EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 9.2.2022 COM(2021) 327 final/2 2021/0161(NLE) CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2021) 327 final of 25.6.2021.

Concerns the Slovenian language version.

The title of the act was mistranslated.

The text shall read as follows: Predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da se poveča predvidljivost za države članice in pojasnijo postopki za reševanje sporov pri dajanju tradicionalnih lastnih sredstev in lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilj tega predloga je v skladu s členom 322(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije opredeliti določbe, potrebne za določitev načinov in postopkov za dajanje lastnih sredstev na razpolago. Ta predlog je odziv na sklepe Evropskega sveta iz julija 2020, v katerih je bila Komisija pozvana, naj „razmisli o predlogu za revizijo uredbe Sveta o dajanju lastnih sredstev na razpolago, da bi obravnavali izzive v zvezi z dajanjem lastnih sredstev na razpolago“. Namen tega predloga je spremeniti Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014, ki skupaj s sklepom o virih lastnih sredstev določa postopke in roke za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev, lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka na razpolago proračunu EU. Čeprav se je z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 zagotovila trdna in stabilna opora mehanizmom financiranja EU, se zdi, da je zaželeno izboljšanje obstoječih določb o dajanju lastnih sredstev na razpolago, in sicer za povečanje predvidljivosti za države članice in uveljavljanje postopkov za reševanje sporov. V tem predlogu je določen skrbno uravnotežen sistem za zagotavljanje rednih in pravočasnih plačil v proračun EU, kar je bistveno za nemoteno delovanje sistema virov lastnih sredstev EU, vsakodnevno upravljanje proračuna Unije in posledično za delovanje EU kot celote. Ena od novosti je postopek pregleda za reševanje sporov, za katerega so zaprosile številne države članice. Postopek kodificira in krepi postopkovna pravila, ki se uporabljajo za izmenjave med Komisijo in državami članicami o dajanju lastnih sredstev na razpolago. Predlog odraža tudi sedanjo prakso plačila s pridržkom, ki omogoča, da se zoper Komisijo vloži tožba, ki temelji na neupravičeni obogatitvi v skladu s členom 268 PDEU in drugim odstavkom člena 340 PDEU. S predlogom se spreminjajo pravila za zamudne obresti na različnih ravneh. Z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804 je bilo povečanje obresti nad izhodiščno obrestno mero že omejeno na 16 odstotnih točk. S tem predlogom se razširja omejitev povečanja obresti na vse primere. Pri tem so neposredno obravnavane pripombe držav članic v zvezi z zelo visokimi obrestnimi merami, določenimi z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 za primere, znane že pred 1. oktobrom 2016. S predlogom se je prav tako dvignil prag za opustitev obresti s 500 EUR na 1 000 EUR. Poleg tega se uvede 10-letni rok za vodenje zneskov tradicionalnih lastnih sredstev na računih B. Da bi povečali predvidljivost nacionalnih prispevkov v proračun EU, se s predlogom spreminjajo popravki letnih saldov in prelaga dajanje popravkov na razpolago s strani držav članic na leto N + 2. To je bila zahteva številnih držav članic za olajšanje nacionalnih proračunskih postopkov. Poleg tega je v predlogu vključen nov člen, ki kodificira postopek predplačil, ponovno na zahtevo držav članic. V predlog je bila vključena tudi možnost, da Komisija vzpostavi centraliziran račun lastnih sredstev. Predlog je del širšega svežnja, ki vključuje Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2021/770 o izračunu lastnih sredstev iz naslova odpadne plastične embalaže, ki se ne reciklira, načinih in postopkih za dajanje teh lastnih sredstev na razpolago, o ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev in o nekaterih vidikih lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka in predloge za nova lastna sredstva, ki bodo predvidoma kmalu sprejeti v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020. Nazadnje se predlaga, da se Nemčija vključi kot upravičenka do pavšalnih popravkov, sklic na popravek za Združeno kraljestvo pa se črta. Predlog Komisije je podrobneje pojasnjen v oddelku 5 v nadaljevanju. Ta obrazložitveni memorandum v oddelku 6 vključuje tudi oceno Komisije v zvezi z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014, zahtevano v sklepih Evropskega sveta iz julija 2020. Določbe o dajanju na razpolago za vse vire lastnih sredstev bi bilo treba združiti ob njihovem prihodnjem pregledu, vključno z novimi predlaganimi uredbami v zvezi z dajanjem novih sredstev na razpolago. •Skladnost z veljavnimi predpisi na zadevnem področju Pravna podlaga te uredbe je člen 322(2) PDEU. Predlog dopolnjuje drugo zakonodajo o virih lastnih sredstev, kot so Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053, Uredba Sveta (EU, Euratom) 2021/768, Uredba Sveta (EU, Euratom) 2021/769 in Uredba Sveta (EU, Euratom) 2021/770. •Skladnost z drugimi politikami Unije

