POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O UPORABI DIREKTIVE SVETA 95/50/ES O ENOTNIH POSTOPKIH KONTROL CESTNEGA PREVOZA NEVARNEGA BLAGA S STRANI DRŽAV ČLANIC /* COM/2013/0815 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O UPORABI DIREKTIVE SVETA 95/50/ES O ENOTNIH POSTOPKIH KONTROL CESTNEGA PREVOZA NEVARNEGA BLAGA S STRANI DRŽAV ČLANIC KAZALO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O UPORABI DIREKTIVE SVETA 95/50/ES O ENOTNIH POSTOPKIH KONTROL CESTNEGA PREVOZA NEVARNEGA BLAGA S STRANI DRŽAV ČLANIC 1........... Uvod.............................................................................................................................. 4 2........... Povezana zakonodaja EU............................................................................................... 4 3........... Uporaba Direktive 95/50/ES.......................................................................................... 5 4........... Poročila držav članic EU in Norveške............................................................................. 5 5........... Priporočilo glede sporočanja kontrol, ki zadevajo cestni prevoz nevarnega blaga.............. 6 6........... Izračun podatkov............................................................................................................ 6 7........... Gibanje kontrol in njihovi rezultati.................................................................................... 7 8........... Primerjava podatkov...................................................................................................... 7 8.1........ Pogostost kontrol........................................................................................................... 7 8.2........ Razvrstitev kontrol po kraju porekla................................................................................ 8 8.3........ Delež prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi.............................................................. 8 8.4........ Razvrstitev prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, po kraju porekla........................... 8 8.5........ Pogostost umika prevoznih enot iz prometa..................................................................... 8 8.6........ Razvrstitev po kategorijah tveganja................................................................................. 8 8.7........ Vrste kazni..................................................................................................................... 9 9........... Sklepne ugotovitve......................................................................................................... 9 Priloga I Gibanje števila kontrol, neusklajenost s predpisi in kršitve kategorije tveganja I............... 11 Priloga II Pogostost kontrol na milijon ton/km.............................................................................. 16 Priloga III Razvrstitev kontrol po kraju porekla............................................................................ 17 Priloga IV Delež prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi.......................................................... 18 Priloga V Razvrstitev prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, glede na kraj porekla posamezne prevozne enote 19 Priloga VI Pogostost umika prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, iz prometa....................... 20 Priloga VII Razvrstitev po kategorijah tveganja............................................................................ 21 Priloga VIII Vrste kazni na prevozno enoto, ki ni bila v skladu s predpisi...................................... 22 Priloga IX Letni prevoz nevarnega blaga po cesti v milijonih ton/km.............................................. 23 1. Uvod Direktiva Sveta 95/50/ES o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga je bila sprejeta 6. oktobra 1995[1], države članice pa so morale do 1. januarja 1997 sprejeti zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Direktiva 95/50/ES določa, da mora vsaka država članica poslati Komisiji za vsako koledarsko leto najpozneje dvanajst mesecev po koncu tistega leta poročilo o uporabi te direktive[2]. Direktiva tudi določa, da mora Komisija poslati Evropskemu parlamentu in Svetu vsaj vsaka tri leta poročilo o tem, kako države članice uporabljajo to direktivo[3]. Poročilo Komisije temelji na letnih poročilih, ki jih pošljejo države članice. To je peto poročilo o uporabi Direktive Sveta 95/50/ES v državah članicah in zajema obdobje 2008–2011. Prvo poročilo[4] je zajemalo obdobje 1997–1998, drugo poročilo[5] obdobje 1999–2002, tretje poročilo[6] obdobje 2003–2005 in četrto poročilo[7] obdobje 2006–2007. Pogoji za varen cestni prevoz nevarnega blaga niso opredeljeni v Direktivi 95/50/ES, ampak v povezani zakonodaji EU, kakor je opisano v nadaljevanju. 