EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 22.7.2020 JOIN(2020) 13 final SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU POSEBNO UPRAVNO OBMOČJE HONGKONG:

LETNO POROČILO ZA LETO 2019



SKUPNO POROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU POSEBNO UPRAVNO OBMOČJE HONGKONG: LETNO POROČILO ZA LETO 2019 Povzetek Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) in njene države članice od izročitve Hongkonga Ljudski republiki Kitajski leta 1997 pozorno spremljajo politični in gospodarski razvoj na Posebnem upravnem območju Hongkong. EU upošteva politiko „ene Kitajske“ ter podpira načelo „ena država, dva sistema“ in njegovo izvajanje. Skladno z zavezo Evropskemu parlamentu iz leta 1997 Komisija izdaja letno poročilo o napredku v Hongkongu. To je dvaindvajseto poročilo, zajema pa leto 2019. Leto 2019 je bilo za Hongkong izjemno zahtevno, saj so se zaradi predlogov za spremembo zakona o izročitvi, ki so bili v zakonodajnem svetu prvič obravnavani 3. aprila 2019, začeli dolgotrajni nemiri. V drugi polovici leta so sledili velike demonstracije in protesti ter z njimi povezano nasilje, obleganja univerz, vandalizem in motnje prometnih omrežij, letališč in drugih vidikov vsakdanjega življenja. Protestniki so hongkonški vladi predstavili pet zahtev. Med razlogi za nemire so bila tako politična kot socialno-ekonomska vprašanja. Vlada se je med drugim odzvala tako, da je umaknila zakon o izročitvah, prvič po letu 1967 uporabila izredna pooblastila, da je uveljavila zakon o prepovedi nošenja obraznih mask, in z dialogom s skupnostjo v omejenem obsegu sodelovala s protestnimi gibanji. Obtožbe o policijskih zlorabah so še podkrepile zahteve protestnikov po široko zasnovani preiskovalni komisiji. Vendar je hongkonška vlada zavrnila ustanovitev kakršne koli neodvisne komisije. Neodvisni svet za pritožbe zoper policijo pregleduje številne primere domnevnih policijskih zlorab in bi moral na začetku leta 2020 objaviti predhodno poročilo. Vendar so bili izraženi pomisleki glede ustreznosti njegovih pooblastil. Mirna izvedba novembrskih volitev v okrajne svete je vzbudila upanje v umiritev nasilja. Zgodovinsko visoka 71,2-odstotna udeležba je bila dokaz, kako pomembno je za prebivalce Hongkonga, da uveljavijo svoje demokratične pravice. Po volitvah so se do konca leta nadaljevali večinoma mirni množični protesti z nekaj nasilnimi incidenti. EU še naprej spodbuja Posebno upravno območje Hongkong in organe centralne ravni države k ponovnim prizadevanjem za volilne reforme, kot je določeno v temeljnem zakonu, ter k sklenitvi sporazuma o demokratičnem, poštenem, odprtem in preglednem volilnem sistemu. Splošna volilna pravica bi hongkonški vladi zagotovila večjo podporo javnosti in legitimnost, kar bi prispevalo k doseganju gospodarskih ciljev Hongkonga in reševanju njegovih socialno-ekonomskih izzivov. Za zagotovitev dolgoročne stabilnosti Hongkonga je potreben prepričljiv odziv na zahteve, ki jih izražajo udeleženci dolgotrajnih protestov. Povečala se je zaskrbljenost zaradi spodkopavanja načela „ena država, dva sistema“ in avtonomije Hongkonga. Na splošno se v Hongkongu temeljne svoboščine še naprej spoštujejo, pravna država in neodvisnost sodstva pa ostajata ključna zaščitna ukrepa. Skrb pa vzbujajo nekateri trendi glede spoštovanja svobode govora, zlasti v okviru dolgotrajnih protestov. Sodba višjega sodišča z dne 18. novembra o neustavnosti zakona o prepovedi nošenja obraznih mask je izzvala pripombe Pekinga, in sicer da hongkonška sodišča ne morejo odločati o ustavnosti hongkonške zakonodaje in njene skladnosti s temeljnim zakonom. Morebitni ukrepi za omejitev pristojnosti sodišč v zvezi s tem bi ogrozili avtonomnost, ki je bila priznana Hongkongu, vključno z neodvisnostjo njegovega sodstva in pravne države. Protikorupcijski sistem je ostal strog in odporen. Z gospodarskega vidika je bilo leto 2019 za Hongkong zahtevno zaradi 1,2-odstotnega zmanjšanja BDP in prvega proračunskega primanjkljaja v 15 letih. To je bila predvsem posledica zunanjih dejavnikov, ki so se pojavili že konec leta 2018, tj. upočasnitve kitajskega gospodarstva ter trgovinskega spora med ZDA in Kitajsko, čeprav so imeli nemiri v drugi polovici leta 2019 kritični učinek, zlasti na sektorje, povezane s turizmom. Vendar ima Hongkong velike fiskalne in devizne rezerve, ki mu omogočajo, da se spopade s številnimi izzivi, zagotovi stabilnost valute in podpre podjetja. Njegova finančni in bančni sektor ostajata odporna in zelo konkurenčna ter mu omogočata, da ostaja prvo vozlišče na svetu za prve javne ponudbe in preprečuje odliv kapitala zaradi panike. Evropsko poslovno skupnost v Hongkongu so gospodarske razmere in nemiri različno prizadeli. Evropska podjetja večinoma čakajo, kaj se bo zgodilo, čeprav so zelo zaskrbljena zaradi političnega zastoja, nasilja in nepredstavljivega pritiska na poslovanje. Evropska poslovna skupnost v Hongkongu ceni njegov trdni pravni sistem, neodvisnost sodstva, temeljne pravice in svoboščine ter poslovno okolje brez političnega vmešavanja kot ključne dejavnike konkurenčnosti regije. Vsako poslabšanje teh prednosti bi negativno vplivalo na privlačnost Hongkonga v tem smislu in njegovo prednost pred drugimi poslovnimi središči. EU je med letom objavila več izjav. Uradni govorec EU je podal tri izjave, in sicer 12. junija, 1. julija in 13. avgusta. Visoki predstavnik je v imenu Evropske unije podal tri izjave, in sicer 17. avgusta, 2. oktobra in 18. novembra. V teh izjavah so bila poudarjena razna vprašanja, vključno s potrebo po: ·zavrnitvi nasilja, ·sodelovanju v vključujočem dialogu ob upoštevanju pripravljenosti Evropske unije, da podpre tiste, ki so si pripravljeni prizadevati za umiritev razmer in vzpostavitev takega dialoga, ·zagotovitvi spoštovanja ključnih svoboščin, ·sprožitvi celovite preiskave nasilja, uporabe sile in temeljnih vzrokov za proteste. V Evropskem parlamentu je 18. julija potekala razprava o Hongkongu, pri čemer je bila sprejeta resolucija o razmerah. Politično dogajanje

