[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.2.2009

COM(2009) 33 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju Uredbe (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela (ISD)

1. Uvod

Stroški dela so pomemben dejavnik pri analizi kratkoročnega in srednjeročnega gospodarskega razvoja. Komisija in Evropska centralna banka zato menita, da je pravočasna priprava indeksa stroškov dela v Evropski uniji in območju evra izjemno pomembna za ocenjevanje inflacijskega pritiska, ki lahko nastane zaradi razvoja dogodkov na trgu dela. Indeks stroškov dela je pomemben za socialne partnerje pri pogajanjih glede plač in za samo Komisijo pri spremljanju kratkoročnega razvoja dogodkov pri stroških dela. Indeks stroškov dela je eden glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov (PEEI)[1] .

Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela (ISD) vzpostavlja skupni okvir za pripravo in pošiljanje primerljivih indeksov stroškov dela v Skupnosti (UL L 69, 13.3.2003, str. 1). Komisija (Eurostat) objavi četrtletna poročila o indeksu stroškov dela[2].

Komisija je julija 2003 sprejela izvedbeno uredbo (Uredba ES št. 1216/2003, UL L 169, 8.7.2003, str. 37), ki natančneje določa postopke za pošiljanje indeksa, posebne prilagoditve (glede na sezono), ki jih je treba izvesti, in vsebino nacionalnih poročil o kakovosti. Od zadnjega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu iz leta 2006[3] je bila sprejeta nova Uredba Komisije ES št. 224/2007 z dne 1. marca 2007 (UL L 64, 2.3.2007, str. 23). Uredba spreminja izvedbeno uredbo iz leta 2003 in razširja področje indeksa stroškov dela, da se vključijo gospodarske dejavnosti, opredeljene v oddelkih L, M, N in O NACE Rev. 1. V razširitev uporabe bodo vključene tudi netržne storitve, ki pomenijo glavni delež teh oddelkov in katerih dinamika je morda drugačna od dinamike tržnih storitev.

Člen 13 Uredbe (ES) št. 450/2003 zahteva predložitev poročila o izvajanju Uredbe vsaki dve leti. Ta poročila morajo oceniti zlasti kakovost poslanih serij podatkov ISD in kakovost poslanih preteklih podatkov. Predložitev letnih nacionalnih poročil o kakovosti se zahteva v skladu s členom 8(2) te uredbe. V Prilogi I k izvedbeni uredbi (Uredba (ES) št. 1216/2003) je določena kakovost indeksa stroškov dela, da se zajamejo naslednje razsežnosti: ustreznost, natančnost, pravočasnost in točnost, dostopnost in jasnost, primerljivost, skladnost ter popolnost.

Ker je bil dosežen velik napredek pri primerljivosti in popolnosti, se bo to poročilo osredotočilo na natančnost, pravočasnost in skladnost. O manjših zamudah pri pošiljanju se ne poroča, ker so po svoji naravi običajno začasne.

Priloga k temu poročilu navaja prihodnje nacionalne ukrepe za izboljšanje za tiste države članice, ki so te informacije zagotovile.

2. Splošni napredek od zadnjega poročila

Od zadnjega poročila v letu 2006 je bil dosežen znaten napredek, zlasti pri razpoložljivosti in kakovosti indeksa stroškov dela (ISD). Na splošno so popravki preteklih podatkov postali manj pomembni, nihanje indeksa pa se je zmanjšalo. Pretekle podatke, ki so v mnogih primerih leta 2006 še vedno manjkali, so medtem poslale vse države članice. Obe novi državi članici (Bolgarija in Romunija) sta uspeli zagotoviti IDS v skladu s standardi kakovosti, ki so določeni v Uredbi (ES) št. 450/2003. Do zdaj so vse države članice EU uvedle ISD in Komisiji (Eurostatu) z nekaterimi izjemami redno v obveznih rokih pošiljajo podatke.

