ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.5

Odbor je po več letih razmišljanj — med drugim tudi po zaslugi internega dialoga pri pripravljanju mnenj — prišel do naslednjega prepričanja: Če naj bodo ukrepi za razvoj podjetij smiselni in konkretni, mora priti do intenzivne izmenjave z — in med — vsemi, ki se jih problemi podjetij neposredno tičejo (podjetniki in delojemalci). Po drugi strani pa je treba uvideti tudi, da problemi najmanjših in majhnih podjetij niso primerljivi s problemi velikih podjetij oz. da tudi tedaj, ko se zdijo podobni, vsekakor kažejo drugačne značilnosti, ker se jih je treba lotevati s sredstvi in ukrepi, ki so v temeljih drugačni od tistih v velikih podjetjih. To je treba pri snovanju in uporabi novih ukrepov za pospeševanje podjetij vedno upoštevati.
8.2

S tem v zvezi EESO priporoča takojšnjo uvedbo skupne, celovite in odgovorne evropske strategije, ki bo usmerjena zlasti v naslednje cilje: razvijanje združenih moči na področju R&R; znanstvene in tehnološke prireditve in izobraževanja; skupne projekti med industrijo in univerzami; pospešen razvoj industrijskih in večsektorskih uporab; okrepitev evropskega „odprtega usklajevanja“ politik, ukrepov, struktur in mrež udeležencev. V okviru te strategije bi morali, že od samega začetka in ves čas njenega trajanja tudi na mednarodni ravni zagotoviti predvsem zaščito etičnih, okoljskih, zdravstvenih in varnostnih vidikov znanstvenih aplikacij ter opredeliti primerne tehnične standarde.
7.5.1

Komisija je v svojem XXXIII. poročilu o politiki konkurence med drugim določila osnovne cilje Evropske unije, ki so ohranitev in razvoj medijske raznolikosti ter svoboda do informiranja, kajti le-ti predstavljajo osnovne vrednote demokratičnega procesa. Po drugi strani pa Komisija ponazarja, da je nadzor nad zgoščenostjo medijev v prvi vrsti stvar držav članic. Komisija nadalje navaja, da uporaba konkurenčnih predpisov služi izključno odpravljanju težav, ki se nanašajo na vzpostavitev in okrepitev prevladujočega položaja na posameznih trgih in nadzor nad izključevanjem iz tržišča. Po mnenju EESO je razlikovanje med nalogami Evropske unije in nalogami posameznih držav članic izredno nejasno in za seboj pušča nekatere težave nerešene. — Opozoriti je treba na različne pravne predpise in metode v posameznih državah članicah, ki zahtevajo usklajevanje: Komisija je leta 1989 začela izvajati ustrezne ukrepe in jih leta 1997 nadaljevala z direktivo o televiziji brez meja. Direktiva ne določuje le cilje za gospodarsko učinkovitost temveč tudi upoštevanje kulturne raznolikosti, varstva manjšin, pravice tožbe in drugo; — na medijskem področju je potrebno razlikovati med splošnimi pravili odpravljanja kartelov in določili, ki se nanašajo posebej na varstvo informacijske raznolikosti. Konkurenčna pravila so osnovni predpogoj, vendar sama ne zadoščajo za spodbujanje pluralizma medijev. Za razliko od konkurenčnega sistema, kjer se mora tržna moč vsakega podjetja soočiti s pobudo in dejavnostjo konkurenčnih podjetij, zahteva spodbujanje in varstvo pluralizma medijev izrecno priznanje državljanskih pravic do dejansko razpoložljivih, prostih informacijskih virov in alternativne ter potencialno raznolike informacije — pravica, ki se mora zagotavljati na vseh ravneh. — ugotavlja se, da proces naprednega zbliževanja med telekomunikacijo, informacijo, radiom, televizijo in založništvom otežuje natančno določitev strukturne ureditve različnih trgov. Brez pravilnega razumevanja tega procesa obstaja nevarnost zmanjšanja konkurenčnih pravil in oslabitev načela pluralizma medijev.
2.1

Po zakonodaji Skupnosti o pasteh stopalkah je postala izrazitejša potreba po oblikovanju standardov lova s pastmi na mednarodni ravni. Evropska unija, Kanada, Rusija in ZDA so se pogodile o sporazumu. Vendar pa so ga podpisale samo Kanada, Rusija in Evropska unija. ZDA niso mogle postati pogodbenice tega sporazuma, saj je pristojnost na tem področju v okviru domačega sistema ZDA decentralizirana. Vendar so se ZDA strinjale, da bodo izvajale manj strogo različico sporazuma.
4.5.17