2. Povezana zakonodaja EU Obdobje, ki ga to poročilo zajema, formalno spada v dva različna zakonodajna okvira, kar pa nima praktičnega učinka na razlago rezultatov tega poročila. Do 30. junija 2009 se je uporabljala Direktiva Sveta 94/55/ES z dne 21. novembra 1994 o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti[8], kakor je bila spremenjena[9]. Priloge k Direktivi 94/55/ES so vsebinsko enake prilogam k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti (znan tudi kot ADR)[10]. Direktiva 94/55/ES je bila 1. julija 2009 razveljavljena in nadomeščena z Direktivo 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga[11], kakor je bila spremenjena[12]. Direktiva 2008/68/ES ohranja pristop Direktive 94/55/ES glede vključitve enakih tehničnih in upravnih določb, kot so tiste, priložene k mednarodnemu sporazumu za vse prevoze na ozemlju EU. 3. Uporaba Direktive 95/50/ES Potem ko je sprejel Direktivo 94/55/ES je Svet za dodatno izboljšanje varnosti pri prevozu nevarnega blaga 6. oktobra 1995 sprejel Direktivo 95/50/ES o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga. Ta direktiva vključuje usklajen kontrolni list, ki ga uporabljajo države članice za take kontrole, in smernice za klasifikacijo kršitev. Leta 2004 so bile priloge k Direktivi spremenjene[13], in sicer tako, da od leta 2005 sistem klasifikacije kršitev vključuje tri kategorije tveganja. Te enotne kontrole zadevajo celoten cestni prevoz nevarnega blaga na ozemlju države članice ali na cestni prevoz nevarnega blaga, ki na njeno ozemlje vstopa iz tretjih držav, ne glede na državo registracije prevozne enote. Cilj Direktive je zagotoviti naključne kontrole reprezentativnega deleža pošiljk nevarnega blaga, ki se prevaža po cesti, pri čemer se hkrati zajame obsežen del cestnega omrežja. Kot preventivni ukrep ali če se ugotovijo kršitve na cesti, ki ogrožajo varnost, se lahko kontrole opravijo tudi v prostorih podjetij[14]. Direktiva 95/50/ES sicer ne zahteva poročanja o teh kontrolah. 4. Poročila držav članic EU in Norveške Države članice so bile pozvane, naj pri pripravi poročil uporabljajo kategorije tveganja iz Priloge II k Direktivi 95/50/ES in da poročilo predstavijo v skladu s Prilogo III k Direktivi. Norveška je vedno redno predložila svoja letna poročila, zadevne informacije pa so vključene tudi v to poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu. Hrvaška se je EU pridružila 1. julija 2013 in za obdobje, ki ga zajema to poročilo, ni sporočila podatkov o kontrolah. Ostale države članice in Norveška so poročila v veliki meri predložile pravočasno. Zamude so se nanašale predvsem na upravne postopke za zbiranje, analizo in posredovanje informacij Komisiji, zlasti kadar ti postopki vključujejo različne javne organe. Od leta 2011 se je položaj znatno izboljšal. Poročila za leto 2011 so bila prejeta do februarja 2013. Nekatere informacije, ki se nanašajo na prva leta, ki so zajeta v tem poročilu, niso bile prejete v ustrezni obliki. Nekatere države članice so uporabljale kode starih, razveljavljenih prilog k Direktivi 95/50/ES. Vendar pa je od takrat bil dosežen znaten napredek. Komisija je za celotno obdobje prejela poročila vseh držav članic. Vendar pa so nekatera poročila nepopolna, zaradi česar so v preglednicah v tem poročilu pomanjkljivosti. Manjkajoči podatki so označeni z „N/v“ (podatki niso na voljo). Povzetek poročil držav članic je v prilogah k temu poročilu. Pri analizi informacij v odstavku 7 tega poročila je potrebno upoštevati, da je do leta 2008 kazalnik za neskladnost v Španiji nizek, in sicer zaradi napačne razlage števila prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi. Ta napačna razlaga je bila v njihovih poznejših poročilih popravljena. V predloženih poročilih več držav članic se navedeno število kršitev ne ujema s številom prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi. Do takih odstopanj praviloma ne bi smelo priti, saj se od držav članic zahteva, da poročajo le o najhujših kategorijah kršitev za vsako prevozno enoto. 5. Priporočilo glede sporočanja kontrol, ki zadevajo cestni prevoz nevarnega blaga V prejšnjih poročilih Komisije so poudarjene nekatere sistematične nedoslednosti v statističnih poročilih držav članic. Ker je enotno poročanje držav članic ključno za kakovost, primerljivost in zanesljivost poročil Komisije, je Komisija leta 2011 sprejela priporočilo[15] za izboljšanje kakovosti teh poročil. Po objavi priporočila so se poročila bistveno izboljšala, ugotovljene pa so bile samo občasne in manjše nedoslednosti. Večina teh nedoslednosti se nanaša na število kršitev glede na kategorijo tveganja[16]. Odstavek 1.4 priloge k priporočilu Komisije poudarja, da je treba poročati le o najbolj resnih kršitvah, čeprav je bilo zaznanih kršitev več. Zaradi tega mora biti seštevek kršitev po kategorijah tveganja enak številu prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi. Zdi se, da se to načelo v vseh državah članicah še ne uporablja pravilno, saj se še vedno poročajo številne kršitve na prevozno enoto. Drugo pomembno vprašanje, ki ga obravnava priporočilo, je bil koncept kazni, naloženih takrat, ko se kršitev zazna v času cestnih kontrol. Zaradi razlik v pravnih in upravnih ureditvah nekatere države članice niso mogle slediti izidom sodnih postopkov, ki so sledili kontrolam, pri katerih so se odkrile sumljive kršitve. Priporočilo predlaga skupen kompromis, ki bi ga lahko uporabili v vseh državah članicah, in sicer evidentiranje odločitev, ki jih na podlagi kontrol na kraju samem sprejme uradnik, pristojen za izvrševanje. 6. Izračun podatkov Države članice morajo, če je to mogoče, predložiti oceno letne količine prevoza nevarnega blaga v tonah ali tonah/km na svojem ozemlju. Za leto 2008 je to oceno predložilo 13 držav članic. Leta 2011 je oceno predložilo le 9 držav članic. Za objektivno primerjavo med državami članicami je bila upoštevana količina prevoženega nevarnega blaga iz Eurostatove podatkovne zbirke[17]. Ti podatki se uporabljajo za oceno pogostosti kontrol glede na obseg prometa. Statistični podatki Eurostata niso na voljo za Malto, ker je Malti dovoljeno odstopanje od uporabe Uredbe (EU) št. 70/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2012 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga[18]. Obseg prevoza nevarnega blaga na Malti je ocenjen na osnovi podatkov, ki jih je predložil malteški pristojni organ. Statistični podatki Eurostata so prikazani v Prilogi IX k temu poročilu. 7. Gibanje kontrol in njihovi rezultati Preglednica v Prilogi I prikazuje gibanje cestnih kontrol po državah članicah, delež prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, in delež kršitev, ki spadajo v kategorijo tveganja I. Na koncu preglednice so navedena povprečja za Evropsko unijo in statistični podatki za Norveško. Treba je opozoriti, da manjkajo podatki, ki zadevajo: – število kontrol v Estoniji leta 2006 in 2007; – delež prevoznih enot, pri katerih so bile ugotovljene kršitve, in sicer za Nemčijo, Estonijo in Španijo leta 2006 ter za Estonijo in Španijo leta 2007; – delež kršitev kategorije tveganja I, in sicer za Bolgarijo, Nemčijo in Portugalsko leta 2006. Za kazalnik deleža kršitev kategorije tveganja I je zlasti pomembno, da je v poročilu naveden pravilno. Če je bila zabeležena več kot ena kršitev na prevozno enoto, je delež kršitev kategorije I manjši od pravilne vrednosti. Za leto 2006 to velja za Francijo, Nizozemsko, Poljsko in Portugalsko, za leto 2007 pa za Bolgarijo, Nizozemsko, Poljsko in Portugalsko. Nekatere države članice so sporočile manjše skupno število kršitev od števila prevoznih enot, ki niso bile v skladu s predpisi. To velja za Belgijo, Italijo, Madžarsko, Malto in Švedsko. V nekaterih primerih izvršni organi poročajo le o tem, da so bile ugotovljene kršitve, pri čemer pa niso predložili nobenih nadaljnjih informacij o kršitvah ali kaznih. Čeprav je zaradi tega statistika nepopolna, ni na analizo nobenega sistematičnega učinka. To vprašanje je podrobneje obravnavano v odstavku 8.6. 8. Primerjava podatkov V štirih letih se je skupno število kontrol zmanjšalo za 33,8 %, in sicer z 252 632 na 167 340. Največje letno zmanjšanje, in sicer 12,6-odstotno, je bilo med letoma 2011 in 2010. Nacionalni trendi so drugačni, saj je 11 držav članic v tem obdobju povečalo število kontrol. Romunija, Slovenija in Avstrija so imele najvišji odstotek povečanja kontrol v poročevalnem obdobju, medtem ko so Latvija, Bolgarija in Madžarska imele največja znižanja. Kar zadeva absolutno število kontrol, je imela v EU leta 2011 največji delež Nemčija (34,8 %), sledili sta ji Španija (11,8 %) in Poljska (9,8 %), medtem ko so najmanjše deleže imele Estonija (0,03 %), Malta in Latvija (0,05 %). Čeprav je ta kazalnik v veliki meri povezan z velikostjo države članice, so bile v poročevalnem obdobju znatne spremembe. Leta 2008 je bil delež Nemčije največji (31,5 %), na drugem mestu je bila Španija (16,9 %) na tretjem pa Bolgarija (11,1 %). Države članice z najmanj izvedenimi kontrolami v letu 2008 so bile Malta (0,03 %), Estonija (0,08 %) in Luksemburg (0,09 %). 8.1. Pogostost kontrol Priloga II prikazuje pogostost cestnih kontrol v državah članicah v letih 2010 in 2011. Pogostost je izračunana kot razmerje med številom kontrol in količino prevoženega nevarnega blaga v milijonih ton/km v posameznih državah članicah. Leta 2010 je povprečje v EU znašalo 2,54 kontrol na milijon ton/km. Leta 2011 se je to povprečje znižalo na 2,14, kar kaže na 15,7-odstotno letno znižanje. Leta 2010 je Bolgarija še vedno imela izjemno visoko pogostost kontrol, skoraj devetkrat več od povprečja EU. Leta 2011 so Bolgarija, Avstrija in Romunija imele 10 kontrol na milijon ton/km, kar je približno 4,5-krat več od povprečja EU. 8.2. Razvrstitev kontrol po kraju porekla Priloga III k temu poročilu vsebuje razvrstitev kontrol po kraju porekla prevoznih enot. Na ta kazalnik nimajo vpliva le odločitve izvršilnih organov, temveč tudi geografski položaj države članice, saj se na primer na otokih opravi manj mednarodnega cestnega prometa. Irska, Malta, Ciper in Portugalska v nekaterih letih dejansko niso opravile kontrol prevoznih enot, registriranih zunaj EU. Delež prevoznih enot, ki so bile kontrolirane v državi registracije, se v poročevalnem obdobju giblje okrog 70 %. Delež kontroliranih enot, ki prihajajo iz drugih držav EU, se je v letih od 2008 do 2011 povečal z 20,5 % na 25,7 %. Zato se je delež enot, registriranih zunaj EU, zmanjšal z 12,6 % na 4,4 %. 8.3. Delež prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi V Prilogi IV je prikazan delež kontroliranih prevoznih enot, pri katerih je bila ugotovljena najmanj ena kršitev. Delež prevoznih enot, ki niso bile v skladu s predpisi, se je s 13,7 % leta 2008 povečal na 21,4 % leta 2011, pri čemer so bila največja povečanja zlasti v Španiji, Latviji, Češki republiki in na Nizozemskem. Vendar se ta delež v 15 državah članicah ni povečal. Delež prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, se med državami članicami močno razlikuje in na primer na Malti dosega skoraj 70 %, v Bolgariji, na Cipru, Madžarskem, v Romuniji in na Slovaškem pa je manjši od 5 %. 8.4. Razvrstitev prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, po kraju porekla Grafikoni v Prilogi V prikazujejo razvrstitev prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, glede na kraj porekla posamezne prevozne enote. Kot je bilo že navedeno v odstavku 8.2, geografski položaj države članice znatno vpliva tudi na ta kazalnik. 8.5. Pogostost umika prevoznih enot iz prometa Grafikon v Prilogi VI prikazuje delež vozil, ki so bila umaknjena iz prometa, med vozili, za katera je bila sporočena kršitev. Predhodni trend padajočega deleža umika se je nadaljeval do leta 2009, ko je bilo umaknjenih 24 % vozil, za katere je bila prijavljena kršitev. Vendar se je trend obrnil, saj se je leta 2011 delež vozil, ki so bila po opravljenem pregledu umaknjena, povečal na 27 %. Leta 2011 je bil umik najpogosteje zabeležen v Bolgariji (68 %), na Irskem (54 %) in v Romuniji (53 %). Leta 2011 je na Norveškem 57 % kršitev vodilo do umika. Za leto 2011 Estonija, Španija, Italija, Ciper, Latvija, Malta in Slovaška niso poročale o umikih prevoznih enot. 8.6. Razvrstitev po kategorijah tveganja Grafikoni v Prilogi VII prikazujejo porazdelitev kršitev glede na njihovo resnost. Poročati je treba le o kategorijah največjega tveganja, ki so bile ugotovljene pri kontrolah. Vse države članice so poročale o vsaj eni kategoriji kršitve na kontrolirano prevozno enoto. Nekatere države članice za določene kategorije niso sporočile podatkov. Leta 2011 Ciper in Slovaška nista poročala o kršitvah v kategorijah tveganja I in III. Luksemburg je poročal, da v kategoriji tveganja I ni zaznal kršitev. Latvija in Estonija pa sta poročali, da v kategoriji tveganja III nista zaznali kršitev[19]. Pri kontrolah, ki so bile leta 2011 izvedene v EU, je v približno 44 % primerov, v katerih so bile zaznane kršitve, najhujša kršitev uvrščena v kategorijo tveganja I. Kršitev kategorije tveganja I pomeni neskladnost z ustreznimi varnostnimi predpisi in ustvarja visoko stopnjo tveganja smrti, resnih poškodb oseb ali velike škode v okolju. Takšne kršitve zahtevajo takojšnje in ustrezne popravne ukrepe, kot je umik vozila. Sporočene najhujše kršitve v kategoriji tveganja II predstavljajo 30 % kontrol, pri katerih je bila zaznana kršitev. Kategorija tveganja III zajema preostalih 26 %. 