[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.5.2006

SEC(2006) 596

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

ROMUNIJA Poročilo o spremljanju napredka, maj 2006

{COM(2006) 214 konč.}

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

ROMUNIJA Poročilo o spremljanju napredka, maj 2006

KAZALO

1. UVOD 4

2. POLITIČNA MERILA 5

2.1. Splošna ocena 12

3. GOSPODARSKA MERILA 13

3.1. Splošna ocena 17

4. OBVEZNOSTI IN ZAHTEVE IZ PRISTOPNIH POGAJANJ 17

4.1. Poglavja pravnega reda Skupnosti 18

4.1.1. Poglavje 1: Prosti pretok blaga 18

4.1.2. Poglavje 2: Prosto gibanje oseb 19

4.1.3. Poglavje 3: Svoboda opravljanja storitev 19

4.1.4. Poglavje 4: Prosti pretok kapitala 20

4.1.5. Poglavje 5: Pravo družb 21

4.1.6. Poglavje 6: Konkurenčna politika 22

4.1.7. Poglavje 7: Kmetijstvo 23

4.1.8. Poglavje 8: Ribištvo 26

4.1.9. Poglavje 10: Obdavčenje 27

4.1.10. Poglavje 13: Socialna politika in zaposlovanje 28

4.1.11. Poglavje 15: Industrijska politika 30

4.1.12. Poglavje 18: Izobraževanje in usposabljanje 30

4.1.13. Poglavje 20: Kultura in avdiovizualna politika 31

4.1.14. Poglavje 21: Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumenotv 31

4.1.15. Poglavje 22: Okolje 32

4.1.16. Poglavje 24: Sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev 34

4.1.17. Poglavje 25: Carinska unija 37

4.1.18. Poglavje 28: Finančni nadzor 38

4.2. Prevod pravnega reda Skupnosti v romunščino 39

4.3. Splošna ocena 39

1. UVOD

PRISTOPNA pogajanja z Romunijo so bila uspešno zaključena decembra 2004. Pogodba o pristopu je bila podpisana aprila 2005. Romunija in 14 držav članic jo je že ratificiralo. Pogodba predvideva pristop 1. januarja 2007, razen če Svet na priporočilo Komisije odloči, da se preloži na 1. januar 2008.

Po zaključku pogajanj je Evropska unija sklenila, da bo še nadalje skrbno spremljala priprave in napredek Romunije in bo v ta namen še naprej posredovala letna poročila o napredku Romunije pri vključevanju v Evropsko unijo ter po potrebi izdala priporočila.

Komisija je prvo tako poročilo predstavila oktobra 2005. To poročilo je pokazalo, da je Romunija zelo dobro napredovala pri pripravah na pristop. Opredelilo je tudi številna področja, ki jih je za sklenitev priprav treba še izboljšati. Komisija je sklenila, da bo povečala svoje dejavnosti spremljanja in spomladi 2006 oblikovala naslednje poročilo.

To poročilo preučuje priprave Romunije na članstvo in se osredotoča na področja, ki jih je treba nadalje izboljšati glede izpolnjevanja treh kopenhagenskih meril za pristop. Zato je poročilo sestavljeno iz treh glavnih delov:

- prvi del ocenjuje politična vprašanja, ki so bila opredeljena kot potrebna nadaljnjega izboljšanja;

- drugi del ocenjuje ekonomska vprašanja, ki so bila opredeljena kot potrebna nadaljnjih izboljšanj;

- tretji del ocenjuje položaj Romunije glede izvajanju obveznosti in zahtev, ki izhajajo iz pristopnih pogajanj.

Poročilo opredeljuje napredek od oktobra 2005 in vrzeli v politikah, zakonodaji in izvajanju, ki jih je še treba odpraviti. Na podlagi tega Komisija oceni, ali je treba priporočiti preložitev datuma pristopa ali ne, kar skupaj s zadevnim poročilom predstavi v novem sporočilu.

To poročilo kaže stanje konec aprila 2006. Temelji na številnih virih. Romunija je bila pozvana, da zagotovi informacije o ravni svoji pripravljenosti. Poročilo je nastalo tudi na podlagi informacij iz pridružitvenega sporazuma in medsebojnih pregledov[1], ki so bili izvedeni za oceno upravne zmogljivosti Romunije na posebnih področjih. Upoštevana so bila posvetovanja Sveta ter poročila[2] in resolucije Evropskega parlamenta. Kjer je bilo potrebno, je Komisija sklepala na podlagi ocen, ki so jih izdelale različne mednarodne organizacije, mednarodne finančne institucije in nevladne organizacije.

2. POLITIČNA MERILA

Uvod

Komisija meni, da Romunija že od leta 1997 dalje izpolnjuje politična merila za članstvo EU.

Cilj tega poročila je zagotoviti oceno nekaterih področij, ki so bila v oktobrskem poročilu o spremljanju napredka opredeljena kot potrebna dodatnega izboljšanja. Takšnih področij je bilo devet. Ta zadevajo reformo javne uprave, učinkovito izvajanje pravosodnega sistema, boj proti korupciji, boj proti trgovini z ljudmi, slabo ravnanje s priporniki in razmere v zaporih, zaščita otrok, zdravstveni sistem za invalide in na področju duševnega zdravja, učinkovito vračanje lastnine ter zaščita in vključevanje manjšin.

Ta oddelek na vsakem od teh odprtih področij ocenjuje razvoj od poročila, objavljenem oktobra 2005, in pripravljenost Romunije za članstvo.

Javna uprava

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Vlada še naprej sprejema ukrepe, da bi izboljšala oblikovanje politike in usklajevanje . Objavljen je bil priročnik za pripravo predlogov oblikovanja javne politike, ki uvaja postopke za analizo vplivov. Za izboljšanje usklajevanja med vladnimi oddelki so bili sprejeti ukrepi.

Nadaljuje se proces decentralizacije, in sicer je parlament maja 2006 sprejel dva zakona, ki spodbujata decentralizacijo nekaterih pristojnosti, proračunskih sredstev in izdatkov. Konec leta 2005 je vlada z izrednim odlokom sprejela reformo o imenovanju prefekta. Mesto prefekta je sedaj pridržano za javne uslužbence na visoki ravni, in ne sme biti politično pogojeno. Ti hkrati z izvajanjem svoje funkcije ne smejo imeti funkcij v političnih strankah.

Zakon o statutu državnih uradnikov parlament maja še ni sprejel. Zakon pojasnjuje status, pravice in dolžnosti državnih uradnikov in decentralizira postopke zaposlovanja lokalnih organov in na posameznih ministrstvih. Zakon z ustanovitvijo organa, pristojnega za imenovanje državnih uradnikov na visoki ravni, prispeva tudi k depolitizaciji državne uprave. Za zagotovitev boljše uskladitve izobraževalnih dejavnosti za upravljanje s strukturnimi skladi EU je bila znotraj Ministrstva za javne finance ustanovljena posebna enota.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Na področju oblikovanja politike se zakonodajni akti še vedno predložijo parlamentu, ne da bi prej ocenili ekonomske učinke ali upravno zmogljivost, ki je potrebna za izvajanje zakona. Na področju zakonodajnega procesa se je vlada za sprejetje zakona nenehno posluževala „izrednih odlokov“. V obdobju od 30. septembra do 15. marca je bilo sprejetih devetdeset takšnih besedil. To krepi moč vlade v škodo parlamentu in se zmanjšuje transparentnost zakonodajnega postopka. Sedanji pregled plačne lestvice javnega sektorja in strukture poklicnih poti je pomembno vprašanje za poklicno etiko. Usklajevanje splošnega usposabljanja je slabo.

Na splošno je bil na področju reforme javne uprave dosežen določen napredek, izvajanje reform pa bi bilo treba pospešiti.

Pravosodni sistem

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Strateški in akcijski načrt za reformo pravosodja se še naprej izvaja. Oktobra 2005 so bile sprejete nove določbe o organizaciji in delovanju posebnih sodnih oddelkov in zbornic. Decembra 2005 so bili sprejeti predpisi, ki tistim z nizkimi prejemki pri izvajanju sodb olajšujejo dostop do storitev sodnih izvršiteljev. V teku je temeljita reforma sistema pravne pomoči. Število še neobravnavanih primerov na oddelku za civilno pravo vrhovnega sodišča se je v obdobju od septembra 2005 do februarja 2006 z 8 569 zmanjšalo na 6 126 primerov.

Sodnikom po celotni državi so zadeve še naprej dodeljene naključno, kar prispeva k boju proti korupciji in k spodbujanju nepristranskosti sodnikov in sodb.

Za zagotovitev enotnejše razlage zakonodaje in pravne varnosti lahko pritožbena sodišča civilne pritožbe zdaj posredujejo vrhovnemu sodišču. Vsa pritožbena sodišča, sodišča in tožilstva kot tudi skoraj vsa sodišča prve stopnje imajo zdaj elektronski dostop do zakonodaje. Od marca 2006 ima večina sodišč dostop do uradnega lista v elektronski obliki. Januarja 2006 je bil ukinjen Generalni direktorat za varnost in boj proti korupciji, ki je deloval kot paravojaška varnostna služba Ministrstva za pravosodje.

Vrhovni sodniški svet je pristojen za zagotavljanje neodvisnega in učinkovitega delovanja sodišč. Vrhovni sodniški svet sedaj skupno šteje 234 delovnih mest, od tega 183 zapolnjenih, operativni proračun sveta za leto 2006 pa se je več kot podvojil, in sicer na 7,9 milijona EUR. Po imenovanju novega predsednika in podpredsednika sveta januarja 2006 se je sodelovanje med sodstvom in Ministrstvom za pravosodje izboljšalo. Oddelek inšpekcijske službe Vrhovnega sodniškega sveta sedaj šteje 50 delovnih mest, 18 je zapolnjenih, dogovorjeni pa so tudi pogoji za zaposlovanje inšpektorjev. Vrhovni sodniški svet je razvil sistem, ki vsaki pravni zadevi dodeli registrsko številko, kar omogoča zbiranje točnih statističnih podatkov ter učinkovito dodelitev sredstev. Na nekaterih sodiščih v Bukarešti deluje ta sistem še poskusno, do konca leta 2006 pa naj bi sistem deloval po celi državi.

Povečanje proračuna v pravosodju se nadaljuje. Novembra 2005 se je začetni proračun za to leto povečal za 18 %, in sicer na 362 milijonov EUR. Proračun za leto 2006 se je nato povečal na 403 milijone EUR. Zamudne plače za sodnike, tožilce in uradnike so bile novembra 2005 izplačane v celoti. Glede izobraževanja so se proračunska sredstva za nacionalno sodniško akademijo in nacionalno upravno šolo povečala za približno 35 %. Organizirani so bili razpisi za zaposlovanje kandidatov, ki imajo na področju prava dovolj izkušenj, na nacionalni sodniški akademiji pa se načrtuje dvoletni program, ki naj bi ostal glavna odskočna deska za poklicno pot sodnika ali državnega tožilca. To preprečuje imenovanje članov političnih strank. Dodatne izboljšave so zabeležne pri zapolnjevanju prostih delovnih mest v sodnem sistemu; število prostih sodniških mest je 380 v primerjavi z oktobrom 2005, ko je bilo mest 439, ter prostih uradniških mest 220, oktobra lani pa 326. Januarja 2006 je vlada odobrila sredstva za zaposlitev dodatnega upravnega osebja, in sicer za 200 delovnih mest na sodiščih in še dodatnih 500 delovnih mest na državnih tožilstvih. Sedaj so zapolnjena vsa delovna mesta poslovnih direktorjev na pritožbenih sodiščih.

Na splošno so se razmere za delo na sodiščih izboljšale. Nacionalni program za obnovo devet sodišč je bil sprejet, januarja 2006 pa je bila podpisana pogodba za obnovo še odatnih 25 sodišč do leta 2010. Januarja 2006 je bila podpisana pogodba, da se pravosodni sistem opremi s 15 000 računalniškimi napravami in zadevno opremo IT, ki je bila skoraj v celoti nameščena marca 2006, na varno omrežje pa naj bi jih priključili do julija 2006.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Od 14 izvoljenih članov Vrhovnega sodniškega sveta, pa osem članov, kljub svoji obveznosti, da zastopa vse sodnike in tožilce Romunije, svojo funkcijo še naprej opravlja v polovičnem delovnem času. Poleg tega šest članov tvega, da bo v disciplinskih zadevah zašlo v navzkrižje interesov, ker so na sodiščih ali na tožilstvih na vodilnih položajih. Še naprej je treba krepiti vlogo Vrhovnega sodniškega sveta pri posodobitvi upravljanja sodišč in tožilstev, pri uporabi disciplinskih postopkov, pri preverjanju kakovosti sodb in upoštevanju objektivnih meril pri zaposlovanju sodnikov in osebja tega sveta. Treba je izvesti reformo sistema pravnih pomoči. Zakone o postopkih pa je treba nadalje poenostaviti. Razširiti je treba uporabo mehanizmov za alternativno reševanje sporov. Izboljšati je treba upravljanje s finančnimi sredstvi in človeškimi viri na sodiščih in tožilstvih. Prostih je še 600 tožilskih delovnih mest, oktobra 2005 je bilo prostih 588 mest. Potrebe po usposabljanju, zlasti že zaposlenih sodnikov, tožilcev in uradnikov ostajajo velike. Dosledna razlaga zakonodaje na sodiščih vseh stopenj po vsej državi še vedno ni v celoti zagotovljena.

Na splošno je napredek zabeležen na področju reforme pravosodnega sistema, zlati pri krepitvi upravne usposobljenosti. Da bi zagotovila vidne in dejanske rezultate, mora Romunija ohraniti zdajšnji ritem izvajanja pravosodnih reform (Glej tudi Poglavje 24 – Pravosodje in notranje zadeve).

