Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 428/14)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Azeitona Galega da Beira Baixa“

EU št.: PGI-PT-02508 – 8.5.2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime

„Azeitona Galega da Beira Baixa“

2. Država članica ali tretja država

Portugalska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ so konzervirane oljke, pripravljene iz sorte galega vrste Olea europaea L.

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ imajo naslednje fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti:

— povprečna teža: od 2 do 3 g,

— natrijev klorid (NaCl): od 5 do 10 %,

— barva: v razponu od ogleno črne do sivo rjave,

— aroma: rahlo vinska – višja od stopnje 2 (na lestvici iz standarda COI OT/MO št. 1/Rev.2 Mednarodnega sveta za oljke iz novembra 2011).

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ se potopijo neposredno v slanico. Dodajo se lahko tudi drugi dodatki, kot so aromatična zelišča (lovorov list, origano, timijan), limona in česen.

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ se dajejo na trg v naslednjih oblikah:

— cele oljke: oljke s pecljem ali brez njega, ki imajo naravno obliko in niso izkoščičene,

— razpolovljene oljke: oljke, ki so vzdolžno razpolovljene z zarezovanjem v kožo in del mesa,

— izkoščičene oljke: oljke, iz katerih je bila odstranjena koščica in ki so večinoma ohranile svojo naravno obliko,

— narezane oljke: oljke, ki so bile izkoščičene ali prečno narezane na precej enakomerno debele dele,

— oljčna pasta: pripravljena iz mlete oljčne pulpe (vsaj 95 %), ki se ji lahko dodajo druge sestavine: ekstra deviško oljčno olje, sol, limona, česen in aromatična zelišča (kot so origano, timijan, lovorov list ali čili malagueta).

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ se pripravljajo le iz plodov oljk (Olea europea L.) sorte galega z dodajanjem vode in soli. Dodajo se lahko tudi drugi dodatki, kot so limona, česen in aromatična zelišča (lovorov list, origano in/ali timijan).

Sestavine iz točke 3.2 se lahko uporabijo za pripravo oljčne paste.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ se proizvajajo in pripravljajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Oljke so zapakirane v ustrezni embalaži z dovolj slanice, da jih ta prekrije, s čimer se zagotovi njihov rok uporabnosti do dve leti.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na etiketi mora biti navedeno: „Azeitona Galega da Beira Baixa – Indicação Geográfica Protegida“ (zaščitena geografska označba) ali „Azeitona Galega da Beira Baixa IGP“ (ZGP).

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ se proizvajajo v vseh krajevnih skupnostih občin Covilhã, Belmonte, Fundão, Penamacor, Idanha-a-Nova, Castelo Branco, Vila Velha de Ródão, Proença-a-Nova, Oleiros, Sertã, Vila de Rei in Mação.

5. Povezava z geografskim območjem

Lastnosti oljk „Azeitona Galega da Beira Baixa“ je mogoče pripisati njihovemu geografskemu poreklu, zlasti naravnim in človeškim dejavnikom in strokovnemu znanju.

Za podnebje v regiji Beira Baixa je značilna povprečna letna temperatura od 10 do 20 oC. V dveh najtoplejših mesecih, juliju in avgustu, so povprečne temperature višje od 24 oC, vendar so zime ostre, s povprečnimi temperaturami, ki padejo pod 10 oC v decembru, januarju in februarju. Temperaturna razlika v višini 16,2 oC med julijem, najtoplejšim mesecem, in januarjem, najhladnejšim mesecem, je velika in je jasni kazalec izrazitega celinskega vpliva (Cupeto idr., 2005).

Povprečna letna količina padavin znaša od 600 do 800 mm, pri tem pa je približno 70 % letnih padavin zimskih (Silva, 1999).

Zimske temperature padejo dovolj nizko, da oljkam omogočijo mirovanje in spodbujajo njihovo poznejšo rodnost, vendar se ne spustijo tako nizko, da bi dosegle kritične ravni, ki bi lahko povzročile resno škodo na pridelku.

