[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.10.2007

COM(2007) 640 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2008

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2008

1. UVOD

EU napreduje. Na podlagi nedavno sprejetega sporazuma na neuradnem srečanju Evropskega sveta bo ratificirana Lizbonska pogodba EU omogočila, da se bo bolje spopadala z izzivi in izvajala politike za 21. stoletje. Lizbonska strategija za rast in delovna mesta se kaže z izboljšano gospodarsko storilnostjo. EU je sprejela zgodovinsko zavezo za boj proti podnebnim spremembam ter zagotovitev varne, konkurenčne in trajnostne oskrbe z energijo. Komisija je začela pripravljati ukrepe za prihodnost s pregledom notranjega trga in tekočim pregledom stanja evropske družbe. Posvetovanje o proračunu EU, ki trenutno poteka, bo prispevalo k pripravi pregleda enega od ključnih instrumentov za naslednje desetletje in pozneje. Poleg tega si Evropa še naprej prizadeva vzpostaviti nove odnose s ključnimi partnerji v sosedstvu, Afriki in po celem svetu. Ob zaključku zadnje širitve je EU pridobila novo kritično maso in novo razsežnost. Doseženo je bilo pravo soglasje, s katerim so se strinjali na neuradnem srečanju Evropskega sveta oktobra 2007 in v resoluciji Evropskega parlamenta o Letni strategiji politike za leto 2008, in sicer da bi se bilo treba osredotočiti na zmožnosti EU s 27 državami članicami, da se globalizacija izkoristi kot priložnost za državljane. To prispeva k izvrstni podlagi za prizadevanja EU v letu 2008.

Osredotočen delovni program

Komisija se bo v letu 2008 še naprej osredotočala na doseganje rezultatov v okviru splošnih strateških ciljev, zastavljenih na začetku njenega mandata: blaginja, solidarnost, varnost in svoboda ter močnejša Evropa v svetu[1]. Ti cilji določajo bistveno smer delovanja Komisije in so hkrati gonilna sila za oblikovanje ambicioznih politik.

Večina tem v ospredju politične agende zadeva več strateških ciljev in prispeva k nekaterim ali vsem ciljem. Za izzive EU, kot so boj proti podnebnim spremembam, razvoj energetske politike za Evropo ali upravljanje migracijskih tokov, je potreben obsežen, prožen in skladen pristop, ki presega tradicionalne meje; te izzive je treba reševati z ukrepi institucij EU v sodelovanju z drugimi ključnimi udeleženci v EU in hkrati z globalnim pristopom s partnerji po vsem svetu. Pregled proračuna EU, ki naj bi bil predložen v letih 2008–09, je še en ključni primer, pri katerem je treba politike EU obravnavati celostno.

Delovni program za leto 2008 je kot program za leto 2007 osredotočen in usmerjen na omejeno število novih političnih pobud. Vanj so vključene strateške pobude, za katere se Komisija zavezuje, da jih bo izpeljala v naslednjem letu, ter prednostne pobude, ki jih je treba izpeljati v dvanajst- do osemnajstmesečnem obdobju.

Za vse strateške in prednostne pobude, napovedane v tem delovnem programu, bodo veljala pravila kakovosti, ki se bodo preverjala z ocenami učinka. Poleg tega bodo zahteve po oceni učinka nadalje razširjene, da se pred predložitvijo pobud oceni njihov učinek, da bodo vključevale druge pobude. Ocene učinka bo pregledal odbor za oceno učinka[2]. Ocene učinka so objavljene, tudi kadar se zaradi teh ocen predlog opusti[3].

Ob pripravi tega delovnega programa je Komisija v celoti upoštevala rezultate dialoga z Evropskim parlamentom in Svetom o Letni strategiji politik za leto 2008[4] ter prispevke, ki jih je prejela od nacionalnih parlamentov. V tem programu so tudi prvič vključene medinstitucionalne prednostne naloge komuniciranja za leto 2008. Da bi se bolje izrazila trenutna večletna narava večine dejavnosti Komisije in v prizadevanju, da se poveča splošna preglednost, je v ta delovni program vključeno novo poglavje, v katerem so opredeljena vprašanja, ki jih bo Komisija obravnavala v letu 2008, zaradi česar bi se lahko v naslednjih letih pojavljale nove pobude.

2. PREDNOSTNE NALOGE ZA LETO 2008

Rast in delovna mesta

Lizbonska strategija za rast in delovna mesta ostaja glavna spodbudnica uspešnejše, okoljsko odgovorne in socialno vključujoče Evropske unije v partnerstvu z državami članicami. Na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta leta 2008 bo EU dobila priložnost, da razmisli, ali je treba lizbonsko strategijo še dodelati za čim učinkovitejši odziv na izzive globalizacije. V letu 2008 se bodo tudi pokazali prvi rezultati nadaljnjih prizadevanj, v okviru katerih se bo za izvajanje lizbonske strategije na regionalni ravni kot vzvod uporabila kohezijska politika EU.

Dvig stopnje zaposlenosti proti ciljni stopnji zaposlenosti, določeni v lizbonski strategiji, zagotavlja temelj za rast, boljšo kakovost življenja in odziv na izziv staranja prebivalstva. Zato je treba združiti prilagodljivost in varnost za delavce in delodajalce, tako da se spodbuja in omogoča vseživljenjsko učenje. Istočasno mora EU najti nove načine za spodbujanje dostopa in priložnosti v družbi, s katerimi obravnava nevarnost in vzroke socialne izključenosti in revščine s politiko dejavne vključitve ter prispeva k predvidevanju sprememb. Prav tako je treba spodbujati ustrezno socialno zaščito.

Razvijanje družbe znanja je temelj strategije za rast in delovna mesta; Komisija bo tako kot del lizbonske strategije še naprej iskala nove načine za spodbujanje izobraževanja, usposabljanja, raziskav in inovacij.

S pregledom novega trga so bile opredeljene nove pobude, od katerih bodo številne predstavljene v letu 2008 in s katerimi se bo podprl enotni trg, ki temelji na trdni, inovativni in konkurenčni industrijski osnovi, pri čemer se bodo čimbolj povečale možnosti sektorja storitev v celoti; na tem trgu bodo potrošniki in podjetja v polni meri izkoriščali dobro delujoče odprte trge, ki bodo vsem zagotavljali enake pogoje, evropski standardi pa bodo lahko nudili zgled na mednarodni ravni. Komisija se bo osredotočila na izboljšanje delovanja trgov, na področje maloprodajnih finančnih storitev in na tista področja, na katerih lahko politike dosežejo največji možni učinek, s čimer se bo potrošnikom in podjetjem ter še zlasti majhnim in srednje velikim podjetjem (MSP) omogočilo, da v celoti izkoristijo notranji trg. Zato je so potrebne ciljno naravnane dejavnosti, kot so bolj usklajen tržni nadzor, s čimer se zagotovi, da so proizvodi in storitve v skladu s predpisi in standardi, bolj sistematično spremljanje trga in sektorjev ter metodologija, s katero se izmeri storilnost notranjega trga z vidika potrošnikov.

Ker majhna in srednje velika podjetja ustvarijo največ delovnih mest in bogastva v Evropi, bodo v „akta o malem gospodarstvu“ pripravljeni posebni ukrepi za izboljšanje njihove tržne učinkovitosti.

Ciper in Malta bosta 1. januarja 2008 sprejela euro za svojo valuto. Euro je simbol skupne identitete, deljenih vrednot in uspeha evropske integracije. Komisija bo deset let po vzpostavitvi ekonomske in monetarne unije opravila strateški pregled evropske monetarne unije v skladu s predlogi za prihodnost.

Trajnostna Evropa

Sestavni del prednostnih nalog Komisije v letu 2008 bo boj proti podnebnim spremembam, s čimer se zagotovi trajnostna blaginja za Evropo. Toda, ker se podnebne spremembe že pojavljajo, mora EU proučiti, kako naj javne politike prispevajo k procesu prilagajanja na nove razmere. Komisija bo predlagala Belo knjigo o prilagajanju na vpliv podnebnih sprememb . Treba bo prilagoditi številne politike EU, kot so zdravje ljudi in živali, kmetijstvo, ribištvo, biotska raznovrstnost, energetika, industrija, raziskave in turizem; Bela knjiga bo skušala opredeliti, na katerih področjih so spremembe najbolj potrebne. Posebno pozornost bo treba nameniti ukrepom, ki bi spodbujali okolju prijaznejši prometni sektor . Izvajanje storitve globalnega nadzorovanja okolja in varnosti (GMES) bo zagotovilo učinkovito sredstvo za tako usklajevanje politik EU.

Komisija bo v okviru spomladanskega zasedanja Sveta v letu 2009 predstavila 2. strateški pregled energetike , ki se bo uporabil kot podlaga za nov akcijski načrt na področju energetike za obdobje od 2010 dalje in bo zajemal pregled Direktive o obdavčitvi energije, da bodo davčni in okoljski cilji bolje združeni. V trenutku, ko omejenost naravnih virov in večje svetovno povpraševanje ogrožata varnost oskrbe, je treba okrepiti solidarnost med državami članicami.

Z „ zdravstvenim pregledom “ reformirane skupne kmetijske politike (SKP) se bo preverilo, ali je treba reformo iz leta 2003 o shemi enotnih plačil in nekaterih kmetijskih trgih ter njeno izvajanje v državah članicah natančno uskladiti; to bo tudi pripomoglo k utrditvi poti za prihodnje oblikovanje in prednostne naloge SKP.

Še en primer tega, kako lahko celostni pristop EU preplete niti različnih politik za trajnostni razvoj vseh pomorskih dejavnosti in obalnih regij, je pomorska politika EU. Preoblikovanje in okrepitev okvira za nadzor skupne ribiške politike bosta pomenila odločilen korak k zagotavljanju trajnostnega ribištva.

Celostni pristop do migracije

Komisija bo predlagala nadaljnje ukrepe glede skupne migracijske politike . Ključna izziva 21. stoletja, za katera je potreben večrazsežnostni pristop, sta migracija in socialna vključenost, da se izkoristi potencial migracije za socialno-ekonomski razvoj v državi izvora in ciljni državi. To pomeni, da je treba združiti dobro organizirano vodenje delovne migracije, podpirati krožno migracijo ter spodbujati izobraževanje in vključevanje priseljencev v širšem okviru upravljanja demografskih sprememb v naših družbah. Prav tako je treba učinkovito ukrepati proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi.

EU mora zaščititi svoje zunanje meje s skupnimi orodji, da prepreči nezakonito priseljevanje ter čimbolj poveča prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in zmanjša tragični smrtni davek med priseljenci na morju, ki skušajo doseči naše meje. Leta 2008 bo ocenjeno delo Agencije za zunanje meje , evropski sistem nadzorovanja pa bo državam članicam v pomoč pri spopadanju z nezakonitim priseljevanjem.

Komisija bo oblikovala prihodnost usklajene in učinkovite skupne evropske azilne politike . V to bo zajeto predvsem prilagajanje evropskega pravnega reda o pogojih za sprejem in merilih ocenjevanja, da se doseže polnejša usklajenost nacionalnih pravil glede meril o izpolnjevanju pogojev in napredek proti enotnemu postopku za ocenjevanje prošenj za status begunca. To bo omogočilo, da se bodo vrednote evropske solidarnosti resnično izrazile.

Državljani v ospredju

Komisija si je kot enega glavnih ciljev zastavila, da postavi državljane v središče evropskega projekta. To sproža različne vrste pobud.

S pregledom stanja družbene realnosti so se ob pregledu notranjega trga proučile spremembe, ki potekajo v evropskih gospodarstvih in družbah, da bi se opredelilo, kako se lahko najbolje pospeši blaginja državljanov Evrope v globaliziranem svetu. Razvoj moderne socialne agende za Evropo bo temeljil na pregledu stanja; ta agenda med drugim spodbuja uskladitev poklicnega, zasebnega in družinskega življenja ter določa, kako lahko EU deluje v partnerstvu z državami članicami v boju proti diskriminaciji in kako lahko za vse Evropejce odpre dostop do priložnosti.

EU se mora pripraviti, da bo učinkovito obravnavala tveganja na področju zaščite, zdravja in varnosti, ki jih vsebuje odprti svet. Evropska dimenzija zdravstvenih storitev se bo razvijala s konkretnimi pobudami glede varnosti bolnikov in kakovosti zdravstvenih storitev .

Internet in novi mediji se stalno razvijajo. Komunikacijske in informacijske infrastrukture so postale tesneje in globalneje medsebojno povezane. Nove tehnologije ustvarjajo nove možnosti, nove aplikacije in nove izzive. Usklajen evropski pristop je bistvenega pomena za razvoj novih trgov v varnem okolju.

V letu 2008, ki je leto medkulturnega dialoga, se bodo zgradili novi mostovi in stkale tesnejše vezi po vsej Evropi.

Evropa kot svetovni partner

Globalizacija ustvarja nove priložnosti in istočasno preskuša zmogljivost Evrope, da vpliva nanjo in upravlja njene posledice. Vedno bolj je jasno, da so cilji notranje in zunanje politike povezani kot še nikoli doslej, kar poudarja potrebo po moderni in integrirani viziji načina, na katerega se uspešno načrtujejo, spodbujajo in zaščitijo interesi in vrednote Evrope.