Protikorupcijski ukrepi

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Kazenska imuniteta sodnih izvršiteljev je bila odpravljena decembra 2005. Istega meseca je bil sprejet zakon o dodelitvi pogodbe o nepovratnih sredstvih za financiranje projektov iz javnih sredstev. Vlada je predstavila spremembe kazenskega zakonika, vključno z določbami o kazenski odgovornosti pravnih oseb. Marca 2006 je Parlament sprejel zakon o preoblikovanju vodilne agencije v boju proti korupciji Nacionalni urad državnega tožilca za boj proti korupciji v Nacionalni direktorat za boj proti korupciji, ki mu omogoča preiskovanje vseh primerov korupcije na visoki ravni, vključno z preiskavami v zvezi s poslanci. Aprila 2006 je vlada predlagala zakon, ki predvideva spremembo sedanjih predpisov o financiranju političnih strank, na podlagi tega pa je treba vse finančne vire objaviti v uradnem listu. Od oktobra 2005 je Nacionalni direktorat za boj proti korupciji prenehal preiskovati drobno korupcijo in se začel osredotočati na korupcijo na srednji in visoki ravni. Od prevzema funkcije je nov vodja direktorata ocenil storilnost državnih tožilcev in policistov, in posledično je moralo institucijo zapustiti 30 oseb. Medtem je bilo na novo zaposlenih 15 državnih tožilcev, od načrtovanih 345 delovnih mest je še 32 prostih. Proračun direktorata za leto 2006 se je povečal za 14 %.

V primerjavi s prejšnjim obdobjem se je izboljšala kakovost nadstrankarskih preiskav korupcije na visoki ravni, število preiskav pa povečalo. Od oktobra 2005 direktorat izvaja preiskavo glede štirinajstih politikov iz opozicije in vladajoče koalicije, ki so ali so bili člani kabineta ali poslanci. Do sedaj so na podlagi teh preiskav obtožili štiri osebe. Nekatere od teh preiskav so bile uvedene na podlagi podatkov o premoženjskem stanju, ki jih mora približno 100 000 javnih uslužbencev pripraviti vsako leto in so javno dostopni.

Od oktobra 2005 je direktorat obtožil 89 drugih posameznikov, vključno s sodniki, odvetniki, policisti, številnimi javnimi uslužbenci na vodilnih položajih v nacionalnih in regionalnih upravah ter tudi direktorje zasebnih podjetij. V tem obdobju so sodišča na podlagi predhodnih preiskav nacionalnega urada državnega tožilca za boj proti korupciji obsodila 77 posameznikov ter dodatno izrekla 102 končni obsodbi. Prav tako se je izboljšala kakovost preiskav, ki jih opravlja Nacionalni direktora za boj proti korupciji, zlasti s ponovno uvedbo preiskav zadev, ki so bile v okviru prejšnjega vodstva iz nejasnih vzrokov že zaključene. Nacionalni direktorat za boj proti korupciji ima osebje, finančna sredstva in zagotovljeno usposabljanje za izvajanje učinkovitih preiskav korupcije na visoki ravni. Naconalni direktorat za boj proti korupciji je sklenil tudi že nekaj protokolov o sodelovanju s številnimi agencijami, ki imajopomembno vlogo v boju proti korupciji.

Generalni direktorat za boj proti korupciji je oktobra 2005 začel delovati v okviru Ministrstva za upravo in notranje zadeve in v njegovi izključni pristojnosti je, da načrtuje in izvaja osebnostne teste za osebje ministrstva. Od navedenega datuma je Generalni direktorat za boj proti korupciji v okviru 754 preiskav preveril 1859 oseb, 74 primerov je bilo v preiskavo posredovanih Nacionalnemu direktoratu za boj proti korupciji , in sicer gre za 185 % povečanje v primerjavi s preteklim letom. Ustanovljeni so bili regionalni uradi Generalnega direktorata za boj proti korupciji in so po potrebi tesno sodelovali z regionalnimi uradi Nacionalnega direktorata za boj proti korupciji.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Glede zakonodaje je prišlo do zaostanka pri izvajanju 3 od 47 ukrepov, predvidenih v sedanjem strateškem in akcijskem načrtu, nekateri pomembni zakoni pa čakajo na parlamentarno obravnavo. Predpisi o ustanovitvi neodvisne agencije za preverjanju premoženjskega stanja nekaterih javnih osebnosti še niso sprejeti. Zakonik o kazenskem postopku je še vedno v parlamentarni obravnavi.

Parlament je zavrnil zahtevek, ki ga je za preiskavo premoženja nekega poslanca vložil Nacionalni direktorat za boj proti korupciji. Senat je februarja 2006 Nacionalnemu direktoratu za boj proti korupciji poskusil preprečiti preiskave v zvezi s poslanci. Senat je nekajkrat poskušal spremeniti postopke imenovanja in razrešitve državnih tožilcev na visokih položajih. To bi spodkopalo odgovornost sistema in zmanjšalo izvedbeno usposobljenost Nacionalnega direktorata za boj proti korupciji.

Še naprej je treba zagotovljati, da so vsi sodniki na področju zapletenih gospodarskih in finančnih zadev ustrezno strokovno usposobljeni za vodenje razprav in izrekanje sob, ki temeljijo na predhodnih preiskavah Nacionalnega direktorata za boj proti korupciji glede korupcije v okviru privatizacije in javnih naročil. Še nadalje so potrebne sodbe, pregoni, sojenja, obtožbe in odvračalne kazni. V zdravstvenem sektorju in na področju izobraževanja je drobna korupcija še naprej zaskrbljujoča (Glej tudi Poglavje 24 – Pravosodje in notranje zadeve).

Na splošno je zabeležen napredek v boju proti korupciji. Reformam, ki jih izvajata Ministrstvo za pravosodje in Nacionalni direktorat za boj proti korupciji, morajo slediti trajna prizadevanja vseh drugih izvršnih agencij, tako zakonodajne veje kot tudi celotnega pravosodnega sistema, da bi zagotovili trajen napredek. Romunija si mora še naprej prizadevati za utrditev že doseženega napredka v boju proti korupciji.

Trgovina z ljudmi

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Od oktobra 2005 je bilo odkritih 10 omrežij trgovanja z ljudmi, zabeleženih pa 567 prestopkov. Zato je bila 94 osebam odvzeta prostost. Skupno število žrtev trgovine z ljudmi je 310.

Januarja 2006 je bila za usklajevanje in ocenjevanje preventivnih dejavnosti ter za spremljanje pomoči, ki je bila nudena žrtvam, ustanovljena „Nacionalna agencija za preprečevanje trgovine z ljudmi in spremljanje pomoči žrtvam“. Agencija nadomešča nekdanji nacionalni urad. Odobren je bil nacionalni strateški in akcijski načrt za boj in preprečevanje trgovine z ljudmi.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Glede trgovine z ljudmi je Romunija še naprej država tranzita ter v manjši meri država izvora in namembna država. Nacionalna agencija mora bistveno povečati finančna sredstva in človeške vire, za vodenje evidence o žrtvah, ki so se vrnile v Romunijo, pa potrebuje sistem IT, da jim bo lahko čim hitreje pomagala. Medagencijsko usklajevanje je še vedno pomanjkljivo. Zanesljivejše in bolj skladne nacionalne statistike bi izboljšale strateško načrtovanje agencij v zvezi z izvajanjem zakonodaje v boju proti trgovini z ljudmi. Za zagotovitev načela prostovoljnosti in brezplačnega darovanja tkiv in celic je potreben boj proti trgovini s človeškimi jajčnimi celicami. Zaključiti je treba preiskave o trgovini s človeškimi jajčnimi celicami.

Na splošno je na področju boja proti trgovini z ljudmi viden določen napredek. Upravna in izvedbena usposobljenost sta še vedno slabi.

Slabo ravnanje s priporniki in razmere v zaporih

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

V obdobju poročanja je bilo zaprtih šest neustreznih začasnih zaporov, sprejeti pa so bili ukrepi, da osebe, ki so zadržane v preventivnem v priporu, pripora ne prestajajo v istem prostoru kot obsojeni zaporniki. Januarja 2006 je Ministrstvo za notranje zadeve in upravo sklenilo, da je treba pripornike v preventivnem priporu iz kletnih prostorov policijske postaje preseliti v ustreznejše prostore. Za zmanjšanje izpostavljenosti zapornikov nalezljivim boleznim in za zaposlovanje dodatnega kvalificiranega osebja so bili že sprejeti ukrepi.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Nenehni zaostanki pri sprejetju novega Kazenskega zakonika in novega Zakonika o kazenskem postopku preprečujejo izvajanje načrtovanih reform zapornega sistema. Še naprej se pojavljajo primeri, ko osebje organov pregona slabo ravna s priporniki, vključno s prekomerno uporabo sile. Le v redkih primerih pride do sodnega pregleda takšnih pritožb in le redki postopki se zaključijo z ustreznimi kaznimi.

Sestava zapornega sistema ostaja nespremenjena. Nekateri zapori so prenatrpani, higienske razmere in pogoji za življenje pa slabi. Omrežje centrov za prestajanje pogojne kazni, ki nadzoruje ponovno socialno vključevanje zapornikov, ima za izvajanje te naloge še vedno premalo osebja.

Na splošno pa je bila na področju slabega ravnanja s priporniki in razmerami v zaporih zabeležena določena raven napredka.

Zaščita otrok

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Sprejet je akcijski načrt za uvedbo nove zakonodaje, zagotovljeno je tudi ustrezno usposabljanje. Izvajanje zakonodajnega paketa o zaščiti otrok poteka gladko. Število otrok v domovih se še naprej počasi zmanjšuje. Potreba po posvojitvi znotraj države je sedaj večja od števila otrok, ki čakajo na posvojitev.

Skupina strokovnjakov za zaščito otrok je preučila še nerešene primere za mednarodno posvojitev otrok, katerih zahtevki za posvojitev so bili predloženi še pred začetkom veljavnosti novega zakona. Ta skupina je svoje naloge zaključila do konca marca 2006, in jih opravila na podlagi nove zakonodaje, kar je v skladu s praksami EU. Zahtevki, ki jih je vlada odobrila v okviru svojega memoranduma v obdobju pred februarjem 2004, so bili posredovani sodiščem, ki so v obdobju pred januarjem 2005 prejeli 1003 mednarodnih posvojitev, so sodišča razglasila za zakonite. Dodatni 1399 primeri, ki jih vlada v svojem memorandomu v obdobju pred februarjem 2004 ni odobrila, so bili prav tako obravnavani posamezno in so bili razglašeni za neupravičene zaradi razlogov, navedenih v poročilu. V obeh primerih je bil vsak prosilec obveščen o rešitvi zadevnega primera. Število otrok v domovih se je zmanjšalo[3], obenem pa se je bistveno povečalo število otrok v nadomestnih družinah[4] ali v rejniških družinah[5] in tudi število otroških negovalk[6].

Vendar pa je treba eno vprašanje še rešiti.

Nosečnice, ki potrebujejo pomoč še vedno ne prejemajo ustrezne socialne podpore in nimajo ustreznega dostopa do porodnišnic.

Na splošno je Romunija na področju zaščite otrok znatno napredovala. Splošne razmere so se bistveno izboljšale.

Zdravstveni sistem na področju duševnega zdravja in invalidnosti

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Vlada je oktobra 2005 za obdobje od 2006–2013 sprejela nacionalno strategijo o socialni zaščiti, integraciji in vključevanju invalidnih oseb. Oblikovan je akcijski načrt o izvajanju strategije za reformo zdravstvenega sistema na področju duševnega zdravja. Aprila 2006 so bili sprejeti predpisi o izvajanju zakonodaje na področju duševnega zdravja. Kot posebna strateška enota Ministrstva za zdravje je bil ustanovljen Nacionalni center za duševno zdravje. Januarja 2006 je bil ustanovljen medsektorski odbor za duševno zdravje, ki povezuje nacionalne organe in predstavnike civilne družbe.

V obdobju od septembra 2005 do februarja 2006 so bili v 35 ustanovah za zaščito invalidnih oseb opravljeni inšpekcijski pregledi. Na podlagi tega so bili oblikovani predlogi za odpustitev vodij številnih ustanov ali izboljšanje njihove učinkovitosti.

Poteka prenova 36 domov za invalidne osebe, da bi vzpostavili 84 novih alternativnih občinskih središč. Poseben poudarek je tudi na vzpostavitvi psihiatričnih služb, ki naj bi delovale v okviru občin. Finančna sredstva za zdravljenje invalidov in oseb z duševnimi boleznimi se povečujejo. V številnih psihiatričnih ustanovah se je povečal proračun za hrano, ogrevalni sistemi pa so bili obnovljeni ali popravljeni. Uveden je bil nov študijski načrt za študij psihiatrije, število psihiatrov pa se je povečalo.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

V nekaterih psihiatričnih ustanovah so razmere za življenje še vedno zelo slabe, bolniki si delijo postelje, oskrba in dejavnosti so pomanjkljive, higienski prostori neustrezni. Glede evidence bolnikov, zdravljenja in diagnostike, sprejema v ustanovo ali odpusta je treba izpolniti še nekatere formalne zahteve. Nasilje in slabo ravnanje nista izjemi. Službe, ki so na voljo invalidom, so še vedno nezadovoljive, kakovost bivalnih domov pa je treba izboljšati.

Za učinkovito izvajanje nove nacionalne strategije za invalide še vedno ni na voljo dovolj finančnih sredstev in osebja. Da bi v vsaki ustanovi oziroma službi lahko dejansko začeli s programom okrevanja in rehabilitacije za invalidne osebe, mora biti strokovno osebje ustrezno usposobljeno. Prepogosto se v okviru psihiatričnega zdravljenja premalo zateka k uporabi konceptov rehabilitacije, psihoterapije ali poklicne terapije.

