Predlog SKLEP SVETA o podpisu Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije /* COM/2012/0379 final - 2012/0182 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1) Ozadje Konvencija o pomoči v hrani iz leta 1999 je večstranski sporazum, ki je prvotno začel veljati v šestdesetih letih dvajsetega stoletja kot instrument za usklajeno in sprejemljivo dajanje na voljo kmetijskih presežkov iz razvitih držav pomoči potrebnim državam v razvoju. Konvencija o pomoči v hrani iz leta 1999 naj bi prvotno veljala do 30. junija 2002, vendar je bilo obdobje njene veljavnosti petkrat podaljšano. V skladu z zadnjim podaljšanjem obdobja veljavnosti bo navedena konvencija ostala v veljavi do 30. junija 2012. Države pogodbenice Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999, in sicer so to Združene države Amerike, Kanada, Japonska, Švica, Avstralija in Evropska unija, so se 14. decembra 2010 dogovorile, da bodo začele pogajanja o novi konvenciji, ki se bo osredotočala na zagotavljanje ustrezne in učinkovite podpore pri preskrbi s hrano na podlagi ugotovljenih potreb ranljivih skupin prebivalstva. Svet je na podlagi priporočila, ki mu ga je predložila Komisija, slednjo pooblastil, da začne pogajanja o novi konvenciji o podpori pri preskrbi s hrano. Pogajanja so bila uspešno zaključena 25. aprila 2012. 2) Narava Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano iz leta 2012 Konvencija o podpori pri preskrbi s hrano iz leta 2012 odraža sodoben pristop k podpori pri preskrbi s hrano. V skladu s politiko EU o humanitarni podpori pri preskrbi s hrano (SEC(2010)374) je namen konvencije zagotoviti uspešen in učinkovit odziv na prehranske in prehranjevalne potrebe ranljivih skupin prebivalstva, ki presega običajno zagotavljanje pomoči v hrani. Drugi ključni elementi vključujejo izboljšan dostop do in uživanje primerne, varne in hranljive hrane na osnovi ustrezne analize potreb, pristop na podlagi (humanitarnih) načel in spoštovanje vseh obveznosti v okviru STO. Izvajanje konvencije bo temeljilo na letnih zavezah, ki jih bodo države pogodbenice uresničevale v naravi ali v gotovini. Konvencija o podpori pri preskrbi s hrano iz leta 2012 bo začela veljati 1. januarja 2013, če jo bo do 30. novembra 2012 ratificiralo pet podpisnic. Konvencija bo na voljo za podpis od 11. junija do 31. decembra 2012. Za podpis in ratifikacijo bo na voljo tudi posameznim državam članicam EU, ki se lahko zavežejo k dodeljevanju sredstev neposredno iz svojih proračunov. Verjetno bo prišlo do premora med potekom veljavnosti sedanje Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 (30. junij 2012) in predvidenim datumom začetka veljavnosti Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano (1. januar 2013). Vprašanje morebitnega nadaljnjega podaljšanja veljavnosti Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 bo uradno obravnavano na zasedanju Odbora za pomoč v hrani junija 2012. Svet o predlogu Komisije, v skladu s katerim bi Komisija prejela pooblastilo, da v imenu Evropske unije ne podpre nadaljnjega podaljšanja veljavnosti Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999, še razpravlja. 3) Postopek Komisija je mnenja, da so bili rezultati pogajanj zadovoljivi in v skladu s pogajalskimi smernicami Sveta, zato Svetu predlaga, da v imenu Evropske unije podpiše Konvencijo o podpori pri preskrbi s hrano, s pridržkom njene poznejše sklenitve. 2012/0182 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano v imenu Evropske unije SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 214(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Unija je pogodbenica Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999, ki po 1. juliju 2012 predvidoma ne bo več veljala. (2) Svet je 17. novembra 2010 pooblastil Komisijo, da vodi pogajanja za Konvencijo o podpori pri preskrbi s hrano (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), ki vključuje in odraža sodoben pristop k podpori pri preskrbi s hrano in bo nadomestila Konvencijo o pomoči v hrani iz leta 1999. (3) Pogajanja so bila uspešno zaključena 25. aprila 2012. (4) V interesu Unije je, da podpiše Konvencijo, saj bo tako lažje dosegala cilje na področju humanitarne pomoči iz člena 214(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. (5) Konvencija bo na voljo za podpis do 31. decembra 2012. (6) Konvencijo bi bilo treba podpisati v imenu Evropske unije, s pridržkom njene poznejše sklenitve – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano se odobri v imenu Evropske unije, s pridržkom njene poznejše sklenitve. Besedilo Konvencije, ki jo je treba podpisati, je priloženo temu sklepu. Člen 2 Generalni sekretariat Sveta vzpostavi instrument popolnih pooblastil za osebo ali osebe, ki jih pogajalec Konvencije določi za podpis Konvencije s pridržkom njene sklenitve. Člen 3 Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik PRILOGA KONVENCIJA O PODPORI PRI PRESKRBI S HRANO PREAMBULA Pogodbenice te konvencije potrjujejo, da bodo še naprej zavezane k uresničevanju še vedno veljavnih ciljev Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 v smislu prispevanja k zanesljivosti preskrbe s hrano na svetovni ravni ter izboljšanja sposobnosti mednarodne skupnosti za odzivanje na izredne razmere na področju hrane in na druge prehranske potrebe v državah v razvoju; si prizadevajo izboljšati uspešnost, učinkovitost in kakovost podpore pri preskrbi s hrano za ohranitev življenj in lajšanje trpljenja najranljivejših skupin prebivalstva, zlasti v izrednih razmerah, s krepitvijo mednarodnega sodelovanja in usklajevanja, zlasti med pogodbenicami in zainteresiranimi stranmi; priznavajo, da imajo ranljive skupine prebivalstva posebne prehranske in prehranjevalne potrebe; potrjujejo, da so države v prvi vrsti odgovorne za zagotavljanje lastne nacionalne zanesljive preskrbe s hrano in s tem za postopno uresničevanje pravice do ustrezne hrane, kakor jo določa Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) v Prostovoljnih smernicah v podporo postopnemu uresničevanju pravice do ustrezne hrane v okviru zagotavljanja zanesljive preskrbe s hrano na