Upravljanje lastnih sredstev je odvisno od pravilnega izvajanja drugih politik Unije: –tradicionalna lastna sredstva (predvsem carine, dajatve za zaščito trgovine in prelevmani na sladkor) so povezana s carinsko unijo, skupno trgovinsko politiko in skupno kmetijsko politiko; –lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost so povezana z enotnim trgom in davčno politiko. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 322(2) PDEU. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Ni relevantno. •Sorazmernost Namen predloga je povečati predvidljivost za države članice pri dajanju lastnih sredstev na razpolago proračunu EU in sprejeti postopke za reševanje sporov. Predlog je skladen z načelom sorazmernosti, ker ne presega tistega, kar je potrebno, in je sorazmeren za zadovoljivo doseganje zastavljenega cilja. •Izbira instrumenta Instrument, ki ga je treba uporabiti, v členu 322(2) PDEU ni določen. Vendar pa morajo v skladu s členom 8(2) Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom in členom 9(3) Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 države članice dati Komisiji na voljo sredstva „v skladu z uredbami“, sprejetimi na podlagi člena 322(2) PDEU. Poleg tega se s predlogom spreminja Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 o dajanju lastnih sredstev na razpolago. V zvezi s tem je primerno, da se za izbrani instrument uporabi uredba. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Komisija je v okviru priprav na ta predlog državam članicam, Evropskemu parlamentu in Računskemu sodišču predložila podroben vprašalnik za oceno vsebine Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 in njenega delovanja v praksi. Odgovori na vprašalnik so potrdili, da navedena uredba na splošno dobro deluje. Vendar so države članice predložile tudi več zahtev za izboljšave. Predlog je temeljil tudi na izčrpni razpravi o sistemu v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014, ki je potekala v okviru delovne skupine Sveta za lastna sredstva, ter na vrsti dvostranskih srečanj med Komisijo in državami članicami, Evropskim parlamentom in Računskim sodiščem. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Namen predloga je okrepiti delovanje Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 in zlasti izboljšati postopke za dajanje lastnih sredstev na razpolago s strani držav članic. Zato predlog prispeva k izboljšanju sedanjega sistema lastnih sredstev. Predlog v primerjavi z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 ne bi spremenil potrebnih človeških in upravnih virov. Kljub temu bo razširitev omejitve povečanja obresti na vse primere povzročila zmanjšanje prihodkov od obresti, pobranih za proračun EU. Njene finančne posledice, ki temeljijo na referenčnih zneskih iz preteklih let (od začetka veljavnosti Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2016/804), so ocenjene na 27,5 milijona EUR letno.

5.DRUGI ELEMENTI •Podrobna obrazložitev posameznih določb predloga O uporabi zakonodaje o lastnih sredstvih, vključno z načini in postopki za njihovo dajanje na razpolago, se redno razpravlja v Svetovalnem odboru za lastna sredstva. Predlog Komisije je mogoče povzeti na naslednji način: Poglavji I in II z naslovom „Splošne določbe“ in „Računi lastnih sredstev“ V teh poglavjih ni sprememb. Poglavje III z naslovom „Dajanje lastnih sredstev na razpolago“ V skladu s členom 9(1) je bila vključena tudi možnost, da Komisija vzpostavi centraliziran račun lastnih sredstev. Trenutno te račune lastnih sredstev vodijo samo države članice. Komisija bi morala biti v prihodnje sposobna posodobiti upravljanje računov, odprtih v njenem imenu. Zmanjšanje števila bančnih računov, ki se uporabljajo za zbiranje lastnih sredstev, bo povečalo učinkovitost in omogočilo zbirni pristop k upravljanju denarnih sredstev. V členu 10a(2) o dajanju na razpolago lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND se doda poseben odstavek, ki omogoča predplačila za vsak primer posebej. V skladu z določbo vse stroške, povezane s predplačilom, krije država članica, ki je vplačala predplačilo. S členom 10b(5) se datum, ko se dajo na razpolago popravki lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND iz preteklih proračunskih let, preloži na prvi delovni dan marca v letu, ki sledi letu, v katerem je Komisija države članice obvestila o teh zneskih. V členu 10b(7) je določeno obdobje, v katerem lahko države članice zahtevajo, naj se pregleda dajanje na razpolago lastnih sredstev iz naslova DDV, v členu 13(5) pa je določeno to obdobje za tradicionalna lastna sredstva. Da bi preprečili kopičenje zelo visokih zneskov obresti, je bila z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804 uvedena omejitev povečanja obrestne mere za zamude pri plačilih lastnih sredstev na 16 odstotnih točk. Ta omejitev se je uporabljala za plačilo zamudnih obresti na lastna sredstva, ki so zapadla po datumu začetka veljavnosti navedene uredbe – 1. oktobra 2016 – ali pred tem datumom, če je bila Komisija ali zadevna država članica s temi lastnimi sredstvi seznanjena šele po tem datumu. To pravilo je navedeno v tretjem pododstavku člena 12(5) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014. S predlogom se razširja omejitev povečanja obresti na primere, za katere se sedanja omejitev ne uporablja. Vendar pa se omejitev ne bo uporabljala za znesek obresti, o katerem je bila država članica uradno obveščena že pred začetkom veljavnosti tega predloga. V skladu s členom 12(3) se predlaga tudi zvišanje praga za opustitev obresti s 500 EUR na 1 000 EUR. V skladu s petim pododstavkom člena 13(2) se za neizterljive zneske uvede splošni rok za izločitev zneskov s posebnega računa, da se zagotovi redno pregledovanje primerov na posebnih računih. Nazadnje, člena 6 in 10a sta usklajena z novim sklepom o virih lastnih sredstev, da se Nemčija vključi kot upravičenka do pavšalnih popravkov, sklic na popravek za Združeno kraljestvo pa je bil črtan iz obeh členov. Poglavje IIIa z naslovom „Plačilo s pridržkom in postopek pregleda“ Doda se novo poglavje IIIa. V novem členu 13a se določi možnost, da države članice dajo na razpolago zneske s pridržkom. Ta možnost kodificira sedanjo prakso. Z novim členom 13b se uvede postopek pregleda v primeru očitnega nesoglasja med državo članico in Komisijo. V tem novem postopku so določeni jasni roki in obveznosti za države članice in tudi za Komisijo. Zagotovi se konstruktiven dialog o zadevnih spornih zneskih in prizadeva si za lažje doseganje soglasja med obema stranema. 6.PRILOGA • Ocena Komisije glede Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014

Komisija je na podlagi pooblastila s strani Evropskega sveta ocenila Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 glede njene vsebine, pri tem pa je upoštevala potrebo po zagotovitvi zakonitosti in pravilnosti plačil iz lastnih sredstev. To je zlasti pomembno tudi zaradi prihodnjih novih lastnih sredstev. Ne glede na splošno pozitivne rezultate v zvezi z delovanjem navedene uredbe so države članice zaprosile za spremembe na več področjih. Pri razpravah delovne skupine Sveta za lastna sredstva je bila v zadnjih dveh letih posebna pozornost namenjena naslednjim tematikam: ·pravila o obrestih, ki se uporabljajo za zapoznela plačila; ·pogojna plačila in pravica držav članic do obrambe; ·predplačila lastnih sredstev; ·odstopanja od dajanja na razpolago v skladu z drugim pododstavkom člena 13(2); ·ocena primerov odpisov; ·popravki lastnih sredstev iz naslovov BND in DDV; ·združitev določb o dajanju lastnih sredstev na razpolago. Komisija je v svojem pregledu podrobno ocenila vsa vprašanja, ki so jih izpostavile države članice v zvezi z delovanjem dajanja lastnih sredstev na razpolago, in prišla do sklepov, pojasnjenih v nadaljevanju. Ti sklepi tvorijo predlog spremembe, ki ga je sprejela Komisija. Pravila o obrestih, ki se uporabljajo za zapoznela plačila Proračun EU je odvisen od pravočasnih plačil. Za ta namen so obresti za zapoznela plačila močna spodbuda. Sodišče Evropske unije je večkrat potrdilo, nazadnje v sodbi C-575/18 P, da je obveznost plačila zamudnih obresti neločljivo povezana z obveznostjo dajanja lastnih sredstev na razpolago Komisiji. Znatno zmanjšanje zneskov zapadlih obresti je mogoče opaziti od začetka veljavnosti omejitve zvišanja obrestne mere s 1. oktobrom 2016. Pred tem datumom so