S politiko širitve Unije se po vsej Evropi širijo mir, stabilnost, blaginja, demokracija, človekove pravice in pravna država. Evropska sosedska politika prispeva k izgradnji stabilnega in uspešnega sosedstva, ki temelji na skupnih načelih in interesih. Globalna agenda za konkurenčnost prispeva k vzpostavitvi trajne rasti in ustvarjanju delovnih mest doma ter hkrati spodbuja trgovino in pospešuje razvoj v tujini. Evropa je vodilna svetovna sila v boju proti revščini, pri spodbujanju trajnostnega razvoja, človekovih pravic in dobrega upravljanja ter pri zagotavljanju človekoljubne pomoči. Hkrati pa je odločilnega pomena za uspeh mednarodna razsežnost v boju proti podnebnim spremembam, upravljanju migracije, boju proti terorizmu ali povečanju energetske varnosti.

Komisija bo poročala o napredku, doseženem v državah, vključenih v pristopna pogajanja in v stabilizacijsko-pridružitveni proces, ter predložila ustrezna priporočila za prilagoditev strategije širitve EU. Posebno pozornost bo treba nameniti podpori uveljavljanja prihodnjega statusa Kosova.

Evropska sosedska politika je bila vzpostavljena kot temeljni kamen za poglobitev odnosov z državami, ki jih zajema – od Baltika do Sredozemlja. Še naprej bo podpirala politične, gospodarske in socialne reforme v partnerskih državah ter hkrati zagotavljala raznovrsten odgovor na njihove potrebe znotraj skupnega političnega okvira. Komisija bo pripravila povzetek analize o napredku v teh državah ter letna poročila o vsaki državi. Izvrševala bo lastne zaveze, da krepi pobude partnerskih držav, in še naprej tesno sodelovala z državami članicami, s čimer bo zagotovila, da bo EU pri izvajanju te politike učinkovito igrala svojo vlogo. Evropska sosedska politika, ki temelji na evrosredozemskem partnerstvu, daje Uniji tudi orodje za nadaljnji razvoj dolgoletnega regionalnega dialoga in sodelovanja z vsemi državami v sredozemski regiji.

Vrh EU-Afrika v decembru 2007 bi moral utreti pot novi stopnji v odnosih, pri čemer naj bi strategija EU-Afrika v odnose vdihnila novo zrelost in zagotovila, da politične, gospodarske in razvojne dejavnosti dosežejo najboljši učinek. Vsi razpoložljivi instrumenti bodo usmerjeni k spreminjanju strategije v oprijemljivo resničnost: 10. ERS, njegovi instrumenti in skrbniški skladi, pa tudi ustrezni proračunski instrumenti Skupnosti, dvostranski prispevki držav EU in afriških držav, zainteresiranih tretjih strani in mednarodnih organizacij ter vlaganja iz zasebnega sektorja. Komisija bo tudi proučila vsako novo možnost, ki bi jo lahko upoštevala pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja. Predložila bo drzen sveženj v zvezi s financiranjem razvoja in učinkovitostjo pomoči v okviru mednarodnih sestankov na najvišji ravni v Akri (septembra 2008) in Dohi (decembra 2008).

3. IZVAJANJE: VSAKODNEVNA NALOGA

Novi ukrepi, ki se osredotočajo na politične prednostne naloge, so le en vidik dela Komisije. Komisija ostaja vse leto odgovorna za izvajanje in nadziranje dogovorjenih politik ter za upravljanje finančnih programov in operativnih nalog. Kot varuhinja skupnega evropskega interesa je neposredno odgovorna, da zagotovi pravilno izvajanje pravnega reda. Poleg tega je Komisija odgovorna za spodbujanje učinkovite komunikacije z evropskimi državljani in razlago vrednosti evropskega projekta. Komisija si bo prizadevala za uresničitev programa reform, da se zagotovi sodobna, učinkovita, odgovorna in pregledna uprava, ki bo sposobna graditi zaupanje med evropskimi državljani. Komisija bo ob uresničevanju pobude za preglednost v Evropi začela v letu 2008 voditi register predstavnikov interesnih skupin ter nadaljevala delo, s katerim bo zagotovila popolno preglednost glede končnih upravičencev do finančnih sredstev EU.

Izvajanje dogovorjenih politik

V letu 2008 bodo potekale podrobne dejavnosti za nadaljevanje pobud, ki jih je sprejela Komisija od začetka svojega mandata. To zajema pogajanja za nadaljevanje postopka za že predložene predloge, pri čemer je treba poseben poudarek nameniti vrsti dejavnosti, ki se zdaj začenjajo izvajati. Leto 2008 bo odločilno za nadaljnji razvoj predlogov na področjih energije in podnebnih sprememb, ki jih je Komisija predložila na začetku leta 2007. Med institucijami se bo poskušalo doseči politični sporazum glede zakonodaje o notranjem trgu ter glede tega, kako bo EU izpolnila svoje cilje na področju toplogrednih plinov in obnovljive energije, in tega, kako doseči bistveno spremembo v zvezi z energetsko tehnologijo. Kot nadaljevanje konference o podnebnih spremembah na Baliju bo treba izvesti intenzivna mednarodna pogajanja za uskladitev dogovora o režimu, ki bo nasledil Kjotski protokol.

Izvajanje zakonodaje o registraciji, ocenjevanju in avtorizaciji kemikalij (REACH) je preizkus, ki bo pokazal, ali je Evropa zmožna izboljšati zdravje in okolje za evropske državljane ter obenem okrepiti konkurenčnost evropske industrije.

Raziskave in tehnološki razvoj so ključnega pomena za spodbujanje trajnostnega razvoja in inovacij ter za zagotovitev, da bo Evropa tudi v prihodnosti konkurenčna in uspešna družba. V letu 2008 se bodo še naprej izvajali okvirni programi, sprejete pa bodo tudi pobude za poglobitev evropskega raziskovalnega prostora, kot so spodbujanje mobilnosti raziskovalcev, razvijanje novih infrastruktur in začetek izvajanja skupnega načrtovanja programov raziskovanja na evropski in nacionalni ravni na področju velikih socialnih izzivov. Evropski tehnološki inštitut, ki bi moral biti vedno bližje cilju, v skladu s katerim naj bi začel delovati v letu 2008, bo v okviru obsežne strategije za inovacije s strateškimi raziskavami in izobraževanjem prispeval k zmanjšanju zaostanka na področju inovacij med EU in njenimi glavnimi konkurenti.

Ob pretresih na finančnih trgih so bila sprožena številna vprašanja, ki jih je treba dodatno analizirati, da se oblikovalcem politik in regulatorjem pomaga pri oblikovanju ustreznih ugotovitev, v katere so lahko vključeni predlogi za spremembo predpisov. Komisija bo skupaj z drugimi akterji na ravni EU in na mednarodni ravni v letu 2008 med drugim obravnavala vprašanja: preglednosti za vlagatelje, trge in regulatorje, standarde vrednotenja, vključno z nelikvidnimi sredstvi, bonitetni okvir, obvladovanje tveganj in nadzor v finančnem sektorju ter delovanje trga, vključno z vlogo bonitetnih agencij.

V letu 2008 bodo izvedene zadnje reforme trga v okviru SKP, s čimer se bo nadaljevalo prizadevanje, da postane evropsko kmetijstvo bolj trajnostno in konkurenčno. Odločno se bo nadaljevalo izvajanje vseh novih programov za leta med 2007 in 2013 v okviru kohezijske politike (452 programov), razvoja podeželja (96 programov) in ribištva, s čimer se bo zagotovil njihov občutnejši prispevek k rasti in ustvarjanju več in boljših delovnih mest za evropske državljane.

Poleg tega se bo nadaljevalo delo, s katerim se bo družbam omogočilo, da izbirajo enotno davčno osnovo na ravni EU, kakor je določeno v Letni strategiji politik za leto 2008. Začela se je izvajati ocena učinka, s katero se bodo proučile možnosti in njihove posledice.

Komisija si bo še naprej prizadevala zaključiti Haaški program za svobodo, varnost in pravico ter bo še naprej spodbujala pospeševanje dela, ki se nanaša na predloge, ki jih je treba še obravnavati. Prav tako namerava preiti v novo fazo dela EU v boju proti tihotapljenju in uživanju prepovedanih drog.

Akcijski načrt za novo celostno pomorsko politiko EU, ki ga je leta 2007 sprejela Komisija, se bo postopoma izvajal s pobudami, ki so opredeljene v tem delovnem programu in se nanašajo na ta načrt, ter novim postopkom spremljanja in poročanja. Komisija bo sprejela in začela izvajati šestletni akcijski načrt o strategiji EU za zdravstveno varstvo živali. Komisija bo tudi pojasnila pravni okvir za oceno tveganj v zvezi z gensko spremenjenimi organizmi, ki jo opravi Evropska agencija za varno hrano.

Mednarodna raven

EU se bo udeležila vrste strateško pomembnih pogajanj, ki bodo potekala v letu 2008. Pristopna pogajanja s Hrvaško in Turčijo se bodo nadaljevala na podlagi dogovorjenih pogajalskih okvirov. Pričakovana vzpostavitev mreže stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov z državami Zahodnega Balkana bo okrepila dvostranske politične in gospodarske vezi ter pospešila reforme. V okviru evropske sosedske politike bo predložena druga serija poročil o napredku . Koristi evropske sosedske politike ostajajo odprte za Belorusijo, če se bo zavzemala za demokratizacijo ter spoštovanje človekovih pravic in pravne države.

Komisija bo še naprej uresničevala agendo Globalna Evropa, s čimer si bo nadalje prizadevala za trgovinski sporazum STO in hkrati opravila vrsto ambicioznih dvostranskih pogajanj . Poleg tega se bodo v letu 2008 prvikrat začeli izvajati sporazumi o gospodarskih partnerstvih in 10. evropski razvojni sklad ; bistveno vlogo pri uresničevanju razvoja v okviru širšega, zdaj vzpostavljenega partnerstva z državami AKP bodo imeli novi viri ter nova osredotočenost na učinkovitost in dopolnjevanje pomoči. Delo na področju humanitarne pomoči bo temeljilo na deklaraciji z naslovom „K evropskemu soglasju glede humanitarne pomoči“[5].

Komisija bo tudi nadaljevala svoje delo v zvezi s pripravo in začetkom izvajanja sporazumov, pogajanji o njih ali njihovim zaključkom z – med drugim – Rusijo, Ukrajino, Moldavijo, Armenijo, Azerbajdžanom, Gruzijo, Irakom, Kitajsko, Indijo, Indonezijo, Tajsko, Singapurjem, Vietnamom, Filipini, Malezijo, Brunejem, Laosom, Kambodžo, Združenjem držav jugovzhodne Azije, Svetom za sodelovanje v Zalivu, Andsko skupnostjo, Osrednjo Ameriko in Mercosurjem. Komisija bo storila prvi korak za vzpostavitev uradnih odnosov z Libijo.

Komisija bo ostala dejavna, kar zadeva politični razvoj po celem svetu, nadaljevala bo tudi svoja prizadevanja za stabilizacijo in obnovo na Bližnjem vzhodu, vključno s svojo vlogo v okviru četverice in kot najpomembnejši donator v regiji, ter v Afriki in južni Aziji. Komisija bo prav tako skušala nadalje okrepiti transatlantsko partnerstvo, poglavitni temeljni kamen evropskih zunanjih odnosov, ki je na zadnjem vrhu EU–ZDA dobilo nov politični zagon z okvirnim sporazumom za spodbujanje čezatlantskega gospodarskega povezovanja.

Upravljanje finančnih programov

Proračun EU je eden izmed ključnih instrumentov za uresničitev ciljev politik EU. Proračun izkorišča prednosti kontinuitete, saj so bile prednostne naloge Unije glede porabe dogovorjene na večletni osnovi. Letni proračunski postopek izraža in izpopolnjuje smernice, ki se kažejo v finančnem okviru, ne da bi spremenil strateško usmeritev. Nova generacija finančnih programov, ki so v veliki meri pripravljeni, se bo v letu 2008 utrjevala in izvrševala.

Pričakuje se, da bo proračunski organ v kratkem sprejel odločitev glede predlogov Komisije za proračun za leto 2008, ki znaša približno 129 milijard EUR v obliki odobritev za prevzem obveznosti in 122 milijard EUR v obliki odobritev plačil. Več kot 44 % odobritev za prevzem obveznosti bo namenjenih za dejavnosti, s katerimi se podpirajo rast in delovna mesta v Evropi z naložbami na področjih, kot so raziskovanje, konkurenčnost in inovacije, prometna in energetska omrežja, vseživljenjsko učenje ter gospodarska in socialna kohezija. Poleg teh odobritev bo Komisija tudi v prihodnosti upravljala končno fazo programov in projektov za obdobje 2000–2006. To samo na področju kohezijske politike pomeni, da je odgovorna za približno 380 programov strukturnih skladov in 1 200 projektov Kohezijskega sklada.

Pri izvajanju teh skladov skuša Komisija zagotoviti najboljšo uporabo omejenih finančnih sredstev, tako da se dosežejo boljši socialni in gospodarski rezultati za evropske državljane ter največja vrednost za porabljena sredstva in hkrati zagotovi visoka stopnja izvrševanja proračuna. Komisija je zavezana najvišjim merilom dobrega finančnega poslovodenja in se za ta merila tudi zavzema. Kadar se proračun izvršuje v okviru deljenega upravljanja z državami članicami, bo Komisija po potrebi zagotovila navodila. Kadar Komisija ne more prejeti ustreznega zagotovila, bo proučila, ali naj plačila zadevnim državam članicam začasno ustavi.

