POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU PROGRAM EVROPSKE UNIJE SAFA /* COM/2012/091 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU PROGRAM EVROPSKE UNIJE SAFA (Besedilo velja za EGP) 1. PROGRAM EU SAFA 1.1. Letalska varnost kot ključna prednostna naloga za Evropsko unijo in njene države članice Letalska varnost je prednostna naloga za Evropsko unijo (EU) in njene države članice. Glede na ta cilj je ključni instrument Evropske unije program Presoja varnosti tujih zrakoplovov (SAFA – Safety Assessment of Foreign Aircraft). Ta program zahteva, da sodelujoče države izvajajo inšpekcijske preglede na ploščadi pri zrakoplovih iz tretjih držav, da preverijo, ali so glede zrakoplova, posadke in leta izpolnjene mednarodne varnostne zahteve. Vse od svojih začetkov leta 1996 pod pokroviteljstvom Evropske konference civilnega letalstva (European Civil Aviation Conference – ECAC) program SAFA igra vodilno vlogo pri krepitvi letalske varnosti v Evropi in mednarodnih okvirih. V okviru svoje splošne strategije za vzpostavitev in ohranitev visoke enotne ravni civilne letalske varnosti v Evropi je Skupnost 21. aprila 2004 sprejela Direktivo 2004/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti[1] (tako imenovano „Direktivo SAFA“). Ta direktiva je za države članice EU uvedla pravno obveznost, da izvajajo preglede na ploščadi za zrakoplove iz tretjih držav, ki pristajajo na njihovih letališčih, pri čemer „zrakoplov iz tretje države“ pomeni zrakoplov, ki se ne uporablja ali upravlja pod nadzorom pristojnega organa države članice EU; ta direktiva pa državam članicam EU nikakor ne prepoveduje inšpekcijskih pregledov zrakoplovov iz drugih držav članic EU. Države članice EU so imele na voljo dve leti, da bi direktivo prenesle v nacionalno zakonodajo[2]. Poleg tega je na podlagi odločitve generalnih direktorjev držav članic Evropske konference civilnega letalstva s 1. januarjem 2007 postala za program SAFA pristojna Skupnost, saj je odgovornost za upravljanje in nadaljnji razvoj programa EU SAFA prevzela Evropska komisija, pri tem pa ji v skladu z Uredbo Komisije (ES) 768/2006 pomaga Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA)[3]. Nadaljnje sodelovanje petnajstih držav članic ECAC, ki niso države EU, in s tem vseevropska razsežnost programa sta bila zagotovljena s podpisom delovnega dogovora med vsako od teh posameznih držav in agencijo EASA. Pri programu EU SAFA zato sodeluje skupno 42 držav, vključno s 27 državami članicami EU (glej Dodatek A k priloženemu delovnemu dokumentu služb Komisije)[4]. 1.2. Namen tega poročila Javno zaupanje v varnost zračnega prevoza je odvisno od dostopa do ustreznih informacij glede izvajanja mednarodnih varnostnih standardov. V tem okviru člen 6(2) Direktive 2004/36/ES zahteva, da Komisija vsako leto objavi poročilo o zbranih informacijah, ki je na voljo javnosti in zainteresiranim stranem v gospodarski panogi. To je peto letno poročilo, ki zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2010. 1.3. Delovanje programa EU SAFA V vsaki državi, ki sodeluje pri programu SAFA, so lahko za zrakoplove (zrakoplove iz tretjih držav za države članice EU ali tuje zrakoplove za države članice ECAC, ki niso članice EU) obvezni pregledi na ploščadi, ki zajemajo predvsem preverjanje dokumentov in priročnikov zrakoplova, licenc posadke zrakoplova, vidnega stanja zrakoplova ter prisotnosti in stanja obvezne varnostne opreme v kabini. Ti pregledi se opravljajo na podlagi Standardov Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO), in sicer Priloge 1 (Izdaja licenc za osebje), Priloge 6 (Delovanje zrakoplova) in Priloge 8 (Plovnost zrakoplova). Ti pregledi se izvajajo v skladu s postopkom, ki je enak za vse sodelujoče države. Njihovi izidi so nato obravnavani v poročilih, katerih oblika je prav tako enaka za vse sodelujoče države. V primeru pomembnih nepravilnosti se obvestita upravljavec in ustrezni letalski organ (država upravljavca ali država registracije) z namenom, da se sprejmejo ukrepi za odpravo napak, in sicer ne le v zvezi s pregledanim zrakoplovom, temveč tudi v zvezi z drugimi zrakoplovi, ki bi jih nepravilnosti generične narave lahko zadevale. Vsi podatki iz poročil ter dodatne informacije se izmenjujejo in shranjujejo v centralizirani računalniški zbirki podatkov, ki jo je vzpostavila in jo upravlja agencija EASA. Delovanje programa EU SAFA je povzeto v naslednjih točkah: · program SAFA izvaja vseh 42 sodelujočih držav; · široka dostopnost rezultatov pregledov na ploščadi v okviru programa SAFA, prek centralizirane zbirke podatkov; · pristop od spodaj navzgor: program je zasnovan na pregledih zrakoplovov na ploščadi; · usmerjenost programa predvsem na zrakoplove iz tretjih držav, ki letijo v EU in države, ki sodelujejo pri programu SAFA (čeprav se lahko pregledi v okviru programa SAFA izvajajo tudi na zrakoplovih iz držav članic EU); · bistveni cilj programa je preverjanje skladnosti z mednarodnimi varnostnimi predpisi (standardi ICAO). 