se obresti obračunavale, dokler glavnica ni bila plačana. Od uvedbe omejitve je povečanje obresti omejeno na 16 odstotnih točk za celotno obdobje zamude. Vzorec 22 primerov, pri katerih je uporabljena omejitev, kaže zmanjšanje obresti v skupnem znesku 9 milijonov EUR v primerjavi z načinom, ki se je uporabljal pred omejitvijo. V teh primerih so bile države članice oproščene plačila zneska zamudnih obresti v višini 83 % dejansko zahtevanega zneska obresti. Vendar se omejitev povečanja obresti uporablja samo za primere po 1. oktobru 2016. Za primere, znane že pred 1. oktobrom 2016, se omejitev ne uporablja. To je pripeljalo do številnih primerov, v katerih je bil znesek dolgovanih obresti precej visok. Razširitev omejitve na vse primere je povezana z moralnim tveganjem, kljub temu pa se zdi koristno poenostaviti trenutno precej zapleten sistem. Pogojna plačila in pravica držav članic do obrambe Kar zadeva pravico držav članic do obrambe in sodnega varstva, nedavna sodba Sodišča v zadevi C-575/18 P potrjuje, da obstoječa zakonodaja o lastnih sredstvih državam članicam že zagotavlja učinkovito pravico do obrambe. Vendar je zaradi jasnosti in preglednosti koristno določiti jasnejše roke za dialog in izmenjave med Komisijo in državami članicami v primeru nesoglasja. Predplačila lastnih sredstev V Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 ni določbe, ki bi dovoljevala predplačilo lastnih sredstev. Vendar so se pojavili primeri, ki so zajemali pozno sprejetje sprememb proračuna (npr. SP št. 8/2013, SP št. 6/2016 in SP št. 6/2018), pri katerih so države članice po tem, ko so zahtevale in prejele soglasje Komisije, plačale svoje nacionalne prispevke pred rokom zapadlosti. V teh primerih Komisija ni nasprotovala plačilom, če so bili izpolnjeni posebni pogoji. Komisija zaradi pravne varnosti predlaga, da se ta možnost izrecno predvidi. Odstopanja od dajanja na razpolago v skladu z drugim pododstavkom člena 13(2) V skladu s členom 13 Uredbe št. 609/2014 je določen postopek, imenovan „postopek odpisa“, za spremljanje morebitne finančne odgovornosti držav članic za neizterljive zneske tradicionalnih lastnih sredstev, ki presegajo 100 000 EUR. Z zadnjo spremembo Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2016/804 je bila v drugem pododstavku člena 13(2) uvedena možnost, da se države članice oprostijo obveznosti dajanja na razpolago v proračun Unije zneskov, ki jih ni mogoče izterjati, ker so bile vknjižbe na račune ali obvestilo o carinskih dolgih odloženi zato, da se ne ogrozijo kazenske preiskave, ki vplivajo na finančne interese Unije. Od sprememb, uvedenih leta 2016, nobena država članica Komisiji ni predložila primera odpisa na podlagi drugega pododstavka člena 13(2). Komisija še naprej pozorno spremlja potek dogodkov v zvezi s tem, vendar se za zdaj ne zdi, da bi bile spremembe potrebne ali upravičene.

Ocena primerov odpisov V okviru postopka odpisa na podlagi člena 13 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 poteka spremljanje morebitne finančne odgovornosti držav članic za neizterljive zneske tradicionalnih lastnih sredstev nad 100 000 EUR. Komisija v skladu s tem postopkom izda mnenje o tem, ali so tradicionalna lastna sredstva postala neizterljiva iz razlogov, ki jih ni mogoče pripisati državi članici. Namen pregleda poročil o odpisih, ki ga opravi Komisija, je oceniti stopnjo skrbnosti, ki so jo države članice pokazale pri izvajanju svojih prizadevanj za določitev tradicionalnih lastnih sredstev (carine) in izterjavo od gospodarskih subjektov. Komisija si je vedno prizadevala pravočasno izraziti svoje pripombe na tako imenovana poročila o odpisih. V skladu s členom 13(4) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 mora Komisija predložiti svoje pripombe v šestih mesecih, takoj ko so na voljo potrebne informacije. Trenutno je to edini zakonski rok za Komisijo, ki ga je vedno spoštovala. Vendar Komisija priznava, da ocena posameznih primerov odpisov pogosto zahteva ponavljajoče se izmenjave z državami članicami, kar bi bilo mogoče pospešiti s skupnimi prizadevanji držav članic in Komisije. Še pomembneje je, da za zahteve držav članic za pregled spornih primerov po prvi oceni Komisije še niso veljali zakonski roki, včasih pa so se nakopičile precejšnje zamude. V zvezi s tem Komisija predlaga dodatne zavezujoče roke za komunikacijo z državami članicami. Popravki lastnih sredstev iz naslovov BND in DDV Trenutno morajo države članice dati na razpolago popravke lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND iz preteklih proračunskih let („obračun“) na prvi delovni dan junija leta n + 1. Skupni znesek popravkov se takoj prerazporedi med države članice v skladu z njihovimi deleži v lastnih sredstvih iz naslova BND, da se prepreči, da bi države članice vnaprej plačale večje zneske in samo svoj delež prerazporeditve skupnega zneska prejele v poznejših mesecih popravka. Ti letni popravki so popolnoma nevtralni za proračun EU, vendar imajo znatne finančne posledice za države članice. Več držav članic je zahtevalo spremembe postopka, da bi se izboljšala predvidljivost in olajšali njihovi nacionalni proračunski postopki. Primerno je predlagati ustrezen predlog spremembe, s katerim bi se dajanje popravkov držav članic na razpolago prestavilo na prihodnje leto, čeprav se priznava, da bo to povzročilo tudi odložitev unovčenja negativnih popravkov s strani držav članic. Države članice temu zamiku niso nasprotovale. Združitev določb o dajanju lastnih sredstev na razpolago V novem sklepu o lastnih sredstvih, ki je v postopku odobritve s strani držav članic, je že vključeno novo lastno sredstvo iz naslova plastike in njegovo ustrezno dajanje na razpolago [Uredba Sveta MAR2, št. 2018/0131], in ga obravnavata Svet in Evropski parlament. Komisija namerava v skladu z medinstitucionalnim sporazumom z dne 16. decembra 2020 pripraviti predloge o digitalni dajatvi, mehanizmu za ogljično prilagoditev in revidiranem sistemu EU za trgovanje z emisijami ter spremljajoči predlog za uvedbo novih lastnih sredstev na tej podlagi do junija 2021 z namenom njihove uvedbe do 1. januarja 2023. Določbe o dajanju na razpolago za vse vire lastnih sredstev bi bilo treba združiti ob njihovem prihodnjem pregledu, vključno z novimi predlaganimi uredbami v zvezi z dajanjem novih lastnih sredstev na razpolago. 2021/0161 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da se poveča predvidljivost za države članice in pojasnijo postopki za reševanje sporov pri dajanju tradicionalnih lastnih sredstev in lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 322(2) Pogodbe, ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča, ob upoštevanju naslednjega:

1.Čeprav se je z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 zagotovila trdna in stabilna opora mehanizmom financiranja Unije, je treba izboljšati obstoječe določbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago, da se poveča predvidljivost za države članice in pojasnijo postopki za reševanje sporov. 2.Račune lastnih sredstev, odprtih v imenu Komisije, trenutno upravljajo samo države članice. Zmanjšanje števila bančnih računov, ki se uporabljajo za zbiranje lastnih sredstev, bi povečalo učinkovitost in omogočilo zbirni pristop k upravljanju denarnih sredstev. Za posodobitev upravljanja računov lastnih sredstev bi bilo treba Komisiji omogočiti, da vzpostavi centraliziran račun lastnih sredstev. 3.V skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014 države članice ne morejo izvajati predplačil. Vendar pa so v preteklosti nekatere države članice v dogovoru s Komisijo svoje nacionalne prispevke plačevale vnaprej. Zaradi pravne varnosti bi morale imeti države članice možnost plačevanja predplačil za vsak primer posebej, potem ko o tem vnaprej obvestijo Komisijo. Če država članica uporabi to možnost, druge države članice zaradi pravičnosti ne bi smele nositi nobenih stroškov v zvezi s tem predplačilom, kot so na primer negativne obresti. 4.Datum, ko države članice plačajo popravke lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND iz prejšnjih proračunskih let, bi bilo treba prestaviti na marec naslednjega leta, da bi se povečala predvidljivost pri nacionalnih proračunskih postopkih. 5.Za zagotovitev stabilnega proračuna, ki je potreben za financiranje ciljev politike Unije, bi bilo treba s postopkom za izračun obresti zagotoviti predvsem, da so lastna sredstva dana na razpolago pravočasno in v celoti. 6.Sedanji prag, pod katerim se zneski obresti opustijo, je treba prilagoditi. Zato je treba povečati znesek, za katerega se izterjava obresti opusti, da se izboljša stroškovna učinkovitost postopkov izterjave. 