Povzetek Izvaja se več ukrepov za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti grškega pravosodnega sistema. Zakonik za zaposlene v sodstvu je bil sprejet 24. aprila 2021, kodeks ravnanja za upravno pravosodje pa je v pripravi, vendar osnutek še ni bil objavljen. Izvajajo se ukrepi za izboljšanje kakovosti pravosodja, zlasti kar zadeva zbiranje pravosodnih statistik, ustanovitev specializiranih senatov sodišč in uvedbo ukrepov glede e-pravosodja, vendar pa še vedno ostajajo izzivi, ki zadevajo zlasti digitalne podpise in celovito uvedbo elektronskega vlaganja. Reforma mreže sodišč je prednostna naloga. Reforme civilnega postopka, ki so v teku, bi lahko imele pozitiven vpliv na izvajanje sodne oblasti, ki se še naprej sooča z izzivi glede učinkovitosti. Pomisleki v zvezi s postopkom imenovanja sodnikov in tožilcev na najvišje položaje ostajajo. Nadaljuje se izvajanje številnih protikorupcijskih reform, ki jih je Grčija uvedla v zadnjih letih. Ustavna presoja ureditve imunitete za poslance in ministre iz leta 2019 je vodila v podaljšanje zakonskega roka za preiskave, v nekaterih primerih korupcije pa so se začele odpravljati imunitete, kar pomeni konec pomembne ovire za pregon korupcije na visoki ravni. Kljub vsemu ostajajo nekatera praktična vprašanja, zlasti v zvezi z viri za preiskovanje korupcije in zamudami pri upravljanju sodnih spisov. Zakonodajne vrzeli v ureditvi lobiranja še niso bile odpravljene. Še vedno ostajajo znatne pomanjkljivosti pri učinkovitem izvajanju nadzora, zlasti zaradi delitve pristojnosti med štirimi nadzornimi organi, ter pri nadaljnjem spremljanju izvajanja določb o razkrivanju premoženjskega stanja, nasprotju interesov in financiranju strank. Prijave premoženjskega stanja poslancev in članov vlade se sicer javno objavljajo, vendar njihova oblika ni strojno berljiva, poročila o rezultatih preverjanj in morebitnih kršitvah ali postopkih sankcioniranja pa javnosti še vedno niso na voljo. Grška vlada je predlagala novo zakonodajo za povečanje preglednosti lastništva medijev in izboljšanje javne dostopnosti informacij o lastništvu medijev. Neodvisnost regulativnega organa za medije je bila okrepljena, njegova finančna zmogljivost pa ostaja šibka. Umor preiskovalnega novinarja, ki se še preiskuje, je izpostavil pomanjkljivosti glede zagotavljanja varnosti novinarjev in potrebo po izboljšanju njihove zaščite. Pandemija COVID-19 je negativno vplivala na delovne pogoje novinarjev, prav tako pa niso bili sprejeti nobeni pomembni ukrepi, s katerimi bi se neposredno podprl medijski sektor. Čeprav se je sistem zavor in ravnovesij v Grčiji nekoliko izboljšal, nekateri izzivi ostajajo. Kljub temu so bile ugotovljene izboljšave v zakonodajnem postopku, zlasti v zvezi z nadaljnjim izvajanjem zakona o izvršilni oblasti. Posebne pobude so namenjene izboljšanju standardizacije in poenotenju zakonodajnega postopka, poenostavitvi in racionalizaciji ter doseganju višje stopnje preglednosti in pravne varnosti. Med pandemijo COVID-19 Grčija ni razglasila izrednih razmer, zato so bili vsi ustrezni ukrepi sprejeti po rednem zakonodajnem postopku. Pooblastila varuha človekovih pravic so bila okrepljena. Številne organizacije civilne družbe imajo še vedno pomisleke glede sistema registracije nevladnih organizacij, ki delujejo na področju azila, migracij in socialne vključenosti.

I.Pravosodni sistem

Grški sistem sodišč temelji na ločevanju med splošnimi civilnimi in kazenskimi sodišči ter upravnimi sodišči. Civilna sodišča se delijo na 154 mirovnih sodišč, 63 sodišč prve stopnje, 19 višjih sodišč in vrhovno sodišče, tj. kasacijsko sodišče. Kazenska sodišča vključujejo 41 sodišč za lažja kazniva dejanja, 63 sodišč prve stopnje, 19 višjih sodišč, mešana kazenska sodišča, ki jih sestavljajo poklicni sodniki in sodniki porotniki, ter vrhovno sodišče. Upravna sodišča so razdeljena na 30 upravnih sodišč prve stopnje, 9 upravnih višjih sodišč in državni svet. Računsko sodišče ima dvojno naravo, in sicer deluje delno kot sodišče in delno kot upravni organ, ki je pooblaščen za revidiranje javnih računov. Formalnega ustavnega sodišča ni, za presojo ustavnosti zakonov pa so pristojna vsa grška sodišča. Sodniki in tožilci skupaj sestavljajo skupino pravosodnih uradnikov, za katere velja v splošnem enoten sistem zaposlovanja, poklicne poti, pravic in dolžnosti. Grški sistem sestavljajo izključno poklicni sodniki in tožilci. Imenovani so na sodišča, pristojna za civilne in kazenske zadeve, ali na upravna sodišča. Organi, pristojni za pregon, so razdeljeni na 63 tožilstev pri sodiščih prve stopnje, 19 tožilstev pri višjih sodiščih in generalno državno tožilstvo pri vrhovnem sodišču. Poleg tega sta bila leta 2021 urad tožilstva za gospodarski in finančni kriminal ter urad tožilstva za kazniva dejanja korupcije združena v en organ pregona. Grčija sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. V Grčiji je 63 odvetniških zbornic, in sicer ena na sedežu vsakega od sodišč prve stopnje.

Neodvisnost

Zaznana neodvisnost sodstva je nadpovprečna. V širši javnosti 55 % anketirancev meni, da je neodvisnost sodstva „dokaj dobra ali zelo dobra“, ta delež pa se je glede na lansko leto (53 %) povečal. Enako mnenje je izrazilo tudi 61 % podjetij, kar je bistveno več v primerjavi s prejšnjim letom (53 %) . Za stopnjo zaznane neodvisnosti v zadnjih petih letih ni bil ugotovljen jasen trend.

Pomisleki v zvezi s postopkom imenovanja sodnikov in tožilcev na najvišje položaje ostajajo. Tri glavne veje sodstva imajo visoko stopnjo samouprave. Vrhovni sodni sveti so trije, po eden za vsako od vej sodstva, v njih pa nista zastopani izvršilna in zakonodajna oblast. Ti sveti odločajo o imenovanjih sodnikov znotraj posameznih vej sodstva in tožilcev ter o njihovem napredovanju, premestitvah in napotitvah na drugo delovno mesto . Kar zadeva najvišje funkcije sodnikov in tožilcev, kot sta predsednik in podpredsednik državnega sveta ali vrhovnega sodišča, ustava določa, da se imenovanja izvršijo s predsedniškim odlokom na podlagi predloga sveta ministrov . Novembra 2020 je skupina GRECO v svojem najnovejšem poročilu znova izrazila zaskrbljenost glede sistema imenovanj na najvišje položaje v sodstvu (vključno na mesto predsednika vrhovnega sodišča), zlasti zaradi možnosti močnega vplivanja izvršilne veje oblasti nanje, ter priporočila, da se spremeni metoda izbire in zagotovi sodelovanje sodstva v postopku . Grški organi postopka imenovanja ne nameravajo pregledati v bližnji prihodnosti . Vlada je vztrajala, da so bili z veljavno zakonodajo uvedeni dodatni elementi sistema zavor in ravnovesij . Uporablja se namreč seznam kandidatov, ki ga sestavi minister za pravosodje na podlagi objektivnega merila službene dobe (kot so leta službovanja na ustreznem sodišču) . O seznamu razpravlja konferenca predsednikov parlamenta (sedanji in nekdanji predsedniki, ki so še vedno poslanci, podpredsedniki parlamenta, predsedniki parlamentarnih odborov, predsedniki političnih skupin in neodvisen poslanec parlamenta) . Minister ni zavezan upoštevati mnenja parlamenta . V praksi izvršilna in zakonodajna oblast vedno soglašata glede izbire kandidatov, predlaganih za imenovanje. Neuspešni kandidati odločitve o tem, da niso bili predlagani za imenovanje, ne morejo izpodbijati pred neodvisnim sodiščem .

Pripravljajo se nove določbe o napredovanju sodnikov in tožilcev. Grški organi so navedli , da je v pripravi osnutek zakona, ki bo predvidoma sprejet v tretjem četrtletju leta 2021, s katerim bo spremenjen zakonik o organizaciji sodišč in statusu pravosodnih uradnikov, da bi se posodobil sistem napredovanja sodnikov in tožilcev. Pomembno je, da se v tem osnutku zakona upoštevajo priporočila Sveta Evrope v zvezi z neodvisnostjo sodstva.

V pripravi je kodeks ravnanja za upravno vejo sodstva. Predsednik državnega sveta je novembra 2019 odločil, da se ustanovi odbor za pripravo osnutka kodeksa ravnanja; ta je svoje delo dokončal maja 2021 . V veljavi ni kodeksa ravnanja, ki bi zadeval sodstvo; kot poroča Skupina držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO), je integriteta sodstva izziv.