1.4. Bistven prispevek programa EU SAFA k letalski varnosti Izkušnje na podlagi pregledov v okviru programa SAFA kažejo, da ti pregledi podajajo splošno sliko varnosti tujih upravljavcev. Vendar ta slika ni popolna, saj na osnovi pregledov ni mogoče ugotoviti celovitega stanja glede varnosti določenega zrakoplova ali upravljavca. Nekatere vidike varnosti je med pregledi namreč težko oceniti (npr. upravljanje virov za posadko, popolna plovnost itd.), in sicer zaradi omejenega časa, ki je na voljo za izvajanje preverjanja, in posledično zaradi omejenih možnosti za podrobnejši pregled. Vrednost teh pokazateljev se bo dodatno povečala s povečanjem ravni usklajevanja med državami, ki sodelujejo pri izvajanju pregledov v okviru programa SAFA. Celovita ocena določenega zrakoplova ali upravljavca je mogoča le s stalnim nadzorom s strani odgovornega nacionalnega organa civilnega letalstva (države upravljavca ali države registracije). V takšnih razmerah so informacije, pridobljene s programom EU SAFA, koristne: – Predvsem kot preventivno sredstvo za prepoznavanje morebitnih negativnih trendov na področju varnosti, pri čemer so številne in/ali ponavljajoče se ugotovitve v zvezi z določenim upravljavcem dober pokazatelj morebitnih strukturnih pomanjkljivosti, tako v zvezi z upravljanjem nadzora kakovosti tega upravljavca kot tudi v zvezi z ravnjo nadzora varnosti, ki ga izvajajo odgovorni nacionalni organi civilnega letalstva države, v kateri je ta upravljavec certificiran; – bolj neposredno lahko pregledi v okviru programa SAFA v realnem času prispevajo k varnemu delovanju pravkar pregledanega zrakoplova, saj morajo inšpekcijski organi poskrbeti, da se ukrepi za odpravo napak sprejmejo neposredno pred nadaljnjim delovanjem. Poleg tega so z začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 2111/2005[5] o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v EU, inšpekcijski pregledi SAFA dobili večji pomen, kot eno od meril, ki jih Komisija upošteva pri odločanju o vključitvi prevoznikov na varnostni seznam Skupnosti. 1.5. Napredovanje programa v letu 2010 Službe Komisije skupaj z EASA redno spremljajo delovanje sedanjega programa SAFA, da bi ugotovile morebitne možnosti za nadaljnjo izboljšavo zlasti (i) glede načinov izvajanja pregledov, (ii) glede načina, kako se podatki, pridobljeni med pregledi, kasneje zbirajo in analizirajo ter (iii) da bi v sistem SAFA vključili tudi tretje države in tako omogočili izboljšanje civilne letalske varnosti po vsej Evropi. Pomemben nov dosežek v letu 2010 je sporazum o uvedbi (po letu 2011) številnih kontrolnih točk, kar naj bi vsaka država članica SAFA dosegla prostovoljno. Takšne nacionalne kontrolne točke se izračunajo ob upoštevanju raznolikosti in obsega tujega prometa. Tudi pregledi se vrednotijo različno glede na upoštevanje različnih meril, ki so neposredno povezana s krepitvijo varnosti (prednostno razvrščeni pregledi, oddaljenost od sedeža, čas pregleda). Prav tako so se v letu 2010 nadaljevale nekatere pobude, ki so se začele izvajati že leta 2007. Ena takšnih je pregled s strani EASA kakovosti poročil, ki jih sodelujoče države vnesejo v zbirko podatkov. Namen te analize, ki jo EASA opravlja vsake štiri mesece, je poskusiti čim prej opredeliti morebitne pomanjkljivosti in negativne trende na področju varnosti, da bi jih bilo mogoče pravočasno obravnavati, preden ogrozijo varnost mednarodnega letalstva. V letu 2010 je Komisija na podlagi sklepov iz teh poročil ponovno oblikovala svoje sklepe o vključitvi letalskih prevoznikov na evropski varnostni seznam na podlagi Uredbe (ES) št. 2111/2005. Obenem je v letu 2010 na zahtevo Komisije EASA nadaljevala s pogajanji z različnimi letalskimi organi držav po svetu, da bi se tako razširilo sodelovanje v sistemu Evropske unije SAFA. Ker je program SAFA kolektivne narave, je zelo pomembno, da se vsi pregledi SAFA v vseh sodelujočih državah izvajajo na standardiziran način. Leta 2010 je EASA svoj program standardizacije izvajala skladno z Uredbo Komisije (ES) št. 736/2006. Opravljenih je bilo 24 revizij v naslednjih državah: Albanija, Avstrija, Belgija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, Češka, Ciper, Danska, Estonija, Finska, Makedonija, Grčija, Madžarska, Irska, Norveška, Poljska, Romunija, Srbija, Slovaška, Slovenija, Španija, Turčija, Ukrajina in Združeno kraljestvo. Obenem je EASA v skladu s svojo nalogo iz Direktive Komisije 2008/49/ES[6] nadaljevala z revizijo drugega sklopa podrobnih smernic o postopkih pregledov na ploščadi, ki so bile objavljene leta 2009. 