OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

·Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropska unija (EU) je v zadnjih letih močno okrepila svoje partnerstvo z Ukrajino, da bi preseglo zgolj dvostransko sodelovanje ter se razvilo v smeri postopnega političnega združevanja in gospodarskega povezovanja. S spodbujanjem tesnejših političnih vezi, močnejših gospodarskih povezav in spoštovanja skupnih vrednot je pridružitveni sporazum med EU in Ukrajino, ki je bil podpisan leta 2014 ter vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, glavno orodje za tesnejše povezovanje med Ukrajino in EU. Deli pridružitvenega sporazuma so se začasno uporabljali od 1. novembra 2014, poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje pa od 1. januarja 2016. Sporazum je začel veljati 1. septembra 2017 po ratifikaciji s strani Ukrajine in vseh držav članic EU ter sklenitvi s strani Sveta EU julija 2017.

Kljub ponovni vzpostavitvi rasti v obdobju 2016–2017, ki je sledila globoki recesiji v obdobju 2014–2015, je gospodarstvo Ukrajine še vedno dovzetno za zunanje pretrese. Na to kaže velika odvisnost države od izvoza primarnih proizvodov, obnovitev mednarodnih rezerv, ki je počasnejša od pričakovane, ter visoka zunanja zadolženost, zlasti ko bodo plačilne obveznosti v zvezi s prestrukturiranimi euroobveznicami leta 2019 ponovno začele vejati. V zvezi s tem je nadaljnja podpora mednarodnih držav partneric Ukrajine še vedno bistvenega pomena.

Marca 2015 je Mednarodni denarni sklad (MDS) odobril program instrumenta za povečanje financiranja za Ukrajino v višini približno 17,5 milijarde USD, ki preneha veljati marca 2019. Finančna pomoč MDS je bila dopolnjena z znatno podporo EU, njenih držav članic, številnih dvostranskih držav partneric (kot so ZDA, Japonska, Kanada in Švica) ter drugih mednarodnih finančnih institucij, kot so Svetovna banka, Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) ter Evropska investicijska banka (EIB). Ker pa je okrevanje gospodarstva še vedno šibko in še vedno obstajajo številne ranljivosti, se bo Ukrajina v letu 2018 in na začetku leta 2019 soočila z dodatnimi potrebami po zunanjem financiranju, ki bodo po ocenah MDS znašale 4,5 milijarde USD (približno 3,8 milijarde EUR).

Ukrajinski finančni minister Oleksandr Danyliuk je 29. novembra 2017 podpredsednika Evropske komisije Valdisa Dombrovskisa uradno zaprosil za dodatno makrofinančno pomoč EU. Ta pomoč naj bi prispevala h kritju potreb države po zunanjem financiranju in podpori pri izvajanju reform.

Glede na to prošnjo in gospodarske razmere v Ukrajini, zlasti nujnost dodatnih potreb po zunanjem financiranju, Evropska komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog o zagotovitvi nadaljnje makrofinančne pomoči Ukrajini, ki temelji na členu 212 PDEU, v znesku do 1 milijarde EUR, ki se zagotovi v obliki srednje- do dolgoročnih posojil v dveh obrokih.

Predlagani novi ukrep makroekonomske pomoči naj bi dopolnil predhodne tri ukrepe makroekonomske pomoči v skupnem znesku 3,4 milijarde EUR, ki so bili Ukrajini ponujeni od začetka krize leta 2014. V okviru teh ukrepov so bila izplačana skupna sredstva v višini 2,8 milijarde EUR, vključno z zneskom v višini 1,6 milijarde EUR v obdobju 2014–2015 (v okviru t. i. makrofinančne pomoči I in II) ter dvema obrokoma po 600 milijonov EUR v juliju 2015 in aprilu 2017 (v okviru makrofinančne pomoči III). Tretji in zadnji obrok v višini 600 milijonov EUR v okviru makrofinančne pomoči III, pogoj za katerega je bilo izvajanje 21 ukrepov politike, ki so bili dogovorjeni skupaj z ukrajinskimi organi, ni bil izplačan. Čeprav je Ukrajina izpolnila številne politične zaveze, povezane s tem obrokom, se štirje ukrepi, od katerih sta se dva nanašala na boj proti korupciji, niso začeli izvajati pred koncem obdobja razpoložljivosti pomoči januarja 2018. Zaradi teh okoliščin Komisija ni mogla izplačati zadnjega obroka v okviru makrofinančne pomoči III, ki je bil uradno preklican 18. januarja 2018.

Cilj predlagane makrofinančne pomoči je Ukrajini pomagati, da pokrije del dodatnih potreb po zunanjem financiranju v obdobju 2018–2019, s čimer se bo zmanjšala kratkoročna ranljivost gospodarstva v zvezi s plačilno bilanco in proračunom. Poleg tega naj bi pomoč EU zagotovila spodbude za okrepitev reformnih prizadevanj Ukrajine z dogovorom z ukrajinskimi organi glede memoranduma o soglasju, ki bo določal ustrezen sveženj ukrepov za podporo ekonomski prilagoditvi in strukturnim reformam. Komisija bo skušala doseči široko soglasje z ukrajinskimi organi, da bi se zagotovilo prevzemanje odgovornosti in tako povečala verjetnost nemotenega izvajanja dogovorjenih pogojev. Pogoji politike bi morali obravnavati ključne pomanjkljivosti ukrajinskega gospodarstva in sistema gospodarskega upravljanja ter biti v skladu z zavezami glede reform, ki jih je Ukrajina sprejela v okviru pridružitvenega sporazuma ter na podlagi drugih podpornih instrumentov EU in programov prilagajanja z MDS in Svetovno banko. Izvajanje ključnih reform na področju boja proti korupciji in upravljanja bo nujno za uspešen zaključek ukrepa makrofinančne pomoči.

Glede na to, da Ukrajina ni dosledno izvajala strateškega programa, povezanega z makrofinančno pomočjo III, zaradi česar je Komisija januarja 2018 preklicala zadnji obrok, je ustrezno, da se vključijo posebni pogoji za vsakega od dveh obrokov te pomoči. Natančneje, načrtuje se, da naj bi se ukrepi, ki se v okviru prejšnjega programa niso izvajali, odražali na naslednji način:

·V zvezi s preverjanjem prijav premoženjskega stanja javnih uslužbencev bi Komisija vztrajala pri vzpostavitvi učinkovitega sistema preverjanja, med drugim s programsko opremo za avtomatsko preverjanje z neposrednim in avtomatskim dostopom do državnih podatkovnih zbirk in registrov. V memorandumu, glede katerega bi se bilo treba dogovoriti z Ukrajino v okviru predlaganega novega ukrepa makrofinančne pomoči, bi Komisija tako zahtevala, da je navedeni avtomatski sistem preverjanja vzpostavljen in deluje ter da se velik del prijav preverja prek avtomatskega sistema, pri čemer se prednost daje visokim uradnikom.

·V zvezi s preverjanjem podatkov, ki jih morajo predložiti podjetja glede njihovih dejanskih lastnikov, in izvajanjem obveznosti podjetij glede poročanja je treba priznati, da je to področje še v povojih tako na mednarodni ravni kot tudi na ravni EU. Na zahtevo Ukrajine bodo organizirane izmenjave strokovnjakov med Ukrajino in EU, da bi se opredelili izvedljivi koraki za Ukrajino za vzpostavitev mehanizma za preverjanje. Na podlagi tega bi memorandum lahko določal oprijemljiva merila za mehanizem za preverjanje kot pogoj v okviru programa makrofinančne pomoči.

·Prepoved izvoza lesa, ki ni združljiva z izogibanjem ukrepom, ki omejujejo trgovino, ostaja v veljavi, in zakon o njeni razveljavitvi mora pristojni parlamentarni odbor v Ukrajini še obravnavati. Komisija bo sodelovala z ukrajinskimi organi, da bi se našla rešitev za odpravo te ovire s pomočjo namenskih trgovinskih instrumentov, ki bodo po možnosti vključevali dvostransko reševanje sporov.

·Zakon o vzpostavitvi centralnega registra posojil je ukrajinski parlament sprejel 6. februarja 2018, veljati pa je začel 4. marca 2018. Ta ukrep se tako lahko šteje kot izveden in ga ni treba vključiti v novi memorandum.

Poleg tega bo memorandum za novi program vključeval tudi druge ukrepe, ki jih mora Ukrajina izvesti, da bi lahko prejela prvo in drugo izplačilo. Ti bodo vključevali ukrepe na področju upravljanja javnih financ, ki je del vseh strateških programov, povezanih z makrofinančno pomočjo. Na splošno bodo pogoji osredotočeni na izbrano število ključnih sektorjev, ki so pomembni za makroekonomsko stabilizacijo Ukrajine.

Kot je podrobneje opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu predlogu, in med drugim utemeljeno z oceno političnih razmer, ki sta jo skupaj opravili Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESDZ), Komisija meni, da so politični in gospodarski pogoji za predlagani ukrep makrofinančne pomoči izpolnjeni.

·Splošno ozadje

Ukrajino je prizadela zelo globoka recesija v letih 2014 in 2015, ko se je realni BDP zmanjšal za 6,6 % oziroma 9,8 %. Gospodarska kriza je odražala dolgotrajne makroekonomske in strukturne pomanjkljivosti Ukrajine, hkrati pa je bila predvsem posledica izgube zaupanja in škode, ki so jo na področju proizvodne zmogljivosti povzročili konflikti, do katerih je prišlo zaradi destabilizacijskih ukrepov Rusije na vzhodu države. Kombinacija močnega odziva politike in obsežnega svežnja mednarodne pomoči je pripomogla k ponovni rasti gospodarstva leta 2016 (2,3 %). Okrevanje se je nadaljevalo tudi v letu 2017, ko je rast BDP dosegla ocenjenih 2,2 %, kljub negativnemu vplivu blokade tovornega prometa, ki je bila uvedena marca 2017 v zvezi z območji, ki niso pod vladnim nadzorom. Okrepitev gospodarske aktivnosti v letu 2017 je bila predvsem posledica naložb in potrošnje gospodinjstev zaradi izboljšanja zaupanja in rasti plač.