EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 11.12.2018 COM(2018) 845 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Sedemnajsto poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije



I. UVOD To je sedemnajsto poročilo o nadaljnjem napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije. Zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu in sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitve naše zaščite in odpornosti proti tem grožnjam. Evropski parlament in Svet sta v zadnjih mesecih dosegla znaten napredek pri več zakonodajnih prednostnih nalogah, vendar pa pri številnih pomembnih prednostnih dokumentih politični dogovor še ni bil dosežen in so potrebna nadaljnja prizadevanja sozakonodajalcev. Zaradi prihodnjih volitev v Evropski parlament, ki bodo potekale maja 2019, je treba čim prej doseči rezultate pri prednostnih predlogih Komisije za dokončanje varnostne unije, ki so še v obravnavi, k čemur je pozval predsednik Jean-Claude Juncker v govoru o stanju v Uniji 2018. Voditelji EU so na zasedanju Evropskega sveta 18. oktobra 2018 znova potrdili svojo zavezanost krepitvi notranje varnosti Unije, pri čemer so priznali, da je bil z boljšim sodelovanjem, konkretnimi ukrepi na terenu in sprejetjem več pravnih aktov v zadnjih letih dosežen resničen napredek pri krepitvi notranje varnosti. Na podlagi tega je Evropski svet pozval k napredku pri predlogih Komisije v obravnavi za preprečevanje kibernetskih napadov, odzivanje nanje in odvračanje od njih, preprečevanje razširjanja terorističnih spletnih vsebin, zagotavljanje hitrega in učinkovitega čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov, olajšanje dostopa do finančnih informacij ter izboljšanje interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk. V tem poročilu je predstavljeno trenutno stanje pogajanj o teh pomembnih pobudah, pri čemer sta sozakonodajalca pozvana, naj si prizadevata za njihovo hitro sprejetje (glej tudi seznam vseh pobud na področju varnostne unije v Prilogi I). Evropski svet je pozval tudi k preučitvi pobude Komisije za razširitev pristojnosti Evropskega javnega tožilstva na čezmejna teroristična kazniva dejanja, za Komisijo pa je pomembno, da preuči prednosti tega pristopa. Poleg tega so voditelji držav ali vlad poudarili pomen zaščite demokratičnih sistemov Unije in boja proti dezinformacijam glede na to, da se bližajo evropske volitve. Na naslednjem zasedanju Evropskega sveta 13. in 14. decembra 2018 bo obravnavana tudi širitev dezinformacijskih kampanj kot perečega izziva za demokratične sisteme, ki zahteva nujno ukrepanje, zlasti za zagotovitev svobodnih in poštenih evropskih in nacionalnih volitev. Tako je v tem poročilu upoštevan napredek, dosežen pri zagotavljanju odpornosti volitev v Uniji. Predsedniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije so zaščito varnosti državljanov EU v Skupni izjavi o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leti 2018 in 2019 opredelili kot eno od glavnih prednostnih nalog. Vse tri institucije so se zavezale, da bodo predloge v okviru varnostne unije obravnavale kot nujne prednostne dokumente, ki jih je treba sprejeti pred koncem tekočega zakonodajnega obdobja. Delo je treba nadaljevati in nadgraditi napredek, ki je bil že dosežen v zadnjem letu, Komisija pa sozakonodajalca poziva, da okrepita prizadevanja pri pogajanjih. Komisija z veseljem pričakuje poročilo o ugotovitvah in priporočilih posebnega odbora za terorizem, ki naj bi ga Evropski parlament sprejel 12. decembra 2018. Poročilo bo pomemben prispevek k prizadevanjem na področju boja proti terorizmu in k nadaljnjemu razvoju varnostne unije.