1.6. Uvedba pristopa, ki temelji na tveganju. Prednostna razvrstitev pregledov Uredba Komisije (ES) št. 351/2008[7] uvaja pojem prednostne razvrstitve pregledov SAFA z vseevropske perspektive. Sodelujoče države morajo prednostno razvrstiti del svojih pregledov določenih upravljavcev na ploščadi. Seznam s prednostno razvrstitvijo pripravi Komisija na podlagi informacij, ki jih posreduje EASA po analizi podatkovne baze SAFA, na podlagi informacij iz zasedanj Odbora za varnost zračnega prometa ali informacij, ki jih prejme iz držav članic. Poleg tega se pri upravljavcih, ki so navedeni v Prilogi B seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov (sestavljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 2111/2005), ter pri drugih upravljavcih, ki so certificirani v isti državi kot kateri koli upravljavec, ki se hkrati nahaja na seznamu Skupnosti, tudi opravijo prednostni pregledi. Seznam s prednostno razvrstitvijo se redno posodablja, podatkovna baza SAFA pod pristojnostjo EASA pa omogoča vsem sodelujočim državam, da pridobijo vseevropski pogled na celotni postopek prednostne razvrstitve. Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (European Organisation for the Safety of Air Navigation – EUROCONTROL) še dodatno podpira ta koncept prednostnega razvrščanja s pomočjo svojega evropskega orodja za upravljanje zračnega prometa, ki zagotavlja sodelujočim državam informacije v realnem času o stanju glede načrtovanja letov pri upravljavcih s seznama prednostno razvrščenih pregledov. V letu 2010 se je 2 215 (18,9%) od skupno 11 703 pregledov v okviru programa SAFA opravilo v zvezi z upravljavci, navedenimi na prednostnem seznamu. 2. CENTRALIZIRANA ZBIRKA PODATKOV SAFA Centralizirano zbirko podatkov SAFA upravlja agencija EASA od decembra 2006, ko je bila z osrednjih združenih letalskih organov (CJAA) na Nizozemskem prenesena na agencijo EASA v Kölnu v Nemčiji. Podatki, vsebovani v podatkovni zbirki, se štejejo za zaupne. Do zbirke podatkov imajo dostop vsi nacionalni letalski organi sodelujočih držav prek (varne) internetne povezave. Leta 2010 je bila uvedena nova funkcionalnost, ki letalskim organom tretjih držav omogoča spletni dostop do podatkovne baze EASA-SAFA, ki je sicer omejen na poročila o upravljavcih z licenco v zadevni državi. Konec leta 2010 je to funkcionalnost uporabljalo deset letalskih organov iz tretjih držav. Obenem imata Evropska komisija in Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO) na voljo dostop samo za vpogled. 3. PODROČJA INŠPEKCIJSKIH PREGLEDOV Na podlagi „Direktive o SAFA“ mora država članica pregledati zrakoplove, za katere obstaja sum, da ne izpolnjujejo mednarodnih varnostnih standardov (npr. na podlagi redne analize podatkovne baze s strani EASA). Obenem se lahko v okviru programa SAFA izvajajo pregledi na ploščadih na kraju samem. Pregled se lahko usmeri glede na določena merila, kot je navedeno spodaj. Takšna odločitev temelji na priporočilih, ki jih izda Evropska komisija, ali na nacionalnih politikah in prednostnih nalogah. Pregledi se lahko usmerijo na pet področij: (1) državo upravljavca (pregled upravljavcev iz ene države); (2) vrsto zrakoplova; (3) naravo letov (redni, čarterski, tovorni itd.); (4) upravljavca iz tretje države; (5) zrakoplov, identificiran z individualno registrsko oznako. V Dodatkih B, C in D k spremljajočemu delovnemu dokumentu Komisije[8] so navedeni države upravljavcev, vrste zrakoplovov in upravljavci, ki so bili pregledani v letu 2010. Neovirano delovanje programa je razvidno tudi iz preglednice 1, v kateri so združene informacije iz dodatkov in je podan pregled dejavnosti v letu 2010. Preglednica 1: Delovanje programa SAFA v letu 2010 Število izvedenih pregledov || 11 703 Pregledani zrakoplovi || 6 200 registracij zrakoplovov Pregledani upravljavci || več kot 1 076 Pregledane države upravljavcev || 130 držav in ozemelj Pregledane vrste zrakoplovov || 219 različnih tipov in različic zrakoplovov Medtem ko Direktiva SAFA omogoča izvajanje pregledov zrakoplov iz tretjih držav, pa državam članicam tudi priznava pravico, da pregledujejo zrakoplove, ki jih upravljajo certificirani upravljavci v drugi državi članici. V letu 2011 je bila malo več kot polovica vseh pregledov EASA opravljenih na izvajalcih iz EU. Vendar je treba upoštevati, da je število pristankov upravljavcev iz EU (v drugih evropskih državah) približno štirikrat višje v primerjavi s številom pristankov upravljavcev iz tretjih držav v evropskih državah. Preglednica 2: Inšpekcijski pregledi upravljavcev iz EU in zunaj EU || Inšpekcijski pregledi upravljavcev iz EU || Inšpekcijski pregledi upravljavcev zunaj EU 2010 || 5 990 || 5 713 Odstotki || 51,2 % || 48,8 % Od 11 703 inšpekcijskih pregledov so jih 9 798 (83,4 %) opravile države članice EU (gl. Prilogo A). 