(3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

(4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

(5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

(6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

(7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

(8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Malta je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

(9)Malta je 30. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(10)Za Malto trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

(11)V programu stabilnosti za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,5 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 7,5 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 3,6 % BDP. Glede na program stabilnosti za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 43,1 % BDP v letu 2019 povečal na 54,5 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

(12)Malta je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na program stabilnosti za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 4,1 % BDP. Ukrepi vključujejo dodatke k plači za sektorje v težavah, povečanje zdravstvenih zmogljivosti in socialne ukrepe v zvezi s COVID-19. Poleg tega je Malta napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij. Glede na oceno iz programa stabilnosti za leto 2020 naj bi državna poroštva bankam omogočila, da povečajo portfelj novih posojil podjetjem za do 6,1 % BDP. Ti ukrepi vključujejo poroštva za posojila. V programu stabilnosti za leto 2020 so tudi potrjeni predhodno napovedani odlogi plačila dohodnine, davka od dohodkov pravnih oseb, davka na dodano vrednost in prispevkov za socialno varnost. Ukrepi, ki jih je sprejela Malta, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

(13)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Malte v letu 2020 znašal –6,7 % BDP, v letu 2021 pa –2,5 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

(14)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Malta v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

(15)V odziv na pandemijo COVID-19 je Malta sprejela zajezitvene ukrepe z učinkovito komunikacijsko kampanjo na področju zdravja, pri čemer je uvedla fizično izolacijo in karanteno, spremljanje ter visoko raven testiranja in sledenja stikov. Malteški organi si prav tako prizadevajo za povečanje zmogljivosti bolnišnic, vključno z enotami za intenzivno nego. Neposredna nabava osebne zaščitne opreme poteka na nacionalni ravni. Malta se je tudi pridružila procesu Unije za skupno javno naročanje osebne zaščitne opreme, laboratorijskih reagentov in testov ter ventilatorjev. Kar zadeva zdravila in aktivne snovi, Malta aktivno spremlja razmere, da bi opredelila in predvidela morebitna pomanjkanja ter sprejela takojšnje popravljalne ukrepe, zlasti v primeru zaprtja meja s strani držav, ki običajno dobavljajo zdravila ali aktivne snovi. Komisija je 12. maja 2020 odobrila shemo v vrednosti 11,5 milijona EUR za podporo naložbam v proizvodnjo izdelkov v zvezi s COVID-19, tudi medicinskih izdelkov, kot so cepiva, bolnišnična in medicinska oprema, vključno z ventilatorji, ter zaščitna oblačila in oprema. Prav tako je uspešno prerazporedila in prekvalifikacirala zdravstveno osebje. Strokovnjaki za javno zdravje, ki so delovali na različnih položajih v regulativnih organih in ministrstvih, so bili v celoti prerazporejeni za pomoč pri odzivu na pandemijo.

(16)Malteška vlada podjetjem zagotavlja finančno podporo za delo na daljavo in subvencije za delavce v obvezni karanteni. Vlada je zagotovila tudi poroštva in odlog plačila davkov za podjetja, vključno s samozaposlenimi osebami. Zaposleni s polnim delovnim časom v podjetjih v sektorjih, kot so trgovina na drobno in debelo, turizem in gostinstvo, ki so močno prizadeti zaradi pandemije COVID-19, ali sektorjih, ki so morali začasno prekiniti s poslovanjem na podlagi odredbe javnozdravstvenega nadzornika, bodo upravičeni do največ petdnevne plače na teden, in sicer na osnovi mesečne plače v višini 800 EUR. Zaposleni v manj prizadetih sektorjih so upravičeni do eno- ali dvodnevne plače na teden, tudi na osnovi mesečne plače v višini 800 EUR. Vlada je napovedala tudi podporo invalidom, družinam z otroki, v katerih sta zaposlena oba starša, vendar nobeden od njiju ne more delati na daljavo, delavcem, ki so zaradi krize izgubili službo, in brezposelnim, ki živijo v najetih stanovanjih. Vlada bo tudi financirala do 2,5 odstotne točke obrestnih mer za bančna posojila podjetij, ki jih je prizadela pandemija COVID-19.

(17)Malteški zdravstveni sistem ima dobre rezultate na področju zdravja. Vendar pa ga je izbruh pandemije COVID-19 postavil pod pritisk brez primere. Njegova odpornost bi se izboljšala, če bi bila prizadevanja osredotočena na krepitev zmogljivosti zdravstvenega sistema za učinkovito odzivanje na krize zaradi pandemij, kot je COVID-19. Naslednja področja zahtevajo posebno spremljanje: (i) vse večja odvisnost od medicinskih sester migrantk pri akutni in dolgotrajni oskrbi ter staranje zdravstvenega osebja v zasebnih ordinacijah splošne medicine lahko pomeni izziv; (ii) težave pri zagotavljanju razpoložljivosti novih in inovativnih zdravil; (iii) visoka samoplačniška plačila za primarno in ambulantno oskrbo ter nekatera zdravila; (iv) čakalni seznami za ambulantno specialistično zdravljenje so stalno dolgi, v zadnjem času pa se še daljšajo. Preusmeritev storitev iz bolnišnic v primarno zdravstveno varstvo je še naprej ključna prednostna naloga.