nacionalni ravni, ki jih je Svet FAO sprejel novembra 2004; spodbujajo vlade držav z negotovimi razmerami glede preskrbe s hrano, da razvijejo in izvajajo nacionalne strategije, ki določajo dolgoročne ukrepe za obravnavo temeljnih vzrokov za nezanesljivo preskrbo s hrano ter zagotavljajo ustrezne povezave med nujno pomočjo, obnovo in razvojnimi dejavnostmi; se sklicujejo na mednarodno humanitarno pravo ter temeljna humanitarna načela človečnosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti; se sklicujejo na Načela in dobro prakso človekoljubnega donatorstva, kakor so bila sprejeta v Stockholmu 17. junija 2003; upoštevajo, da imajo pogodbenice svoje politike v povezavi z zagotavljanjem podpore pri preskrbi s hrano v izrednih in drugih razmerah; upoštevajo Akcijski načrt svetovnega vrha o hrani, ki je bil sprejet v Rimu leta 1996, in pet načel za trajno svetovno zanesljivost preskrbe s hrano, ki so bila sprejeta v Rimu in jih navaja Deklaracija o zanesljivi preskrbi s hrano s svetovnega vrha o hrani iz leta 2009, zlasti zavezanost k prizadevanjem za uresničitev zanesljive preskrbe s hrano v vseh državah ter stalna prizadevanja za zmanjšanje revščine in izkoreninjenje lakote, ki jih je ponovno potrdila Generalna skupščina Združenih narodov v Deklaraciji novega tisočletja Združenih narodov; upoštevajo zaveze držav donatoric in držav prejemnic za izboljšanje uspešnosti razvojne pomoči z uporabo načel iz Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, ki jo je leta 2005 sprejela Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD); so sklenile, da bodo ukrepale v skladu s svojimi obveznostmi v okviru STO, zlasti v skladu z vsemi pravili na področju pomoči v hrani v okviru STO; so se dogovorile o naslednjem: Člen 1 Cilji Cilji te konvencije vključujejo reševanje življenj, zmanjševanje lakote, povečanje zanesljivosti preskrbe s hrano in izboljšanje prehranjenosti najbolj ranljivih skupin prebivalstva z: (a) obravnavanjem prehranskih in prehranjevalnih potreb najbolj ranljivih skupin prebivalstva na podlagi zavez pogodbenic, da bodo zagotavljale podporo pri preskrbi s hrano za boljši dostop do in uživanje ustrezne, varne in hranljive hrane; (b) zagotavljanjem, da je podpora pri preskrbi s hrano za najbolj ranljive skupine prebivalstva primerna, pravočasna, uspešna, učinkovita in da temelji na potrebah in skupnih načelih, ter (c) spodbujanjem izmenjave informacij, sodelovanja in usklajevanja ter zagotovitvijo foruma za razprave za bolj uspešno, učinkovito in skladno porabo virov pogodbenic za odzivanje na potrebe. Člen 2 Načela podpore pri preskrbi s hrano Pogodbenice bi morale pri zagotavljanju in uresničevanju podpore pri preskrbi s hrano za najbolj ranljive skupine prebivalstva vedno spoštovati naslednja načela: (a) splošna načela podpore pri preskrbi s hrano: (i) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi samo, kadar je to najbolj učinkovito in primerno sredstvo za obravnavo prehranskih in prehranjevalnih potreb najbolj ranljivih skupin prebivalstva; (ii) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi ob upoštevanju dolgoročnih ciljev obnove in razvojnih ciljev v državah prejemnicah, po potrebi pa podpira tudi širši cilj zagotavljanja zanesljivosti preskrbe s hrano; (iii) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi na način, ki ohranja možnosti za preživljanje ter krepi samostojnost in odpornost ranljivih skupin prebivalstva ter lokalnih skupnosti in hkrati preprečuje nastanek kriz, povezanih z zanesljivo preskrbo s hrano, oziroma omogoči priprave nanje, jih ublaži ali zagotovi odziv nanje; (iv) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi tako, da se prepreči odvisnost ter čim bolj zmanjšajo neposredni in posredni negativni učinki na upravičence in druge; (v) podpora pri preskrbi s hrano se zagotovi tako, da ne prizadene lokalne proizvodnje, tržnih razmer, tržnih struktur in trgovine ali cen osnovnih dobrin za ranljive skupine prebivalstva; (vi) pomoč v hrani se po možnosti v celoti zagotovi v obliki donacij; (b) načela učinkovitosti podpore pri preskrbi s hrano: (i) stroški, povezani z zagotavljanjem podpore, so čim manjši, da je za podporo pri preskrbi s hrano za ranljive skupine prebivalstva in za spodbujanje učinkovitosti na voljo čim večji znesek; (ii) dejavno se izvajajo prizadevanja za sodelovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij, da se izboljša uspešnost in učinkovitost programov podpore pri preskrbi s hrano ter usklajenost med podporo pri preskrbi s hrano in z njo povezanimi področji politik in instrumenti; (iii) nabava hrane in drugih elementov podpore pri preskrbi s hrano poteka na lokalni ali regionalni ravni, kadar koli je to mogoče in primerno; (iv) podpora pri preskrbi s hrano temelji na potrebah in se čim bolj zagotavlja v obliki nevezanih denarnih sredstev, kadar koli je to mogoče; (v) monetizacija pomoči v hrani se izvede samo, če se ugotovi potreba po tem, in z namenom izboljšanja zanesljivosti preskrbe s hrano ranljivih skupin prebivalstva; monetizacija temelji na pregledni in nepristranski tržni analizi ter ne sme izpodrivati lokalne trgovine; (vi) zagotovi se, da podpora pri preskrbi s hrano ne postane sredstvo pogodbenic za spodbujanje ciljev glede razvoja trga; (vii) ponovni izvoz pomoči v hrani se prepreči, če je le možno, razen če se z njim prepreči nastanek izrednih razmer ali zagotovi odziv na izredne razmere; pomoč v hrani se ponovno izvozi samo na način, ki preprečuje izpodrivanje lokalne trgovine; (viii) pristojnim organom ali zainteresiranim stranem se po potrebi priznata glavna vloga in odgovornost pri organizaciji, usklajevanju in izvajanju dejavnosti podpore pri preskrbi s hrano; (c) načela zagotavljanja podpore pri preskrbi s hrano: (i) podpora pri preskrbi s hrano je usmerjena na prehranske in prehranjevalne potrebe najbolj ranljivih skupin prebivalstva; (ii) upravičenci in po potrebi tudi druge relevantne zainteresirane strani so vključeni v ocenjevanje potreb upravičencev ter v zasnovo, izvajanje, spremljanje in vrednotenje podpore pri preskrbi s hrano; (iii) zagotovljena podpora pri preskrbi s