Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 398/18)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek za spremembo v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Münchener Bier“

EU št.: PGI-DE-0516-AM04 – 25. julij 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Ime: Verein Münchener Brauereien e.V.

Naslov: Oskar-von-Miller-Ring 1, 80333 München

Telefon: +49 244184770

Faks: +49 244184780

E-naslov: Manfred.newrzella@muenchener-bier.de

Pravni interes:

Vložnik je isti kot prvotni vložnik. To je združenje proizvajalcev in predelovalcev zadevnega proizvoda.

2. Država članica ali tretja država

Nemčija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Geografsko območje

☐ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezava z geografskim območjem

☐ Označevanje

☐ Drugo [Navedite.]

4. Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

(b) Opis

(1) Točka 3.2 specifikacije proizvoda – enotnega dokumenta

Zahteva se, da se vrsta in izraz „Diät-Pils“, skupaj s celotnim opisom, ki sledi, črtajo iz navedenih vrst piva.

(i) Izvirno besedilo: „‚Diät-Pils‘ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 8,5–9,3 Vsebnost alkohola v %: 4,3–4,9 Barva (enote EBC): 5,0–6,5 Evropske enote za grenkost: 26,0–30,0 Nizka vsebnost ogljikovih hidratov, rahlo trpek in suh okus.“

(ii) Nadomestno besedilo: Ni besedila.

(iii) Razlogi: S šestnajsto uredbo o spremembah (16. ÄndV) z dne 1. oktobra 2010 (BGBl. I str. 1306) je bil razveljavljen člen 12 nemške uredbe o dietetičnih živilih (Verordnung über diätetische Lebensmittel, DiätV). V skladu s členom 28(4) navedene uredbe so se dietetična živila za diabetike v skladu z različico uredbe, ki je bila v veljavi do 8. oktobra 2010, lahko tržila do 9. oktobra 2012. Po koncu prehodnega obdobja se lahko dietetična živila za diabetike, ki niso v skladu z uredbo, prodajajo do konca njihovega minimalnega roka trajanja. Ker so se prehodna obdobja končala že pred precej časa, proizvoda, navedenega kot „Diät-Pils“ („dietetični Pils“), ni več mogoče tržiti, zato ga je treba odstraniti iz specifikacije proizvoda.

(2) Točka 3.2 specifikacije proizvoda – enotnega dokumenta

Zahteva se, da se vrsta in izraz „ICE-Bier“, skupaj s celotnim opisom, ki sledi, črtajo iz navedenih vrst piva.

(i) Izvirno besedilo: „‚ICE-Bier‘ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 11,2 Vsebnost alkohola v %: 4,9 Barva (enote EBC): 6,5 Evropske enote za grenkost: 20,0 Harmonično, polnega in bogatega okusa.“

(ii) Nadomestno besedilo: Ni besedila.

(iii) Razlogi: Pivo vrste „ICE-Bier“ se ne proizvaja že več let. Zaradi ohranjanja tradicije se ta vrsta črta iz specifikacije proizvoda.

(3) Točka 3.2 specifikacije proizvoda – enotnega dokumenta

Zahteva se, da se vrsta in izraz „Oktoberfestbier“, skupaj s celotnim opisom, ki sledi, črtajo iz navedenih vrst piva.

(i) Izvirno besedilo: „‚Oktoberfestbier‘ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 13,6–14,0 Vsebnost alkohola v %: 5,3–6,6 Barva (enote EBC): 6,0–28,0 Evropske enote za grenkost: 16,0–28,0 Svetlo, zlatorumene do jantarjeve barve ali temno, bogatega, zelo polnega okusa, nežno ali sladasto do rahlo hmeljno, z zelo malo grenkobe ali z močnim, nekoliko sladkim okusom.“

(ii) Nadomestno besedilo: Ni besedila.

(iii) Razlogi: Pivo „Oktoberfestbier“ samo ni zaščiteno, temveč le ZGO „Münchener Bier“. Vložnik je medtem vložil zahtevek za pridobitev ločene zaščitene geografske označbe za pivo „Oktoberfestbier“. Evropska komisija je v okviru tega postopka vložitve zahtevka za ločeno ZGO za pivo „Oktoberfestbier“ menila, da je vključitev piva „Oktoberfestbier“ na seznam piv, za katera se uporablja ZGO „Münchener Bier“, v nasprotju z zahtevami Uredbe (EU) št. 1151/2012. Da bi bilo lahko pivo „Oktoberfestbier“ registrirano kot ločena ZGO, ne more biti več vključeno v „Münchener Bier“.

