SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 8.4.2009 
SEC(2009) 316 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k  
predlogu  
 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o boju proti zamudam pri pla čilih v trgovinskih poslih (prenovitev) 
   
POVZETEK OCENE U ČINKA  
  
 
  
{COM(2009) 126 kon č.} 
{SEC(2009) 315}  
SL 2   SL Načrtovanje agende ali referenca de lovnega programa: 2009/ENTR/006. Ta 
dokument je zavezujo č le za službe Komisije, ki s odelujejo pri pripravah ocene 
učinka, in ne vpliva na kon čno odločitev Komisije. 
Odbor za oceno u činka je 17. decembra 2008 [D(2008)10479] predložil mnenje o 
osnutku ocene u činka. Vsa priporo čila odbora so bila upoštevana, ocena u činka pa je 
bila ustrezno spremenjena.  
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Direktiva 2000/35/ES je bila spreje ta za boj proti zamudam pri pla čilih v trgovinskih 
poslih. V skladu z Direktivo se lahko zara čunajo zamudne obresti, če plačilo ni 
izvedeno v pogodbenem ali zakonskem pla čilnem roku. Direktiva dolo ča zakonsko 
stopnjo, vendar vklju čenim stranem omogo ča drugačen dogovor. Obresti zapadejo v 
plačilo na dan po datumu ali koncu pla čilnega roka iz pogodbe ali 30 dni po datumu 
upnikovega prejema ra čuna ali podobnega zahtevka za pla čilo, če plačilni rok ni 
določen.  
Kljub Direktivi so zamude pri pla čilih v trgovinskih poslih v EU še vedno razširjene. 
Pogoste niso samo v poslih med podjetji:  raziskave kažejo tudi, da so pla čilni roki v 
javnem sektorju daljši od pla čilnih rokov v pogodbah v zasebnem sektorju.  
Za zamude pri pla čilih v trgovinskih poslih in ustrezen pasivni odnos mnogih 
upnikov obstajajo razli čni razlogi:  
(1) Struktura trga: raven konkur ence znotraj trga, tržna mo č udeležencev na trgu 
in strah, da bo to škodovalo poslovn im odnosom s strankami so pomembni 
dejavniki, ki odlo čajo o tem, ali upniki sprejm ejo ali zavrnejo zamujeno 
plačilo in ali dolžniki zahtev ajo podaljšanje trajanja  komercialnega kredita. 
Položaj upnika na dolo čenem trgu bo znatno vplival  na njegov odnos do 
zamujenega pla čila in na njegov strah, da bi to škodovalo njegovemu 
poslovnemu odnosu s stranko. Za dolžni ke so glavni razlogi za pravo časno 
plačilo v trgovinskih poslih pogosto pov ezani s poslovnim ali profesionalnim 
ugledom ali vzajemnim zaupanjem v dolgoro čne poslovne povezave.  
(2) Poslovni cikel: razlog za zamujena pla čila so tudi spreminjajo če se 
makroekonomske razmere. Zaradi upada poslovnega cikla lahko pride do ve č 
zamud pri pla čilih, saj podjetja zavla čujejo s pla čevanjem ra čunov. Podjetja 
tudi ustvarjajo manj denarja iz svojih  poslov, banke pa lahko omejijo posojila 
podjetjem. Vendar lahko tudi izbo ljšanje gospodarskih razmer povzro či 
porast zamujenih pla čil za nekatera podjetja, ki imajo ve č priložnosti za 
naložbe in posledi čno večjo potrebo po finan čnih sredstvih.  
(3) Dostop do financ in prora čunske omejitve: razpoložljivost kreditov, 
monetarna politika, pretok in narava informacij o kreditu, likvidnostni položaj podjetja in razpoložljivost finan čnih sredstev na bankah prav tako lahko 
vplivajo na zamude pri pla čilih, zlasti za podjetja, za katera je ban čni kredit 
nadomestek za financiranje dobaviteljev. Mnoga dolžniška podjetja in državni 
organi dolžniki menijo, da so zamujena pla čila učinkovit in poceni na čin za 
financiranje lastnega poslovanja in  dejavnosti. Za državne organe so 
SL 3   SL zamujena pla čila upnikom tudi enos taven, toda neupravi čen način za 
premagovanje prora čunskih omejitev s prelaganjem pla čil na naslednje 
proračunsko obdobje. 