II. DOSEGANJE REZULTATOV PRI ZAKONODAJNIH PREDNOSTNIH NALOGAH Sozakonodajalca sta v zadnjih mesecih dosegla bistven napredek pri vrsti zakonodajnih prednostnih nalog, zlasti v zvezi z okrepljenim schengenskim informacijskim sistemom, uredbo o kibernetski varnosti in negotovinskimi plačilnimi sredstvi. Vendar pri številnih pomembnih prednostnih dokumentih politični dogovor še ni bil dosežen, zato si je treba še naprej prizadevati za sprejetje teh dokumentov pred volitvami v Evropski parlament (glej tudi seznam vseh pobud na področju varnostne unije v Prilogi I). 1.Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za upravljanje varnosti, meja in migracij Komisija pozdravlja dober napredek, ki sta ga Evropski parlament in Svet dosegla pri zakonodajnih predlogih za zagotovitev interoperabilnosti informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij. S temi predlogi bi se mejnim policistom, uradnikom za priseljevanje in uradnikom organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v državah članicah zagotovile točne in zanesljive informacije ter zmožnost odkrivanja posameznikov z več identitetami in boja proti identitetnim prevaram. Tristranska srečanja so potekala 24. oktobra 2018 ter 15. in 27. novembra 2018. Komisija sozakonodajalca v skladu s skupno izjavo poziva, naj na naslednjem tristranskem srečanju 13. decembra 2018 dosežeta politični dogovor. Interoperabilnost informacijskih sistemov bi vključevala vizumski informacijski sistem. V Evropskem parlamentu in Svetu poteka delo v zvezi z zakonodajnim predlogom iz maja 2018, ki bo omogočil temeljitejše preverjanje preteklosti prosilcev za vizum, pomagal zapreti vrzeli v varnostnih informacijah z boljšo izmenjavo informacij med državami članicami in zagotovil popolno interoperabilnost z drugimi podatkovnimi zbirkami na ravni EU. Komisija sozakonodajalca poziva, naj čim prej sprejmeta svoja pogajalska mandata, da bi lahko v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta dosegla dogovor o tem dokumentu. Ko bo ta dogovor dosežen, bo interoperabilnost informacijskih sistemov omogočila tudi izkoriščanje vseh koristi okrepljenega schengenskega informacijskega sistema, ki sta ga sozakonodajalca sprejela 28. novembra 2018. Interoperabilnost bi vključevala tudi predlagano razširitev evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc na državljane tretjih držav. Predlog predvideva vzpostavitev centralizirane podatkovne zbirke, v kateri bo mogoče hitro preveriti, ali ima katera od držav članic informacije o obsodbah državljana tretje države. Komisija sozakonodajalca poziva, naj na naslednjem tristranskem srečanju 11. decembra 2018 zaključita pogajanja o tej prednostni zakonodajni pobudi. Interoperabilnost informacijskih sistemov bi vključevala tudi sistem Eurodac. Predlog Komisije o okrepitvi sistema Eurodac bi razširil njegovo uporabo, tako da bi vključeval identifikacijo ne le prosilcev za azil, temveč tudi nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in oseb, ki nedovoljeno vstopijo v EU. Komisija je pred kratkim opredelila koristi sprejetja tega predloga kot enega od petih predlogov v okviru skupnega evropskega azilnega sistema, ki so blizu dogovora. Te predloge bi bilo treba sprejeti pred volitvami v Evropski parlament.



Komisija za uresničitev trdnejših in pametnejših informacijskih sistemov za upravljanje varnosti, meja in migracij poziva Evropski parlament in Svet, naj: prednostne naloge iz skupne izjave: ·do konca leta dosežeta dogovor v zvezi z zakonodajnimi predlogi o interoperabilnosti; ·do decembra 2018 dosežeta dogovor v zvezi z zakonodajnim predlogom o razširitvi evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc na državljane tretjih držav; ·pred volitvami v Evropski parlament sprejmeta zakonodajni predlog o sistemu Eurodac, pri katerem sta se zelo približala dogovoru; drugo: ·čim prej sprejmeta pogajalska mandata v zvezi z zakonodajnim predlogom o okrepitvi vizumskega informacijskega sistema. 2.Izboljšanje varnosti z okrepljenim upravljanjem zunanjih meja Močno in zanesljivo varovanje zunanjih meja je prvi pogoj za varnost na območju prostega gibanja brez nadzora na notranjih mejah in je skupna naloga držav članic, ki morajo zagotoviti upravljanje svojih zunanjih meja, kar je v njihovem lastnem interesu in v skupnem interesu vseh. Pri tem jim pomaga evropska mejna in obalna straža. Komisija je septembra 2018 v odgovor na sklepe Evropskega sveta iz junija 2018 predlagala nadaljnjo utrditev evropske mejne in obalne straže, da bi Agencija dobila vire za zanesljivejše in stalno zagotavljanje podpore. S predlogom Komisije varovanje zunanjih meja ostaja predvsem odgovornost držav članic, vendar se Agenciji dajejo na voljo orodja, s katerimi jih bo lahko pri tem podprla, tj. stalna enota z 10 000 evropskimi mejnimi policisti. Postopna, vendar hitra vzpostavitev enote bi pomenila takojšnjo okrepitev skupne sposobnosti EU, da zavaruje zunanje meje in uspešno izvaja vrnitve iz EU. Na zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve 6. decembra 2018 je bil sprejet delni splošni pristop glede vidikov vračanja in zunanje razsežnosti iz predloga Komisije. Vendar pa bo treba