Razpoložljivost ISD iz vseh držav članic EU omogoča združevanje agregatov Evropske unije in dovolj natančno primerjavo razvoja stroškov dela na uro med državami članicami. Vendar je veliko vprašanj o kakovosti, ki še vedno zahtevajo dodatno prizadevanje nekaterih držav članic, da se dokonča proces usklajevanja. Analiza teh vprašanj sledi v nadaljevanju.

Medtem ko so države članice uvedle potrebno infrastrukturo za pripravo ISD, je Komisija (Eurostat) ohranila in okrepila sistem za pripravo indeksov, ki omogoča pravočasen sprejem, preverjanje, upravljanje, shranjevanje in širjenje podatkov v zvezi z indeksom stroškov dela. Ti procesi, ki so leta 2005 v celoti postali operativni, se redno pregledujejo in posodabljajo.

2.1 Razširitev na oddelke NACE Rev. 1 od L do O in prehod na NACE Rev. 2

Uredba (ES) št. 224/2007 z dne 1. marca 2007 (UL L 64, 2.3.2007, str. 23) je razširila področje uporabe ISD na netržne storitve. Od prvega četrtletja 2007 je treba podatke ISD, ki niso prilagojeni glede na sezono, za oddelke NACE od L do O pošiljati Eurostatu vsako četrtletje . Kakor hitro so na voljo štiriletni podatki za zadevno državo članico, je treba pošiljati tudi serije v obliki, ki je prilagojena glede na število delovnih dni in glede na sezono. Sedaj te podatke, vključno s tistimi, ki so prilagojeni glede na delovne dni in glede na sezono, pošiljajo vse države članice, ki nimajo odstopanja. Odstopanja za Belgijo, Dansko, Grčijo, Španijo, Francijo, Irsko, Italijo, Ciper, Luksemburg, Malto, Avstrijo, Poljsko in Švedsko bodo prenehala veljati na datum, določen za pošiljanje podatkov prvega četrtletja 2009. Od takrat dalje bodo morale serije podatkov za vse države članice vključevati oddelke NACE Rev 1. od L do O.

Istočasno bo Uredba (ES) št. 1893/2006 z dne 20. decembra 2006 (UL L 393, 30.12.2006, str. 1) o prehodu z nomenklature NACE Rev. 1 na NACE Rev. 2 začela vplivati na ISD. Podatki, poslani za prvo četrtletje 2009, bodo že morali biti šifrirani v skladu z NACE Rev. 2. Komisija (Eurostat) je izvedla potrebne spremembe proizvodnega okolja na podlagi te spremembe statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti, prav tako pa Komisija spremlja napredek držav članic pri sedanjem izvajanju spremembe klasifikacije. Za pripravo gladkega prehoda na novo nomenklaturo je bila leta 2007 organizirana delavnica, ki je bila posvečena izključno uvedbi NACE Rev. 2 v državah članicah. Druga delavnica, na kateri je bil opravljen pregled izvajanja in zagotovljen forum za razpravo, je bila organizirana v novembru 2008.

3. ocena skladnosti (do septembra 2008)

3.1 Pregled

Navedene države članice so sprejele vse ukrepe, potrebne za popolno skladnost z Uredbo: Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Francija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nemčija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Španija in Združeno kraljestvo. Tudi Nizozemska je v obdobju poročanja predložila podatke zadostne kakovosti, čeprav z izredno veliko zamudo za skoraj vsa četrtletja; posledično Nizozemska ne izpolnjuje zahteve pravočasnosti, ki je določena v Uredbi. Madžarska, Finska in Švedska so redno pošiljale podatke, vendar se v različnem obsegu ne skladajo z opredelitvami ISD, ki so podrobno navedene v nadaljevanju besedila. Tudi Irska ne izpolnjuje v celoti zahtev natančnosti ISD, razen tega ni pravočasno predložila podatkov za vsa četrtletja v letu 2008. Grčija in Avstrija sta podatke predložili pravočasno za večino obdobja poročanja, vendar trenutno ponovno pregledujeta ISD zaradi težav v zvezi s kakovostjo. Na splošno ta rezultat kaže izboljšanje v primerjavi s stanjem, opisanim v poročilu iz leta 2006, v katerem je poleg resnejših težav v zvezi s kakovostjo manjkalo tudi več serij preteklih podatkov, prav tako so še vedno manjkale serije, prilagojene glede na število delovnih dni in glede na sezono.

