o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Sredozemskem in Črnem morju

Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili SRP.

Končni cilj je pripeljati staleže na ravni, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, in jih na teh ravneh tudi obdržati. Ta cilj je izrecno določen v osnovni uredbi o SRP, katere člen 2(2) določa, da se ta cilj „doseže do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa [...] do leta 2020“. To odraža zavezo Unije glede sklepov Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 in z njim povezanega načrta za izvajanje. Po drugi strani naj bi se z večletnim načrtom za pridnene staleže v zahodnem Sredozemlju ribolovna umrljivost na ravni največjega trajnostnega donosa dosegla postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, kadar je to mogoče, najpozneje pa do 1. januarja 2025.

Ta predlog prav tako določa ribolovne možnosti v skladu s sporazumi, sklenjenimi v okviru Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM), regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ki je pristojna za ohranjanje in upravljanje živih morskih virov v Sredozemskem in Črnem morju. Evropska unija je članica GFCM skupaj z Bolgarijo, Hrvaško, Ciprom, Francijo, Grčijo, Italijo, Malto, Romunijo, Slovenijo in Španijo. Ukrepi, sprejeti v okviru GFCM, so za njene članice zavezujoči.

Po sprejetju in začetku veljavnosti večletnega načrta za pridnene staleže v zahodnem Sredozemskem morju ta predlog določa ribolovne možnosti, izražene kot največji dovoljeni ribolovni napor, za zadevne države članice (Španija, Francija in Italija).

Cilj tega predloga je določiti ribolovne možnosti za nekatere staleže in skupine staležev v Sredozemskem in Črnem morju.

Glede ribolovnih možnosti, ki jih je GFCM določila v Sredozemskem in Črnem morju, ta predlog pomeni predvsem izvajanje mednarodno dogovorjenih ukrepov. Vsi elementi, ki so pomembni za oceno možnih učinkov ribolovnih možnosti, se obravnavajo na stopnji priprave in vodenja mednarodnih posvetovanj, v okviru katerih se Unija s tretjimi stranmi dogovori o ribolovnih možnostih.

Ocena stanja staležev v Sredozemskem in Črnem morju temelji na najnovejšem delu Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo, Znanstvenega svetovalnega odbora GFCM za ribištvo in delovne skupine GFCM za Črno morje.

Posvetovanja z deležniki so potekala na podlagi Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2022“.

To je predlog za upravljanje ribolova na podlagi člena 43(3) PDEU in v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Predlagana uredba dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. V skladu s členoma 16 in 17 osnovne uredbe o SRP lahko države članice take možnosti plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, dodelijo po lastni presoji. Zato imajo široko diskrecijsko pravico pri odločitvah v zvezi z izkoriščanjem možnosti v skladu s svojimi družbenimi in gospodarskimi modeli.

2.3.omejitve ribolovnega napora in določitev največje zmogljivosti flote plovil za pridnene staleže v Jadranskem morju (geografski podobmočji 17 in 18);

2.2.omejitve števila plovil, ki lovijo orjaško rdečo kozico in rdeče-modro kozico v Jonskem morju (geografska podobmočja 19–21) in v Levantskem morju (geografska podobmočja 24–27);

1.ureditev ribolovnega napora za plovila z vlečnimi mrežami, ki izkoriščajo pridnene staleže v zahodnem Sredozemlju. V skladu z večletnim načrtom za ribolov, ki je začel veljati 16. julija 2019, Svet vsako leto določi največji dovoljeni ribolovni napor za vsako skupino ribolovnega napora po državah članicah in za skupine staležev iz Priloge I k načrtu. Leta 2020, v prvem letu izvajanja ribolovnega napora v skladu z načrtom, se je ta zmanjšal za 10 % v primerjavi z referenčno vrednostjo (od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2017), ki jo izračunajo države članice in se izračuna glede na ribolovni napor ali geografsko podobmočje; za leta 2–5 je bilo z načrtom določeno največje zmanjšanje v višini 30 %. Z Uredbo Sveta (EU) 2021/90 je bilo za leto 2021 določeno zmanjšanje v višini 7,5 %.