Leto 2019 so zaznamovali razprava o zakonu o prestopnikih na begu in medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: zakon o izročitvi) ter množični protesti, ki so se začeli zaradi predlaganega ukrepa. Hongkonški varnostni urad je februarja 2019 predlog predložil, da bi olajšal izročitev prestopnikov Kitajski, Tajvanu in drugim državam. Kot ena od utemeljitev reforme je bila navedena nezadostna podlaga za izročitev hongkonškega državljana, obdolženega umora, Tajvanu. Zakon o izročitvi so ostro kritizirali pravna stroka, gospodarstvo in civilna družba. Glavni razlogi za kritiko so bili, da je prvi osnutek zajemal širok nabor kaznivih dejanj, ni vseboval zadostnega pregleda predlaganih primerov izročitve ter da celinski pravni sistem ni zagotovil ustreznega varstva človekovih pravic in predpisanega postopka. Hongkonška vlada je zato predlog revidirala, pri čemer je seznam kaznivih dejanj, za katera se lahko zahteva izročitev, skrajšala s 46 na 37 dejanj in določila, da mora biti za kazniva dejanja, za katera se lahko zahteva izročitev, predvidena več kot triletna zaporna kazen. Nasprotovanje javnosti predlogu se je okrepilo, pri čemer so potekali veliki shodi in intenzivna razprava v zakonodajnem svetu. Spori v zvezi s tem vprašanjem so se stopnjevali, zato je uprava zmanjšala obseg pregleda osnutka zakonodaje v odboru zakonodajnega sveta. Nasprotovanje javnosti se z vključitvijo dodatnih zaščitnih ukrepov v zakon ni zmanjšalo. Civilna fronta za človekove pravice je trdila, da se je 9. junija pohoda proti zakonu udeležilo milijon ljudi. Glavna upraviteljica Carrie Lam je napovedala, da bo 15. junija uporaba zakona o izročitvi odložena, vendar ne bo odpravljena. Naslednji pohod 16. junija naj bi privabil dva milijona udeležencev, kar je bilo največje tovrstno zborovanje v Hongkongu do zdaj. Oba pohoda sta bila mirna. Nato so se protestniki osredotočili na poslopje zakonodajnega sveta in druga vladna poslopja. Nekateri protestniki so 1. julija izropali poslopje zakonodajnega sveta in povzročili precejšnjo škodo, zato je bilo poslopje tri mesece zaprto. Po nasilnih napadih skupine zamaskiranih moških na potnike na železniški postaji MTR v Yuen Longu so sledili javni protesti. Napad se je zgodil po pohodu proti zakonu o izročitvi in opozorilih, da bodo za protestnike izvedeni povračilni ukrepi, če bodo odšli v Yuen Long. Na račun policije so bile izrečene številne kritike, ker ni posredovala in pravočasno zaustavila nasilja. Ta incident zdaj preiskuje neodvisni svet za pritožbe zoper policijo. Zakon je bil v celoti uradno preklican šele 23. oktobra. Delno popuščanje junija ni zaustavilo protestov, pri čemer so imeli protestniki pet zahtev: 1.uraden preklic zakona; 2.ustanovitev neodvisne preiskovalne komisije, ki bo proučila zadeve, ki se med drugim nanašajo na domnevne policijske zlorabe med nemiri; 3.organi ne smejo več uporabljati izraza „izgredi“ za označitev protestov, saj je za to kaznivo dejanje predpisana visoka zaporna kazen do 10 let; 4.amnestija za aretirane ter 5.uvedba splošne volilne pravice za volitve glavnega upravitelja in volitve v zakonodajni svet v skladu z določbami temeljnega zakona. Med protesti se je razvijala taktika protestnega gibanja, ki nima vodstva, vendar je dobro organizirano. Poleg rednih dovoljenih in nedovoljenih shodov in pohodov se je ponavljalo tudi oviranje prometnega sistema Hongkonga. Zaradi množičnih protestov s sedenjem na tleh na mednarodnem letališču med julijem in septembrom so bile hudo motene storitve, zato so bile na vhodu na terminal uvedene omejitve. Posebna tarča motenj in vandalizma je bil sistem množičnega prevoza, saj so protestniki trdili, da je korporacija, odgovorna za upravljanje sistema, sodelovala z vlado pri oviranju protestov na načine, ki so vključevali zaprtje postaj na mestih protestov. Tarče vandalizma so bile tudi poslovne verige z lastniki ali vodstvom, za katero se je štelo, da je naklonjeno Pekingu. Redno in hudo nasilje je z metanjem molotovk in drugih predmetov prestrašilo nekatere protestnike. Izražena je zaskrbljenost, da so se nekateri udeleženci protestnega gibanja radikalizirali. Policija je pogosto uporabila solzivec ter izstreljevala gumijaste naboje in naboje z več gumijastimi kroglicami. Izstreljeni so bili tudi pravi naboji. Med letom je bilo odkritih več improviziranih eksplozivnih naprav. Novembra je en protestnik utrpel hude poškodbe, ko so ga policisti ustrelili v trebuh, en protestnik je umrl po padcu s parkirišča, en človek pa je bil hudo ranjen po tem, ko je bil po prepiru s protestniki zažgan. Organi kazenskega pregona so bili večkrat obtoženi pretirane uporabe sile in zlorabe. Nekaj primerov take zlorabe je bilo posnetih s kamerami. Obtožbe proučuje neodvisni svet za pritožbe zoper policijo, ki mora do začetka leta 2020 pripraviti javno poročilo o tem, kako policija obravnava proteste. Številni udeleženci protestnega gibanja nimajo zaupanja v neodvisni svet za pritožbe zoper policijo, saj je na njegovo verodostojnost vplival umik petčlanske skupine mednarodnih strokovnjakov, ki jo je vlada septembra 2019 imenovala za pomoč pri delu. Strokovnjaki so javno trdili, da neodvisni svet za pritožbe zoper policijo nima ustreznih preiskovalnih pooblastil in zmogljivosti. Vmesno poročilo neodvisnega sveta za pritožbe zoper policijo je bilo objavljeno z zamudo zaradi čakanja na izid sodnega nadzora, ki bi pokazal, ali ima neodvisni svet za pritožbe zoper policijo potrebna pooblastila za izvajanje preiskav, povezanih z državljanskimi nemiri. Novembra so protestniki zasedli univerzitetne kampuse. Kitajska univerza in politehnična univerza sta bili izpostavljeni nasilnemu merjenju moči s policijo, obleganja pa so trajala več dni. Pri tem so ljudje utrpeli številne poškodbe in izvedene so bile številne aretacije. Več vidnih osebnosti civilne družbe, med drugim nekateri, ki so tradicionalno blizu Pekingu, si je prizadevalo posredovati med policijo in protestniki ter zagotoviti varen prehod za nekatere protestnike. Izražena je bila velika zaskrbljenost zaradi aretacije in neustreznega obravnavanja zdravstvenih delavcev, ki so na politehnični univerzi nudili nujno zdravniško oskrbo. Ugotovljeno je bilo, da je to ranjene protestnike odvrnilo od tega, da bi poiskali zdravniško pomoč, kar je pomenilo kršitev humanitarnih norm. Zaradi poškodovanih objektov in razgretega ozračja so bili univerzitetni semestri skrajšani in posledično odvisni od učenja na daljavo. Novembrske volitve v okrajne svete so bile prestavljene na mirnejše obdobje v decembru, ko so se ponovili večinoma nenasilni množični shodi in pohodi. Izkazalo se je, da je bila policija bolj pripravljena dovoliti zborovanja, pri čemer je bilo civilni fronti za človekove pravice prvič po avgustu dovoljeno organizirati pohod. Velika podpora protestnemu gibanju se nadaljuje: udeležba na dovoljenih pohodih je ostala precejšnja, po ocenah civilne fronte za človekove pravice se je pohoda ob praznovanju dneva človekovih pravic OZN 8. decembra udeležilo 800 000 ljudi. Hongkonška vlada je v odzivu na trajne nemire med drugim uporabila obsežna izredna pooblastila, uvedena v obdobju kolonializma. Oktobra se je glavna upraviteljica v svetu sklicevala na odlok o predpisih za izredne razmere iz leta 1922, ki je bil temelj za objavo uredbe o zakonski prepovedi nošenja obraznih mask na javnih zborovanjih, ta uredba je začela veljati 5. oktobra (uredba o prepovedi zakrivanja obraza). To je bila prva uporaba takih pooblastil po letu 1967. Potezo so podprli številni pripadniki političnega krila, naklonjenega oblasti, vendar je bila deležna tudi ostre kritike zaradi omejevanja osebnih svoboščin, ki ga je vključevala, neizvršljivosti in nepreverjanja pri zakonodajalcih. Rezultat pravne presoje je bila odločitev višjega sodišča z dne 18. novembra, da uredba ni združljiva s temeljnim zakonom in da je omejevanje pravic na podlagi zakona nesorazmerno z zakonitimi vladnimi cilji. Sodba sodišča zadnje stopnje se še pričakuje. Carrie Lam se je 26. septembra v okviru edinega dialoga z javno skupnostjo do zdaj lotila zahtevnih vprašanj 150 članov javnosti. V uradu uprave za politične inovacije in usklajevanje je bila ustanovljena služba za dialog za usmerjanje prizadevanj v zvezi z dialogom. Mednarodni partnerji, vključno z EU, so spodbujali prizadevanja za okrepitev dialoga, da bi se razmere umirile. Za okrepitev dialoga si je prizadevala tudi civilna družba. Kongres ZDA je 21. novembra sprejel zakon ZDA o človekovih pravicah in demokraciji v Hongkongu ter zakon o zaščiti Hongkonga. Vlada Ljudske republike Kitajske in uprava Hongkonga sta dejanje ostro kritizirali. Številni udeleženci protestnega gibanja pa so ga pozitivno sprejeli. Zakon določa redno ocenjevanje stopnje ohranjanja avtonomije Hongkonga, ki je povezana s posebnim trgovinskim statusom, ki so ga Hongkongu dodelile ZDA, in vzpostavlja podlago za morebitne sankcije proti posameznikom, ki kršijo človekove pravice v Hongkongu. Zakon o zaščiti prepoveduje izvoz nekaterega blaga za kazenski pregon v Hongkong. Volitve v okrožne svete so bile izvedene 24. novembra kljub strahu nekaterih udeležencev protestnega gibanja, da bi lahko bile zaradi nemirov odložene. Nasilje je zaznamovalo kampanjo, v kateri je bilo nekaj primerov telesnih napadov na kandidate in vandalizma nad prostori strank. Vendar so volitve potekale v mirnem vzdušju, udeležba pa je bila z 71,2 % izjemno visoka. Pandemokratski predstavniki so dobili 395 od 452 sedežev in nadzorujejo 17 od 18 svetov. Okrožni sveti imajo le omejena svetovalna in politična pooblastila, nadzorujejo pa precej velike proračune. Okrožni svetniki zasedajo 117 od 1 200 sedežev v volilnem odboru, ki izbira glavnega upravitelja, pandemokratska struja v volilnem odboru pa je pred naslednjim imenovanjem glavnega upravitelja leta 2022 zdaj okrepljena. Dolgotrajni nemiri in odziv vlade nanje so vplivali na javno podporo upravi. Iz rezultatov javnomnenjske raziskave, ki so bili objavljeni oktobra, je razvidno, da se je podpora glavni upraviteljici zmanjšala in je z 20,2 % rekordno nizka. Iz drugih raziskav s konca leta je razviden odločilen vpliv protestov na zaupanje javnosti v organe. EU je v odziv na dogajanje v Hongkongu med letom podala več izjav. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je izjave v imenu EU podal 18. novembra, 2. oktobra in 17. avgusta. Dne 17. avgusta je bila podana tudi skupna izjava z zunanjim ministrom Kanade. Uradni govorec visokega predstavnika je podal izjave 13. avgusta, 1. julija in 12. junija. V Evropskem parlamentu je bila 18. julija nujna razprava o razmerah v Hongkongu, pri čemer je bila sprejela resolucija o razmerah. V izjavah EU, podanih v tretjem odboru Generalne skupščine Združenih narodov in Svetu ZN za človekove pravice, so bile omenjene razmere v Hongkongu.

Pravice, svoboščine in enake priložnosti Podpiranje samoodločbe ali neodvisnosti je še naprej vodilo do izključitve iz volilnih postopkov. Kandidatura Joshue Wonga, generalnega sekretarja stranke Demosistō, je bila 24. novembra izključena iz volitev v okrajne svete. Bil je edini od 1 098 kandidatov za svetnika, ki je bil izločen. Joshua Wong se je s tremi dopisi organom in v odgovoru na vprašanja predsednika volilne komisije distanciral od prejšnje podpore neodvisnosti. Predsednik volilne komisije je v pojasnilu o izločitvi trdil, da Wong in stranka Demosistō nista dejansko spremenila svojega stališča o neodvisnosti. Septembra 2019 je višje sodišče obravnavalo izključitev kandidature Agnes Chow iz nadomestnih volitev v zakonodajni svet leta 2018 na podlagi njene povezanosti s stranko Demosistō in podpore samoodločbi. Višje sodišče je v korist zahtevka Agnes Chow iz postopkovnih razlogov ugotovilo, da ni imela poštene priložnosti za odziv na trditev, da ne bi spoštovala temeljnega zakona. Sodnik je ugotovil, da je bilo kršeno načelo naravne pravičnosti ali poštenih postopkov. Vendar je v svoji sodbi dodal, da podpiranje samoodločbe ali neodvisnosti ne bi bilo združljivo s temeljnim zakonom. Hongkonški mediji, vključno s spletnimi mediji, so še naprej raznoliki in uživajo visoko stopnjo svobode. Vendar je izražena zaskrbljenost zaradi političnega vpliva na nekatere dele medijev in samocenzure. Zaskrbljenost je izražena tudi zaradi domnevnega osredotočanja na novinarje, med drugim z uporabo policijskega nasilja med protesti, in oviranja dela novinarjev v okviru nemirov. Klub tujih dopisnikov in hongkonško novinarsko združenje sta med tistimi, ki so v zvezi s tem podali izjave. Hongkong je na svetovnem indeksu medijske svobode, ki so ga sestavili Novinarji brez meja, na 73. mestu. Svoboda zbiranja se je v letu, ki je bilo za javni red zahtevno, večinoma spoštovala, pri čemer so organi izdali dovoljenja za številne javne shode in pohode. S povečevanjem nasilja so bila dovoljenja za taka zborovanja zaradi varnosti pogosteje zavrnjena. Ena od posledic je bila večja težnja k nedovoljenim zborovanjem, ki jih je spremljalo tveganje spopada med protestniki in policijo.

Pravice oseb LGBTI. Novi predsednik komisije za enake možnosti Ricky Chu Man-kin je napovedal prizadevanja za okrepitev protidiskriminacijskih ukrepov, da bi se zaščitile pravice LGBTI. Zdaj zakonodaja na področju enakosti zajema samo spol, invalidnost, raso in družinski status. Zadeve, ki so jih aktivisti LGBTI sprožili na sodiščih, so se nekajkrat uspešno končale s pravno reformo. Urad EU se je pridružil drugim misijam na letni paradi LGBTI. Hongkong je še naprej vlagal v prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in v ta namen pripravil akcijski načrt. Dodatna sredstva so zagotovljena za ukrepe, med katerimi je tudi preverjanje možnih žrtev. Kot pomanjkljivost odziva Hongkonga je bilo navedeno dejstvo, da se zanaša na mrežo zakonov za boj proti trgovini z ljudmi namesto na sprejetje enega zakona. EU in Hongkong sta v zvezi s tem vprašanjem še naprej tesno sodelovala. Trgovina z ljudmi se je obravnavala novembra v okviru letnega strukturiranega dialoga med EU in Hongkongom. 12. in 13. decembra je potekala četrta letna delavnica EU in Hongkonga o preprečevanju trgovine z ljudmi, ki se financira v okviru programa EU TAIEX. Na tej delavnici so se obravnavala vprašanja skupnega pomena, kot sta sodelovanje s civilno družbo in zasebnim sektorjem ter trgovina z otroki. Še vedno so pomanjkljivosti pri zagotavljanju učinkovitega pravnega varstva tujih delavcev v gospodinjstvu. Za tovrstne delavce se zakonsko predpisana minimalna plača ne uporablja, živeti morajo s svojimi delodajalci, delo pa morajo poiskati v dveh tednih po izgubi zaposlitve, v nasprotnem primeru jim grozi izgon. Vlada je sprejela nekaj ukrepov za reševanje vprašanj, vključno z vzpostavitvijo namenske telefonske številke za tuje delavce v gospodinjstvu, ki iščejo svetovanje in pomoč. Zaradi ugotavljanja primerov trgovine z ljudmi in prisilnega dela je bilo uvedeno tudi večje preverjanje tovrstnih delavcev. Urad EU je 15. septembra na kitajski univerzi organiziral projekcijo filma in panelno razpravo o pravicah tujih delavcev v gospodinjstvih. Revščina in neenakost ostajata resnični skrbi, saj približno 20 % prebivalstva živi pod pragom revščine. Le redki si lahko privoščijo nakup doma na najdražjem nepremičninskem trgu na svetu in skoraj 45 % prebivalstva živi v najetih javnih stanovanjih. Glavna upraviteljica je 16. oktobra v političnem nagovoru napovedala več ukrepov za obravnavanje socialno-ekonomskih težav. Protikorupcijski sistem je ostal strog in odporen. Hongkong se ponaša z zelo visokimi standardi ukrepov za večjo preglednost in boj proti korupciji. Organi ter politične osebnosti in osebnosti iz poslovnega sveta priznavajo, da je preglednost ključnega pomena za ohranjanje močnega položaja Hongkonga kot mednarodnega poslovnega središča. Dogajanje na gospodarskem področju Gospodarski položaj Hongkonga se je v letu 2019 močno poslabšal, pri čemer se je BDP zmanjšal za 1,2 %. V prvi polovici leta se je nadaljevala upočasnitev gospodarstva, ki se je začela leta 2018, posledično je bila medletna rast BDP le 0,6-odstotna. Hongkong je zaradi svoje odvisnosti od trgovine in