Upravljanje pravnega reda Skupnosti

Na podlagi Sporočila Komisije z naslovom „Evropa rezultatov – Uporaba prava ES“[6], sprejetega letošnjega septembra, bo prednostna naloga Komisije v letu 2008 ostalo boljše izvrševanje prava Skupnosti, med drugim tudi z boljšim dialogom z državami članicami, ki bo zagotovil pravočasno izvajanje ter učinkovito in ustrezno uporabo.

Komisija si bo še naprej močno prizadevala, da bo zagotovila skladnost z zakonodajo EU, poseben poudarek pa bo namenila področjem prometa, okolja, varnosti živil, zdravja in dobrega počutja živali ter fitosanitarnih standardov. Komisija pripisuje velik pomen sodelovanju z državami članicami, da se poenostavi izvajanje in izvrševanje prava EU, pri čemer vzpostavlja mehanizme za predhodno spremljanje nove nacionalne zakonodaje, spodbuja dejavno udeležbo v omrežju SOLVIT ter sodeluje z neformalnimi omrežji, kot je forum sodnikov. Temeljna vloga Komisije kot varuhinje pogodb se najbolje izraža s sprožitvijo postopkov za ugotavljanje kršitev in jo obenem neposredno povezuje s pomisleki državljanov EU. Povod za številne od teh postopkov so pritožbe in peticije, ki jih predložijo posamezni državljani, podjetja ali NVO.

Komisija bo z izvajanjem evropskih pravil o konkurenci v posameznih primerih spodbujala trge, ki bodo bolje delovali v prid potrošnikov in splošne konkurenčnosti. Komisija bo začela izvajati eno ali več novih raziskav sektorjev, da bi preverila konkurenco na trgih, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti. Komisija bo v skladu z Akcijskim načrtom državnih pomoči sprejela pobude za preusmeritev na učinkovitejša in enostavnejša pravila o subvencijah, ki bodo trdno temeljila na temeljitih gospodarskih analizah.

4. OBLIKOVANJE NOVIH POLITIK

Da bi se bolje izrazila trenutna večletna narava večine dejavnosti Komisije, so v tem novem poglavju opredeljena vprašanja, povezana s prednostnimi nalogami, s katerimi se bodo ukvarjale službe v letu 2008, in sicer z uporabo ocene učinka predvidenih novih ukrepov, s študijami, posvetovanji z zainteresiranimi stranmi, zaradi česar bi se lahko v naslednjih letih pojavljale nove pobude.

Komisija deluje na različnih področjih, povezanih z agendo za trajnostno konkurenčnost v okviru prizadevanj za spodbujanje trajnostnega razvoja. To zajema proučevanje tega, kako se lahko v standarde vključijo okoljski cilji, trajni dostop do surovin zunaj področja energije, in pregledovanje načinov, s katerimi se obravnavajo posledice podnebnih sprememb na zdravje. Komisija bo kot nadaljevanje Zelene knjige o kakovosti kmetijskih proizvodov proučila, kako lahko čim boljša kakovost bolje ugodi zahtevam potrošnikov in doda vrednost kmetijski proizvodnji. Komisija bo tudi predložila zeleno knjigo o ozemeljski koheziji – pojmu, ki je bil priznan z Lizbonsko pogodbo.

Komisija na zahtevo Sveta za kmetijstvo pripravlja pobudo o uživanju sadja v šolah. Izvedla se bo ocena učinka, v skladu z njenimi ugotovitvami pa bo predložen predlog.

Na podlagi ugotovitev pregleda stanja družbene realnosti se bo dokončala posodobitev socialnih politik EU, ki bo pomenila odzive na globalizacijo ter potrebo po predvidevanju in upravljanju sprememb.

Lizbonska pogodba bo zagotovila novo spodbudo na področju svobode, varnosti in pravice. Treba bo opredeliti prednostne naloge in cilje za nadaljnji razvoj politik EU ter določiti načine in pobude, s katerimi se jih najbolje doseže. Komisija bo predstavila Sporočilo o naslednji večletni strategiji za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice .

Na podlagi posvetovanja o prihodnjih prednostnih nalogah za Akcijski načrt Komisije na področju prava in upravljanja gospodarskih družb ter kot odziv na precejšnje povpraševanje bo Komisija izdelala študijo izvedljivosti o evropskem statutu za fundacije. Komisija se bo v letu 2008 prav tako osredotočila na priprave v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah s tretjimi državami, kar bo zajemalo pravni mehanizem za obravnavo dvostranskih sporazumov med državami članicami in tretjimi državami v posebnih sektorjih, ter na sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, kot je Svet Evrope.

Med letom 2008 se bo začel izvajati pregled Uredbe o združitvi, postopkovne uredbe (Uredbe št. 1/2003) in več protimonopolnih uredb o skupinskih izjemah. Na področju državne pomoči bodo začela potekati posvetovanja, da se pregledajo smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah ter okvirni program za ladjedelništvo.

Komisija tudi proučuje načine, na katere bi čim bolje izkoristila možnosti usklajevanja odzivanja v kriznih razmerah, vključno s preprečevanjem kriznih razmer in pripravljenostjo nanje. Prav tako namerava pojasniti pravila o varstvu osebnih podatkov.

Komisija tudi razmišlja o znatni reviziji Sklepa o čezmorski pridružitvi v okviru omejitev Pogodbe ES glede prihodnjih odnosov med EU ter čezmorskimi državami in ozemlji.

Komisija bo začela pripravljati dejavnosti za Evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij v letu 2009. V zvezi s tem bodo številni programi Skupnosti, zlasti Vseživljenjsko učenje, Kultura, Dejavni mladi in Evropa za državljane, prispevali k ozaveščanju o tem, kako lahko izobraževanje in kultura spodbujata inovacije in ustvarjalnost.

Nenazadnje bo Komisija tudi pripravila pregled proračuna za leti 2008–2009, da bo čim bolj povečala zmogljivosti Evrope za obravnavanje ključnih izzivov v naslednjem desetletju.

5. BOLJšA PRAVNA UREDITEV: POENOSTAVITEV, KODIFIKACIJA, UMIKI PREDLOGOV IN OCENA UPRAVNIH STROšKOV

Izboljšati upravno okolje v Evropi je osnovna prednostna naloga Komisije. Ambiciozni program za boljše upravljanje Komisije, katerega cilj je oblikovati kakovostne pobude ter posodobiti in poenostaviti obstoječo zakonodajo, temelji na v lizbonski strategiji za rast in delovna mesta. Gospodarski, socialni in okoljski učinki so celovito in uravnoteženo ocenjeni istočasno z oceno upravnih stroškov osnutka zakonodaje, kadar koli bi lahko bi bili taki stroški izdatni. Ocene učinka tudi podpirajo program Komisije za poenostavitev[7] z ugotovitvijo možnosti za poenostavitev obstoječe zakonodaje.

Strateški pregled boljše pravne ureditve

V okviru spomladanskega zasedanja Evropskega sveta bo v začetku leta 2008 v strateškem pregledu predstavljen napredek, dosežen v letu 2007 na različnih področjih programa za boljše upravljanje, pri čemer se bodo upoštevala mnenja drugih institucij EU in zainteresiranih strani. Pregled bo zlasti posodobil in okrepil tekoči program poenostavitve Komisije, vseboval pa bo tudi poročilo o izvajanju Akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev[8] ter oceno novih ureditev, ki urejajo oceno učinka, od ustanovitve odbora za oceno učinka.

Pregled predlogov v obravnavi

Potem ko je Komisija opravila letošnji pregled predlogov v obravnavi pred zakonodajnim organom, ki jih je sprejela do konca leta 2005, je v skladu s svojo zavezo Evropskemu parlamentu v svoj Zakonodajni in delovni program vključila seznam 30 predlogov v obravnavi, ki jih namerava umakniti, skupaj z utemeljitvami za to. Komisija bo še naprej spremljala predloge v obravnavi v zakonodajnem postopku, da jih umakne ali sprejme kakršen koli drug ukrep, skladno s svojimi političnimi prednostnimi nalogami in pravili boljše pravne ureditve.

Poenostavitev

Izvajanje tekočega programa poenostavitve dobro napreduje. Med 47 pobudami za poenostavitev, ki jih je Komisija v letu 2007 predvidela za sprejetje, bo 44 pobud, med katerimi jih je 19 že sprejetih in 25 še načrtovanih, sprejetih do konca leta (stopnja uspeha je 94-odstotna). Med nedavnimi dosežki bosta imela neposredni vpliv na družbe in državljane revizija zavarovalnega prava EU (SOLVENCY II) in razveljavitev Direktive o GSM. Izvajanje pobud, predvidenih v programu, se bo v letu 2008 nadaljevalo in nov zagon bodo dobila prizadevanja za okrepitev večletnega programa, vključno z naraščajočim številom predlogov za poenostavitev, da se zmanjša upravna obremenitev. Predvideno je, da bo Komisija v letu 2008 sprejela 45 pobud. Med temi je 15 pobud povsem novih in pokrivajo področja, kot so kmetijstvo, avtomobilski sektor, javno zdravje, okolje in energetika.

Od programa naj bi imeli Evropejci dejanske koristi, saj bodo predlogi na primer:

- poenostavili veljavna pravila o odpadni električni opremi, da bodo izdelovalci, prodajalci na drobno in potrošniki lažje izpolnili svoje okoljske obveznosti;

- precej poenostavili veljavni zakonodajni okvir o biocidih in obravnavali pomisleke v zvezi s kompleksnostjo in stroški ter dostopnostjo nekaterih biocidnih proizvodov;

- razveljavili približno 50 tehničnih direktiv v avtomobilskem sektorju in jih po potrebi nadomestili z navedbami na uredbe Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE);

- zmanjšali upravno obremenitev za industrijo s poenostavitvijo pravil za farmacevtske izdelke;

- zmanjšali obveznosti pri posredovanju statističnih podatkov s strani gospodarskih subjektov (Intrastat), zlasti MSP;

- utrdili in razširili področja, na katerih lahko nacionalni, regionalni in lokalni organi odobrijo pomoč, ne da bi pri tem potrebovali predhodno odobritev Komisije s poenostavijo Uredbe o splošnih skupinskih izjemah o državni pomoči.

Zmanjšanje upravnih stroškov

Namen akcijskega programa, ki se je začel izvajati v letu 2007, je zmanjšati upravno obremenitev podjetij v EU za 25 % do leta 2012. Od tega zmanjšanja bodo imela največje koristi majhna in srednje velika podjetja. Komisija je za zagotovitev dejavnega sodelovanja zainteresiranih strani razvila spletišče, ki je na voljo v vseh uradnih jezikih EU in na katerem lahko podjetja iz cele Evrope predstavijo svoje predloge za zmanjšanje upravne obremenitve[9]. Komisija je poleg te možnosti spletnega posvetovanja vzpostavila „skupino neodvisnih zainteresiranih strani za upravne obremenitve na visoki ravni“, ki daje nasvete glede izvajanja akcijskega programa, to bi moralo voditi do nadaljnjega izboljšanja ukrepov.

6. OBVEščANJE O EVROPI

Komisija je v zadnjih dveh letih krepila svoja prizadevanja za boljše obveščanje o Evropi in vključevanje državljanov v postopek sprejemanja odločitev. Ta prizadevanja se bodo nadaljevala in utrdila v letu 2008 s poudarkom na partnerstvu[10] z drugimi institucijami in lokalnem delovanju. Prvič so predlagane prednostne naloge na področju medinstitucionalnega komuniciranja. Glavne prednostne naloge komuniciranja za leto 2008 bodo izražale politične prednostne naloge Komisije, kakor je bilo določeno v Letni strategiji politik za leto 2008, ter izsledke raziskav Eurobarometra in nedavne izkušnje projektov iz načrta D, ki kažejo interese državljanov in nedavne izkušnje na področju učinkovitega obveščanja. Komunikacijska prizadevanja vseh institucij EU bi morala prispevati tudi k pomembnemu cilju, in sicer zagotoviti višjo volilno udeležbo na volitvah leta 2009, kot je bila v letu 2004.

Po ugotovitvah nedavne raziskave sta za državljane EU najbolj zaskrbljujoči socialna razsežnost EU v okviru globalizacije, še zlasti delovna mesta in strah pred brezposelnostjo, ter migracija in zadeve, povezane z varnostjo državljanov. Zanimanje za energetiko in podnebne spremembe narašča, o čemer priča široka podpora za sveženj predlogov na področju energetike in podnebnih sprememb. V skladu z medsektorskim pristopom do oblikovanja politik, ki ga podpira Komisija, bo treba izzive, kot sta globalizacija in doseganje trajnostnega razvoja v vseh treh razsežnostih (gospodarski, socialni in okoljski), vključiti v vsako prednostno nalogo komuniciranja. Hkrati pa je treba obveščanje prenesti na lokalno raven, Komisija si bo zato še naprej prizadevala, da bo svoja sporočila prilagajala različnemu občinstvu, sektorjem ali državam.

Potem ko se je uspešno zaključila medvladna konferenca za novo pogodbo EU, bodo komunikacijska prizadevanja usmerjena v zagotavljanje celovitih in razumljivih informacij in obenem v ohranjanje stalnega dialoga z evropskimi državljani ter bodo okrepljena med procesom ratifikacije v intenzivnem sodelovanju z nacionalnimi organi.