7.Da bi zagotovili sorazmernost sistema in hkrati ohranili odvračilni učinek, se z Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014 omejuje povečanje obresti nad izhodiščno obrestno mero na 16 odstotnih točk. Ta omejitev 16 odstotnih točk se uporablja samo za vse primere, ki so postali znani po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2016/804. Zato primeri, znani že pred začetkom veljavnosti Uredbe 2016/804, pri katerih gre za posebej visok znesek obresti, ne morejo biti upravičeni do te omejitve, ne glede na to, ali so bile države članice o znesku obresti že uradno obveščene. V teh primerih morajo države članice še vedno plačati zneske obresti, ki niso sorazmerne z zneskom dolgovane glavnice. Za pojasnitev in poenostavitev zadevnih določb Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 bi bilo treba omejitev povečanja na 16 odstotnih točk uporabiti za vse zneske obresti, o katerih država članica pred začetkom veljavnosti te uredbe ni bila uradno obveščena. 8.Za dobro upravljanje posebnega računa iz drugega pododstavka člena 6(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 je treba nezajamčene zneske oceniti in urediti v razumnem roku. Zato bi bilo treba spremeniti določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 v zvezi z neizterljivimi zneski, da se uvede splošni rok za zneske, ki jih je treba vzeti s tega posebnega računa, da se zagotovi redno pregledovanje primerov na tem posebnem računu. 9.Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014 v členu 13(4) vsebuje le en rok, v skladu s katerim mora Komisija zadevni državi članici svoje pripombe sporočiti v šestih mesecih od datuma, ko je navedena država članica prejela poročilo. Da bi se pravočasno izvedli nadaljnji ukrepi v zvezi s poročili o odpisih dolgov ter podprla hitra in pregledna ocena odločitve države članice, da ne bo dala na razpolago neizterljivega zneska tradicionalnih lastnih sredstev, bi bilo treba uvesti dodatne postopkovne roke za Komisijo in države članice. 10.V primeru nestrinjanja med državami članicami in Komisijo glede dajanja lastnih sredstev na razpolago bi bilo treba formalizirati postopek pregleda in ga uvesti v Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014, da bi se izboljšala preglednost in pojasnile pravice držav članic do obrambe. Uvesti bi bilo treba tudi določbe, v katerih se bo odražala sedanja praksa plačila s pridržkom, ki omogoča, da se proti Komisiji vloži tožba, ki temelji na neupravičeni obogatitvi, v skladu s členom 268 PDEU in drugim odstavkom člena 340 PDEU. 11.Člena 6 in 10a Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 bi bilo treba prilagoditi tako, da se črta sklic na popravek, odobren Združenemu kraljestvu, ter da se Nemčija vključi med upravičenke do pavšalnih popravkov v skladu s Sklepom Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. 12.Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014 se spremeni: (1)v tretjem pododstavku člena 6(3) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim: „Lastna sredstva iz naslovov DDV in BND pa se ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje bruto znižanja, odobrena Danski, Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski, knjižijo na račune iz prvega pododstavka na naslednji način:“; (2)v členu 9(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Po postopku iz členov 10, 10a in 10b vsaka država članica lastna sredstva knjiži v dobro računa, ki je v imenu Komisije odprt pri njenem ministrstvu za finance ali nacionalni centralni banki, ali na nacionalni centralni račun, ki ga v ta namen odpre Komisija v finančni instituciji po lastni izbiri. Ob upoštevanju obračuna negativnih obresti iz tretjega pododstavka se zadevni račun lahko bremeni samo po navodilu Komisije.“; (3)člen 10a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10a Dajanje na razpolago lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND 1.Lastna sredstva iz naslovov DDV in BND se ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje bruto znižanja, odobrena Danski, Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski, knjižijo v dobro prvi delovni dan vsakega meseca v višini, ki pomeni eno dvanajstino ustreznih skupnih zneskov v proračunu, preračunanih v nacionalne valute po zadnjem veljavnem menjalnem tečaju v koledarskem letu pred zadevnim proračunskim letom, objavljenem v seriji C Uradnega lista Evropske unije. 