okrepiti prizadevanja v zvezi z vsemi vidiki predloga, da bi se januarja čim prej pridobil mandat in začela tristranske razprave z Evropskim parlamentom. V Evropskem parlamentu se pričakuje, da bo poročilo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve sprejeto januarja 2019. Navedeni predlog je jasna prednostna naloga Evropske unije, Komisija pa Evropski parlament in Svet poziva, naj predlagano zakonodajo sprejmeta v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta. Komisija za povečanje varnosti z okrepljenim upravljanjem zunanjih meja poziva Evropski parlament in Svet, naj: pobuda v okviru govora o stanju v Uniji 2018: ·čim prej v celoti sprejmeta pogajalska mandata v zvezi z zakonodajnim predlogom o okrepitvi evropske mejne in obalne straže, da bi se zakonodaja sprejela v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta. 3.Preprečevanje radikalizacije

Pogajanja v Svetu o predlogu uredbe o terorističnih spletnih vsebinah, ki ga je Komisija predstavila skupaj z govorom o stanju v Uniji 2018, dobro napredujejo. Namen tega predloga je vzpostaviti jasen, usklajen zakonodajni okvir za preprečevanje zlorab ponudnikov storitev gostovanja za razširjanje terorističnih vsebin, obenem pa zagotoviti popolno varstvo temeljnih pravic. Predlagana uredba je odziv na nujna poziva Evropskega sveta in Evropskega parlamenta. Komisija pozdravlja sprejetje splošnega pristopa na zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve 6. decembra 2018, Evropski parlament pa poziva, naj pospeši delo v zvezi s tem predlogom, da bi se lahko sprejel v sedanjem zakonodajnem obdobju. Hkrati Komisija ostaja v celoti zavezana podpori državam članicam in ponudnikom storitev gostovanja pri njihovih prizadevanjih za boj proti terorističnim spletnim vsebinam. Internetni forum EU bo še naprej spodbujal prostovoljno sodelovanje držav članic in ponudnikov storitev gostovanja ter ukrepe za zmanjšanje dostopnosti terorističnih spletnih vsebin in krepitev vloge civilne družbe za povečanje obsega učinkovitega alternativnega diskurza na spletu. 5. decembra 2018 je potekalo četrto srečanje ministrov v okviru internetnega foruma EU, na katerem je bil ocenjen napredek pri odstranjevanju terorističnih vsebin z interneta v zadnjih dvanajstih mesecih. Komisija tudi še naprej podpira preprečevanje radikalizacije v državah članicah. Usmerjevalni odbor za ukrepe Unije na področju preprečevanja in zatiranja radikalizacije je na svojem prvem zasedanju na Dunaju 24. oktobra 2018 dosegel dogovor o letnih strateških usmeritvah za ukrepe in pobude na ravni EU za leto 2019. Strateške prednostne naloge temeljijo na spoznanjih strokovnih delavcev (sklepi s konference na visoki ravni in plenarnega zasedanja mreže za ozaveščanje o radikalizaciji z dne 11. in 12. oktobra 2018) in raziskovalcev (konferenca o raziskavah mreže za ozaveščanje o radikalizaciji z dne 17. oktobra 2018) ter drugih mrež in pobud EU (kot je zlasti Evropska mreža za strateško komuniciranje), pa tudi na prispevkih oblikovalcev politik. Komisija je 28. novembra 2018 v okviru delovnega programa Sklada za notranjo varnost za leto 2018 na področju policijskega sodelovanja in preprečevanja kriminala objavila razpis za zbiranje predlogov, namenjen ciljno usmerjenemu financiranju projektov za preprečevanje radikalizacije in boj proti njej v vrednosti 5 milijonov EUR, da bi se obravnavala prednostna področja, ki jih je opredelila strokovna skupina Komisije na visoki ravni za vprašanje radikalizacije: vključevanje skupnosti, lokalna razsežnost, večagencijski pristop in mladi. Poleg tega bo organizacijam civilne družbe, ki si s pozitivnimi alternativami prizadevajo za boj proti teroristični propagandi, zagotovljena podpora s financiranjem EU prek programa za krepitev vloge civilne družbe, v okviru katerega je bilo 12 milijonov EUR namenjenih usposabljanju in financiranju partnerjev iz civilne družbe, da bi ti organizirali spletne kampanje za boj proti teroristični propagandi. Komisija za preprečevanje radikalizacije poziva Evropski parlament, naj: pobuda v okviru govora o stanju v Uniji 2018: ·prednostno sprejme pogajalski mandat v zvezi z zakonodajnim predlogom o preprečevanju širjenja terorističnih spletnih vsebin, da bi se zakonodaja sprejela v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta. 4.Obravnavanje dezinformacij in zagotavljanje odpornosti volitev V skladu s pozivom Evropskega sveta iz junija 2018 sta Komisija in visoka predstavnica v sodelovanju z državami članicami 5. decembra 2018 predstavila akcijski načrt z dodatnimi specifičnimi predlogi za usklajen odziv EU na izziv dezinformacij, vključno z ustreznimi mandati in večjimi sredstvi za zadevne ekipe za strateško komunikacijo v okviru Evropske službe za zunanje delovanje. Poleg tega Komisija skrbno spremlja izvajanje ukrepov za boj proti dezinformacijam, ki jih je napovedala v sporočilu o boju proti dezinformacijam na spletu iz aprila 2018. Kodeks ravnanja glede dezinformacij za spletne platforme in sektor spletnega oglaševanja so 16. oktobra 2018 podpisali prvi podpisniki. Ti vključujejo tri največje platforme (Facebook, Google/YouTube in Twitter), ponudnika spletnega brskalnika Mozilla ter trgovinska združenja, ki zastopajo druge spletne platforme in sektor oglaševanja. Kodeks vsebuje 15 zavez, osredotočenih na pet področij: (1) nadzor nad prikazovanjem oglasov, (2) politično in tematsko oglaševanje, (3) celovitost storitev, (4) ozaveščanje potrošnikov ter (5) krepitev vloge raziskovalne skupnosti. Komisija bo v prvih 12 mesecih natančno in stalno spremljala izvajanje kodeksa, zlasti glede na volitve v Evropski parlament leta 2019. Če se bo izkazalo, da izvajanje in učinek kodeksa ravnanja nista zadovoljiva, lahko Komisija predlaga nadaljnje ukrepe, vključno z regulativnimi. Da bi Komisija pomagala zagotoviti odpornost volitev, je predložila več pobud za obravnavanje grožnje napadov na volilno infrastrukturo in informacijske sisteme kampanj ter tveganja zlorabe osebnih podatkov za namerno vplivanje na izid evropskih volitev. 12. septembra 2018 je sprejela sporočilo o zagotavljanju svobodnih in poštenih volitev ter priporočilo o mrežah za volilno sodelovanje, spletni preglednosti, zaščiti pred kibernetskimi incidenti in boju proti dezinformacijskim kampanjam v okviru volitev v Evropski parlament. Evropska mreža za volilno sodelovanje bo delovala kot forum za usklajevanje izvajanja navedenega priporočila, Svet pa naj bi v začetku leta 2019 sprejel sklepe o teh ukrepih. Komisija je skupaj z navedenim sporočilom in priporočilom predložila tudi smernice o uporabi prava EU o varstvu podatkov, katerih namen je ustreznim akterjem pomagati pri izpolnjevanju obveznosti glede varstva podatkov na podlagi prava EU v kontekstu volitev, ter zakonodajni predlog za ciljno usmerjeno spremembo uredbe glede financiranja strank iz leta 2014. Odbor Evropskega parlamenta za ustavne zadeve je 6. decembra 2018 glasoval o svojem poročilu, Evropski parlament pa bo na plenarnem zasedanju decembra 2018 sprejel svoj pogajalski mandat. Komisija poziva Svet, naj decembra 2018 sprejme svoj pogajalski mandat, da bi lahko zakonodajalca takoj začela tristranske razprave in da bi se tako zagotovilo, da bodo predlagane ciljno usmerjene spremembe sprejete pravočasno pred volitvami v Evropski parlament leta 2019. Komisija je 15. in 16. oktobra organizirala konferenco na visoki ravni o kibernetskih grožnjah za volitve, da bi spoznanja s konference uporabila kot podlago za svoja tekoča prizadevanja za izboljšanje varnosti in odpornosti volilnih procesov proti stalno razvijajočim se grožnjam, ki jih omogoča kibernetski prostor. Na tem dogodku so se zbrali vodilni strokovnjaki z vsega sveta, da bi razpravljali, kako najbolje ukrepati na podlagi obstoječih pobud. Konferenci je sledila delavnica držav članic na visoki ravni, katere namen je bil povezati nacionalne volilne komisije in uradnike za kibernetsko varnost. Ta delavnica je bila za volilne organe in organe za kibernetsko varnost prva priložnost, da se sestanejo in razpravljajo o tem, kako najbolje obravnavati kibernetske grožnje za volitve. Na kolokviju o temeljnih pravicah, ki je potekal 26. in 27. novembra 2018, so se zbrali nacionalni in evropski oblikovalci politik na visoki ravni, akademiki ter predstavniki civilne družbe, medijev, mednarodnih organizacij in zasebnega sektorja, da bi razpravljali o široki temi demokracije v EU. Sklepi kolokvija bodo prispevali k delu evropske mreže za volilno sodelovanje, ki se bo na pobudo Komisije prvič sestala januarja. Komisija za obravnavanje dezinformacij in zagotovitev odpornosti volitev poziva Evropski parlament in Svet, naj: pobuda v okviru govora o stanju v Uniji 2018: ·zagotovita, da bodo predlagane ciljno usmerjene spremembe uredbe glede financiranja strank sprejete pravočasno pred volitvami v Evropski parlament leta 2019; pismo o nameri iz leta 2018: ·hitro in odločno izvedeta ukrepe iz skupnega akcijskega načrta proti dezinformacijam, ki ga je Evropska komisija predstavila 5. decembra 2018. 5.Krepitev kibernetske varnosti Kot del ukrepov iz skupnega sporočilaz naslovom „Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU“ iz septembra 2017 sta sozakonodajalca od 13. septembra 2018 do 10. decembra 2018 organizirala pet tristranskih srečanj o predlagani uredbi o kibernetski varnosti in dosegla politični dogovor. Uredba, ki bo zdaj uradno sprejeta in bo čim prej začela veljati, bo okrepila mandat Agencije EU za varnost omrežij in informacij. Vzpostavila bo tudi okvir certificiranja EU za izdelke, storitve in procese informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti. Komisija pozdravlja doseženi napredek v zvezi z zakonodajnim predlogom o negotovinskih plačilnih sredstvih. S predlaganimi pravili se bo posodobil pravni okvir EU za boj proti goljufijam in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi, saj pravila obravnavajo nove izzive in tehnološki razvoj, kot so virtualne valute in mobilna plačila, odpravljajo ovire za operativno sodelovanje ter izboljšujejo ukrepe za preprečevanje in pomoč žrtvam. Tristranske razprave so se začele septembra 2018, v okviru zadnje, ki je potekala 28. novembra 2018, pa je bil dosežen začasni dogovor. Komisija sozakonodajalca poziva, naj na naslednjem tristranskem srečanju 12. decembra 2018 zaključita pogajanja o tem dokumentu.