Na splošno je viden določen napredek na področju zdravljenja invalidov in oseb z duševnimi boleznimi, reforma področja invalidnosti pa je že v teku. Na področju duševnega zdravja je treba pospešiti reformne ukrepe in večjo pozornost nameniti izvajanju sprejetih odločb. Na področju duševnega zdravja je treba nemudoma sprejeti ukrepe za izboljšanje kakovosti sanitarnih prostorov, zmanjšanje institucionalizacije, za uvedbo oskrbe v občini in za izboljšanje dostopa do zdravil. Kratkoročno je treba pogoje za življenje in oskrbo v sedanjih ustanovah izboljšati do sprejemljive ravni. Zlasti je treba odpraviti prenatrpanost ustanov.

Vračilo premoženja

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil naslednjih področjih zabeležen napredek.

Rok za predložitev zahtevkov za vračilo premoženja v naravi ali finančno nadomestilo je potekel januarja 2006. Predloženih je bilo 600 000 zahtevkov, od teh 3 000 za finančno nadomestilo. Zavrnjenih je bilo 300 000 neutemeljenih zahtevkov, 60 000 pa je bilo obravnavanih. Centralna komisija za odškodnine zdaj že deluje.

Vendar pa je treba eno vprašanje še rešiti.

Merila, ki opredeljujejo pogoje, kdaj se vračilo v naravi šteje za nemogoče in določa primere, v katerih se lahko odobri le finančno nadomestilo, ostajajo nejasna. Nadalje sklad za lastnino zahtevkov za finančno nadomestilo še ni sposoben obravnavati v določenih rokih.

Na splošno je napredek viden pri okrepitvi upravne usposobljenosti in vzpostavitvi zakonodajnega okvira za vračilo premoženja, vendar pa je obravnava zahtevkov še počasna.

Zaščita in vključevanje manjšin

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

V okviru desetletja socialnega vključevanja Romov je bil ustanovljen skrbniški sklad za Rome. Izboljšali so se odnosi med nacionalno agencijo za Rome in romskimi nevladnimi organizacijami. Nasilje nad Romi in diskriminacija glede zastopanosti Romov v institucijah se zmanjšujeta.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Oblikovan je upravni okvir, vendar na tem področju še ni veliko storjenega. Zmožnost usklajevanja nacionalne agencije za Rome je še vedno slaba. Prizadevanja za zagotovitev učinkovitega izvajanja strategije za izboljšanje položaja Romov ne zadostujejo. Še vedno prihaja do pritožb glede policijskih racij, ki se izvajajo pri Romih. V nekaterih primerih so bili Romi vrženi iz svojih domov, njihovi domovi uničeni, ne da bi jim predhodno zagotovili nadomestno bivališče. Uporaba predpisov v zvezi z bojem proti takšnim pojavom ni zagotovljena. Zaskrbljujoče ostaja dejstvo, da Romi nimajo dostopa do identifikacijskih dokumentov, zdravstvene oskrbe, izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter do trga delovne sile. Da bi se povečal odstotek Romov z identifikacijskimi dokumenti, bi morali izvajati informacijske akcije.

Osnutek zakona o narodnih manjšinah je v parlamentarni obravnavi. Treba ga je podrobno spremljati.

Na splošno je na področju zaščite in vključevanja romske manjšine viden določen napredek. Še vedno pa so potrebna dodatna prizadevanja pri usklajevanju in upravni usposobljenosti romskih institucij ter pogojev za življenje. Za boj proti rasizmu, diskriminaciji vseh manjšin, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti so potrebna dodatna prizadevanja.

2.1. Splošna ocena

Romunija izpolnjuje politična merila za članstvo v EU.

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek. Glede reformiranja pravosodnega sistema je bil dosežen bistven napredek. Glede posebnih enot in komisij znotraj sodišča so bili v skladu z reformo pravosodnega sistema iz leta 2005 sprejeti izvedbeni ukrepi. Po celotni državi se zadeve sodnikom še naprej dodeljuje naključno, kar je okrepilo nepristranskost pravosodnega sistema. Generalni direktorat za varnost in boj proti korupciji, ki je deloval kot paravojaška varnostna služba Ministrstva za pravosodje, je bil ukinjen. Sredstva za pravosodni sistem so se povečala, vključno s sredstvi za Vrhovni sodniški svet. Razmere za delo na sodiščih so se izboljšale.

Romunija je napredovala v boju proti korupciji, saj je vzpostavila trdne strukture in uvedla preiskave številnih primerov korupcije na visoki ravni. Na podlagi takšnih preiskav so bile obtožene štiri osebe na visokih položajih.

Kar zadeva reformo javne uprave, je bil zakon o javni službi spremenjen, sprejeti pa predpisi o decentralizaciji. Na področju boja proti trgovini z ljudmi in tudi glede reforme sistema za oskrbo invalidov in oseb z duševnimi boleznimi je viden določen napredek. Romunija je bistveno napredovala na področju zaščite otrok, kjer so se splošne razmere bistveno izboljšale. Glede vračila premoženja je zabeležen napredek.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti. Glede pravosodnega sistema je treba zakone o postopkih še nadalje poenostavljati. Vrhovni sodniški svet mora pospešiti svoje dejavnosti za spodbujanje enotne razlage zakonodaje in preverjanje kakovosti sodb. Sodišča in tožilstva morajo bolje izkoristiti razpoložljiva sredstva.

Na področju boja proti korupciji na visoki ravni si mora Romunija še naprej prizadevati za utrditev in nadgraditi že doseženo raven napredka v svojem boju proti korupciji. Reformam, ki jih izvajata Ministrstvo za pravosodje in Nacionalni direktorat za boj proti korupciji, morajo slediti trajna prizadevanja vseh drugih državnih agencij, tako zakonodajne veje kot tudi celotnega pravosodnega sistema, da bi zagotovili trajen napredek.

Na področju javne uprave vlada še naprej pogosto uporablja izredne odloke, kar je v škodo parlamentu. Pomembno vprašanje z vidika poklicne etike še naprej ostaja pregled plačne lestvice javnega sektorja. Romunija je na področju trgovine z ljudmi še naprej država tranzita ter v manjši meri država izvora in namembna država. Spremljanje primerov slabega ravnanja s priporniki ostaja redko in nekateri zapori so prenatrpani, higienske razmere in pogoji za življenje pa slabi. Izboljšati je treba pogoji za življenje v psihiatričnih ustanovah. Zdaj je treba začeti izvajati nacionalno strategijo za invalide in druge politične pobude. Potrebna so dodatna prizadevanja za socialno vključevanje Romov. Za boj proti rasizmu, diskriminaciji, ksenofobiji in vsem oblikam nestrpnosti so prav tako potrebna dodatna prizadevanja.

3. GOSPODARSKA MERILA

Uvod

Komisija je v svojem poročilu za leto 2005 ocenila sedanje stanje romunskega gospodarstva v okviru kopenhagenskih meril, in sicer ima Romunija v skladu z merili še naprej delujoče tržno gospodarstvo in da učinkovito izvajanje programov strukturne reforme ji bo omogočilo, da bo vzdržala pritisk konkurence in se soočila s tržnimi silami znotraj Unije. Romunija v veliki meri ohranja makroekonomsko stabilnost, čeprav se je mešanica politik izkazala za manj preudarno in je vzbudila skrbi glede trajnosti nedavnih dosežkov na poti k stabilnosti. Romunija je še naprej izvajala svoje programe strukturne reforme, čeprav ne na vseh področjih enako učinkovito.

Leta 2005 je realna rast BDP v primerjavi z 8,4 % leta 2004 znašala 4,1 %. To upočasnitev gospodarske rasti je povzročil okoli 14-odstotni upad kmetijske proizvodnje kot rezultat poplav in šibkejše rasti industrijske proizvodnje, ki je posledica izgube konkurenčnosti. Ker je leta 2005 domače povpraševanje ostalo veliko in prispevek neto izvoza k rasti BDP negativen, in sicer 5 %, je zunanji primanjkljaj ostal velik. V drugi polovici leta 2005 so se povečale naložbe in rast izvoza. Leta 2005 se je trgovinski primanjkljaj nadalje povečal na 9,9 %, primanjkljaj tekočega računa pa na 8,7 % BDP. Neto priliv tujih neposrednih naložb je ostal obsežen, in sicer 6,6 % BDP. Razmere na trgu delovne sile so se malce izboljšale, povečala sta se brezposelnost mladih in dolgoročna brezposelnost.

Ta oddelek na vsakem od teh odprtih področij ocenjuje razvoj od poročilau, objavljenema oktobra 2005, in pripravljenost Romunije za članstvo.

Makroekonomska stabilnost in mešanica politik

V poročilu za leto 2005 je poudarjeno, da morata imeti prednost ponovna vzpostavitev preudarne davčne politike ter preudarne politike plač v javnem sektorju. Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Inflacija se je v letu 2006 hitreje povečala. Centralna banka je leta 2006 bistveno omejila izdajo denarja in orientacijske obresti povečala za 1 %, kar je prispevalo k poostritvi monetarnih pogojev in nakazalo, da je treba inflaciji nameniti večjo pozornost. Leta 2005 se je javnofinančni primanjkljaj zaradi plačil nižjih obrestnih mer, rasti prihodkov od posrednih davkov in omejene porabe kapitala znižal na 0,8 % BDP. Romuniji je uspelo znatno popraviti škodo, ki so jo povzročile poplave, ne da bi se zaradi tega povečal primanjkljaj. Zaradi odloga projektov javnih naložb se davčna politika kot celota ni izkazala za prociklično. Proračun za leto 2006 odraža osredotočanje na nekoliko bolj preudarno davčno politiko, in bolj omejevalno plačno politiko v javnem sektorju. Po zakonu zajamčena plača se je povečala za skromnih 6,5 %.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Po milejši monetarni politiki v zadnjem četrtletju leta 2005 je bil ob koncu leta določeni cilj za zmanjšanje inflacije 8,6 % nekoliko prekoračen. Centralna banka pričakuje, da ciljno stopnjo infacije za leto 2006 ne bo dosegla zaradi porasta vladno nadzorovanih cen, vpliva poplav na cene hrane in naraščajočega domačega povpraševanja. Strožje zahteve za obvezne rezerve, preudarni in upravni ukrepi niso preprečili povečane rasti posojil. Tržna obrestna mera je ostala negativna, kot tudi tveganje, da bi večji pritok kapitala centralni banki onemogočil v celoti uporabiti instrument obrestne mere. Zato bi morala monetarna politika ostati odločno zavezana uresničevanju napovedanih ciljnjih stopenj inflacije.

Davčna reforma je imela leta 2005 velik procikličen vpliv na ekonomijo in povzročila izgubo neposrednih davčnih prihodkov v višini 1 % BDP. Odstopanje pri izplačevanju plač v javnem sektorju, subvencije in prenosi so leta 2005 negativno vplivali na proračun, in vodili k povečanju porabe za približno 1 % BDP. Neto realne plače v javnem sektorju so se v letu 2005 povečale za približno 20 %, za leto 2006 je predvideno povečanje, vendar še ni vključeno v proračunska sredstva. Poraba približno 1,9 % BDP decembra 2005 je slabo vplivala na proračunsko konsolidacijo. Proračunsko stanje je še vedno zelo kirtično, saj se poraba veča, in sicer so proračunska sredstva namenjena za izobraževanje in naložbe v infrastrukturo ter za obnovo po poplavah. Zato je treba plačno politiko v finančnem in javnem sektorju izvajati v skladu s ciljnjim primanjkljajem za leto 2006, osrednjo pozornost pa je treba nameniti trajnemu povečanju prihodkov. Čeprav se je rast produktivnosti upočasnila, konkurenčnost v letu 2005 upadla, je bil v okviru nacionalne kolektivne pogodbe za leto 2006 sprejet dogovor o 12,1-odstotnem povečanju zajamčene plače v zasebnem sektorju, kar odraža potrebo po dogovoru vseh socialnih partnerjev o bolj realni plačni politiki.

Na splošno je bila po ohlapnejši mešanici politik v zadnjem četrtletju 2005 bila mešanica politik za leto 2006 strožja in organi se zavedajo, da je v boju proti makroekonomskim neravnovesjem potrebna večja preudarnost.

Reforma odhodkov in davčna usklajenost

V poročilu za leto 2005 je opredeljeno, da je mora prednost imeti natančna strategija srednjeročnih izdatkov za okrepitev potenciala gospodarske rasti in pripravljenost na pristop k EU. Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Proračun za leto 2006 se osredotoča na trajno realno gospodarsko konvergenco in s preoblikovanjem odhodkov na izboljšano sposobnost črpanja skladov EU. Nadaljevale so se priprave za reformiranje pokojninskega sistema. Na področju reforme zdravstvenega sistema je bil zabeležen napredek. Izkazalo se je, da so bili davčni prihodki usklajeni s proračunskimi načrti za leto 2005. Zaradi močne rasti potrošnje, uvoza in plač je bil zabeležen večji prihodek od pobranega DDV, carin in prispevkov za socialno varnost. Neporavnane obveznosti vlade so se leta 2005 še naprej zmanjševale, v drugi polovici leta 2005 je bilo zabeleženih nekaj novih davčnih dolgov. Uspešna so bili poenostavljeni naslednji postopkiv, in sicer postopek prisilne izvršbe, centralizirana obravnava velikih davkoplačevalcev in načelna odprava novih dolgov.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Kakvost javnega financiranja se je poslabšala, saj so se proračunska sredstva za leto 2005, namenjena javnim naložbam, znižala za 1,7 % BDP, da bi tako deloma pokrili izdatke za porast plač v javnem sketorju, večje subvencije in za obnovo po poplavah. Romunija še ni vzpostavila natančnega srednjeročnega okvira izdatkov za novo dodelitev javne porabe za človeški kapital, infrastrukturo in upravno usposobljenost. Takšen okvir je potreben za vzpostavitev finančnega manevrskega prostora za stroške, ki so povezani s pristopom. Davčni dolgovi skupno ostajajo veliki, in sicer znašajo približno 8 % BDP, za zagotovitev javnofinančne vzdržnosti pa so potrebna dodatna prizadevanja na področju pobiranja davkov in usklajenost z davčnimi predpisi. Parlamet mora v celoti še sprejeti reforma pokojninskega sistema.

