Zagotavljanje svobodnih in poštenih evropskih volitev Prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Salzburgu 19. in 20. septembra 2018

Zagotavljanje svobodnih in poštenih evropskih volitev

Ključni trenutek za prihodnost Evropske unije

Bistvo Evropske unije je njena obramba demokracije in demokratičnih vrednot. Te so nujne za družbo, v kateri prevladujeta pluralizem in strpnost, evropski državljani pa lahko volijo z gotovostjo, da niso zavedeni. Demokracija je skupaj s pravno državo in temeljnimi pravicami del „tega, kdo smo“, in opredeljuje našo Unijo.

Volitve v Evropski parlament maja 2019 bodo potekale v zelo drugačnem okviru kot vse prejšnje volitve. Politični izzivi Unije in njenih držav članic so veliki. Jasno je, da je treba oblikovati trdnejšo Unijo, ki bo lahko na svetovnem prizorišču, na katerem se za oblast potegujejo svetovne sile, ki nimajo nujno enakih interesov ali vrednot kot mi, delovala verodostojno in močno. Močna Unija, ki temelji na učinkovitem pravosodnem sodelovanju, izmenjavi informacij za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter dobro delujočem notranjem trgu, zahteva zaupanje med državami članicami in v naše demokratične sisteme. V tem edinstvenem okviru bodo evropske volitve maja 2019 oblikovale prihodnost Evropske unije v naslednjih letih.

Zagotavljanje odpornosti demokratičnih sistemov Unije je del varnostne unije, saj so napadi na volilno infrastrukturo in informacijske sisteme kampanj hibridne grožnje, ki jih mora obravnavati Unija. Politično motivirane množične spletne dezinformacijske kampanje, vključno s tistimi, ki jih izvajajo tretje države, in katerih cilj je predvsem diskreditirati volitve ter jim odvzeti legitimnost, so bile priznane kot vse večja grožnja našim demokracijam. Evropska unija mora sprejeti vse ukrepe v okviru svojih pooblastil, da obrani svoje demokratične procese pred manipulacijami tretjih držav ali zasebnimi interesi. Izkazalo se je, da so volilna obdobja še posebej izpostavljena ciljno usmerjenim dezinformacijam. Ti napadi ogrožajo integriteto in poštenost volilnega procesa ter zaupanje državljanov v izvoljene predstavnike in tako ustvarjajo pomisleke glede same demokracije.

Evropski državljani bi morali imeti možnost voliti s popolnim razumevanjem političnih izbir, ki so jim na voljo. To pomeni boljšo ozaveščenost glede groženj in več preglednosti v našem političnem procesu. Odprta javna sfera, varovana pred pretiranim vplivom, zagotavlja enake konkurenčne pogoje za politične kampanje in volilne procese, ki jim javnost lahko zaupa. Bistveno je, da naše demokracije zagotovijo prostor za živahno politično kampanjo, ki volivcem jasno ter neizkrivljeno prikaže zamisli in programe strank, ki se potegujejo za njihov glas. Zato se je treba aktivno boriti proti goljufijam in drugim namernim poskusom manipuliranja z volitvami, med drugim tudi s sankcijami.

Spletne dejavnosti, vključno s tistimi med volilnimi procesi, se hitro razvijajo, zato so ključni večja varnost in enaki konkurenčni pogoji na političnem prizorišču. Konvencionalni (nespletni) volilni zaščitni ukrepi, kot so pravila, ki veljajo za politično komunikacijo v volilnih obdobjih, preglednost in omejitve izdatkov za volitve, spoštovanje volilnega molka in enako obravnavanje kandidatov, bi se morali prav tako uporabljati na spletu. Preglednost uporabe političnih oglasov na televiziji ali panojih, njeno omejevanje in transparentnost teh oglasov bi podobno morali veljati tudi v spletnem svetu. Trenutno ni tako, zato je to treba pred naslednjimi evropskimi volitvami popraviti.

Novi izzivi in trenutni razvoj dogodkov

Čeprav je spletna komunikacija zmanjšala ovire in stroške za politične akterje pri stikih z državljani ter ponuja velike priložnosti, je enako povečala možnosti zlonamernih akterjev, da napadejo demokratično razpravo in volilne procese. Spletno okolje akterjem omogoča, da lažje prikažejo informacije in pri tem prikrijejo njihov izvor ali namen, tudi tako, da ne razkrijejo, da je sporočilo (na primer objava v družbenih medijih) plačan oglas, in ne poročanje dejstev, da mnenje podajo, kot da gre za novinarstvo, in da poročajo izbirno, da bi prilili olja na ogenj ali polarizirali razpravo. Pri tem se nihče ne bi smel vdajati iluzijam glede teh groženj, saj Evropska unija in njeni politični sistemi niso nedovzetni za take grožnje.

