Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 246/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Jasnières“

PDO-FR-A0393-AM01

Datum obvestila: 1. april 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Razmejeno območje parcel

Na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel, je bil dodan datum pisnega posvetovanja, zaključenega 15. decembra 2021.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3. Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1 o datumu dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Jasnières

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

KRATEK OPIS

Vina so bela mirna vina. Suha vina imajo najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Vina, ki vsebujejo več kot 12 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vina po pakiranju ustrezajo naslednjim analitskim standardom: suha vina vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, njihova vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, pa je za največ 2 grama na liter nižja od vsebnosti fermentirnih sladkorjev. Njihova vsebnost hlapnih kislin znaša največ:

— 12,2 miliekvivalenta na liter do 31. decembra leta, ki sledi letu trgatve,

— 15,3 miliekvivalenta na liter do 31. decembra naslednjega leta.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v rdečih vinih so določene s predpisi Unije. Mlada suha vina imajo običajno sadne in cvetlične arome. V pookusu se ohranja občutek svežine. Njihov potencial se izrazi s staranjem, ko se razvijejo žlahtne tercialne note, kot so note medu ali posušene vrtnice. Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, sta njihova kompleksnost in potencial za staranje na splošno še večja.

Neredko se torej pojavljajo živahnejše note eksotičnih sadežev ali slajše note suhega sadja, ki jih s staranjem dokaj pogosto spremljajo note praženih mandljev ali kutine.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Za vina, ki vsebujejo več kot 12 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, so prepovedani vsi postopki obogatitve. Volumenski delež skupnega alkohola v vinih po obogatitvi ne presega 12,5 %. Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Pridelovalna praksa

(a) Gostota zasaditve: najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 500 trsov na hektar, pri čemer razdalja med vrstami znaša največ 1,80 metra; razmik med trsi v isti vrsti je največ 1 meter.

(b) Pravila rezi: trsi se obrezujejo na kratko rez z največ tremi očesi na vsak reznik. Vsak trs ima lahko največ 13 očes.

5.2. Največji donosi

1. 63 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Sarthe (seznam je sestavljen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021): Lhomme in Loir en Vallée (samo ozemlje pooblaščene občine Ruillé-sur-Loir).

7. Sorte vinske trte

Chenin B

8. Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Jasnières“ leži sredi doline reke Loir in ustreza zelo strmemu griču, ki je obrnjen proti jugu in povezuje občini Ruillé-sur-Loir in Lhomme, razteza pa se na približno 5 kilometrih na desnem bregu doline. Ime „Jasnières“ izhaja iz simboličnega imena kraja, po katerem so bili nato poimenovani celoten grič in vina iz njegovih vinogradov. Približno 300 metrov širok grič sekajo tri doline, ki močno zaznamujejo pokrajino. Parcele, razmejene za trgatev grozdja, ležijo na najstrmejšem delu tega griča s 15-odstotnim nagibom pobočja na višini od 70 metrov do 120 metrov in pokrivajo približno petdeset hektarjev. Na teh legah, kjer je zaradi delovanja erozije viden substrat, so tla plitva, kamnita in se hitro segrejejo. V glavnem so se razvila na formacijah iz turonijskega lehnjaka in kremenčaste gline iz senonija. Na nekaterih delih lahko izhajajo iz eocenskih detritičnih formacij ali vsebujejo elemente, ki izhajajo iz naplavinskih teras reke Loir.

Podnebje geografskega območja je oslabljeno oceansko, ker je na stičišču oceanskih in celinskih vplivov. Temperaturo uravnavajo reka Loir in doline, kamor se spušča hladen zrak s pobočja. Količina padavin znaša približno 680 mm na leto.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Po ustnem izročilu je na razvoj vinske trte v dolini reke Loir v srednjem veku vplivala ustanovitev samostana svetega Licinusa v občini Marçon. Pridelovalci grozdja in vina so v osrčju te doline hitro odkrili posebni grič Jasnières, na katerem sorta vinske trte chenin B, zasajena na najsevernejšem delu svojega območja pridelave, daje svojevrstna vina. Vinifikacijo in shranjevanje vin z označbo „Jasnières“ so omogočile številne jame, izdolbene in uporabljene za vinifikacijo. V 16. stoletju so bela vina z območja reke Loir redno omenjali. Tako je Rabelais v svojem delu Pantagruel poudarjal, da je bila občina La Chartre v središču doline reke Loir in tik ob vznožju griča Jasnières preplavljena s trgovci z vini, Ronsard je opeval loirska vina, Henrik IV. pa je na ježi med krajema La Flèche in Vendôme odkril jasnièrska vina in zahteval, naj jih strežejo v kraljevem dvorcu v kraju Saint-Germain-en-Laye. Nato so holandski mešetarji med plovbo po reki Loari in njenih pritokih do konca 19. stoletja nabavljali bela vina z območij Loir in Jasnières ter jih vozili do evropskih dežel na severu, kjer so cenili zlasti bela vina, proizvedena v dolini Loare iz sorte chenin B. Opozoriti je treba namreč na pomen reke Loir, po kateri so se lahko zaradi njene povezave z Loaro izvažala živila in vina, proizvedena v departmaju Sarthe.