To stališče še bolj okrepi ugotovitev, da se, kar zadeva gospodarstvo držav, ki so neto plačnice v proračun Skupnosti, del sredstev, ki so na voljo iz strukturnih skladov, prek izvoza vrne vanje. To vprašanje se je obravnavalo že na ravni evropske petnajsterice in se pričakuje, da bo mehanizem deloval na isti način v Evropi 25 držav članic. Potemtakem se bo pomemben delež sredstev, ki se bodo sprostila za razvoj 10 novih držav, vrnil tudi v države, ki so neto plačnice v proračun Skupnosti (trg tehnološke in elektronske opreme, opravljanje strokovnih storitev, prenos znanja itd.). Tega vidika vprašanja ni mogoče zanemariti pri prihodnji pripravi novega proračuna Skupnosti. Komisija se v besedilu sporočila sklicuje na to vprašanje, ko opozarja, da se z uporabo pravil enotnega trga tudi na področju notranjega trga doseže izmerljiva dodana vrednost zaradi povečanja trgovinske menjave znotraj Skupnosti med najmanj razvitimi državami članicami in regijami na eni strani ter preostalo EU na drugi strani. Razlog za ta razmah notranjih transakcij je, da „se skoraj četrtina izdatkov za programe na teh področjih preostali Uniji vrne v obliki povečanega izvoza“.
2.7

Cilji na področju priseljevanja so: določitev skupnih pravnih predpisov o pogojih za sprejem in bivanje državljanov tretjih držav in oblikovanje evropskega statuta za upravičence dolgoročnega bivanja. Pri tem gre za vzpostavitev možnosti za priseljevanje zaradi gospodarskih razlogov in ukrepanje proti nezakonitem priseljevanju.
2.2

Razen tega predlagano preoblikovano besedilo člena 4 Direktive 87/328/EEC daje vtis, da se pristojnosti odobrenih središč za shranjevanje semena še nadalje večajo, kakor da bi se v njih seme samcev goveda zbiralo in predelovalo, kar bi privedlo do vzporednega sistema osemenjevalnih središč, poleg že obstoječih. To bi glede na okoliščine bilo nesmiselno in pri podrobnem branju se domneven pomen izkaže za nepravilnega. Zato naj bo sprememba oblikovana tako, da ne bo dopuščala možnosti nesporazuma.
5.11

Po mnenju EESO je potrebno vložiti še več truda za obveščanje MSP o obstoju in delovanju garancijske sheme in poiskati boljše možnosti za dostop in komunikacijo z EIB in EIF (Evropski investicijski sklad). Raziskave so pokazale, da večina MSP sploh ne ve, da je EU zanje uredila uradni sistem za podporo srednje velikih podjetij. Zato je za boljše posredovanje informacij, neposredno in učinkovitejšo komunikacijo z MSP ter hitrejše reševanje praktičnih problemov pri izvajanju programov nujno potrebno, da se interesna zastopstva podjetij (trgovinske zbornice, organizacije MSP itd.) neposredno vključijo v dogajanje.
2.3.2

Osrednja ambicija Unije je izpolniti temeljna pričakovanja evropskih državljanov. Polna zaposlenost, visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo in visoka raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja so cilji Unije, ki so jasno navedeni. Unija se prav tako zavzema za spodbujanje „ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije ter solidarnosti med državami članicami“ ter za to, da bi bila za državljane „prostor svobode, varnosti in pravice“.
Spomladi tega leta je Evropski svet zahteval sedanje sporočilo in se sestal za obravnavo napredka pri izboljšanju splošnega okvirja za politike socialne zaščite prek večjega poudarka na učinkovitosti spodbud (to je načina organizacije sistema nadomestil držav članic, uskladitve družinskega in poklicnega življenja, pokojnin za upokojene delavce in subvencij za zmanjševanje revščine in socialne izključenosti). Srečanje je sledilo končnemu poročilu Projektne skupine za zaposlovanje (1) Evropski komisiji novembra 2003. Sporočili z obeh prelomnih dogodkov poudarjata glavne izzive zaposlovanja, s katerimi se sooča Evropa, in opredeljujeta reforme, ki jih je treba izvesti, če hoče EU doseči cilje, ki si jih je zastavila v lizbonski strategiji.