48,8 % (5 713) jih je bilo opravljenih pri upravljavcih, licenciranih v tretjih državah, preostalih 51,2 % (5 990) pa pri upravljavcih iz EU. Ti podatki kažejo zlasti, da se program EU SAFA nanaša na široko področje uporabe in da se uporablja nediskriminatorno tako za upravljavce iz EU kot tudi tiste izven EU. 4. GLAVNI REZULTATI INŠPEKCIJSKIH PREGLEDOV V OKVIRU PROGRAMA SAFA 4.1. Splošne ugotovitve inšpekcijskih pregledov Med katerim koli inšpekcijskim pregledom SAFA uporablja inšpektor SAFA seznam skupno 54 različnih inšpekcijskih postavk, da pregleda skladnost zrakoplova z mednarodnimi predpisi (standardi ICAO). Pri teh pregledih so možne številne ugotovitve (običajno imenovane kot „odstopanja od standardov organizacije ICAO“). Preglednica 3 vsebuje pregled števila vseh ugotovitev (U) v primerjavi s skupnim številom inšpekcijskih pregledov (P) in pregledanih postavk (PP). Vendar v večini primerov pri posameznem inšpekcijskem pregledu niso pregledane vse postavke, ker čas med prihodom zrakoplova in njegovim odhodom ne zadošča za izvedbo popolnega inšpekcijskega pregleda. Zato razmerje med skupnim številom ugotovitev in skupnim številom inšpekcijsko pregledanih postavk lahko omogoči boljše razumevanje kot razmerje, ki temelji le na številu inšpekcijskih pregledov. Preglednica 3: Pregled ugotovitev SAFA in pregledanih postavk SAFA || Obdobje || Od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 Inšpekcijski pregledi skupaj (I) || 11 703 Pregledane postavke skupaj (PP) || 437 519 Ugotovitve skupaj (U) || 11 019 Povprečno št. postavk pregleda med inšpekcijskim pregledom || 37,39 Ugotovitve/inšpekcijski pregledi (U/I) || 0,942 Ugotovitve/pregledane postavke (U/PP) || 0,0252 4.2. Ugotovitve inšpekcijskih pregledov in njihove kategorije Upoštevati je treba ne le absolutno število ugotovitev na podlagi inšpekcijskih pregledov, temveč tudi njihovo „resnost“. V ta namen so bile opredeljene tri kategorije ugotovitev. Ugotovitev „kategorije 1“ se imenuje manj pomembna ugotovitev, „kategorija 2“ je pomembna ugotovitev, „kategorija 3“ pa je zelo pomembna ugotovitev. Izrazi „manj pomembna“, „pomembna“ in „zelo pomembna“ se navezujejo na stopnjo odstopanja od standardov organizacije ICAO. Glavni namen razvrščanja ugotovitev v kategorije je ugotoviti, v kolikšnem obsegu se posamezen standard upošteva in kako resno je neizpolnjevanje tega standarda. Inšpekcijski pregledi in kategorije ugotovitev so povzeti v spodnji preglednici: Preglednica 4: Ugotovitve SAFA po kategorijah || || Št. ugotovitev (U) || Razmerje ugotovitev (U kat./I) Leto || Št. inšpekcijskih pregledov (I) || Kat. 1 (manj pomembna) || Kat. 2 (pomembna) || Kat. 3 (zelo pomembna) || skupaj || U kat.1/I || U kat.2/I || U kat.3/I || U skupaj / I 2010 || 11 703 || 3 424 || 4 719 || 2 876 || 11 019 || 0,293 || 0,403 || 0,246 || 0,942 || 31 % || 42,8 % || 26,1 % || 100,00 % || || || || 4.3. Zgodovinski pregled Potreben je zgodovinski pregled zgoraj navedenih podatkov od leta 1996. Preglednica 5: Pregled razvoja ugotovitev SAFA || || || || || || Leto || || || || || || || || || || Skupaj 1996–2009 || 1996 || 1997 || 1998 || 1999 || 2000 || 2001 || 2002 || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Inšpekcijski pregledi skupaj (I) || 75 || 1 748 || 2 767 || 2 833 || 2 394 || 2 706 || 3 234 || 3 413 || 4 568 || 5 457 || 7 458 || 8 594 || 10 337 || 11 349 || 11 703 || 66 933 Pregledane postavke skupaj (II) || 1 675 || 31 413 || 88 400 || 95 524 || 80 454 || 82 935 || 93 681 || 100 014 || 148 850 || 181 440 || 260 524 || 300 035 || 358 046 || 408 217 || 437 519 || 2 231 208 Ugotovitve skupaj (F) || 212 || 1 951 || 2 573 || 2 631 || 2 587 || 2 851 || 3 064 || 3 242 || 6 799 || 8 492 || 12 481 || 12 073 || 11 298 || 9 688 || 11 019 || 79 942 Ugotovitve/inšpekcijski pregledi (U/I) || 2,8267 || 1,1161 || 0,9299 || 0,9287 || 1,0806 || 1,0536 || 0,9474 || 0,9499 || 1,4884 || 1,5562 || 1,6704 || 1,405 || 1,093 || 0,854 || 0,942 || 1,194 Ugotovitve/pregledane postavke (U/PP) || 0,127 || 