Predlog uredbe o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov, ki ga je Komisija predložila septembra 2018 in temelji na ambicioznih pobudah za kibernetsko varnost, napovedanih leta 2017, je namenjen podpori tehnološkim in industrijskim zmogljivostim na področju kibernetske varnosti ter je temelj Evrope, ki varuje. To je povezano s ključnim ciljem povečanja konkurenčnosti industrije kibernetske varnosti v Uniji in preoblikovanja kibernetske varnosti v konkurenčno prednost drugih evropskih industrij. Komisija Evropski parlament in Svet poziva, naj hitro sprejmeta svoja pogajalska mandata, da bi se čim prej začele tristranske razprave, pri tem pa upoštevata tekoča pogajanja o programu za digitalno Evropo. Zaradi globalne narave kibernetskih groženj je mednarodno sodelovanje na področju kibernetske varnosti ključnega pomena. Predstavniki ministrstva ZDA za domovinsko varnost in Evropske komisije so se 23. in 24. oktobra 2018 sestali na delavnici o pristopih politike kibernetske varnosti, da bi raziskali možnosti za večje sodelovanje. Udeleženci so opredelili več priložnosti za olajšanje dvostranskega sodelovanja ter pozvali k nadaljnjim izmenjavam na delovni ravni glede ustreznega potrjevanja informacij, obvladovanja tveganj v dobavni verigi, kadrovskega načrtovanja in upravljanja spretnosti ter prednostnih nalog na področju raziskav in razvoja v zvezi s kibernetsko varnostjo. Evropska služba za zunanje delovanje je v zadnjih mesecih v sodelovanju s Komisijo organizirala še en krog dialogov o kibernetskih vprašanjih z Združenimi državami (10. septembra 2018) in Kitajsko (16. novembra 2018), dialog z Indijo pa načrtuje 12. decembra 2018. V okviru dialogov so bili obravnavani izvajanje kibernetskih standardov, ukrepi za krepitev zaupanja v kibernetsko varnost in uporaba mednarodnega prava v kibernetskem prostoru. V zadnjih mesecih je bil dosežen tudi velik napredek pri izvajanju okvira za skupen diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti („zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo“), h kateremu je pozval Evropski svet junija 2018 in v svojih sklepih o vzpostavitvi omejevalnih ukrepov EU za odzivanje na kibernetske napade iz oktobra 2018. Komisija za izboljšanje kibernetske varnosti poziva Evropski parlament in Svet, naj: pobuda v okviru govora o stanju v Uniji 2018: ·čim prej sprejmeta pogajalska mandata v zvezi z zakonodajnim predlogom o vzpostavitvi Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega strokovnega centra za kibernetsko varnost ter mreže nacionalnih koordinacijskih centrov, da bi se v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta dosegel čim večji napredek; drugo: ·decembra 2018 dosežeta končni dogovor glede zakonodajnega predloga o negotovinskih plačilnih sredstvih. 6.Omejitev možnosti delovanja teroristov Učinkovito preiskovanje in pregon kaznivih dejanj ter izrekanje kazni za njih so močno odvisni od elektronskih dokazov. Razpoložljivost takih dokazov je zlasti pomembna pri pregonu čezmejnih kaznivih dejanj, kot je terorizem ali kibernetska kriminaliteta. Komisija pozdravlja dejstvo, da je Svet za pravosodje in notranje zadeve 7. decembra 2018 sprejel splošni pristop glede predloga uredbe za izboljšanje čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov v kazenskih preiskavah, ki ga je Komisija predložila aprila 2018. Glede na pomen elektronskih dokazov za kazenske preiskave pri skoraj vseh vrstah kaznivih dejanj in ob upoštevanju skupne izjave Komisija Evropski parlament poziva, naj pospeši svoje delo v zvezi s tem predlogom, da bi se sprejel v sedanjem zakonodajnem obdobju. Kar zadeva mednarodni razvoj dogodkov na področju elektronskih dokazov, Komisija pozorno spremlja tekoča pogajanja o Drugem dodatnem protokolu o dostopu do elektronskih dokazov h Konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte. Poleg tega bi sporazum z Združenimi državami organom kazenskega pregona na obeh straneh zagotovil pravno jasnost in preprečil nasprotujoče si pravne obveznosti ponudnikov storitev. Predstavniki obeh strani so na srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve EU in ZDA 8. in 9. novembra 2018 v Washingtonu poudarili pomen hitrega čezmejnega dostopa do elektronskih dokazov za organe kazenskega pregona in sodne organe. Komisija namerava skupaj in čim prej predlagati sprejetje dveh priporočil za pogajalske smernice o teh dveh mednarodnih vidikih, pri čemer bo upoštevala napredek, dosežen pri razpravah o predlogih o elektronskih dokazih, ter potrebo po zadostni jasnosti glede parametrov in zaščitnih ukrepov v prihodnjih notranjih ureditvah EU. Ker je treba organom kazenskega pregona omogočiti dostop do finančnih informacij, je Komisija aprila 2018 sprejela zakonodajni predlog za lažjo uporabo finančnih in drugih informacij za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona hudih kaznivih dejanj. Namen tega predloga je imenovanim organom kazenskega pregona in