I. UVOD

To je trinajsto mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitve naše zaščite in odpornosti proti navedenim nevarnostim.

Skupna izjava o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za obdobje 2018–2019 z dne 14. decembra 2017, ki so jo podpisali predsedniki Evropskega parlamenta, šestmesečno predsedstvo Sveta in Evropska komisija v imenu vseh treh institucij, ponovno poudarja osrednji pomen večje varnosti državljanov, ki ga postavlja v središče zakonodajnih nalog EU. Prednost imajo pobude za zagotavljanje, da organi držav članic vedo, kdo prestopi skupne zunanje meje EU, za vzpostavitev interoperabilnih informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij ter za okrepitev instrumentov za boj proti terorizmu in pranju denarja.

V tem poročilu je naveden napredek, ki je bil dosežen pri uresničevanju zakonodajnih prednostnih nalog, povezanih z varnostno unijo. Komisija bo še naprej spodbujala napredek na tem področju v tesnem sodelovanju z vsemi institucijami in v skladu z delovnim programom Komisije za leto 2018, ki tudi daje prednost tem prizadevanjem. Ta prizadevanja bodo podlaga za neformalno srečanje voditeljev o notranji varnosti septembra 2018 na Dunaju, kot je bilo napovedano v agendi voditeljev.

To poročilo navaja tudi številne ukrepe, s katerimi bo Komisija povečala pomoč državam članicam v boju proti radikalizaciji tako v spletnem kot nespletnem okolju, zlasti s spremljanjem predhodnih ugotovitev in priporočil skupine strokovnjakov na visoki ravni za vprašanje radikalizacije ter okrepitvijo prizadevanj na internetnih platformah proti terorističnim vsebinam na spletu. Preprečevanje radikalizacije in boj proti njej ostaja eden glavnih izzivov za države članice, za katerega je potreben skupen pristop tako na vladni kot na lokalni ravni. Skupina strokovnjakov, ki je bila ustanovljena julija 2017, da pripravi priporočila za prihodnje delo, je opredelila številna prednostna področja, ki zahtevajo nadaljnje ukrepe.

Poleg tega je v tem poročilu predstavljen tudi napredek pri izvajanju drugih prednostnih dosjejev v varnostni uniji, zlasti v zvezi s kibernetsko varnostjo, varovanjem javnih prostorov, raziskavami na področju varnosti in zunanjo razsežnostjo boja proti terorizmu.

II. IZVAJANJE ZAKONODAJNIH PREDNOSTNIH NALOG

V Skupni izjavi o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za obdobje 2018–2019 so se tri institucije strinjale, da bodo z zakonodajnim postopkom prednostno obravnavale 31 novih pobud za enotnejšo, močnejšo in bolj demokratično Unijo, katerih namen je zagotoviti znaten napredek in, kjer je to mogoče, rezultate pred evropskimi volitvami leta 2019. Večja varnost državljanov je prvo področje, ki je navedeno v delovnem dokumentu, priloženem skupni izjavi.

Med navedenimi zakonodajnimi prednostnimi nalogami so predlogi Komisije glede interoperabilnosti informacijskih sistemov za upravljanje varnosti, meja in migracij, ki so bili sprejeti decembra 2017 in v zvezi s katerimi se je zdaj začelo delo v Evropskem parlamentu in Svetu. Komisija je 15. januarja 2018 predloge predložila Odboru Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE). Na ravni delovne skupine Sveta so potekale prve razprave. Ker je ta pobuda opredeljena kot pomembna prednostna naloga, Komisija sodeluje z Evropskim parlamentom in Svetom, da bi dosegli čim hitrejši napredek. Glede prizadevanj za zmanjšanje informacijskih vrzeli pa med sozakonodajalcema in Komisijo potekajo trilogi o predlogu Komisije za vzpostavitev evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS). Glede na pomen tega predloga Komisija v okviru skupnega cilja doseči hiter napredek v zvezi z interoperabilnostjo, poziva sozakonodajalca, naj dosežeta dogovor v prihodnjih tednih.

Glede prizadevanj za čim večje povečanje koristi obstoječih informacijskih sistemov med med sozakonodajalcema in Komisijo potekajo trilogi o treh zakonodajnih predlogih za okrepitev schengenskega informacijskega sistema. Komisija poziva oba sozakonodajalca, naj hitro dosežeta dogovor o teh predlogih, ki so pomemben korak na poti k trdnejšim in pametnejšim informacijskim sistemom za meje in varnost ter njihovi interoperabilnosti. V zvezi z dodatnim predlogom Komisije o izmenjavi kazenskih evidenc državljanov tretjih držav v EU prek evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS) bo Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) predvidoma 25. januarja 2018 glasoval o svojem pogajalskem mandatu. Komisija poziva oba sozakonodajalca, naj brez odlašanja dosežeta dogovor o predlogih za reformo evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc. Vzporedno z zakonodajnim delom prinašajo rezultate praktična prizadevanja za okrepitev izmenjave informacij. Na primer Europol poroča, da je bilo v letu 2017 med Europolom, državami članicami in tretjimi stranmi izmenjanih več kot milijon obvestil SIENA. Komisija še naprej sodeluje z vsemi državami članicami glede celotnega izvajanja in uporabe obstoječih informacijskih sistemov, zlasti s tistimi državami članicami, v katerih izvajanje direktive EU o evidenci podatkov o potnikih, ki jo je treba v celoti izvesti do 25. maja 2018, še ni dovolj napredovalo.