Poleg tega lahko integriteto volitev resno prizadenejo „konvencionalni“ kibernetski incidenti, vključno s kibernetskimi napadi, katerih tarča so volilni procesi, kampanje, infrastruktura političnih strank, kandidati ali sistemi javnih organov, in zloraba osebnih podatkov. Nedavna razkritja, vključno s tistimi v zadevi „Facebook/Cambridge Analytica“, so tipičen primer tega. Osebni podatki naj bi bili zlorabljeni in nezakonito dani tretjim osebam za uporabo, ki se zelo razlikuje od prvotno predvidene. To je poudarilo morebitna tveganja, da bi se nekatere spletne dejavnosti uporabljale za prikrito naslavljanje državljanov s političnimi oglasi in drugimi objavami, ter tveganja nezakonite obdelave in zlorabe osebnih podatkov državljanov za manipulacijo mnenj, širjenje dezinformacij ali zgolj spodkopavanje resnice, kadar to ustreza političnim namenom ali povečuje razkol.

Podpiranje svobodnih in poštenih volitev v Evropi

Evropske institucije ne skrbijo za potek volitev. Za ukrepe v tem okviru so v prvi vrsti odgovorne države članice. Te so odgovorne za organizacijo volitev in spremljanje izvajanja volilnega procesa. Kljub temu pa obstaja očitna razsežnost, ki zadeva Unijo. V evropskih volilnih kampanjah so glavni akterji nacionalne in regionalne politične stranke, ki predlagajo kandidate za volitve v Evropski parlament. Evropske politične stranke in z njimi povezane fundacije imajo pomembno vlogo pri organiziranju dopolnilnih kampanj na evropski ravni, vključno s kampanjami za vodilne kandidate za mesto predsednika Evropske komisije.

Komisija se je po volitvah v Evropski parlament leta 2014 v povolilnem poročilu iz leta 2015 zavezala, da bo opredelila načine za dodatno okrepitev evropske razsežnosti in demokratične legitimnosti postopka odločanja na ravni EU ter nadalje preučila in obravnavala razloge za stalno nizko volilno udeležbo v nekaterih državah članicah. Komisija je februarja 2018 pozvala k zgodnjemu in stalnemu sodelovanju z državljani v razpravah o evropskih vprašanjih, zgodnejšemu začetku kampanj političnih strank za volitve v Evropski parlament, vključno s kampanjami njihovih kandidatov za predsednika Evropske komisije, večji preglednosti povezav med nacionalnimi in evropskimi političnimi strankami ter k temu, da bi države članice spodbujale volilno pravico, zlasti pri slabše zastopanih skupinah.

Evropska unija je že sprejela nekatere pomembne ukrepe za vzpostavitev demokratične odpornosti v Evropi, vključno z novim evropskim okvirom za varstvo podatkov, ki se uporablja od maja letos. Splošna uredba o varstvu podatkov, ki se je začela neposredno uporabljati v vsej Evropski uniji, zagotavlja orodja, potrebna za obravnavanje primerov nezakonite uporabe osebnih podatkov v okviru volitev. Potekajo tudi prizadevanja za spodbujanje varnejšega spletnega okolja s povečanjem splošne odpornosti proti kibernetskim grožnjam, vključno s spletnimi dezinformacijami in manipulacijo vedenja.

Pomembno je, da je kar se da jasno, kako izvajati evropska pravila o varstvu podatkov v tem novem okviru, hkrati pa moramo okrepiti svoja prizadevanja za izboljšanje ozaveščenosti, preglednosti in varnosti. Državljani bi morali biti sposobni prepoznati, kdo jih po spletu nagovarja z oglasnimi in političnimi sporočili in kdo plačuje za politične oglase ali politična sporočila. Smernice o izvajanju novih pravil o varstvu podatkov v okviru evropskih volitev bi morale prispevati k večji jasnosti in boljšemu razumevanju, saj večje sodelovanje in izmenjava informacij med pristojnimi organi ter z drugimi prispevata k večji varnosti.

Sveženj za okrepitev demokratične odpornosti, predstavljen skupaj s tem sporočilom, zajema uravnotežene, celovite in ciljno usmerjene ukrepe za podporo integritete in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament leta 2019. To je skupna odgovornost vseh akterjev, udeleženih v volilnem procesu. Zahteva stalen nadzor in prožno prilagajanje dinamičnemu okolju ter novemu tehnološkemu razvoju. Z zagotovljenimi smernicami, priporočili in potrebnimi orodji lahko evropske in nacionalne politične stranke, nacionalne vlade, organi, zasebni subjekti in zainteresirane strani jasneje sodelujejo pri ustvarjanju varnejšega demokratičnega okolja in v enakih konkurenčnih pogojih.

Države članice se poleg tega spodbuja, naj načela uporabljajo tudi pri drugih volitvah in referendumih, ki jih organizirajo na nacionalni ravni.

Cilji ukrepov, predlaganih v tem svežnju, so:

1.zagotoviti posebne smernice glede obdelave osebnih podatkov na volitvah;