(4) Točka 3.2 specifikacije proizvoda – enotnega dokumenta

Zahteva se, da se besedilo iz alinee (ii) vstavi na koncu navedene točke, po povzetku navedenih vrst piva, ki sledi seznamu vrst piva (tj. po oddelku „Nähr-/Malzbier“):

(i) Izvirno besedilo: Ni besedila.

(ii) Nadomestno besedilo: „Za navedene vrednosti veljajo zakonska odstopanja, ki jih priznavajo pristojni organi za nadzor živil na Bavarskem. Odstopanja je treba upoštevati tudi pri analizi navedenih vrednosti.“

(ii-2) Nadomestno besedilo, dodano le specifikaciji proizvoda in ne enotnemu dokumentu „Pregled: Analitična in zakonska odstopanja 1. Vsebnost ekstrakta v sladici (a) Piva z nizko vsebnostjo ekstrakta v sladici => +/- 0,3 mas. % (b) Točeno pivo => +/- 0,3 mas. % (c) Navadno pivo => +/- 0,3 mas. % (d) Močno pivo => +/- 0,5 mas. % (e) V steklenici prevreto pivo => +/- 0,5 mas. % 2. Vsebnost alkohola (a) do 5,5 vol. % => +/- 0,5 vol. % (b) več kot 5,5 vol. % => +/- 1,0 vol. % 3. Barva Enote EBC => +/- 5 EBC 4. Grenkost Enote za grenkost EBC => +/- 5 EBC“

(iii) Razlogi: Preiskovalni organi napačno sprejmejo odstopanja in nihanja pri meritvah, ki so opredeljena z zakonom in jih priznavajo zadevni organi za nadzor živil na Barvarskem, le če so navedena v specifikaciji proizvoda ali so v njej napotila nanje. Vendar je Evropska komisija očitno menila, da ta odstopanja veljajo v vsakem primeru in jih je treba upoštevati. Zato se ne navajajo v enotnem dokumentu, zaradi jasnosti pa bi morala biti navedena v specifikaciji proizvoda. Če organi menijo, da je navedba odstopanj pri meritvah kakor koli potrebna, jih je treba vključiti.

(5) Točka 3.3 enotnega dokumenta

Zahteva se nadomestitev sedanjega besedila z besedilom iz alinee (ii).

(i) Izvirno besedilo: „Sestavine morajo biti slad, hmelj, kvas in voda. Voda mora izvirati iz terciarnih plasti prodnate ravnine znotraj meja mesta München.“

(ii) Nadomestno besedilo: „Proizvodnja poteka v skladu z münchenskim zakonom o čistosti piva (‚Münchener Reinheitsgebot‘) iz leta 1487 v obliki člena 9 nemškega začasnega zakona o pivu (‚Vorläufiges Biergesetz‘). Sestavine morajo biti slad, hmelj, kvas in voda. Poleg tega mora biti voda pridobljena iz zasebnih globokih vrtin znotraj meja mesta München, ki jih napaja vodonosnik iz terciarnih molasnih usedlin peščenjaka in konglomerata. Trenutno so te globoke vrtine globoke približno 140 m do 250 m, odvisno od lokacije. Münchenska komunalna voda teh pogojev ne izpolnjuje.“

(iii) Razlogi:

Omejitev tega na najpomembnejšo sestavino se ne zdi ustrezna in je v nasprotju z namenom Uredbe (EU) št. 1151/2012. Poleg tega organi in predstavniki EU vložnike spodbujajo, naj navedejo vse sestavine. Evropska komisija je vložnike spodbudila tudi, naj to besedilo vključijo v točko 3.3, namesto da bi ga navedli v točki 3.2, kot je bilo prvotno zahtevano.

Poleg tega mora biti razlikovanje od drugih pivovarn glede surovine „voda“ jasnejše, zlasti v zvezi z münchensko komunalno vodo, ki jo uporabljajo druge pivovarne in ki izhaja iz različnih regij zunaj Münchna.

(e) Metoda proizvodnje

Specifikacija proizvoda

Zahteva se nadomestitev tretjega stavka te točke z drugačnim stavkom in vstavitev dveh novih stavkov za njim.