Obstaja soglasje, da Evropska unija zamuja pri doseganju svojega ambicioznega cilja, zastavljenega na lizbonskem vrhu leta 2000, da postane najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, zmožno trajne rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo do leta 2010. Obe sporočili priznavata, da so lizbonski cilji sicer ambiciozno zastavljeni, vendar si Evropa ne more privoščiti njihove neizpolnitve, in da je ključni predpogoj za uresničitev lizbonskih ciljev skladnost držav članic pri krepitvi svojih prizadevanj.

V tej kritični situaciji vsi uradni kazalniki kažejo, da bo uspeh pri ustvarjanju več in boljših možnosti zaposlitve odvisen od štirih ključnih zahtev:

1. povečanja prilagodljivosti delavcev in podjetij,

2. vključevanje in spodbujanje večjega števila ljudi na trg dela,

3. večjega in bolj učinkovitega vlaganja v človeški kapital,

4. zagotavljanja učinkovitega izvajanja reform prek boljšega vodenja.

Čeprav ti predpogoji, pretežno s strani ponudbe, jasno sodijo v pristojnost nacionalnih vlad, pa bo zadevno mnenje uvedlo dodatno zahtevo za resnično javno-zasebno partnerstvo za spodbujanje zaposlovanja z vključitvijo odgovornosti delodajalcev v ta pomembna prizadevanja.
2.3

Zelo veliko število partnerjev, ki delujejo v okviru pobude EQUAL, pomeni, da bo njihovo aktivno sodelovanje zelo verjetno spodbujalo razvoj dobrega upravljanja. Spodbujanje opravnomočenja v načelih in arhitekturi pobude EQUAL mora igrati ključno vlogo pri dobrem upravljanju in predstavljati koristno priložnost, da se poudari, da to ni bilo navedeno v razdelku 3.1. Nadaljnje delovanje mrež, ustvarjenih v okviru pobude EQUAL (4. odstavek 3.1. razdelka), se bo opiralo na opravnomočenje vseh strani, da bodo lahko vplivale na politiko in prakso drugih zainteresiranih strani. Razprava o vključevanju tistih, ki so neposredne žrtve razlikovanja, je dobrodošla, vendar se je treba zavedati, da je izvajanje pobude EQUAL na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni pogosto hierarhično in lahko privede do povečevanja birokracije in zmanjševanja lastništva, razen če so take težave predvidene in preprečene. Zlasti je treba poudariti vlogo nadzora nad financiranjem kakor mehanizma, ki pogosto vpliva na opravnomočenje.
(3)

Bank of Greece je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2022 do 2026, z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2027 in 2028, izbrala družbo Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors Accountants S.A. –
(4)

Banque de France je za poslovna leta od 2012 do 2017 izbrala za zunanja revizorja družbi Deloitte & Associés in KPMG SA ter za njuna nadomestna revizorja družbi B.E.A.S. in KPMG Audit FS I SAS –
Pojasnilo

Trenutni osnutek zagotavlja centralni banki izdajateljici dostop samo do podatkov o pozicijah. Da bi ECB lahko izpolnjevala naloge, ki jih ima v skladu s členom 127(2) in (5) Pogodbe, zlasti v zvezi z denarno politiko, nemotenim delovanjem plačilnih sistemov in finančno stabilnostjo, potrebuje dostop do podatkov o posameznih transakcijah iz naslova pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, denominiranih v eurih.

V tem smislu ima ECB interes za: (a) spremljanje skupnih in posamičnih tokov plačil, ki vplivajo na plačilne sisteme in sisteme poravnave vrednostnih papirjev; (b) spremljanje likvidnosti eura; in (c) spremljanje špekulativne dejavnosti v tej valuti. To bo še posebej koristno pri ocenjevanju morebitnih pritiskov na likvidnost, ki bi lahko vplivali na izvajanje denarne politike. S podatki o pozicijah bodo zagotovljeni samo podatki o odprtih zneskih (stanjih), ne pa podatki o tokovih, ki so potrebni za analiziranje likvidnosti.

Poleg tega bo obveznost kliringa močno vplivala na likvidnost na trgu in tokove plačil. Dostop do podatkov o posameznih transakcijah je zato potreben tudi za razumevanje strukture trga in odpornosti trga izvedenih finančnih instrumentov OTC z vidika likvidnosti.

