preiskav, ki so jim bile poslane.“

c) Doda se naslednji odstavek 3a:

„3a. Če poročilo, pripravljeno po notranji preiskavi, pokaže obstoj dejstev, ki bi lahko zahtevala kazenski postopek, se končno poročilo pošlje sodnim organom zadevne države članice. Generalni direktor Urada pa lahko odloči, da končnega poročila ne bo poslal sodnim organom, če glede na dejstva meni, da niso tako resna in da je finančna izguba tako majhna, da so na voljo notranji ukrepi, ki omogočajo bolj primerne nadaljnje ukrepanje. V vsakem primeru pa posreduje končno poročilo zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji v skladu z odstavkom 4. Nadzorni odbor in revizijskega svetovalca obvesti o vseh pravilno utemeljenih odločitvah, da končnega poročila ne bo posredoval sodnim organom.“

d) Doda se naslednji odstavek 5:

„5. Informatorja, ki je Urad obvestil o sumu goljufije ali nepravilnosti lahko Urad na zahtevo obvesti, da je preiskava zaključena, in, če je primerno, da je bilo končno poročilo poslano pristojnim organom. Urad pa lahko tako zahtevo zavrne, kadar meni, da ta zahteva lahko škoduje legitimnim interesom zadevnih oseb, učinkovitosti preiskave in nadaljnjim ukrepom ali zahtevam zaupnosti.“

9) Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Izmenjava podatkov med Uradom in nacionalnimi organi držav članic

1. Brez poseganja v člena 8 in 9 te uredbe ter v določbe Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 lahko Urad kadarkoli pošlje pristojnim organom zadevne države članice podatke, ki jih je pridobil med zunanjo preiskavo.

2. Brez poseganja v člena 8 in 9 generalni direktor Urada pošlje sodnim organom zadevne države članice podatke, ki jih je Urad pridobil med notranjo preiskavo zadev, ki zahtevajo preiskovalne postopke v pristojnosti nacionalne sodne oblasti ali ki so tako resni, da zahtevajo nujni kazenski pregon. Najprej obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo. Poslani podatki obsegajo istovetnost vpletene osebe, povzetek ugotovljenih dejstev, predhodno pravno oceno in morebitno finančno izgubo.

Preden Urad pošlje podatke iz prvega pododstavka, da osebi, ki je vpletena v preiskavo, možnost, da predloži opombe o zadevi, ki jo zadeva, ob upoštevanju pogojev in v skladu z ureditvami iz drugega in tretjega pododstavka člena 7a(2).

3. Pristojni organi, zlasti pa sodni organi zadevne države članice, če to ni v neskladju z nacionalno zakonodajo, čim prej obvestijo generalnega direktorja Urada o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi podatkov, ki so jim bili poslani na podlagi tega člena.“

10) Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

a) Prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„ 1. Nadzorni odbor krepi neodvisnost Urada z rednim spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije.

Nadzorni odbor poskrbi za skladnost s pravili, ki urejajo izmenjavo podatkov med Uradom in institucijami, organi, uradi in agencijami.

Nadzorni odbor spremlja dogajanja v zvezi z uporabo postopkovnih jamstev in trajanjem preiskav glede na redne statistične podatke, ki jih pošilja generalni direktor Urada, ter redna mnenja in analitična poročila, ki jih v tej zvezi pripravi revizijski svetovalec, in ki so pripravljena na podlagi tesnega sodelovanja z generalnim direktorjem Urada.

Odbor pošilja mnenja generalnemu direktorju Urada na lastno pobudo ali na zahtevo generalnega direktorja ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije, vendar pa se ne vmešava v izvajanje preiskav v teku. Prosilcu se pošlje izvod takih mnenj.“

b) Odstavki 7 in 8 se nadomestijo z naslednjim:

„ 7. Generalni direktor Urada vsako leto pošlje nadzornemu odboru program preiskovalnih dejavnosti Urada. Redno obvešča nadzorni odbor o delu Urada, o izvajanju preiskovalne funkcije Urada ter o ukrepih, sprejetih na podlagi preiskav.

Generalni direktor Urada obvesti nadzorni odbor o

a) primerih, ko zadevna institucija, organ, agencija ali urad ne upošteva priporočil Urada.

b) primerih, ko se podatki pošljejo sodnim organom države članice.

8. Nadzorni odbor vsako leto sprejme vsaj eno poročilo o svojem delu, ki obsega področje uporabe postopkovnih jamstev ter trajanja preiskav; taka poročila se pošljejo institucijam. Odbor lahko Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču predloži poročila o rezultatih preiskav Urada in o ukrepih, sprejetih na podlagi teh rezultatov.“

11) Doda se naslednji člen 11a:

„ Člen 11a Strukturirani dialog z institucijami

Nadzorni odbor se v okviru strukturiranega dialoga na politični ravni sestaja vsaj dvakrat na leto in na zahtevo ene od institucij z namenom, da pripravi skupne smernice; Evropski parlament, Svet in Komisija določijo po enega predstavnika.

Strukturirani dialog zadeva preiskovalno funkcijo Urada, zlasti pa:

a) letno poročilo o dejavnostih nadzornega odbora in generalnega direktorja Urada;

b) program preiskovalnih dejavnosti Urada;

c) vidike prednostnih nalog politike Urada na področju preiskav;

d) dobre odnose med uradom in institucijami, organi, uradi in agencijami;

e) učinkovitost dela, ki ga opravita Urad v svoji preiskovalni funkciji in nadzorni odbor.

Strukturirani dialog ne posega v potek preiskav.

Urad sprejme primerne ukrepe za mnenja, izražena v strukturiranem dialogu.“

12) Člen 12 se spremeni:

a) Naslov in prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Generalni direktor

1. Po posvetovanju s predstavniki institucij na srečanju z nadzornim odborom v okviru strukturiranega dialoga Komisija določi generalnega direktorja, katerega mandat traja sedem let in ni obnovljiv. Posvetovanja se organizirajo na podlagi seznama kandidatov, ki ga sestavi Komisija po razpisu.“

b) Odstavek 2 se črta.

c) V odstavku 3 se „direktor“ nadomesti z „generalni direktor“.

d) Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4. Pred sprejetjem morebitnih disciplinskih ukrepov zoper generalnega direktorja se Komisija posvetuje z nadzornim odborom na srečanju s predstavniki drugih institucij v okviru strukturiranega dialoga.

V zvezi z disciplinskimi ukrepi se lahko zoper generalnega direktorja sprejmejo le ukrepi na podlagi utemeljenih sklepov, ki se pošljejo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu in Nadzornemu odboru.“

e) Dodata se naslednja odstavka 5 in 6:

„5. Generalni direktor vsako leto potem, ko pridobi mnenje nadzornega odbora, določi program dejavnosti in prednostne naloge preiskovalne politike Urada.

6. Generalni direktor lahko prenese izvajanje nekaterih izmed svojih funkcij iz členov 5, 6(3), 7b in 10(2) na enega ali več članov osebja Urada s pisnim dokumentom, v katerem navede pogoje in omejitve, ki urejajo prenos.“

13) Člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Financiranje

Proračunska sredstva za Urad, katerih skupni znesek je prikazan pod posebno proračunsko postavko v oddelku skupnega proračuna Skupnosti, ki se nanaša na Komisijo, so podrobneje razčlenjena v Prilogi k navedenemu oddelku.

Načrt delovnih mest Urada se priloži načrtu delovnih mest Komisije.“

14) Člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Revizijski svetovalec

1. Generalni direktor Urada na predlog nadzornega odbora imenuje revizijskega svetovalca, njegov mandat traja pet let in ni obnovljiv. Predlog odbora temelji na seznamu kandidatov, ki se sestavi po razpisu.

2. Revizijski svetovalec deluje popolnoma samostojno. Pri opravljanju svojih nalog ne zahteva in ne sprejema navodil od nikogar. Znotraj Urada ne opravlja nobene funkcije razen spremljanja skladnosti s postopki.

Pred sprejetjem kakršnih koli disciplinskih ukrepov zoper revizijskega svetovalca se generalni direktor Urada posvetuje z nadzornim odborom.

3. Katera koli oseba, ki je osebno vpletena v preiskavo v teku, lahko prosi revizijskega svetovalca za mnenje v zvezi s postopkovnimi jamstvi, predvidenimi v členu 6(5) in členu 7a. Revizijski svetovalec lahko izda mnenja o teh zadevah na lastno pobudo.

4. Revizijski svetovalec prejme primere, za katere se zahteva mnenje, od generalnega direktorja Urada v okoliščinah iz člena 6(7) in tretjega pododstavka člena 7a(2). Generalni direktor Urada lahko predloži revizijskemu svetovalcu vsak zahtevek v zvezi s pregledom preiskav.

5. Revizijski svetovalec o svojih dejavnostih redno poroča nadzornemu odboru; nadzornemu odboru in Komisiji pošilja redna statistična in analitična poročila o vprašanjih, ki zadevajo trajanje preiskav in postopkovna jamstva. Dovoljeno je, da se poročila revizijskega svetovalca ne nanašajo na posamezne primere v preiskavi.“

15) Člen 15 se črta.

16) Dodata se naslednja člena 15a in 15b:

„Člen 15a

Izvedbeni ukrepi

Izvedbeni ukrepi za uporabo postopkovnih jamstev v upravnih preiskavah, ki jih opravlja Urad, kakor je predvideno v tej uredbi, se sprejmejo z regulativnim postopkom iz člena 15b(2).“

Člen 1 5b

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor iz člena 43 Uredbe Sveta (ES) 515/97(*)

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.“

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

______________

(*) UL L 82, 22.3.1997, str.1.“

Člen 2

Člen 1(12)(a) Uredbe (ES) št. 1073/1999, kakor je bil spremenjen s to uredbo, se ne uporablja za generalnega direktorja Urada, v službi na dan začetka veljavnosti te uredbe, katerega mandat je bil obnovljen za pet let.