(i) Izvirno besedilo: „Münchenske pivovarne uporabljajo vodo iz lastnih globokih črpališč na prodnati ravnini na območju mesta, od katerih številna segajo do terciarnih plasti.“

(ii) Nadomestno besedilo: „Poleg tega mora biti voda pridobljena iz zasebnih globokih vrtin znotraj meja mesta München, ki jih napaja vodonosnik iz terciarnih molasnih usedlin peščenjaka in konglomerata. Trenutno so te globoke vrtine globoke približno 140 m do 250 m, odvisno od lokacije. Münchenska komunalna voda teh pogojev ne izpolnjuje.“

(iii) Razlogi: Razjasnitev glede surovine „voda“ je treba uporabiti dosledno v celotnem dokumentu.

(f) Povezava z geografskim območjem

(1) Prvi in drugi stavek drugega odstavka podpostavke 2 „Posebnosti proizvoda“ enotnega dokumenta.

Zahteva se sprememba druge polovice prvega stavka in drugega stavka ter vstavitev novega, tretjega stavka za njima.

(i) Izvirno besedilo: „[...] zlasti na dejstvu, da münchenske pivovarne vodo za proizvodnjo piva pridobivajo iz globokih črpališč na prodnati ravnini na območju mesta. Ta črpališča segajo do terciarnih plasti in so globoka do 250 m.“

(ii) Nadomestno besedilo: „[...] zlasti na dejstvu, da münchenske pivovarne vodo za varjenje piva pridobivajo iz lastnih globokih vrtin znotraj mestnih meja, ki jih napaja vodonosnik iz terciarnih molasnih usedlin peščenjaka in konglomerata. Trenutno so te globoke vrtine globoke približno 140 m do 250 m, odvisno od lokacije. Münchenska komunalna voda teh pogojev ne izpolnjuje.“

(iii) Razlogi: Razjasnitev glede surovine „voda“ je treba uporabiti dosledno v celotnem dokumentu.

(2) Deseti odstavek (z enim stavkom) podpostavke 3 „Vzročna povezava“ specifikacije proizvoda – enotnega dokumenta Zahteva se nadomestitev dveh besed v tem odstavku/stavku z drugačno besedo. (i) Izvirno besedilo: „Ti pivski vrtovi, praznovanje ‚Oktoberfest‘ in mestne restavracije so prav tako imele pomembno vlogo pri uveljavitvi slovesa piva ‚Münchner Bier‘ po vsem svetu.“ (ii) Nadomestno besedilo: „Ti pivski vrtovi, festivali piva in mestne restavracije so seveda prav tako imeli pomembno vlogo pri uveljavitvi slovesa piva ‚Münchener Bier‘ po vsem svetu.“ (iii) Razlogi: Če se izraz „Oktoberfest“ črta, niso potrebne utemeljitve v zvezi s tem pivom ali v zvezi z njegovo vsebino. Besedilo je treba zaradi jasnosti temu prilagoditi.

(3) Dvanajsti odstavek podpostavke 3 „Vzročna povezava“ specifikacije proizvoda – enotnega dokumenta

Zahteva se črtanje tega odstavka.

(i) Izvirno besedilo: „Praznovanje, ki se pogosto posnema, vendar ostaja nepresegljivo, je t.i. ‚Oktoberfest‘, ki je bil prvič organiziran leta 1810, razvil pa se je iz konjskih dirk. Po vsem svetu poteka več kot 2 000 različnih praznovanj, podobnih ‚Oktoberfestu‘. Tudi ‚Oktoberfest‘ in pivo ‚Oktoberfestbier‘, ki se na njem streže in je lahko proizvedeno le v münchenskih pivovarnah, prispevata k velikemu slovesu piva ‚Münchner Bier‘ po svetu. Münchenski ‚Oktoberfest‘ vsako leto v povprečju obišče več kot šest milijonov ljudi, ki želijo poskusiti svetovno znano pivo. ‚Oktoberfest‘ in pivo ‚Oktoberfestbier‘ predstavljata vrhunec uspeha piva ‚Münchner Bier‘. Deželno sodišče v Münchnu je ‚Oktoberfest‘ nekoč celo razglasilo za ‚praznik piva ‚Münchner Bier‘‘.“

(ii) Nadomestno besedilo:

Ni besedila.