3.2 Podrobnosti o pomanjkljivostih v zvezi s kakovostjo

3.2.1 Natančnost

Težave v zvezi z natančnostjo lahko zadevajo različne vidike ISD. Na splošno nastanejo zaradi pomanjkljivosti izvornih podatkov in lahko povzročijo znatno nihanje serij ISD. Poleg tega se lahko zgodi, da nenatančni podatki niso popolnoma primerljivi s podatki drugih držav članic in lahko povzročijo neskladnosti med ISD in drugimi viri podatkov, ki merijo podobne vidike (npr. razvoj urnega plačila zaposlenih). O poznanih težavah v zvezi z natančnostjo prizadete države članice običajno razpravljajo v letnem poročilu o kakovosti, Komisija (Eurostat) pa spremlja doseženi ali načrtovani napredek pri uvajanju boljših virov.

Trenutno ima šest držav članic težave v zvezi z natančnostjo. Irska, Finska, Madžarska in Švedska trenutno nimajo na voljo ustreznih izvornih podatkov, ki bi jim omogočali, da bi bile v celoti v skladu z Uredbo[4]. Podatki ISD, ki jih je predložila Grčija, kažejo nerazložljive stopnje rasti, ki jih ni mogoče uskladiti z dogodki na trgu dela. Iz istih razlogov je Avstrija prenehala pošiljati podatke in trenutno preiskuje vzroke za te težave v zvezi s kakovostjo.

Irska: Merilo so plačane ure, ki se uporabljajo namesto opravljenih ur. Neredna plačila niso vključena v indeks. To je treba spremeniti, kakor hitro se bo lahko uporabljal nov vir podatkov (načrtovan za leto 2009) za vse gospodarske dejavnosti. Poleg tega serije ne zajemajo vseh zaposlenih, ampak imajo nižjo mejo za podjetja z 10 ali več zaposlenimi za sektor industrije (NACE C, D in E) ter za sektor gradbeništva (NACE F). Sektorji storitev (NACE G, H, I, K) imajo nižjo mejo za storitve, in sicer podjetja s petimi ali več zaposlenimi, medtem ko NACE J (finančno posredništvo) zajema samo bančništvo, zavarovalništvo in gradbena podjetja.

Grčija: Velika nihanja serij ISD in večji popravki. Do sedaj za skrajno nihanje ni nobene razlage. Poleg tega letno poročilo o kakovosti ni bilo predloženo niti za leto 2007 niti za leto 2008; poročilo, poslano v letu 2006, je preveč zgoščeno, da bi omogočilo kakršno koli sklepanje glede vzrokov za težave v zvezi s kakovostjo.

Madžarska: Podatki se nanašajo na zasebna podjetja, ki zaposlujejo vsaj 5 oseb, in vladne organizacije vseh velikostnih razredov.

Avstrija: Pošiljanje podatkov je bilo ustavljeno septembra 2008 zaradi neverjetnosti rezultatov in njihovih nihanj.

Finska: Podatki se nanašajo samo na zaposlene s polnim delovnim časom. Četrtletna sprememba stroškov dela se je od prvega četrtletja leta 2005 merila s spremembo plač za redni delovni čas. Za izračun letne spremembe indeksa stroškov dela so se uporabili raziskava o delovni sili, strukturna statistika plač in podatki sistema nacionalnih računov. Na splošno so bile pri več virih, uporabljenih za pripravo ISD, kar velike zamude, celo do 2 let. Posledično sedanja uporaba indeksa stroškov dela na Finskem ne upošteva v celoti in z želeno točnostjo kratkoročnega razvoja stroškov dela na uro, večji popravki pa omejujejo njeno uporabnost.