mednarodnih financ ter vloge trgovinskega, poslovnega in finančnega mostu med Kitajsko in preostalim svetom posebej dovzeten za zunanje negativne vplive in dogajanje na celini. Gospodarstvo Hongkonga je po začetku nemirov v juniju zašlo v recesijo, BDP pa se je v drugi polovici leta zmanjšal za –2,8 %. Do konca leta 2019 je bil v Hongkongu zaradi manjše prodaje zemljišč in prihodkov od davkov ter večje porabe ugotovljen prvi proračunski primanjkljaj v 15 letih. Septembra je bonitetna agencija Fitch Ratings znižala bonitetno oceno Hongkonga na AA (z AA+) z negativnimi obeti, pri čemer je tudi bonitetna agencija Moody’s obete zanj spremenila v negativne. Vendar so ocene za ozemlje tudi po poslabšanju ostale trdno v naložbenem razredu, saj ima Hongkong velike fiskalne rezerve, ki zajemajo približno 40 % njegovega BDP. Zaradi zahtevnega zunanjega okolja je bila prizadeta zunanja trgovina Hongkonga. Izvoz in uvoz blaga sta se med letom zmanjšala za 4,1 % oziroma 6,5 %. To je imelo stranski učinek na storitvene sektorje, povezane s trgovino, ki zagotavljajo približno 20 % zaposlitev in BDP Hongkonga. Poleg tega je v drugi polovici leta zaradi nemirov močno upadla prodaja na drobno, saj je bila v celotnem letu manjša za 11,1 %. Zunanja trgovina, prodaja na drobno in rast BDP so začele upadati že leta 2018, kar pomeni, da je gospodarstvo izgubilo zagon že veliko pred začetkom nemirov v juniju. Ena od najvidnejših posledic nemirov je bilo manjše število turistov. Po juniju se je število prihodov turistov na medletni ravni zmanjšalo za 39 %. Tradicionalno je 80 % turistov s celinske Kitajske in po ocenah zajemajo približno 40 % celotne prodaje na drobno v mestu, zlasti v sektorju luksuznih izdelkov in storitev. Poleg prodaje na drobno je manjše število prihodov turistov prizadelo tudi sektorje gostinstva, hrane in pijače ter prevoza. Kljub negativnemu trendu se je brezposelnost le malo povečala – z 2,8 % v zadnji četrtini leta 2018 na 3,3 % v zadnji četrtini leta 2019. Vendar bi lahko bil trg dela pod večjim pritiskom, če gospodarstvo ne bo okrevalo. Inflacija je ostala pod nadzorom, osnovna inflacija po indeksu cen življenjskih potrebščin pa je bila v tem letu triodstotna. Cene nepremičnin so se med majem in decembrom znižale za 4,5 %, zaradi dobrega začetka leta pa so se v letu 2019 kot celoti zvišale za 5,4 %. Hongkong za kupce zasebnih stanovanj ostaja eno od najmanj cenovno dostopnih mestnih središč na svetu. Povprečna čakalna doba za javna najemna stanovanja se je podaljšala na 5,4 leta.

Čeprav je bil finančni sektor odpornejši kot preostalo gospodarstvo, se zaradi velike izpostavljenosti Kitajski in regiji ter razmeroma majhnega pomena lokalnih operacij ni povsem izognil vplivu negativnega trenda. Število prvih javnih ponudb se je v tretji četrtini leta zmanjšalo, vendar se je septembra začelo okrevanje – vključno z obsežno oglaševano sekundarno uvrstitvijo podjetja Alibaba v trgovanje. Hongkong je v tem letu celo ohranil svoje mesto vodilnega vozlišča za prve javne ponudbe na svetu. Vendar se je dnevni promet na trgu na medletni ravni zmanjšal za 18,9 %, indeks Hang Seng pa je zaostal za drugimi velikimi indeksi. Na gibanja na trgu lastniških vrednostnih papirjev so močno vplivali dogajanje na celinski Kitajski ter tekoče trgovinske napetosti med ZDA in Kitajsko. Trden pa je ostal bančni sektor, saj je bila raven kapitalizacije in likvidnosti bank nad mednarodnimi standardi. Hongkong ima tudi velike devizne rezerve v podporo valutnemu odboru hongkonškega dolarja in se je večinoma izognil odlivu kapitala zaradi panike. Hongkong se je zaradi svojega sektorja upravljanja sredstev in politike vlade v podporo zelenemu financiranju še naprej opisoval kot regijsko vozlišče za zeleno financiranje. Maja 2019 je s prvo zeleno državno obveznico, denominirano v ameriških dolarjih, zbral milijardo ameriških dolarjev. Hongkonški organi so se leta 2019 osredotočili tudi na razvoj tržne infrastrukture (tj. na krepitev zmogljivosti finančnih institucij za zeleno financiranje). Leta 2019 je bila izvedena reforma na področju revizije, pri čemer je bil odbor za računovodsko poročanje reorganiziran v neodvisen organ za nadzor revizorjev in spodbujanje prehoda od samourejanja do neodvisnega nadzora v skladu z mednarodnimi standardi. Novembra 2019 je komisija za vrednostne papirje in terminske posle sprejela nov regulativen pristop k virtualni platformi za trgovanje s sredstvi, na podlagi katerega je njihovo urejanje prostovoljno. Licence se lahko podelijo samo subjektom, ki izpolnjujejo visoke regulativne standarde. Dodatno je bil razvit sistem hitrejšega plačevanja, ki vključuje medsebojno povezavo digitalnih denarnic različnih bank, med drugim za plačila v renminbijih. Čeprav so digitalne denarnice na voljo tudi na celinski Kitajski, medsebojna povezava še ni možna. Kar zadeva podporo hongkonške vlade gospodarstvu, je hongkonški monetarni organ lahko sledil ameriški centralni banki in med letom večkrat znižal svoje obrestne mere. Oktobra se je v podporo bančnemu posojanju znižal tudi proticiklični kapitalski blažilnik, in sicer z 2,5 % na 2 %. Na fiskalni ravni je vlada oblikovala svežnje ukrepov finančne pomoči v vrednosti 30 milijard HKD (3,5 milijarde EUR). Razlogi za to so bil predvsem olajšanje finančnega bremena