SL Uradni list Evropske unije C 264/1

KONČNI ZAKLJUČNI RAČUNI EVROPSKIH SKUPNOSTI

PRORAČUNSKO LETO 2005

Zvezek I

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

(2006/C 264/01)

VSEBINA

Glavni dogodki in ključne točke

DEL I: Konsolidirani računovodski izkazi Evropskih skupnosti in pojasnila

A. Bilanca stanja

B. Izkaz poslovnega izida (vključno s poročanjem po odsekih)

C. Izkaz denarnih tokov

D. Izkaz sprememb neto sredstev

E. Pojasnila k računovodskim izkazom

DEL II: Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna Evropskih skupnosti in pojasnila

A. Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

B. Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna

GLAVNI DOGODKI IN KLJUČNE TOČKE

PREHOD NA RAČUNOVODSTVO NA PODLAGI NASTANKA POSLOVNEGA DOGODKA IN NJEGOV UČINEK

Zakaj prehod?

Evropske skupnosti so se zavezale, da se bodo s posodobitvijo svojih zaključnih računov uskladile s pristopom, ki ga je sprejelo veliko število držav in ga podpirajo mednarodni organi, kot sta IFAC (1) in OECD. To je pomenilo prehod s sistema zaključnih računov, ki se osredotoča na opis operacij v zvezi z proračunskimi odhodki in prihodki na podlagi trenutka plačil, na sistem, ki temelji na računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Cilj je bil zagotoviti boljše podatku vodstvu pri odločanju ter izboljšati preglednost in kakovost letno pripravljenih računovodskih podatkov. Novi sistem mora zagotoviti zanesljivejše in ustreznejše podatke notranjim uporabnikom sistema ter tudi zunanjim bralcem zaključnih računov.

Opravljeno delo

To delo se je zares začelo leta 2003 z začetkom projekta „posodobitve računovodskega sistema“, katerega cilj je bil postaviti Evropske skupnosti na čelo mednarodnega gibanja k posodobitvi računovodstva javnega sektorja.

Kot je bilo načrtovano, se je januarja 2005 začel uporabljati novi računovodski sistem, skupaj z novim sklopom računovodskih pravil in novim kontnim okvirom. Tako je to prvi sklop računovodskih izkazov, ki so bili pripravljeni po novih pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka (proračunsko računovodstvo še vedno temelji na gibanju denarnih sredstev). Ta nova računovodska pravila in metode so navdihnili mednarodno sprejeti standardi za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), za računovodske transakcije, ki jih še ne zajemajo standardi IPSAS, pa ustrezni Mednarodni računovodski standardi (MRS)/Mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP). Ta pravila je sprejel računovodja Komisije, potem ko je prejel mnenje svetovalne strokovne skupine za računovodske standarde, ki je skrbela za neodvisne strokovne smernice. Struktura IT se je posodobila za zagotavljanje, da se bo vsak računovodski dogodek, in ne samo gibanje denarnih sredstev, v celoti evidentiral, ko nastane. Sistemi IT se bodo še naprej izboljševali, da se pospeši povezovanje sistemov in zagotovi boljše poročanje o upravljanju. Poleg tega je bil obseg konsolidacije v letu 2005 razširjen, tako da je prvič vključeval razne agencije Skupnosti.

Končni rezultat je bila priprava bilance stanja na dan 31. decembra 2004 na podlagi novih računovodskih pravil.

Glavni učinek sprememb

Prvi opazni učinek je, da se bilanca stanja in zunajbilančne postavke, ki so tukaj predstavljene glede na predhodno leto (2004), razlikujejo od bilance stanja in zunajbilančnih postavk, objavljenih v zaključnih računih za leto 2004, saj so pripravljene na podlagi drugačnih pravil. Skupnosti so zato uporabile prvotne številke iz leta 2004, ki so bile pripravljene po starih pravilih, in jih prilagodile tako, da so skladne z novimi pravili.

Uporaba načel računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka v bistvu pomeni, da se prihodki in odhodki v zaključnih računih zajamejo, ko so zasluženi/nastali, in ne le, če so prejeta/plačana denarna sredstva. Štirje največji učinki te spremembe računovodskih pravil na računovodske izkaze:

1. Vnaprejšnje financiranje: Postavka sredstev, ki se imenuje vnaprejšnje financiranje, je zdaj pripoznana v bilanci stanja Skupnosti in pomeni predujme, plačane upravičencem z namenom, da se jim zagotovijo likvidna sredstva. Znesek v bilanci stanja pomeni denarna sredstva, ki jih upravičenec še ni porabil ali za katera še ni predložil poročil/zahtevkov z opisom njihove porabe. Vnaprejšnje financiranje je na dan 31. decembra 2004 skupaj znašalo 28 milijard EUR, kar je precejšen dodatek k bilanci stanja (glej pojasnili 3.5 in 3.9 oddelka E dela I).

2. Tekoče obveznosti: V računovodskem sistemu so zneski zdaj pripoznani kot stroški in obveznosti takoj, ko službe za odobritev zanje določijo, da so nastali in upravičeni. Zaradi novih orodij IT in pravil je v popravljeni bilanci stanja na dan 31. decembra 2004 znesek v višini 9,4 milijarde EUR izkazan kot tekoče obveznosti (glej pojasnilo 3.18.2 oddelka E dela I).