(iii) Razlogi:

Če se izraz „Oktoberfest“ črta, niso potrebne utemeljitve v zvezi s tem pivom ali v zvezi z njegovo vsebino. Besedilo je treba zaradi jasnosti temu prilagoditi.

(4) Drugi stavek 21. odstavka podpostavke 3 „Vzročna povezava“ specifikacije proizvoda – enotnega dokumenta

Zahteva se črtanje 12 besed v drugem stavku.

(i) Izvirno besedilo: „Naraščajoč obseg izvoza v zadnjih 30 letih, zlasti izvoza znamenitega piva ‚Oktoberfestbier‘ (to ime lahko za svoje proizvode uporabljajo le münchenske pivovarne), dovolj zgovorno priča o tem.“

(ii) Nadomestno besedilo: „Naraščajoč obseg izvoza v zadnjih 30 letih dovolj zgovorno priča o tem.“

(iii) Razlogi:

Če se izraz „Oktoberfest“ črta, niso potrebne utemeljitve v zvezi s tem pivom ali v zvezi z njegovo vsebino. Besedilo je treba zaradi jasnosti temu prilagoditi.

(5) Tretji in četrti stavek 21. odstavka podpostavke 3 „Vzročna povezava“ specifikacije proizvoda – enotnega dokumenta

Zahteva se črtanje teh stavkov.

(i) Izvirno besedilo: „‚Oktoberfest‘ je kot praznik piva ‚Münchner Bier‘ znan po vsem svetu. S slovesnim sprevodom v regionalnih narodnih nošah in lovskih oblačilih, otvoritveno slovesnostjo ter dnevnim poročanjem iz šotorov je ‚Oktoberfest‘ izredno prispeval k prepoznavnosti piva ‚Münchner Bier‘.“

(ii) Nadomestno besedilo:

Ni besedila.

(iii) Razlogi:

Če se izraz „Oktoberfest“ črta, niso potrebne utemeljitve v zvezi s tem pivom ali v zvezi z njegovo vsebino. Besedilo je treba zaradi jasnosti temu prilagoditi.

ENOTNI DOKUMENT

„Münchener Bier“

EU št.: PGI-DE-0516-AM04 – 25. julij 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime

„Münchener Bier“

2. Država članica ali tretja država

Nemčija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 2.1 Pivo

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Helles“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 11,4–11,9 Vsebnost alkohola v vol. %: 4,7–5,4 Barva (enote EBC): 5,0–8,5 Evropske enote za grenkost: 14,0–25,0

Svetlorumene barve, svetlo, bogatega okusa, čisto, nežno, rahlo do prijetno hmeljno, rahlo dišeče do aromatično sveže, s prijetno grenkobo, ki je odvisna od postopka varjenja.

„Export Hell“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 12,5–12,8 Vsebnost alkohola v vol. %: 5,5–6,0 Barva (enote EBC): 5,5–7,5 Evropske enote za grenkost: 15,0–26,0

Svetlorumene barve, temeljito prevreto, polnega telesa, blago in nežno do močno dišeče, rahlo hmeljno in rahlo grenko.

„Export Dunkel“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 12,5–13,7 Vsebnost alkohola v vol. %: 5,0–5,9 Barva (enote EBC): 42,0 ≤ 60,0 Evropske enote za grenkost: 15,0–24,0

Polnega telesa, nežno, s sladasto do močno aromo, delno prevladuje münchenski slad.

„Pils“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 11,5–12,5 Vsebnost alkohola v vol. %: 4,9–5,8 Barva (enote EBC): 5,5–7,0 Evropske enote za grenkost: 30,0–38,0

Nekoliko trpko, z nežno, žlahtno grenkobo hmelja, hmeljno do aromatično hmeljno, lahko, prefinjeno, kislo.

Brezalkoholno pivo „Weißbier“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 3,5–8,0 Vsebnost alkohola v vol. %: < 0,5 Barva (enote EBC): 8,0–21,0 Evropske enote za grenkost: 7,0–19,0

Tipično pšenično pivo: peneče, sladko, polnega telesa, svetlo, zlatorumene do jantarjeve barve, lahko je rahlo motno, naravno motno ali motno zaradi kvasa, rahlo hmeljno do nekoliko grenko.