gospodinjstev, podpora malim in srednjim podjetjem ter podpora prometnemu in turističnemu sektorju. Opazovalci so svežnje kritizirali kot premajhne, saj so zajemali le 1 % BDP. Opozoriti je treba, da je Mednarodni denarni sklad novembra svetoval večjo javno porabo, da bi se podprlo gospodarstvo in obravnavali strukturni izzivi (pomanjkanje stanovanj, dohodkovna neenakost itd.). Oktobra se je glavna upraviteljica v političnem nagovoru za leto 2019 osredotočila na stanovanja in socialno varnost. V zvezi s socialno varnostjo so bili delno uporabljeni že napovedani svežnji pomoči, tem pa je bilo dodanih nekaj novih ukrepov. V zvezi s stanovanji je najbolj izstopal predlog, naj se uporabi odlok o obnovi zemljišč, v skladu se katerim naj se investitorjem odvzamejo zemljišča, ki so namenjena gradnji množičnih stanovanj in za katera še ni razvojnih načrtov, ter se uporabijo za javna stanovanja. Evropska podjetja so v letu 2019 večinoma ohranila pristop čakanja na nadaljnji razvoj dogodkov. Podjetja, ki Hongkong uporabljajo kot regionalno vozlišče za širšo azijsko-pacifiško regijo, so bila v glavnem prizadeta zaradi trgovinske vojne med ZDA in Kitajsko ter šibkega svetovnega trga. Za podjetja, osredotočena na lokalno prodajo, so bili nemiri velika skrb, zlasti v maloprodajnem sektorju (predvsem v zvezi z luksuznim blagom), sektorju gostinstva ter sektorju hrane in pijače. V teh sektorjih je bilo ugotovljeno veliko zmanjšanje prodaje, glavni razlog za to pa je bilo veliko zmanjšanje števila obiskovalcev in porabe potrošnikov. Nekatera podjetja so se odločila za zmanjšanje poslovanja. Če se razmere ne bodo izboljšale, bodo podjetja morda morala sprejeti dodatne ukrepe. Evropska poslovna skupnost je bila zelo zaskrbljena zaradi zdaj odpravljenega zakona o izročitvi in postopka sprejetja. Ko so se nemiri razširili, so evropska podjetja odločno obsodila nasilje ter izrazila resno zaskrbljenost zaradi političnega zastoja in njegovega vpliva na poslovno okolje v Hongkongu. Naraščajoči politični pritisk in motnje opravljanja običajnih poslov so bili leta 2019 novi dejavniki v Hongkongu, ki jih je poslovna skupnost na splošno opazovala z zaskrbljenostjo. Operativna učinkovitost Hongkonga, njegova vloga glavnega offshore finančnega središča celinske Kitajske, visoka stopnja avtonomije, neodvisno sodstvo in široko spoštovanje pravne države se štejejo za njegove ključne konkurenčne prednosti. Če bi se kar koli od navedenega poslabšalo, bi bil Hongkong kot mednarodno poslovno vozlišče manj privlačen. Trgovinska in druge politike Marca je Hongkong podpisal sporazum o prosti trgovini z Avstralijo. V letu 2019 je sporazum o prosti trgovini z združenjem ASEAN (podpisan leta 2017) začel veljati za Laos, Mjanmar/Burmo, Singapur, Tajsko, Vietnam in Malezijo. Hongkong je tudi javno objavil, da se namerava pridružiti regionalnemu celovitemu gospodarskemu partnerstvu ter se pogajati o nadaljnjih sporazumih o prosti trgovini, zlasti s Tajsko in Združenim kraljestvom po njegovem odhodu iz EU. Leta 2019 niso bili sklenjeni nobeni novi sporazumi o spodbujanju in zaščiti naložb, potekajo pa pogajanja z Rusijo, Iranom in Turčijo. Prednostna naloga hongkonške vlade je še naprej spodbujanje raziskav in inovacij: glavna upraviteljica je v političnem nagovoru napovedala prenovitev številnih programov podpore za inovacije in tehnologije. V podporo inovacijam je Hongkong uvedel tudi sistem izvirnih nepovratnih sredstev za patente. Inovacije se spodbujajo tudi na področju financ, da bi Hongkong postal vodilni akter na področju tehnologij za zagotavljanje finančnih storitev (t. i. finančna tehnologija) in zelenega financiranja: v letu 2019 je bilo v mestu podeljenih prvih osem licenc za virtualno bančništvo in izdan je bil prvi sveženj državnih zelenih obveznic v vrednosti milijarde ameriških dolarjev. Varstvo okolja in razogljičenje sta v letu 2019 ostala velika izziva za Hongkong. Na področju odpadkov je vlada sprejela ukrepe za zmanjšanje uporabe plastičnih slamic in embalaže za hrano iz stiropora v prostorih, kjer strežejo predvsem javnim uslužbencem. Vendar shema pristojbin za odpadke, o kateri se že dolgo razpravlja in je bila zakonodajnemu svetu predstavljena novembra 2018, še vedno ni sprejeta. Edini pomembni načrt za reševanje čedalje večje količine odpadkov, ki se kopičijo v mestu, je gradnja velike sežigalnice za pridobivanje energije iz odpadkov. Politike in instrumenti za zmanjšanje, predelavo in recikliranje odpadkov še vedno večinoma niso na voljo. Pomemben napredek v zvezi z onesnaževanjem zraka je bila uredba, ki je začela veljati januarja 2019, v skladu s katero morajo plovila v vodah Hongkonga uporabljati samo gorivo z omejeno vsebnostjo žvepla (ne nad 0,5 %). Hongkong je objavil tudi javno posvetovanje o razogljičenju, da bi pripravil dolgoročno strategijo za razogljičenje na tem ozemlju. Odnosi med Hongkongom in celinsko Kitajsko Dolgotrajni protesti so zelo vplivali na odnose med Hongkongom in celinsko Kitajsko. Vlada Ljudske republike Kitajske je javno podprla uporabo sile organov zoper protestnike. Poleg tega je z zelo malo dokazi trdila, da so protesti gonilna sile za tiste, ki si prizadevajo za neodvisnost Hongkonga, in da so za podžiganje nasilja odgovorne tuje sile. Celina je navajala, da so glavno gonilo nezadovoljstva javnosti