Na splošno posebega napredka pri reformi izdatkov ni bilo. Vendar pa vlada predvideva prestrukturiranja porabe, da bi pospešili potencial rasti. Pri spodbujanju davčne usklajenosti je viden napredek.

Privatizacija in prestrukturianje industrije

V poročilu za leto 2005 je navedeno, da je treba nadaljevati s programom privatizacije in neupočasnjenim izvajanjem stečajnih postopkov nedonosnih podjetij. Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Pomemben napredek je bil dosežen s sklenitvijo pogodbe o privatizaciji največje komercialne banke (BCR) po poštenem in transparentnem procesu. Privatizacija energetskega sektorja le počasi napreduje. Privatizirana sta bila dva proizvajalca električne energije. Od oktobra 2005 se je 18 glavnih podjetij iz portfolja Urada za ocenjevanje premoženjskega stanja (AVAS), v katerih je država večinski lastnik, privatiziralo ali pa so šla v stečaj. Cilji za zmanjševanje števila zaposlenih v preostalih podjetjih v lasti države in opustitev številnih manjših družb so bili uresničeni. Davčni organi so še naprej sistematično spremljali in izvajali davčna plačila podjetij in v večji meri ni prišlo do novega reprogramiranja dolgov.

Na splošno so se cene v energetskem sektorju še nadalje povečevale. Močnješa konkurenca na energetskem trgu že kaže pozitivni vpliv in transparentnost transakcij se je z vzpostavitvijo energetske borze za večje odjemalce še dodatno povečala. Prizadevanja za doslednejšo izterjave odprtih računov za energijo so se nadaljevala. V rudarstvu se je še nadalje zmanjševalo število zaposlenih, dodatni rudniki pa so prenehali obratovati. V železniškem prometu sta se zaradi prestrukturiranja in kontrolirane rasti plač izboljšala finančno poslovanje družbe na področju tovornega prometa in infrastruktura. Zaradi prestrukturiranja je nacionalni letaski prevoznik leta 2005 posloval s čistim dobičkom.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Privatizacija zadnje banke, katere večinski lastnik je država, načrtovana do konca leta 2005, ni bila izpeljana. Cilji, ki si jih je Romunija zastavila glede privatizacije oskrbe z električno energijo, proizvodnjo energije in pridobivanja plina, še niso v celoti uresničeni. Na področju privatizacije družb v obrambnem sektorju je viden le neznaten napredek. Skupno število družb, ki so v lasti države, se je od polovice leta 2005 z 1180 na začetku leta 2006 povečalo na 1233. Do preobrata je prišlo zaradi postopnega zmanjševanja števila družb v državni lasti zaradi spora med vlado in kupci o pogojih in obveznostih iz pogodbe o privatizaciji. Odprodaja pet velikih družb do zastavljenega roka, in sicer do konca marca, ni uspela. Manjšinjskega deleža Urada za ocenjevanje premoženjskega stanja v družbi ni bilo možno zadovoljivo zmanjšati. Več kot polovica družb iz portfolja Urada za ocenjevanje premoženjskega stanja AVAS ni primerna za privatizacijo. Na podlagi tega se Urad za ocenjevanje premoženjskega stanja zateka k zadnjim sredstvom, in sicer k likvidacijskim in stečajnim postopkov. Romunija je sklenila, da preloži predviden datum za sklenitev procesa privatizacije iz konca leta 2006 na konec leta 2007.

Da bi okrepili konkurenco na notranjem trgu, je treba zmanjšati razlike med cenami za plin mednarodnih in domačih ponudnikov. Prestrukturiranje toplotno energetskega sektorja je le postopno napredovalo, podjetja pa imajo velike težave zaradi visokih stroškov obratovanja proizvodnih naprav in se soočajo z neustreznimi distribucijskimi omrežji in slabimi plačilnimi navadami svojih strank. Za uresničitev zaveze za popolno uskladitev potrošniških in proizvodnjih cen za ogrevanje v letu 2007, je treba nadaljevati s prestrukturiranjem sektorja. V rudarskem sektorju je treba v okviru strukturnih prilagajanj odpraviti kopičenje dolgov in povečati donosnost. V železniškem prometu so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje negotovega finančnega stanja družbe za potniški promet. Na področju rudastva in železniškega prometa je treba odpraviti odpis dolgov iz državnega proračuna.

Na splošno se proces privatizacije počasi nadaljuje, zaostaja pa se z uresničevanjem ciljev vlade. Določena raven napredka je bila zabeležena v prestrukturiranju energetskega, rudarskega in transportnega sektorja. Potrebne se dodatne izboljšave, da bi dokončno odpravili trajne izgube in opiranje na neposredne in posredne sbvencije večjih delov sektorja.

Poslovno okolje

V poročilu za leto 2005 je opredeljeno, da je treba za delovanje pravosodnega sistema dodatno izboljšanti finančno disciplino in da je potreben bistven napredek. Od poročila, objavljenega oktobra 2005, je bil na naslednjih področjih zabeležen napredek.

Prizadevanja za omejitev kopičenja novih davčnih dolgov in dolgov v zvezi s socialno varnostjo so se nadaljevala, finančna disciplina se je na splošno okrepila, ker se je izogibalo reprogramiranju dolgov in odpisu dolgov. To prispeva k ustvarjanju enakih pogojev za poslovno okolje. Viden je bistven napredek na področju delovanja pravosodja (Glej tudi Poglavje 24 – Pravosodje in notranje zadeve) . Omembe vreden napredek je bil zabeležen pri uporabi stečajnih ali drugih likvidacijskih postopkov, da bi nedonosnim podjetjem olajšali umik s trga. Leta 2005 se je delež primerov, rešenih s stečajnim postopkom, nadalje večal. Skupno število rešenih primerov se je le postopno povečevalo. Število zaključenih likvidacijski postopkov se je bistveno povečalo, število primerov, rešenih v obdobju šest mesecev do dveh let od njihove uvedbe, je nekoliko naraslo. Aprila 2006 je bil spremenjen Zakon o stečaju z namenom poenostavitve postopkov ter za izboljšanje učinkovitega varstva upnikov.

Vendar pa je treba nekatera vprašanja še rešiti.

Dodatno je treba okrepiti finančno disciplino. Podjetja, ki so v lasti in pod nadzorom države, še vedno zamujajo s plačili. Stečajni okvir in zaščita upnika sta še vedno pomanjkljiva, zlasti zaradi razmeroma dolgotrajnih stečajnih postopkov in majhne možnosti, da si podjetja po stečaju opomorejo. To pa onemogoča učinkovito izvajanje nedavno spremenjenega stečajnega okvira.

Na splošno je napredek viden v izboljšanju finančne discipline in omeniti velja napredek v stečajnih postopkih, kljub pomanjkljivemu stečajnemu okviru in nadaljnjemu kopičenju novih dolgov. Razmere na trgu delovne sile so se izboljšale le do določene mere, stopnja brezposelnosti je relativno stabilna in sicer leta 2005 7,7 %, vendar pa sta se povečala brezposelnost mladih (leta 2005 23,8 %) in dolgoročna brezposelnost (leta 2005 4,4 %), ki se še nadalje povečujeta.

3.1. Splošna ocena

Romunija ima delujoče tržno gospodarstvo. Če bo Romunija dosledno izvajala svoj program prestrukturiranja, bo v bližnji prihodnosti lahko v celoti izpolnila ekonomska merila. Romunija v veliki meri ohranja makroekonomsko stabilnost in napreduje na področju izvajanja strukturnih reform.

Od poročila, objavljenega oktobra 2005, Romunija še naprej napreduje. Sprejela je ustreznješe davčne, monetarne in plačne politike. Davčni predpisi se upoštevajo, bolje se je izvajala finančna disciplina podjetij, izboljšal se je stečajni okvir. V energetskem, rudarskem in transportnem sektorju se prestrukturiranje nadaljuje.

Vendar pa je napredek potreben na področju refprme javne porabe, okrepiti je treba davčne prihodke. Za temeljite strukturne reforme je še zlasti treba nadaljevati s prestrukturiranjem energetskega, rudarskega in transportnega sektorja, potreben pa je tudi napredek v izvajanju programa za privatizacijo. Dolgovi pa se še naprej kopičijo, stečajni okvir je še vedno pomanjkljiv.

4. OBVEZNOSTI IN ZAHTEVE IZ PRISTOPNIH POGAJANJ

Uvod

V poročilih, ki jih je Komisija objavila oktobra 2005, je poudarila, da je Romunija do sedaj bistevo uskladila svojo zakonodajo s pravnim redom Skupnosti .

Glede večine poglavij pravnega reda Skupnosti Romunija izpolnjuje pogoje za pristop ali pa si prizadeva za rešitev zadnjih nerešenih vprašanj do pristopa. Na splošno Romunija že izpolnjuje zahteve za pristop v zvezi s poglaviji prometa, energetike, statistike, eknomske in monetarne unije, malih in srednih pdjetij, znanosti in raziskav, izobraževanja in usposabljanja, telekomunikacij, varstva potrošnikov, zunanjih odnosov, skupne zunanje in varnosten politike in proračunskih določb EU. V zvezi s temi poglavji je Romunija dovolj dobro pripravljena za nemoteno vključitev v EU. Ta sklepna ugotovitev še velja. Poleg tega je Romunija še naprej napredovala, na primer na področjih zunanjih odnosov in razvoja. Zato v nadaljevanju ti poglavji nista ocenjeni, razen poglavja v zvezi z izobraževanjem in uposabljanjem, ki ju je treba še dodatno izboljšati.

Glede izpolnjevanja zahtev iz ostalih poglavij si mora Romunija bolj prizadevati za rešitev nekaterih vprašanj, v nekaterih primerih pa se od Romunije zahteva takojšnje in odločno ukrepanje, da jih bo rešila do pristopa. Ta vprašanja so ponovno ocenjena v nadaljevanju v okviru zadevnih poglavij.

V tem oddelku je pregled vseh ostalih vprašanj, ki jih mora Romunija rešiti, da bo do pristopa pripravljena za izvajanje pravnega reda Skupnosti.

4.1. Poglavja pravnega reda Skupnosti

4.1.1. Poglavje 1: Prosti pretok blaga

Kar zadeva horizontalne in postopokovne ukrepe je romunski organ za standardizacijo (ASRO) postal član Evropskega organa za standardizacijo (CEN) in Evropskega odbora za standardizacijo v elektrotehniki (CENELEC). Oktobra 2005 je romunski organ za akreditacijo (RENAR) pridobil status podpisnika večstranskega sporazuma o evropskem sodelovanju za akreditacijo na področju laboratorijev za preskušanje.

Organ za akreditacijo (RENAR) si še ni pridobil statusa za izvajanje sistemov vodenja kakovosti in certifikacijskih organov za proizvode. Upravna usposobljenost organa RENAR se mora z namenom zagotavljanja uporabe akreditacije standardov EU temeljito izboljšati. Na tem področju je treba prizadevanja za izboljšave pospešiti.

Kar zadeva predpise na podlagi smernic po starem pristopu je izvajanje pravnega reda Skupnosti na področju dobre laboratorijske prakse že zelo napredovalo. Začele so se tudi že priprave za pregled dovoljenj za prometa s farmacevtskimi proizvodi za uporabo v humani medicini, ki se bodo zaključile do konca leta 2006.

Vendar pa so predpisi o varni hrani in pridelovanju GSO še naprej zaskrbljujoči. Zakonodaja o živilih še ni popolnoma usklajena s pravnim redom Skupnosti na številnih pomembnih podoročjih, in sicer glede aditivov, arom, snovi, ki pridejo v stik s hrano, prehranskih dopolnil in hrane za posebne prehranske namene, uradnega nadzora, ionizirajočih sevanj, mineralnih vod in GSO.

Za živila, ki so proizvedena iz GSO v državi ali uvoženih GSO, ni uradnega nadzora. Zahteve za označevanje in sledljivost še niso v celoti izpolnjene, postopke vzorčenja in analizne metode je treba izboljšati, laboratorije pa je treba akreditirati. Za dobro laboratorijsko prakso je še treba imenovati organ za spremljanje. Področji kozmetike in gnojil je treba uskladiti v celoti. Da kmetje po pristopu ne bodo več uporabljali prepovedanih genetsko spremenjenih semen, je treba sprejeti in izvajat iakcijski načrt s posebnimi ukrepi. Da bi do pristopa v celoti zagotovili sledljivost, označevanje in kontrolo proizvodov predelane hrane, ki vsebujejo GSO, je treba prizadevanja bistveno pospešiti.

V smislu splošne reforme sistema javnih naročil je bil aprila 2006 v skladu s predpisi EU sprejet jasen in obsežen enoten Zakon o javnem naročanju, ki bo začel veljati junija 2006. Sekundarna zakonodaja je v pripravi. Na področju elektronskega javnega naročanja je zabeležen pozitiven razvoj. Nov nacionalni organ za javno naročanje dobro deluje in ima ustrezno usposobljeno osebje. Sistem pravnih sredstev se je izboljšal, vendar je treba počakati z oceno, ali je svet, pristojen za pregled, v praksi dorasel svoji nalogi.