uradom za odvzem premoženjske koristi zagotoviti neposreden dostop do informacij o bančnih računih, shranjenih v nacionalnih centraliziranih registrih bančnih računov, ter okrepiti sodelovanje med nacionalnimi finančnoobveščevalnimi enotami in organi kazenskega pregona. Svet je 21. novembra 2018 sprejel splošni pristop glede tega dokumenta. Po sprejetju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve 3. decembra 2018 naj bi se Evropski parlament o svojem pogajalskem mandatu dogovoril na plenarnem zasedanju decembra 2018. Komisija pozdravlja doseženi napredek in sozakonodajalca poziva, naj brez odlašanja nadaljujeta medinstitucionalna pogajanja, da bi dogovor dosegla še pred evropskimi volitvami. Komisija je aprila 2018 predložila zakonodajni predlog o omejitvah pri trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive, da bi se omejil dostop do nevarnih predhodnih sestavin za eksplozive, ki jih je mogoče zlorabiti za izdelavo doma narejenih eksplozivov. Namen tega predloga je zapolniti varnostne vrzeli s številnimi ukrepi, kot so prepoved dodatnih kemikalij, obvezno preverjanje kazenskih evidenc tistih, ki zaprosijo za dovoljenje za nakup omejenih snovi, in pojasnitev, da se pravila, ki se uporabljajo za gospodarske subjekte, uporabljajo tudi za podjetja, ki poslujejo na spletu. Pričakuje se, da bo Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve svoje poročilo sprejel 10. decembra 2018. Komisija glede na doseženi napredek v zvezi s tem dokumentom Svet poziva, naj še v decembru 2018 sprejme svoj pogajalski mandat, oba sozakonodajalca pa, naj dogovor dosežeta v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta. Še en zakonodajni predlog, ki ga je Komisija predložila aprila 2018, je namenjen okrepitvi varnosti osebnih izkaznic državljanov Unije in dokumentov za prebivanje. S predlogom se zlasti uvajajo minimalne varnostne značilnosti osebnih izkaznic, ki bodo morale vključevati biometrične identifikatorje (podobo obraza in dva prstna odtisa) na brezkontaktnem čipu. Ta predlog je v delovnem programu Komisije za leto 2019 razvrščen med prednostne predloge v obravnavi. Svet je 14. novembra 2018 sprejel mandat za začetek pogajanj s Parlamentom o tem predlogu. Parlament se je 3. decembra 2018 na podlagi poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve strinjal z začetkom pogajanj. Tristranske razprave se bodo kmalu začele, Komisija pa je odločena, da bo sozakonodajalca podpirala pri sprejetju predloga pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament, kar je zdaj dosegljivo.



Komisija za omejitev možnosti delovanja teroristov: prednostne naloge iz skupne izjave: ·poziva Evropski parlament, naj nemudoma sprejme pogajalski mandat v zvezi z zakonodajnima predlogoma o elektronskih dokazih in brez odlašanja začne tristranske razprave s Svetom; ·poziva Evropski parlament in Svet, naj pred volitvami v Evropski parlament dosežeta dogovor o zakonodajnem predlogu za lažjo uporabo finančnih informacij; drugo: ·poziva Evropski parlament in Svet, naj do konca leta 2018 sprejmeta svoja pogajalska mandata v zvezi z zakonodajnim predlogom za okrepitev omejitev pri trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive; ·poziva Evropski parlament in Svet, naj dosežeta dogovor o zakonodajnem predlogu za okrepitev varnostnih značilnosti nacionalnih osebnih izkaznic in dovoljenj za prebivanje, da bo ta predlog sprejet pred volitvami v Evropski parlament. III. IZVAJANJE DRUGIH PREDNOSTNIH DOKUMENTOV NA PODROČJU VARNOSTI 1.Izvajanje zakonodajnih ukrepov na področju varnostne unije Popolno in pravilno izvajanje dogovorjenih ukrepov je najpomembnejša prednostna naloga za zagotovitev koristi učinkovite in prave varnostne unije. Komisija države članice pri tem dejavno podpira, med drugim s financiranjem in lajšanjem izmenjave dobrih praks. Po potrebi tudi v celoti uporablja svoja pooblastila za izvrševanje zakonodaje EU na podlagi Pogodb, vključno z ukrepi za ugotavljanje kršitev, kadar je to ustrezno. Ker se je 25. maja 2018 iztekel rok za začetek izvajanja direktive EU o evidenci podatkov o potnikih, je Komisija 19. julija 2018 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 14 držav članic, saj niso sporočile sprejetja nacionalne zakonodaje, s katero bi v celoti prenesle navedeno direktivo, ki je ključno orodje v boju proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem. Od takrat jo je pet držav članic uradno obvestilo o popolnem prenosu. Hkrati Komisija še naprej podpira vse države članice pri prizadevanjih za dokončanje razvoja njihovih sistemov evidenc podatkov o potnikih, vključno s spodbujanjem izmenjave informacij in najboljših praks. Rok za prenos direktive o boju proti terorizmu se je iztekel 8. septembra 2018. Komisija je 21. novembra 2018 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 16 držav članic, ker niso sporočile sprejetja nacionalne zakonodaje, s katero bi v celoti prenesle navedeno direktivo.