2.Komisija lahko za posebne potrebe plačevanja odhodkov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in odvisno od stanja kratkoročnih likvidnostnih sredstev Unije pozove države članice, da v prvem četrtletju proračunskega leta do dva meseca prej knjižijo dvanajstino ali del dvanajstine zneskov v proračunu za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND, in sicer ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje bruto znižanja, odobrena Danski, Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski. Komisija lahko ob upoštevanju tretjega pododstavka za posebne potrebe plačevanja odhodkov evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter odvisno od stanja kratkoročnih likvidnostnih sredstev Unije pozove države članice, da v prvih šestih mesecih proračunskega leta največ dodatno polovico ene dvanajstine zneskov v proračunu za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND knjižijo prej, in sicer ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje bruto znižanja, odobrena Danski, Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski. Skupni znesek, ki ga lahko države članice v skladu s prvim in drugim pododstavkom na poziv Komisije vknjižijo prej v istem mesecu, v nobenem primeru ne presega zneska, ki ustreza dodatnima dvema dvanajstinama. Po prvih šestih mesecih zahtevane mesečne vknjižbe ne smejo presegati ene dvanajstine lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, hkrati pa morajo ostati v mejah zneskov, ki so v ta namen predvideni v proračunu. Komisija o tem obvesti države članice vnaprej, in sicer najpozneje dva tedna pred zahtevanim knjiženjem v skladu s prvim in drugim pododstavkom. Komisija dovolj zgodaj, in sicer najpozneje šest tednov pred zahtevanim knjiženjem v skladu z drugim pododstavkom, obvesti države članice, da namerava zahtevati vknjižbo. Za te vnaprejšnje vknjižbe se uporablja odstavek 4, ki se nanaša na znesek, ki se knjiži vsako leto januarja, oziroma odstavek 5, če proračun pred začetkom proračunskega leta še ni dokončno sprejet. Država članica lahko izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih od Komisije zahteva dovoljenje za vnaprejšnje dajanje na razpolago lastnih sredstev, zlasti v okviru sprememb proračuna ob koncu leta. Država članica predloži ustrezno utemeljeno zahtevo z najmanj tritedenskim predhodnim obvestilom. Komisija oceni zahtevo ob upoštevanju stanja denarnih sredstev in likvidnostnih potreb Komisije. Država članica lahko predplačilo izvede šele po odobritvi Komisije. Vse dodatne stroške, povezane z vnaprejšnjim dajanjem na razpolago, mora nositi država članica, ki je to zahtevala. 3.Za vsako spremembo enotne stopnje lastnih sredstev iz naslova DDV, stopnje lastnih sredstev iz naslova BND ter financiranja bruto znižanj, odobrenih Danski, Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski, je potrebno dokončno sprejetje spremembe proračuna in zaradi vsake take spremembe se popravijo dvanajstine, knjižene od začetka proračunskega leta. Ti popravki se izvedejo pri prvi vknjižbi po dokončnem sprejetju spremembe proračuna, če je ta sprejeta pred 16. dnem v mesecu. V nasprotnem primeru se izvedejo pri drugem knjiženju po dokončnem sprejetju proračuna. Z odstopanjem od člena 10 Finančne uredbe se ti popravki knjižijo na računih za proračunsko leto, na katero se nanaša zadevna sprememba proračuna. 4.Izračun dvanajstin za januar vsakega proračunskega leta temelji na zneskih iz predloga proračuna iz člena 314(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), preračunanih v nacionalne valute po prvem veljavnem menjalnem tečaju po 15. decembru koledarskega leta pred proračunskim letom. Popravek se izvede z vknjižbo za naslednji mesec. 5.Če najpozneje dva tedna pred vknjižbo za januar naslednjega proračunskega leta proračun še ni dokončno sprejet, države članice prvi delovni dan vsakega meseca, vključno z januarjem, knjižijo eno dvanajstino zneska lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje bruto znižanja, odobrena Danski, Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski, iz zadnjega sprejetega proračuna. Popravek se izvede na prvi datum knjiženja po dokončnem sprejetju proračuna, če je ta sprejet pred 16. dnem v mesecu. V nasprotnem primeru se popravek knjiži na drugi datum knjiženja po sprejetju proračuna. 6.V primeru sprememb podatkov o BND v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 2019/516 Evropskega parlamenta in Sveta se financiranje bruto znižanj, odobrenih Danski, Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Švedski, naknadno ne spremeni.“; (4)člen 10b se spremeni: (a)v odstavku 5 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: „Komisija obvesti države članice o zneskih, ki so rezultat tega izračuna, pred 1. februarjem leta, ki sledi letu, v katerem so bili predloženi podatki za popravke. Vsaka država članica knjiži neto znesek na račun iz člena 9(1) prvi delovni dan marca v letu, ki sledi letu, v katerem je Komisija države članice obvestila o zneskih, ki so rezultat izračuna.“; (b)doda se naslednji odstavek 7:

„7. Če se država članica in Komisija ne moreta dogovoriti o posebnih popravkih lastnih sredstev iz naslova DDV iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena, lahko država članica od Komisije zahteva, naj pregleda svojo oceno v skladu s členom 13b.“; (5)člen 12 se spremeni: (a)odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Zneski obresti, nižji od 1 000 EUR, se ne izterjajo.“; (b)v odstavku 5 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: „Skupno povečanje na podlagi prvega in drugega pododstavka ne presega 16 odstotnih točk. Omejitev povečanja na 16 odstotnih točk velja za vse primere, za katere znesek obresti državi članici ni bil sporočen pred ... [vstaviti datum – začetek veljavnosti te uredbe (o spremembi)]. Povečana obrestna mera velja za celotno obdobje zamude.“; (6)člen 13 se spremeni: (a)v odstavku 2 se peti pododstavek nadomesti z naslednjim: „Če so bili zneski delno plačani, se zgoraj navedeno obdobje največ petih let začne od datuma zadnjega plačila, če dolg s tem ni poravnan. Ne glede na upravne ali sodne pritožbe ali delna plačila obdobja največ desetih let od datuma, ko je bil znesek določen v skladu s členom 2, ni dovoljeno prekoračiti.“; (b)v odstavku 4 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: „Če Komisija zahteva dodatne informacije, začne teči zgoraj navedeni šestmesečni rok od datuma prejema zahtevanih dodatnih informacij. Zadevna država članica zagotovi dodatne informacije v treh mesecih.“; (c)doda se naslednji odstavek 5: „5. Če se država članica in Komisija ne moreta dogovoriti o razlogih iz prvega pododstavka odstavka 2 tega člena, lahko država članica od Komisije zahteva, naj pregleda svojo oceno v skladu s členom 13b.“; (7)vstavi se poglavje IIIa: „POGLAVJE IIIa PLAČILO S PRIDRŽKOM IN POSTOPEK PREGLEDA Člen 13a Plačilo s pridržkom 1.V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 10b(7) ali člena 13(5) ali glede drugih zneskov tradicionalnih lastnih sredstev, dolgovanih v proračun Unije, lahko država članica ob plačilu spornega zneska izrazi pridržke glede stališča Komisije. 2.Vknjižba plačila s pridržkom na račun iz člena 9 prekine obdobje, za katerega se obračunajo obresti, kot je navedeno v členu 12.

Člen 13b Postopek pregleda 1.V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 13(5) ali v zvezi z drugimi zneski tradicionalnih lastnih sredstev, dolgovanimi v proračun Unije, lahko država članica od Komisije zahteva, naj svojo oceno pregleda v treh mesecih od datuma prejema zahteve. V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 10b(7) lahko država članica od Komisije zahteva, naj svojo oceno pregleda v dveh mesecih od datuma prejema zahteve. V taki zahtevi se navedejo razlogi za zahtevani pregled in priložijo dokazila, razen v primerih iz člena 10b(7). Zahteva in postopek, ki ji sledi, ne spremenita obveznosti držav članic, da dajo lastna sredstva na razpolago, ko so ta dolgovana v proračun Unije. 2.Komisija v šestih mesecih od prejema zahteve iz odstavka 1 državi članici sporoči svoje pripombe glede razlogov, navedenih v zahtevi. Če Komisija zahteva dodatne informacije, začne šestmesečni rok teči od datuma prejema zahtevanih dodatnih informacij. Zadevna država članica zagotovi dodatne informacije v treh mesecih. V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 10b(7) Komisija v treh mesecih od prejema zahteve državi članici sporoči svoje pripombe glede razlogov, navedenih v zahtevi. Kadar država članica ne more zagotoviti dodatnih ustreznih informacij za postopek pregleda, lahko od Komisije zahteva, naj odgovori na podlagi razpoložljivih informacij. V tem primeru šestmesečni rok teče od datuma prejema navedene zahteve. 4.Če država članica vloži ničnostno tožbo zoper odločitev Komisije v skladu s členom 9(1a) Uredbe št. 1553/89 in če Komisija še ni odgovorila v okviru postopka pregleda v zvezi z istim popravkom DDV, Komisija postopek pregleda prekine do končne sodbe Sodišča Evropske unije.“. Člen 2 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA „PRIHODKI“ ZA PREDLOGE, KI VPLIVAJO NA PRIHODKE V PRORAČUNU 1.NASLOV PREDLOGA: Sprememba Uredbe št. 609/2014 2.PRORAČUNSKE VRSTICE Prihodkovna proračunska vrstica (poglavje/člen/postavka): Naslova 1 in 2 (poglavje 21) in člen 410 3.FINANČNE POSLEDICE