Eurosistem bo potreboval dostop do podatkov o posameznih transakcijah tudi v vlogi člana kolegijev za CNS, ki zastopa centralno banko izdajateljico. Glede na to, da je euro v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih daleč najpomembnejša valuta Unije, ECB pričakuje, da bo Eurosistem član številnih kolegijev za CNS.
1.

Priporočilo Sveta, ki je bilo predloženo Evropskemu svetu in glede katerega poteka posvetovanje z Evropskim parlamentom in Svetom ECB, priporoča, da se Benoît COEURÉ imenuje za člana Izvršilnega odbora ECB za mandat osmih let.
Sporazum se sklene med Unijo, ki jo zastopata Republika Francija in Evropska komisija, v tesnem sodelovanju z ECB, ter Kneževino Monako.“

Sporazum se sklene med Unijo, ki jo zastopata Republika Francija in Evropska komisija, ter Kneževino Monako.“
Člen 8 „2. Države članice Komisiji (Eurostatu) čim prej zagotovijo dostop do vseh zahtevanih informacij za oceno kakovosti podatkov, vključno s statističnimi informacijami, kot so podatki iz nacionalnih računov, popisov, preglednic za sporočanje podatkov za postopek čezmernega primanjkljaja, dodatnih vprašalnikov in pojasnil v zvezi z uradnimi obvestili. Obliko vprašalnikov določi Komisija (Eurostat) po posvetovanju z Odborom za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko (v nadaljnjem besedilu OMFPS).“

Člen 8 „2. Države članice Komisiji (Eurostatu) čim prej zagotovijo dostop do vseh zahtevanih statističnih in proračunskih informacij za oceno kakovosti podatkov.. Statistične in proračunske informacije so zlasti: (a) podatki iz nacionalnih računov; (b) popisi; (c) preglednice za sporočanje podatkov za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem; (d) dodatni vprašalniki in pojasnila, povezani s sporočili za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem; (e) informacije, ki jih da splošna računovodska služba/ministrstvo za finance/ustrezni regionalni organ v zvezi z izvrševanjem državnega in regionalnega proračuna; (f) računi izvenproračunskih teles/neprofitnih organizacij in podobnih teles, ki so v nacionalnih računih del sektorja država; (g) računi skladov socialne varnosti; (h) raziskave lokalne države. Obliko vprašalnikov določi Komisija (Eurostat) po posvetovanju z Odborom za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko ( OMFPS).“
SL Uradni list Evropske unije C 284/1

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 5. novembra 2009

o priporočilih za odločbi Sveta o stališču Evropske skupnosti glede ponovnih pogajanj o Monetarnem sporazumu z Vatikansko mestno državo in o stališču Evropske skupnosti glede ponovnih pogajanj o Monetarnem sporazumu z Republiko San Marino

(CON/2009/91)

2009/C 284/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 27. oktobra 2009 prejela zahtevi Sveta Evropske unije za mnenje o priporočilu za odločbo Sveta o stališču Evropske skupnosti glede ponovnih pogajanj o Monetarnem sporazumu z Vatikansko mestno državo (1) (v nadaljevanju: predlog odločbe o Vatikanu) in za mnenje o priporočilu za odločbo Sveta o stališču Evropske skupnosti glede ponovnih pogajanj o Monetarnem sporazumu z Republiko San Marino (2) (v nadaljevanju: predlog odločbe o San Marinu).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 111(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

ECB pozdravlja predloga odločb, ki sta deset let po uvedbi eura namenjena spremembi monetarnih sporazumov z Vatikansko mestno državo in San Marinom, zlasti da bi zagotovili enake pogoje za obveznosti držav, ki so podpisale monetarne sporazume s Skupnostjo, ustvarili mehanizme za spremljanje, uvedli enotno metodo za izračun zgornje meje za izdajo eurokovancev in omogočili uporabo tudi drugih kovnic poleg italijanske za izdelovanje kovancev Vatikanske mestne države in Republike San Marino.

ECB ugotavlja, da predloga odločb (3) določata, da sporazum Skupnosti sklene Svet. Če bi se to pravilo spremenilo tako, da teh sporazumov ne bi več sklepal Svet, bi po mnenju ECB moralo biti omogočeno Ekonomsko-finančnemu odboru in ECB, da zahtevata predložitev sporazumov Svetu, kakor je odločil Svet ob prvotnem začetku pogajanj za sklenitev sporazumov Skupnosti z Vatikansko mestno državo in Republiko San Marino (4).