Prednostne naloge komuniciranja za leto 2008 so na voljo v prilogi 4.

PRILOGA 1 – Seznam strateških in prednostnih pobud

STRATEŠKE POBUDE

Naslov | Vrsta predloga ali akta | Opis področja uporabe in ciljev |

Letno poročilo o napredku lizbonske strategije | Nezakonodajni ukrep/drugo | V letnem poročilu je predstavljen napredek, ki je bil dosežen na ravni Skupnosti in držav članic, opredeljenih pa je tudi nekaj ukrepov, o katerih je treba sprejeti odločitev. Je glavni dokument za razpravo na spomladanskem srečanju Sveta. V tem okviru bo poudarjen pomen izobraževanja in usposabljanja. |

Bela knjiga o prilagajanju podnebnim spremembam | Nezakonodajni ukrep/Bela knjiga | Politična izjava, ki vsebuje ukrepe za zagotavljanje prilagajanja podnebnim spremembam na najrazličnejših področjih, bistvenih za način življenja v EU (npr. industrija, kmetijstvo, energetika, ribištvo, gozdarstvo, turizem, socialna politika), zmanjševanje njihove ranljivosti, povečevanje njihove odpornosti na neizogibne negativne učinke podnebnih sprememb ter predvidevanje in spremljanje teh sprememb. Cilj Bele knjige je izogniti se bistvenim vplivom na zdravje ljudi, biotsko raznovrstnost in habitate ter kakovost življenja državljanov EU. Ukrepi v Beli knjigi bodo obsegali tudi spremembe obstoječih politik Skupnosti. |

Paket na področju zelenega prometa: a) Sporočilo o okolju prijaznejšem prometnem sektorju b) Sporočilo o internalizaciji zunanjih stroškov prometa | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | a) V tem sporočilu bodo predstavljene glavne ugotovitve treh pobud na področju prometa (Internalizacija zunanjih stroškov, Okolju prijazen pogon in Akcijski načrt ITS); lahko bodo tudi oblikovana morebitna priporočila za prihodnost. b) Drugo sporočilo bo zagotovilo splošno veljaven, pregleden in razumljiv model za ocenjevanje zunanjih stroškov različnih vrst prometa. Analiziralo bo, kako lahko ukrepi internalizacije popravijo posebno vrsto tržne nepopolnosti, zelo pomembno na področju prometa, sestavljajo pa jo precejšnji negativni zunanji dejavniki. Sporočilo bo vsebovalo ožji izbor razpoložljivih orodij politike za reševanje tega vprašanja (evropska ozemeljska strategija, davki, dajatve itd., ter kombinacije posameznih orodij politike) in analizo verjetnih ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov vseh možnosti v ožjem izboru. Lahko ga spremljajo ustrezni zakonodajni predlogi ali pa vsebuje napovedi, da bodo ti predlogi predstavljeni pozneje v letu 2008. |

Paket na področju energije: a) Sporočilo o 2. strateškem pregledu energetske politike b) Revizija zakonodaje o naftnih zalogah (*) c) Preoblikovanje Direktive 2002/91/ES z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (*) d) Pregled Direktive o obdavčitvi energije | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 99 in odstavek 1 člena 100 Pogodbe ES c) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 175(1) Pogodbe ES d) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 93 Pogodbe ES | a) V pregledu bo ocenjen napredek pri doseganju strateških ciljev, dogovorjenih marca 2007, vključno z oblikovanjem notranjega trga, ukrepi za povečanje deleža obnovljive energije v mešanici energijskih virov, trendi emisij toplogrednih plinov iz energijskih virov, ključnim razvojem na področju energetske tehnologije in dosežki zunanje energetske politike EU. Prispeval bo k oblikovanju priporočil za prihodnji razvoj politik ter k nadaljnjemu delu na področju energetske politike EU za Evropo. V pregledu bo zlasti proučeno, kako bi se lahko zanesljiva oskrba Evropske unije z energijo okrepila s popolnoma delujočim notranjim trgom, izboljšanimi in razvejanimi infrastrukturami in povezavami, vključno s skladiščenjem in terminali za utekočinjeni zemeljski plin, boljšim upravljanjem zalog, solidarnostnimi mehanizmi, raznovrstnejšo mešanico energijskih virov, tehnološkim razvojem, ki bi pripomogel pri uveljavljanju obnovljivih virov na trgu in zmanjševanju emisij ogljika iz energijskih virov (npr. tehnologije zajema in shranjevanja ogljika). Proučeni bodo tudi mednarodna razsežnost ter vsi zadevni dvostranski in večstranski sporazumi, ki prispevajo k zanesljivi oskrbi EU. b) Predlog nove direktive o naftnih zalogah za spopadanje z izrednimi razmerami v EU, da se nadomesti veljavna zakonodaja, ki je delno še iz šestdesetih let prejšnjega stoletja (leta 2006 kodificirana kot Direktiva 2006/67). Namenjen je oblikovanju celovitega orodja politike za spopadanje z motnjami dobave nafte, ki prizadenejo EU, na način, ki ustreza dejanskim okoliščinam. c) V Direktivi o energetski učinkovitosti stavb so predpisane obvezne energetske izkaznice stavb in zahtevane (ne podrobno določene) minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb za nove stavbe in pri večji prenovi obstoječih stavb. V Direktivi so poleg tega zahtevani redni pregledi kotlov in klimatskih sistemov, da se zagotovi energijsko učinkovito delovanje teh naprav. V posodobljeni direktivi bi se lahko okrepile in natančneje opredelile nekatere od teh zahtev in dodali vidiki financiranja. Te možne spremembe se opredelijo in analizirajo v oceni učinka. d) Obdavčitev energije nudi EU možnosti, da združi spodbudno vlogo obdavčitve, ki je ugodna za energetsko učinkovito in okolju prijazno porabo energije, s sposobnostjo ustvarjanja prihodkov. Kot nadaljevanje Zelene knjige o tržnih instrumentih za okolje in s tem povezanih namenov politik (COM(2007) 140) je pregled namenjen temu, da iz Direktive o obdavčitvi energije naredi instrument, ki bo bolj podpiral energetske cilje EU in cilje podnebnih sprememb ter jih učinkovito dosegal. |

Zakonodajni predlogi na podlagi Sporočila o pregledu stanja skupne kmetijske politike (*) | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 37 Pogodbe ES | Po Sporočilu o pregledu stanja skupne kmetijske politike (SKP) bodo zakonodajni predlogi zagotovili možnosti, namenjene povečanju učinkovitosti sheme enotnega plačila, prilagoditvi instrumentov za podporo trgu in spopadanju z novimi izzivi v tem sektorju. Pregled stanja ni temeljna reforma, temveč je njegov cilj zlasti zagotoviti učinkovito delovanje SKP in jo poenostaviti, kjer je to mogoče. Ta pobuda izhaja iz klavzul o pregledu v zvezi s shemo enotnega plačila in nekaterimi kmetijskimi trgi, ki so bile vključene v reforme SKP 2003/2004. |

Paket na področju migracij: a) Sporočilo o sistemu vstopa/izstopa in drugih orodjih za upravljanje meja (npr. elektronski sistem za odobritev potovanja) b) Poročilo o oceni in prihodnjem razvoju agencije Frontex c) Sporočilo o evropskem sistemu varovanja meja | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | a) Glavni cilji so okrepiti postopke za nadzor meja za državljane tretjih držav, kar bi pripomoglo k boljšemu upravljanju migracijskih tokov, preprečevanju nezakonitega priseljevanja in vseh možnih groženj varnosti EU ter lažjemu prehajanju meje (od vstopu v EU in izstopu iz nje) za državljane EU in državljane tretjih držav, ki so dobroverni potniki, s čimer se lahko sredstva pri nadzoru meje bolje usmerijo. b) Vzpostaviti resnično enotno upravljanje zunanjih meja na evropski ravni. Izboljšati operativno sodelovanje med službami držav članic, odgovornimi za nadzorovanje zunanjih meja Evropske unije in upravljanje migracij. Obvladovanje nezakonitega priseljevanja ob zunanjih mejah, preprečevanje tihotapljenja ljudi na ozemlje Unije ob ustreznem upoštevanju človekoljubne razsežnosti tega pojava (npr. reševanje ogroženih življenj pri nezakonitem prehajanju zunanjih meja). Na podlagi ocene agencije FRONTEX in zlasti skupin nacionalnih strokovnjakov (RABIT) je treba oceniti izvedljivost vzpostavitve evropskega sistema mejnih policistov. c) Komisija namerava v tem sporočilu predlagati vzpostavitev evropskega sistema varovanja meja v treh stopnjah: medsebojno povezovanje in poenostavitev obstoječih sistemov in mehanizmov za poročanje in nadzorovanje na ravni držav članic (2008–2009); razvoj in uporaba skupnih orodij in aplikacij za varovanje meja na ravni EU (2008–2013); vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij za pomorskem področju, ki bi obsegalo Sredozemsko morje in Črno morje (2012–2013). Ta tristopenjski pristop k vzpostavitvi evropskega sistema varovanja meja naj bi bistveno izboljšal notranjo varnost na schengenskem območju s preprečevanjem nezakonitega priseljevanja, tihotapljenja ljudi, terorizma itd., poleg tega pa bi se bistveno zmanjšalo število tragičnih smrti nezakonitih priseljencev, saj bi bilo na morju rešenih več življenj. |

Paket na področju azila: a) Načrt politike azila b) Predlog za spremembo Direktive Sveta 2003/9/ES o pogojih za sprejem prosilcev za azil c) Predlog za spremembo Uredbe Sveta 343/2003/ES o merilih in mehanizmih za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošenj za azil d) Preoblikovanje direktive o azilnem postopku e) Preoblikovanje direktive o priznanju statusa begunca in približevanju oblik subsidiarne zaščite | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63(1)(b) Pogodbe ES c) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63(1)(a) Pogodbe ES d) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63(1)(d) Pogodbe ES e) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63 1(c), 2(a), 3(a) Pogodbe ES | a) Cilj načrta politike je zasnovati možni načrt skupnega evropskega azilnega sistema, ki bo odvisen predvsem od izida razprave o zeleni knjigi, objavljeni 6. junija 2007. Vključeval bo predloge za zadevne dolgoročne elemente skupnega evropskega azilnega sistema, kot so opisani v Haaškem programu, med drugim skupni azilni postopek, enotni status za begunce in osebe s subsidiarno zaščito ter evropski podporni urad za vse oblike sodelovanja med državami članicami. b) c) d) e) Namen predlogov – na podlagi izkušenj s prenosom in uporabo v državah članicah in izidom posvetovanja o Zeleni knjigi o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu – je spremeniti/pojasniti nekatere določbe veljavnih direktiv, da postanejo učinkovitejše in da se odpravijo nekatere težave z uporabo, s čimer se dodatno uskladijo zadevni standardi in zagotovi skladnost z razvijajočim se azilnim pravnim redom. |

Paket na področju zdravja: a) Sporočilo in Priporočilo Sveta o varnosti bolnikov in kakovosti zdravstvenih storitev b) Priporočilo Sveta o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Nezakonodajni ukrep/Priporočilo | a) Dva glavna cilja pobude o varnosti bolnikov in kakovosti zdravstvenih storitev sta (i) podpreti države članice pri zagotavljanju najvišje možne ravni varnosti bolnikov v vseh zdravstvenih sistemih EU z zagotavljanjem potrebnih in ustreznih praktičnih in pravnih orodij ter mehanizmov za države članice in za vse ključne zainteresirane strani, da sprejmejo ustrezne ukrepe za izboljšanje varnosti in kakovosti oskrbe; (ii) izboljšati zaupanje državljanov EU, da imajo na voljo dovolj ustreznih informacij o varnosti zdravstvenih sistemov EU, vključno z izvajalci zdravstvenih storitev v njihovi državi in drugih državah članicah. b) V priporočilu o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, bi bili predlagani nekateri posebni ukrepi, ki bi jih države članice izvajale za obvladovanje širjenja okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo: ukrepi nadzora in preprečevanja, preprečevanje okužb, programi nadzora, vzpostavitev ali krepitev aktivnih sistemov nadzora ter spodbujanje izobraževanja, usposabljanja, raziskovanja in izmenjave informacij o preprečevanju in nadzoru. |

„Širitveni paket“ 2008: a) Strateški dokument o širitvi b) Poročila o napredku | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Nezakonodajni ukrep/Drugo | a) „Strateški dokument“ vsebuje glavne ugotovitve poročil o napredku in vključuje predloge za politična priporočila. b) Poročila o napredku ocenjujejo napredek Hrvaške, Turčije in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pri pripravah na pristop ter napredek Albanije, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Srbije in na Kosovu pri izvajanju stabilizacijsko-pridružitvenega procesa (po UNSCR 1244). |

Evropska sosedska politika: poročila o napredku držav | Nezakonodajni ukrep/drugo | Komisija bo še naprej podpirala politične, gospodarske in socialne reforme v sosedskih državah z zagotavljanjem raznovrstnega odgovora na njihove potrebe znotraj skupnega političnega okvira, pri tem bo izvrševala lastne zaveze, da tako bo krepila pobude partnerskih držav, in še naprej tesno sodelovala z državami članicami, s čimer bo zagotovila učinkovito izvajanje te politike. Komisija bo pripravila analizo o napredku v teh državah ter drugi sklop poročil o napredku za Izrael, Jordanijo, Maroko, Moldavijo, Palestinsko upravo, Tunizijo in Ukrajino in prvi sklop za Armenijo, Azerbajdžan, Egipt, Gruzijo in Libanon. |