„Leichtes Weißbier“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 7,7–8,4 Vsebnost alkohola v vol. %: 2,8–3,2 Barva (enote EBC): 11,0–13,0 Evropske enote za grenkost: 13,0–15,0

Osvežujoče, pikantno, peneče, motno zaradi kvasa, tipičnega okusa po pšeničnem pivu zgornjega vrenja.

„Kristall Weizen“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 11,5–12,4 Vsebnost alkohola v vol. %: 4,9–5,5 Barva (enote EBC): 7,5–12,5 Evropske enote za grenkost: 12,0–16,0

Pikantno, zelo peneče, filtrirano bistro, prozorno, kislo, pridih zgornjega vrenja, tipično pivo zgornjega vrenja.

„Hefeweizen Hell“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 11,4–12,6 Vsebnost alkohola v vol. %: 4,5–5,5 Barva (enote EBC): 11,0–20,0 Evropske enote za grenkost: 12,0–20,0

Močno prevreto, naravno motno, ima značilnosti piva zgornjega vrenja, peneče, osvežujoče, pikantno, kislo, včasih kvasasto, z aromo pšeničnega piva.

„Hefeweizen Dunkel“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 11,6–12,4 Vsebnost alkohola v vol. %: 4,5–5,3 Barva (enote EBC): 29,0–45,0 Evropske enote za grenkost: 13,0–16,0

Naravno motno, polnega telesa, sladast okus/značaj, pridih/značaj piva zgornjega vrenja.

„Märzen“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 13,2–14,0 Vsebnost alkohola v vol. %: 5,3–6,2 Barva (enote EBC): 8,0–32,5 Evropske enote za grenkost: 21,0–25,0

Zelo polnega telesa, bogatega okusa, blago, „altbayerisch“ („starobavarska“) do sladasta aroma, z zelo blago grenkobo.

„Bockbier“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 16,2–17,3 Vsebnost alkohola v vol. %: 6,2–8,1 Barva (enote EBC): 7,5–40,0 Evropske enote za grenkost: 18,0–32,5

Močno prevreto, zaokroženo, polnega telesa, bogatega okusa, nežno, aromatično do rahlo hmeljno, nekoliko trpko do zelo hmeljno, včasih sadnega značaja.

„Doppelbock“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 18,2–18,7 Vsebnost alkohola v vol. %: 7,2–7,7 Barva (enote EBC): 44,0–75,0 Evropske enote za grenkost: 18,0–28,0

Močno, krepko, dišeče, polnega telesa, sladastega okusa.

Brezalkoholno pivo Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 1,0–8,0 Vsebnost alkohola v vol. %: < 0,5 Barva (enote EBC): 4,0–13,0 Evropske enote za grenkost: 13,0–29,0

Tipično suho do sladko pivo: sveže, bogato, blago do polnega telesa, bistro, prozorno, svetlo do zlatorumeno, nežno dišeče do dišeče, z rahlo hmeljno do hmeljno aromo.

„Leichtbier“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 7,5–7,7 Vsebnost alkohola v vol. %: 2,7–3,2 Barva (enote EBC): 5,5–7,0 Evropske enote za grenkost: 24,0–26,5

Rahlo trpko, žlahten okus.

„Schwarz-Bier“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 11,3 Vsebnost alkohola v vol. %: 4,8 Barva (enote EBC): 70,0 Evropske enote za grenkost: 17,0

Nežno dišeče, sladasta aroma.

„Nähr-/Malzbier“ Vsebnost ekstrakta v sladici v %: 12,3–12,7 Vsebnost alkohola v vol. %: 0,0–1,2 Barva (enote EBC): 65,0–90,0 Evropske enote za grenkost: 8,0–15,0

Nizka vsebnost alkohola, zelo nežno prevreto, sladasto, dišeče, zelo blago hmeljno.

Za navedene vrednosti veljajo zakonska odstopanja, ki jih priznavajo pristojni organi za nadzor živil na Bavarskem. Odstopanja je treba upoštevati tudi pri analizi navedenih vrednosti.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Proizvodnja poteka v skladu z münchenskim zakonom o čistosti piva (‚Münchener Reinheitsgebot‘) iz leta 1487 v obliki člena 9 nemškega začasnega zakona o pivu (‚Vorläufiges Biergesetz‘).

