OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

• Razlogi za predlog in njegovi cilji

Za učinkovito čezmejno pravosodno sodelovanje je potrebna varna, zanesljiva in časovno učinkovita komunikacija med sodišči in pristojnimi organi. Poleg tega bi moralo tako sodelovanje potekati brez povzročanja nesorazmernega upravnega bremena in biti odporno na okoliščine, ki nastanejo zaradi višje sile. Te ugotovitve so enako pomembne za posameznike in pravne subjekte, saj je učinkovit dostop do sodnega varstva v razumnem času ključni vidik pravice do nepristranskega sodišča, kot je določena v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).

Za zaščito pravic posameznikov in pravnih subjektov bi morala biti vsem na voljo učinkovita pravna sredstva. Zgolj dostop do pravosodnih organov še ne pomeni učinkovitega dostopa do sodnega varstva. Zato je pomembno poiskati načine za čim lažje vodenje postopkov in zmanjšanje težav v praksi. Posamezniki in pravni subjekti bi morali imeti možnost hitro, stroškovno učinkovito in pregledno uresničevati svoje pravice in izpolnjevati svoje obveznosti.

Na ravni EU obstaja celovit nabor instrumentov, namenjen izboljšanju pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah. Številni med njimi urejajo komunikacijo med organi, v nekaterih primerih tudi z agencijami in organi EU s področja pravosodja in notranjih zadev, ter med organi in posamezniki ali pravnimi subjekti. Vendar pa večina instrumentov ne omogoča take komunikacije prek digitalnih sredstev. Tudi kadar jo omogočajo, lahko obstajajo druge vrzeli, na primer pomanjkanje varnih in zanesljivih digitalnih komunikacijskih kanalov ali nepriznavanje elektronskih dokumentov, podpisov in žigov. V okviru pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva to pomeni, da ni mogoče uporabljati najbolj učinkovitih, varnih in zanesljivih komunikacijskih kanalov, ki so na voljo.

Poleg tega se je v pandemiji COVID-19 pokazalo, da lahko dogodki višje sile močno vplivajo na običajno delovanje pravosodnih sistemov držav članic. Med krizo v številnih primerih nacionalna sodišča zaradi širjenja virusa niso mogla normalno poslovati. Države članice so bile prisiljene sprejeti vrsto ukrepov, od popolnega zaprtja do obravnave le nekaterih prednostnih zadev. Hkrati pa je uporaba digitalnih tehnologij (npr. elektronska pošta, videokonference itd.) pomagala omejiti motnje. Pri tem so bile številne uporabljene tehnične rešitve razvite na hitro in niso vedno v celoti zadostile varnostnim standardom in standardom varstva temeljnih pravic. Podobno je doletelo pravosodno sodelovanje in dostop do sodnega varstva v čezmejnih zadevah v EU, pandemija COVID-19 pa je pokazala, da je treba zagotoviti odpornost komunikacij.

Na podlagi navedenega je namen pravil o digitalizaciji, opredeljenih v tem predlogu, izboljšanje dostopa do sodnega varstva ter učinkovitosti in odpornosti komunikacijskih tokov, ki so bistveni za sodelovanje med pravosodnimi in drugimi pristojnimi organi v čezmejnih zadevah v EU.

Uporaba digitalnih tehnologij lahko v tem smislu zagotovi večjo učinkovitost pravosodnih sistemov, in sicer z zmanjšanjem upravnega bremena, skrajšanjem časa obravnave zadev, zagotavljanjem varnejše in zanesljivejše komunikacije ter delno avtomatizacijo obravnave zadev. Vendar pa izkušnje kažejo, da če države članice same razvijajo svoje nacionalne rešitve informacijske tehnologije, je pristop k doseganju ciljev razdrobljen, rešitve pa niso vedno skladne med seboj.

Za zagotovitev skupnega pristopa k uporabi sodobnih tehnologij pri čezmejnem pravosodnem sodelovanju in dostopu do sodnega varstva je namen te pobude: