SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 4.4.2014  
COM(2014) 215 final 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
o učinkovitih, dostopnih in prožnih zdravstvenih sistemih 
 
 
2 
 1. Uvod 
Zdravstveni sistemi1 imajo v sodobnih družbah klju čno vlogo pri ohranjanju in izboljševanju zdravja 
ljudi. Zdravstveni sistemi bi morali ne le podaljševati življenjsko dobo, temve č tudi izboljševati 
kakovost življenja nasploh. 
V državah članicah EU so zdravstveni sistemi razli čni, saj so odraz razli čnih družbenih odlo čitev. Ne 
glede na svoje organizacijske in finan čne razlike pa so utemeljeni na skupnih vrednotah, kot jih je 
opredelil Svet ministrov za zdravje leta 20062, ki so: univerzalnost, dostop do kakovostnega varstva, 
enakost in solidarnost. 
Zdravstveni sistemi EU se med se boj vedno bolj povezujejo. K pove čanju takšnega povezovanja je 
bistveno prispeval za četek veljavnosti Direktive (EU) št. 24/20113 . Krepitev sodelovanja med 
zdravstvenimi sistemi bi morala prispevati k njihov emu boljšemu delovanju, ko se bodo spoprijemali 
z večjo mobilnostjo pacientov in zdravstvenih delavcev. 
V zadnjem desetletju so se evropski zdravstveni sistemi znašli pred vedno ve čjimi skupnimi izzivi: 
povečanje stroškov zdravstvenega varstva; star anje prebivalstva, ki je povezano z ve čjim številom 
kroničnih bolezni in polimorbidnosti, kar vodi k naraš čajočemu povpraševanju po zdravstvenem 
varstvu; pomanjkanje in neenakomerna porazdelit ev zdravstvenih delavcev; neenakost na podro čju 
zdravja ter neenakost pri dostopu do zdravstvenega varstva. 
Še več, v zadnjih letih je zaradi gospodarske krize prišlo do zmanjšanja razpoložljivih finan čnih 
sredstev, kar je še dodatno otežilo položaj držav članic pri zagotavljanju vzdržnosti svojih 
zdravstvenih sistemov4. Posledično je ogrožena zmožnost držav članic za zagotavljanje univerzalnega 
dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva. Zd ravstveni sistemi morajo biti prožni, saj se 
morajo učinkovito prilagajati spremenjenim okoliš činam in z omejenimi sredstvi reševati pomembne 
izzive. 
Vedno ve čja soodvisnost in številni skupni izzivi za htevajo tesnejše sodelovanje. Leta 2006 so se 
države članice dogovorile o skupnih ciljih gl ede dostopnosti, kakovosti in finan čne vzdržnosti 
zdravstvenega varstva v okviru odprte me tode koordinacije za socialno zaš čito in socialno 
vključenost5. Svet ministrov za zdravje je leta 2011 povab il k razmisleku na ravni EU, s katerim bi se 
državam članicam pomagalo zagotoviti sodobne, od zivne in vzdržne zdravstvene sisteme6. Priznal je, 
                                                            
1 V tem sporo čilu so zdravstveni sistemi opredeljeni kot sistemi, ki so namenjeni zagotavljanju storitev 
zdravstvenega varstva pacientom, na jsi gre za preventivne, diagnosti čne, kurativne ali paliativne storitve, katerih 
poglavitni namen je izboljšanje zdravja. 
2 Sklepi Sveta o skupnih vrednotah in na čelih zdravstvenih sistemov Evropske unije, UL C 146, 22.6.2006 
3 Direktiva 2011/24/EU, UL L 88, 4.4.2011. 
4 To je prav tako poudarjeno v Sklepih Sveta glede skupnega poro čila Odbora za ekonomsko politiko in 
Evropske komisije o zdravstvenih sistemih v EU (7. december 2010). 
5 Skupno mnenje Odbora za socialno zaš čito in Odbora za ekonomsko politiko o Sporo čilu Komisije „Delati 
skupaj, delati bolje: Nov okvir za odprto usklajevanje politik socialne zaš čite in vklju čevanja“, ki ga je 
10. marca 2006 podprl Svet EPSCO. 
6 Sklepi Sveta: na poti k sodobnim, odzivnim in vzdržnim zdravstvenim sistemom (6. junij 2011).  
 
3 
 „da je bilo vprašanje, kako zagotavljati pravi čen dostop do visokokakovostnih zdravstvenih storitev ob 
skromnih gospodarskih in drugih virih, vedno bi stveno, vendar se danes spreminja razsežnost in 
resnost položaja, ki bi lahko, če ne bomo ukrepali, postal klju čni dejavnik v gospodarskem in 
družbenem okolju EU“ . 
Decembra 2013 je Svet ministrov za  zdravje v svojih sklepih o „razmisleku o sodobnih, odzivnih in 
vzdržnih zdravstvenih sistemih“7 potrdil doseženi napredek in pozval k nadaljevanju dela na tem 
področju. 
V Letnem pregledu rasti za leto 20148 „je najpomembnejša prednostna naloga pove čati rast in 
konkuren čnost“, da bi se doseglo trajno okrevanje. S tem ciljem v mislih je v letnem pregledu rasti 
poudarjena potreba po izboljšanju u činkovitosti in finan čne vzdržnosti zdravstvenih sistemov, 
sočasno s spodbujanjem njihove u činkovitosti in ustreznosti pri iz polnjevanju socialnih potreb in 
zagotavljanju osnovnih socialnih varnostnih mrež . Prav tako se priznava pomembnost sektorja 
zdravstvenega varstva pri zmanjševanju socialnih posledic gospodarske krize in poudarja, da so 
storitve zdravstvenega varstva podro čje, ki bo v prihodnjih letih ustvarilo pomembne zaposlitvene 
možnosti. Predlaga se, da bi bilo treba razviti strategije dejavnega socialnega vklju čevanja, vklju čno s 
splošnim dostopom do cenovno dostopnih in  visokokakovostnih zdravstvenih storitev. 
To je bilo že poudarjeno leta 2013, ko je enajst držav članic9 v okviru evropskega semestra prejelo 
priporočilo za reformo svojih zdravstvenih sistemov. Ve čina teh priporo čil se je osredoto čala na 
vzdržnost in stroškovno u činkovitost zdravstvenih sistemov ter pozivala k reformam na podro čju 
bolnišnic, oblikovanja cen zdravstvenih storite v, ambulantne in primarne oskrbe. Tri priporo čila so 
pozivala tudi k ohranjanju ali izboljša nju dostopa do zdravstvenega varstva. 
Poleg tega, da je zdravje vrednota sama po sebi, je tudi predpogoj za gospodarsko blaginjo, kot to 
priznava delovni dokument služb Komisije o vlagan ju v zdravstvo, ki je del svežnja o socialnih 
naložbah10. Zdravje ljudi vpliva na gospodarstvo v smislu produktivnosti, ponudbe delovne sile, 
človeških virov in javne porabe. Sektor zdravstveneg a varstva v veliki meri temelji na inovacijah in 
ima velik pomen za gospodarstvo, saj pomeni 10 % BDP Evropske uni je. Poleg tega gre za visoko 
delovno intenzivno dejavnost in enega najobsežnejših  sektorjev v EU, saj je bilo leta 2010 v sektorju 
zdravstvenega varstva 8 % vseh delovnih mest v EU11. 
To sporočilo se na podlagi pridobljenih izkušenj in op ravljenega dela v preteklih letih ter ciljev 
nadaljnjega razvijanja pristopov na ravni EU osredoto ča na naslednje ukrepe: 
1. krepitev u činkovitosti zdravstvenih sistemov; 
2. večja dostopnost zdravstvenega varstva; 
                                                            
7 Sklepi sveta glede razmisleka o sod obnih, odzivnih in vzdržnih zdravstv enih sistemih (10. december 2013). 
8 COM(2013) 800. 
9 Avstrija, Bolgarija, Češka, Finska, Francija, Malta, Nem čija, Poljska, Romunija, Slovaška in Španija. 
10 COM(2013) 83.  
11 SWD(2012) 93, ki spremlja COM(2012) 173. 
 
4 
 3. večja prožnost zdravstvenih sistemov. 
2. Krepitev u činkovitosti zdravstvenih sistemov 
Učinkovitost, varnost in zadovoljstvo pacientov so  bistveni dejavniki za kakovost zdravstvenega 
varstva, ki je pomemben element uspešnih zdravstven ih sistemov. Na ravni EU trenutno poteka delo 
na področju zagotavljanja varnosti pacientov12, medtem ko je zadovoljstvo pacientov klju čno 
področje, ki mu bo v prihodnje treba posvetiti še dodatno pozornost. 
To sporočilo se osredoto ča na učinkovitost zdravstvenih sistemov, tj. njihovo zmožnost, da dosežejo 
pozitivne rezultate na podro čju zdravja, tj. izboljšajo zdravje prebivalstva. 
Merjenje u činkovitosti zdravstvenih sistemov bo po stajalo vedno pomembnejše, zlasti ker 
zdravstveni sistemi niso edini dejavnik pri izboljševanju našega zdravja. Čeprav med državami 
članicami še vedno obstajajo velike razlike glede pri čakovane življenjske dobe, na splošno živimo dlje 
in smo bolj zdravi kot prejšnje generacije. To je nenazadnje tudi posledica pomembnih 
javnozdravstvenih dosežkov in do sežkov na nezdravstvenih podro čjih. V prihodnje lahko pri čakujemo 
še dodatno izboljšanje, na primer zaradi zmanjšanja  števila kadilcev, manjše porabe alkohola, boljše 
prehrane in pogostejše telesne dejavnosti. Na sp lošno vlada soglasje, da je sektor zdravstvenega 
varstva mo čno prispeval k zdravju prebivalstva v zadnji h petdesetih oziroma šestdesetih letih. 
Zbiranje podatkov o primerjavi u činkovitosti zdravstvenih si stemov je še vedno v za četni fazi. V 
nadaljevanju so predstavljeni primeri, ki prikazujejo podro čja, na katerih je prispevek zdravstvenih 
sistemov k izboljšanju zdravja najbolj o čiten, podprti pa so z razpoložljivimi kazalniki na ravni EU 
(tj. perinatalna umrljivost, prepre čljiva umrljivost, stopnja incidence bolezni, ki se lahko prepre čijo s 
cepljenjem, in presejalni pregledi za odkrivanje raka). Ta primerjava kaže na velike razlike med 
državami članicami EU. 
Perinatalna umrljivost 
Perinatalna umrljivost se izra čuna kot vsota pozne umrljivosti zarodkov (po 28 tednih nose čnosti) in 
zgodnje neonatalne umrljivosti (v sedmih dneh po porodu). V primerjavi z umrljivostjo dojen čkov13 je 
manj povezana s socialno-ekonomskimi dej avniki in zato bolj zanesljiv kazalnik u činkovitosti 
zdravstvenih sistemov. 
                                                            
12 Priporočilo Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vklju čno s prepre čevanjem in obvladovanjem 
okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, UL C 151, 3.7.2009.  
13 Umrljivost dojen čkov je število smrti dojen čkov v prvem letu življenja na 1 000 rojstev. 
 
5 
 Graf 1: Stopnja perinatalne umrljivosti na 1 000 rojstev (leto 2011 ali najnovejši podatki) 
 
Vir podatkov: zbirka podatkov Eurostat, projekt Eu roperistat (ki ga je razvilo osebje Komisije) 
Stopnja perinatalne umrljivosti se je v zadnjih petih letih v ve čini držav članic zmanjšala, vendar se je 
v nekaterih državah pove čala. 
Preprečljiva umrljivost 
Preprečljiva umrljivost je opredeljena kot prezgodnja smrt, do katere ne bi smelo priti, če bi bilo 
zagotovljeno pravo časno in učinkovito zdravstveno varstvo. Je teme ljni kazalnik, ki se uporablja pri 
raziskovanju prispevka zdravstvenih  sistemov na rezultate na podro čju zdravja14. Preprečljiva 
umrljivost združuje standardizirane stopnje umrljivosti za izbran sklop bolezni, na katere naj bi imelo 
zdravstveno varstvo neposreden vpliv. 
Graf 2: Prepre čljiva umrljivost, standardizirane stopnje umrljivosti na 100 000 prebivalcev – leto 2010 
 
Viri podatkov: Eurostat (podatki za Gr čijo niso na voljo) 
                                                            
14 Pri primerjavah „prepre čljive umrljivosti“ bi bilo domnevno treba upoštevati stopnjo incidence bolezni in ne 
samo smrti, ki so povezane z zadevnimi boleznimi. Vendar primerljivih podatkov ni na voljo. 
 
6 
 Praktično vse države članice so med letoma 2000 in 2010 uspele zmanjšati stopnjo prepre čljive 
umrljivosti, čeprav se obsegi zmanjšanja med njimi mo čno razlikujejo. 
Nalezljive bolezni 
Na stopnjo incidence dolo čenih nalezljivih bolezni neposredno vpliva zagotavljanje ustreznih storitev 
zdravstvenega varstva, saj so cepljenja bistveno zman jšala stopnjo incidence bolezni, ki jih je mogo če 
preprečiti s cepljenjem ( čeprav iz nekaterih državah prihajajo zaskrbljujo či podatki, da se 
precepljenost zmanjšuje). 
Graf 3: Stopnje incidence bolezni, ki jih je mogo če preprečiti s cepljenjem – potrjeni primeri na 100 000 
prebivalcev – leto 2011 
meningokokna okužba hepatitis B mumps ošpice 
Viri podatkov: Letno epidemiološko sporo čilo ECDC za leto 2012 
Stopnje incidence se po državah članicah bistveno razlikujejo, četudi se osredoto čajo na majhen 
sklop bolezni, ki jih je mogo če preprečiti s cepljenjem (meningokokna okužba, hepatitis B, mumps in 
ošpice). 
Presejalni pregledi za odkrivanje raka 
Zgodnje diagnosticiranje raka debelega črevesa, materni čnega vratu in dojke v okviru organiziranih 
presejalnih programov prebivalstva je koristen približek u činkovitosti sistemov zdravstvenega varstva 
pri obravnavanju ogroženih sektorjev. Svet je priporo čil izvajanje takšnih programov v skladu z 
evropskimi smernicami za  zagotavljanje kakovosti15. 
Na podro čju odkrivanja raka dojke je bil dosežen najve čji napredek. Nacionalni presejalni programi na 
splošno izpolnjujejo smernice EU pri dolo čanju ciljne starostne skupin e (ženske, stare med 50 in 
69 let) ter o priporo čenih časovnih razmikih med posameznimi ma mografijami. Medtem ko evropske 
smernice opredeljujejo želen delež presejalnih pregledov v višini vsaj 75 % upravi čenih žensk (in 
sprejemljivo raven 70 %), so ta delež leta 2010 dosegle samo nekatere države članice. 
                                                            
15 Priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka; UL L 327, 16.12.2003. 
Glej tudi evropske smernice o zagotavlj anju kakovosti pri presejalnih pregledih in diagnosticiranju raka debelega 
črevesa, presejalnih pregledih raka materni čnega vratu in presejalnih pregledih in diagnosticiranju raka dojke. 
 
7 
 Graf 4: Presejalni pregled za raka dojke – odstot ek pregledanih žensk, starih med 50 in 69 let 
 
Vir podatkov: publikacija OECD „Pregled zdravs tva v Evropi“ leto 2012, nacionalne statistike  
Glavne ugotovitve 
V zvezi s temi specifi čnimi kazalniki se lahko oblikujejo nekatere uvodne ugotovitve, ki pa vseeno niso 
dovolj reprezentativne, da bi lahko omogo čale splošno vrednotenje zdravstvenih sistemov. 
Ugotovitve kažejo na velike razlike med državami članicami EU. Prav tako kažejo, da imajo rezultati 
na področju zdravja številne razsežnosti in jih je te žko opredeliti. Na splošno je ocenjevanje 
učinkovitosti zdravstvenih sistemov zapleten proces, saj se lahko u činki ukrepov v zdravstvenem 
varstvu pokažejo šele mnogo kasneje, primerljivost in  zanesljivost podatkov pa ostajata izziv. Vendar 
na tem podro čju poteka delo, da bi se stanje izboljšalo. 
Komisija je podprla razvoj glavnih evropskih kazalnik ov zdravja (ECHI), tj. sklop kazalnikov, s katerimi 
se spremljata zdravje prebivalcev in uspešnost zdr avstvenih sistemov. Izdana  so bila tudi številna 
poročila o oceni evropskih zdravstvenih sistemov. Še zlasti dragocena primera sta skupno poro čilo 
Odbora za ekonomsko politiko in Ev ropske komisije o zdravstvenih si stemih, ki je bilo objavljeno 
leta 2010, in publikacija „Pregled zdravstva v Ev ropi“, ki sta jo objavila OECD in Komisija. 
Še en pomemben ukrep je bil sprejet le ta 2013, ko je Odbor za socialno zaš čito oblikoval skupni okvir 
za ocenjevanje zdravstva, ki je kot orodje za pregle d na prvi stopnji namenjen odkrivanju morebitnih 
težav v zdravstvenih sistemih držav članic. Bistveno prispeva k primerjalnemu ocenjevanju uspešnosti 
zdravstvenih sistemov, saj upošteva razpoložljivost po datkov na ravni EU. Prek  okvirnih programov za 
raziskave in tehnološki razvoj so se financirali številn i projekti, s katerimi so se oblikovali kazalniki in 
metodologije za ocenjevanje uspešnosti zdravstvenih sistemov16. 
3. Večja d ostopnost zdravstvenih sistemov 
Zdravstveni sistemi morajo biti dostopni. To je eno od na čel Evropske socialne listine17, v kateri je 
poudarjen pomen preglednih meril za dostop do zdravljenja in obveznost držav, da zagotavljajo 
                                                            
16 Glej na primer projekte ECHO ( http://www.echo-health.eu ), Eurohope ( http://www.eurohope.info ) in 
EuroREACH ( http://www.euroreach.net ). 
17 Evropska socialna listina (spremen jena), Strasbourg, 3. maj 1996. 
 
8 
 ustrezen sistem zdravstvenega varstva, ki  nekaterih delov prebivalstva ne izklju čuje iz prejemanja 
storitev zdravstvenega varstva. 
Vendar je dostop do zdravstvenega varstva težk o izmeriti in na ravni EU ne obstaja iz črpna 
metodologija za spremljanje in spodbujanje dobre prakse. To bi bil pomemben korak k zmanjševanju 
neenakosti na podro čju zdravja18. 
Pogosto uporabljen kazalnik so razlike po EU v odstotkih prebivalcev, ki poro čajo o težavah pri 
dostopu do zdravniške oskrbe, povezanih19 z dostopnostjo zdravstvenih sistemov: čakalne dobe, 
potovalne razdalje in delitev stroškov. Venda r te ugotovitve izhajajo iz lastnega poro čanja o potrebah 
in so zato lahko kulturno pristranske, ko se primerjajo po posameznih državah. 
Graf 5: Prijavljene neizpolnjene potr ebe po zdravniških pregledih, razvrš čene po razlogih, delež 
prebivalstva 
(v %)
 
 
Vir: Eurostat, statistika o dohodku in življenjskih pogoji h za leto 2012 (podatki iz leta 2011 za AT in IE) 
Dostop do zdravstvenega varstva je re zultat medsebojnega delovanja razli čnih dejavnikov, vklju čno s 
sistemom zdravstvenega zavar ovanja (tj. kdo je upravi čen do zdravstvenega varstva), obsegom 
zdravstvenega zavarovanja (tj. do česa so upravi čeni državljani), cenovno dostopnostjo in 
razpoložljivostjo storitev zdravs tvenega varstva. Na dostop do zdravstvenega varstva prav tako 
vplivajo organiziranost in na čini upravljanja, ki se uporabljajo v zd ravstvenih sistemih. Pacienti lahko 
zdravstveno varstvo dojema jo kot težje dostopno, če so zdravstveni sistemi kompleksni in 
nepregledni. 
                                                            
18 COM(2009) 567. 
19 Upoštevajte, da se v tej raziskavi uvrstitev med „dru ge razloge“ nanaša na razloge, ki niso povezani z 
lokalnimi zdravstvenimi sistemi, npr. „ni časa“, „strah pred zdravnikom“ itd. 
 
9 
 
 
Zdravstveno zavarovanje prebivalstva 
Zdravstvene storitve se v glavnem financirajo iz javnih virov v prakti čno vseh državah članicah EU. 
Kritje zdravstvenega varstva je univerzalno ali skoraj univerzalno dostopno v vseh državah članicah, 
vendar so nekateri posamezniki iz za postavljenih okolij še vedno izklju čeni iz ustreznega 
zdravstvenega zavarovanja. 
Obseg kritja zdravstvenega zavarovanja Zdravljenja v okviru zdravstvenega varstva, financir ana iz javnih sredstev, se znotraj posameznih 
nacionalnih zdravstvenih sistemov razlikujejo. Zobozdravstvene in o česne storitve ter nekatere 
najsodobnejše metode zdravljenja se na primer krijejo samo v nekaterih državah članicah. V številnih 
državah članicah ni izrecne opredelitve zdravljenja, financiranega iz javnih sredstev. To otežuje 
primerjavo in analizo, ki bi lahko pomagali dose či soglasje glede najnižjih ali najprimernejših ravni 
zagotavljanja zdravstvenega varstva. 
Cenovna dostopnost Od posameznikov se pogosto zahteva finan čni prispevek za storitve, ki jih potrebujejo, in sicer v obliki 
delitve stroškov ali dopla čil. To lahko zagotavlja, da se zdravs tvene storitve uporabljajo odgovorno, 
obenem pa takšno dopla čilo ne bi smelo ovirati ali odvra čati ljudi od zdravstvenega varstva, ki ga 
potrebujejo. Ukrepi za omejevanje stroškov v zd ravstvenih sistemih, ki so namenjeni razumnejši 
uporabi zdravstvenega varstva, ne smejo neupravi čeno omejevati dostopa do visokokakovostnega 
zdravstvenega varstva. 
Razpoložljivost (zdravstveno osebje, oddaljenost zdravstvenih ustanov, čakalne dobe) 
Pacientom mora biti zagotovljen primeren dostop  do storitev zdravstvenega varstva: potovalne 
razdalje in čakalne dobe ne bi smele biti predolge za dostop do zdravstvenih storitev, ki jih 
potrebujejo. To je še zlasti velik izziv na podeželju in v oddaljenih krajih. 
Težave, povezane s potovalnimi razdaljami, bi se la hko rešile z bolj celostnimi modeli zdravstvenega 
varstva, ki izboljšujejo stike med pacienti in zd ravstvenimi sistemi, ter širšo uporabo rešitev s 
področja e-zdravja. 
 
10 
 Splošna evropska opredelitev, kako naj se merijo čakalne dobe, ne obstaja, čeprav ta pojem 
pomembno obravnavata Uredba (ES) št. 883/200420 in Direktiva (EU) št. 24/2011. To bi se lahko 
spremenilo, saj je Direktiva (EU) št. 24/2011 z ve čjo preglednostjo pojma „nepotrebnega odlašanja“ 
pri čakanju na zdravljenje pove čala odgovornost zdravstvenih sist emov glede dostopa do oskrbe. 
Zaradi staranja prebivalstva in porasta številnih kroni čnih bolezni so potrebne razli čne kombinacije 
znanj in spretnosti, kar se nanaša tudi na vseb ino programov zdravstvenega usposabljanja. Delitev 
med poklici bo z oblikovanjem multidisciplinarnih ek ip najverjetneje vedno manj toga. Povpraševanje 
po spretnostih in kompetencah v sektorju zdr avstvenega varstva se nenehno spreminja, vloge in 
poklici pa se bodo najverjetneje ra zvijali, da bi se lahko zadostilo  potrebam prebivalstva. Glede na 
visok delež telesno nedejavnega prebivalstva v EU in  s tem povezano zdravstveno tveganje bi morali 
imeti zdravstveni delavci na primer klju čno vlogo pri osveš čanju pacientov glede pomembnosti 
telesne dejavnosti, tudi v sodelovanju z drugimi sektorji, kot je na primer sektor športa21. 
Da bi lahko bili sistemi na črtovanja zdravstvenega usposabljanj a korak pred tem razvojem, morajo 
biti pametnejši in odzivnejši ter morajo uspe šneje pritegovati študente k opravljanju tistih 
specializacij, ki so nujno potrebne. 
Poleg tega podatki kažejo, da bi bilo treba ve č pozornosti namenjati zdravilom, saj delež zasebnih 
odhodkov, namenjenih zdravilom, bistveno presega tistega za druge storitve javnega zdravstvenega 
varstva. 
Nacionalne odlo čbe v zvezi s cenami in povra čili imajo posredne in neposredne u činke na dostopnost 
do zdravil po vsej EU, saj inovativni proi zvodi niso vedno dosegljivi v vseh državah članicah isto časno, 
v nekaterih državah pa sploh niso na voljo. 
V zvezi s tem je bil prvi korak k izboljšanju na rejen v okviru postopka družbene odgovornosti 
farmacevtskega sektorja, ki je spodbudil razpr ave med pristojnimi organi, odgovornimi za dolo čanje 
cen in povra čil, in drugimi deležniki, ter podprl pregledno izmenjavo informacij glede u činkovitejšega 
dostopa do zdravil. 
4. Izboljšanje prožnosti zdravstvenih sistemov 
Sodobni zdravstveni sistemi morajo ostati dostopni in u činkoviti, hkrati pa si prizadevati za 
dolgoročno vzdržnost. Da bi to lahko dosegli, morajo  ostati fiskalno vzdržni. Komisija države članice 
pri tem podpira, tako da zagotavlja an alize in napovedi ter daje priporo čila glede reform kot del 
procesa evropskega semestra. 
Zdravstveni sistemi bi morali biti  pozorni tudi na nefiskalne dejavnike. Morajo se znati u činkovito 
prilagajati spremenjenim okoliš činam ter prepoznati in uporabljati inovativne rešitve pri reševanju 
pomembnih izzivov – pomanjkanje zdr avstvenih delavcev/virov na dolo čenih podro čjih, 
                                                            
20 Uredba (ES) št. 883/2004 z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti, UL L 166, 
30.4.2004. 
21 Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2013 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti v razli čnih 
sektorjih, UL C 354, 4.12.2013. 
 
11 
 nepričakovano pove čanje števila pacientov (npr. v času epidemij) itd. – z omejenimi sredstvi. Druga če 
povedano, morajo biti prožni in takšni ostati tudi v prihodnje. 
Vsi zdravstveni sistemi v EU se niso znali enako dobr o odzvati na gospodarsko kr izo, nekateri od njih 
pa so morali v zelo kratkem času izvesti obsežne in v časih tudi bole če reforme. Komisija je na podlagi 
izkušenj, pridobljenih v času zadnjih reform, opredelila naslednje dejavnike prožnosti, ki so nekaterim 
zdravstvenim sistemom omogo čili ohraniti dostopne in u činkovite storitve zdravstvenega varstva za 
prebivalstvo. 
Prožni 
zdravstveni 
sistemiStabilen 
mehanizem 
financiranja
Metode 
preudarnega 
prilagajanja 
tveganjem 
Dobro 
upravljanjePrimerna cena 
zdravstvenih 
storitev
Informacijski 
tokovi v sistemuZadostno število 
ustrezno 
usposobljenega 
zdravstvenega 
osebja
 
Stabilni mehanizmi financiranja  
Stabilno financiranje omogo ča učinkovito na črtovanje vlaganj in nemoteno delovanje storitev pri 
organizaciji in upravljanju zdravstvenega varstva. Zdr avstveni sistemi, katerih financiranje temelji na 
manj stabilnih virih prihodkov, so bolj izpostavlje ni zunanjim pretresom, npr. sistemi, ki se pri 
financiranju v veliki meri zanašajo na prispevke na podlagi zaposlitve, so bolj izpostavljeni posledicam 
povečanja brezposelnosti. Stabilnost sredstev lahk o zagotovijo prihranki ali druge proticikli čne 
formule za vladne prora čunske prenose. 
Metode preudarnega prilagajanja tveganjem Usklajen sistem prilagajanja tvegan jem in združevanja tveganj je klju čno orodje, ki zagotavlja, da je 
poraba sredstev v skladu s potrebami. Ko posame zne zdravstvene zavarovalnice poberejo socialne 
prispevke ali zavarovalne premije, se na po dlagi mehanizma za prilaganje tveganjem/izena čevanje 
tveganj upoštevajo velikost, struktura po starosti in spolu ter pri čakovan vzorec obolenj 
posameznikov, zavarovanih v vsakem skladu. S tem se prepre čita selekcija pacientov in diskriminacija 
ter se zagotovi, da so vlaganja prilagojena potrebam. 
 
12 
 Dobro upravljanje 
Pri upravljanju gre za natan čno opredeljene odgovornosti glede vodenja zdravstvenega sistema in 
njegovih glavnih sestavnih delov, skupaj z mo čnim vodstvom, mehanizmi finan čne odgovornosti ter 
jasno organizacijsko strukturo. To omogo ča, da se sistemi hitro prilagodijo novim ciljem in 
prednostnim nalogam ter okrepijo svojo sposobno st odzivanja na pomembne izzive, s tem ko 
opredeljujejo in vzpostavljajo ukrepe, ki podpirajo pametne odlo čitve glede vlaganj. 
Informacijski tokovi v sistemu Dobro poznavanje prednosti in po manjkljivosti ter sposobnost spremljanja informacij, vklju čno na 
ravni posameznih pacien tov ali izvajalcev zdravstvenega varstva, omogo ča upravljavcem zdravstvenih 
sistemov, da v posameznih podsektorjih spre jemajo prilagojene in z dokazi podprte odlo čitve. 
Informacijski sistemi, ki temeljijo na e-zdravju, omogo čajo in podpirajo krepitev informacijskih 
sistemov znanja. Še ve č, e-zdravje lahko zagotovi bolj prilagojeno  zdravstveno varstvo, ki je bolj ciljno 
usmerjeno, u činkovito in uspešno ter prispeva k zmanjšanju napak in skrajša čas hospitalizacij. 
Primerna cena zdravstvenih storitev Pri razumevanju kompleksnosti procesov, ki vodijo od stroškov do rezultatov, je bistveno pojasniti, na 
kakšen na čin stroški ustrezajo človeškim in fizi čnim virom, kako viri prispevajo k dejavnostim 
(npr. kirurški posegi, diagnosti čni testi), kako se dejavnosti razvrš čajo glede na zdravstveni poseg, ter 
končno, kakšen je vpliv zdravstv enih posegov na zdravje. 
Ocenjevanje zdravstvene tehnologije je klju čnega pomena, da se zagotovi skupna metoda za 
vrednotenje u činkovitosti posegov in pravilno obra čunavanje stroškov za storitve ter da se lahko zato 
nosilcem odlo čanja sredstva dodelijo na naju činkovitejši na čin. 
Sposobnost natan čnega izračunavanja stroškov storitev zdravstv enega varstva ni potrebna samo za 
spremljanje odhodkov, ampak je tudi predpogoj za u činkovite odlo čitve glede vlaganj in prednostnih 
nalog. 
Zadostno število ustrezno usposobljenega zdravstvenega osebja Zadostno število visoko usposoblje nega in motiviranega zdravstvenega osebja z ustreznim znanjem in 
spretnostmi je klju čnega pomena za iskanje inovativnih rešite v v okviru organizacijskih in tehnoloških 
sprememb. U činkovita struktura spodbud je bistvenega pomena pri ve čji uspešnosti zdravstvenih 
delavcev in usmerjanju pozornosti na ne posredno zagotavljanje zdravstvenega varstva.
 
5. Progr am EU za u činkovite, d ostopne in prožne zdravstvene 
sisteme 
Glavno odgovornost za zdravstvene sisteme imajo države članice. EU je sprejela številne ukrepe, s 
katerimi lahko podpira države članice, zlasti z zagotavljanjem smernic in orodij za spremljanje ali 
vrednotenje. 
 
13 
 Komisija je ustanovila neodvisno skupino strokovn jakov, ki svetuje v zvezi z vlaganji v zdravstvo22. Ta 
skupina bo Komisiji zagotavljala analize in priporo čila glede številnih obravnavanih vprašanj. 
Podpora za krepitev u činkovitosti zdravstvenih sistemov 
Ocenjevanje uspešnosti zdravstvenih sistemov  Svet ministrov za zdravje je pozval države članice, naj pri oblikovanju politik, odgovornosti in 
preglednosti uporabljajo ocenjevanje uspešnosti zdravstvenih sistemov, prav tako pa je pozval 
Komisijo, da države članice podpira pri uporabi ocenjevanja uspešnosti zdravstvenih sistemov.  
V odgovor na ta poziv bo skupno sodelovanje pri ocenjevanju uspešnosti zdravstvenih sistemov 
državam članicam zagotovilo orodja in metodologije, vklju čno z: 
• uporabljanjem raziskav, ki jih financira EU, v zvezi z ukrepi in kazalniki za ocenjevanje 
uspešnosti; 
• opredelitvijo meril in postopkov za izbor prednostnih nalog za ocenjevanje uspešnosti 
zdravstvenih sistemov na nacionalni ravni in ravni EU; 
• razvijanjem prilagojenega sistema poro čanja; 
• krepitvijo sodelovanja z mednarodnimi organizaci jami, zlasti z OECD in Svetovno zdravstveno 
organizacijo. 
To sodelovanje lahko prav tako omogo či bolj ciljno usmerjeno delovanje  na ravni EU za zmanjševanje 
neenakosti, tako da se zagotovi podpora državam članicam, ki so po uspešnosti pod povpre čjem EU, 
kar pripomore k izboljšanju njihovega položaja. Prav ta ko bi lahko bilo sodelovanje koristno pri tem, 
da bi državam članicam pomagalo izpolniti zahteve na podlagi Direktive (EU) št. 24/2011 o 
informacijah o standardih varnosti in kakovosti. 
Kakovost zdravstvenega varstva, vklju čno z varnostjo pacientov 
Komisija namerava spomladi 2014 predstaviti svoje drugo poro čilo v zvezi z izvajanjem priporo čil 
Sveta o varnosti pacientov
23. Na podlagi ugotovitev tega poro čila namerava obravnavati ukrepe, s 
katerimi bi se še dodatno izboljšala  varnost pacientov ter zmanjšale neupravi čene razlike med in 
znotraj držav članic.  
Ugotovitve nedavnega javnega posv etovanja o varnosti pacientov in kakovosti zdravljenja kažejo, da 
obstaja veliko zanimanje za oblikovanje širšega pr ograma EU, s katerim bi se obravnavala vprašanja, 
ki vplivajo na kakovost v zdravstvenem varstvu.  Komisija namerava sprejeti nadaljnje ustrezne 
ukrepe. 
Povezovanje zdravstvenega varstva 
                                                            
22 Sklep Komisije z dne 5. julija 2012 o ustanovitvi medsektorske in neodvisne skupine za svetovanje o 
učinkovitih na činih vlaganja v zdravstvo , UL C 198, 6.7.2012 . 
23 Prvo poro čilo je bilo objavljeno leta 2012: COM(2012) 658. 
 
14 
 Povezovanje zdravstvenega varstva bi moralo potekati med razli čnimi ravnmi zdravstva (primarna 
oskrba, bolnišni čna oskrba itd.) ter med zdravstvenim in soci alnim varstvom, zlasti pri starejših ljudeh 
ali posameznikih s kroni čnimi boleznimi. 
Reforme držav članic za zmanjšanje odvisnosti njihov ih zdravstvenih sistemov od bolnišni čne oskrbe z 
boljšim povezovanjem zdravstvenega varst va so lahko priložnost za izmenjavo u čnih izkušenj na 
ključnih podro čjih in za odgovore na naslednji vprašanj:  
• Katere paciente bi bilo mogo če bolj ali enako kakovostno zdraviti zunaj bolnišnice? 
• Kako uspešno zmanjšati število bolnišni čnih zdravljenj, ki se jim je mogo če izogniti? 
Skupina strokovnjakov za vlaganja  v zdravstvo je objavila poro čilo o primarni oskrbi in povezovanju 
zdravstvenega varstva, na podlagi katerega je Komisija za čela javno posvetovanje, da bi opredelila 
nova podro čja za razmislek. 
Večja dostopnost zdravstvenega varstva 
Zdravstveno osebje v EU Ugotovljene so bile velike vrzeli glede zmožnosti držav članic za na črtovanje prihodnjih potreb po 
zdravstvenem osebju, ki se nanašajo na obseg ter potrebne kombinacije spretnosti, da bi se 
učinkovito zadovoljile pri čakovane potrebe zdravstvenega varstva. 
Rezultati akcijskega na črta o zdravstvenem osebju
24 bodo pripomogli k boljšemu napovedovanju 
prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih ter omogo čili pomemben vpogled v usposabljanje 
prihodnjih generacij zdravstvenih delavcev  z ustreznim znanjem in spretnostmi. Pove čanje 
razpoložljivih podatkov za izboljšanje nacionalnih sistemov na črtovanja lahko prav tako pomaga 
obravnavati izzive glede mobilnosti zdravstvenega oseb ja in poiskati rešitve, ki upoštevajo pravico do 
prostega gibanja v EU. 
Prizadevanja pri na črtovanju števila zdravstvenega oseb ja bi morala obroditi dolgoro čne rešitve na 
ravni EU, da se zagotovi zadostno število primerno  usposobljenih zdravstvenih delavcev z ustreznim 
znanjem in spretnostmi, ki bodo zagotavljali zdravstv eno oskrbo tistim, ki jo bodo potrebovali. Da bi 
se v prihodnje države članice izognile pomanjkanju zdravstven ih delavcev ter neusklajenosti med 
ponudbo in povpraševanjem po spretnostih, namera va Komisija z njimi še naprej sodelovati pri 
oblikovanju priporo čil, skupnih orodij, kazalnikov in smernic ter tako okrepiti podporo EU pri 
načrtovanju držav članic. 
Stroškovno u činkovita uporaba zdravil  
EU potrebuje konkuren čno farmacevtsko industrij o. Zato morajo države članice in Komisija nadalje 
premisliti, kako uskladiti cilje politik glede zago tavljanja dostopnosti zdravstvenega varstva za vse 
državljane EU in potrebo po omejitvi stroškov. Razmisliti bi bilo treba o boljšem sodelovanju pri 
vzpostavitvi mehanizmov za ve čjo preglednost in u činkovitejše usklajevanje, s katerimi bi se zmanjšali 
                                                            
24 SWD(2012) 93, ki dopolnjuje COM(2012) 173. 
 
15 
 nezaželeni u činki, ki bi jih lahko imeli trenutni nacionalni sistemi dolo čanja cen v smislu dostopnosti 
po vsej EU. 
Optimalno izvajanje Direktive (EU) št. 24/2011 Direktiva (EU) št. 24/2011 omogo ča pacientom ve čjo izbiro na podro čju zdravstvenega varstva in jim 
pomaga, da se z njihovim zdravljenjem ne odla ša po nepotrebnem. Direktiva bo izboljšala 
preglednost s tem, da od držav članic zahteva, da vzpostavijo nacionalne kontaktne to čke, ki bodo 
državljanom zagotavljale informacije, vklju čno z njihovimi pravicami in upravi čenostjo, varnostjo 
pacientov in kakovostjo zdravstven ih standardov. Prav tako poziva k boljšemu razumevanju košarice 
pravic. Države članice morajo zagotoviti, da se vse dolo čbe te direktive ustrezno izvajajo. Komisija bo 
pozorno spremljala, kako bodo države članice uporabljale pojem nepotrebnega odlašanja. 
Referenčne mreže bodo spodbujale sodelovanje med visoko  specializiranimi izvajalci po vseh državah 
članicah, kar bo pacientom z nizkoprevalen čnimi, zapletenimi ali redkimi boleznimi omogo čilo dostop 
do visokokakovostnega zdravljenj a. Komisija namerava objaviti ra zpise za prijavo interesa za članstvo 
v evropski referen čni mreži, ki bi lahko prav tako zagotavlja la usposabljanje zdravstvenih delavcev in 
podporo pri oblikovanju skupnih zahtev  glede zagotavljanja kakovosti. 
Večja prožnost zdravstvenih sistemov 
Dejavnike prožnosti v zdravstvenih sistemih in na čine, kako jih oblikovati, je nujno nadalje prou čevati. 
Države članice bi morale bolje analizirati te dejavnike na podlagi svojih nacionalnih izkušenj. To bi 
moralo dopolnjevati delo EU na podro čju izmenjave dobrih praks in oblikovanja ukrepov politik. 
Naslednji pristopi bodo koristni pri izboljšanju prožnosti zdravstv enih sistemov v Evropski uniji. 
Ocenjevanje zdravstvene tehnologije  Ocenjevanje zdravstvene tehnologije je znanstveni  pristop, s katerim se vrednoti relativni u činek, ki 
ga določena zdravstvena tehnologija ima na zdravstveno stanje, tako da odgovarja na vprašanja, kot 
so:  
• Ali tehnologija deluje uspešno? 
• Komu je namenjena? 
• Kako visoki so stroški? 
• Kako dobro deluje v primerjavi z alternativnimi tehnologijami? 
Ocenjevanje zdravstvene tehnologije se je izkazalo kot u č
inkovito orodje za izboljšanje dostopa 
pacientov do inovativnih tehnologij in spodbujanje u činkovitejšega dodeljevanja sredstev. 
Države članice sodelujejo pri ocenjevanju zdravstvenih  tehnologij v okviru mreže, ustanovljene z 
Direktivo (EU) št. 24/2011. Komisija podpira viso ko zastavljen cilj glede mreže za ocenjevanje 
zdravstvene tehnologije, predvsem v smislu, da bi mo rale biti skupno pridobljene informacije v zvezi z 
ocenjevanjem zdravstvene tehnologije ponovno uporabl jene na nacionalni ravni. To bo zmanjšalo 
podvajanje dela regulatorjev, organov in indu strije, povezanih z ocenjevanjem zdravstvene 
 
16 
 tehnologije, ter bo pripeljalo do skupnega razumevanja klini čnih vidikov zdravstvenih tehnologij 
(tj. njihova relativna varnost in u činkovitost/uspešnost). 
V prihodnjih letih se bo razvila še bolj ambicioz na in stabilna struktura za podporo znanstvenemu 
sodelovanju na podro čju ocenjevanja zdravstvene tehnologije . Komisija v sodelovanju z mrežo za 
ocenjevanje zdravstvene tehnologije prip ravlja možne predloge v zvezi s tem. 
Zdravstveni informacijski sistem Pri vsakem posegu za pove čanje prožnosti zdravstvenega sist ema je treba upoštevati tudi sam 
sistem. Odlo čitve o vlaganju ali prenehanju vlaganja v posebne sektorje morajo temeljiti na 
razumevanju procesov, ki upravljajo te sektorje , ter vplivu takšnih posegov na zdravstvene in 
gospodarske parametre. 
Države članice bi morale zato vlagati v razvoj svojih  informacijskih tokov, da bi se na primer 
informacijski tokovi na ravni pacienta ustrezno usmerili k vsem potrebnim izvajalcem zdravstvenega 
varstva ali da bi se podprla u činkovitejša in bolj vzdržna reorgani zacija zdravstvenih sistemov in 
storitev
25. 
Komisija razmišlja, da bi podprla države članice pri ustanovitvi trajnostnega in povezanega 
zdravstvenega informacijskeg a sistema EU, zlasti s prou čevanjem potenciala, ki bi ga imel celovit 
Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture  (ERIC) v zvezi z informacijami o zdravju. 
E-zdravje Komisija mo čno spodbuja sodelovanje med državami članicami na podro čju e-zdravja ter jih podpira 
pri razvijanju in izvajanju stroškovno u činkovitih in interoperabilnih rešitev, namenjenih izboljšanju 
zdravstvenih sistemov
26. Komisija v skladu z Direktivo (EU) št. 24/2011 podpira mrežo za e-zdravje, ki 
skuša dose či trajnostne koristi evropskih sistemov in stor itev e-zdravja ter interoperabilnih aplikacij. 
Akcijski na črt e-zdravja za obdobje 2012–2020 prav tako poudarja koristi storitev e-zdravja za 
državljane, paciente in izvajalce zdravstvenega var stva ter predlaga posebne ukrepe za odpravljanje 
ovir pri razvijanju teh storitev. 
Potrebna so nadaljnja prizadevanja za razvoj u činkovitih in interoperabilnih telemedicinskih storitev. 
Evropske referen čne mreže bodo enkratna priložnost, da se  telemedicina uvede in preskusi v EU. 
6. Zaklju čne ugotovitve 
V Letnem pregledu rasti za le to 2013 je zapisano: „Glede na  demografske izzive in pove čanje 
odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi  bilo treba izvesti tudi reforme sistemov 
zdravstvenega varstva, da bi se zagotovili stroškovna u činkovitost in vzdržnost, pri čemer bi se 
                                                            
25 G l e j  s k l e p e  p o r o čila projektne skupine za e-zdravje z naslovom „Redesigning health in Europe for 2020“ 
(„Preoblikovanje zdravstva v Evropi za leto 2020“), ki oblikovalce politik poziva, da uporabijo mo č podatkov: 
http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/eu-ta sk-force-ehealth-redesig ning-health-europe-2020 . 
26 COM(2012) 736.  
 
17 
 učinkovitost teh sistemov ocenjevala glede na dvojni cilj bolj u činkovite porabe javnih sredstev in 
dostopa do visokokakovostnega zdravstvenega varstva“. 
Zmožnost držav članic, da bodo lahko v prihodnje vsem pr ebivalcem zagotavljale visokokakovostno 
zdravstveno varstvo, bo odvisna od pove čanja prožnosti zdravstvenih sistemov in njihove 
sposobnosti kosanja s prihajajo čimi izzivi. Pri doseganju tega pa morajo biti obenem še naprej 
stroškovno u činkoviti in fiskalno vzdržni. 
Čeprav je to v prvi vrsti naloga držav članic, so v tem sporo čilu izpostavljene številne pobude, s 
katerimi lahko EU podpira oblikovalce politik v državah članicah. EU bo morala te pobude razvijati in 
jih nadgraditi, da se bodo lahko dosegla pri čakovanja državljanov glede visokokakovostnega 
zdravstvenega varstva. Poudarek bo moral biti na metodah in orodjih, ki bodo državam članicam 
omogočala, da dosežejo ve čjo učinkovitost, dostopnost in prožnost  svojih zdravstvenih sistemov v 
skladu s priporo čili za reforme, naslovljenimi na države članice v okviru evropskega semestra. Države 
članice se spodbuja, naj za izvajanje reform, opredeljenih v teh priporo čilih, uporabijo evropske 
instrumente financiranja. 
Program EU za u činkovite, dostopne in prož ne zdravstvene sisteme
Krepitev u činkovitosti Ve čja dostopnost Večja prožnost
Ocenjevanje uspešnosti 
zdravstvenih sistemov
Varnost pacientov in 
kakovost zdravstvenega 
varstva
Povezovanje zdravstvenega 
varstvaNačrtovanje števila 
zdravstvenega osebja v EU
Stroškovno u činkovita 
uporaba zdravil
Optimalno izvajanje 
Direktive (EU) št. 24/2011Ocenjevanje zdravstvene 
tehnologije
Zdravstveni informacijski 
sistem
E-zdravje