0,062 || 0,029 || 0,028 || 0,032 || 0,034 || 0,033 || 0,032 || 0,046 || 0,047 || 0,048 || 0,040 || 0,032 || 0,024 || 0,025 || 0,036 Preglednica 6: Letno število pregledov v okviru programa SAFA od leta 1996 Preglednica 7: Povprečno št. ugotovitev na inšpekcijski pregled (1996–2010) Kot kaže preglednica 7, se je povprečno število ugotovitev na inšpekcijski pregled po triletnem zaporednem padanju leta 2010 povečalo za 13 %. Tolikšno povečanje je očitno neposredna posledica zakonodajnih instrumentov, sprejetih v letu 2008 (namreč Uredbe Komisije 351/2008/EC glede prednostne razvrstitve preverjanj na ploščadi in Direktive Komisije 2008/49/ES, ki uvaja podrobnejše postopkovne elemente), objave celovitih navodil s strani EASA in njihove uporabe s strani sodelujočih držav ter programa standardizacije SAFA, ki ga je začela EASA. Vsi ti ukrepi so pripomogli k temu, da se v 42 državah, ki sodelujejo v programu SAFA, izvajajo boljši pregledi. 4.4. Ugotovitve inšpekcijskih pregledov na regionalni osnovi Preglednice 8, 9 in 10 spodaj kažejo, da se kljub povečanju povprečnega števila ugotovitev na inšpekcijski pregled v letu 2010 petletni trend v vseh zemljepisnih regijah zmanjšuje. Iz teh preglednic je mogoče ugotoviti, da: – je pri upravljavcih iz držav članic EU in ECAC ter držav Oceanije manj ugotovitev na inšpekcijski pregled od povprečja; – čeprav je v letu 2009 povprečje pri afriških upravljavcih kazalo na največjo izboljšavo, se je ta trend obrnil leta 2010, v katerem številke kažejo na največje povečanje povprečnega razmerja afriških upravljavcev. Preglednica 8: Ugotovitve inšpekcijskih pregledov na regionalni osnovi || || || || Št. ugotovitev (U) || Razmerje ugotovitev (Ukat./I) Regija || Število pregledanih držav || Število pregledanih upravljavcev || Inšpekcijski pregledi (I) || Kat. 1 (manj pomembna) || Kat. 2 (pomembna) || Kat. 3 (zelo pomembna) || Skupaj || U kat.1/I || U kat.2/I || U kat.3/I || U skupaj / I EU[9] || 27 || 521 || 5990 || 1296 || 1984 || 1193 || 4473 || 0,22 || 0,33 || 0,20 || 0,75 EVROPA (države članice ECAC)[10] || 44 || 662 || 7776 || 1865 || 2675 || 1603 || 6143 || 0,24 || 0,34 || 0,21 || 0,79 Ruska federacija, Belorusija in osrednja Azija[11] || 6 || 88 || 1002 || 474 || 484 || 233 || 1191 || 0,47 || 0,48 || 0,23 || 1,19 Severna Amerika[12] || 3 || 97 || 610 || 207 || 188 || 178 || 573 || 0,34 || 0,31 || 0,29 || 0,94 Latinska Amerika in Karibi[13] || 21 || 32 || 165 || 81 || 94 || 78 || 253 || 0,49 || 0,57 || 0,47 || 1,53 Bližnji vzhod in severna Afrika[14] || 17 || 101 || 1422 || 543 || 824 || 497 || 1864 || 0,38 || 0,58 || 0,35 || 1,31 Afrika[15] || 19 || 39 || 311 || 84 || 215 || 149 || 448 || 0,27 || 0,69 || 0,48 || 1,44 Azija[16] || 17 || 46 || 377 || 165 || 231 || 130 || 526 || 0,44 || 0,61 || 0,34 || 1,40 Oceanija[17] || 3 || 11 || 40 || 5 || 8 || 8 || 21 || 0,13 || 0,20 || 0,20 || 0,53 Povprečno/vse države || 0,29 || 0,40 || 0,25 || 0,94 Preglednica 9: Razvoj ugotovitev inšpekcijskih pregledov na regionalni osnovi Ob primerjavi rezultatov programa SAFA pri upravljavcih iz EU s tistimi pri upravljavcih, ki niso iz EU, je mogoče ugotoviti, da je skupno povprečje ugotovitev na inšpekcijski pregled bistveno nižje (za 35 %). Ti rezultati so podrobneje predstavljeni v preglednici 10. Preglednica 10: Primerjava med EU, ECAC in ostalimi deli sveta || || || || Št. ugotovitev (U) || Razmerje ugotovitev (Ukat./I) Regija || Število pregledanih držav || Število pregledanih upravljavcev || Inšpekcijski pregledi (I) || Kat. 1 (manj pomembna) || Kat. 2 (pomembna) || Kat. 3 (zelo pomembna) || Skupaj || U kat.1/I || U kat.2/I || U kat.3/I || U skupaj / I EU || 27 || 521 || 5990 || 1296 || 1984 || 1193 || 4473 || 0,22 || 0,33 || 0,2 || 0,75 Ostali deli EVROPE (države članice ECAC, ki niso članice EU) || 17 || 141 || 1786 || 569 || 691 || 410 || 1670 || 0,32 || 0,39 || 0,23 || 0,94 4.5. Porazdelitev po regijah organizacije ICAO Medtem ko preglednice iz točke 4.4 predstavljajo rezultate pregledov SAFA v letu 2010 na podlagi običajno razumljenih zemljepisnih regij, so v tem oddelku predstavljeni isti podatki o pregledih v letu 2010, zbrani po regijah, kot jih je opredelila ICAO, pri čemer se delitev po skupinah razlikuje, zato so tudi rezultati drugačni. Razlike ne vplivajo na sklepe iz tega poročila. Iz preglednic 11 in 12 je mogoče ugotoviti: – da je bilo pri upravljavcih iz držav, ki spadajo v regijo EUR[18] in ESAF[19], manj ugotovitev na inšpekcijski pregled od povprečja, – da je pri upravljavcih iz držav, ki spadajo v regije MID[20], SAM[21], WACAF[22], NACC[23] in APAC[24], več ugotovitev na inšpekcijski pregled od povprečja. – Število ugotovitev na inšpekcijski pregled kaže na povečanje v skoraj vseh regijah. Edina izjema je regija SAM, v kateri pa je število še vedno višje od povprečja. Ob stalni razliki je regija z najvišjim povprečjem še vedno WACAF. Preglednica 11: Ugotovitve inšpekcijskih pregledov na regionalni osnovi (regije ICAO) || || || || Št. ugotovitev (U) || Razmerje ugotovitev (Ukat./I) Regija || Število pregledanih držav || Število pregledanih upravljavcev || Inšpekcijski pregledi (I) || Kat. 1 (manj pomembna) || Kat. 2 (pomembna) || Kat. 3 (zelo pomembna) || Skupaj || U kat.1/I || U kat.2/I || U kat.3/I || U skupaj / I APAC || 18 || 51 || 364 || 154 || 178 || 107 || 439 || 0,42 || 0,49 || 0,29 || 1,21 ESAF || 10 || 24 || 219 || 33 || 79 || 75 || 187 || 0,15 || 0,36 || 0,34 || 0,85 EUR || 57 || 769 || 9218 || 2568 || 3491 || 2018 || 8077 || 0,28 || 0,38 || 0,22 || 0,88 MID || 17 || 94 || 1103 || 342 || 567 || 354 || 1263 || 0,31 || 0,51 || 0,32 || 1,15 NACC || 10 || 109 || 637 || 238 || 224 || 215 || 677 || 0,37 || 0,35 || 0,34 || 1,06 SAM || 10 || 15 || 70 || 38 || 44 || 33 || 115 || 0,54 || 0,63 || 0,47 || 1,64 WACAF || 9 || 14 || 92 || 51 || 136 || 74 || 261 || 0,55 || 1,48 || 0,80 || 2,84 Vse države || 130 || 1076 || 11703 || 3424 || 4719 || 2876 || 11019 || 0,29 || 0,40 || 0,25 || 0,94 Preglednica 12: Povprečno število ugotovitev po regijah ICAO – razvoj v zadnjih 5 letih 4.6. Ugotovitve inšpekcijskih pregledov, povezane s postavkami s seznama Dodatek F k priloženemu Delovnemu dokumentu služb Komisije[25] navaja rezultate za vsako posamezno postavko pregleda (PPP), ki je bila pregledana. Navaja, kolikokrat je bila konkretna postavka pregleda pregledana, število ugotovitev in razmerje U/PPP. Večina ugotovitev je bila ugotovljenih glede na splošno stanje zrakoplova (C01), prijavljanje in odpravljanje okvar (A23), licenciranje letalskih posadk (A20) in splošno stanje kabine (A01). 4.7. Tri najvišje uvrščene pomembne in zelo pomembne ugotovitve inšpekcijskih pregledov v zvezi s postavkami s seznama Inšpekcijski seznam je sestavljen iz štirih glavnih delov. Del A zadeva postavke, ki jih je treba preveriti v pilotski kabini zrakoplova. Del B seznama zadeva postavke, ki jih je treba preveriti v (potniški) kabini, in zajema predvsem varnostno opremo. Del C se nanaša na splošno tehnično stanje zrakoplova, ki ga je treba preveriti med ogledom zrakoplova. Postavke s seznama iz dela D zadevajo tovorni prostor zrakoplova in naloženi tovor. Vse ostale splošne ugotovitve, ki ne spadajo v dele A, B, C in D, je na seznamu mogoče zabeležiti v del E (Splošno). Pri obravnavi ugotovitev iz inšpekcijskih pregledov v okviru programa SAFA je treba pri odpravi napak največ pozornosti nameniti ugotovitvam kategorije 2 (pomembne ugotovitve) in kategorije 3 (zelo pomembne ugotovitve). Za vsak del seznama so tri najvišje uvrščene ugotovitve kategorij 2 in 3, ki so povezane s številom inšpekcijskih pregledov, navedene v preglednicah v dodatkih D in E priloženega Delovnega dokumenta služb Komisije[26]. 5. UKREPI, SPREJETI NA PODLAGI PREVERJANJ NA PLOŠČADI Na podlagi kategorije, števila in narave ugotovitev lahko pristojni nacionalni organi sprejmejo več ukrepov. Če je na podlagi ugotovitev razvidno, da je varnost zrakoplova in njegovih potnikov manjša, so potrebni ukrepi za odpravo napak. Običajno je pilot zrakoplova naprošen, naj odpravi resne pomanjkljivosti, na katere je opozorjen. Izjemoma, ko inšpektorji upravičeno menijo, da pilot zrakoplova nima namena sprejeti potrebnih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ki so mu bile sporočene, inšpektorji za zrakoplov izdajo uradno prepoved leta. Druga vrsta ukrepov se imenuje „ukrepi za odpravo napak pred izdajo dovoljenja za let“. Preden se za zrakoplov izda dovoljenje za nadaljevanje leta, je treba odpraviti morebitne ugotovljene pomanjkljivosti. V drugih primerih lahko zrakoplov vzleti, če se upoštevajo operativne omejitve. Takšna omejitev bi na primer obstajala v primeru pomanjkljivosti v zvezi s potniškimi sedeži. Običajna praksa je, da je pilot zrakoplova, ki je bil pravkar pregledan, obveščen o ugotovitvah. Poleg tega se ugotovitve kategorij 2 in 3 sporočijo odgovornemu letalskemu organu in bazi letalskega prevoznika skupaj z zahtevo po sprejetju ustreznih ukrepov, da se preprečijo ponovne nepravilnosti. Da bi čim bolje izpolnili cilje programa EU SAFA, je nujno tesno sodelovanje z organi za civilno letalstvo vseh tistih držav, katerih upravljavci in zrakoplovi so bili inšpekcijsko pregledani v okviru programa