Rok za prenos direktive o nadzoru nabave in posedovanja orožja se je iztekel 14. septembra 2018. Komisija je zato 22. novembra 2018 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 25 držav članic, ker niso sporočile sprejetja nacionalne zakonodaje, s katero bi v celoti prenesle navedeno direktivo. Po začetku postopkov za ugotavljanje kršitev jo je o popolnem prenosu ukrepov uradno obvestila še ena država članica. Rok za prenos direktive o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj v nacionalno zakonodajo se je iztekel 6. maja 2018. Komisija je 19. julija 2018 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 19 držav članic, ker niso sporočile sprejetja nacionalne zakonodaje, s katero bi v celoti prenesle navedeno direktivo. Glede na informacije, ki so jih države članice sporočile Komisiji, je bila direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov v celoti prenesena v 21 državah članicah in delno prenesena v treh državah članicah. Komisija je pri 18 državah članicah od 21 opravila preverjanja prima facie, ki so potrdila, da se zdi prenos popoln. Zaradi pomanjkljive priglasitve je 19. julija 2018 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 17 držav članic, ki je niso uradno obvestile do roka za prenos, ki se je iztekel 9. maja 2018. Države članice so morale do 9. novembra 2018 v okviru prenosa direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov Komisiji predložiti informacije o tako imenovanih izvajalcih bistvenih storitev, ki so jih določile na svojem ozemlju. Ti izvajalci so javni in zasebni subjekti, ki bi morali v skladu z zahtevami navedene direktive zagotoviti varnost svojih omrežij in informacijskih sistemov ter poročati o resnih incidentih. Doslej je Komisiji povratne informacije poslalo 19 držav članic, 16 pa jih je predložilo ustrezne informacije. Komisija bo zdaj ocenila prejete prispevke, da bi pripravila poročilo o skladnosti pristopov držav članic v zvezi s postopkom določitve izvajalcev. Komisija ocenjuje tudi prenos četrte direktive o preprečevanju pranja denarja in si prizadeva zagotoviti, da se pravila izvajajo na terenu. Komisija je začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 21 držav članic, ker niso sporočile sprejetja nacionalne zakonodaje za prenos navedene direktive. Po potrebi bo še naprej uporabljala svoja pooblastila za zagotovitev popolnega izvajanja te direktive. V EU so 3. decembra 2018 začeli veljati novi ukrepi kazenskega prava za boj proti pranju denarja, ki dopolnjujejo to direktivo. Nova direktiva bo uskladila kazniva dejanja in sankcije za pranje denarja, saj bo določila enako stroge kazni za vso EU, najkrajše trajanje zaporne kazni pa bo štiri leta. Države članice morajo v 24 mesecih prenesti to direktivo in o tem ustrezno uradno obvestiti Komisijo. Komisija vse države članice poziva, naj v celoti izvajajo ter uporabljajo vse ukrepe in instrumente EU, dogovorjene v okviru varnostne unije. Ker so se roki za prenos iztekli, je Komisija začela postopke za ugotavljanje kršitev, države članice pa poziva, naj nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za popoln prenos naslednjih direktiv v nacionalno zakonodajo in jo o tem obvestijo: ·direktiva EU o evidenci podatkov o potnikih, v zvezi s katero šest držav članic Komisije še ni uradno obvestilo o prenosu v nacionalno zakonodajo, tri države članice pa še niso dopolnile uradnega obvestila o prenosu; ·direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov, v zvezi s katero štiri države članice Komisije še niso uradno obvestile o prenosu v nacionalno zakonodajo, tri države članice pa še niso dopolnile uradnega obvestila o prenosu; ·direktiva o boju proti terorizmu, v zvezi s katero sedem držav članic Komisije še ni uradno obvestilo o prenosu v nacionalno zakonodajo, devet držav članic pa še ni dopolnilo uradnega obvestila o prenosu; ·direktiva o nadzoru nabave in posedovanja orožja, v zvezi s katero 19 držav članic Komisije še ni uradno obvestilo o prenosu v nacionalno zakonodajo, pet držav članic pa še ni dopolnilo uradnega obvestila o prenosu; ·direktiva o varstvu podatkov pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, v zvezi s katero enajst držav članic Komisije še ni uradno obvestilo o prenosu v nacionalno zakonodajo, dve državi članici pa še nista dopolnili uradnega obvestila o prenosu, ter ·četrta direktiva o preprečevanju pranja denarja, v zvezi s katero tri države članice še niso dopolnile uradnega obvestila o prenosu. 