Sporočilo „Konkretni nadaljnji ukrepi k skupni strategiji EU–Afrika“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo bo predstavilo drugo oceno izvajanja strategije EU za Afriko. Zajemalo bo prednostne naloge, opredeljene v prvem akcijskem načrtu za izvajanje skupne strategije EU–Afrika, in oblikovalo potrebne smernice za njihovo izvrševanje. Sporočilo bo temeljilo na vprašalniku, ki bo državam članicam razposlano v začetku leta 2008, da se izdela dokument EU o spremljanju. Zagotovile se bodo ustrezne sinergije s sporočilom iz Monterreya. |

Paket za boljšo pravno ureditev: a) Strateški pregled b) Drugo poročilo o napredku v zvezi s poenostavitvijo c) Poročilo o napredku v zvezi z upravno obremenitvijo | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo c) b) Nezakonodajni ukrep/drugo | a) Sporočilo bo predstavilo stanje programa Komisije za boljšo pravno ureditev (vključno s prvimi izkušnjami z odborom za oceno učinka) in zajemalo napovedi novih pobud v okviru tega programa. b) Ta pobuda vključuje pregled stanja tekočega programa za poenostavitev in nove predloge za poenostavitev. Pregledan bo tudi napredek pri sprejemanju predlogov poenostavitve na medinstitucionalni ravni. Poleg tega bo predstavljeno stanje okvirnega programa za kodifikacijo v letih 2006 do 2008. c) Komisija je januarja 2007 predstavila ambiciozen akcijski program, s katerim bi se upravna obremenitev, ki izhaja iz zakonodaje v EU, zmanjšala za 25 %. To zmanjšanje bi morale EU in države članice doseči skupaj do leta 2012. Akcijski program določa, kako opredeliti, oceniti in zmanjšati obveznosti obveščanja za podjetja. Vsebuje seznam približno 40 delov zakonodaje in 13 prednostnih področjih, ki naj bi predstavljali 80 % upravnih stroškov podjetij. Za doseganje dejanskih kratkoročnih rezultatov je v programu opredeljen tudi prvi niz „takojšnjih ukrepov“. Namen teh ukrepov je doseči bistvene koristi s sorazmerno majhnimi spremembami temeljne zakonodaje. |

(26 pobud, razvrščenih v 12 paketov)

(*) Pobude, ki prispevajo tudi k programu za poenostavitev; glej Prilogo 2.

PREDNOSTNE POBUDE

Naslov | Vrsta predloga ali akta | Opis področja uporabe in ciljev |

Pregled proračuna | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilj tega pregleda je proučiti, katere reforme so potrebne, da bi bil evropski prispevek pri obravnavanju ključnih izzivov naslednjega desetletja čim boljši, in sicer na podlagi načel dodane vrednosti ter ob prizadevanju za skupni interes in učinkovitost porabe. Ta analiza je lahko torej pomemben prispevek k predlogom, ki jih bo predstavila naslednja Komisija za novi večletni finančni okvir, ki obsega obdobje od leta 2014. |

Sporočilo Komisije o EMU po 10 letih | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Spomladi 2008 bo minilo 10 let, odkar sta bili sprejeti odločitvi o prehodu na tretjo fazo EMU in o prvotnih sodelujočih državah. Po 10 letih se zdi, da je pravi čas za poglobljen strateški pregled dosedanjega delovanja EMU, da se pridobijo nova spoznanja za prihodnje delovanje. V Sporočilu Komisije naj bi bile povzete glavne ugotovitve tega pregleda in predstavljena glavna priporočila za prihodnost na podlagi poglobljenega pregleda EMU. |

Zelena knjiga o evropski ozemeljski koheziji | Nezakonodajni ukrep/Zelena knjiga | Cilji tega ukrepa so: z institucionalnega, političnega in operativnega vidika analizirati način, na katerega države članice razumejo in uporabljajo koncept teritorialne kohezije. To delo bo temeljilo predvsem na vprašalnikih in analizi operativnih programov; zagotoviti skupno opredelitev tega koncepta in predlagati možna orodja za boljšo vključitev te teritorialne razsežnosti v strukturne sklade in nekatere sektorske politike s teritorialnim učinkom; začeti izvajati poglobljen dialog med državami članicami in Komisijo. |

Sprememba direktiv o kapitalskih zahtevah 2006/48/ES in 2006/49/ES | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 47(2) Pogodbe ES | Revizija številnih pomembnih oddelkov Direktive o kapitalskih zahtevah za posodobitev in zmanjšanje regulatornih obremenitev držav članic in bančne industrije: izboljšan okvir za sodelovanje in izmenjavo informacij med nadzorniki (zlasti v izrednih razmerah); dostop gostujočih nadzornikov do informacij o podružnicah; revizija zahtev v primeru velike izpostavljenosti; bonitetna obravnava hibridnih instrumentov kapitala, ki ustrezajo kapitalu z liste 1; razširitev opustitev obveznosti za zadružne banke; razjasnitev in tehnične prilagoditve Direktive o kapitalskih zahtevah (vključno z obravnavo tveganja neplačila v tržni knjigi). |

Uredba o statutu evropske družbe v zasebni lasti | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 308 Pogodbe ES | Cilj evropske družbe v zasebni lasti je okrepiti mobilnost in konkurenčnost evropskih majhnih in srednje velikih podjetij (MSP). Določitev skupnih pravil za MSP v državah članicah bi tem podjetjem olajšala opravljanje čezmejnih poslov, tako da bi omogočila oblikovanje novih podjetij v drugih državah članicah in/ali preoblikovanje obstoječih podjetij v preprostejše strukture. S poslovanjem v vseh državah članicah z enakimi poslovnimi pravili bi se lahko zmanjšali stroški skladnosti ter poenostavilo in pocenilo ustanavljanje in poslovanje podjetij v EU. |

Sporočilo „Zakon o malem gospodarstvu za Evropo“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Zakon o malem gospodarstvu za Evropo bo združeval mešanico splošnih načel (na primer: posebna obravnava majhnih in srednje velikih podjetij v zakonodaji v skladu z načelom „najprej razmišljaj v malem“ („Think small first“), zmanjševanje ovir za prehajanje meje, izboljšan dostop do programov EU in boljši dostop MSP do inovacij in rasti), pravnih ukrepov (predlog za Statut evropske družbe) in konkretnih ukrepov, ki jih morajo sprejeti države članice in Komisija (na primer izboljšanje dostopa MSP do javnih naročil). |

Pregled veljavne zakonodaje o nižjih stopnjah DDV | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 93 Pogodbe ES | Na podlagi rezultatov neodvisne strokovne študije o učinku nižjih stopenj predvsem v smislu odpiranja delovnih mest, gospodarske rasti in pravilnega delovanja notranjega trga je Komisija sprejela Sporočilo o stopnjah DDV, ki niso splošne (COM(2007) 380), da bi sprožila razpravo v Svetu, Evropskem parlamentu in z drugimi zainteresiranimi stranmi. Vsa zbrana pomembna stališča o tej zelo občutljivi zadevi bodo prispevala k srednjeročni pripravi trajnostnega in uravnoteženega predloga o nižjih stopnjah DDV. |

Paket na področju farmacevtskih izdelkov: a) Sporočilo o prihodnosti enotnega trga farmacevtskih izdelkov za ljudi b) Direktiva o farmacevtskih izdelkih – informacije za bolnike c) Krepitev in racionalizacija farmakovigilance EU | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES c) Zakonodajna predloga/Direktiva in uredba Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES | a) Cilji tega sporočila so zagotoviti priložnost za kratek pregled dosežkov od leta 2004, predstaviti prihodnje izzive in opredeliti rezultate, ki naj bi jih Komisija in države članice dosegle v naslednjih nekaj letih. b) Cilj te direktive je določiti usklajena pravila ob upoštevanju razvoja na področju družbe (ozaveščeni bolniki, ki hočejo več informacij) in tehnologije (večja uporaba interneta). c) Cilji teh pobud so racionalizirati in okrepiti varstvo javnega zdravja, izboljšati delovanje notranjega trga in varnost farmacevtskih izdelkov, ki krožijo po EU. |

Priporočilo Komisije o dejavnem vključevanju | Nezakonodajni ukrep/Priporočilo | Na začetku leta 2008 bodo v središču politične pozornosti v EU nova spoznanja, ki jih je Komisija pridobila iz opravljenega pregleda stanja družbene realnosti. Ta pobuda je zadnja faza postopka, ki se je začel leta 2006 s posvetovanjem o dejavni vključitvi oseb, najbolj oddaljenih od trga dela, na podlagi člena 138 ter je temeljil na treh stebrih, in sicer (a) povezavi s trgom dela v obliki zaposlitvenih možnosti ali poklicnega usposabljanja; (b) dohodkovni podpori v višini, ki zadošča za dostojno življenje; (c) boljšem dostopu do kakovostnih storitev. Ta pobuda v okviru lizbonske strategije dopolnjuje pristop prožne varnosti z vzpostavljanjem stika z osebami, ki so najbolj oddaljene od trga dela. |

Predlog za Uredbo o namenskem pravnem okviru za izgradnjo in delovanje novih vseevropskih raziskovalnih infrastruktur | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 171 Pogodbe ES | Namen tega zakonodajnega predloga je pospešiti oblikovanje evropskih konzorcijev za izgradnjo in delovanje raziskovalnih zmogljivosti v vseevropskem interesu, ki so potrebne za učinkovito izvajanje raziskovalnih programov Skupnosti. Uredba ES bi dopolnjevala nacionalne ali medvladne sheme in zagotovila skupni okvir, katerega uporaba bi bila preprosta, posameznim konzorcijem pa bi omogočila precejšnjo prožnost, da določijo ustrezna pravila za določeno infrastrukturo na evropski ravni. Okvirna uredba temelji na členu 171 ES: določila bo glavne značilnosti vseevropskih raziskovalnih infrastruktur ter pravila in postopke za njihovo vzpostavitev, potrebno za učinkovito izvajanje raziskovalnih programov Skupnosti. Okvirna uredba bi omogočila reševanje perečih vprašanj, povezanih z raziskovalno dejavnostjo Skupnosti, kot sta vprašanji odgovornosti in obdavčitve zaposlenih, ter poudarila usmerjevalno vlogo Evropske komisije pri vzpostavljanju novih pravnih subjektov na evropski ravni. |

Sporočilo „K skupnemu načrtovanju programov za raziskave“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilj tega sporočila bi bil povečati vrednost dobro izbranih nacionalnih naložb v raziskave s skupnim načrtovanjem programov, tako da bi ti skupni programi dosegli kritično maso, raven in obseg, potrebne za učinek na svetovni ravni. |

Pobude na območju eura: a) Konvergenčno poročilo za leto 2008 b) (Možni) predlog(-i) za odločbo(-e) Sveta v skladu s členom 122(2) o vstopu ene nove države članice ali več novih držav članic v območje eura c) Možni predlogi za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2866/98 o menjalnih razmerjih med eurom in valutami držav članic, ki sprejmejo euro | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Odločba Pravna podlaga: člen 122(2) Pogodbe ES c) Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 123(5) Pogodbe ES | a) Komisija in ECB vsaj vsaki dve leti ali na zahtevo države članice pripravita konvergenčni poročili v skladu s postopkom, določenim v členu 122(2) Pogodbe ES. V poročilih se prouči, koliko so države članice, v katerih prihaja do odstopanj, uspešne pri doseganju visoke stopnje trajnostne konvergence. Oceno deloma sestavlja tudi skladnost njihove nacionalne zakonodaje s pravom Skupnosti. Naslednje redno dveletno poročilo je predvideno v letu 2008 (zadnje je bilo objavljeno decembra 2006). Pozitivna ocena konvergence v zvezi z eno državo članico ali več državami članicami bi lahko povzročila širitev območja eura. b) Če se šteje, da je pogoje za uvedbo eura izpolnila ena država članica ali več držav članic, Svet odpravi odstopanje te države ali teh držav. c) Če se šteje, da je pogoje za uvedbo eura izpolnila ena država članica ali več držav članic, Svet določi menjalna razmerja za nove članice območja eura v skladu s členom 123(5). Sekundarna zakonodaja za širitev območja eura v zvezi z uvedbo eura. |

Sporočilo o začetku programa GMES (Globalno nadzorovanje okolja in varnosti), njegovem dolgoročnem upravljanju in okviru financiranja | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | V tem sporočilu bo oblikovana dolgoročna trajnost programa GMES, ki obsega: programski okvir za spremljanje pripravljalnih ukrepov, usklajevanje prispevkov za vesoljsko infrastrukturo in infrastrukturo za opazovanje na kraju samem za zajamčeno zagotavljanje podatkov in sistem dolgoročnega upravljanja programa GMES. Lahko ga spremljajo ali mu sledijo ustrezni zakonodajni predlogi za njegovo izvajanje. |