SAFA. Nacionalni organi civilnega letalstva so zato zaprošeni, naj zagotovijo ustrezno izvajanje ukrepov za odpravo napak, da tako obravnavajo sporočene ugotovitve v okviru programa SAFA. V nekaterih primerih, ko ugotovitve glede zrakoplova veljajo za pomembne, se lahko posamezne države, ki sodelujejo pri programu SAFA, odločijo, da bodo preklicale vstopno dovoljenje za ta zrakoplov. To pomeni, da zadevni zrakoplov ne sme več pristajati na letališčih te države ali leteti v njenem zračnem prostoru. Takšno prepoved je mogoče odpraviti, če upravljavec zrakoplova dokaže, da so bile napake ustrezno odpravljene. Preklici vstopnih dovoljenj so torej lahko (in običajno tudi so) začasni. V zvezi z navedenimi prepovedmi in njihovimi poznejšimi odpravami države, ki sodelujejo pri programu SAFA in so tudi članice EU, ravnajo v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 2111/2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti. || Št. inšpekcijskih pregledov || 11 703 Št. ugotovitev || 11 019 SPREJETI UKREPI || Obvestilo organu in upravljavcu || 4 108 Omejitev letov zrakoplova || 120 Ukrepi za odpravo napak pred izdajo dovoljenja za let || 1 922 Prepoved leta || 12 Takojšnja prepoved opravljanja letov || 0* * brez prepovedi letov/operativnih omejitev, ki jih je uvedla ES v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. V skladu z zahtevo iz Direktive Komisije (ES) 2008/49 države, ki sodelujejo pri programu SAFA, pošljejo vsak mesec agenciji EASA poročila o sprejetih nadaljevalnih ukrepih. Na podlagi teh informacij je možno oceniti zmožnost in pripravljenost upravljavcev, da odpravijo pomanjkljivosti, ugotovljene med inšpekcijskimi pregledi SAFA. 6. SKLEP Med letom 2010 je bilo opravljeno rekordno število inšpekcijskih pregledov, ki so zajeli večje število upravljavcev in postavk pregledov kot v prejšnjih letih. Takšno povečanje se zdi neposredna posledica zakonodajnih instrumentov, ki so bili sprejeti v letu 2008. Podatki v tem poročilu obenem kažejo, da se program EU SAFA nanaša na široko področje uporabe in da se uporablja nediskriminatorno tako za upravljavce iz EU kot tudi tiste izven EU. Zaradi teh izboljšav je program postal boljše orodje za ugotavljanje možnih trendov poslabševanja varnosti po vsem svetu, hkrati pa sproti prispeva k varnemu letenju zrakoplovov, ki so predmet inšpekcijskih pregledov. V letu 2010 so potekala prizadevanja za izboljšanje delovanja programa EU SAFA, zlasti na podlagi učinkovitosti pregledov (uvedba minimalne kvote pregledov, ki jih morajo države, sodelujoče v programu SAFA, izvesti prostovoljno) ter zaključka programa standardizacije. Tudi v letu 2010 je Komisija uporabila rezultate redne analize poročil, ki jo je opravila EASA, in ki kažejo na resne varnostne pomanjkljivosti oziroma vztrajno nepripravljenost upravljavcev, da bi odpravili napake, ugotovljene pri preverjanjih na ploščadi v okviru programa SAFA. Uporabila jih je za pripravo seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere na podlagi Uredbe (ES) št. 2111/2005 velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti. [1] UL L 143, 30.4.2004, str. 76. [2] Gl. zlasti Poročilo Komisije Varnost zrakoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na letališčih Skupnosti z dne 24. 9. 2008. C(2008) 5265 konč. [3] UL L 134, 20.5.2006, str. 16. [4] SWD(2012) 38. [5] UL L 344, 27.12.2005, str. 15. [6] UL L 109, 19.4.2008, str. 17. [7] UL L 109, 19.4.2008, str. 7. [8] SWD(2012) 38. [9] EU – Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo. [10] Evropa (ECAC) – Albanija, Armenija, Avstrija, Azerbajdžan, Belgija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Gruzija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Islandija, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Malta, Republika Moldavija, Monako, Črna Gora, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, San Marino, Srbija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Švica, Turčija, Ukrajina in Združeno kraljestvo. [11] Ruska federacija, Belorusija in osrednja Azija – Belorusija, Kazahstan, Kirgizistan, Ruska federacija, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan. [12] Severna Amerika (SA) – Bermudi, Kanada in Združene države Amerike. [13] Latinska Amerika in Karibi (LAK) – Angvila, Antigva in Barbuda, Argentina, Aruba, Bahami, Barbados, Belize, Bolivija, Brazilija, Kajmanski otoki, Čile, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Dominika, Dominikanska republika, Ekvador, Salvador, Grenada, Gvatemala, Gvajana, Haiti, Honduras, Jamajka, Mehika, Nizozemski