Jules Guyot je v delu z naslovom Etude des vignobles de France (Študija francoskih vinogradov) (1876) zapisal, da „podnebje departmaja Sarthe pripada tistemu delu zmernega pasu, v katerem sladko sadje pridobi največ prefinjenosti, grozdje je tam izvrstno, proizvedena vina pa izjemna.“ Bela vina z območja Jasnières so velik sloves v širši javnosti pridobila v 19. stoletju, navdušili so zlasti letniki 1837, 1870 in 1893. Curnonsky, veliki kulinarični kritik z začetka 20. stoletja, imenovan princ gastronomov, je tedaj navedel: „Vino z območja Jasnières je bilo trikrat v stoletju najboljše od vseh belih vin na svetu. “

Kontrolirana označba porekla „Jasnières“ je bila leta 1937 kot ena od prvih kontroliranih označb porekla priznana za različne kategorije vina.

Vinorodno območje s kontrolirano označbo porekla „Jasnières“ je leta 2009 merilo več kot 50 hektarjev, ki jih je obdelovalo približno 25 pridelovalcev grozdja in vina, njihova proizvodnja pa je znašala približno 2 500 hektolitrov. Mlada suha vina imajo običajno sadne in cvetlične arome.

V pookusu se ohranja občutek svežine. Njihov potencial se izrazi s staranjem, ko se razvijejo bogatejše note, kot so note medu ali posušene vrtnice.

Kadar vsebujejo fermentirne sladkorje, sta njihova kompleksnost in potencial za staranje na splošno še večja. Neredko se torej pojavljajo živahnejše note eksotičnih sadežev ali slajše note suhega sadja, ki jih s staranjem dokaj pogosto spremljajo note praženih mandljev ali kutine. Geografsko območje označbe „Jasnières“, ki leži na podnebni meji pridelave sorte chenin B, plemenite sorte doline Loare, ki pa je tudi pozna sorta, ima na tem griču, obrnjenem naravnost proti jugu, zelo ugodne naravne razmere, ki se v vinih izražajo kot izjemna svojevrstna aromatičnost in ravnotežje.

Ta svojevrsten izraz vin zahteva optimalno uravnavanje bujnosti in rodnosti vinske trte, kar se kaže v strogi gojitveni obliki in kratki rezi.

Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel za trgatev izbrane samo parcele s tlemi, ki se z vidika vlage in toplote dobro obnesejo.

Zaradi vpliva letnika, ki je na vinorodnem območju še posebej izrazit, so ljudje že od nekdaj izkoriščali različna stanja dozorelost grozdja. Tako potrgane sorte grozdja glede na lego in podnebne razmere letnika naravno vsebujejo več ali manj sladkorjev in dajejo različne vrste vina. Kadar so vremenske razmere ob trgatvi še posebej ugodne, se iz najbolj sladkega grozdja, ki se je sušilo na trti ali je na njem nastala plemenita plesen, pridelajo vina z visoko vsebnostjo preostalega sladkorjev, ki se lahko tako hranijo več desetletij. Prostorne vinske kleti, izkopane v lehnjaku, omogočajo zorenje vina, da se lahko izrazijo njihove aromatične značilnosti, kot se zahteva s specifikacijo proizvoda.

Vina z območja Jasnières, ki so jih že v 16. stoletju omenjali kralji in učenjaki, so svoj ugled v širši javnosti pridobila v drugi polovici 19. stoletja in še danes zasedajo posebno mesto v proizvodnji belih vin severne Francije z območja Val de Loire.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin (seznam, sestavljen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021):

— departma Indre-et-Loire: Bueil-en-Touraine; Épeigné-sur-Dême, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan in Villebourg,

— departma Loir-et-Cher: Montoire-sur-le-Loir,

— departma Sarthe: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay-sous-Courcillon, Flée, Loir en Vallée (ozemlje pooblaščene občine Poncé-sur-le-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé in Vancé.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(a) – Vsi neobvezni izrazi, katerih uporabo lahko po predpisih Unije urejajo države članice, so na etiketah napisani s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(b) – Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, s katerimi je zapisano ime kontrolirane označbe porekla.

(c) – Izraz „suho“ je obvezno naveden na etiketah vin, ki vsebujejo največ 8 gramov fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

(d) – Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za kraj, zaveden v katastru, — je ta naveden v prijavi pridelka.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e4328415-66c5-43e9-917a-85b9aca21caa

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.