Začeti je treba z izvajanjem sekundarne zakonodaje. Dodatne izboljšave so potrebne, da bi okrepili osveščenost o novem zakonodajnem okviru. Romunija še ni uvedla evidence s sistemom preverjanja pred podelitvijo pogodbe v okviru javnih naročil . Na splošno priprave na tem področju potekajo dobro.

Sklepna ugotovitev

Na področju javnih naročil je Romunija bistveno napredovala in sedaj na splošno na tem področju izpolnjuje obveznosti in zahteve iz pristopnih pogajanj. Priprave so v teku in odprta vprašanja bodo rešena do pristopa, če se bodo priprave nadaljevale z istim ritmom.

Napredek je zabeležen v zvezi s horizontalnimi in postopkovnimi ukrepi in zakonodaje starega pristopa . Vendar pa so sedaj na teh področjih potrebna dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi do pristopa dokončno odpravili pomanjkljivosti. Zlasti je treba izboljšati upravno usposobljenost, zlasti na področju akreditacije. Romunija mora takoj ukrepati, da bi zaključila prenos zakonodaje o živilih in izboljšala upravno usposobljenost za nadzor pridelovanja, proizvodnje in trženja GSO, kar je zaskrbljujoče. Zlasti je sedaj potreben akcijski načrt s posebnimi korektivnimi ukrepi, da bo Romunija na teh področjih pravočasno pripravljena na pristop.

4.1.2. Poglavje 2: Prosto gibanje oseb

Na področju državljanskih pravic ni zabeležen poseben napredek.

Prenos novega pravnega reda o pravici državljanov Unije in njihovi družinskih članov, da se da se prosto gibljejo in prebivajo na ozemlju držav članic, še ni dokončan. Volilno pravico je treba še uskladiti s pravnim redom Skupnosti. Spremeniti je treba predpise, da bi državljanov EU iz drugih nacionalnih držav zagotovili enake pogoje za dostop do izobraževanja in šolnine kot romunskim državljanom. Na tem področju je treba pospešiti priprave.

Sklepna ugotovitev

Na področju državljanskih pravic so potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje za uskladitev predpisov o volilni pravici in dostopu do izobraževanja.

4.1.3. Poglavje 3: Svoboda opravljanja storitev

Da bi odpravili ovire na področju ustanavljanja in svobode opravljanja storitev je treba spremeniti številne zakone in odločbe na nacionalni in lokalni ravni. Odpravljajo se pravne in upravne omejitve.

Pričakujejo se dodatna prilagajanja postopkov za odobritev in izdajo pooblastil fizičnim in pravnim osebam za začasno poslovanje, ne glede na sektor. treba se je izogibati sprejetju zakonov in upravnih postopkov, ki predvidevajo neupravičene omejitve, npr. za odprtje lekarn. Na tem področju je treba pospešiti priprave.

V bančnem sektorju je stanje zaskrbljujoče, saj se nova direktiva, ki predvideva strožje kapitalske zahteve, ne izvaja. Za izvajanje je treba zagotoviti dovolj časa, da bi bankam in investicijskim družbam omogočili, da nadaljujejo s potrebnimi prilagoditvami. Pri izvajanju predpisov je pomembna uskladitev med nacionalno banko in nadzornim organom za trg vrednostnih papirjev, saj je le tako možen usklajen nadzor bank in investicijskih družb. Priprave na tem področju je treba pospešiti.

Kar zadeva sektor zavarovalništva je Komisija za nadzor zavarovalnic sprejela številne praavne akte, z namenom učunkovitejšega izvajanja in boljšega nadzora nad zavarovalnicami. Poleg tega je bil sprejet nov akcijski načrt s posebnimi ukrepi za izvajanje obveznega avtomobilskega zavarovanja. Informacijski center je opremljen z učinkovito opremo IT. Zbirke podatkov se redno posodablja in vanje vnaša popravljene podatke, tako da se lahko prepreči kršitve obveznega avtomobilskega zavarovanja. Uvedene so kampanje za osveščanje javnosti, pogosteje pa se izvajajo policijske kontrole.

Vendar pa je treba akcijski načrt o avtomobilskem zavarovanju še izvesti. Večji del za to potrebnih institucij še ne deluje v celoti. Odškodninski organ še nima niti ustreznih prostorov niti finančnih sredstev. Informacijski center nima dovolj osebja za obravnavo povpraševanja. Poleg tega je treba še naprej krepiti finančno zmogljivost jamstvenega sklada. Zagotoviti je treba finančno neodvisnost nacionalne agencije za avtomobilsko zavarovanje. Predpisi o avtomobilskem zavarovanju se ne izvajajo v zadostni meri. Obstaja tveganje, da Romunija ne bo sposobna pravočasno podpisati večstranskega sporazuma in Komisija do konca decembra 2006 ne bo mogla sprejeti sklepa o odpravi mejnih kontrol glede potrdil o zavarovanju. Upravne strukture še ne delujejo popolnoma in jih je treba okrepiti. Priprave na področju zavarovanja je treba znatno pospešiti.

Izboljšalo se je izvajanje predpisov o varstvu osebnih podatkov , upravne strukture pa so se bistveno okrepile (Glej tudi Poglavje 24 – Pravosodje in notranje zadeve) .

Sklepna ugotovitev

Na področju varstva osebnih podatkov je zabeležen bistven napredek Na splošno Romunija na tem področju sedaj izpolnjuje obveznosti in zahteve iz pristopnih pogajanj.

V bančnem sektorju se je položaj poslabšal, zato so sedaj za prenos novih kapitalskih zahtev in za zagotovitev enotne uporabe teh zahtev ter za usklajen nadzor nad bankami in investicijskimi družbami potrebna dodatna prizadevanja.

Na področju uveljavljanja pravice od ustanavljanja in svobode opravljanja nefinančnih storitev in v zavarovalniškem sektorju je viden napredek. Vendar pa so sedaj na teh področjih potrebna dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi do pristopa pravočasno odpravili pomanjkljivosti. Zlasti je treba pospešiti prizadevanja za odpravo omejitev v zvezi z uveljavljanjem pravice do ustanavljanja in opravljanja storitev. Dodatno je še treba izboljšati izvajanje predpisov o zavarovanju motronih vozil. Za zaključek priprav na pristop EU morajo biti nemudoma vzpostavljene potrebne institucije ali morajo popolnoma delovati.

4.1.4. Poglavje 4: Prosti pretok kapitala

V zvezi z bojem proti pranju denarja se organi, pristojni za prijavo, vedno bolj zavedajo svoje obveznosti prijave, tako da je glede prijav sumljivih transakcij zabeležen znaten napredek. Poleg tega se uporablja učinkovitejši sistem za nadzor institucij, kot so denimo igralnice in menjalnice, ki so zavezane k poročanju o sumljivih transakcijah.

Nekatere predpise o izvajanju spremenjenega zakona za boj proti pranju denarja, npr. v zvezi z institucijami, ki so zavezane k poročanju in nimajo nadzornega organa, je še treba sprejeti. Revidirana priporočila Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma še niso bila usklajena. Poročanje s strani zasebnih subjektov, ki ne delujejo v bančnem sektorju in na trgu z vrednostnimi papirji, kot so nepremičninski posredniki, igralnice, kjer zlasti lahko prihaja do pranja denarja, ostaja nezadostno. V nekaterih ustanovah, kot so denimo notariati, glede obveznosti poročanja še vedno prihaja do nesporazumov. Enota za finančni nadzor nadzoruje subjekte, zavezane k poročanju, le v nekaterih sektorjih. Poleg tega se enota za finančni nadzor sooča z upravnimi težavami in težavami z vodstvom, kar vpliva na njeno delovanje. Enota potrebuje dodatna sredstva in strokovanjake, zlasti finančne analitike. Subjekti, ki sodejujejo pri izvajanju predpisov morajo med seboj in z drugimi državami učinkoviteje sodelovati.

Učinkovit boj proti pranju denarja ovirajo težave z organi pregona (Glej Poglavje 24 – Pravosodje in notranje zadeve) .

Sklepna ugotovitev

Na področju boja proti pranju denarja je viden določen anpredek. Vendar pa je glede učinkovitega izvajanja in uporabe, zlasti na področjih ozaveščanja, prijavljanja sumljivih transakcij in nadzornih dejavnosti. Na tem področju so sedaj dejansko potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi še pred pristopom pravočasno odpravili pomanjkljivosti.

4.1.5. Poglavje 5: Pravo družb

Sedaj se na področju varstva intelektualne lastnine in pravic industrijske lastnine izvaja nacionalna strategija, in s tem povezan akcijski načrt, ki sta bila sprejeta septembra 2005, s ciljem izboljšanja upravnih struktur in uveljavljanja. Nova zakonodaja v zvezi s kršenjem pravic industrijske lastnine predvideva uradno preiskavo in pregon kaznivih dejanj, za kateri je pristojen poseben oddelek urada državnega tožilstva. Okrepljena je bila vloga urada državnega tožilstva kot centraliziranega usklajevalnega organa. Izboljšali so se izmenjava informacij, usklajevanje in sodelovanje med vsemi institucijami in organi pregona. Za ozaveščanje javnosti in za nadaljnje usposabljanje osebja so bili sprejeti ustrezni ukrepi. Veliko prizadevanj je bilo vloženih v izboljšanje komunikacije med institucijami.

Vendar pa je na področju patentiranja biotehnoloških izumov potrebno zaključiti usklajevanje. Prav tako je treba pred pristopom zagotoviti ustrezne priprave za obdelavo zahtevkov za pridobitev dodatnih varstvenih certifikatov. Še naprej je treba izvajati informacijske kampanje. Nadaljevati je treba dosedanja prizadevanja. Še naprej je treba razvijati komunikacijo med institucijami in organizacijami imetnikov pravic. Kršitve pravic intelektualne lastnine še naprej ostajajo zaskrbljujoče in so težke obvladjive. Ni evidence o vidnih in dejanskih rezultatih. Potrebne se nadaljenje pojasnitve glede kolektivnih organizacij. Pospešiti je treba splošne priprave na področju varstva intelektualne lastnine in pravic industrijske lastnine, vključno z uveljavljanjem teh pravic.

Sklepna ugotovitev

Na področju varstva intelektualne lastnine in pravic industrijske lastnine je viden bistven napredek. Vendar pa so sedaj na tem področju potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi do pristopa pravočasno odpravili pomanjkljivosti.

4.1.6. Poglavje 6: Konkurenčna politika

Kar zadeva izvajanje zakonov s področja državne pomoči, se je kakovost ocen in analiz državnih pomoči, ki jih izvaja Svet za konkurenco, zelo izboljšala. Bistven napredek je viden glede upoštevanja predpisov, ki zagotavljajo državno pomoč in glede nadzora organov s strani Sveta za konkurenco, ki je uvedel uradno preiskavo in nadaljeval s svojimi prizadevanji za zagotovitev večje usklajenosti z obveznostjo predhodne priglasitve. To zadeva številne primere pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter ukrepe za pomoč, zlasti v zvezi s privatizacijo podjetij.

Mehanizem za predhodno svetovanje, v okviru katerega Komisija pred dokončnim sprejetjem odločbe nudi tehnično svetovanje, se je izkazal za uspešnega. Medministrska delovna skupina, ki obravnava vprašanja državne pomoči in medministrska projektna skupina na visoki ravni podpirata delo Sveta za konkurenco tako, da uradno obvešča o vseh načrtih državne pomoči vseh ministrstev. Svet za konkurenco je začel izvajati svoje sklepe, da bi povrnil nezakonito dodeljeno pomoč.

Glede državne pomoči jeklarski industriji pa romunski organi v zvezi z izvajanjem nacionalnega programa za prestrukturiranje jeklarske industrije še naprej tesno sodelujejo s Komisijo. Po oktobru 2005 romunski organ za konkurenco jeklarnam iz nacionalnega programa za prestrukturiranje ni odobril nobene pomoči. Kljub temu pa je treba pospešiti izvajanje izpolnjevanja pogojev in zahtev za preoblikovanje kot tudi povračilo pomoči, ki je bila jeklarskim družbam dodeljena neustrezno, in sicer izven okvira programa za prestrukturiranje ( Glej tudi Poglavje 15 – Industrijska politika ).

Potrebna so dodatna prizadevanja za zagotovitev, da se predhodno uradno obveščanje o vseh novih ukrepih pomoči v zvezi s primeri prestrukturiranja, odložitvijo plačila ali ukrepi, povezani s privatizacijo, izvaja v skladu s potrebnimi standardi. Sprejeti pa je treba dodatne ukrepe za okrepitev discipline organov, ki zagotavljajo državno pomoč. Poleg tega je treba izboljšati sodelovanje med organi za dodelitev državne pomoči, kot sta denimo Ministrstvo za javne finance in organ za privatizacijo (AVAS) ter Svet za konkurenco. Poleg tega so se pojavili nekateri težavni primeri, v katerih družbe brez nove državne pomoči niso bile sposobne ohraniti svoje proizvodne storilnosti in delovno silo.

Sklepna ugotovitev

Na področju izvajanja državne pomoči je zabeležen viden napredek. Vendar pa so sedaj na tem področju potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi do pristopa pravočasno odpravili pomanjkljivosti. Zlasti je treba nadaljevati s prizadevanji, da bi pravočasno zaključili ocene glavnih obstoječih državnih pomoči Za zagotavljanje pomoči je treba zagotoviti zanesljive prehodne kontrole shem državne pomoči s strani Sveta za konkurenco.

„Začasni mehanizem“ za državno pomoč predvideva ukrepe pomoči, namenjene državi pristopnici, ki se po pridružitvi še naprej uporabljajo kot obstoječa pomoč v smislu člena 88(1). V zvezi s tem mehanizmom je v Prilogi V k Pogodbi o pristopu navedeno, da „se v zvezi z Romunijo odstavek 1(c) uporablja le za ukrepe pomoči, ki jih romunski organ za spremljanje državne pomoči oceni po datumu, ki ga določi Komisija na podlagi neprekinjenega spremljanja izvajanja obveznosti Romunije, določenih v okviru pridružitvenih pogajanj, in do katerega je stanje državnih pomoči pred pristopom zadovoljivo.“ Spremljanje Komisije in prizadevanja romunskih organov kažejo, da je bila sedaj takšna raven dosežena in da bo zato Komisija od maja 2006 naprej uporabljala odstavek 1(c) Priloge V k Pogodbi o pristopu.