Paket na področju trajnosti: a) Sporočilo in akcijski načrt o trajnostni industrijski politiki b) Akcijski načrt za trajnostno porabo in proizvodnjo | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Pobudi o trajnostni industrijski politiki in trajnostni porabi in proizvodnji sta celostni strategiji, ki gospodarstvu EU pomagata, da postane bolj trajnostno in konkurenčno na področju okolja. Strategija zajema inovacije, notranji trg in zunanjo dimenzijo, vključno z vzorci proizvodnje in potrošnje. Ta pobuda bo pripravila pristop in izoblikovala akcijske načrte za izvrševanje, lahko bo vključevala tudi zakonodajne predloge. Bistven element te pobude bo začetek nove politike do proizvodov, pri čemer se bodo določile dinamične zahteve glede trajnosti z razširitvijo področja uporabe direktive o izdelkih, ki rabijo energijo, v povezavi s prostovoljnimi „standardi delovanja“. Te standarde bodo na mednarodni ravni podprli mednarodni sektorski sporazumi. Poleg tega se bodo izvajali pomembni ukrepi za spodbujanje inovacij (npr. evropska shema za preverjanje okoljske tehnologije), podpirali se bodo razumnejša potrošnja (tudi z revizijo znaka za okolje) in ukrepi za pomoč industriji, da se dosežejo trajnostnejši proizvodni procesi (tudi z revizijo sheme EMAS in programa za okoljsko usklajenost za MSP), ter pobude k trajnostnejšim javnim in zasebnim naročilom. |

Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (*) | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 175(5) Pogodbe ES | Cilja revizije sta izboljšati okoljsko uspešnost sodelujočih organizacij ter okrepiti sodelovanje v industrijskem in javnem sektorju. Skladnost z zakonodajo in okoljska uspešnost sodelujočih organizacij se bosta poenostavili z zagotavljanjem dostopa do svetovanja o okoljskih zakonskih obveznostih in do napotkov o najboljših praksah upravljanja okolja. Ena od koristi za sodelujoče organizacije bo tudi zmanjšanje upravne obremenitve za velike družbe, saj jim bo omogočena skupna registracija, manjšim organizacijam pa registracija v grozdu. Sinergija z drugimi sistemi za okoljsko upravljanje se bo poenostavila. Države članice bodo spodbujale pobude in oprostitev uporabe zakonskih določb za sodelujoče organizacije. |

Uredba (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (*) | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 175(1) Pogodbe ES | Cilj revizije je okrepiti učinkovitost in vpliv na trg s povečanjem obsega upravičenih skupin proizvodov in števila blaga in storitev z znakom z okolje, ki so uporabnikom dejansko na voljo. Postopek razvoja in sprejemanja meril za znak za okolje bo temeljito spremenjen in poenostavljen. Gospodarske interesne skupine bodo bolj vključene v proces, s čimer se bodo povečali lastniški in samourejevalni vidiki sistema, medtem ko se bo upravna obremenitev držav članic zmanjšala. Sinergije z obstoječimi znaki za okolje na nacionalni ravni se bodo poenostavile, določile se bodo tudi omejitve za stroške in pristojbine, ki jih organi države članice lahko zaračunajo prosilcem. Poleg tega je treba merila določiti tako, da se zlahka uporabljajo za zelena javna naročila. |

Paket na področju biotske raznovrstnosti: a) Vmesno poročilo o izvajanju akcijskega načrta o biotski raznovrstnosti b) Sporočilo o možnih politikah za spopadanje z invazivnimi tujimi vrstami | a) Nezakonodajni ukrep/Drugo b) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | a) Akcijski načrt o biotski raznovrstnosti določa, da mora Komisija poročati o njegovem izvajanju v letu 2008, ob upoštevanju poročil držav članic in drugih podatkov. Cilja sta zagotoviti pregled na podlagi informacij o trenutni stopnji napredka akcijskega načrta in poudariti pomembna področja glede na obveznosti za leto 2010. b) Cilj tega sporočila je predstaviti različne možne politike, ki so na voljo za zmanjšanje ogroženosti naravne dediščine EU zaradi prihoda tujerodnih vrst v EU. Na podlagi študije, ki se trenutno opravlja, bodo v obdobju 2009–2010 predlagani dodatni ukrepi proti invazivnim vrstam. Namen teh ukrepov bo preprečiti in nadzorovati prihod invazivnih tujih vrst in tako zaščititi evropsko biotsko raznovrstnost. |

Zelena knjiga o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov | Nezakonodajni ukrep/Zelena knjiga | V tej zeleni knjigi bodo proučene zamisli in možnosti za kmete in proizvajalce, ki jih zanima kakovostnejša proizvodnja, s katero bi bolje zadovoljili povpraševanje potrošnikov in ustvarili dodano vrednost za svojo proizvodnjo. Dokument bo pozval k prispevkom, mnenjem in predlogom za oblikovanje ukrepov in ustreznega pravnega okvira za omogočanje prehoda na kakovostno proizvodnjo in trženje. Temeljil bo na rezultatih Konference o potrjevanju kakovosti živil (5. in 6. februarja 2007 v Bruslju) in upošteval pozive k večji tržni usmerjenosti kmetijstva EU. Z Zeleno knjigo se bodo tudi pridobila mnenja zainteresiranih strani o razvoju obstoječih shem kakovosti ES za geografske označbe in tradicionalne posebnosti. |

Uredba Sveta – Pregled sheme za območja z omejenimi možnostmi (razmejitev imenovanih območij) | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 37 Pogodbe ES | Cilja dodeljevanja podpore za območja z omejenimi možnostmi sta prispevati k ohranitvi podeželja s stalno uporabo kmetijskih zemljišč ter ohranjati in spodbujati trajnostne sisteme kmetovanja. Gre za bistveni del politike razvoja podeželja. Posledica te pobude bo izboljšan sistem razmejitve območij z omejenimi možnostmi, s čimer se bo ta ukrep prilagodil spremenjenim okoliščinam. |

Sporočilo o trajnostnem razvoju ribogojstva Skupnosti | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo bi temeljilo na strategiji iz leta 2002 (COM(2002) 511 konč.) in opozorilo, da njeni cilji glede rasti niso bili v celoti doseženi tako, kot je bilo predvideno, medtem ko so bili cilji v zvezi z okoljem in zdravjem na splošno bolje izpolnjeni. Zato bi bila njegova cilja opredeliti glavne omejitve in izzive, ki ovirajo trajnostno rast, ter oceniti, kakšno vlogo bi morali imeti vsi udeleženci, zlasti javne oblasti, pri vzpostavljanju čim bolj preglednega in predvidljivega poslovnega in pravnega okolja, ki ga podjetniki potrebujejo za vlaganje in razvoj. (Ta pobuda je del Akcijskega načrta za celostno pomorsko politiko). |

Posodobitev in preoblikovanje nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike v skladu z Uredbo (ES) št. 2847/93 (*) | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 37 Pogodbe ES | Glavni cilji so okrepiti, uskladiti in poenostaviti veljavna pravila na področju nadzora ribištva. Posodobitev postopkov bo omogočila učinkovitejše izvrševanje ter zmanjšala obremenitev in omejitve za ta sektor in za javne uprave, tako da se bo povečala uporaba orodij IT, s čimer se bodo zmanjšale obveznosti poročanja. Je bistven korak pri obnavljanju trajnosti ribištva. Vključena je v Akcijski načrt EU za zmanjševanje upravnih obremenitev (COM(2007) 23). |

Paket na področju pomorskega prometa: a) Sporočilo o prihodnji politiki pomorskega prometa EU z zakonodajnimi predlogi b) Revizija Uredbe št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost c) Zakonodajni predlog o pomorskem prostoru brez meja | a) Nezakonodajni ukrep/ Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: c) Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člena 71 in 75 Pogodbe ES | a) V tem sporočilu bo upoštevan razvoj od strategije pomorskega prometa iz leta 1996. Obravnavana bodo vsa zastavljena vprašanja v zvezi z vlogo in prispevkom pomorskega prometa v evropskem gospodarskem sistemu kot celoti. Proučene bodo vse posledice zaradi stopnjevanja globalizacijskega procesa, rasti trgovine, omejitev na področju energije in podnebnih sprememb, varnostnih dejavnikov, trajnostnega razvoja, človeškega dejavnika, konkurenčnosti in novih logističnih trendov. (Ta pobuda je del Akcijskega načrta za celostno pomorsko politiko). b) Pomorska zakonodaja EU se je bistveno razvila od ustanovitve Evropske agencije za pomorsko varnost, kot je razvidno iz treh že sprejetih sprememb uredbe o ustanovitvi. Tretji paket na področju pomorske varnosti, ki ga je Komisija predlagala leta 2005, bo dodatno okrepil naloge Evropske agencije za pomorsko varnost. Predvidene so naslednje razširitve: prevzem določenih dejavnosti Pariškega memoranduma o soglasju na področju pomorske inšpekcije; nove naloge na področju varnosti, raziskovanja in splošne pomorske politike. Proučeni bodo tudi sodelovanje s tretjimi državami in upravne zadeve. c) Za vzpostavitev učinkovitega notranjega trga za pomorski prevoz na kratkih razdaljah je treba poenostaviti upravne postopke za pomorski prevoz na kratkih razdaljah. Zaradi tega se bodo zmanjšali preobremenjenost, negativni vplivi na okolje in poraba energije, varnost pa se bo izboljšala. Za učinkovito izvajanje konceptov enotnega trga v obalnih vodah okoli EU je treba spremeniti veljavni ureditveni in upravni okvir. (Ta pobuda je del Akcijskega načrta za celostno pomorsko politiko). |

Paket na področju zračnega prometa: a) Sporočilo „Razvoj enotnega evropskega neba“ b) Predlog za spremembo uredb o enotnem evropskem nebu c) Razširitev pristojnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu v zvezi z letališči in upravljanjem zračnega prometa (ATM)/navigacijskimi storitvami služb zračnega prometa (ANS) d) Začetek razvojne faze projekta SESAR (2008–2013) | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 80 Pogodbe ES c) Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 80 Pogodbe ES d) Drugo | a) V tem sporočilu bodo predstavljene tri pobude, povezane z nadaljnjim razvojem enotnega evropskega neba. b) Ta zakonodajni predlog bo: – izboljšal učinkovitost upravljanja zračnega prometa; – zagotovil, da infrastruktura upravljanja zračnega prometa ustreza zahtevam pričakovane rasti prometa; – spodbujal nove tehnologije v skladu z lizbonskimi cilji; – zagotovil, da upravljanje zračnega prometa prispeva k trajnostnim ciljem. c) Zakonodajni predlog o spremembi Uredbe št. 1592/2002 za razširitev skupnih pravil o letalski varnosti na navigacijske storitve letalskega prometa, upravljanje zračnega prometa in letališča, da se izboljšata varnost in interoperabilnost. d) Poročilo Komisije o napredku razvojne faze projekta SESAR, vključno s: – predstavitvijo osrednjega načrta ATM, da ga potrdi Svet; – predstavitvijo načinov prehoda iz razvojne faze v uvajalno fazo projekta SESAR; – predstavitvijo načinov vključevanja držav, ki niso članice EU. |

Predlog Direktive o pogojih vstopa in bivanja sezonskih delavcev | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63(3) Pogodbe ES | Namen tega predloga je določiti skupne pogoje vstopa in bivanja za sezonske delavce iz tretjih držav. Je del celovitega paketa ukrepov, predlaganih v načrtu politike zakonitega priseljevanja iz leta 2005 ter nadalje razvitih v Sporočilu o krožni migraciji in migracijskih partnerstvih iz leta 2007. Posebni cilji so zagotoviti varen pravni položaj in okrepljeno zaščito proti izkoriščanju še zlasti šibke kategorije delavcev iz tretjih držav, kot so sezonski delavci, in razvoj politike krožne migracije. |

Predlog direktive o postopkih, ki urejajo vstop, začasno bivanje in bivanje osebja, premeščenega znotraj podjetja, ter o pogojih vstopa in bivanja plačanih pripravnikov | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 63 Pogodbe ES | Kar zadeva osebje, premeščeno znotraj podjetja, bo ta shema določila skupne postopke za urejanje vstopa, začasnega bivanja in bivanja takega osebja v EU na tistih področjih, ki niso zajeta v pogajanjih GATS. Ti postopki bodo torej brez vpliva na mednarodne obveznosti, ki jih je prevzela ES ali ES in njene države članice. Njeni glavni cilji v zvezi s plačanimi pripravniki zadevajo razvoj politike krožne migracije, tudi zaradi podpiranja razvojne politike ES: s tem, da se državljanom tretjih držav omogoči pridobivanje spretnosti in znanja med obdobjem usposabljanja v Evropi, se lahko dejansko spodbuja kroženje možganov, od katerega imata koristi država, ki jih pošilja, in država, ki jih sprejme. |

Sporočilo o naslednji večletni strategiji za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Glavna cilja te pobude sta za obdobje nekaj let opredeliti prednostne naloge in cilje za prihodnji razvoj EU kot območja svobode, varnosti in pravice ter določiti najustreznejša sredstva in pobude za doseganje teh ciljev. |

Zelena knjiga o migraciji in izobraževanju | Nezakonodajni ukrep/Zelena knjiga | Zelena knjiga bo poudarila osrednjo vlogo izobraževanja v politikah vključevanja, opozorila na težave, s katerimi se spopadajo učenci priseljenci in analizirala možne rešitve in dobre prakse. Obravnavala bo tudi, kaj lahko storijo programi in skladi Skupnosti, da podprejo razvoj politike. |

