Komisija je na podlagi obsežne študije o vplivu na okolje v skladu z obveznostjo iz člena 23(4) in (5) Uredbe (EU) št. 168/2013 predložila poročilo Parlamentu in Svetu. V skladu z ugotovitvami iz poročila Komisije in z namenom zagotovitve pravilne uporabe Uredbe bi bilo treba s spremembo Uredbe dodati ali pojasniti opredeljene elemente.

Uredba (EU) št. 168/2013 je vsa pooblastila Komisije za sprejemanje delegiranih aktov omejila na obdobje petih let, ki se izteče 21. marca 2018. Zaradi nenehne potrebe po stalnem posodabljanju elementov homologacijskih aktov glede na tehnološki napredek ali po uvajanju drugih sprememb v skladu s pooblastili osnutek predloga spreminja tudi člen 75(2) Uredbe (EU) št. 168/2013, da se določi pooblastilo za naslednjih pet let z možnostjo samodejnega podaljšanja.

Na podlagi obsežne študije o vplivu na okolje je Komisija v skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) št. 168/2013 pripravila osnutek poročila Parlamentu in Svetu. Na podlagi ugotovitev iz poročila so bila oblikovana priporočila za izboljšave Uredbe (EU) št. 168/2013, Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 44/2014 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 134/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 168/2013. Priporočila so upoštevana v členu 1(1) in (2) te uredbe, ki predlaga spremembe členov 21 in 23 Uredbe (EU) št. 168/2013.

Homologacijske zahteve, ki se od 1. januarja 2016 uporabljajo za „vozila kategorije L“, so določene v Uredbi (EU) št. 168/2013 ter njenih štirih delegiranih in izvedbenih aktih.

Izraz „vozila kategorije L“ zajema širok razpon različnih tipov lahkih dvo-, tri- in štirikolesnih vozil, npr. kolesa na motorni pogon, dvo- in trikolesne mopede, dvo- in trikolesna motorna kolesa, motorna kolesa z bočno prikolico in štirikolesna vozila (štirikolesniki), kot so cestna štirikolesa, terenska vozila in kvadrimobili.

(5)Motorna kolesa enduro in trial imajo kratko življenjsko dobo in so po značilnostih in uporabi zelo podobna težkim terenskim štirikolesom (L7e-B), ki so izvzeta iz zahteve glede sistema OBD stopnje II. Navedeno izvzetje bi bilo zato treba razširiti na motorna kolesa enduro in trial.

(4)Ker so mopedi kategorij L1e in L2e že izvzeti iz zahteve glede sistema OBD stopnje II, bi morala biti vozila kategorije L6e, ki so zasnovana in sestavljena po specifikacijah za mopede ter proizvedena v manjšem obsegu, prav tako izvzeta iz navedene zahteve.

(3)Pojasniti je treba izvzetje iz zahteve glede sistema OBD stopnje II za mopede (kategoriji L1e in L2e) ter izvzetje razširiti na lahke štirikolesnike (kategorija L6e) in podkategoriji motornih koles enduro (L3e-AxE) in trial (L3e-AxT).

(2)V zvezi z zahtevo po vgradnji sistema za diagnostiko v vozilu (OBD) stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, je Komisija na podlagi obsežne študije o vplivu na okolje ugotovila, da pri nekaterih vozilih obstajajo tehnične omejitve v zvezi z nadzorom katalizatorja in da je za njegovo pravilno izvajanje potreben dodaten razvoj. Nadzor katalizatorja predvidoma še ne bo pripravljen za prvo fazo emisijske stopnje Euro 5, pričakuje pa se za leto 2025. Člen 21 Uredbe (EU) št. 168/2013 bi zato moral določiti čas, potreben za zagotovitev pravilnega izvajanja zahteve glede sistema OBD stopnje II.

(1)Na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o obsežni študiji o vplivu okoljskega standarda Euro 5 za vozila kategorije L v skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z emisijsko stopnjo Euro 5 ter ob upoštevanju težav, s katerimi so se soočali homologacijski organi in zainteresirane strani pri uporabi navedene uredbe, bi bilo treba v Uredbi (EU) št. 168/2013 uvesti nekatere spremembe in pojasnila, da se zagotovi njena nemotena uporaba.

Komisija je marca 2017 predstavila prvo različico dokumenta in prejela povratne informacije zainteresiranih strani iz sektorja, homologacijskih organov, tehničnih služb in socialnih partnerjev, ki podpirajo priloženi osnutek dokumenta.

Poročilo Komisije vsebuje več priporočil za spremembe Uredbe (EU) št. 168/2013. Priporočila temeljijo na posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, opravljenih med celotnim trajanjem študije. Poleg tega so bili na sestankih delovne skupine za motorna kolesa, ki so potekali maja, septembra in decembra 2016 ter marca in junija 2017 z udeležbo vseh pomembnih zainteresiranih strani in predstavnikov držav članic, predstavljeni pregledi napredka izvajanja študije.

Splošni rezultat študije jasno kaže, da so omejitve, datumi in zahteve iz Uredbe stroškovno ugodni in tehnično izvedljivi za vsa vozila kategorije L.