hrano ustreza veljavnim standardom varnosti in kakovosti ter spoštuje kulturne in lokalne prehranjevalne navade ter prehranjevalne potrebe upravičencev; (iv) spoštuje se dostojanstvo upravičencev do podpore pri preskrbi s hrano; (d) načela odgovornosti na področju podpore pri preskrbi s hrano: (i) sprejmejo se posebni in ustrezni ukrepi za krepitev odgovornosti in preglednosti politik, programov in dejavnosti na področju podpore pri preskrbi s hrano; (ii) rezultati in učinek dejavnosti na področju podpore pri preskrbi s hrano se redno spremljajo, vrednotijo in sporočajo na pregleden način z namenom dodatnega razvoja najboljših praks in čim večjega povečanja njihove učinkovitosti. Člen 3 Razmerje do Sporazumov STO Ta konvencija ne odstopa od katere koli obstoječe ali prihodnje obveznosti, ki se uporablja za pogodbenice v okviru STO. V primeru navzkrižja med navedenimi obveznostmi in to konvencijo imajo prednost prve. Ta konvencija ne posega v stališča, ki bi jih posamezna pogodbenica lahko zavzela v kakršnih koli pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Člen 4 Upravičena država, upravičene ranljive skupine prebivalstva, upravičeni proizvodi, upravičene dejavnosti in povezani stroški 1. „Upravičena država“ je katera koli država na seznamu prejemnic uradne razvojne pomoči Odbora za razvojno pomoč (DAC) pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ali katera koli druga država, navedena v pravilniku o postopkih in izvajanju. 2. „Upravičene ranljive skupine prebivalstva“ so ranljive skupine prebivalstva v kateri koli upravičeni državi. 3. „Upravičeni proizvodi“ so proizvodi za prehrano ljudi, ki ustrezajo relevantnim nacionalnim politikam in zakonodaji namembne države, po potrebi tudi mednarodno veljavnim standardom kakovosti in varnosti hrane, ter proizvodi, ki prispevajo k zadovoljevanju potreb po hrani ter ohranjajo možnosti preživljanja v izrednih razmerah in v zgodnjih fazah obnove. Seznam upravičenih proizvodov je naveden v pravilniku o postopkih in izvajanju. 4. Upravičene dejavnosti pogodbenice za izpolnitev njene minimalne letne zaveze na podlagi člena 5 so skladne s členom 1 in vključujejo vsaj eno izmed naslednjih dejavnosti: (a) zagotavljanje in razdeljevanje upravičenih proizvodov; (b) zagotavljanje gotovine in kuponov ter (c) intervencije na področju prehrane. Navedene upravičene dejavnosti so podrobneje opisane v pravilniku o postopkih in izvajanju. 5. Upravičeni stroški pogodbenice, povezani z izpolnitvijo njene minimalne letne zaveze na podlagi člena 5, so skladni s členom 1 in so omejeni na stroške, ki so neposredno povezani z zagotavljanjem upravičenih dejavnosti, kakor so podrobneje razložene v pravilniku o postopkih in izvajanju. Člen 5 Zaveza 1. Za izpolnitev ciljev te konvencije se vsaka pogodbenica strinja, da bo prevzela letno zavezo glede podpore pri preskrbi s hrano, ki jo določi v skladu s svojimi zakoni in predpisi. Zaveza vsake pogodbenice je njena „minimalna letna zaveza“. 2. Minimalna letna zaveza se izrazi kot vrednost ali količina, kakor je podrobneje določeno v pravilniku o postopkih in izvajanju. Pogodbenica se lahko odloči, da bo svojo zavezo izrazila kot minimalno vrednost ali minimalno količino ali pa kot kombinacijo obojega. 3. Minimalne letne zaveze, izražene z vrednostjo, se lahko navedejo v valuti, ki jo izbere pogodbenica. Minimalne letne zaveze, izražene s količino, se lahko navedejo z denarno protivrednostjo ton žita ali z drugimi merskimi enotami, ki so navedene v pravilniku o postopkih in izvajanju. 4. Vsaka pogodbenica uradno obvesti sekretariat o svoji začetni minimalni letni zavezi, kakor hitro je to mogoče in najpozneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti te konvencije ali v treh mesecih po pristopu k njej. 5. Vsaka pogodbenica uradno obvesti sekretariat o kakršni koli spremembi svoje minimalne letne zaveze za naslednja leta najpozneje do petnajstega decembra v letu pred spremembo. 6. Sekretariat čim prej in najpozneje prvega januarja vsako leto vse pogodbenice obvesti o spremembah minimalnih letnih zavez. 7. Prispevki za izpolnitev minimalnih letnih zavez bi se morali po možnosti v celoti zagotoviti v obliki donacij. Kar zadeva podporo pri preskrbi s hrano, ki se šteje k zavezi pogodbenice, se najmanj 80 odstotkov te podpore za upravičene države in upravičene ranljive skupine prebivalstva, kakor so podrobneje določene v pravilniku o postopkih in izvajanju, v celoti zagotovi v obliki donacij. Pogodbenice si čim bolj prizadevajo, da ta odstotek postopoma povečajo. Vsaka pogodbenica v svojem letnem poročilu navede prispevke, ki niso v celoti zagotovljeni v obliki donacij. 8. Pogodbenice se zavežejo, da bodo vse ukrepe, povezane s podporo pri preskrbi s hrano na podlagi te konvencije izvedle tako, da se preprečijo škodljive motnje običajnih struktur proizvodnje in mednarodne trgovine. 9. Pogodbenice zagotovijo, da se podpora pri preskrbi s hrano neposredno ali posredno, formalno ali neformalno, izrecno ali neizrecno ne povezuje s komercialnim izvozom kmetijskih ali drugih proizvodov in storitev v države prejemnice; 10. Pogodbenica za izpolnitev svoje minimalne letne zaveze, ki je lahko izražena z vrednostjo ali količino, zagotovi prispevke za financiranje upravičenih proizvodov, dejavnosti in z njimi povezanih stroškov iz člena 4 te konvencije, kakor so podrobneje opisani v pravilniku o postopkih in izvajanju. 11. Prispevki za izpolnitev minimalne letne zaveze na podlagi te konvencije se lahko namenijo samo upravičenim državam ali upravičenim ranljivim skupinam prebivalstva iz člena 4, kakor so podrobneje opredeljene v pravilniku o postopkih in izvajanju. 12. Prispevki pogodbenic se lahko zagotovijo dvostransko, prek medvladnih ali drugih mednarodnih organizacij ali prek drugih partnerjev za podporo pri preskrbi s hrano, vendar ne prek drugih pogodbenic. 13. Vsaka pogodbenica si čim bolj prizadeva izpolniti svojo minimalno letno zavezo. Če pogodbenica v posameznem letu ne more izpolniti svoje minimalne letne zaveze, v letnem poročilu za zadevno leto opiše okoliščine, zaradi katerih izpolnitev ni bila možna. Nerealizirani znesek se prišteje k minimalni letni zavezi pogodbenice za naslednje leto, razen če Odbor, ustanovljen v skladu s členom 7, ne določi drugače ali če ne nastopijo izredne okoliščine, zaradi katerih to ni mogoče. 