(4) Notranja organizacija dolžnikov in upnikov: finan čno poslovodenje dolžnikov 
(vključno z državnimi organi) in upravl janje kreditov upnikov ter kakovost 
njihovih proizvodov in storitev in poprodajnih storitev so pomembni 
dejavniki pri zamudah pri pla čilu (ali izogibanju le-tem ). Upniki v trgovinskih 
poslih, zlasti vsa MSP, nimajo ustrez nih sistemov za upravljanje kreditov za 
preprečevanje ali upravljanje zamujenih pla čil.  
(5) Odsotnost u činkovitih in uspešnih pravnih sr edstev: ne glede na Direktivo 
2000/35/ES mnoga podjetja, zl asti pa MSP, ne zara čunavajo obresti, kadar so 
do tega upravi čena. Pri nekate rih upnikih finan čne koristi ne upravi čujejo 
stroškov ukrepanja proti zamujenim pla čilom. V mnogih primerih izdatkov, 
nastalih zaradi dodatnih  upravnih postopkov, ni mogo če povrniti. Pregon 
strank, ki zamujajo s pla čilom, ali zara čunavanje obresti za zamude pri pla čilu 
povzroča upravne stroške, ki bi se jim mnoga podjetja rada izognila. Poleg 
tega je kon čni znesek zakonskih obresti,  ki jih dolguje dolžnik, mogo če 
izračunati šele na dan, ko je  upnik dejansko prejel pla čilo, tako da mora 
slednji po čakati nanj, preden lahko izra čuna natan čen znesek obresti, ki bi jih 
lahko zara čunal. Poleg tega bi stroški zara čunavanja obresti pred dejanskim 
dnem pla čila v večini primerov odtehtali finan čne koristi. Zaradi vseh teh 
razlogov je tveganje negativ nih posledic zamujenih pla čil na strani dolžnikov 
premajhno, da bi dosegli oprijemljivo izboljšanje pla čilne kulture. To je zlasti 
obžalovanja vredno v primeru javnih uprav, ki nimajo enakih finan čnih 
omejitev kot podjetja. Poleg tega je ve č glavnih dolo čb Direktive nejasnih ali 
pa jih je v praksi težko izvajati. Na primer, izra čun veljavne stopnje obresti, 
opredelitev „ustreznih stro škov izterjave“ in možnost obrestnih obresti je 
mogoče različno razlagati.  
Zamude pri pla čilih v trgovinskih pos lih imajo znaten u činek: 
• Zamujena pla čila pomenijo znaten strošek za upniška podjetja. Na splošno 
zamujena pla čila obremenjujejo denarni tok, pove čujejo finan čne stroške, 
omejujejo priložnosti za naložbe in povzro čajo negotovost za mnoga upniška 
podjetja ter zlasti za MSP, predvsem v času omejenega in dragega dostopa do 
financiranja. Posledica tega je, da sta konkuren čnost in solventnost pogosto 
ogroženi.  
• Dolžniške družbe in državni organi, ki zamujajo s pla čili, tako prejmejo 
brezplačne trgovinske kredite.  
• Zamujena pla čila negativno vplivajo na tr govino znotraj skupnosti. V ve čini držav 
članic podjetja ocenjujejo, da  prodaja blaga in storitev podjetjem in organom v 
drugih državah članicah pomeni ve čje tveganje zamud pri pla čilih. Med drugim 
tveganje zamujenih pla čil podjetja odvra ča od prodaje proiz vodov in storitev v 
drugih državah članicah, ker pove čuje negotovost in stroške poslovanja. Tudi zelo 
dolgi plačilni roki na podro čju javnih naro čil in zamude pri pla čilih državnih 
organov odvra čajo gospodarske subjekte od s odelovanja v postopkih javnih 
SL 4   SL naročil. Zato državni organi ne morejo dobiti najugodnejših ponudb za 
davkoplačevalski denar. 
2. CILJI 
Vsaka pobuda Skupnosti, katere cilj je obravnavati vprašanje zamujenih pla čil, mora: 
• spodbujati doseganje širših in na jpomembnejših ciljev glede konkuren čnosti, 
zapisanih v prenovljenem Lizbonskem partnerstvu za  rast in delovna mesta1,
   
• znatno zmanjšati upravne obremenitve za  podjetja, spodbujati njihov denarni tok 
in več ljudem pomagati, da postanejo podjetniki, v skladu z na čeli Akta za mala 
podjetja
2, 
• olajšati nemoteno delovanje in vzpostavitev notranjega trga  z odpravo s tem 
povezanih ovir za čezmejno trgovinsko poslovanje.  