Švedska: Neredne premije niso vključene v merjenje stroškov dela. Podatki zajemajo samo zasebni sektor.

3.2.2 Pravočasnost

Pravočasnost se od zadnjega poročila iz leta 2006 izboljšuje. Kljub vsemu več držav članic iz različnih vzrokov za nekatera četrtletja ni pravočasno predložilo ISD (70 dni po referenčnem četrtletju). Pravočasnost je izjemno pomembna, saj je zaradi zamud pri pošiljanju podatkov treba uporabiti ocene za agregate EU in EA. Zaradi tega je treba po nepotrebnem izvajati večje popravke. V nadaljevanju so navedene tiste države članice, ki so podatke poslale tako pozno (> t+75), da jih ni bilo mogoče vključiti v četrtletno sporočilo za javnost, ki ga objavi Komisija, za agregate EU in EA, objavljene za zadevno četrtletje, pa je bilo treba uporabiti ekstrapolacije vrednosti ISD zadevnih držav.

Belgija: Trikrat med obdobjem poročanja podatkov ni poslala pravočasno. Po izboljšanju stanja v primerjavi s poročilom iz leta 2006 je v prvi polovici obdobja poročanja leta 2008 nekaj naključnih dejavnikov povzročilo zamudo pri pošiljanju ISD. Pričakuje se, da bodo podatki za tretje referenčno četrtletje leta 2008 poslani pravočasno.

Ciper, Italija, Luksemburg: Enkrat podatkov niso poslale pravočasno. Tega ne gre pripisati strukturni težavi pri pripravi in zato se pričakuje, da bo ta zamuda samo izjema.

Irska: Enkrat podatkov ni poslala pravočasno. Nadaljevanje pošiljanja se ne pričakuje pred letom 2009.

Grčija: Trikrat podatkov ni poslala pravočasno. Tega ne gre pripisati strukturni težavi pri pripravi, zato se pričakuje, da bo ta zamuda samo izjema.

Nizozemska: Večje neusklajenosti v letu 2007. Med obdobjem poročanja so bili podatki za pet četrtletij poslani z velikimi zamudami. Vendar so podatki ponovno prihajali pravočasno od prvega referenčnega četrtletja 2008 dalje.

Avstrija: Trikrat med obdobjem poročanja podatkov ni poslala pravočasno zaradi pomanjkljivosti in nerazložljive spremenljivosti podatkov. Od četrtega referenčnega četrtletja 2008 dalje se pričakuje točno pošiljanje podatkov.

3.2.3 Skladnost

V letnem poročilu o kakovosti se od držav članic zahteva, da primerjajo stopnje rasti ISD s stopnjami rasti urnega plačila zaposlenih iz nacionalnih računov (opredelitev ESR95). Obe zbirki podatkov merita isti pojav z majhnimi razhajanji v opredelitvah in višjo ravnjo podrobnosti, ki so na voljo za ISD, ki običajno vključuje uporabo drugih ali dodatnih virov. Zato popolne skladnosti ni mogoče pričakovati. Kljub vsemu stopnje rasti, ki gredo v isti smeri in so primerljive velikosti, kažejo, da je kakovost podatkov ISD primerljiva s kakovostjo podatkov nacionalnih računov. Stopnja skladnosti je zato dober kazalnik kakovosti podatkov ISD. Ker četrtletnih podatkov za urno plačilo zaposlenih (podatki nacionalnih računov) ne pripravljajo vse države članice, popoln pregled skladnosti ni mogoč. Naslednji pregled temelji na poročilih o kakovosti iz leta 2007.