14. Če prispevek pogodbenice presega njeno minimalno zavezo za posamezno leto, se lahko presežek zneska, vendar največ pet odstotkov minimalne letne zaveze, šteje kot del prispevka pogodbenice za naslednje leto. Člen 6 Letna poročila in izmenjava informacij 1. Vsaka pogodbenica v devetdesetih dneh po koncu koledarskega leta sekretariatu predloži letno poročilo v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju ter v njem podrobno razloži, kako je izpolnila svojo minimalno letno zavezo na podlagi te konvencije. 2. Navedeno letno poročilo vključuje pripovedno komponento, ki lahko vsebuje informacije o tem, kako so politike, programi in dejavnosti pogodbenice na področju preskrbe s hrano prispevali k uresničitvi ciljev in načel iz te konvencije. 3. Pogodbenice bi morale redno izmenjavati informacije o svojih politikah in programih na področju podpore pri preskrbi s hrano ter rezultate vrednotenj teh politik in programov. Člen 7 Odbor za podporo pri preskrbi s hrano 1. Ustanovi se Odbor za podporo pri preskrbi s hrano (v nadaljnjem besedilu: Odbor), ki ga sestavljajo vse pogodbenice te konvencije. 2. Odbor sprejema sklepe na uradnih zasedanjih in opravlja funkcije, potrebne za izvajanje določb te konvencije v skladu z njenimi načeli in cilji. 3. Odbor sprejme pravila, ki urejajo njegovo delo; sprejme lahko tudi pravila, ki podrobneje razlagajo določbe te konvencije, da se zagotovi ustrezno izvajanje teh določb. Dokument FAC(11/12)1 z dne 25. aprila 2012, ki ga je pripravil Odbor za pomoč v hrani, ustanovljen v okviru Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999, se uporabi kot prvi pravilnik o postopkih in izvajanju za to konvencijo. Odbor lahko naknadno sprejme sklep o spremembi tega pravilnika o postopkih in izvajanju. 4. Odbor sprejema sklepe s soglasjem, kar pomeni, da nobena pogodbenica uradno ne nasprotuje predlogu za sklep Odbora v zvezi z zadevo, obravnavano na uradnem zasedanju. Uradno nasprotovanje se lahko izrazi med uradnim zasedanjem ali v tridesetih dneh po tistem, ko je bil razposlan zapisnik uradnega zasedanja, v katerem so zapisani zadevni predlogi sklepov. 5. Sekretariat za vsako leto pripravi zbirno poročilo, ki ga posreduje Odboru in ki je oblikovano, sprejeto in objavljeno v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju. 6. Odbor bi moral zagotoviti forum za razpravo pogodbenic, na katerem bi se obravnavala vprašanja v zvezi s podporo pri preskrbi s hrano, kot je potreba po pravočasni in ustrezni zagotovitvi zavez glede virov za zadovoljitev prehranskih in prehranjevalnih potreb, zlasti v konkretnih izrednih in kriznih razmerah. Spodbujati bi moral izmenjavo informacij z drugimi zainteresiranimi stranmi in posredovanje informacij tem stranem ter se z njimi posvetovati in od njih prejemati informacije za podporo razpravam. 7. Vsaka pogodbenica imenuje predstavnika, ki od sekretariata prejema uradna obvestila in druga sporočila. Člen 8 Predsednik in podpredsednik Odbora 1. Odbor vsako leto na svojem zadnjem uradnem zasedanju imenuje predsednika in podpredsednika za naslednje leto. 2. Predsednik ima naslednje naloge: (a) odobri osnutek dnevnega reda posameznega uradnega zasedanja ali neuradnega srečanja; (b) predseduje uradnim zasedanjem ali neuradnim srečanjem; (c) skliče in sklene posamezno uradno zasedanje ali neuradno srečanje; (d) na začetku posameznega uradnega zasedanja ali neuradnega srečanja predloži Odboru osnutek dnevnega reda v sprejetje; (e) vodi razprave in zagotavlja spoštovanje postopkov, določenih v pravilniku o postopkih in izvajanju; (f) daje besedo pogodbenicam; (g) odloča o točkah dnevnega reda v skladu z ustreznimi določbami pravilnika o postopkih in izvajanju ter (h) zastavlja vprašanja in razglaša sklepe. 3. Če predsednik na uradnem zasedanju ali neuradnem srečanju delno ali v celoti ni navzoč ali začasno ne more opravljati nalog predsednika, ga nadomešča podpredsednik. Če sta predsednik in podpredsednik odsotna, odbor imenuje začasnega predsednika. 4. Če predsednik zaradi kakršnega koli vzroka ne more več opravljati svojih nalog, ga do konca leta nadomešča podpredsednik. Člen 9 Uradna zasedanja in neuradna srečanja 1. Odbor skliče uradna zasedanja in neuradna srečanja v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju. 2. Odbor skliče uradno zasedanje najmanj enkrat na leto. 3. Odbor skliče dodatna uradna zasedanja in neuradna srečanja na zahtevo predsednika ali na zahtevo najmanj treh pogodbenic. 4. Odbor lahko v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju povabi opazovalce in relevantne zainteresirane strani, ki bi želeli razpravljati o posebnih vprašanjih, povezanih s podporo pri preskrbi s hrano, da se udeležijo njegovih uradnih zasedanj ali neuradnih srečanj. 5. Odbor se srečuje na lokaciji, določeni v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju. 6. Dnevni red uradnih zasedanj in neuradnih srečanj se oblikuje v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju. 7. Zapisnik uradnega zasedanja, ki vključuje vse morebitne predloge sklepov Odbora, se razpošlje v tridesetih dneh po uradnem zasedanju. Člen 10 Sekretariat 1. Odbor imenuje sekretariat in uporablja njegove storitve v skladu s pravilnikom o postopkih in izvajanju. Odbor zaprosi Mednarodni svet za žito (IGC), da njegov sekretariat sprva prevzame naloge sekretariata Odbora. 