Sestavine morajo biti slad, hmelj, kvas in voda. Poleg tega mora biti voda pridobljena iz zasebnih globokih vrtin znotraj meja mesta München, ki jih napaja vodonosnik iz terciarnih molasnih usedlin peščenjaka in konglomerata. Trenutno so te globoke vrtine globoke približno 140 m do 250 m, odvisno od lokacije. Münchenska komunalna voda teh pogojev ne izpolnjuje.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celotni postopek proizvodnje piva „Münchener Bier“ mora potekati znotraj meja mesta München.

Začne se z mletjem in drozganjem slada ter konča z zorenjem, med katerim se mlado pivo naravno obogati z ogljikovim dioksidom in pridobi svoj zrel okus.

Enako poteka celoten postopek proizvodnje brezalkoholnih vrst piva „Münchener Biere“ spodnjega in zgornjega vrenja. Glede na vrsto proizvodnje pa lahko v okviru proizvodnega postopka sledi še vakuumska destilacija in uparevanje oziroma predčasna ustavitev faze vrenja.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Označevanje piva zajema opis proizvoda „Münchener Bier“ ali „Münchner Bier“ skupaj z vrsto piva iz točke 3.2.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Meje mesta München.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Münchenske pivovarne označbo „Münchener Bier“ uporabljajo že stoletja, in sicer brez kakršnega koli nasprotovanja tretjih oseb. Dolgo tradicijo med drugim potrjujejo evidence denarnih dajatev in dajatev v naravi münchenskih pivovarjev v urbarju vojvode Ludvika Strogega iz leta 1280 (glej Heckhorn/Wiehr: „München und sein Bier“, München 1989, ali doktorsko disertacijo dr. Karin Hackel-Stehr – kot pri točki 4 – in Sedlmayr/Grohsmann: „Die ‚prewen‘ Münchens“, Nürnberg 1969, izvlečki so priloženi; glej tudi dr. Christine Rädlinger: „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e.V“, jubilejni zbornik iz leta 1996).

München ima tudi dolgo tradicijo proizvodnje brezalkoholnega piva. V izdaji časopisa „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung“ z dne 17. avgusta 1898 je na strani 1928 navedeno, da se na Bavarskem proizvaja brezalkoholno pivo. Na strani 1590 izdaje istega časopisa z dne 9. julija 1898 je omenjeno brezalkoholno pivo v Münchnu. Na navedeni strani je omenjen zahtevek, ki ga je vložil lastnik šole „Praktische Brauerschule“ v Münchnu Karl Michel, ki je želel prodajati brezalkoholno pivo (glej Christian Schäder: „Münchner Braueindustrie 1871–1945“, str. 105). Čeprav je bil zadevni zahtevek takrat zavrnjen, se je proizvodnja brezalkoholnega piva v Münchnu ohranila, zlasti ker se je, kot je znano, v težkih časih med svetovnima vojnama in po njima zaradi pomanjkanja surovin varilo pivo z majhno vsebnostjo alkohola. V vsakem primeru so münchenske pivovarne od leta 1986 spet stalno proizvajale brezalkoholno pivo in brezalkoholno pivo „Weißbier“.

5.2 Posebnosti proizvoda

Med potrošniki ima pivo, proizvedeno v Münchnu, poseben sloves, zato pričakujejo najvišjo kakovost.

Ta kakovost ne temelji le na spoštovanju münchenskega zakona o čistosti piva iz leta 1487, ki je bil sprejet 29 let pred podobnim bavarskim zakonom iz leta 1516, temveč zlasti na dejstvu, da münchenske pivovarne vodo za varjenje piva pridobivajo iz lastnih globokih vrtin znotraj mestnih meja, ki jih napaja vodonosnik iz terciarnih molasnih usedlin peščenjaka in konglomerata. Trenutno so te globoke vrtine globoke približno 140 m do 250 m, odvisno od lokacije. Münchenska komunalna voda teh pogojev ne izpolnjuje.

5.3 Vzročna povezava med geografskim območjem in določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda

Močna naklonjenost prebivalstva pivu „Münchener Bier“ in njegov sloves na območju Münchna temeljita na dolgi tradiciji proizvodnje piva v Münchnu in zgodovinskih vzrokih. Na podlagi vedno večjega obsega proizvodnje je pivo „Münchener Bier“ najprej doseglo sloves na lokalni, nato nacionalni in nazadnje tudi na mednarodni ravni.