(6)Komisija je v poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi obsežne študije o vplivu na okolje ugotovila, da matematični postopek ugotavljanja vzdržljivosti iz člena 23(3)(c) Uredbe (EU) št. 168/2013, po katerem se vozila preskusijo po prevoženih 100 km, ne odraža resničnega poslabšanja sistema za uravnavanje emisij vozila v njegovi življenjski dobi. Navedena metoda se ne bi smela več uporabljati in bi jo zato bilo treba postopno odpraviti do leta 2025, da se zainteresiranim stranem omogoči dovolj časa za prilagoditev. Za obdobje do leta 2025 bi bilo treba zahtevano skupno prevoženo pot vozila pred preskušanjem povečati, da se zagotovi zanesljivost rezultatov preskusa.

(7)Tehnologija, potrebna za upoštevanje mejnih vrednosti Euro 5, je že na voljo, vendar je Komisija v poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi obsežne študije o vplivu na okolje v skladu s členom 23(4) Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z emisijsko stopnjo Euro 5 ugotovila, da bi bilo treba datum začetka uporabe mejnih vrednosti emisij Euro 5 za nekatera vozila kategorije L (L6e-B, L2e-U, L3e-AxT in L3e-AxE) z leta 2020 pomakniti na leto 2022, da se izboljša razmerje med stroški in koristmi v primerjavi z osnovnim scenarijem. Poleg tega proizvajalci teh vozil, ki so večinoma MSP, potrebujejo več časa za zagotovitev, da bo prehod k pogonskim sistemom brez emisij, npr. z elektrifikacijo, stroškovno učinkovit.

(8)Treba bi bilo pojasniti nekatere nedoslednosti v zvezi z datumom uporabe mejnih vrednosti hrupa za Euro 5 iz Priloge IV k Uredbi (EU) št. 168/2013, da se zagotovi, da obstoječe mejne vrednosti (Euro 4) ostanejo veljavne, dokler se ne določijo nove mejne vrednosti za Euro 5.

(9)Z Uredbo (EU) št. 168/2013 se je na Komisijo preneslo pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za obdobje petih let, ki se izteče 21. marca 2018. Zaradi nenehne potrebe po posodabljanju elementov homologacijske zakonodaje glede na tehnološki napredek ali po uvajanju drugih sprememb v skladu s pooblastili bi bilo treba člen 75(2) navedene uredbe spremeniti, da se pooblastilo podaljšanja za naslednjih pet let z možnostjo samodejnega podaljšanja.

(10)Zaradi pravne varnosti bi bilo treba pooblastilo Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov glede tehničnih zahtev v zvezi s diagnostiko v vozilu iz Uredbe (EU) št. 168/2013 natančneje pojasniti in opredeliti.

(11)Ker ta uredba spreminja Uredbo (EU) št. 168/2013, pri čemer ne razširja njene vsebine urejanja, in ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

(12)Uredbo (EU) št. 168/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 168/2013 se spremeni:

(1)člen 21 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 21

Splošne zahteve za vgrajene sisteme za diagnostiko

1.Vozila kategorije L, razen vozil kategorij L1e, L2e in L6e, so opremljena s sistemom OBD, ki je skladen z zahtevami za delovanje in preskusnimi postopki, kot so določeni v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi odstavka 8 in od datumov uporabe, kot so določeni v Prilogi IV.

2.Od datumov, določenih v točki 1.8.1 Priloge IV, so vozila (pod)kategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter sporoča tiste napake, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij, določenih v Prilogi VI(B1).

3.Od datumov, določenih v točki 1.8.2 Priloge IV, so vozila (pod)kategorij L3e, L4e, L5e in L7e opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter se sproži, ko so presežene mejne vrednosti emisij, določene v Prilogi VI(B1). Sistemi OBD stopnje I za navedene (pod)kategorije vozil sporočajo tudi sprožitev vsakega načina delovanja, ki znatno zmanjša navor motorja.

4.Od datumov, določenih v točki 1.8.3 Priloge IV, so vozila (pod)kategorij L3, L4e, L5e in L7e opremljena s sistemom OBD stopnje I, ki spremlja napake električnega tokokroga in elektronike sistema za uravnavanje emisij ter se sproži, ko so presežene mejne vrednosti emisij, določene v Prilogi VI(B2). Sistemi OBD stopnje I za navedene (pod)kategorije vozil sporočajo tudi sprožitev vsakega načina delovanja, ki znatno zmanjša navor motorja.

5.Od datumov, določenih v točki 1.8.4 Priloge IV, so vozila (pod)kategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena tudi s sistemom OBD stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, razen nadzora katalizatorja, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij OBD, kot so določene v Prilogi VI(B1).

6.Od datumov, določenih v točki 1.8.5 Priloge IV, so vozila (pod)kategorij L3e, L4e, L5e-A in L7e-A opremljena tudi s sistemom OBD stopnje II, ki spremlja in sporoča napake in poslabšanja sistema za uravnavanje emisij, ki povzročajo preseganje mejnih vrednosti emisij OBD, kot so določene v Prilogi VI(B2).

7.Odstavka 5 in 6 se ne uporabljata za motorna kolesa enduro kategorije L3e-AxE in motorna kolesa trial kategorije L3e-AxT.