Pobuda je tudi pomembna spodbuda za prem ostitev sedanje gospodarske krize, saj 
prispeva k izvajanju Evropskega na črta za oživitev gospodarstva3 in spodbujanju 
denarnega toka podjetij za okrepitev dolgoro čne konkuren čnosti evropskih podjetij. 
Konkretno to pomeni nasle dnja dva operativna cilja: 
(1) dolžnike soo čiti z ukrepi, ki jih  bodo uspešno odvrnili od zamud pri pla čilih 
in  
(2) upnikom zagotoviti ukrepe, ki jim bodo omogo čili polno in u činkovito 
uveljavljanje njihovih prav ic, kadar prejmejo pla čilo z zamudo. 
3. MOŽNE POLITIKE  
Poleg osnovne možnosti so bile preu čene še naslednje: 
– možnost 2a (nezakonodajna): organizacija dejavnosti ozaveš čanja, namenjenih 
podjetjem, 
– možnost 2b (nezakonodajna): or ganizacija dejavnosti ozaveš čanja, namenjenih 
organizacijam, ki zastopajo MSP, 
– možnost 2c (nezakonodajna): objava informacij o slabih pla čnikih, 
– možnost 3a (zakonodajna): polna uskladitev pla čilnih rokov, 
                                                 
1 Sporo čilo Komisije: Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta. Nov za četek za 
Lizbonsko strategijo, COM(2005) 24. 
2 V skladu s Sporo čilom Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu 
odboru in Odboru regij - „Najprej pomisli na male“ „Akt za mala podjetja“ za Evropo, COM(2008) 394 
konč. z dne 25. junija 2008, je olajšanje dostopa MSP do financiranja ter razvijanje pravnega in 
poslovnega okolja, ki bo podpiralo pravo časno plačevanje v gospodarskem poslovanju, eno od desetih 
načel za usmerjanje in izvajanje politik MSP na ravni EU in držav članic. 
3 COM(2008) 800, 26.11.2008. 
SL 5   SL – možnost 3b (zakonodajna): pove čanje mejne obrestne mere, 
– možnost 3c (zakonodajna): ukinitev praga 5 EUR, 
– možnost 3d (zakonodajna): uvedba „p ristojbine za zamujeno pla čilo“, 
– možnost 3e (zakonodajna): uvedba „nadomestila za zamujeno pla čilo“, 
– možnost 3f (zakonodajna): okrepitev  vloge zastopniških organizacij. 
Več možnosti, kot so razveljavitev Dire ktive 2000/35/ES, ustanovitev evropskega 
sklada, namenjenega brezpla čnemu zagotavljanju fina nciranja MSP na podlagi 
drugih terjatev, je bilo zavrženih v zgodnji fazi pregleda možnosti. 
4. ANALIZA U ČINKOV  
Treba je omeniti, da pri ne katerih pomembnih vidikih pr vih treh vzrokov za težave iz 
oddelka 1 EU ni vedno pooblaš čena za ukrepanje. Nekatere probleme v zvezi s 
strukturo nacionalnih al i regionalnih trgov morajo obravnavati države članice, 
medtem ko je glede poslovnega cikla ve čina vzvodov gospodarske politike v rokah 
držav članic, tako da na ravni EU ni mogo če najti splošne reš itve za vse vzroke 
težav.  
Poleg tega je direktiva neobvezni instru ment za gospodarske subjekte, saj jih ne 
obvezuje, da zahtevajo obresti za zamudo pri pla čilu. Direktiva tudi deluje na 
področju, na katerem lahko mnogi drugi de javniki vplivajo na izvajanje pla čil pri 
poslih med dvema podjetjema. Pr edpisi, ki veljajo za pla čilni proces in vlaganje 
sodnih zahtevkov za prejem pla čila za trgovinske posle v čezmejnih primerih v EU, 
se spreminjajo po novih pravilih EU, ki so za čela veljati nedavno ali se bodo kmalu 
začela uporabljati. Težko je prikazati medsebojno povezavo in u činke prelivanja v 
temeljnem scenariju. Zato je mogo če zagotoviti samo okvirne koli činske ocene 
možnih gospodarskih in socialnih u činkov katere koli navedene možnosti. Analiza je 
zato pretežno koli činska. Treba je omeniti, da nobena od navedenih možnosti ne bi 
imela okoljskega vpliva ali posledic za tretje države. 