2. Sekretariat opravlja naloge, kakor so opredeljene v tej konvenciji in pravilniku o postopkih in izvajanju, ter morebitne administrativne naloge, vključno z oblikovanjem in pošiljanjem dokumentov in poročil, opravlja pa tudi druge funkcije, ki jih določi Odbor. Člen 11 Reševanje sporov Odbor si prizadeva reševati kakršne koli spore med pogodbenicami v povezavi z razlago ali izvajanjem te konvencije ali pravilnika o postopkih in izvajanju, vključno s kakršnimi koli pritožbami o neizpolnjevanju obveznosti iz te konvencije. Člen 12 Podpis in ratifikacija, sprejetje ali odobritev Ta konvencija je od 11. junija 2012 do 31. decembra 2012 na sedežu Združenih narodov v New Yorku na voljo za podpis Argentini, Avstraliji, Republiki Avstriji, Kraljevini Belgiji, Republiki Bolgariji, Republiki Cipru, Češki republiki, Kraljevini Danski, Republiki Estoniji, Evropski uniji, Francoski republiki, Republiki Finski, Helenski republiki, Republiki Hrvaški, Irski, Italijanski republiki, Japonski, Kanadi, Republiki Latviji, Republiki Litvi, Velikemu vojvodstvu Luksemburgu, Madžarski, Republiki Malti, Zvezni republiki Nemčiji, Kraljevini Nizozemski, Kraljevini Norveški, Republiki Poljski, Portugalski republiki, Romuniji, Slovaški republiki, Republiki Sloveniji, Kraljevini Španiji, Kraljevini Švedski, Švicarski konfederaciji, Združenemu kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske in Združenim državam Amerike. Vsaka podpisnica to konvencijo ratificira, sprejme ali odobri. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri depozitarju. Člen 13 Pristop 1. Katera koli država iz člena 12, ki ni podpisala te konvencije do preteka obdobja za podpis, ali Evropska unija, če konvencije do takrat ni podpisala, lahko k njej pristopi kadar koli po preteku tega obdobja. Listine o pristopu se deponirajo pri depozitarju. 2. Ko Konvencija začne veljati v skladu s členom 15, je na voljo za pristop vsem državam, ki niso navedene v členu 12, ali ločenim carinskim območjem, ki so v celoti avtonomna pri izvajanju zunanjetrgovinskih odnosov in se štejejo za upravičena v skladu s sklepom Odbora. Listine o pristopu se deponirajo pri depozitarju. Člen 14 Uradno obvestilo o začasni uporabi Vse države, ki so navedene v členu 12, ali Evropska unija, ki nameravajo to konvencijo ratificirati, sprejeti ali odobriti ali k njej pristopiti, ali vse države ali ločena carinska območja, ki se v skladu s členom 13(2) štejejo za upravičene do pristopa na podlagi sklepa Odbora, vendar še niso deponirali svoje listine, lahko pri depozitarju kadar koli deponirajo uradno obvestilo o začasni uporabi te konvencije. Konvencija se za te države, ločena carinska območja ali Evropsko unijo začasno uporablja od datuma deponiranja uradnega obvestila. Člen 15 Začetek veljavnosti 1. Ta konvencija začne veljati 1. januarja 2013, če do 30. novembra 2012 pet podpisnic deponira listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. 2. Če ta konvencija ne začne veljati skladno z odstavkom 1, lahko podpisnice te konvencije, ki so deponirale listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, in države ali Evropska unija, ki so deponirale listino o pristopu v skladu s členom 13(1), soglasno sklenejo, da zanje Konvencija začne veljati. 3. Če država, ločeno carinsko območje ali Evropska unija Konvencijo ratificira, sprejme, odobri ali k njej pristopi po začetku njene veljavnosti, začne ta konvencija zanjo veljati na dan deponiranja njene listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu. Člen 16 Postopek za presojo in spremembe 1. Katera koli pogodbenica lahko da predlog za presojo ustreznosti ali spremembo te konvencije kadar koli po njenem začetku veljavnosti. Sekretariat razpošlje vse predloge za spremembo vsem pogodbenicam najmanj šest mesecev pred razpravo na uradnem zasedanju Odbora, ki sledi izteku obdobja za obveščanje. 2. Predlogi za spremembo te konvencije se sprejmejo s sklepom Odbora. Sekretariat vse pogodbenice in depozitarja obvesti o vseh predlogih za spremembo, ki jih je sprejel Odbor. Depozitar razpošlje vse sprejete spremembe vsem pogodbenicam. 3. Uradno obvestilo o sprejetju spremembe se pošlje depozitarju. Za pogodbenice, ki so poslale tako uradno obvestilo, začne sprejeta sprememba veljati devetdeset dni po datumu, ko je depozitar prejel taka uradna obvestila od pogodbenic, ki predstavljajo najmanj štiri petine vseh pogodbenic Konvencije na dan, ko je Odbor sprejel predlagano spremembo. Za vse ostale pogodbenice sprememba začne veljati devetdeset dni po datumu, ko deponirajo svoje uradno obvestilo pri depozitarju. Odbor lahko sprejme sklep o spremembi najmanjšega števila uradnih obvestil, ki jih je treba zbrati, da začne veljati posamezna sprememba. Sekretariat sporoči tak sklep vsem pogodbenicam in depozitarju. Člen 17 Odstop in prenehanje 1. Vsaka pogodbenica lahko ob koncu leta odstopi od Konvencije tako, da najmanj 90 dni pred koncem leta depozitarju in Odboru pošlje pisno obvestilo o odstopu. Za tako pogodbenico še vedno veljajo minimalna letna zaveza ali obveznosti poročanja, ki jih je sprejela kot pogodbenica te konvencije in jih ni izpolnila do konca zadevnega leta. 2. Pogodbenica lahko kadar koli po začetku veljavnosti te konvencije da predlog za njeno prenehanje. Tak predlog se v pisni obliki predloži sekretariatu, ki ga razpošlje vsem pogodbenicam najmanj šest mesecev, preden ga preuči Odbor. Člen 18 Depozitar 1. Generalni sekretar Združenih narodov je imenovan za depozitarja te konvencije. 2. Depozitar je uradno obveščen o vsakem podpisu, ratifikaciji, sprejetju, odobritvi, obvestilu o začasni uporabi te konvencije in pristopu k njej ter o tem uradno obvesti vse pogodbenice in podpisnice. Člen 19 Verodostojna besedila Izvirniki te konvencije, katere besedilo v angleškem in francoskem jeziku je enako verodostojno, se deponirajo pri generalnem sekretarju Združenih narodov. V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali to konvencijo. V Londonu, 25. aprila 2012. OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni učinek na prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA UVODNE OPOMBE Evropska unija je bila gonilna sila pri pogajanjih za Konvencijo o pomoči v hrani iz leta 1999. Njena prizadevanja so bila v skladu s politiko EU o humanitarni podpori pri preskrbi s hrano, ki spodbuja najbolj uspešno in učinkovito kombinacijo instrumentov za odzivanje na posamezne krize. Nova konvencija odraža sodoben pristop k podpori pri preskrbi s hrano in se osredotoča na humanitarna vprašanja, pri čemer predvideva kratkoročne dejavnosti, ki trajajo največ eno leto. Prizadeva si za izboljšanje uspešnosti praks pri zagotavljanju podpore pri preskrbi s