Pivo je bilo v Münchnu vedno priljubljeno. Že leta 815 je bilo v rokopisu „Kozrah“ iz dela „Historia Frisingensis“ omenjeno, da je bila cerkev sv. Janeza v Oberföhringu posojena diakonu Huwetziju, ki je moral stolnemu kapitlju v zameno kot letno „desetino“ (davek) poslati voz piva.

„Salbuch der Stadt München“ iz leta 1280 potrjuje, da so se prebivalcem Münchna že takrat podeljevale „pivovarske pravice“.

Leta 1372 je vojvoda Štefan II. izvedel reformo pivovarskih pravic v Münchnu in sprejel prvi pivovarski zakon, ki je vsem navadnim ljudem podelil pravico, da varijo „Greußing“ (to je bila najverjetneje vrsta piva z nizko vsebnostjo ekstrakta v sladici), „če si tega zaželijo“. Omeniti je treba, da je bila ta pravica, kadar je bila podeljena posamezniku, prenosljiva in dedna.

V 14. in 15. stoletju so se pivu za podaljšanje njegove življenjske dobe pogosto dodajale najrazličnejše snovi, med katerimi so bile tudi nekatere strupene. Zato je občinski urad mesta München okoli leta 1453 izdal statut o pivu, ki je določal, da se pivo in „Greußing“ lahko varita „le iz ječmena, hmelja in vode ter nobenih drugih sestavin“. To so bili začetki prvega „zakona o čistosti piva“.

Vojvoda Albert IV. Bavarski je nato 30. novembra 1487 v Münchnu sprejel nekoliko spremenjeno različico besedila statuta o pivu, in sicer pod imenom „Münchenski zakon o čistosti piva“. Odtlej je bilo dovoljeno prodajati le pivo, izdelano iz hmelja, ječmena in vode. S sprejetjem tega zakona je prav tako postalo obvezno, da se za pivo izvaja inšpekcijski postopek, podoben današnjemu postopku za nadzor kakovosti. Proti koncu 15. stoletja se je tako prvič preverjala kakovost živil. Münchenski zakon o čistosti piva, ki je temelj za uspeh in sloves piva „Münchener Bier“, zagotavlja, da se proizvaja le visokokakovostno pivo.

Leta 1493 je vojvoda Jurij Bogati sprejel podoben zakon o čistosti piva za Spodnjo Bavarsko. Po njegovi smrti in nasledstveni vojni mesta Landshut sta sinova vojvode Alberta IV., bavarski vojvodi Viljem IV. in Ludvik X. leta 1516 razglasila „Bavarski zakon o čistosti piva“, ki je bil skoraj enak münchenskemu. Iz njega se je po več spremembah razvil nemški zakon o davku na pivo iz leta 1906, ki je pozneje postal sedanji začasni zakon o pivu. Tako Münchenski zakon o čistosti piva velja še danes.

Sloves piva „Münchener Bier“ se je skozi stoletja še naprej razširjal. V 16. stoletju so njegov sloves širili kočijaži in vozniki vozov, ki so lahko svoje konje puščali v pivovarnah. Na koncu je delovala po ena pivovarna na približno 250 prebivalcev.

Prebivalci Münchna imajo svoje pivo tako radi, da so se zanj pripravljeni tudi boriti. Leta 1844 je prišlo do pivske vojne, ko se je cena piva nenadoma povišala s 6 na 6,5 krajcarja. Maja 1995 je okoli 25 000 ljudi demonstriralo proti sodbi sodišča, po kateri bi se morali münchenski pivski vrtovi (Biergärten) zapirati ob 21.30 uri.

Ti pivski vrtovi, festivali piva in mestne restavracije so seveda prav tako imeli pomembno vlogo pri uveljavitvi slovesa piva „Münchener Bier“ po vsem svetu.

V zvezi s pristnimi mestnimi pivskimi vrtovi je treba omeniti znamenito pravico in priljubljen običaj prebivalcev Münchna, da v pivski vrt oziroma pivsko klet, kot so takšne vrtove imenovali nekoč, s seboj prinesejo svojo hrano.

Od mestnih gostišč naj omenimo le svetovno znano „Hofbräuhaus“. Verjetno ni treba omenjati, da je zaradi pesmi „In München steht ein Hofbräuhaus…“ in gostišča samega pivo „Münchener Bier“ postalo znano po vsem svetu.

Poleg teh zgodovinskih dejstev so k večji prepoznavnosti münchenskega piva prispevale tudi tehnične inovacije.