socialno-ekonomske težave. Predsednik Xi Jinping je nasilje označil za „odkrit izziv“ za načelo „ena država, dva sistema“. Strahovi, da je „visoka stopnja avtonomije“ na podlagi načela „ena država, dva sistema“ ogrožena, so se še naprej krepili. Mediji so poročali o povečanju števila vojakov ljudske osvobodilne vojske, nameščenih v Hongkongu. Novembra je iz vojašnice v Kowloonu prišla oddvojena enota vojakov ljudske osvobodilne vojske ter začela pospravljati ovire in ostanke, ki so med nemiri ostali na prometnicah. Hongkonška vlada lahko v skladu s temeljnim zakonom ljudsko osvobodilno vojsko zaprosi za pomoč pri nesrečah ali ohranjanju javnega reda. Vendar v tem primeru taka zahteva ni bila predložena. Po sodbi višjega sodišča o neustavnosti prepovedi nošenja obraznih mask je uradni govorec komisije Ljudske republike Kitajske za zakonodajne zadeve dejal, da lahko samo stalni odbor nacionalnega ljudskega kongresa odloči, ali so zakoni Hongkonga v skladu s temeljnim zakonom. Odvetniška zbornica Hongkonga je v izjavi opozorila, da je bilo to stališče „pravno nepravilno“, da so sodišča v Hongkongu že v preteklosti neustavne zakone razglasila za nične in da vsak predlog, da hongkonška sodišča ne morejo presojati ustavnosti, omejuje izvrševanje sodne oblasti, ki so jo ta sodišča vedno izvrševala, ter je v nasprotju s temeljnim zakonom. Zaradi političnih nemirov se je povečal pritisk na hongkonško poslovno skupnost z obeh strani političnega spektra. Zaposleni v nekaterih podjetjih v Hongkongu so bili z ukrepi, med katerimi je bilo tudi odpuščanje, kaznovani za udeležbo na demonstracijah in protestih ter protestom naklonjenih komentarjev na družbenih omrežjih. Pod pritiskom so bila tudi podjetja, zato je bilo širše znanih več primerov vodij podjetij, ki so odstopili, ter javnih opravičil zaradi političnih stališč in dejanj zaposlenih. Simpatizerji protestnikov so si za tarče pogosto izbrali podjetja, ki so se štela za naklonjena Kitajski. To je v nekaterih primerih pomenilo bojkot in nasilna dejanja, zlasti vandalizem nad njihovimi prostori.

Hongkong je v letu 2019 ostal pomembno trgovinsko vozlišče za celinsko Kitajsko, celina pa je ostala daleč največja trgovinska partnerica Hongkonga: 55 % izvoza Hongkonga je bilo na Kitajsko, 47 % uvoza Hongkonga pa je bilo s celine. Hongkong je bil leta 2018 peti največji trgovinski partner Kitajske (za ZDA, EU, Japonsko in Korejo). Celinska Kitajska (zlasti provinca Guangdong) ostaja za Hongkong pomembna baza za pasivno oplemenitenje. Hongkong je ostal tudi ključno offshore finančno središče in naložbeno vozlišče Kitajske. Je največji vir celine za vhodne neposredne tuje naložbe, ki zajemajo 54 % vseh tovrstnih naložb (ob koncu leta 2018), in prvi cilj izhodnih neposrednih tujih naložb, ki zajemajo 65 % vseh tovrstnih naložb. Celina pa je za Hongkong drugi največji vir vhodnih neposrednih tujih naložb (ob koncu leta 2017 je zajemala 25,5 % vseh tovrstnih naložb). Konec leta 2019 je v Hongkongu na borzi kotiralo 1 241 podjetij s celine, kar je 51 % od 2 449 podjetij, ki so kotirala na borzi v Hongkongu, vendar 73 % skupne tržne vrednosti. Konec leta 2018 je v Hongkongu na borzi kotiralo 1 146 podjetij s celine, kar je 50 % od 2 315 podjetij, ki so tam kotirala na borzi, vendar 68 % skupne tržne vrednosti. Kapitalska trga Hongkonga in celinske Kitajske ste povezana s shemo Stock Connect, ki hongkonško borzo povezuje s partnericama v Šanghaju in Shenzhenu, trga obveznic pa s shemo vzajemnega tržnega dostopa Bong Connect. Med letom sta Hongkong in celinska Kitajska še naprej razvijala svoje odnose na podlagi celovitega partnerskega sporazuma med Kitajsko in Hongkongom. Novembra sta na podlagi navedenega sporazuma podpisala spremembo glede trgovine s storitvami, s katero so bili uvedeni nadaljnji ukrepi liberalizacije v sektorjih, kot so finančne in pravne storitve, gradbeništvo in inženiring, preskušanje in certificiranje, razvedrilo ter turistične storitve. Sprememba se bo začela izvajati junija 2020. Februarja 2019 je bil objavljen dolgo pričakovani načrt širšega zalivskega območja Guangdong-Hongkong-Macao. Hongkong je bil naveden kot eno od štirih ključnih mest v regiji (ob mestih Shenzhen, Guangzhou in Macao). Dodeljena mu je bila ključna vloga pri razvoju širšega zalivskega območja, zlasti v zvezi s strokovnimi storitvami (vključno s finančnimi storitvami), in vloga svetovnega offshore vozlišča za renminbi. Po objavi načrta so bili predstavljeni ukrepi, med katerimi je okrepitev sodelovanja v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in carino ter olajšanje življenja, dela in izvajanja znanstvenih raziskav za prebivalce Hongkonga v širšem zalivskem območju. Vendar je zaradi nemirov v Hongkongu čedalje večja zaskrbljenost, da bi se lahko njegova vloga v širšem zalivskem območju zmanjšala na račun drugih sodelujočih mest. Dvostranski odnosi in sodelovanje med EU in Hongkongom v letu 2019 Dne 28. novembra 2019 je bilo v Hongkongu trinajsto srečanje, v okviru katerega je potekal strukturiran dialog med EU in Hongkongom. Dialog je bil priložnost za razpravo o sodelovanju na številnih področjih, vključno z dvostransko trgovino, reformo STO, finančnimi storitvami, naložbami, javnimi naročili, carino, inovacijami in tehnologijo ter trgovino z ljudmi. Iz raziskave vlade