8.7. Vrste kazni Grafikona v Prilogi VIII prikazujeta razvrstitev kazni po državah članicah. Pred objavo priporočila Komisije iz odstavka 5 tega poročila so pri zbiranju teh informacij obstajale temeljne težave. Po objavi priporočila se je položaj drastično izboljšal in leta 2011 le Francija in Slovaška nista sporočili statističnih podatkov o kaznih. Kljub temu je Slovaška sporočila kazni za prejšnja leta, leta 2011 pa je v okviru kontrol ugotovila le eno samo kršitev. Med pregledi, izvedenimi v EU leta 2011, je bilo izrečenih 7 892 opozoril, v 33 179 primerih so bile naložene globe, v 3 527 primerih pa druge kazni, vključno s pravnimi in upravnimi sodnimi postopki. Čeprav je na splošno tri četrtine kazni v EU glob, obstajajo med državami članicami velike razlike. V Združenem kraljestvu se na primer globe ne izrekajo na kraju samem. Leta 2011 je bilo skupno približno 4 % manj kazni kot leta 2008. V tem obdobju se je število opozoril povečalo za 8 %, število glob pa za 1 %, ostale kazni so se zmanjšale za 42 %. 9. Sklepne ugotovitve Direktiva 95/50/ES je od 1. januarja 1997 prenesena v nacionalno zakonodajo vseh držav članic. Podrobnosti o poročanju so bile spremenjene leta 2004 in spremenjene določbe o poročanju so se začele uporabljati 14. decembra 2005. Komisija je zaradi nekaterih sistematičnih neskladnosti pri poročanju leta 2011 objavila priporočilo. Vse države članice izvajajo kontrole vozil, ki prevažajo nevarno blago, in o teh kontrolah pravilno poročajo. Obstajajo le še nekatere manjše nedoslednosti in Komisija vsako leto zagotavlja, da se poročanje izvaja v skladu z Direktivo 95/50/ES in da se postopno izboljšuje. Sklepati je mogoče, da se Direktiva 95/50/ES na splošno uporablja pravilno. Vendar pa zadnja poročila jasno kažejo, da so sredstva, ki so v državah članicah na voljo za te kontrole, vedno bolj omejena. Od leta 2008 do 2011 se je število kontrol zmanjšalo za 34 %. Pri izvajanju kontrol se kršitve ugotavljajo pogosteje. Leta 2011 se je pri eni petini kontrol potrdila kršitev pri prevozu nevarnega blaga ali pa je obstajal sum na tako kršitev, medtem ko je leta 2008 to veljalo za eno sedmino kontrol. Za tako spremembo sta možna dva razloga. Morda so kontrole bolje usmerjene v prepoznavanje kršitev pri prevozu ali pa prevozniki na splošno manj upoštevajo določbe. Komisija bo pozvala organe držav članic, naj predložijo informacije o pričakovanem razvoju kontrol in o dejavnikih, ki na ta razvoj vplivajo, kot so dostopnost virov in ciljno usmerjanje kontrol. Pri izjemno visokih stopnjah neskladnosti bodo potrebna tudi pojasnila. Med ugotovljenimi kršitvami jih je 44 % spadalo med najhujše. Zato je bilo leta 2011 umaknjenih okrog 9 600 vozil. V EU se za prevoz nevarnega blaga uporabljajo skupne določbe. Te določbe se uporabljajo na enak način tudi v veliko državah zunaj EU. Kljub temu pa rezultati skoraj 36 000 od približno 170 000 letnih cestnih kontrol razkrivajo, da prevoz ne izpolnjuje obveznih varnostnih zahtev. Zaradi velike nevarnosti, ki je povezana s prevozom teh snovi in izdelkov, so ciljno usmerjene kontrole za to vrsto prevoza še vedno nepogrešljive. «-» Priloga I Gibanje števila kontrol, neusklajenost s predpisi in kršitve kategorije tveganja I Dodatni podatki o tej tabeli so v odstavku 7 tega poročila. DRŽAVA || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 BE || Št. kontrol || 3 977 || 4 133 || 5 178 || 6 033 || 5 464 || 4 188 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 38,52 % || 39,90 % || 17,671 % || 21,76 % || 22,16 % || 12,32 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 47,36 % || 30,47 % || 24,07 % || 37,49 % || 37,05 % || 26,42 % BG || Št. kontrol || 19 206 || 27 996 || 28 106 || 28 455 || 7 756 || 6 203 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 2,49 % || 1,24 % || 0,71 % || 4,85 % || 0,81 % || 1,00 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || N/v || 34,33 % || 34,33 % || 27,78 % || 57,41 % || 55,74 % CZ || Št. kontrol || 6 694 || 7 691 || 3 977 || 3 471 || 2 816 || 2 491 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 5,83 % || 5,60 % || 5,53 % || 6,60 % || 11,51 % || 11,92 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 26,46 % || 17,87 % || 21,36 % || 25,33 % || 17,59 % || 55,74 % DK || Št. kontrol || 889 || 646 || 755 || 721 || 604 || 646 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 55,46 % || 52,79 % || 58,15 % || 61,44 % || 57,12 % || 58,98 