hrano in predvideva upravičenost do financiranja prek širokega izbora instrumentov na področju podpore pri preskrbi s hrano (vključno z gotovino in kuponi). Spodbuja zagotavljanje podpore pri preskrbi s hrano na podlagi objektivno opredeljenih potreb, pri čemer se pozornost namenja lokalnim razmeram. Nadalje spodbuja spoštovanje humanitarnih načel, podpira nabavo na lokalni in regionalni ravni ter se odziva na vprašanja prehrane v okviru podpore pri preskrbi s hrano. Dodatno spodbuja partnerstvo z zainteresiranimi stranmi, vključno z ustreznim spremljanjem in z instrumenti za vrednotenje ter podpira izmenjavo najboljših praks. Nova Konvencija o podpori pri preskrbi s hrano bo za podpis in ratifikacijo na voljo Evropski uniji, posameznim državam članicam EU in tretjim državam, ki se lahko zavežejo k dodeljevanju sredstev neposredno iz svojih proračunov. Podpisnica z ratifikacijo te konvencije postane pogodbenica in mora obvestiti sekretariat o minimalni letni zavezi glede podpore pri preskrbi s hrano, ki jo izrazi s količino in/ali vrednostjo. Minimalna letna zaveza je prilagodljiva, njene spremembe pa se z uradnim obvestilom sporočijo sekretariatu. V skladu s proračunom Evropske unije se za minimalno letno zavezo Evropske unije predvideva konzervativen pristop, kar pomeni znesek v višini 200 milijonov EUR, kar ustreza približno 80 % vrednosti povprečne proračunske postavke za humanitarno pomoč v hrani iz prejšnjih let. Glede na humanitarno usmeritev te konvencije se naknadno poročanje osredotoča na kratkoročne dejavnosti za podporo pri preskrbi s hrano, ki jih podpira Evropska unija in se štejejo kot upravičene na podlagi te konvencije. Dejansko se izpolnitev minimalne letne zaveze in naknadno poročanje navezujeta predvsem na dejavnosti na področju humanitarne podpore pri preskrbi s hrano. Samo izjemoma se lahko v okviru te konvencije štejejo za upravičene nekateri posebni ukrepi v okviru dejavnosti za zagotovitev zanesljivosti preskrbe s hrano, in sicer na podlagi ocene, ki se opravi za vsak primer posebej. Pogodbenice morajo vsako leto predložiti naknadno poročilo o izpolnitvi svoje minimalne letne zaveze in v njem navesti dejavnosti za podporo pri preskrbi s hrano, ki so jih izvedle ali podprle. Sekretariat konvencije na podlagi posameznih poročil, ki so jih predložile pogodbenice, pripravi poročilo, ki se naknadno objavi. Evropska unija bo pripravila poročilo o izpolnitvi svoje minimalne letne zaveze, države članice EU pa bodo posamezno pripravile podobna poročila o izpolnitvi svojih zavez. 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog Komisije za sklep Sveta o podpisu in sklenitvi Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano. 1.2. Zadevna področja ABM/ABB[1] Humanitarna pomoč – podpora pri preskrbi s hrano 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[2] ¨ Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo (a) Učinkovita vloga EU v širšem svetu Predlog je v skladu s krovnim ciljem iz letnega delovnega programa Komisije za leto 2012, in sicer je to zagotavljanje učinkovite vloge EU v širšem svetu. 1.4.2. Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB Specifični cilj št. Zadevne dejavnosti ABM/ABB 1.4.3. Pričakovani izid in učinki Navedite, kakšne posledice naj bi imel predlog/pobuda na upravičence / ciljne skupine. V skladu s politiko EU o humanitarni podpori pri preskrbi s hrano nova Konvencija o podpori pri preskrbi s hrano spodbuja uporabo inovativnih instrumentov za podporo pri preskrbi s hrano in krepi uspešnost praks na področju podpore pri preskrbi s hrano, ki temeljijo na objektivno opredeljenih potrebah, pri čemer se pozornost namenja lokalnim razmeram. S konvencijo je zajeta tudi uporaba ustreznih instrumentov za spremljanje in vrednotenje, poleg tega pa se spodbuja izmenjava najboljših praks. „Predvidljivost“ temelji predvsem na tem, da se donatorice, ki postanejo pogodbenice Konvencije, zavežejo k določeni ravni letne podpore pri preskrbi s hrano. Za izpolnitev zavez pogodbenice odgovarjajo z letnim poročilom, ki je namenjeno objavi. 1.4.4. Kazalniki izida in učinkov Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Donatorice, ki postanejo pogodbenice Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano, se zavežejo k določeni ravni letne podpore pri preskrbi s hrano. Za izpolnitev zavez pogodbenice odgovarjajo z letnim poročilom, ki je namenjeno objavi (čeprav v primeru neizpolnitve niso predvidene nobene sankcije). 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Treba je zagotoviti, da je podpora pri preskrbi s hrano, ki jo zagotovijo in/ali podprejo glavne donatorice, čim bolj uspešna in učinkovita, tako da se na osnovi opredeljenih potreb ter v skladu z osnovnimi načeli in obveznostmi v okviru STO zadovoljijo prehranske in prehranjevalne potrebe najbolj ranljivih skupin prebivalstva. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije – Evropska unija, ki je ena izmed glavnih donatoric humanitarne podpore pri preskrbi s hrano, si je v skladu s postopkom iz člena 218 PDEU skupaj z državami članicami EU prizadevala za ponovna pogajanja v zvezi s Konvencijo o pomoči v hrani iz leta 1999 in je bila glavna gonilna sila prizadevanj za sodobno Konvencijo o podpori pri preskrbi s hrano na ravni Evropske unije in na mednarodni ravni. – S pomočjo Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano bo Evropska unija na mednarodni ravni, kakor je določeno v členu 214(4) PDEU, lažje spodbujala uresničitev svojih ciljev na področju politike humanitarne pomoči iz člena 214(1) PDEU. – Udeležba Evropske unije prispeva k spodbujanju večje usklajenosti med Evropsko unijo in državami članicami na področju dejavnosti za podporo pri preskrbi s hrano. – Za ukrepanje na mednarodni ravni v okviru Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano so določeni pogoji za večjo preglednost in predvidljivost ukrepov, ki so povezani s podporo pri preskrbi s hrano. – Evropska unija se je na vprašanje negotovosti v zvezi s prehranskimi in prehranjevalnimi potrebami odzvala s spodbujanjem odmika od pristopa, ki se osredotoča samo na proizvode, in uvajanjem bolj raznolikega pristopa, ki vključuje uporabo obsežnejše in primernejše kombinacije instrumentov za odzivanje. – Ukrepi, ki jih Evropska unija na mednarodni ravni v okviru Konvencije o podpori pri preskrbi s hrano uvaja skupaj z drugimi pomembnimi mednarodnimi donatoricami, bodo pripomogli k temu, da se bodo za sodoben pristop k podpori pri preskrbi s hrano odločile tudi druge donatorice. 