Sporočilo Komisije o prenovljeni zaveza na področju socialne pravičnosti v Evropi: poglabljanje odprte metode usklajevanja na področju socialne zaščite in socialne vključenosti | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Zaradi neenakih možnosti ne morejo vsi državljani EU v celoti izkoristili svojih zmožnosti. Sedanji proces se lahko izboljša s podpiranjem prizadevanj držav članic za odpravljanje revščine, spodbujanje socialne vključenosti in posodobitev socialne zaščite. Treba je okrepiti usklajevanje politik in medsebojno učenje. „Poglabljanje odprte metode usklajevanja“ pomeni pomagati državam članicam, da jasneje opredelijo izziv socialnega vključevanja in vrzeli v svojih sistemih socialne zaščite ter najustreznejše politike za njihovo odpravljanje z natančnejšim spremljanjem in primerjalnimi analizami ter da se bolje osredotočijo na politike in mehanizme za izvajanje teh politik. |

Sporočilo o predvidevanju in upravljanju sprememb | Nezakonodajni ukrep/posvetovanje | V Sporočilu bo predstavljen politični pregled pobud, ki so bile sprejete od sprejetja Sporočila o prestrukturiranju in zaposlovanju (COM(2005) 120). Sporočilo bo uvedlo evropsko partnerstvo za prilagajanje spremembam in pojasnilo vlogo in odgovornosti glavnih akterjev upravljanja sprememb (Komisije, držav članic, regij, sektorjev, podjetij, delavcev in socialnih partnerjev). S sporočilom se bo začela druga faza posvetovanja evropskih socialnih partnerjev o predvidevanju prestrukturiranja podjetij. |

Predlog za revizijo Direktive Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 (Evropski svet delavcev) | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: odstavek 2b člena 137 Pogodbe ES | Zakonodajo EU je treba spremeniti, zato da postane skladnejša in učinkovitejša, da se okrepi vloga Evropskega sveta delavcev, zlasti pri predvidevanju in spremljanju prestrukturiranja. |

Predlog Direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb zunaj področja zaposlovanja | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 13 Pogodbe ES | Člen 13 zagotavlja pravno podlago za ustrezno ukrepanje Evropske unije na področju boja proti diskriminaciji zaradi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, vendar začne načelo nediskriminacije učinkovati šele, ko ga vsebuje direktiva ali drug instrument v skladu s členom 13 Pogodbe ES. Na tej pravni podlagi so bile sprejete že tri direktive, vendar se ne uporabljajo proti diskriminaciji zunaj področja zaposlovanja samo zaradi rase, narodnosti ali spola. Čeprav morda nekatere države članice presegajo veljavne direktive in zagotavljajo enako raven zaščite za vse vrste diskriminacije, je treba zagotoviti določeno skladnost na tem področju po vsej Evropi. Tako skladen okvir je mogoče zagotoviti samo z evropsko direktivo. Če enotne zaščite ni, lahko to vpliva na izbiro ljudi glede tega, ali naj odidejo delat ali študirat v drugo državo članico oziroma naj potujejo v to državo in dostopajo do storitev. Posvetovanje z Evropskim svetom za testiranje podjetij je pokazalo, da številna podjetja menijo, da je pomembno, če so med državami članicami razlike v ravni zaščite proti diskriminaciji pri dostopu do blaga, storitev in nastanitve na podlagi starosti, invalidnosti, vere in spolne usmerjenosti (63 %), 26 % podjetij pa meni, da bi razlika v ravni zaščite vplivala na njihovo zmožnost poslovanja v drugi državi članici. Nova pobuda temelji na tem, da je raven zaščite proti diskriminaciji zaradi vere in prepričanja, starosti, invalidnosti in spolne usmerjenosti nižja od ravni zaščite v primeru diskriminacije zaradi rase. |

Predlog Direktive o spremembi Direktive 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 137 Pogodbe ES | Direktiva 92/85/EGS določa ukrepe za spodbujanje varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo; vključno z najmanj 14 zaporednih tednov dolgim porodniškim dopustom. Cilj je izboljšati usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja z izboljšanjem veljavnih določb o zaščiti materinstva. |

Zelena knjiga o zdravstvenih delavcih v Evropi | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilj tega predloga je sprožiti proces razmisleka na visoki ravni o vprašanjih, povezanih z mobilnostjo zdravstvenih delavcev. Kakršni koli prihodnji predlogi Komisije bodo sledili pozneje in bodo temeljili na izidu procesa razmisleka. |

Sporočilo Komisije o evropskih ukrepih na področju redkih bolezni | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Namena Sporočila Komisije o evropskih ukrepih na področju redkih bolezni (vključno z genskimi boleznimi) sta izboljšati možnosti bolnikov, da dobijo ustrezno oskrbo in informacije o redkih boleznih, ter spremeniti trenutne negotove razmere in neopaznost oseb z redkimi boleznimi. Zdravstveni delavci in zdravstveni organi nimajo zadostnega znanja o večini redkih bolezni. Posledica nezadostnega znanja je lahko postavljanje napačne diagnoze, ki povzroči trpljenje bolnikov in njihovih družin, ter pozno zagotavljanje oskrbe, kar je včasih lahko škodljivo. To bo hkrati prispevalo tudi k splošnim ciljem – izboljšanju zdravstvenih rezultatov in torej večjemu številu let zdravega življenja, kar je ključni kazalnik lizbonske strategije. |

Direktiva o kakovosti in varnosti darovanja in presajanja organov, ki jo spremlja Akcijski načrt za tesnejše sodelovanje med državami članicami pri darovanju in presajanju organov | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 152 Pogodbe ES Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Ta direktiva bo vključevala načela, potrebna za vzpostavitev osnovnega okvira za kakovost in varnost terapevtske uporabe človeških organov, kot so vzpostavitev nacionalnega organa, odgovornega za izvajanje zahtev Direktive, skupen niz standardov kakovosti in varnosti za shranjevanje in prevoz organov ter zagotavljanje sledljivosti in poročanje o neželenih zapletih. Akcijski načrt bo vzpostavil tesno sodelovanje med državami članicami, da bi se povečalo darovanje organov in vsem ljudem omogočile enake možnosti za presaditev. V načrtu bodo tudi opredeljeni skupni cilji, v zvezi s katerimi je dogovorjeno, da je odziv Skupnosti potreben, opisani bodo cilji, dogovorjeni količinski in kakovostni kazalniki in merila ter določeno redno poročanje. |

Sporočilo o varovanju ključne komunikacijske in informacijske infrastrukture (CIIP) | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilj je oblikovati politiko EU za varovanje ključne informacijske infrastrukture v okviru širšega in razvijajočega se Evropskega programa za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP). Namen tega bi bil zagotoviti ustrezne in dosledne ravni varovanja in vzdržljivosti ključne informacijske infrastrukture za zagotavljanje neprekinjenih storitev. |

Sporočilo o telemedicini in inovativnih tehnologijah za obvladovanje kroničnih bolezni | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Namen tega sporočila bo: z glavnimi zainteresiranimi stranmi oceniti stanje na področju telemedicine v državah članicah s tehnološkega, pravnega in regulativnega vidika; opredeliti ovire in priložnosti; predlagati niz ukrepov za poenostavitev uvajanja inovativnih tehnologij in razvoja pravnega okvira za telemedicinska orodja po vsej Evropi. Pripravljeni bodo pilotni projekti, zlasti v okviru Programa za konkurenčnost in inovativnost; predlagati ustrezne mehanizme ocenjevanja tehnologije in akreditacije za odpravljanje razdrobljenosti trga ter zagotavljanje preglednosti in varnosti bolnikov. |

Program za zaščito otrok pri uporabi interneta in novih medijev (2009–2013) | Zakonodajni predlog/Sklep Pravna podlaga: člen 153 Pogodbe ES | Ta novi program temelji na rezultatih, pridobljenih pri programu Varnejši internet plus. Kot del skladnega pristopa Evropske unije bo namenjen spodbujanju varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij, zlasti za otroke, ter boju proti nezakonitim vsebinam in vsebinam, ki so za končne uporabnike nezaželene. |

Sporočilo o pregledu delovanja Uredbe o gostovanju | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Komisija prouči delovanje Uredbe o gostovanju in o tem najpozneje do 30. decembra 2008 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija zlasti oceni, ali so doseženi cilji te uredbe. Komisija v poročilu prouči razvoj veleprodajnih in maloprodajnih cen za zagotavljanje govornih in podatkovnih storitev gostujočim porabnikom, vključno s sporočili SMS in MMS, ter, če je to ustrezno, vključi priporočila o potrebi po zakonskem urejanju teh storitev. Komisija v poročilu oceni, ali je treba glede na razvoj trga ter varstvo konkurence in potrošnikov obdobje veljavnosti te Uredbe podaljšati, da bo trajalo dlje, kot je določeno v členu 13, ali jo spremeniti, ob upoštevanju razvoja cen govornih in podatkovnih mobilnih storitev na nacionalni ravni ter vplivov te uredbe na konkurenčni položaj manjših, neodvisnih in novih operaterjev. |

Zakonodajni predlog o okrepitvi Eurojusta | Zakonodajni predlog/Sklep Pravna podlaga: člena 31(2) in 34(2)(c) Pogodbe ES | Eurojust ima pomembno vlogo pri usklajevanju in sodelovanju nacionalnih organov držav članic v boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu. Trenutno so pristojnosti nacionalnih članov Eurojusta omejene in osredotočene na usklajevanje preiskav in pregona. Za učinkovitejši boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu je treba povečati pristojnosti Eurojusta in preoblikovati povezave med Eurojustom in Evropsko pravosodno mrežo. Če se to izvede, bo Eurojust lahko bistvenejše prispeval k boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu. |

Sporočilo o e-pravosodju | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Namen sporočila je opredeliti celovito strategijo Komisije v zvezi z vprašanjem e-pravosodja, ki je precej povezano z obstoječimi in predvidenimi instrumenti Skupnosti, kot so kazenske evidence in elektronski plačilni nalog EU. Pomembno je tudi zavzeti stališče o načrtih v zvezi z medsebojnim povezovanjem portalov na ravni EU. |

Zakonodajni instrument na področju dedovanja in oporok | Zakonodajni predlog/Uredba Pravna podlaga: člen 67 Pogodbe ES | Cilj je olajšati življenje evropskih državljanov z vzpostavitvijo usklajenega pravnega okvira v zvezi z reševanjem kolizije zakonov na področju dedovanja, vprašanj sodne pristojnosti, vzajemnega priznavanja in izvrševanja sodb, dokumentov in zunajsodnih aktov, potrebnih za nepravdno obravnavo dedovanja (oporoke, listine o prenosu lastništva, upravni akti). Predvidena sta tudi evropsko potrdilo o dedovanju in mehanizem, ki zagotavlja natančne podatke o tem, ali je prebivalec EU zapustil oporoko. |

Sporočilo o nasilni radikalizaciji | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Cilj te politike je razviti pobude na področju boja proti nasilni radikalizaciji na podlagi študij, vprašalnika in večje konference. Študije temeljijo na terenskem raziskovanju in zbiranju novih empiričnih podatkov z uporabo primerjalnih in interdisciplinarnih pristopov. |

Predlog Okvirne direktive o pogodbenih pravicah potrošnikov | Zakonodajni predlog/Direktiva Pravna podlaga: člen 95 Pogodbe ES | Skupni cilj revizije pravnega reda je poenostaviti in izboljšati usklajenost ureditvenega okvira v zvezi s potrošniki ter tako okrepiti pravno varnost potrošnikov in podjetij. Pravni instrument bo združeval kodifikacijo in razveljavitev delov veljavnih direktiv ter uzakonitev novih pravil. Najverjetnejši ureditveni ukrep ob upoštevanju izida pregleda bo mešani pristop k reviziji pravnega reda. Sestavljen bo iz horizontalnega instrumenta, ki bo po potrebi podprt z vertikalnimi rešitvami. |

Sporočilo o večjezičnosti „Soočanje z izzivom evropske družbe“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Sporočilo bo zagotovilo usmeritve za boljšo sinergijo med politikami Evrope in držav članic za spodbujanje večjezičnosti, zlasti z odprto metodo usklajevanja in boljšo uporabo obstoječih evropskih programov in pobud. Nova strategija naj bi zlasti prispevala k izboljšanju zaposljivosti državljanov, konkurenčnosti evropskih podjetij, medkulturnega dialoga in socialne vključenosti ter k ustvarjanju evropskega prostora za dialog z državljani. Ta novi pristop naj bi torej obsegal vsa področja politike EU, vključeval vse zadevne zainteresirane strani, zasnoval in izvajal pa bi se v tesnem sodelovanju z vsemu državami članicami. |

Sporočilo o razvojni pomoči EU „Delati več, hitreje in bolje – uresničevanje naših zavez“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | V tem sporočilu bo opisan prispevek EU k tretjemu forumu na visoki ravni o učinkovitosti pomoči (Akra, september 2008) in nadaljevanju konference o financiranju za razvoj, da se pregleda uresničevanje soglasja iz Moterreya (Doha, december 2008). Obravnavana bosta tudi usklajenost politike za razvoj na podlagi pridobljenih spoznanj iz razprave o poročilu EU, objavljenem septembra 2007, in stanje v zvezi s prispevkom EU k pomoči trgovini. |

Sporočilo „EU, Afrika in Kitajska: k tristranskemu dialogu in sodelovanju na področju afriškega miru, stabilnosti in trajnostnega razvoja“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | Namen tega sporočila je natančno pojasniti inovativno agendo za tristranski dialog in sodelovanje kot odziv na pomembnejše nove dogodke v odnosih EU z obema partnericama in na sodelovanje Jug-Jug. EU se mora politično odzvati na posledice za varnost, stabilnost, trajnostni razvoj v Afriki in politiko svetovnega reda, zlasti zaradi uveljavitve Kitajske kot vodilne partnerice za Afriko v zadnjih letih, ter si prizadevati za izboljšanje skladnosti svojih agend glede Afrike in Kitajske. Vsebovalo bo predlog konstruktivnega dialoga, sodelovanja in postopke za upravljanje konkurenčnosti na način, ki bo koristil miru, blaginji in trajnostnemu razvoju v Afriki. |