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 34,08 % || 40,76 % || 38,27 % || 35,21 % || 38,26 % || 35,43 % DE || Št. kontrol || 83 760 || 86 225 || 79 664 || 62 085 || 67 356 || 58 270 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || N/v || 20,18 % || 22,69 % || 23,64 % || 21,69 % || 27,02 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || N/v || 47,00 % || 48,14 % || 45,23 % || 49,96 % || 49,55 % EE || Št. kontrol || N/v || N/v || 117 || 152 || 154 || 44 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || N/v || N/v || 46,15 % || 39,47 % || 50,00 % || 25,00 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 20,41 % || 37,50 % || 25,93 % || 30,00 % || 25,97 % || 45,45 % IE || Št. kontrol || 630 || 731 || 783 || 892 || 751 || 674 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 32,54 % || 44,60 % || 38,19 % || 28,36 % || 26,23 % || 24,93 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 34,15 % || 24,54 % || 13,71 % || 25,20 % || 33,33 % || 12,64 % EL || Št. kontrol || 614 || 456 || 1 202 || 413 || 1 094 || 650 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 13,36 % || 16,89 % || 3,83 % || 10,65 % || 3,93 % || 5,54 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 52,44 % || 64,94 % || 69,57 % || 61,36 % || 55,81 % || 30,56 % ES || Št. kontrol || 40 023 || 42 787 || 42 771 || 40 782 || 36 004 || 19 707 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 0,25 % || 0,19 % || 0,27 % || 10,63 % || 11,44 % || 29,60 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 67,90 % || 66,69 % || 63,64 % || 65,28 % || 64,82 % || 75,63 % FR || Št. kontrol || 5 566 || 6 388 || 6 572 || 5 788 || 6 178 || 6 930 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 10,28 % || 22,70 % || 21,67 % || 16,48 % || 16,48 % || 14,68 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 26,60 % || 22,07 % || 24,30 % || 25,05 % || 29,08 % || 28,32 % || Št. kontrol || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov HR || Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Odstotek kršitev kategorije tveganja I || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov || Ni podatkov Priloga I (nadaljevanje) IT || Št. kontrol || 4 105 || 4 515 || 4 960 || 5 180 || 6 253 || 6 260 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 32,35 % || 34,55 % || 16,73 % || 16,16 % || 13,58 % || 11,04 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 72,82 % || 69,90 % || 17,33 % || 15,85 % || 14,65 % || 14,18 % CY || Št. kontrol || 75 || 181 || 224 || 232 || 168 || 188 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 1,33 % || 0,55 % || 1,34 % || 1,72 % || 1,19 % || 1,60 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 100,00 % || 0,00 % || 0,00 % || 0,00 % || 0,00 % || 0,00 % LV || Št. kontrol || 823 || 1 609 || 1 230 || 996 || 703 || 89 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 11,42 % || 10,19 % || 7,15 % || 10,14 % || 8,25 % || 15,73 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 25,53 % || 29,27 % || 56,82 % || 59,41 % || 55,17 % || 78,57 % LT || Št. kontrol || 311 || 419 || 529 || 487 || 491 || 560 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 29,58 % || 16,95 % || 17,01 % || 18,07 % || 21,59 % || 6,07 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 23,91 % || 15,49 % || 6,67 % || 15,91 % || 16,04 % || 7,41 % LU || Št. kontrol || 190 || 182 || 210 || 293 || 233 || 341 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 64,21 % || 68,13 % || 59,05 % || 50,51 % || 48,50 % || 57,77 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 15,75 % || 49,19 % || 44,35 % || 6,08 % || 5,31 % || 0,00 % HU || Št. kontrol || 35 555 || 25 995 || 27 225 || 15 613 || 4 158 || 1 589 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 1,63 % || 4,30 % || 3,49 % || 5,72 % || 3,42 % || 4,85 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 23,10 % || 27,03 % || 30,77 % || 29,56 % || 34,18 % || 17,74 % MT || Št. kontrol || 33 || 75 || 81 || 76 || 79 || 78 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 51,52 % || 76,00 % || 54,32 % || 67,11 % || 63,29 % || 69,23 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 23,53 % || 34,09 % || 25,00 % || 21,57 % || 42,00 % || 24,07 % NL || Št. kontrol || 2 750 || 7 340 || 4 820 || 5 717 || 4 068 || 5 480 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 26,65 % || 14,69 % || 17,45 % || 10,02 % || 28,61 % || 30,99 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 57,82 % || 57,16 % || 60,57 % || 55,79 % || 59,39 % || 53,86 % AT || Št. kontrol || 7 089 || 7 