1.5.3. Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj Izkušnje, ki jih je Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito (GD ECHO) pridobil na podlagi sodelovanja Evropske unije v mednarodnih konvencijah in forumih na temo podpore pri preskrbi s hrano (zlasti v zvezi s Konvencijo o pomoči v hrani iz leta 1999, h kateri je pristopila Evropska unija), so privedle do naslednjih spoznanj, ki so prispevala k prizadevanjem Evropske unije za oblikovanje sodobnega mednarodnega instrumenta za spodbujanje politike na področju podpore pri preskrbi s hrano: v ospredju je jasen poudarek na čim bolj uspešnem in učinkovitem zadovoljevanju potreb upravičencev (v nasprotju z dosedanjo potrebo po darovanju z namenom, da se dajo na voljo presežne zaloge hrane) ter zagotovitev prehodnega obdobja vsem pogodbenicam, da lahko prilagodijo obstoječe instrumente novonastalim potrebam in nanje poskušajo odgovoriti s sodobnim pristopom k politiki. 1.5.4. Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi relevantnimi instrumenti Trgovina in kmetijstvo: nova konvencija je skladna z obveznostmi v okviru STO in spodbuja najboljše prakse, ki bodo imele čim manj škodljivih učinkov ali učinkov izkrivljanja na lokalno prebivalstvo, trge in širšo družbo. Sprva bo sekretariat konvencije zagotavljal Mednarodni svet za žito, ustanovljen in financiran v okviru Konvencije o trgovanju z žitom, ki jo upravlja Evropska komisija (Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja). Kadar bo to ustrezno in izvedljivo, bodo potekala prizadevanja za dopolnjevanje s tematskim programom za zanesljivo preskrbo s hrano v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja z namenom zagotavljanja dolgoročnih rešitev na področju zanesljive preskrbe s hrano. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic ¨ Časovno omejen predlog/pobuda: – ¨ trajanje predloga/pobude od [DD.MM.]LLLL do [DD.MM.]LLLL, – ¨ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda: – začetek veljavnosti z začetnim obdobjem od 1. januarja 2013, če bo ratifikacijo do 30. novembra 2012 opravilo pet pogodbenic, – ki mu sledi polno delovanje. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[3] ¨ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: – ¨ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovita Skupnosti[4], – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v relevantnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (organizacijami ZN in Mednarodnim odborom Rdečega križa / Mednarodno zvezo združenj Rdečega križa in Rdečega polmeseca). Opombe Konvencija predvideva ustanovitev Odbora za podporo pri preskrbi s hrano, sestavljenega iz pogodbenic Konvencije, ki bi Konvencijo upravljal ter deloval kot glavni forum za razprave in izmenjavo informacij med pogodbenicami Konvencije. Dejavnosti Komisije (Generalnega direktorata za humanitarno pomoč in civilno zaščito) spadajo pod neposredno centralizirano upravljanje, če jih izvajajo nevladne organizacije, ali pod skupno upravljanje, če jih izvajajo organizacije ZN ali Mednarodni odbor Rdečega križa / Mednarodna zveza združenj Rdečega križa in Rdečega polmeseca. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja Navedite pogostost in pogoje. Člen 6 Konvencije določa letna poročila. Posebne zahteve za pripravo poročil bodo podrobno navedene v pravilniku (pravilo 9 in 10), ki bo sprejet na prvem srečanju Odbora za podporo pri preskrbi s hrano. 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.2.1. Ugotovljena tveganja Ugotovljeno ni bilo nobeno posebno tveganje. Konvencija o podpori pri preskrbi s hrano ne predvideva nobene dejavnosti, zaradi katere bi bilo treba računati s tveganji, ki bi presegla tveganja, kakor jih opredeljuje vsakoletni pregled za celotni Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Konvencija o podpori pri preskrbi s hrano ne posega v splošno nadzorno strukturo Generalnega direktorata za humanitarno pomoč in civilno zaščito. 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Konvencija o podpori pri preskrbi s hrano ne posega v splošno nadzorno strukturo Generalnega direktorata za humanitarno pomoč in civilno zaščito. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek število [poimenovanje…...….] || dif./ nedif. ([5]) || držav Efte[6] || držav kandidatk[7] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe 4 || 23.02.02 Pomoč v hrani || dif. || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Ni relevantno. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek število [poimenovanje…...….] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe || [XX.YY.YY.YY] || || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || 4 || Globalna Evropa GD ECHO || || || leto N[8] || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || leto N+4 || leto N+5 || leto N+6 || leto N+7 || Naslednja leta || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || || || 23 02 02 || prevzete obveznosti || (1) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 plačila || (2) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 plačila || (2a) || || || || || || || || || || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov[9] || || || || || || || || || || Se ne uporablja. || || (3) || || || || || || || || || || Odobritve za GD ECHO SKUPAJ || prevzete obveznosti || =1+1a +3 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 plačila || =2+2a +3 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 plačila || (5) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || || || Odobritve za RAZDELEK 4 večletnega finančnega okvira || prevzete obveznosti || =4+ 6 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 plačila || =5+ 6 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov:  