(18)Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 5,9 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 4,4 %. Za ublažitev resnih posledic krize na zaposlovanje je Malta v posvetovanju s socialnimi partnerji sprejela izredne ukrepe za preprečevanje odpuščanja, tako da ima prednost skrajšani delovnik. Sprejetje skrajšanega delovnika na bolj stalni osnovi bi pomenilo tudi zaščito delovnih mest v prehodu h gospodarskemu okrevanju. Ključnega pomena sta zagotavljanje ustrezne podpore in dostopa do socialne zaščite za vse delavce, vključno s samozaposlenimi, in upoštevanje morebitnega podaljšanega trajanja brezposelnosti. Malteški sistem socialne zaščite mora tudi tujim delavcem zagotoviti ustrezno podporo pri iskanju nadomestne zaposlitve, ohranjanju delovnih dovoljenj, kadar je to mogoče, in dostopu do drugih socialnih storitev. Delež nizko usposobljenih odraslih je razmeroma visok, stanje pa še poslabšuje visok delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje. Sedanja kriza lahko poveča pomanjkanje znanj in spretnosti v nekaterih sektorjih in na novo opredeli potrebe po znanjih in spretnostih v drugih. Zato sta evidentiranje znanj in spretnosti in prekvalifikacija delavcev še toliko bolj pomembna, zlasti kar zadeva digitalne in zelene spretnosti in znanja. Malta je v zadnjem času napredovala na področju izobraževanja in usposabljanja, vendar ostajajo veliki izzivi, vključno z velikim deležem učencev, ki nimajo ustreznih ravni osnovnih znanj in spretnosti.

(19)Zaradi krize zaradi COVID-19 je hitra likvidnostna podpora podjetjem za Malto postala nujna prednostna naloga. Zagotavljanje neprekinjenega toka kreditov in dostopa do financiranja sta bistvenega pomena, zlasti za mala in srednja podjetja v najbolj prizadetih sektorjih. Bančni sistem ima pomembno vlogo pri učinkovitem izvajanju likvidnostnih ukrepov z zagotavljanjem posojil in usmerjanjem javnih poroštev, s čimer se presega konzervativni pristop k posojilnim praksam pred krizo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

(20)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. Naložbe v podporo okrevanju so priložnost, da se malteško gospodarstvo usmeri na bolj trajnostno pot. Za preoblikovanje Malte v podnebno nevtralno gospodarstvo bodo potrebne precejšnje zasebne in javne naložbe v daljšem časovnem obdobju. Naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, navedene v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu, in za zmanjšanje drugih negativnih posledic za okolje, zlasti v sektorjih, kot sta gradbeništvo in promet, lahko pripomorejo k doseganju dvojnega cilja gospodarskega okrevanja in trajnostnosti. Podpora prenovi obstoječega stavbnega fonda in ciljno usmerjenim programom usposabljanja bo prispevala k izboljšanju energijske učinkovitosti stavb. Nadaljnje naložbe v trajnostni promet lahko zagotovijo vzdržne alternative uporabi osebnih avtomobilov. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Malti lahko pomagalo obravnavati nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, kot je predstavljen v Prilogi D k poročilu o državi. To bi Malti omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

(21)S povečanjem pomena raziskav in inovacij in njihovem boljšem umeščanju v poslovno okolje se bo podprla trajnostnost ekonomskega modela Malte, ki temelji na znanju. Malta je razvila storitve e-uprave za državljane in podjetja, vključno s številnimi mobilnimi aplikacijami. Vendar je njihova uporaba v javnosti še vedno nizka. Za olajšanje digitalnega prehoda gospodarstva je bistveno, da se spodbuja uporaba digitalnih javnih storitev za državljane in podjetja.

(22)Prehod Malte na mednarodno naravnan storitveni sektor in njena specializacija na področju spletnega igralništva in virtualnih sredstev ter njeni programi državljanstva in prebivanja sicer prispevajo h gospodarski rasti, vendar je zaradi njih Malta dovzetna za tveganje pranja denarja, ki ga je še treba zmanjšati. Za preprečevanje teh tveganj in boj proti njim so bili sprejeti ukrepi za okrepitev vloge nadzornika za preprečevanje pranja denarja. Okrepljeno je bilo tudi sodelovanje z drugimi pristojnimi organi. Vendar pa je zaskrbljujoča praksa malteškega urada za finančne storitve, da nadzorne naloge prepušča v izvajanje zunanjim zasebnim svetovalcem. Izziv ostajajo tudi pomanjkljivosti pri preiskovanju in pregonu pranja denarja. S povečanjem nacionalnega nadzora nad mednarodno usmerjenimi finančnimi podjetji, ki imajo dovoljenje za poslovanje na Malti, bi se okrepil splošni okvir upravljanja. V zavarovalniškem sektorju je sodelovanje med domačimi in zunanjimi nadzornimi organi bistvenega pomena. Prav tako je mogoče izboljšati nadzor podružnic bank iz tretjih držav, pa tudi pristop, ki temelji na tveganju, in vrednotenje ustreznosti upravljanja tveganj za bančne institucije.

(23)Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju ostaja ključnega pomena za izboljšanje učinkovitosti in pravičnosti davčnih sistemov. Učinki prelivanja strategij davkoplačevalcev za agresivno davčno načrtovanje med državami članicami zahtevajo usklajeno delovanje nacionalnih politik, ki dopolnjujejo zakonodajo EU. Malta je sprejela ukrepe za obravnavo praks agresivnega davčnega načrtovanja z izvajanjem predhodno dogovorjenih mednarodnih in evropskih pobud, vendar obravnava rezidentnih družb brez davčnega domicila na Malti ter programa „državljanstvo za naložbe“ in „zlati vizum“, ki niti ne zahtevata, da mora imeti posameznik na Malti rezidentstvo za davčne namene, pomenijo tveganje za dvojno neobdavčitev za podjetja in posameznike.