580 || 6 883 || 9 824 || 10 220 || 11 300 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 36,49 % || 36,00 % || 35,70 % || 30,99 % || 28,72 % || 32,50 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 24,62 % || 24,55 % || 23,40 % || 20,70 % || 21,87 % || 20,40 % PL || Št. kontrol || 15 840 || 39 057 || 14 438 || 19 537 || 20 324 || 16 363 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 11,14 % || 2,96 % || 7,60 % || 6,68 % || 5,32 % || 6,17 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 27,19 % || 15,52 % || 14,65 % || 19,03 % || 23,39 % || 27,68 % PT || Št. kontrol || 235 || 137 || 425 || 566 || 1 065 || 601 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 76,17 % || 73,72 % || 58,35 % || 33,75 % || 29,67 % || 40,72 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || N/v || 42,50 % || 50,81 % || 41,88 % || 41,14 % || 41,11 % RO || Št. kontrol || 2 914 || 4 517 || 5 257 || 5 969 || 7 352 || 11 525 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 9,37 % || 5,58 % || 4,13 % || 2,31 % || 3,99 % || 3,64 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 69,60 % || 64,77 % || 32,82 % || 25,16 % || 29,69 % || 29,36 % SI || Št. kontrol || 1 621 || 1 041 || 291 || 315 || 253 || 601 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 17,89 % || 19,50 % || 48,11 % || 46,03 % || 39,53 % || 5,99 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 42,76 % || 39,41 % || 28,57 % || 38,62 % || 36,00 % || 38,89 % Priloga I (nadaljevanje) SK || Št. kontrol || 247 || 300 || 351 || 572 || 561 || 194 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 0,00 % || 0,67 % || 2,28 % || 12,41 % || 16,40 % || 0,52 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || N/v || 0,00 % || 75,00 % || 4,23 % || 4,35 % || 0,00 % FI || Št. kontrol || 2 530 || 3 025 || 3 353 || 3 589 || 3 273 || 3 100 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 36,56 % || 33,92 % || 41,10 % || 34,35 % || 32,26 % || 30,03 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 31,35 % || 18,62 % || 12,48 % || 12,09 % || 10,21 % || 11,08 % SE || Št. kontrol || 4 182 || 4 219 || 4 049 || 3 733 || 4 076 || 4 929 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 29,60 % || 20,27 % || 20,87 % || 16,98 % || 18,84 % || 20,15 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 22,08 % || 24,04 % || 21,42 % || 19,24 % || 22,01 % || 17,15 % UK || Št. kontrol || 4 851 || 8 221 || 9 181 || 7 251 || 8 427 || 4 277 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 13,69 % || 30,76 % || 36,99 % || 41,26 % || 22,99 % || 38,23 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 19,13 % || 30,01 % || 29,68 % || 17,88 % || 19,05 % || 16,64 % || || || || || || || EU || Št. kontrol || 244 710 || 285 466 || 252 632 || 228 742 || 199 881 || 167 340 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 12,11 % || 14,44 % || 13,67 % || 15,80 % || 16,54 % || 21,39 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 40,57 % || 41,06 % || 40,29 % || 37,16 % || 42,10 % || 44,04 % || || || || || || || NO || Št. kontrol || 632 || 417 || 712 || 767 || 515 || 617 Odstotek vozil, ki niso v skladu s predpisi || 34,65 % || 34,53 % || 25,70 % || 22,16 % || 20,97 % || 25,12 % Odstotek kršitev kategorije tveganja I || 21,27 % || 15,97 % || 19,13 % || 17,65 % || 29,63 % || 31,21 % Priloga II Pogostost kontrol na milijon ton/km Dodatni podatki o teh grafikonih so navedeni v odstavku 8.1 tega poročila. Priloga III Razvrstitev kontrol po kraju porekla Dodatni podatki o teh grafikonih so navedeni v odstavku 8.2 tega poročila. Priloga IV Delež prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi Dodatni podatki o teh grafikonih so navedeni v odstavku 8.3 tega poročila. Priloga V Razvrstitev prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, glede na kraj porekla posamezne prevozne enote Dodatni podatki o teh grafikonih so navedeni v odstavku 8.4 tega poročila. Priloga VI Pogostost umika prevoznih enot, ki niso v skladu s predpisi, iz prometa Dodatni podatki o teh grafikonih so navedeni v odstavku 8.5 tega poročila. Priloga VII Razvrstitev po kategorijah tveganja Dodatni podatki o teh grafikonih so navedeni v odstavku 8.6 tega poročila. Priloga VIII Vrste kazni na prevozno enoto, ki ni bila v skladu s predpisi Dodatni podatki o teh grafikonih so navedeni v odstavku 8.7 tega poročila. Priloga IX Letni prevoz nevarnega blaga po cesti v milijonih ton/km Dodatni podatki o tej tabeli so navedeni v odstavku 6 tega poročila. || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 EU-27 (1) || 81 855 || 81 814 || 84 685 || 77 688 || 78 625 || 78 066 BE || 2 203 || 2 191 || 1 904 || 1 832 || 1 853 || 1 973 BG || 438 || 491 || 694 || 735 || 347 || 665 CZ || 1 875 || 1 376 || 1 140 || 1 050 || 1 669 || 1 787 DK || 933 || 620 || 1 256 || 1 015 || 772 || 730 DE || 13 717 || 12 834 || 13 616 || 12 961 || 12 853 || 13 028 EE || 193 || 276 || 189 || 82 || 171 || 189 IE || 1 340 || 1 291 || 1 351 || 530 || 379 || 419 EL (2) || 3 085 || 2 228 || 3 144 || 3 283 || 2 708 || 2 708 ES || 12 700 || 12 671 || 12 605 || 11 253 || 11 643 || 11 908 FR || 9 456 || 9 755 || 9 441 || 7 755 || 7 325 || 7 776 IT || 10 777 || 11 392 || 11 151 || 11 270 || 11 342 || 9 561 CY || 166 || 224 || 181 || 169 || 184 || 194 LV || 154 || 162 || 185 || 215 || 114 || 234 LT || 461 || 461 || 384 || 308 || 283 || 324 LU || 445 || 468 || 337 || 359 || 413 || 482 HU || : || 1 217 || 1 348 || 1 241 || 1 049 || 1 032 MT(3) || || || || || || NL || 2 390 || 2 098 || 2 554 || 2 408 || 3 432 || 2 540 AT || 1 122 || 1 054 || 1 175 || 1 082 || 1 083 || 1 144 PL || 3 267 || 4 708 || 5 380 || 5 697 || 5 880 || 6 848 PT || 2 046 || 1 979 || 1 846 || 1 480 || 938 || 1 143 RO || 2 559 || 2 057 || 1 782 || 2 250 || 1 369 || 1 182 SI || 571 || 631 || 662 || 668 || 607 || 842 SK || 517 || 562 || 281 || 278 || 498 || 361 FI || 2 317 || 1 847 || 1 585 || 1 640 || 2 169 || 1 535 SE || 1 743 || 1 409 || 1 265 || 1 162 || 1 387 || 1 304 UK (2) || 7 380 || 7 812 || 9 229 || 6 965 || 8 157 || 8 157 HR || : || : || 668 || 493 || 481 || 533 NO || 931 || 1 454 || 1 018 || 976 || 1 321 || 778 (1) EU-27: začasni podatki za referenčno leto 2011; ne vključujejo Madžarske za referenčno leto 2006. (2) Grčija in Združeno kraljestvo: za referenčno leto 2011 so bili uporabljeni podatki iz leta 2010. (3) Malta: odstopanje v skladu z Uredbo (EU) št. 70/2012. Vir: Eurostat (spletna podatkovna koda: road_go_ta_dg). [1] UL L 249, 17.10.1995, str. 35, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 2004/112/ES z dne 13. decembra 2004 o prilagoditvi Direktive Sveta 95/50/ES tehničnemu napredku (UL L 367, 14.12.2004, str. 23). [2] Člen 9(1) Direktive. [3] Člen 9(2) Direktive. [4] COM(2000) 517 final, 6.9.2000. [5] COM(2005) 430 final, 15.9.2005. [6] COM(2007) 795 final, 13.12.2007. [7] COM(2010) 364 final, 7.7.2010. [8] UL L 319, 12.12.1994, str. 7. [9] Spremenjena z Direktivo Komisije 2004/111/ES z dne 9. decembra 2004 o peti prilagoditvi Direktive Sveta 94/55/ES (UL L 365, 10.12.2004, str. 25). [10] Evropski sporazum o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti, sklenjen v Ženevi 30. septembra 1957, kakor je bil spremenjen, pod okriljem Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN-ECE). [11] UL L 260, 30.9.2008, str. 13 [12] Nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2012/45/EU z dne 3. decembra 2012 o drugi prilagoditvi prilog k Direktivi 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga znanstvenemu in tehničnemu napredku (UL L 332, 4.12.2012, str. 18). [13] Direktiva Komisije 2004/112/ES z dne 13. decembra 2004 o prilagoditvi Direktive Sveta 95/50/ES tehničnemu napredku (UL L 367, 14.12.2004, str. 23). [14] Švedska je navedla, da izvaja pogoste kontrole in revizije na terminalih, v podjetjih in pristaniščih. Nizozemska je navedla, da izvaja dodatne obiske prevoznih podjetij, v katerih izvaja kontrole in revizije ter razširja informacije. Belgija je navedla, da se pregledi izvajajo v prostorih podjetij in da svetovalci za varnost pristojnim organom poročajo o rezultatih kontrol, opravljenih v podjetjih. [15] Priporočilo Komisije z dne 21. 2. 2011 o poročanju o kontrolah cestnega prevoza nevarnega blaga C (2011) 909 final. [16] Opredelitev kategorij tveganja in smernice kršitev, ki pripadajo tem kategorijam, so opredeljene v Prilogi II k Direktivi 95/50/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/112/ES. [17] Preglednica Eurostata „DS-073082“. Letni prevoz nevarnega blaga po cesti, po vrsti nevarnega blaga in razvrščeno po prevoznih dejavnostih. [18] UL L 32, 3.2.2012, str. 1. [19] Kršitev kategorije tveganja I pomeni visoko raven tveganja smrti, resnih poškodb oseb ali velike škode v okolju, kar zahteva takojšnje in ustrezne popravne ukrepe. Kršitev kategorije tveganja II ustvarja tveganje poškodb oseb ali škode v okolju, kar zahteva ustrezne popravne ukrepe, ki morajo biti izvedeni najpozneje do zaključka trenutnega prevoza. Kršitev kategorije tveganja III pomeni nizko stopnjo tveganja poškodb oseb ali škode v okolju. Popravni ukrepi se lahko obravnavajo pozneje v podjetju.