4.1.7. Poglavje 7: Kmetijstvo

Horizontalna vprašanja

Dve plačilni agenciji imata sedaj na voljo obsežen institucionalni okvir, njuna splošna upravna usposobljenost pa se je okrepila, in sicer je bilo konec marca zaposlenih 3 600 oseb, osebje, ki je pristojno za upravljanje s skladi EU za razvoj podeželja prejema višje plače, na voljo so pisarne, ki se jih začenja opremljati z napravami IT. Določene so bile tudi vloga in naloge plačilnih agencij.

Še vedno pa obstajajo velike pomanjkljivosti; prostori za pisarne niso ustrezni, oprema je pomanjkljiva kot tudi je treba vzpostaviti postopke in sisteme IT. Poleg tega Romunija namerava zaposliti 1 400 oseb. Osebje je treba še pred pristopom ustrezno usposobiti, da bodo svoje naloge izvajali pravilno. Zaskrbljujoči sta upravna usposobljenost in infrastruktura plačilnih agencij, ki ju je treba nemudoma okrepiti.

Izvirni glavni načrt za vzpostavitev Integriranega sistema za upravo in nadzor (ISUN) je bil posodobljen, da bi upoštevali zaostanek pri izvajanju. Na voljo so določena proračunska sredstva, zaposlovanje osebja se še naprej izvaja. Kmetijski register in ustrezne zbirke podatkov so v izdelavi, v zbirko podatkov pa je bilo vnesenih podatkov o približno 75 % vseh registriranih kmetov.

Sistem za identifikacijo kmetijskih parcel še ni dokončan. Čeprav so na voljo vsi zračni posnetki, za 36 % dežele pa uporabnih ortofotografij še ni na voljo, katerih digitalizacija je zaključena in sicer le za 40 % ortofotografij. Delo za vzpostavitev povezave med kmeti in sklopi sistema za identifikacijo kmetijskih parcel se je šele dobro začelo. Te povezave so potrebne, da bi kmetom priskrbeli slikovno gradivo, na katerem so vidne meje referenčnih parcel, njihova identifikacijska številka in njihovo območje. To predstavlja velik obseg dela, zlasti v zvezi z velikim številom pričakovanih upravičencev. Številne postopke in priročnike je še treba izdelati, kar velja tudi za izvajanje dobre kmetijske in okoljske prakse ter opredelitev zapostavljenih območij. Nemudoma je treba pospešiti nabavo strojne opreme in razvoj programske opreme za Integrirani sistem za upravo in nadzor. Sistema ISUN/SIKP do pristopa ne bosta delovala v celoti zaradi sedanje hitrosti napredka.

Še naprej se usklajuje zakonodaja o trgovinskih mehanizmih. Potrebna je uvedba poenostavljene različice izvoznih in uvoznih certifikatov z določene kmetijske proizvode. Ustanovljen je bil ustrezen organ, postopkek zaposlovanja pa je v teku. Marca 2006 je plačilna agencija prevzela odgovornost za izdajo uvoznih in izvoznih dovoljenj. Z nacionalnim organom za veterino in varno hrano je bil podpisana protokol o sodelovanju.

Vendar pa sodelovanje med glavnimi akterji na področju trgovinskih mehanizmov ostaja šibko. To velja za organe, pristojne za izvozna in uvozna dovoljenja kot tudi za izplačila povračil, carinske službe, organe, pristojne za naknadno upravno preverjanje in nacionalni organ za veterinarstvo in varno hrano. Plačilna agencija še ni prevzela odgovornosti za trgovinske mehanizme. Pospešiti je treba priprave na področju trgovinskih mehanizmov.

Glede politike kakovosti ni bistvenega napredka. Priprave na tem področju bi bilo treba pospešiti.

Skupne ureditve trga (STU)

Glede skupnih ureditev trga je napredek viden v večini sektorjev, čeprav je še treba vzpostaviti učinkovite in upravne strukture za izvajanje teh tržnih ureditev. Poleg tega je potrebno dodatno osebje ter tudi ustrezno usposabljanje in jasna opredelitev postopkov za različne institucije, ki imajo opravka s tržnimi sektorji.

V okviru plačilne agencije je bil ustanovljen je bil oddelek za tržne intervencije poljščin , vendar še nima dovolj osebja. Oblikovan je bil sistem za poročanje o cenah, ki se ravnokar uvaja.

Na področju sladkorja ni posebnih sprememb. Agencija ima še vedno premalo osebja, ki bi se ukvarjalo s tem vprašanjem.

Na področju sadja in zelenjave je bil zabeležen napredek glede izvajanja nadzora kakovosti sadja in zelenjave ter tržnih standardov. Prav tako je napredek zabeležen v zvezi z upravno strukturo, ki je pristojna za priznavanje proizvajalcev.

Izboljšala se je registracija trgovcev, ustrezna zbirka podatkov se posodablja enkrat mesečno, začenja se evidenca cen po kmetijah. Nazorni organ ima še naprej premalo osebja, posodobiti je treba naprave za inšpekcijo, izdelava ocene tveganja za inšpekcijske sisteme je v začetni fazi.

Sprejeti so bili novi predpisi za uvedbo tržnih intervencijskih mehanizmov za vino in izdelke iz vina. Register vin je še treba uskladiti sistemom IACS.

Zakonodajni okvir za mlečni sektor je bil sprejet in institucionalna struktura za upravljanje s sistemom kvot vzpostavljena, kot nadzorni organ nacionalnega sveta za mleko je bil v sedmih regionalnih uradih ustanovljen tudi oddelek za mleko.

Vendar pa te strukture mlečnega sektorja še ne delujejo. Dodatne izboljšave so potrebne v zvezi z osebjem, opremo in jasno razdelitvijo nalog tem organom in plačilni agencij za zagotovitev, da bo sistem do pristopa popolnoma deloval. Odobritev mlekarn (kupci mleka) in središča za zbiranje mleka je še treba prenesti v praksi. Glede predpisov o posamezni dodelitvi kvot za mleko, zlasti neposrednih prodajnih kvotah ter glede priprave načrta za ustanovitev nacionalnega referenčnega laboratorija ni zabeleženega napredka.

Glede govedine , ovčjega mesa in svinjine so bili predpisi nadalje usklajeni s pravnim redom Skupnosti. Upravna usposobljenost za uvedbo uvrščanja trupov in za sistem javljanja cen je sicer že vzpostavljena, vendar pa še ni popolna. Usposobiti je treba inšpektorje in osebje za uvrščanje trupov ter jim podeliti dovoljenje za opravjanje teh nalog.. Na tem področju je treba priprave pospešiti. Za oblikovanje sistema o obveščanju trženja so že na voljo finančna sredstva.

Tržni standardi v povezavi z uvrščanjem glede na težo in označevanje jajc in perutnine so sprejeti in se izvajajo. Upravna usposobljenost zadevnega oddelka plačilne agencije je šibka.

Na splošno je treba priprave na področju skupnih tržnih ureditev bistveno pospešiti, zlasti v zvezi z upravno usposobljenostjo.

Veterinarska vprašanja

V zvezi s TSE (transmisivna spongiformna encefalopatija) in stranskimi proizvodi živali je napredek viden le do določene mere.

Izvajanje prepovedi krme v družbah, ki imajo svoje lastne naprave za predelavo ni zagotovljeno (meso in kostna moka še nista uničena). Še vedno ni zagotovljenih ustreznih odlagališč in kafilerij ter odlagališč za obdelavo nevarnih živalskih odpadkov. Glede na strategijo za prestrukturiranje in razvoj nacionalnega sistema za stranske proizvode živali za leto 2005 je bilo objavljenih osem razpisov, ki naj bi pokrivali celotno ozemlje Romunije. Izbrane družbe bodo pooblaščene za razvoj postopka za zbiranje nevarnih odpadkov ter tudi obvezane zgraditi in opremiti kafilerije, da bodo lahko popolnoma obratovale do konca leta 2006. Zelo zaskrbljujoče je obratovanje teh odlagališč. Meso in kostno moko je treba uničiti in sežgati.

Kar zadeva vzpostavitev veterinarskega nadzornega sistema na notranjem trgu , je napredek zabeležen na področju identifikacije in registracije ter premika živali, ustrezna zbirka podatkov pa je vzpostavljena. Glede veterinarskih pregledov uvoženih živali iz tretjih držav in uvoznih predpisov so bili razpisi za vseh sedem mejnih kontrolnih točkah uspešno zaključeni in začela se je gradnja.

Vezi med upravljavcem in nacionalnim organom za veterino in varno hrano(NSVFSA) še niso dovolj utrjene za zagotovitev, da nacionalni organ za veterino in varno hrano kot pristojen organ zagotovi učinkovito upravljanje sistema. Zato je treba upravno usposobljenost oddelka za identifikacijo živali bistveno okrepiti, saj je le eno delovno mesto do sedmih zasedeno. Še pred pristopom morajo biti mejne kontrolne točke dokončno opremljene, da se osebje lahko usposobi in seznani z uporabo opreme in postopkov. Na tem področju je treba priprave pospešiti.

Pravni red Skupnosti v zvezi z nadzorom nad boleznimi živali je bil prenesen in se izvaja. Nacionalna strategija za izkoreninjenje klasične prašičje kuge, ki od januarja 2006 prepoveduje preventivno cepljenje, je bila sprejeta in je v postopku revizije. Sprejet je bil nacionalni načrt za nadzor nad boleznijo. Na voljo so tudi sredstva za izplačila povračil kmetom.

Načrt je treba razširiti, da bi vanj zajeli cepljenje divjih svinj, nujno cepljenje nekaterih domačih svinj s marker cepivom in vanj vključiti tudi načrt za nadzor in ukrepanje v izrednih primerih. Strožji pregledi prepovedi cepljenja se še ne izvajajo. Na tem področju je treba prizadevanja za izboljšave pospešiti.

Številni pregledi ob uvozu kopitarjev se izvajajo v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi. Na tem področju je treba pospešiti priprave.

Na področju javnega zdravja se izvaja posodobitev programa za podjetja, ki predelujejo živila. Število neustreznih podjetij, ki nima načrta za posodobitev, se je bistveno zmanjšalo. To je znak za dober napredek, sedanjo hitrost posodabljanja pa je treba ohraniti. Pospešiti je treba priprave za izboljšanje upravljanja in zbiranja ter in obdelave neustreznega surovega mleka. Predpise o neposrednih prodajah je treba dokončno oblikovati.

Nacionalni organ za veterino in varno hrano je ustrezno ukrepal za uvedbo različnih elementov, ki so potrebni za sistem pregledov za zaščito živali . Pravni red Skupnosti se postopoma izvaja.

Upravna usposobljenost nacionalne agencije za razmnoževanje živali na področju zootehnike se ni izboljšala. Na tem področju je treba prizadevanja za izboljšave pospešiti.

Nadzorni sistem za prehrano živali je treba dodatno izboljšati, da bi izpolnili varnostne zahteve glede hrane in krme. Priprave na tem področju je treba pospešiti.

Sklepna ugotovitev

Na področju zaščite živali je viden napredek. Na splošno Romunija na tem področju sedaj izpolnjuje obveznosti in zahteve iz pristopnih pogajanj.

Napredek je zabeležen na področjih tržnih mehanizmov , skupnih tržnih ureditev in v trgovini z živimi živalmi in živalskimi proizvodi , živinoreje in prehrane živali . Bistven napredek je zabeležen na veterinarskem nadzornem sistemu na notranjem trgu v zvezi z identifikacijo, registracijo in premikom živali, nadzor nad boleznimi živali ter na področju javnega zdravja s posodabljanjem podjetij. Glede politike kakovosti ni bistvenega napredka. Na teh področjih so sedaj dejansko potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi še pred pristopom pravočasno odpravili pomanjkljivosti.

V zadnjih mesecih je napredek viden na področjih plačilnih agencij in integriranega sistema za upravo in nadzor (IACS) , vendar pa se zastavlja resno vprašanje, ali bodo plačilne agencije in IACS/LPIS do datuma pristopa že delovale. Na področjjih TSE (transmisivna spongiformna encefalopatija) in stranskih proizvodov živali je zabeležen le določen napredek in področji predstavljata resne razloge za skrb. Romunija mora sedaj nemudoma in odločno ukrepati, da bo do datuma pristopa pripravljena za članstvo v EU.

4.1.8. Poglavje 8: Ribištvo

Na področju upravljanja virov in ladjevja ter inšpekcije in nadzora se je okrepila upravna usposobljenost Nacionalne agencije za ribištvo in ribogojstvo. Sistem za spremljanje ribiških plovil deluje od februarja 2006, nameščenea pa je bila ustrezna oprema za spremljanje. Romunija je vzpostavila register ribolovne flote, vključno z vsemi ribiškimi plovili, ustrezna zbirka podatkov pa že deluje.

Da bi preskusili delovanje registra, so bili podatki poslani v register ribolovne flote Skupnosti, vendar niso bili v pravem formatu. To prav tako velja za sistem registracije ulova, v katerega še niso bili vneseni podatki v elkektronski obliki iz ladijskega denevnika, deklaracij o iztovarjanju in potrdil o prodaji, tako da zaradi tega navzkrižne kontrole niso možne. Na splošno priprave na področju upravljanja virov in ladjevja ter inšpekcije in nadzora dobro potekajo.