Sporočilo „Gospodarski razvoj in regionalno povezovanje v državah AKP“ | Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | V sporočilu bo proučeno, kako čim bolj pospešiti gospodarski razvoj in regionalno povezovanje v državah AKP (vključno s trgovino) z velikim poudarkom na razvoju zasebnega sektorja. Cilj bo razviti strategijo za zagotavljanje dopolnjevanja obstoječih ukrepov in instrumentov na ravni EU in držav članic. |

Paket na področju gozdov: a) Sporočilo o ukrepih za omejevanje krčenja gozdov b) Sporočilo o preprečevanju dajanja nezakonito posekanega lesa in lesnih proizvodov iz takega lesa na trg EU (z možnim spremljevalnim zakonodajnim predlogom) | a) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo b) Nezakonodajni ukrep/Sporočilo | a) Komisija bo predlagala možne politike za prihodnjo shemo s ciljem omejiti krčenje gozdov. b) V tem sporočilu bodo proučene možne politike za preprečevanje uvoza/dajanja nezakonito posekanega lesa in lesnih proizvodov iz takega lesa na trg EU. Spremlja ga lahko zakonodajni predlog glede na rezultate ocene učinka, ki trenutno poteka. Na podlagi trenutnih in prihodnjih dvostranskih pogajanj z državami, ki so največje proizvajalke lesa, da se sklenejo dvostranski sporazumi FLEGT (uveljavitev zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov), sta cilja te pobude zaščititi ranljive gozdove pred nezakonitim izsekavanjem in odpraviti prodajo proizvodov iz takega lesa v EU. |

- (61 pobud, razvrščenih v 49 paketov)

(*) Pobude, ki prispevajo tudi k programu za poenostavitev; glej Prilogo 2.

Priloga 2 – Seznam pobud za poenostavitev

Naslov | Vrsta ukrepa poenostavitve | Področje uporabe in cilji |

Zakonodajni predlogi na podlagi Sporočila o pregledu stanja skupne kmetijske politike | Revizija | Po Sporočilu o pregledu stanja skupne kmetijske politike (SKP) bodo zakonodajni predlogi zagotovili možnosti, namenjene povečanju učinkovitosti sheme enotnega plačila, prilagoditvi instrumentov za podporo trgu in spopadanju z novimi izzivi v tem sektorju. Pregled stanja ni temeljna reforma, temveč je njegov cilj zlasti zagotoviti učinkovito delovanje SKP in jo poenostaviti, kjer je to mogoče. Ta pobuda izhaja iz klavzul o pregledu v zvezi s shemo enotnega plačila in nekaterimi kmetijskimi trgi, ki so bile vključene v reforme SKP 2003/04. |

Uredba Komisije o akcijah informiranja in promocije za kmetijske proizvode na notranjem trgu in v tretjih državah | Revizija | Cilj te pobude je vzpostaviti pogoje v zvezi s sofinanciranjem programov informiranja in promocije za kmetijske proizvode na notranjem trgu in v tretjih državah. Potekala bo tako, da bosta prečiščeni dve obstoječi uredbi Komisije (št. 1071/2005 in št. 1346/2005). |

Zasebno skladiščenje: Uredba Komisije o določitvi skupnih pravil za zasebno skladiščenje kmetijskih proizvodov v skladu s skupno kmetijsko politiko | Revizija | Cilja tega predloga sta nadomestiti večkratna sektorska pravila s horizontalnimi in poenostaviti mehanizme upravljanja, povezane z zasebnim skladiščenjem kmetijskih proizvodov. Veljavne sektorske določbe, ki se lahko razlikujejo med posameznimi sektorji, bodo pregledane, da se izbrišejo nepotrebne določbe in uskladi sistem zasebnega skladiščenja. |

Uredba Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. … o vzpostavitvi skupne ureditve trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (uredba o enotni skupni ureditvi trga) | Revizija, preoblikovanje in razveljavitev | Uredba o enotni skupni ureditvi trga, ki naj bi jo Svet sprejel oktobra 2007, združuje obstoječe skupne ureditve trga v eno samo besedilo. Ne spreminja politike, ampak poenostavlja in usklajuje zakonodajo. Obstoječe skupne ureditve trga so bile medtem že večkrat precej spremenjene. Spremembe so bile zlasti v sektorjih mleka, sladkorja ter sadja in zelenjave. Pomembno je, da se te spremembe vključijo v enotno skupno ureditev trga, s čimer se doseže cilj, da bo na voljo en sam poenostavljen pravni dokument, ki bo olajšal dostop do obstoječe zakonodaje ter tako precej povečal preglednost in pravno jasnost. Ta pobuda na ta način zadeva naknaden predlog Komisije. |

Paket na področju mleka (dve ločeni pobudi): 1) Uredba Komisije o določitvi nekaterih izvedbenih pravil v zvezi z intervencijo za maslo 2) Uredba Komisije o določitvi nekaterih izvedbenih pravil v zvezi z intervencijo za mleko v prahu | Revizija | Nameni te pobude so poenostaviti postopke v zvezi z intervencijskim odkupom masla, odpraviti nacionalne kakovostne razrede masla ter odpraviti pomoč za zasebno skladiščenje smetane in posneto mleko v prahu. S tehnično razjasnitvijo in poenostavitvijo (npr. v zvezi z določbami o varščini) se bo izboljšala berljivost besedila. |

Poenostavitev kontrole: sprememba Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 v zvezi s podrobnimi pravili za navzkrižno skladnost ter integrirani administrativni in kontrolni sistem | Revizija | Ta predlog temelji neposredno na poročilu Komisije Svetu o uporabi sistema navzkrižne skladnosti (COM(2007) 147). S temi spremembami bodo pravila o kontroli neposrednih plačil kmetom, kar zadeva izbiro kontrolnih vzorcev, časovni razpored kontrole in posebna pravila za preglede na kraju samem, poenostavljena in učinkovitejša. |

Proizvodna nadomestila za škrob: Uredba Komisije o spremembi Uredbe (EGS) št. 1722/93 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 za proizvodna nadomestila v sektorju žit | Revizija | Cilj te pobude je poenostaviti postopke nadzora z zvišanjem praga za posebne nadzorne zahteve. Poenostavila bo poslovno okolje, v katerem delujejo proizvajalci škroba iz EU, ker bodo odpravljeni nepotrebni/nesorazmerni upravni ukrepi, povezani z nadzorom modificiranih škrobov. Ta predlog je bil pripravljen po posvetovanju z nevladnimi organizacijami/zainteresiranimi stranmi. |

Pregled izvoznih nadomestil: Uredba Komisije o spremembi uredb (ES) št. 2090/2002, št. 3122/94 in št. 800/1999 v zvezi s fizičnimi pregledi in pregledi zamenjave v okviru izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode | Revizija | Sprememba Uredbe ES št. 2090/2002 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 386/90 glede fizičnih pregledov, opravljenih pri izvozu kmetijskih proizvodov, ki izpolnjujejo pogoje za nadomestila. |

Sveže sadje in zelenjava: predlog Uredbe Komisije o določitvi tržnih standardov za sveže sadje in zelenjavo ter o vzpostavitvi zahtev glede preverjanja skladnosti s temi tržnimi standardi | Revizija | Cilji tega predloga so združiti 34 uredb o tržnih standardih za sveže sadje in zelenjavo v eno samo uredbo, zmanjšati seznam proizvodov, za katere se uporabljajo tržni standardi, ter racionalizirati opravljanje pregledov. |

Skupna ureditev trga za vino: sprememba Uredbe Sveta o vzpostavitvi enotne skupne ureditve trga (še ni objavljena) za vključitev določb o skupni ureditvi trga za vino | Revizija | S to spremembo bodo posebna pravila o skupni ureditvi trga za vino vključena v splošna pravila o ureditvi skupnega trga kmetijskih proizvodov. S tem se bo zakonodaja EU razjasnila in poenostavila. |

Uredba Komisije (ES) … o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES v zvezi z regionalno pomočjo, majhnimi in srednje velikimi podjetji, raziskavami in razvojem, okoljsko pomočjo, zaposlovanjem in usposabljanjem. (Uredba o splošni skupinski izjemi – dokončno sprejetje) | Revizija | Končni cilj Komisije je prvič združiti vse obstoječe uredbe o skupinski izjemi v eno samo uredbo. S tem bo dosežen kakovostni učinek v smislu jasnosti, predvidljivosti in preglednosti pravil EU za podjetja ter nacionalne in regionalne organe. Nova uredba o splošni skupinski izjemi bo zajemala področja, ki jih že vsebujejo skupinske izjeme (usposabljanje, zaposlovanje, majhna in srednje velika podjetja), ter nova področja (inovacije, okolje, rizični kapital in regionalna pomoč). Besedili o raziskavah in rizičnem kapitalu sta bili sprejeti že leta 2006, besedilo o okolju pa bo sprejeto leta 2007. Dokončanje osnutka nove uredbe o splošni skupinski izjemi je predvideno v letu 2007, Komisija pa naj bi jo uradno sprejela leta 2008. |

Predlog Direktive o spremembi Direktive Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov | Revizija | Direktiva 2001/23/ES ne vsebuje določb o navzkrižju zakonov. Zato ni jasno, kako uporabljati določbe te direktive za čezmejne prenose. Cilj tega predloga, ki ga bo Komisija pripravila po dveh fazah posvetovanja socialnih partnerjev, je torej razjasniti uporabo te direktive za čezmejne dejavnosti. Posledice tega predloga bi bile večja pravna gotovost gospodarskih subjektov in sodnih organov ter manjši stroški za podjetja in boljša zaščita delavcev. |

Pobuda Skupnosti o kostno-mišičnih obolenjih, povezanih z delom | Preoblikovana različica | Cilj te pobude je vključiti v enoten zakonodajni instrument določbe o zaščiti zdravja in varnosti delavcev pred nevarnostmi kostno-mišičnih obolenj pri delu. Te določbe so trenutno razdrobljene po različnih direktivah, in sicer Direktivi Sveta 90/269/EGS o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah za ročno premeščanje bremen in Direktivi Sveta 90/270/EGS o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delo s slikovnimi zasloni. Enotni zakonodajni instrument bi bil celovitejši, jasnejši in lažji za uporabo. Delodajalcem bo koristil v smislu pravne jasnosti, delavcem pa zaradi zagotavljanja boljše zaščite pred nevarnostmi kostno-mišičnih obolenj. |

Revizija predpisov o „spremembah“ farmacevtskih izdelkov: sprememba pravne podlage v Direktivi 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini in Direktivi 2001/82/ES za uporabo v veterinarski medicini | Revizija | Cilj je poenostaviti pravila v zvezi s spremembami zdravil po izdaji dovoljenj (tako imenovani predpisi o „spremembah“). Pri administrativnem upravljanju teh pravil je trenutno aktiviranih več kot 60 % človeških virov in proračuna služb za upravljanje v podjetjih. V nekaterih primerih lahko ta obremenitev ovira inovativnost, ker preprečuje uvajanje koristnih sprememb za bolnike in družbo. Cilj te pobude je zmanjšati upravno obremenitev za industrijo s poenostavitvijo okoliščin, v katerih mora industrija izpolniti vloge za spremembo zdravil za uporabo v humani in veterinarski medicini. Trenutna pravna podlaga za izvedbena pravila o spremembah dovoljenja za promet Komisiji ne omogoča določitve pravil za izključno nacionalno dovoljenje za promet. To pravno podlago je treba razširiti, da se zmanjša vrzel za uskladitev. Cilj te pobude je sprememba pravne podlage za Direktivo 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini in Direktivo 2001/82/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini. |

Revizija predpisov o „spremembah“ farmacevtskih izdelkov: poenostavitev in posodobitev uredb (ES) št. 1084/2003 in št. 1085/2003 | Revizija | Cilj je zmanjšati upravno obremenitev za industrijo s poenostavitvijo pravil za spremembe zdravil za uporabo v humani in veterinarski medicini. Predpisi za spremembe so izvedbena pravila, ki jih sprejme Komisija o spremembah dovoljenj za promet farmacevtskih izdelkov. |

Uredba o naprednih varnostnih ukrepih in pnevmatikah | Revizija | Predlog bo poenostavil zakonodajo ES, kar zadeva varnost vozil, z združitvijo obstoječe zakonodaje na tem področju v eno glavno uredbo. Vanjo bodo vključeni elektronski nadzor stabilnosti in pnevmatike z nizkim kotalnim uporom. S tem predlogom bo razveljavljenih 50 posameznik direktiv, ki bodo, če je to ustrezno, nadomeščene s sklicevanjem na uredbe Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo UNECE. Poenostavitev v okviru tega predloga bo koristila predvsem proizvajalcem vozil in nacionalnim homologacijskim organom. Nadomestitev direktiv z uredbo bo tudi zmanjšala upravno obremenitev držav članic, ker jim v prihodnje ne bo treba prenašati pravnih aktov na področju varnosti vozil. Poleg tega bo sklicevanje na uredbe UNECE preprečil