Komisija je junija 2017 predložila zakonodajni predlog za okrepitev mandata agencije eu-LISA, ki bi agenciji omogočila zagotovitev tehničnega izvajanja novega pristopa k upravljanju podatkov za meje in varnost. Evropski parlament je na svojem plenarnem zasedanju januarja 2018 sprejel pogajalski mandat o predlogu Komisije, kar bo omogočilo začetek medinstitucionalnih razprav.

Na področju odkrivanja in preprečevanja financiranja terorizma sta Svet EU in Evropski parlament 13. decembra 2017 dosegla politični dogovor glede predloga Evropske komisije v zvezi s spremembo četrte direktive EU o preprečevanju pranja denarja (t. i. peta AMLD). Končno kompromisno besedilo morata obe instituciji še uradno potrditi. Spremenjena direktiva bo verjetno objavljena v Uradnem listu Evropske unije do sredine leta 2018, veljati pa bo začela 18 mesecev po objavi, tj. do konca leta 2019. Direktiva vsebuje več novih ukrepov, ki bodo nacionalnim organom omogočali boljše sledenje nezakonitim finančnim tokovom. Ključni element te direktive je povečati preglednost o tem, kdo so dejanski lastniki podjetij in skladov in drugih pravnih ureditev, tako da se okrepijo zahteve v zvezi z registri dejanskega lastništva. Register dejanskih lastnikov podjetij bo v celoti javen, medtem ko bo register skladov in drugih pravnih ureditev v celoti dostopen pristojnim organom in pooblaščenim subjektom (kot so banke) ter tistim posameznikom iz širše javnosti, ki bodo lahko izkazali upravičen interes za dostop do takih informacij. Direktiva prav tako izboljšuje dostop finančnoobeščevalnih enot (FIU) do ustreznih informacij, vključno z zemljiškimi knjigami, in do novoustanovljenih centraliziranih registrov bančnih računov. Povečuje tudi sodelovanje in olajšuje izmenjavo informacij med finančnimi nadzorniki v EU. Drugi ključni element direktive je pomembno zmanjšanje anonimnosti, povezane s produkti, kot so predplačniške kartice in virtualne valute. Poleg tega direktiva uvaja dodatna merila, vključno s preglednostjo, za uvrstitev na seznam tretjih držav z visokim tveganjem, s čimer zagotavlja visoko raven zaščitnih ukrepov za finančne tokove iz tretjih držav z visokim tveganjem.

Po tem, ko je Evropski parlament 11. decembra 2017 sprejel svoje stališče o predlogu Komisije za direktivo o uskladitvi opredelitev in kazenskih sankcij za pranje denarja, so se 17. januarja 2018 začele medinstitucionalne razprave.

Na področju kibernetske varnosti sozakonodajalca preučujeta predlog Komisije za uredbo o novem mandatu za Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in evropskem certifikacijskem okviru („uredba o kibernetski varnosti“). Na ravni delovne skupine Sveta je potekalo več krogov razprav. Odbor Evropskega parlamenta za industrijo, raziskave in energetiko (ITRE) je imel svoje prvo zaslišanje 27. novembra 2017. Zaradi vedno večjih kibernetskih groženj Komisija poziva sozakonodajalca, naj si še naprej prizadevata za prednostno obravnavo predloga, da bi se dogovor dosegel do konca leta.

III. PREPREČEVANJE RADIKALIZACIJE

1.Skupina strokovnjakov na visoki ravni za vprašanje radikalizacije

Skupina strokovnjakov na visoki ravni za vprašanje radikalizacije, ki je bila ustanovljena, da se okrepijo prizadevanja za preprečevanje radikalizacije in boj proti njej ter izboljša usklajevanje in sodelovanje med vsemi zadevnimi deležniki, je novembra 2017 predložila svoje vmesno poročilo . Svet za pravosodje in notranje zadeve je 7. decembra 2017 razpravljal o ugotovitvah in priporočilih skupine strokovnjakov. V vmesnem poročilu je skupina strokovnjakov poudarila prizadevanja v zvezi s preprečevanjem radikalizacije na ravni EU, zlasti s pobudami, kot so mreža za ozaveščanje o radikalizaciji, internetni forum EU in Evropska mreža za strateško komuniciranje. Vmesno poročilo poziva k bolj sistematični izmenjavi informacij o boju proti radikalizaciji med državami članicami, izvajalci dejavnosti in raziskovalci ter k trdnejšim podpornim strukturam na ravni EU. To ustreza ugotovitvam celovite ocene varnostnih politik EU, ki je poudarila potrebo po okrepljenem usklajevanju preventivnih ukrepov EU.

Na podlagi vmesnega poročila si Komisija prizadeva okrepiti obstoječe pobude za boj proti radikalizaciji, da se okrepi sodelovanje držav članic in vzpostavi mehanizem za sodelovanje na ravni EU. Komisija si bo še naprej prizadevala za postopni pristop in bo kot prvi korak okrepila usklajevanje preventivnih ukrepov na ravni EU.

Komisija bo izvajala tudi priporočila skupine strokovnjakov za nadaljnje ukrepanje na več prednostnih področjih, da bi sledila obsegu in hitrosti izzivov, ki jih predstavlja radikalizacija. Ta priporočila se bodo izvajala zlasti z dejavnostmi centra odličnosti mreže za ozaveščanje o radikalizaciji, kakor je navedeno v njegovem letnem načrtu dejavnosti za leto 2018. Poleg tega je Komisija, da bi spodbudila skupne vrednote prek izobraževanja, 17. januarja 2018 sprejela posebno priporočilo, ki države članice poziva, naj sprejmejo nadaljnje korake za krepitev kritičnega razmišljanja, medijske pismenosti in skupnih vrednot, da se poveča občutek pripadnosti na lokalni in nacionalni ravni.