Upravna in izvedbena usposobljenost nacionalne agencije za ribištvo in ribogojstvo za upravljanje z strukturnimi ukrepi sta se okrepili. Potrebno je razjasniti številne pristojnosti glede upravljanja s strukturnimi skladi, zlasti da nacionalno družbo za gospodarjenje z ribolovnimi viri pri upravljanju s skladi Skupnosti ne bi imela vloge posredniškega organa. Pripprave je treba pospešiti.

Kar zadeva tržno politiko je Nacionalna agencija za ribištvo in ribogojstvo odobrila 44 organizacij proizvajalcev. Za morski ribolov in ribolov v celinskih vodah so bile vzpostavljene pristajalne točke in središča za takojšnjo prodajo. Nadaljevati je treba priprave, zlasti glede prenosa podatkov in zapisa podatkov v elektronski obliki.

Sklepna ugotovitev

Na področju upravljanja virov in ladjevja ter inšpekcije in nadzora ter tržne politike je zabeležen bistven napredek. Na splošno Romunija na tem področju sedaj izpolnjuje zaveze in zahteve iz pristopnih pogajanj. Priprave so v teku in odprta vprašanja, kot denimo sistem za registracijo ulova, bodo rešena do pristopa, če se bodo priprave nadaljevale z istim ritmom.

Na področju strukturnih ukrepov je viden napredek. Vendar pa so sedaj potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi Nacionalni družbi za gospodarjenje z ribolovnimi viri ne dodelili naloge upravljanja s strukturnimi skladi Skupnosti.

4.1.9. Poglavje 10: Obdavčenje

Glede DDV in neposrednega obdavčenja je treba predpise na področju davka na dohodek pravnih oseb in davka na dohodek fizičnih oseb kot tudi DDV še sprejeti. Pripprave je treba pospešiti.

Na področju upravnega sodelovanja in vzajemne pomoči se je splošna upravna usposobljenost neznatno izboljšala, zlasti na področju DDV. Za večjo stabilnost davčne stopnje, ki se raste, čeprav počasi, so bili sprejeti številni ukrepi.

Obseg pobranega davka v Romuniji je na splošno izjemno majhen in v zvezi s tem je potrebno takojšnje ukrepanje. Zmogljivost kontrole uprave ostaja šibka, zlasti glede trošarin na alkoholne proizvode. Romunija mora na splošno reformirati davčno upravo in pobiranje davkov, da bi zagotovila celovitost, preprečila navzkrižje interesov in režila vprašanje pomanjkanja virov. Polege tega so nujno potrebni ukrepi za dosledno upoštevanje davčnih predpisov in učinkovito pobiranje davkov.

Na področju ukrepov Romunije, da bo do pristopa z državami članicami EU sposobna učinkovito izmenjati informacije, je zabeležen le določen napredek. Glede priprav na uvedbo sistema za izmenjavo podatkov o DDV, DDV za e-storitve, sistema izmenjave podatkov o trošarinah (SEED) se bistveno zamuja z vzpostavitvijo teh sistemov,zlasti zaradi pomanjkljivih priprav davčne uprave. Ker se je z delom dejannsko začelo šele v začetku marca 2006 in če se ne bo hitro ukrepalo, da se takšne zasotanke nadoknadi, ti sistemi do pristopa najbrž še ne bodo delovali.

Sklepna ugotovitev

Na področju DDV in neposrednega obdavčenja so sedaj v zvezi s predpisi in pobiranjem potrebna dodatna prizadevanja.

Glede upravnega sodelovanja in vzajemne pomoči je napredek neznaten, že oktobra 2005 pa je bila Romunija pozvana, naj na tem področju nujno ukrepa, zlasti glede počasnega uvajanja interoperabilnih sistemov za pobiranje davkov, predvsem DDV in trošarin. Podoročje vzbuja resno skrb, glede na to, da bo preteklo še nekaj časa, preden bo napredek viden. Romunija mora sedaj nemudoma in odločno ukrepati, in si vztrajno prizadevati, da bo do datuma pristopa pripravljena na vstop v EU. Romunija si mora še naprej prizadevati za krepitev zmogljivosti pobiranja in kontrole davčne uprave, zlasti glede trošarin in neposredenega obdavčenja.

4.1.10. Poglavje 13: Socialna politika in zaposlovanje

Na področju delovnega prava so bili marca 2006 sprejeti ustrezni predpisi o prenosu podjetij ter usklajeni s pravnim redom Skupnosti.

Pred nedavnim sprejete predpise EU o statutu evropske družbe in o statutu evropske zadruge ter tudi o informacijah in posvetovanju je še treba prenesti v nacionalno zakonodajo. Odpraviti je treba številne pomanjkljivosti, zlasti v zvezi s kolektivnimi odpusti, delom s skrajšanim delovnim časom, delom za določen čas in evropskimi sveti delavcev. Predpise je še treba prenesti v nacionalno zakonodajo, na področjih, ki niso zajeta v Delovni zakonik (kot so denimo plačilna nesposobnost delodajalca, napotitev delavcev na delovno mesto v dugo državo članico in delovni čas, glede na sektor). še naprej je treba krepiti upravno usposobljenost delovnega inšpektorata, da bi zagotovili pravilno uporabo pravnega reda Skupnosti. Za uskladitev in izvajanje pravnega reda Skupnosti je treba priprave pospešiti.

Z usklajevanjem predpisov na področju enakega obravnavanja moških in žensk se zaostaja. Pravni red Skupnosti o enakem obravnavanjeu v poklicnih sistemih socialne varnosti še ni prenesen v nacionalno zakonodajo. Poleg tega je treba še odpraviti številne pomanjkljivosti, da bi zagotovili pravilni in popoln prenos pravnega reda Skupnosti, zlasti glede direktiv o enakem plačili, enakem obravnavanju pri zaposlovanju, starševskem dopustu in zaščiti materinstva. Romunija mora še preveriti, ali je treba v skladu z načelom o enakem plačilu iz Pogodbe o EU in merili, ki jih je določilo Sodišče Evropskih skupnosti, upokojitveno starost za državne uradnike poenotiti. Nacionalna agencija za enake možnosti še nima zadostnih sredstev in še ne deluje v celoti, zagotoviti pa je treba njeno neodvisnost. Sedaj je treba priprave pospešiti.

Glede zdravja in varnosti pri delu je treba dokončati usklajevanje predpisov na področju ekstraktivnih industrij. Preoblikovana različica splošnih standardov za varstvo pri delu v obliki sklepov vlade še ni dokončana. Pri prenosu nekaterih delov pravnega reda Skupnosti je prišlo do zaostanka, kar naj bi popravili s sprejetjem novega zakona o zdravju in varnosti pri delu s strani parlamenta. Še naprej je treba krepiti upravno usposobljenost delovnega inšpektorata, delodajalce, zlasti v okviru malih in srednjih podjetij, pa ozaveščati in usposabljati o zdravstvenih in varnostnih zahtevah. Prenos pravnega reda Skupnosti v zvezi s tresenjem, azbestom, hrupom ter začasnimi in premičnimi gradbišči je dokončan. Na splošno je treba posoešiti priprav na tem področju.

V okviru spodbujanja tripartitnega socialnega dialoga se je za Ministrstvo za delo, socialno solidarnost in družino, organizacije socilanih partnerjev in ekonomsko socialni svet organiziralo intenzivno usposabljanje o socialnem dialogu . Pogajanja o nacionalni kolektivni pogodbi za leto 2006 so zaključena.

Vendar pa je dvostranski socialni dialog, zlasti na ravni sektorjev in gospodarskih panog, še vedno pomanjkljiv, kot so nezadostne tudi sposobnosti socialnih partnerjev za sklenitev in pogajanja veljavnih dogovorov. Organizacije socialnih partnerjev so razdrobljene, primanjkuje jim zmogljivosti in predstavnikov. Neustrezni mehanizmi za posvetovanje Ekonomsko-socialnemu svetu ne omogočajo, da odigra svojo vlogo foruma za dialog z vlado. Zmogljivost socialnih partnerjev in njihova udeležba v procesu socialnega dialoga na evropski ravni je treba še nadalje krepiti.

Sprejeti so bili predpisi o javnem zdravju s ciljem prenosa pravnega reda Skupnosti v nacionalne predpise o krvi in komponentah krvi ter o tkivih in celicah. Na podorčju nalezljivih bolezni je napredek zabeležen glede virusa HIV/AIDS in preprečevanja bolezni ranljivih skupin.

Dodatno izvajanje zakonodaje o krvi, tkivih in celicah je še potrebno. V vseh krvodajalskih centrih je treba zagotoviti ustrezno upravljanje kakovosti. Okrepiti je treba nacionalno agencijo za transplantacijo. Glede transplantacije se premalo posvetuje z odborom za etiko. Preiskave o trgovini s človeškimi jajčnimi celicami je treba zaključiti ( glej tudi poglavje o političnih merilih ). Zaključiti je treba prenos pravnega reda Skupnosti na področju omejitve uživanja tobaka. Nadalje je treba okrepiti upravne strukture in zagotoviti, da se v obsežne ukrepe za preprečevanje in nadzor nad boleznijo zajamejo tudi manjšine. Zagotoviti je treba večjo udeležbo romunskih institucij v evropskih mrežah za nadzor. Dodatne izboljšave so potrebne za izboljšanje zdravstvenega stanja prebivalstva ter dostopa do zdravstvene oskrbe, zlasti na regionalni ravni in za revnejše skupine, s slabšim socialno ekonomskim položajem in manjšine. Zakon o reformi zdravstva, ki je bil sprejet aprila 2006, morda lahko prispeva k uresničevanju ciljev. Na področju duševnega zdravja je treba takoj sprejeti ukrepe, da bi razbremenili prenatrpane domove in zboljšali splošne pogoje za življenje ( glej tudi poglavje o političnih merilih ). Pripprave je treba pospešiti.

Upravna zmogljivost za Evropski socialni sklad (ESS) se je glede zaposlovanja in usposabljanja okrepila na vseh stopnjah.

Vendar pa je treba Nacionalni agenciji za zaposlovanje, posredniškemu organu, nameniti še nekaj pozornosti. Mehanizmi za medministrsko in regionalno sodelovanje so vzpostavljeni, vendar pa so ptrebni dodatni ukrepi za zagotovitev trajnega in učinkovitrega delovanja. Uvedene so bile dejavnosti za oredelitev projektov, nacionalni načrt za izobraževanj osebja ESS predvideva tudi izobraževanja za končne uporabnike. Sedaj je treba vsa prizadevanja usmeriti v izobraževanje in v izdelavo poteka projekta. Zabeležen je upravni napredek, vendar pa je treba pospešiti priprave za upravljanje ESS (glej tudi Poglavje 21 – Regionalna politiki ain usklajevanje strukturnih instrumentov).

Na področju socialnega vključevanja je bil decembra 2005 odobren Nacionalni načrt za boj proti revščini in za socilano vključitev za obdobje 2006–2008. Aprila 2006 je bil ustanovljen Odbor za spremljanje izvajanja Skupnega memoranduma o socialnem vključevanju.

Vzpostaviti je treba mehanizem za usklajevanje med ustreznimi ministrstvi in drugimi zainteresiranimi stranmi. Nadaljevati je treba z analitičnim delom in razvojem socialne statistike o revščini in socialni izključenosti v skladu s kazalniki EU o socialni izključenosti. Še naprej si je treba prizadevati za izboljšanje položaja ranljivih skupin, vključno z Romi in spodbujati njihovo vključitev v družbo. Inavlidom je treba omogočiti dostop do javnih prostorov, objektov in prevoznih sredstev ter izboljšati njihove možnosti za izobraževanje in vstop na trg delovne sile. Poleg tega sp potrebna dodatna prizadevanja za zaprtje ali obnovo domov za invalide z razvijanjem alternativnih služb v okviru občin, ki so v podporo družinam in manjšim domovom.

Sklepna ugotovitev

Skoraj na celotne podorčju socialne politike in zaposlovanja je zabeležen le določen napredek. Na področju enakega obravnavanja moških in žensk se je položaj poslabšal, prav tako napredka ni na področju zdravja in varnosti pri delu . Sedaj so dejansko potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi še pred pristopom pravočasno odpravili pomanjkljivosti. Dokončati je treba usklajevanje nacionalne zakonodaje z pravnim redom Skupnosti, in sicer na področju delovnega prava , enakega obravnavanja moških in žensk, zdravja in varnosti pri delu in javnega zdravja . Izboljšati je treba socialni dialog . Pozornost je treba nameniti zagotavljanju dostopa do osnovne zdravstvene oskrbe in visoke stopnje varovanja zdravja, poleg tega pa izboljšati storitve in transparentnost v zdravstvenem sistemu. Pospešiti je treba priprave za upravljanje Evropskega socialnega sklada in socialno vključevanje ranljivih skupin v družbo, vključno z romsko manjpino. Na splošno so potrebne dodatne izbojkšave za krepitev upravne usposobljenosti, da se tako zagotovi učinkovit prenos pravnega reda Skupnosti na področju socialne politike.

4.1.11. Poglavje 15: Industrijska politika

Na področju privatizacije in prestrukturiranja je zabeležen oločen napredek.

Zagotoviti je treba popolno transparentnost procesa privatizacije. Obsežno prestrukturiranje ali likvidacija družb, ki niso več donosna takšna kot so, ni bistveno napredovalo. Težave, ki izhajajo iz obveznosti iz pogodb o privatizaciji in so kupcu predstavljajo obvezujoče dolžnosti, je treba rešiti sedaj, ko so se pojavile, ker med drugim vodijo k ponovnemu državnemu lastninjenju družb in povzročajo nihanja na področju privatizacije (glej tudi poglavje o gospodarskih merilih) .