Posebnega upravnega območja Hongkong v letu 2019 izhaja, da je v Hongkongu ustanovljenih več kot 2 300 podjetij EU, približno polovica pa jih ima tam svoj regionalni sedež ali regionalno pisarno. Podjetja EU delujejo v številnih sektorjih, zlasti v sektorjih finančnih in poslovnih storitev, trgovine, logistike, prodaje na drobno, hrane in pijače ter gradbeništva. Leta 2019 je bil Hongkong na 18. mestu med največjimi partnerji EU pri trgovini z blagom in deveti največji trgovski partner EU v Aziji, pri čemer je celotna trgovina znašala 48 milijard EUR (+3,4 % na medletni ravni). Izvoz blaga iz EU v Hongkong je znašal 36,7 EUR, uvoz iz Hongkonga pa je znašal 11,3 milijarde EUR, to pa pomeni velik presežek za EU v znesku 25,4 milijarde EUR (četrti največji dvostranski trgovinski presežek EU). Poleg tega je EU za celinsko Kitajsko ostala druga največja hongkonška trgovinska partnerica. EU je bila med letom drugi največji izvozni cilj za Hongkong in tretja največja uvozna dobaviteljica. Hongkong je bil še naprej pomembno carinsko skladišče za trgovino med celinsko Kitajsko in EU. Leta 2018 je bilo več kot 10 milijard EUR uvoza na celino iz EU preusmerjenih prek Hongkonga, ponovni izvoz blaga, ki izvira s celine, v EU prek Hongkonga pa je presegel 35 milijard EUR. Hongkong je bil še naprej peti največji trgovinski partner EU na področju storitev v Aziji, za Kitajsko, Singapurjem, Japonsko in Indijo. Leta 2018 (zadnje leto, za katero so na voljo podatki) je dvostranska trgovina s storitvami znašala 29,3 milijarde EUR (+8,7 % na medletni ravni). Uvoz storitev iz Hongkonga v EU je dosegel 14,8 milijarde EUR, izvoz v Hongkong pa 14,5 milijarde EUR, kar je pomenilo majhen primanjkljaj za EU, in sicer 325 milijonov EUR. Dvosmerne naložbe med EU in Hongkongom so bile še naprej izjemno pomembne. Iz hongkonških statističnih podatkov izhaja, da je EU druga največja tuja vlagateljica v Hongkongu (offshore finančna središča se ne upoštevajo), da ima tam 2 300 podjetij in da so ob koncu leta 2018 (zadnji podatki, ki so na voljo) njene naložbe znašale skupno 136,2 milijarde EUR, pri čemer je prispevala 8,2 % skupnih neposrednih tujih naložb. Do konca leta 2018 so skupne neposredne tuje naložbe Hongkonga v EU znašale 168 milijard EUR, tako da je bil Hongkong pomemben vir neposrednih tujih naložb v EU. Pomemben položaj Hongkonga v naložbenih odnosih z EU je deloma posledica dejstva, da je precejšen delež naložb, statistično evidentiranih kot „neposredne tuje naložbe iz Hongkonga“, dejansko s celine. Po podatkih hongkonškega sveta za razvoj trgovine je več kot 60 % zunanjih naložb Kitajske dejansko usmerjenih v Hongkong ali preusmerjenih prek njega. Na podoben način precejšen delež neposrednih tujih naložb EU na Kitajskem poteka prek Hongkonga. Med glavnimi razlogi za to so visokokakovostni ponudniki storitev, predvidljivo regulativno okolje v Hongkongu in pravna država. EU in Hongkong sta med letom še naprej sodelovala na področju carine, na podlagi akcijskega načrta za izboljšanje varstva pravic intelektualne lastnine, ki se financirajo s ključnim okvirom za pravice intelektualne lastnine. Leta 2019 je bil akcijski načrt razširjen na morska pristanišča v EU za skupno sodelovanje in nadzor pretovorjenega tovora. Marca je bilo v Hongkongu srečanje delovne skupine EU in Hongkonga za intelektualno lastnino, julija pa je bilo v Bruslju 11. srečanje skupnega odbora EU in Hongkonga za carinsko sodelovanje. Kljub odličnemu sodelovanju je Hongkong po vrednosti ostal na drugem mestu med kraji izvora blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, uvoženega v EU, čeprav se to blago ne proizvaja na ozemlju. Obe strani proučujeta možnosti za nadaljnje obravnavanje težave in izboljšanje sodelovanja na tem področju. Hongkonški organi so objavili dve novi povabili k oddaji prijave za sredstva za podporo udeležencem programa Obzorje 2020 s Posebnega upravnega območja. EU in Hongkong sta se v strukturiranem dialogu strinjala, da bosta proučila možnost razširitve mehanizma Hongkonga za sofinanciranje programa Obzorje 2020 in pozneje, da bi se vključil zasebni sektor. Kar zadeva sodelovanje na področju davčnih zadev, je februarja 2019 Hongkong spremenil dve preostali ureditvi za offshore sklade in offshore sklade zasebnega kapitala, da bi se odzval na pomisleke EU glede njihovih omejevalnih značilnosti. Na podlagi navedenega se je Svet marca 2019 strinjal, da je Hongkong izpolnil svoje zaveze glede dobrega upravljanja na področju davčne ureditve. Na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma je projektna skupina za finančno ukrepanje septembra 2019 objavila vzajemno ocenjevalno poročilo Hongkonga. Hongkong je jurisdikcija s precejšnjimi dejavnostmi ustanavljanja podjetij. Nedavno je svoj sistem nadgradil, da bi zagotovil, da podjetja v svojih prostorih zbirajo in hranijo informacije o dejanskem lastništvu, vendar učinkovitost takih novih ukrepov še ni bila v celoti dokazana. Hongkong bi moral sprejeti tudi dodatne ukrepe za zagotovitev, da bodo informacije o dejanskem lastništvu v zvezi s pravnimi ureditvami lažje dostopne in točne. EU in Hongkong sta še naprej sodelovala pri krepitvi stikov na medosebni ravni, zlasti na področju raziskovanja, akademskega sodelovanja, mobilnosti študentov ter v kulturnem in ustvarjalnem sektorju.