Prav zaradi povprečne količine padavin in blagih temperatur v povezavi z globino in rodovitnostjo tal v regiji – ta sestojijo iz peščene ilovice in imajo približno nevtralno vrednost pH, so propustna in vsaj meter globoka – lahko plod dozori ter pridobi značilno težo in barvo ter rahlo vinsko aromo, kar so lastnosti, ki jih oljke pridobijo v regiji Beira Baixa. Ravno zaradi teh lastnosti se razlikujejo od drugih oljk in so tako najprimernejše za oljkarstvo, po katerem slovi regija Beira Baixa in ki je resnično globoko zakoreninjeno v socialno-ekonomskem profilu regije.

Temperatura okolice je eden od ključnih dejavnikov za pravilno fermentacijo pri pripravi konzerviranih oljk. Povprečne temperature v regiji se na začetku sezone gibljejo okoli 22 oC. Te naravne razmere pohitrijo postopek in omogočajo, da solnica precej zgodaj pridobi spodaj opisane najustreznejše kemijske lastnosti.

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ se fermentirajo na naraven način, saj tradicionalna metoda fermentiranja, ki se med lokalnimi proizvajalci prenaša iz roda v rod in se uporablja še danes, poudari značilno barvo in težo ter vsebnost soli in rahlo vinsko aromo, zaradi česar se oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“ razlikujejo od drugih oljk in so brez resnih senzoričnih pomanjkljivosti, ki bi lahko izhajale iz nepravilne fermentacije.

Tradicionalna metoda fermentacije, ki se uporablja za oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“, vključuje dodajanje vode in soli v obdobju fermentacije, ki traja od tri do šest mesecev, pri čemer se koncentracija soli giblje med 5 in 10 %.

Gojenje oljk je tesno povezano z regijo Beira Baixa, o čemer pričajo različni zgodovinski dokumenti, ki kažejo, da je bila dejavnost dobro uveljavljena že v zgodnjem 16. stoletju in da so bili na območju Castelo Branco takrat že obsežni nasadi oljk. Pomembno je bilo že „uživanje fermentiranih oljk, ki so bile v jugovzhodnem delu regije Beira vedno del obrokov, ki so bili kmečkim delavcem izplačani v naravi“, kot je to zapisal Orlando Ribeiro (1945) v knjigi Portugal, o Mediterrâneo e o Atlântico – Estudo Geográfico (Portugalska, Sredozemlje in Atlantik – geografska študija).

Avtor nadalje navaja, da so bile „s širjenjem kmetijstva oljke posajene po vsej državi in so se prilagodile vsem vrstam tal in podnebja, čeprav opazno bolje uspevajo na apnenčastih tleh v toplih regijah, ki so zaščitene pred morskimi vetrovi. Eno od območij, na katerem so najbolj pogoste, je južni del regije Beira Baixa. Pobočja kvarcitnih slemen v regiji Beira Baixa so bila šele pred nekaj leti očiščena, do takrat pa so jih prekrivala grmišča. Oljke so se dobro prilagodile strmim, meliščnim pobočjem in rahlim, kamnitim tlom. Ena od najznačilnejših praks gojenja v regiji Beira Baixa je ročno obiranje oljk ali pa obiranje s palicami, s katerimi se oljke stresejo z vej. To je zamuden in metodičen postopek, ki se skrbno izvaja na glavnih območjih gojenja oljk.“

Oljke „Azeitona Galega da Beira Baixa“, ki se pripravljajo in konzervirajo z metodami, ki se prenašajo iz roda v rod in se uporabljajo še danes, se štejejo za tradicionalni proizvod regije in so že dolgo pomemben del lokalne prehrane in gospodarstva.

Sklic na objavo specifikacije

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/azeites/docs/CE_azeitona_galega_0722.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.