Kakovost

V postopku ustanavljanja so novi specializirani sodni oddelki, za katere se pričakuje, da bodo začeli delovati kmalu. Zakonodaja, sprejeta junija 2020 , določa ustanovitev več posebnih senatov na civilnih in upravnih sodiščih za doseganje večje specializiranosti, zlasti na področjih, povezanih s pravom EU, ki zadeva elektronske komunikacije, energijo, varstvo osebnih podatkov in primere insolventnosti posameznikov, ter v nekaterih vrstah upravnih sporov.

Sprejeti so bili konkretni ukrepi v zvezi z digitalizacijo pravosodja, vendar izzivi ostajajo. Na podlagi dosežkov preteklih let so bile sprejete nove pobude , s katerimi je bilo omogočeno zlasti elektronsko vlaganje zadev in spremljanje različnih faz postopka . Čeprav zagotavljanje digitalnih podpisov sodnikom in sodnemu osebju napreduje , številni izzivi še vedno ostajajo . Zamude ovirajo celovito izvajanje elektronskega vlaganja, njegova razpoložljivost pa je še vedno nepopolna, neenotna in pretežno omejena na nekatera sodišča. Celo na teh sodiščih ostaja dejanska stopnja uporabe elektronskega vlaganja nizka, deloma zato, ker deležniki niso seznanjeni z novimi orodji . Postopoma se uvaja nov elektronski sistem za evidentiranje kazenskih postopkov; pilotni sistem, ki je bil vpeljan na sodišču prve stopnje v Atenah, se sedaj uporablja na 21 sodiščih. Drugi zadevni ukrepi se nanašajo na elektronsko izdajanje določenih kategorij sodnih potrdil, vključno z večnamenskim potrdilom o neobstoju postopkov pred sodiščem zaradi insolventnosti, ki je postalo na voljo pred kratkim. Elektronski register insolventnosti deluje in je povezan z drugimi registri EU. Nadgrajena je bila elektronska platforma za izvajanje elektronskih dražb. Prosilcem se zagotavljajo izpiski iz kazenske evidence, kazenske ovadbe pa se obdelujejo elektronsko .

Razvijanje sistema za zbiranje pravosodnih statistik napreduje. Konec leta 2020 je bil na ministrstvu za pravosodje ustanovljen urad za zbiranje in obdelavo pravosodnih statistik , namenjen sistematičnemu zbiranju kvalitativnih in kvantitativnih statističnih podatkov. V pripravi sta osnutek izvedbene zakonodaje in javni razpis za naročilo ustrezne infrastrukture in storitev .

Novi zakonik za zaposlene v sodstvu je bil sprejet 24. aprila 2021. Po opravljenem javnem posvetovanju o osnutku zakonika 21. januarja 2021 je bil zakonodajni akt sprejet v parlamentu . Z zakonodajnim aktom se uvajajo nove določbe o kariernih in disciplinskih postopkih za zaposlene v sodstvu.

Reforma mreže sodišč je prednostna naloga vlade. Študija, objavljena leta 2021, vključuje podrobno analizo pomanjkljivosti sedanje mreže sodišč ter predloge sprememb ob upoštevanju sedanjih demografskih razmer, razvoja informacijske in komunikacijske tehnologije ter drugih ustreznih parametrov . Ministrstvo za pravosodje je v okviru priprave načrta za okrevanje in odpornost Grčije navedlo, da namerava to reformo izvesti prednostno na podlagi podatkov, ki jih bo pridobil urad za zbiranje in obdelavo pravosodnih statistik. Državni svet je konec leta 2020 začel revidirati mrežo upravnih sodišč po vsej državi . Ministrstvo za pravosodje namerava ob pomoči svetovalca začeti pregled mreže civilnih in kazenskih sodišč. Pomembno je, da se pri tej reformi upoštevajo ustrezni evropski standardi.

Med pandemijo COVID-19 so se v določenih vrstah zadev sodne obravnave nadaljevale, ravno tako pa so se še naprej izdajale tudi sodne odločbe. Med zaporo javnega življenja v letih 2020 in 2021 so se sodne odločbe redno izdajale, zlasti v večini civilnih zadev na drugi ali višji stopnji. Poleg tega je bilo med drugo zaporo (ki se je začela 7. novembra 2020) dovoljeno obravnavanje različnih vrst zadev pred kazenskimi, civilnimi in upravnimi sodišči, vključno prek telekonferenc ali konferenc na daljavo. Na podlagi predloga ministrstva za pravosodje, ki ga je sprejelo sodstvo, bodo za obravnave, odložene med pandemijo COVID-19, določeni novi naroki v bližnji prihodnosti, brez dodatnih stroškov za stranke. Vsi izvršilni postopki, vključno z dražbami, so bili začasno ustavljeni večino leta 2020, na podlagi zaporednih skupnih ministrskih sklepov pa so takšne razmere trajale do začetka aprila 2021 .