2.Pripravljenost in varovanje Eno leto po sprejetju akcijskega načrta Komisije za varovanje javnih prostorov iz leta 2017 je bil dosežen velik napredek pri njegovem izvajanju na vseh področjih, pri čemer je bil poseben poudarek namenjen zagotavljanju smernic in financiranja EU v podporo državam članicam. Organiziranih je bilo šest srečanj z javnimi organi in zasebnimi upravljavci za izmenjavo dobrih praks in informacij o tem, kako lahko upravljavci in javni organi okrepijo varnost različnih vrst javnih prostorov, vključno s hoteli, nakupovalnimi središči, prometnimi območji, športnimi stadioni in kulturnimi prizorišči. Čeprav javni organi in upravljavci sprejemajo ukrepe za okrepitev varnosti svojih prostorov, so srečanja pokazala, da še vedno ostajajo nekateri izzivi in vrzeli. Medtem ko imajo nekateri sektorji dobro razvito kulturo varnosti, drugi šele zdaj vzpostavljajo bolj sistematične pristope k varovanju svojih prostorov. Forum za upravljavce, ki je skupina pod vodstvom Komisije za spodbujanje javno-zasebnih partnerstev na področju varnosti, je 26. novembra 2018 organiziral srečanje, ki so se ga udeležili vsi sektorji. Udeleženci so pozdravili smernice služb Komisije, v katerih so določene dobre prakse za ukrepe, ki bi jih morali upravljavci in javni organi izvesti za okrepitev varnosti javnih prostorov. Po tehnični delavnici Komisije z urbanisti in uradniki lokalnih organov za varnost iz evropskih mest, ki je potekala junija 2018, je Skupno raziskovalno središče Komisije pripravilo dve poročili, ki vsebujeta pregled obstoječih smernic za varovanje javnih prostorov in sisteme pregrad. Pripravljena je bila tudi prva evropska smernica za izbiro ustreznih rešitev za pregrade, ki urbanistom omogoča, da povečajo varnost v mestih, ne da bi ustvarili utrdbam podobna mestna središča. To delo je podprto tudi s financiranjem EU. V okviru razpisa za zbiranje predlogov Sklada za notranjo varnost – policija iz leta 2017 je bilo izbranih osem projektov, osredotočenih na varovanje javnih prostorov, ki segajo od konceptov varnosti v mestih, povečanja varnosti pri snovanju, zaščite pred napadi z vozili, izboljšanja varnosti v železniškem prometu in razvoja konceptov za usposabljanje do kampanj za ozaveščanje. V okviru razpisa za zbiranje predlogov Sklada za notranjo varnost – policija iz leta 2018 bodo financirani nadaljnji ukrepi. Trenutno je odprt tudi razpis za zbiranje predlogov v okviru pobude Inovativni urbanistični ukrepi, ki je del Evropskega sklada za regionalni razvoj, da bi se zagotovile inovativne rešitve za obravnavanje izzivov na področju varnosti v mestih. Poleg tega je bil v delovni program za varne družbe programa Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020 vključen poseben razpis za zbiranje raziskovalnih predlogov, da bi se razvile inovativne rešitve za varovanje javnih prostorov. Na podlagi poziva Evropskega sveta z zasedanj marca 2018 in oktobra 2018 je Komisija okrepila svoje ukrepe proti kemičnim, biološkim, radiološkim in jedrskim grožnjam ter svoje sodelovanje z državami članicami, zlasti na področju kemičnih groženj. Komisija in strokovnjaki držav članic so pripravili skupni seznam kemičnih snovi, ki vzbujajo skrb, ter bodo zdaj sodelovali s proizvajalci pri izboljšanju zmogljivosti odkrivanja. Komisija je začela tudi dialog z zasebnim sektorjem, da bi raziskala možnosti za zmanjšanje dostopa teroristov do kemičnih snovi, ki se lahko uporabljajo kot predhodne sestavine za kemične napade. Komisija v svojem namenskem Evropskem centru za usposabljanje na področju jedrske varnosti izvaja tudi kampanjo usposabljanja, da bi nacionalne organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj usposobila za odkrivanje radioloških in jedrskih snovi. Več kot 100 policistov bo pri usposabljanju uporabljalo najsodobnejšo opremo in dejanske jedrske snovi, da bi bili bolje pripravljeni na morebiten napad z radiološkim orožjem. Svet za zunanje zadeve je 15. oktobra 2018 kot nadaljnji ukrep na podlagi sklepov Evropskega sveta iz junija 2018 sprejel novi režim omejevalnih ukrepov za obravnavanje uporabe in širjenja kemičnega orožja. Ta režim bo EU omogočil naložitev sankcij, ki vključujejo prepoved potovanja v EU ter zamrznitev sredstev za osebe in subjekte, ki kjer koli sodelujejo pri razvoju in uporabi kemičnih orožij, ne glede na njihovo državljanstvo ali lokacijo. EU in NATO sta med 5. in 23. novembrom 2018 izvedla hibridno vajo EU-Nato kot vzporedno in usklajeno vajo. Cilj je bil v okolju, varnem tudi v primeru neuspeha, izboljšati in okrepiti sposobnost EU, da se odzove na zapleteno krizo zaradi hibridnih groženj z notranjo in zunanjo razsežnostjo, ter izboljšati sodelovanje z Natom. Pri vaji so sodelovali ustrezne institucije in organi EU, 25 držav članic, Norveška in osem agencij EU. Švica je imela vlogo opazovalke. Kar zadeva pripravljenost in varovanje, Komisija: ·poziva države članice, naj si prizadevajo za polno izvajanje akcijskega načrta za okrepitev pripravljenosti na kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja do konca leta 2019; ·poziva države članice in zasebni sektor, naj okrepijo sodelovanje za izboljšanje varovanja javnih prostorov ter si prizadevajo za polno izvajanje akcijskega načrta za varovanje javnih prostorov. 3.Raziskave na področju varnosti Raziskave EU na področju varnosti so eden od temeljev varnostne unije, saj omogočajo inovacije pri tehnologijah in pridobivanje znanja, ključnega za razvoj zmogljivosti za obravnavanje trenutnih varnostnih izzivov, predvidevanje prihodnjih groženj in prispevanje h konkurenčnejši evropski varnostni industriji. To je zlasti pomembno zaradi potrebe po obravnavanju strateških varnostnih vprašanj, kot sta dobavna veriga digitalne infrastrukture in poreklo tehnoloških komponent.