Kadar ECB priporoča spremembe predlaganih odločb, so konkretni predlogi za spremembe besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 5. novembra 2009 Predsednik ECB Jean-Claude TRICHET

(1) COM(2009) 570 konč.

(2) COM(2009) 572 konč.

(3) Člen 4.

(4) Člen 8 odločbe Sveta Council Decision 1999/97/EC of 31 December 1998 on the position to be taken by the Community regarding an agreement concerning the monetary relations with the Republic of San Marino (UL L 30, 4.2.1999, str. 33); člen 8 odločbe Sveta Council Decision 1999/98/EC of 31 December 1998 on the position to be taken by the Community regarding an agreement concerning the monetary relations with Vatican City (UL L 30, 4.2.1999, str. 35).
10.

Kot je bilo navedeno v predhodnih mnenjih o osnutkih nacionalne zakonodaje v zvezi z uveljavitvijo Direktive o zavarovanjih, „želi ECB poudariti, da bi morale vse stranke, vključene v zakonodajni postopek, podrobno raziskati morebitne učinke konvencije na sistemsko stabilnost in na obravnavo zavarovalnih transakcij v izogib zmanjšanju obstoječe ravni zaščite. To bi, med drugim, lahko vključevalo omejitev izbire prava, ki se uporablja za lastniške pravice na vrednostnih papirjih, ki se nahajajo na računih v sistemsko pomembnem sistemu (še posebej v sistemih poravnave vrednostnih papirjev, ki jih ocenjuje in uporablja Eurosistem), na pravo, ki ureja ta sistem, kakor tudi druge ukrepe za varovanje sistemske dokončnosti, gotovosti in transparentnosti“ (12). V tem kontekstu ECB opozarja tudi na dokument „Standards for Securities Clearing and Settlement in the European Union“ (Standardi za poračun in poravnavo vrednostnih papirjev v Evropski Uniji), ki sta ga objavila ECB in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR) (v nadaljevanju: „standardi ESCB-CESR“) (13). Ti standardi vsebujejo načela za varnost, zanesljivost in učinkovitost pri obračunu in poravnavi vrednostnih papirjev. Standard 1 določa, da „morajo imeti sistemi za obračun in poravnavo vrednostnih papirjev ter povezave med njimi dobro utemeljeno, jasno in transparentno pravno podlago v pristojnih jurisdikcijah.“ Kot je navedeno na strani 15 poročila ESCB in CESR iz septembra 2004, ta standard, ki je med drugim naslovljen na centralne registre vrednostnih papirjev (CRVP) in pomembne skrbnike, določa, da „je treba za potrebe sistemskih tveganj spodbujati harmonizacijo pravil, da bi se zmanjšala kakršna koli razhajanja, ki izvirajo iz različnih nacionalnih pravil in pravnih okvirov.“ Posebej „uporaba različnih jurisdikcij znotraj sistema povečuje pravno kompleksnost in bi lahko vplivala na sistemsko stabilnost. Direktiva o dokončnosti poravnave je ta tveganja zmanjšala z uvedbo jasnih pravil glede prava, ki se uporablja za sistem, in prava, ki se uporablja za pravice in obveznosti udeleženca, v primeru nesolventnosti. V istem smislu bi moralo biti število jurisdikcij, izbranih v zvezi s sistemom, omejeno v največji možni meri. Ob upoštevanju analize pravnih tveganj se lahko izkaže za priporočljivo, da se izbere samo en pravni sistem, ki bo urejal lastniške vidike glede vseh vrednostnih papirjev, ki se nahajajo na računih udeležencev v sistemu, ter podobno samo en pravni sistem, ki bo urejal pogodbene vidike razmerja med sistemom in vsakim od njegovih udeležencev. V idealnem primeru bi bilo izbrano pravo enako pravu, ki ureja sistem, da bi se tako varovala sistemska dokončnost, gotovost in transparentnost.“ (glej poročilo ESCB in CESR iz septembra 2004, št. 37).
2.

Zgoraj navedeno priporočilo, ki bo po posvetovanju s Svetom ECB in Evropskim parlamentom predloženo v odločanje voditeljem držav ali vlad držav članic, ki so sprejele euro, priporoča, da se g. Lorenzo Bini Smaghi imenuje za člana Izvršilnega odbora ECB z mandatom osem let od 1. junija 2005.
3.