Zaostaja se z izvajanjem programa za prestrukturiranje jeklarske industrije. Romunija je zato predlagala spremembe nacionalnega programa za prestrukturiranje in posameznih poslovnih načrtov, ki jih je treba analizirati, zlasti z vidika usklajenosti s predpisi o državni pomoči. Zagotoviti je treba učinkoviti in pravočasno prestrukturiranje jeklarskega sektorja ter polno izvajanje načrtov za ohranjanje donosnosti podjetij. Prav tako je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev, da se v skladu z obveznostmi Romunije, ne odobri državne pomoči sektorjem, ki jih ne zajemajo določbe Evropskega sporazuma in Pogodbe o pristopu ( glej tudi Poglavje 6 – Konkurenčna politika) . Na splošno je treba pospešiti priprave, zlasti glede jeklarske industrije.

Sklepna ugotovitev

Na področju privatizacije in prestrukturiranja je zabeležen le določen napredek. Na tem področju so sedaj dejansko potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi še pred pristopom pravočasno odpravili pomanjkljivosti. Zlasti je treba pozornost nameniti nadaljnjem izvajanju strategije privatizacije, reševanju problemov, ki se pojavljajo zaradi obveznosti iz ppogodb o privatizaciji in izvajanju strategije za prestrukturiranje jeklarske industrije ob polnem upoštevanju predpisov za dodelitev državne pomoči.

4.1.12. Poglavje 18: Izobraževanje in usposabljanje

Na področju programov Skupnosti ni bistvenega napredka, razen v okviru programa Mladina, kjer so bile ugotovljene hude nepravilnosti v zvezi z uporabo skladov, računovodstvom in postopki upravljanja programa s strani romunske nacionalne agencije. Pozneje je nacionalna agencija prenehala izvajati vse ukrepe v zvezi s programom Mladina. Da bi izboljšali nastali položaj, je bil oblikovan akcijski načrt, ki se je tudi že začel izvajati. Priprave na tem področju je treba pospešiti, poleg tega je treba ustanoviti novo agencijo in zagotoviti stabilno finančno in operativno vodenje, ter sprejeti postopke za nadzor.

Sklepna ugotovitev

Na področju programov Skupnosti se je stanje programa Mladina poslabšalo. Sedaj so potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi še pred pristopom pravočasno odpravili pomanjkljivosti.

4.1.13. Poglavje 20: Kultura in avdiovizualna politika

Predpisi na področju avdiovizualne politike se še nadalje usklajujejo s pravnim redom Skupnosti, tako da sta v postopku sprejetja dve preostali spremembi zakona o avdiovizulanih medijih, in sicer v zvezi s pristojnostjo in svobodo sprejemanja.

Vendara pa Zakon o filmski umetnosti vsebuje predpis o obvezi vseh ponudnikov televizisjkih programov v Romuniji, da si pridržijo najmanj 5 % časa za predvajanje za romunske igrane filme, kar je še vedno v nasprotju z načelom nediskriminacije zaradi narodne pripadnosti. Priprave na tem področju bi bilo treba pospešiti.

Sklepna ugotovitev

Glede avdiovizualne politike je zabeležen napredek. Vendar pa se načelo nediskriminacije na področju oddajanja še ne uporablja. Sedaj so dejansko potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje, da bi pravočasno, torej še pred pristopom začele veljati potrebne spremembe Zakona o filmski umetnosti.

4.1.14. Poglavje 21: Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumenotv

Glede zakonodajnega okvira je bilo sprejeto večletno proračunsko načrtovanje, prilagodljivost proračuna pa je zapisana v Zakonu o državnem proračunu za leto 2006. Sprejet je bil nov Zakon o javnih naročilih. Sprejeti so bili tudo predpisi, ki predvidevajo okvir za sistem predhodnega preverjanja javnih naročil. Priprave na tem področju dobro napredujejo.

Bistevn napredek je zabeležen na področju instritucionalnih struktur . Imenovanje organov za upravljanje strukturnih instrumentov je dokončano, skoraj pa je zaključen tudi postopek uvajanja izvedbenih struktur. V zvezi z upravno usposobljenostjo so bili in se izvajajo obsežni načrti zaposlovanja in usposabljanja.

Strukture za izvajanje programa gospodarske konkurenčnosti še niso dokončane. Organi za upravljanje še niso dolokončali procesa prenosa nalog na posredniška telesa. Sistem za predhodno preverjanje javnih naročil še ne deluje. Upravni organi so glede priprave na pristop na različnih ravneh, nekateri precej zaostajajajo, kot denimo Agencija za mala in srednja podjetja, Nacionalna agencija za zaposlovanje in še nekateri, ki so bili ustanovljeni pozneje. Zagotovljeno je splošno usposabljanje za obnstoječe in novo osebje, vendar pa je potrebno nadaljenje strokovno uposabljanje.

Vzpostaveljeni so bili mehanizmi za medministrsko usklajevanje, vendar je treba zagotoviti prožne in učinkovite arbitražne postopke. Bistveno je treba izboljšati sodelovanje med nacionalno in regionalno ravnijo ter ob tem upoštevati ukrepe za decentralizacijo, da bi na regionalni ravni vzpostavili odgovorne strukture. Na splošno je treba dodatno okrepiti medsektorsko usklajevanje na regionalni ravni. Mehanizmi sofinanciranja, ki omogočajo delitev finančnega bremena na državni proračun in končne upravičence, večinoma občine, še niso popolnoma razjasnjeni. Na tem področju je treba priprave pospešiti.

V zvezi s spremljanjem in vrednotenjem so glavni izvedbeni organi preizkusili delovanje najpomembnejšega instrumenta spremljanja, in sicer enotnega informacijskega sistema za upravljanje, za predpristopne instrumente in za kohezijsko politiko na nacionalni ravni.

Enotni informacijski sistem za upravljanje še ne deluje v skladu z izvedbenimi zahtevami za vse programe strukturnih skladov. Pristojno osebje organa za upravljanje in posredniških teles še niso dejavno vključeni v praktično uporabo enotnega informacijskega sistema za upravljanje. Kot spolšno prizadevanje za krepitev upravne susposobljenosti je treba nadalje povečati zmogljivosti za spremljanje in vrednotenje. Da bi končnim uporabnikom omogočili dostop do enotnega informacijskega sistema za upravljanje, bodo potrebna dodatna prizadevanja. Na tem področju je treba prizadevanja za izboljšave pospešiti.

Na področju finančnega poslovodenja in nadzora je Romunija izboljšala upravno usposobljenost, preverjanje izjav o izdatkih, vzpostavitev enot za notranjo revizijo, ustrezne revizijske sledi ter postopke za odpravljanje nepravilnosti. Finančno poslovodenje in nadzor sta zagotovljena za vsa področja izdatkov.

Vendar pa je treba v večini organov nadaljevati z izvajanjem zahtevnih načrtov zaposlovanja in usposabljanja, vključno s strokovnim osebjem. Pojasniti je treba odgovrnost organa za zunanjo revizijo. Izvajanje finančnega poslovodenja in nadzora in nadzornih struktur je treba preiskusiti v praksi. Priprave na tem področju bi bilo treba pospešiti.

Sklepna ugotovitev

Na področju zakonodajnega okvira je Romunija bistveno napredovala in sedaj na splošno na tem področju izpolnjuje obveznosti in zahteve iz pristopnih pogajanj.

Na področju institucionalnih struktur , vključno z upravno usposobljenostjo je zabeležen bistven napredek. Prav tako je napredek viden pri poteku projekta finančnega poslovodenja in nadzora . Da bi zaključili priprave na pristop so na splošno potrebni dodatni ukrepi. Dodatne izboljšave so potrebne za rešitev naslednjih odprtih vprašanj: za vzpostavitev izvedbenih postopkov in krepitev upravne usposobljenosti, zlasti upravne usposobljenosti na novo ustanovljenih organov, za krepitev sodelovanja med regionalno in lokalno ravnijo ter medsektorskim usklajevanjem na regionalni ravni, za nadaljni potek projekta in usposabljanja končnih upravičencev ter za zagotovitev delovanja sistema za predhodno preverjanje javnih naročil in učinkovito finančno poslovodenje in nadzor. Na področju spremljanja in vrednotenja je zabeležen napredek. Vendar pa je viden le določen napredek. Do pristopa je treba dokončati enotni informacijski sistema za upravljanje in ga uvesti v vse zadevne organe. Sedaj so na teh področjih potrebne dodatne izboljšave in hitro ukrepanje.

4.1.15. Poglavje 22: Okolje

Še naprej se izvaja usklajevanje horizontalne zakonodaje . Za zagotovitev, da izdatke za javno obveščanje nosijo okoljski organi, so bile sprejet pravne spremembe. Sprejet je bil priročnik za izdelavo strateške ocene onesnaženosti. Vendar pa je treba dokončati prenos pravnega reda Skupnosti za področje strateške ocene onesnaženosti, omogočiti dostop do pravosodja in dokončno zagotoviti javno udeležbo.

Predpisi EU o ravnanju z odpadki še niso v celoti preneseni v nacionalno zakonodajo. Sprejeta je bila potreban sekundarna zakonodaja. Pristojnosti za izvajanje na področju ravnanja z odpadki na nacionalni ravni so jasno razdeljene med Ministrstvo in Nacionalno agencijo za varstvo okolja. V okviru ministrstva je bil ustavljen generalni deirektorat za odpadke, kar predstavlja velik napredek. Na lokalni/regionalni ravni pa delitev pristojnosti ni povsem jasna in zdi se, da bi lahko imeli regionalni organi večjo vlogo pri splošnem strateškem načrtovanju v sektorju odpadkov. Da bi izvedli te naloge, bo nacionalna agencija za varstvo okolja za obravnavo vprašanj v zvezi z opdadki potrebovala dodatno osebje. Regionalni načrti za ravnanje z odpadki so v pripravi, vendar si je treba še nadalje prizadevati, da bi načrte dokončali čim hitreje, za zagotovitev skladnosti pa so s strani nacionalne ravni potrebne dodatne smernice. Za izvajanje potrebnih inšpekcijskih pregledov nacionalni varuh za okolje potrebuje okrepitve. V teku je izvajanje zavez za zaprtje odlagališč in vzpostavitev novih obratov za predelavo odpadkov.

Prenos predpisov EU o gospodarjenju z vodami v nacionalno zakonodaje je v teku in je skoraj dokončan. Oblikovanje nacionalnega sistema za spremljanje se zaključuje, ki uvaja biološko spremljanje in spremljanje zelo nevarnih snovi. Poleg tega se je bistevno povečalo število mest vzorčenja. Vzpostavljen je tudi register zaščitenih območij. Izboljšati je treba preverjanje kakovosti vode. Kar zadeva naložbe v vodno infrastrukturo, je treba za pravilno izvajanje zagotoviti potrebna sredstva.

Na področju industrijskega onesnaževanja je zabeležen bistven napredek, vendarpa je treba ohraniti sedanji zagon. Predpisi so v celoti preneseni in vzpostavljene so ustrezne institucionalne strukture z ustreznim številom osebja. Regionalna in lokalna raven dobro sodelujeta. Za industrijske obrate, ki so zajeti v direktivi o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPPC), je bil izdelan nov popis pomembnejšpih emisij in časovni razpored za pospešitev postopka za pridobitev dovoljenja. V postopku ocenjevanja ter za pridobitev dovoljenja IPPC za obratovanje je 638 industrijskih obratov. Aprila 2006 je bilopbredloženih 434 zahtevkov za pridobitev dovoljenj, odobrenih pa 140.

Še nerešeni zahtevki za urad za okolje predstavljajo izziv, saj jih mora obravnavati, ne da bi bila zaradi tega kakovost dovoljenj slabša. Potrebna so dodatna prizadevanja za zagotovitev, da se zaradi postopka preverjanja kakovosti vode ne bo zavlekel postopek IPPC za dodelitev dovoljenj. Dodatno je treba okrepiti nacionalnega varuha okolja, da bi zagotovili pravilno izvajanje med drugim integriranih dovoljenj.

Na področju varstva narave so se nadaljevale priprave prvega seznama območij Natura 2000, vendar počasi, tako da ni gotovo, da bodo območja do pristopa dokončno uvrščena na seznam. Ta proces je treba nemudoma pospešiti. Nadalje se je treba osredotočiti na nacionalno strateški pristop ter tudi na vprašanja uskaljevanja in sodelovanja ter jasne razdelitve pristojnosti, saj je od oktobra 2005 zabeležna le določena raven napredka. Za usklajevanje upravljanja z zaščitenimi območji je bila ustanovljena Nacionalna agencija za za zavarovana območja. Vendar pa je pomembno, da se tej agenciji, ki je neposedno odgovorna Ministrstvu za okolje in vodno gospodastvo, dodeli jasne pristojnosti, vključno z usklajevanjem z drugimi organi. Zdaj je treba priprave pospešiti.

Sklepna ugotovitev

Na področju horizontalne zakonodaje, ravnanja z odpadki in kakovosti vode je viden napredek. Dokončati je treba prenos pravnega reda Skupnosti in sprejeti potrebne izvedbene ukrepe. Še naprej je treba krepiti upravno usposobljenost teh sektorjev, zlasti na lokalni/regionalni ravni. Na področju industrijskega onesnaževanja je viden določen napredek. Nadalje si je treba prizadevati za izdajo dovoljenj za zadovoljivo raven kakovosti in za krepitev upravne usposobljenosti. Nacionalni varuh okolja bi moral biti sposoben zagotoviti ustrezno izvajanje okoljskih predpisov. Romunija je nazadovala na področju varstva narave , poleg tega je treba po pristopu zagotoviti izvajanje pravnega reda Skupnosti. Potrebno je zlasti krepiti upravno usposobljenost, mehanizme za sodelovanje in usklajevanje ter zaključiti priprave za zaščito posebnih nravnih območij. Na vseh teh področjih so potrebne dod