Člen 3

Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik […] […]

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Sprememba uredb (ES) št. 1073/1999 in (Euratom) št. 1074/99

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

24.01 Upravni odhodki političnega področja Boj proti goljufijam

24.02 Boj proti goljufijam

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

24.010600.03.01.00 Odhodki za člane nadzornega odbora

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Neomejeno trajanje Ni vpliva

3.3. Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska postavka | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

24.0106 | Neobvezni odhodki | NS[13] | NE | NE | NE | št. 5 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto n | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

Operativni odhodki[14] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a |

Odobritve plačil (OP) | b |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[15] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobrena sredstva | a+c |

Plačila | b+c |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[16] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,972 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,200 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 1,172 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 1,172 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Ni.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

x Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[17] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

x Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Ni.

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek zakonodajnega finančnega izkaza mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne podatke:

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Komisija je dne 10. februarja 2004 sprejela predloga za spremembe uredb (ES) št. 1073/1999 in (Euratom) št. 1074/1999 po poročilu, pripravljenem aprila 2003, o ocenjevanju dejavnosti urada in izjavah predsednika Prodija v Evropskem parlamentu septembra in novembra 2003.

V Sklepih z dne 22. decembra 2003 je Svet poudaril tudi pomen skladnosti s pravili o varovanju temeljnih pravic.

Računsko sodišče je nato sprejelo posebno poročilo št. 1/2005 o vodenju urada s številnimi priporočili in mnenje št. 6/2005 o predlogih februarja 2004.

Dne 12. in 13. julija 2005 je Evropski parlament organiziral obravnavo o krepitvi urada, na katerem je podpredsednik Kallas objavil pobudo. Zakonodajno telo upa, da bo to pobudo prejelo v bližnji prihodnosti.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Z različnimi vidiki predloga za spremembe se skuša določiti dodana vrednost na ravni Skupnosti v zvezi s sedanjim stanjem, zlasti:

- vzpostavitev sodelovanja med institucijami in nadzornim odborom (člen 11a)

- imenovanje revizijskega svetovalca (člen 14).

Skladnost s Finančno uredbo (zlasti člen 13).

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e) izvedbe ukrepa. [19]

X Centralizirano upravljanje

X. neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Pripombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Evropski parlament in Svet bosta ocenila stanje urada OLAF, med drugim glede na prihodnja poročila.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Glej odstavek 5.1 zgoraj.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Poleg obveznosti, na katere ti predlogi ne vplivajo, bo revizijski svetovalec redno poročal o svojih dejavnostih nadzornemu odboru, katerega bo o preiskovalnih dejavnostih urada redno obveščal tudi generalni direktor.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Izvajanje v skladu z novo Finančno uredbo.

Uporaba Uredbe (ES) št. 1073/1999.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje9 (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

B*, C*/AST | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

Osebje, financirano10 iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje, financirano11 iz člena XX 01 04/05 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

SKU-PAJ | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |

Trenutno je nadzornemu odboru dodeljenih 8 delovnih mest (3 A, 2 C, 3A.T) + 1 mesto za pomožno osebje.

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Trenutno ne obstaja načrt za zagotovitev dodatnih sredstev za revizijskega svetovalca.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (osebje iz Kadrovskih predpisov)

(Pri navedbi več virov se navede število delovnih mest, ki izhajajo iz vsakega vira)

X. Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska postavka (št. in naslov) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKU-PAJ |

1. Tehnična in upravna pomoč (vključno s povezanimi stroški za osebje) |

izvajalske agencije12 |

Druga tehnična in upravna pomoč. |

- notranja |

- zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,864 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | 0,108 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0,972 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicevanjem na točko 8.2.1

9 x 108 000 = 972 000

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicevanjem na točko 8.2.1

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKU-PAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 |

XX 01 02 11 03 – Odbori13 |

XX 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2. Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3. Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

Srečanja nadzornega odbora 10 x 20 000 = 200 000

[1] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[2] UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

[3] UL L 136, 31.5.1999, str. 20.

[4] COM(2003) 154 konč.

[5] Resolucija o ocenjevanju dejavnosti Urada za boj proti goljufijam, 4. novembra 2003; COM (2003) 154 - 2002/2237 (INI). Resolucija z dne 29. januarja 2004 o ukrepih, ki jih je sprejela Komisija v zvezi s pripombami iz resolucije, priložene sklepu o razrešnici za finančno leto 2001: COM(2003) 651 - C5-0536/2003 – 2003/2200 (DEC).

[6] COM(2004) 103 in 104.

[7] Posebno poročilo št. 1/2005 (UL C 202, 18.8.2005, str. 1), odobreno s Sklepi Sveta z dne 8. novembra 2005.

[8] Mnenje 6/2005, UL C 202, 18.8.2005, str. 33.

[9] UL C […], […], str. […].

[10] UL C […], […], str. […].

[11] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[12] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[13] Nediferencirana sredstva.

[14] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[15] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[16] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[17] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[18] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[19] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „pripombe“ pod to točko.

8 Kakor je opisano v oddelku 5.3.

9 Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

10 Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

11 Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

12 S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

13 Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.