Nekateri vzroki težav, kjer EU ni pooblaš čena za ukrepanje, bodo kljub temu vplivali 
na uporabo nekaterih opcij. Na primer st ruktura trga in položaj gospodarskega 
subjekta na trgu bosta v veliki meri opr edelila njegovo pripravljenost za ukrepanje 
proti dolžniku, ki zamuja s pla čilom, ter pripravljenost  za morebitno oškodovanje 
poslovnega odnosa, ki utegne biti vredno nekaj tiso č eurov. Zato je sicer mogo če 
količinsko oceniti u činek razli čnih možnosti, vendar je težko zanesljivo napovedati 
splošni gospodarski u činek predloga ter nemogo če količinsko oceniti neposredne 
socialne u činke.  
Možnosti politike so ocenjene v smis lu osnovne možnosti glede na njihovo 
uspešnost, u činkovitost in doslednost: 
Splošna primerjava možnosti  
Možnost  Uspešnost  Učinkovitost  Doslednost  
možnost 2a  ne: brez u činka na ne: zahteva preve č da: navzkrižja ciljev z 
SL 6   SL (nezakonodajna): 
organizacija 
dejavnosti 
ozaveščanja, 
namenjenih 
podjetjem  dolžnike in minimalni 
učinek na upnike  sredstev za zelo negotov 
rezultat  drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti  
možnost 2b  
(nezakonodajna): 
organizacija 
dejavnosti 
ozaveščanja, 
namenjenih 
organizacijam, ki zastopajo MSP
 ne: verjetnost, da bodo 
cilji doseženi, je majhna  da: razmeroma nizki 
proračunski stroški za 
EU; drugih stroškov ni.  da: navzkrižja ciljev z 
drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti  
možnost 2c  
(nezakonodajna): 
objava informacij o 
slabih pla čnikih
 negotovo:  možen 
preprečevalni učinek na 
upnike, vendar številne praktične ovire pri 
izvajanju
 ne: zelo visoki upravni 
stroški za podjetja  da: navzkrižja ciljev z 
drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti  
možnost 3a/1  
(zakonodajna): 
uskladitev 
plačilnih rokov 
med podjetji  da: utegne privesti k 
manjšim zamudam pri plačilih s skrajšanjem 
pogodbenih pla čilnih 
rokov 
 ne: znatni stroški za 
uskladitev in prilagoditev
 ne: izguba pogodbene 
svobode z odpravo možnosti tekmovanja 
podjetij s pla čilnimi roki, 
ponujenimi strankam; to pa bi lahko pomenilo 
večji pritisk pri drugih 
vidikih pogodbenih pogajanj, saj bi lahko 
večja podjetja še vedno 
imela precejšen vpliv na male dobavitelje
 
možnost 3a/2  
(zakonodajna): 
uskladitev 
plačilnih rokov 
državnih organov 
podjetjem
 da: strah pred 
škodovanjem poslovnemu odnosu s 
stranko naj v pogodbah z 
državnimi organi ne bi obstajal, saj morajo le-ti 
slediti standardnim in 
preglednim postopkom; poleg tega se pri 
naročilih državnih 
organov o pla čilnem 
roku ponavadi ni 
mogoče pogajati; vendar 
je za zamude pri pla čilu 
treba predvideti dovolj 
stroge sankcije 
 da: v primerjavi z 
dodatno likvidnostjo podjetij zaradi hitrejšega 
plačila državnih organov 
bi bil vpliv na prora čun 
razmeroma majhen 
 da: navzkrižja ciljev z 
drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti  
možnost 3b  
(zakonodajna): 
povečanje 
„mejne“ 
obrestne mere  negotovo:  videti je, da 
so zainteresirane strani zadovoljne s sedanjo 
„mejno“ obrestno mero; 
podjetja so že 
upravičena do pogajanj o 
višji obrestni meri v pogodbi ali vklju čitve 
višje obrestne mere v 
svoje pogoje poslovanja; sedanja pravila državam 
članicam omogo čajo 
določitev višje „mejne“ negotovo:  ta možnost bi 
lahko okrepila položaj večjih ali mo čnejših 
podjetij, saj bi utrdila 
pogajalski položaj 
podjetij, ki zahtevajo 
popust v primeru hitrejšega pla čila
 da: navzkrižja ciljev z 
drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti  
SL 7   SL obrestne mere v njihovi 
nacionalni zakonodaji  
možnost 3c  
(zakonodajna): 
ukinitev praga 5 EUR
 da, za manjše posle, 
skupaj z drugimi ukrepi, 
s katerimi bi bila izterjava nepla čanih 
zneskov gospodarna
 da, zlasti za MSP. 