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || ||  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira (referenčni znesek) || prevzete obveznosti || =4+ 6 || || || || || || || || plačila || =5+ 6 || || || || || || || || Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || leto N || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || leto N+4 || leto N+5 || leto N+6 || leto N+7 || SKUPAJ GD: ECHO || ||  Človeški viri || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248  Drugi upravni odhodki || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 GD ECHO SKUPAJ: || odobritve || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || (prevzete obveznosti SKUPAJ = plačila SKUPAJ) || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || leto N[10] || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || leto N+4 || leto N+5 || leto N+6 || leto N+7 || Naslednja leta || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira || prevzete obveznosti || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || || 1600,264 plačila || 130,033 || 160,033 || 180,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 130,033 || 1600,264 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje – ¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje. – x Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || leto N || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || leto N+4 || leto N+5 || leto N+6 || || leto N+7 || Skupaj || || || REALIZACIJE vrsta realizacije[11] || povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || Skupaj stroški || POSEBNI CILJ št. 1[12]… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || seštevek za specifični cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFIČNI CILJ št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || || || realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || seštevek za posebni cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 1600 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.3.1. Povzetek – Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za upravne zadeve. – x Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || leto N[13] || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || leto N+4 || leto N+5 || leto N+6 || leto N+7 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || || Človeški viri || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248 Drugi upravni odhodki || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[14] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || || Drugi odhodki upravne narave || || || || || || || || || Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || || SKUPAJ || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov. – x Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || leto N || leto N+1 || LetoN+2 || Leto N+3 || leto N+4 || leto N+5 || leto N+6 || leto N+7 ||  Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) || XX 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || ||  Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[15] || XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || || || || || || || || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || || || || || || || XX 01 04 yy[16] || – na sedežu[17] || || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 23 je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Pripravijo udeležbo EU na srečanjih Odbora za podporo pri preskrbi s hrano in se udeležujejo srečanj. Pripravijo in predložijo letno poročilo o izpolnitvi minimalne letne zaveze in o dejavnostih za podporo pri preskrbi s hrano, ki so prejele podporo. Zunanje osebje || 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – X Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ¨ Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. – ¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[18] Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || leto N || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || …vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || Skupaj Navedite organ sofinanciranja || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 3.3. Ocenjeni učinek na prihodke – x Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ¨ na lastna sredstva, ¨ na razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov: || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Učinek predloga/pobude[19] leto N || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || vstavite ustrezno število stolpcev glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) Člen …. || || || || || || || || Za razne namenske prihodke navedite zadevne proračunske vrstice. Navedite metodo izračuna učinka na prihodke. [1] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [2] Kakor je navedeno v členu 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [3] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [4] Organi iz člena 185 finančne uredbe. [5] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [6] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [7] Države kandidatke in, če je primerno, potencialne države kandidatke Zahodnega Balkana. [8] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [9] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [10] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [11] Realizacije so proizvodi in storitve, ki bodo dobavljeni (npr.: število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest, itd.). [12] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2. „Specifični cilji …“. [13] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [14] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [15] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji (Jeune Expert en Délégation); LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [16] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [17] Predvsem za strukturne sklade, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [18] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma. [19] Za tradicionalna lastna sredstva (carine, prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.