Nemčija, Malta: Visoka stopnja skladnosti, ker so nacionalni računi vir za ISD.

Bolgarija, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Francija, Litva, Luksemburg, Poljska, Romunija, Slovenija: Zadostna stopnja skladnosti. Predznak stopnje rasti je na splošno enak in stopnje rasti so podobne velikosti.

Finska: Nizka skladnost; velika odstopanja pri stopnjah rasti obeh virov. Ta odstopanja je mogoče razložiti z že navedenimi težavami v zvezi z natančnostjo ISD.

Belgija, Grčija, Italija, Latvija, Nizozemska, Portugalska, Slovenija, Slovaška, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo: Četrtletni podatki o nacionalnih računih niso na voljo ali se o njih ne poroča v poročilu o kakovosti.

4. Sklepne ugotovitve

Na splošno se je od prejšnjega poročila v letu 2006 stopnja usklajenosti z Uredbo povečala. Vse države članice so še naprej usmerjale vire v izvajanje ukrepov za doseganje bolj primerljivih in pravočasnih serij indeksa. To je jasno povečalo splošno kakovost in zato povečalo uporabnost podatkov.

Vse manjkajoče serije preteklih podatkov in tudi manjkajoče serije, prilagojene glede na število delovnih dni in glede na sezono, so bile medtem poslane. Pravočasnost pošiljanja podatkov se je izboljšala, število držav članic s težavami v zvezi z natančnostjo pa se je zmanjšalo. Vendar ima devet držav članic še vedno pomanjkljivosti pri enem ali več vidikih kakovosti ISD. Pri treh državah članicah je treba te pomanjkljivosti pripisati samo naključni zamudi pri pošiljanju podatkov, zato so te težave prehodne narave. Šest držav članic je imelo resnejše težave v zvezi s kakovostnim vidikom natančnosti. Primerjava z letom 2006 je ugodna, glede na to, da je tedaj 10 držav članic poročalo o težavah v zvezi z natančnostjo.

Komisija (Eurostat) je pozvala države članice, da povečajo svoja prizadevanja za izboljšanje. Komisija bo preostale neskladnosti in vprašanja kakovosti redno spremljala prek predloženih podatkov in druge nacionalne dokumentacije. Kadar želena ali načrtovana izboljšanja ne bodo ustrezno napredovala, bo Komisija stopila v stik s pristojnimi nacionalnimi organi in sprejela ukrepe, potrebne za zagotavljanje skladnosti.

PRILOGA

Podrobnosti predvidenih nacionalnih dejavnosti za izboljšanje

Irska

Irska je v procesu izvajanja strategije za izboljšanje zajetosti podatkov o plačah in stroških dela.

Eden od elementov je nova četrtletna raziskava z naslovom: Raziskava o plačah, urah in stroških zaposlovanja (Earnings, Hours and Employment Costs Survey – EHECS). Ta raziskava bo zagotovila primerljive in pravočasne podatke o stroških dela po vseh sektorjih gospodarstva in bo merila plače in zaposlovanje po različnih sektorjih na bolj izčrpen in dosleden način. Osredotočila se bo podjetja, ki zaposlujejo tri osebe ali več.

Ta raziskava bo zbrala podatke o plačah, socialnih prispevkih delodajalcev, drugih stroških, ki ne spadajo v plačo, in opravljenih urah za celotno četrtletje. Razširitev obsega na vključitev teh neplačnih stroškov, ki tradicionalno niso vključeni kot plače, bo omogočila, da bo raziskava bolje odražala stroške zaposlitve in pritisk na konkurenčnost.

Glavni rezultat raziskave bo indeks stroškov dela na opravljeno uro. Raziskava je oblikovana za spremljanje kratkoročnih sprememb pri stroških dela. Glede na razčlenitev, zahtevano v raziskavi, bo mogoče rutinsko širjenje podatkov o plačah na uro s premijami in brez njih ter po velikih poklicnih skupinah.