Münchenski pivovarji so v 19. stoletju začeli pivo proizvajati v pravih hladilnicah. Tehnične zahteve v zvezi s tem so bile tako zapletene, da je šola „Königliche Baugewerkeschule“ (Kraljeva šola gradbenih obrti) začela organizirati tečaje za načrtovanje pivovarskih kleti.

Carl von Linde je leta 1873 za pivovarno Spaten v Münchnu razvil prvi hladilni stroj na svetu. Stroj je bil pomemben, ker je prvič omogočil, da se želena količina piva stalno visoke kakovosti proizvaja neprekinjeno, ne glede na podnebje in zunanjo temperaturo.

Pivovarna Hacker iz Münchna je okoli leta 1900 hladilnice na podlagi Lindejevega sistema dala vgraditi celo v nizozemski ladji, ki ju je uporabljala za izvoz piva „Münchener Bier“ in tako nadalje pripomogla k širjenju njegovega slovesa v čezmorske države.

Poleg tega je od 19. stoletja vsaka münchenska pivovarna imela v lasti do 90 hladilnih železniških vagonov za prevoz svojih proizvodov na oddaljena prodajna območja. Ti hladilni vagoni, ki so bili za pivovarne hkrati tudi oglaševalno sredstvo, so se lahko uporabljali v vseh delih evropskega železniškega omrežja, ki se je takrat naglo razvijalo. Veliko pomembnejše od oglaševalskega učinka pa je bilo ohranjanje kakovosti piva, ki so ga omogočili vagoni. Z vidika roka uporabe piva je to pomenilo velik napredek. Pivo „Münchener Bier“ je v tujino prispelo v vsej svoji kakovosti, s čimer se je prav tako večal njegov sloves. Slednje dokazujejo tudi podatki o njegovem izvozu, ki se je takrat stalno povečeval.

Številne münchenske pivovarne so v 19. stoletju za proizvodnjo električne energije začele uporabljati parne stroje, da bi lahko ohranjale stalno temperaturo in tako zagotovile vedno enako visoke proizvodne standarde. Za obravnavanje varnostnih vprašanj in tehničnih težav, nastalih v zvezi s tem, je bilo ustanovljeno združenje „Dampfkessel-Revisionsverein“ (Združenje za preglede parnih kotlov). Iz tega združenja se je razvilo današnje svetovno znano združenje „Technischer Überwachungsverein“ (Združenje za tehnične preglede). K ugledu münchenskih pivovarn in slovesu piva, ki ga te proizvajajo, je prispevala tudi njihova ozaveščenost glede varnosti.

V 19. stoletju so se sočasno z razvojem znanstvenih metod ustanavljali oddelki za pivovarsko tehnologijo na kmetijskih strokovnih šolah, univerzah ter zasebnih izobraževalnih in raziskovalnih ustanovah. Pomemben element razvoja je bil tudi začetek izdajanja strokovnih publikacij o pivovarstvu. Središče tega razvoja je bil München, ki se od takrat naprej omenja tudi kot „cerevizialno“ (pivovarsko) univerzitetno mesto. Še danes sta Fakulteta za pivovarsko tehnologijo v okviru univerze „Technische Universität München-Weihenstephan“ in Inštitut Doemens vodilni ustanovi za usposabljanje pivovarjev in pivovarskih inženirjev, ki delajo po vsem svetu.

Kot je bilo prikazano, se je sloves piva „Münchener Bier“ v zadnjih 550 letih v Nemčiji in drugih državah članicah EU stalno povečeval. Obseg izvoza v zadnjih 30 letih narašča. S sponzoriranjem športa, na primer nemške nacionalne ekipe za bob ali v areni „Olympiahalle“, se ime piva „Münchener Bier“ prikazuje v televizijskih oddajah po vsem svetu. V zadnji desetletjih je pivo „Münchener Bier“ prek radia, televizije in zlasti interneta spoznalo vse več ljudi iz različnih držav. O tej pijači se živahno razpravlja tudi v okviru spletnih forumov in ljubiteljskih klubov, spletne strani münchenskih pivovarn pa redno obiskujejo uporabniki z vsega sveta.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014)

Markenblatt (uradni list blagovnih znamk), zvezek 7 z dne 15. februarja 2019, del 7a-bb, str. 3197. https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41737

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.