Antili, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Portoriko, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Surinam, Trinidad in Tobago, otoki Turks in Caicos, Urugvaj, Venezuela (Bolivarska republika). [14] Bližnji vzhod in severna Afrika (BVSA) – Alžirija, Bahrajn, Egipt, Iran (Islamska republika), Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libijska arabska džamahirija, Maroko, Oman, Katar, Saudova Arabija, Sudan, Sirska arabska republika, Tunizija, Združeni arabski emirati in Jemen. [15] Afrika (AFR) – Angola, Benin, Botsvana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Zelenortski otoki, Srednjeafriška republika, Čad, Komori, Kongo, Slonokoščena obala, Demokratična republika Kongo, Džibuti, Ekvatorialna Gvineja, Eritreja, Etiopija, Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bissau, Kenija, Lesoto, Liberija, Madagaskar, Malavi, Mali, Mavretanija, Mauritius, Mozambik, Namibija, Niger, Nigerija, Ruanda, Sao Tome in Principe, Senegal, Sejšeli, Sierra Leone, Somalija, Južna Afrika, Svazi, Togo, Uganda, Združena republika Tanzanija, Zambija, Zimbabve. [16] Azija (AS) – Afganistan, Bangladeš, Butan, Država Brunej, Kambodža, Kitajska, Demokratična ljudska republika Koreja, Hongkong (posebna administrativna regija Kitajske), Indija, Indonezija, Japonska, Laoška ljudska demokratična republika, Malezija, Maldivi, Mongolija, Mjanmar, Nepal, Pakistan, Filipini, Republika Koreja, Singapur, Šrilanka, Tajvan, Tajska, Vzhodni Timor in Vietnam. [17] Oceanija (OC) – Avstralija, Fidži, Kiribati, Marshallovi otoki, Mikronezija (Federativne države), Nauru, Nova Zelandija, Palau, Papua Nova Gvineja, Samoa, Salomonovi otoki, Tonga, Tuvalu in Vanuatu. [18] EUR – evropska in severnoatlantska regija organizacije ICAO: Albanija, Alžirija, Andora, Armenija, Avstrija, Azerbajdžan, Belorusija, Belgija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, Hrvaška, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Gruzija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Islandija, Irska, Italija, Kazahstan, Kirgizistan, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Monako, Črna gora, Maroko, Nizozemska (razen Nizozemskih Antilov), Norveška, Poljska, Portugalska, Republika Moldavija, Romunija, Ruska federacija, San Marino, Srbija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Švica, Tadžikistan, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Tunizija, Turčija, Turkmenistan, Ukrajina, Združeno kraljestvo (razen Kajmanskih otokov in Bermudov) ter Uzbekistan. [19] ESAF – vzhodno- in južnoafriška regija organizacije ICAO: Angola, Bocvana, Burundi, Komori, Džibuti, Eritreja, Etiopija, Kenija, Lesoto, Madagaskar, Malavi, Mauritius, Mozambik, Namibija, Ruanda, Sejšeli, Somalija, Južna Afrika, Svazi, Uganda, Združena republika Tanzanija, Zambija in Zimbabve. [20] MID – bližnjevzhodna regija organizacije ICAO: Afganistan, Bahrajn, Ciper, Egipt, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libijska arabska džamahirija, Oman, Pakistan, Katar, Saudova Arabija, Sudan, Sirska arabska republika, Združeni arabski emirati in Jemen. [21] SAM – južnoameriška regija organizacije ICAO: Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Kolumbija, Ekvador, Gvajana, Panama, Paragvaj, Peru, Surinam, Urugvaj in Venezuela. [22] WACAF – zahodno- in srednjeafriška regija organizacije ICAO: Benin, Burkina Faso, Kamerun, Zelenortski otoki, Srednjeafriška republika, Čad, Kongo, Slonokoščena obala, Demokratična republika Kongo, Ekvatorialna Gvineja, Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bissau, Liberija, Mali, Mavretanija, Niger, Nigerija, Sao Tome in Principe, Senegal, Sierra Leone ter Togo. [23] NACC – severnoameriška, srednjeameriška in karibska regija organizacije ICAO: Antigva in Barbuda, Bahami, Barbados, Belize, Kanada, Kostarika, Kuba, Dominikanska republika, Salvador, Grenada, Gvatemala, Haiti, Honduras, Jamajka, Mehika, Nikaragva, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Trinidad in Tobago ter Združene države Amerike. [24] APAC – azijska in pacifiška regija organizacije ICAO: Avstralija, Bangladeš, Butan, Država Brunej, Kambodža, Kitajska (vključno s Hongkongom in Macaom), Cookovi otoki, Demokratična ljudska republika Koreja, Fidži, Indija, Indonezija, Japonska, Kiribati, Laoška ljudska demokratična republika, Malezija, Maldivi, Marshallovi otoki, Mikronezija, Mongolija, Mjanmar, Nauru, Nepal, Nova Zelandija, Palau, Papua Nova Gvineja, Filipini, Republika Koreja, Samoa, Singapur, Salomonovi otoki, Šrilanka, Tajska, Tonga, Vanuatu in Vietnam. [25] SWD(2012) 38. [26] SWD(2012) 38.