Proračunski stroški, 
stroški transakcije in stroški uskladitve niso 
bili ugotovljeni
 da: navzkrižja ciljev z 
drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti 
možnost 3d  
(zakonodajna): 
uvedba 
„pristojbine za 
zamujeno 
plačilo“ da: podjetjem bi bila 
omogočena povrnitev 
transakcijskih stroškov 
izterjave pla čila in 
zaračunavanja obresti za 
zamujena pla čila, tako 
da bi zgolj poslovni razlogi odvra čali upnike 
od zaračunavanja obresti da; stroške (pretežno 
transakcijske stroške) bi bilo mogo če 
prerazporediti; ni 
proračunskih stroškov ali 
stroškov uskladitve
 da: navzkrižja ciljev z 
drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti  
možnost 3e  
(zakonodajna): 
uvedba 
„nadomestila za 
zamujeno plačilo“
 da: močan odvra čilen 
učinek na dolžnike, 
sorazmerno z višino 
terjatve, saj bi stroški 
dolžnika presegli prihranke, ki bi jih sicer 
prejel od brezobrestnega 
trgovinskega kredita; pomeni tudi mo čno 
spodbudo upnikom za 
izterjavo pla čila in 
obresti
 da; stroške (pretežno 
transakcijske stroške) bi bilo mogo če 
prerazporediti; stroškov 
uskladitve ni; proračunski stroški so 
upravičeni glede na 
škodo, povzro čeno 
podjetjem, in so 
sorazmerni z uskladitvijoda: navzkrižja ciljev z 
drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti
 
možnost 3f 
(zakonodajna): 
razširitev vloge 
zastopniških 
organizacij  negotovo:  te 
organizacije morda 
nimajo na voljo sredstev, 
da bi lahko nosile 
upravne stroške in finančna tveganja sodnih 
postopkov zaradi 
zamujenih pla čil; razlog 
za neukrepanje je lahko 
tudi konflikt interesov, 
na primer kadar sta tako upnik kot dolžnik člana 
organizacije 
 da, če se sprejmejo 
ukrepi za zmanjšanje 
stroškov ukrepanja in 
povezanega finan čnega 
tveganja (možnosti 3c, 3d in 3e)
 da: navzkrižja ciljev z 
drugimi podro čji ni bilo 
mogoče ugotoviti  
Prej navedena analiza u činka kaže, da možnosti 3a/2, 3c , 3d in 3e izpolnjujejo merila 
učinkovitosti, uspešnosti in doslednosti pri poslih med dvema podjetjema. Ostale 
možnosti ne izpolnjujejo najmanj enega merila: 
Razvrstitev možnosti  
Možnost  Uspešnost  Učinkovitost  Doslednost  
PRIPORO ČENA IZBIRA  
možnost 3a/2  (zakonodajna): uskladitev 
plačilnih rokov državnih organov 
podjetjem  da da da 
možnost 3c  (zakonodajna): ukinitev 
praga 5 EUR  da da da 
možnost 3d  (zakonodajna): uvedba 
„pristojbine za zamujeno pla čilo“ da da da 
možnost 3e  (zakonodajna): uvedba da da da 
SL 8   SL „nadomestila za zamujeno pla čilo“ 
MOŽNOSTI, KI NISO PRIPORO ČLJIVE  
možnost 3b  (zakonodajna): zvišanje 
„mejne“ obrestne mere  negotovo  negotovo  da 
možnost 3f  (zakonodajna): razširitev 
vloge zastopniških organizacij  negotovo  da da 
možnost 3a/1  (zakonodajna): uskladitev 
plačilnih rokov med podjetji  da ne ne 
možnost 2a  (nezakonodajna): 
organizacija dejavnosti ozaveš čanja, 
namenjenih podjetjem  ne ne da 
možnost 2b  (nezakonodajna): 
organizacija dejavnosti ozaveš čanja, 
namenjenih organizaci jam, ki zastopajo 
MSP ne da da 
možnost 2c  (nezakonodajna): objava 
informacij o slabih pla čnikih negotovo  ne da 
Edina možnost, ki utegne povzro čiti upravne stroške za podjetja, je možnost 2c. 
Groba ocena teh stroškov za to možnost znaša 25,3 milijarde eurov za MSP in 86,1 milijona eurov za velika podjetja.