Raziskava EHECS je oblikovana za nacionalne potrebe in zahteve EU in ko bo v celoti operativna, bo Irska sposobna zagotoviti podatke o ISD, ki bodo v celoti v skladu z Uredbo (ES) št. 450/2003. Nova raziskava EHECS bo tudi pomenila, da v prihodnosti ne bo treba izvajati štiriletne raziskave, posvečene stroškom dela.

Raziskava EHECS bo dokončno nadomestila vse sedanje kratkoročne raziskave o plačah, ki jih sedaj izvaja Centralni statistični urad (CSO). Raziskava EHECS je bila leta 2005 uvedena za industrijske in finančne sektorje. Podatki za te sektorje so sedaj na voljo in se uporabljajo za izračun ISD. Zbiranje podatkov je bilo razširjeno na javni sektor in distribucijski sektor, vendar se podatki trenutno ne uporabljajo. Do leta 2009 bo raziskava EHECS zajemala večino gospodarskih sektorjev od industrije do osebnih storitev (NACE C do O).

Grčija

Komisija je pozvala Grčijo, da nemudoma sprejme sanacijski ukrep v zvezi z vprašanji natančnosti pri ISD. Pričakuje se, da bo Grčija predložila podrobnosti ukrepov, ki jih namerava sprejeti.

Nizozemska

Vir za pripravo ISD na Nizozemskem se je med obdobjem poročanja spremenil. Četrtletna hitra ocena je prej temeljila na vzorcu zgodnjega odzivanja na četrtletno raziskavo o zaposlovanju in plačah. Med tem časom je četrtletno raziskavo nadomestil register zaposlovanja, plač in prejemkov, ki se mesečno posodablja. Čeprav je pri uporabi tega novega registra na začetku prihajalo do zaostankov pri pošiljanju podatkov med letoma 2007 in 2008, bo po splošnem mnenju dolgoročna uporaba registra omogočila veliko hitrejše približevanje končnim ocenam, kar bo za Nizozemsko znatno zmanjšalo obseg popravkov ISD. Od drugega četrtletja 2008 dalje se bodo podatki pošiljali v roku, določenem v Uredbi.

Avstrija

Za avstrijski ISD je bil uveden celovit program za izboljšanje kakovosti. Ker se pri pripravi ISD uporablja nekaj virov podatkov, ki se po kakovosti razlikujejo in temeljijo na različnih statističnih enotah, si Avstrija še vedno prizadeva izslediti vir sedanjih nepravilnosti. Te meritve vključujejo oceno metod računanja in uporabljene vire podatkov kot tudi oceno usklajenosti z Uredbo. Načrtuje se ponovna uvedba ISD za 4. četrtletje 2008 in za manjkajoče pretekle podatke v marcu 2009.

Finska

Finski model priprave ISD temelji na podatkih iz več statističnih virov. Natančnost indeksa se postopoma z vsakim popravkom izboljšuje, ker je več statističnih virov na voljo šele po določenem času.

Leta 2005 je Statistics Finland začel projekt za izvajanje novega modela za pripravo ISD na podlagi neposrednega četrtletnega zbiranja osnovnih podatkov pri podjetij. S sprejetjem teh ukrepov mora biti Finska od leta 2009 sposobna v celoti upoštevati uredbe, ki urejajo ISD.

Švedska

Od pošiljke podatkov, ki zajemajo prvo četrtletje 2009, bodo švedski podatki vključevali neredne premije in tudi javni sektor. Švedska bo potem v celoti izpolnjevala uredbe, ki urejajo ISD.

[1] Spletna stran Eurostata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/

[2] Četrtletno poročilo se objavlja na datume, ki so določeni v koledarju objav; oba sta na voljo na spletni strani Eurostata.

[3] COM(2006) 801 konč., z dne 14.12.2006.

[4] Glej Prilogo za načrtovane ukrepe na Irskem, Finskem in Švedskem.