Priporočilo predlaga osnutek sklepa Sveta, ki ugotavlja, da se glede na to, da so bili izpolnjeni pogoji, določeni v Odločbi Sveta 2004/548/ES z dne 11. maja 2004 (1), ki so potrebni za začetek pogajanj med Skupnostjo in Kneževino Andoro (v nadaljevanju „Andora“) o monetarnem sporazumu (v nadaljevanju „sporazum“), ta pogajanja lahko začnejo.
V.

V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih.
Pristop upravljanja projektnega cikla, ki ga izvaja GD ECHO, poudarja pomembnost načrtovanja in oblikovanja projektov ter analize potreb, da se zagotovi, da bo projekt izpolnil potrebe ciljne skupine. Projektne predloge, ki so jih vložili partnerji, sta pred odobritvijo analizirala strokovnjak GD ECHO na terenu (9) in uradnik v Bruslju. Odločitev GD ECHO, da na Šrilanki sodeluje z obstoječimi partnerji, je zagotovila, da so projektne predloge pripravile organizacije, ki poznajo državo in ki so v dobrem položaju, da opravijo oceno potreb (glej Okvir 3). Nekateri partnerji so oceno potreb zajeli že v projektu samem.

Okvir 3Partnerji na Šrilanki so bili v dobrem položaju, da pripravijo projektne predlogeEna od organizacij Rdečega križa je bila v idealnem položaju, da pripravi projekt psihosocialne podpore, saj je od leta 2003 podpirala šrilanško društvo Rdečega križa pri izvajanju programa psihosocialne podpore v severni provinci Jaffna, ki ga je podpirala tudi Komisija in je bil namenjen notranje razseljenim osebam, ki so se morale preseliti zaradi spopadov.Ena NVO je imela na Šrilanki močno ekipo na terenu in je dobro poznala razmere, saj je tam prisotna med več kot 20 let trajajočimi spopadi.Druga NVO je že bila prisotna v vzhodnem delu Šrilanke, kjer je izvajala projekt v zvezi s spopadi, ki ga je financiral GD ECHO.
Pri oceni dejavnosti urada OLAF je treba upoštevati odločitev, da preiskava utemeljuje nadaljnje ukrepanje s strani ustreznih organov, če OLAF meni, da je prišlo do goljufije/nepravilnosti. Vendar pa je uspeh nadaljnjega ukrepanja odvisen od več spremenljivih dejavnikov, ki jih OLAF ne more nadzorovati. Vseeno pa je OLAF že vzpostavil redne in tesne stike z belgijskimi in luksemburškimi pravosodnimi organi, pri čemer v celoti upošteva njihovo neodvisnost odločanja. Pri belgijskih organih so bile izvedene dodatne pobude (imenovanje belgijskega zveznega tožilca kot kontaktne osebe za primere urada OLAF in sprejetje okrožnice 22. maja 2003 pri belgijskem kolegiju generalnih tožilcev), leta 2005 pa je bilo organizirano usposabljanje za tožilce, ki se specializirajo za gospodarski kriminal in sodelujejo z uradom OLAF.

Kar zadeva pregone in kazni, imajo institucije na voljo široko izbiro odločitev na podlagi nove Priloge IX kadrovskih predpisov.

Politiko „nične tolerance“ je treba uporabljati ob upoštevanju načela sorazmernosti in pravic do obrambe, pri čemer vsak položaj zahteva odziv pristojnega organa za imenovanja in tudi ustrezno kazen glede na posebnosti vsakega primera.
6.

Od 20 272 767 EUR prejetih prihodkov znašajo odtegljaji od plač članov, uslužbencev in drugih zaposlenih (davki, pokojninsko in zdravstveno zavarovanje) ter pokojninske pravice, ki so jih uslužbenci prenesli v institucijo, 20 134 132 EUR (99,32 %). Drugi prejeti prihodki v tem proračunskem letu, katerih večina je povezanih s službenimi potovanji, čiščenjem in z vzdrževanjem, znašajo 138 635 EUR. Za primerjavo: leta 2015 so odtegljaji od plač članov, uslužbencev in drugih zaposlenih (davki, pokojninsko in zdravstveno zavarovanje) in pokojninske pravice, ki so jih uslužbenci prenesli v institucijo, znašali 19 307 066 EUR, drugi prihodki za proračunsko leto pa 103 866 EUR.
33.

Vse agencije so pripravile zanesljive zaključne račune. Sodišče je izrazilo dve poudarjeni zadevi, in sicer v zvezi z agencijo eu-LISA in Pokojninskim skladom Europola.