(4)Celotne dovoljene ulove (v nadaljnjem besedilu: TAC) bi bilo zato v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov, pri čemer bi bilo treba zagotoviti pošteno obravnavo ribiških sektorjev, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki.

(3)Člen 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 določa, da je cilj SRP doseči raven izkoriščanja največjega trajnostnega donosa do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020.

(2)Svet mora sprejeti ukrepe za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem. Člen 16(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 določa, da se ribolovne možnosti državam članicam dodelijo tako, da zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribištvo.

(1)Člen 6 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta določa, da je treba sprejeti ohranitvene ukrepe ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, po potrebi vključno s poročili, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo, mnenji svetovalnih svetov, ustanovljenih za zadevna geografska območja ali področja pristojnosti, ter skupnimi priporočili držav članic.

o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Sredozemskem in Črnem morju

Priporočila GFCM so v pravo EU prenesena z Uredbo (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta, Komisija pa je poleg tega sprejela predlog za prenos priporočil GFCM iz leta 2018 in 2019. Ukrepi, ki so funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi, kot je prepoved ribolova v času drstenja, bi morali biti del te uredbe, saj brez takih obdobij prepovedi (kot na primer za ribolov romba v Črnem morju) ribolovnih možnosti ne bi bilo mogoče vzpostaviti na enaki ravni. Obseg obdobja prepovedi se lahko razlikuje, odvisno od stanja staleža, ocenjenega na podlagi znanstvenega mnenja.

(25)Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in ribičem Unije zagotovili preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2022. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati takoj po objavi.

(24)Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili določeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti za previdnostne in analitske TAC iz členov 3 in 4 navedene uredbe. Svet v skladu s členom 2 navedene uredbe pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člen 3 ali 4 navedene uredbe ne uporablja, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Pred kratkim je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja, uveden mehanizem vsakoletne prilagodljivosti. Da bi se torej izognili čezmerni prilagodljivosti, ki bi omajala načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev SRP in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba določiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitske TAC uporabljata le, kadar se ne uporablja vsakoletna prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

(23)Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo ribiškim plovilom Unije in so določene v tej uredbi, ureja Uredba (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju nekaterih določb za ribolov na območju GFCM.

(22)Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo ribiškim plovilom Unije in so določene v tej uredbi, ureja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti oznake, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba.

(21)Ribolovne možnosti bi morale biti določene na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji in upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki.

(19)GFCM je na 43. letnem zasedanju leta 2019 sprejela Priporočilo GFCM/43/2019/3 o spremembi Priporočila GFCM/41/2017/4 o večletnem načrtu upravljanja za ribolov romba v Črnem morju (geografsko podobmočje GFMC 29). Z navedenim priporočilom so bili uvedeni posodobljen regionalni celotni dovoljeni ulov (TAC) in sistem za dodeljevanje kvot za romba ter nadaljnji ohranitveni ukrepi, zlasti dvomesečno obdobje prepovedi ribolova in omejitev ribolovnih dni na 180 dni na leto. Ti dodatni ukrepi so funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi, saj bi bilo treba brez teh ukrepov zmanjšati celotni dovoljeni ulov za romba, da se zagotovi njegova obnova. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

(16)GFCM je na 43. letnem zasedanju leta 2019 prav tako sprejela Priporočilo GFCM/43/2019/4 o načrtu upravljanja za trajnostno izkoriščanje rdeče korale (Corallium rubrum) v Sredozemskem morju (geografska podobmočja GFCM 1–27), s katerim so bile uvedene zamrznitev ribolovnega napora, izražena v največjem številu dovoljenj za ribolov, in omejitve ulova za rdečo koralo. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

(15)Ob upoštevanju posebnosti slovenske flote in njenega zanemarljivega vpliva na staleže malih pelagičnih in pridnenih vrst je primerno ohraniti obstoječe ribolovne vzorce ter slovenski floti omogočiti dostop do minimalne količine malih pelagičnih vrst in kvote minimalnega napora za pridnene staleže.

(14)GFCM je na 43. letnem zasedanju leta 2019 sprejela Priporočilo GFCM/43/2019/5 o večletnem načrtu upravljanja za trajnostni pridneni ribolov v Jadranskem morju (geografski podobmočji GFCM 17 in 18), s katerim sta bili za nekatere pridnene staleže uvedeni ureditev ribolovnega napora in zgornja meja zmogljivosti flote. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

(13)GFCM je na 43. letnem zasedanju leta 2019 sprejela Priporočilo GFCM/43/2019/6 o ukrepih upravljanja za trajnostni ribolov z vlečno mrežo, usmerjen v orjaško rdečo kozico (Aristaeomorpha foliacea) in rdeče-modro kozico (Aristeus antennatus) v Sicilski ožini (geografska podobmočja GFCM 12, 13, 14, 15 in 16), s katerim je bila uvedena zamrznitev ribolovnega napora, izražena v največjem številu ribiških plovil. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije.

(12)GFCM je na 42. letnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo GFCM/42/2018/4 o večletnem načrtu upravljanja za trajnostni ribolov z vlečno mrežo, usmerjen v orjaško rdečo kozico (Aristaeomorpha foliacea) in rdeče-modro kozico (Aristeus antennatus) v Jonskem morju (geografska podobmočja GFCM 19, 20 in 21), s katerim je bila uvedena zamrznitev ribolovnega napora, izražena v največjem številu ribiških plovil. Te ukrepe bi bilo treba izvesti v pravu Unije.

(11)GFCM je na 42. letnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo GFCM/42/2018/3 o večletnem načrtu upravljanja za trajnostni ribolov z vlečno mrežo, usmerjen v orjaško rdečo kozico (Aristaeomorpha foliacea) in rdeče-modro kozico (Aristeus antennatus) v Levantskem morju (geografska podobmočja GFCM 24, 25, 26 in 27), s katerim je bila uvedena zamrznitev ribolovnega napora, izražena v največjem številu ribiških plovil. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

(9)Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: GFCM) je na 42. letnem zasedanju leta 2018 sprejela Priporočilo GFCM/42/2018/1, ki določa ukrepe upravljanja za jeguljo (Anguilla anguilla) v Sredozemskem morju (geografska podobmočja GFCM 1–27). Ti ukrepi vključujejo omejitve ulova ali napora in letno obdobje prepovedi ribolova za tri zaporedne mesece, ki jih določi vsaka država članica v skladu z ohranitvenimi cilji iz Uredbe Sveta (ES) št. 1100/2007, nacionalnim načrtom ali načrti upravljanja za jeguljo in časovnimi selitvenimi vzorci jegulje v državi članici. Kadar so bili pred začetkom veljavnosti navedenega priporočila že vzpostavljeni nacionalni načrti upravljanja, katerih rezultat je vsaj 30-odstotno zmanjšanje napora ali ulova, se že določene in izvedene omejitve ulova ali ribolovnega napora ne bi smele preseči. Prepoved bi se morala uporabljati za vse morske vode Sredozemskega morja in za brakične vode, kot so estuariji, obalne lagune in somornice, v skladu z navedenim priporočilom. Obdobje prepovedi je funkcionalno povezano z ribolovnimi možnostmi, saj bi bilo treba brez tega zmanjšati ulov ali ribolovni napor, da se zagotovi obnova staleža. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.

(7)V skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2019/1022 bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže iz člena 1 navedene uredbe določiti tako, da se ribolovna umrljivost na ravni največjega trajnostnega donosa doseže postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020, kadar je to mogoče, najpozneje pa do 1. januarja 2025. Ribolovne možnosti bi morale biti izražene kot največji dovoljeni ribolovni napor in določene v skladu z ureditvijo ribolovnega napora iz člena 7 Uredbe (EU) 2019/1022.

(6)Večletni načrt za ribolov, ki izkorišča pridnene staleže v zahodnem Sredozemskem morju, je bil določen z Uredbo (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta, veljati pa je začel 16. julija 2019 (v nadaljnjem besedilu: načrt). Cilj načrta je zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

(e)orjaške rdeče kozice (Aristaeomorpha foliacea) in rdeče-modre kozice (Aristeus antennatus) v Sicilski ožini, kot je opredeljena v členu 4(e), Jonskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(f), in Levantskem morju, kot je opredeljeno v členu 4(g);

Ta uredba določa ribolovne možnosti za leto 2022, ki so v Sredozemskem in Črnem morju na voljo za nekatere staleže in skupine staležev.

(g)„Levantsko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 24, 25, 26 in 27, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011;

(f)„Jonsko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 19, 20 in 21, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011;

(e)„Sicilska ožina“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 12, 13, 14, 15 in 16, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011;

(c)„zahodno Sredozemsko morje“ pomeni vode na geografskih podobmočjih GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 in 11, kot so opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011;

(a)„geografska podobmočja GFCM“ so območja, opredeljena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta;

(f)„analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki so bile v znanstvenem pregledu označene kot dovolj kakovostne za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove;

POGLAVJE I

Sredozemsko morje

Člen 5

Jegulja

1.Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije, pri katerih se lovi jegulja (Anguilla anguilla), in sicer za usmerjeni, naključni in rekreacijski ribolov, v vseh morskih vodah Sredozemskega morja, vključno s sladkimi vodami in somornicami, kot so lagune in ustja rek.

2.Ribolov jegulje v vodah Unije in mednarodnih vodah Sredozemskega morja je za ribiška plovila Unije prepovedan v obdobju treh zaporednih mesecev, ki ga določi vsaka posamezna država članica. Obdobje prepovedi ribolova je skladno z ohranitvenimi cilji iz Uredbe (ES) št. 1100/2007, vzpostavljenimi nacionalnimi načrti upravljanja in časovnimi selitvenimi vzorci jegulje v zadevni državi članici. Države članice Komisiji sporočijo določeno obdobje najpozneje mesec dni pred začetkom obdobja prepovedi in v vsakem primeru najpozneje 31. januarja 2022.

3.Države članice ne presežejo najvišje ravni ulova ali ribolovnega napora za jeguljo, določene in izvedene z njihovimi nacionalnimi načrti upravljanja, sprejetimi v skladu s členoma 2 in 4 Uredbe (ES) št. 1100/2007.

Člen 6

Rdeča korala

1.Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije, pri katerih se nabira rdeča korala (Corallium rubrum), in sicer usmerjeni in rekreacijski ribolov v Sredozemskem morju.

2.Kar zadeva usmerjeni ribolov, največje število dovoljenj za ribolov in največje količine staležev rdečih koral, ki jih naberejo ribiška plovila Unije ali ki se naberejo pri dejavnostih nabiranja Unije, ne presegajo ravni, določenih v Prilogi I.

3.Ribiškim plovilom Unije, za katere velja odstavek 2, je prepovedano pretovarjanje rdeče korale na morju.

4.Za rekreacijski ribolov države članice sprejmejo potrebne ukrepe za prepoved ulova in zadrževanja na krovu, pretovarjanja ali iztovarjanja rdeče korale.

Člen 7

Delfinka

1.Ta člen se uporablja za vse komercialne dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije, pri katerih se uporabljajo naprave za zbiranje rib za ribolov delfinke (Coryphaena hippurus), v mednarodnih vodah Sredozemskega morja.

2.Največje število plovil z dovoljenjem za ribolov delfinke je določeno v Prilogi II.

POGLAVJE II

Zahodno Sredozemsko morje

Člen 8

Pridneni staleži

1.Ta člen se uporablja za vse dejavnosti ribiških plovil Unije in druge ribolovne dejavnosti Unije, pri katerih se lovijo pridneni staleži iz člena 1(2) Uredbe (EU) 2019/1022, v zahodnem Sredozemskem morju.

2.Največji dovoljeni ribolovni napor je določen v Prilogi III k tej uredbi. Države članice največji dovoljeni ribolovni napor upravljajo v skladu s členom 9 Uredbe (EU) 2019/1022.

Člen 9

Prenos podatkov

Države članice evidentirajo podatke o ribolovnem naporu in jih posredujejo Komisiji v skladu s členom 10 Uredbe (EU) 2019/1022.