3. Razmejitev: Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka je, da se prihodki in odhodki zajamejo v obračunskem obdobju, na katero se nanašajo. Zato so bila potrebna precejšnja prizadevanja Evropskih skupnosti, da bi ocenile vknjižbe, ki jih je bilo treba opraviti ob koncu leta, da se zagotovi pravilna razdelitev prihodkov in odhodkov med obema letoma. Takšne vrste transakcij se imenujejo razmejitvene transakcije („cut-off transactions“), običajen primer pa so stroški električne energije za december 2004, ki jih je treba vključiti v zaključne račune za leto 2004, tudi če do leta 2005 ni bil prejet noben račun in opravljeno nobeno plačilo. Vključitev teh zneskov je pomenila vključitev vnaprej vračunanih odhodkov na dan 31. decembra 2004 v višini 64,2 milijarde EUR (glej pojasnilo 3.18.4 oddelka E dela I).

4. Pokojninske terjatve do držav članic: Kot del uporabe novih računovodskih pravil je računovodja Komisije po nasvetu svetovalne strokovne skupine za računovodske standarde in na podlagi razgovorov z njimi odločil, da jamstvo, ki ga dajo države članice za financiranje pokojnin, ne izpolnjuje meril za pripoznanje kot terjatev v bilanci stanja. Zaradi črtanja tega sredstva iz bilance stanja na dan 31. decembra 2004 so se celotna sredstva zmanjšala za 26 milijard EUR (glej pojasnilo 3.12 oddelka E dela I).

Popoln opis učinka sprememb je predstavljen v oddelku E 2 dela I.

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Na podlagi novih pravil morajo Skupnosti v svojih računovodskih izkazih oceniti in pripoznati odhodke, ki bodo financirani iz splošnega proračuna, vendar ob koncu leta še niso bili prijavljeni. Tako je zelo veliko odhodkov po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N+1 iz proračuna za leto N+1. Kljub temu pa Skupnosti vpokličejo sredstva od držav članic šele, kadar potrebujejo denarna sredstva za plačilo dolgovanih zneskov, da bi tako državam članicam omogočile čim večjo prilagodljivost pri upravljanju njihovih javnih financ. Zaradi te vključitve obveznosti Skupnosti v zaključne račune ter dejstva, da so ustrezni zneski, ki so potrebni za financiranje teh obveznosti, pripoznani šele v naslednjih letih, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva.

Da bi se ta dejstva bralcu zaključnih računov prikazala na najrazumljivejši način, je bila uvedena navpična bilanca stanja, ki prikazuje najprej sredstva in nato obveznosti Skupnosti. Razlika pomeni predvsem zneske, ki bodo vpoklicani od držav članic. Obstoj negativnih neto sredstev zgolj kaže na razliko med računovodstvom na podlagi trenutka plačila in računovodstvom na podlagi nastanka poslovnega dogodka za subjekt, ki se financira v skladu v svojimi potrebami po denarnih sredstvih. Pri tem se ne upošteva obveznost držav članic, da v prihodnosti zagotovijo potrebna sredstva za plačilo nastalih odhodkov, ko ti zapadejo. Ne gre pozabiti, da Skupnosti ne morejo opraviti plačila, če to ni bilo predvideno v proračunu, in da so vsi v proračunu predvideni odhodki pokriti z v proračunu predvidenimi prihodki iz držav članic (glej pojasnilo 3.20 oddelka E del I).

Nova struktura

Medtem, ko na proračunsko poročanje prehod na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka ni vplival, pa novi računovodski izkazi vsebujejo veliko več podatkov kot prej. Najpomembnejši dodatki prestrukturirani bilanci stanja in zunajbilančnim postavkam so izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov in izkaz sprememb neto sredstev.

NAJPOMEMBNEJŠI POUDARKI ZAKLJUČNIH RAČUNOV ZA LETO 2005

— Proračunski presežek se je še naprej zmanjševal z 2,7 milijarde EUR na 2,4 milijarde EUR.

— Poslovni izid (izguba) za zadevno leto je znašal 7,8 milijarde EUR.

— Skupna sredstva so se povečala s 53,6 milijarde EUR v letu 2004 na 58,7 milijarde EUR, skupne obveznosti pa so se povečale s 105,2 milijarde EUR na 120,9 milijarde EUR.

DEL I

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKIH SKUPNOSTI IN POJASNILA

VSEBINA

A. Bilanca stanja

B. Izkaz poslovnega izida (vključno s poročanjem po odsekih)

C. Izkaz denarnih tokov

D. Izkaz sprememb neto sredstev

E. Pojasnila k računovodskim izkazom:

1. Računovodske usmeritve

2. Učinek prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka

3. Pojasnila k bilanci stanja

4. Pojasnila k izkazu poslovnega izida

5. Pojasnila k izkazu denarnih tokov

6. Zunajbilančne postavke in pojasnila

7. Obvladovanje finančnih tveganj

8. Razkrivanje povezanih strank

9. Dogodki po datumu bilance stanja

10. Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo

11. Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

A. BILANCA STANJA

v EUR Pojasnilo 31.12.2005 31.12.2004 Popravljeno I. STALNA SREDSTVA: 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Neopredmetena dolgoročna sredstva 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Opredmetena osnovna sredstva 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Naložbe 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Posojila 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Dolgoročno vnaprejšnje financiranje 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Dolgoročne terjatve 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II. GIBLJIVA SREDSTVA: 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Zaloge 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Kratkoročne naložbe 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Kratkoročno vnaprejšnje financiranje 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Kratkoročne terjatve 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 Sredstva skupaj 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III. DOLGOROČNE OBVEZNOSTI: 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Prejemki zaposlenih 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Rezervacije za tveganja in stroške 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Finančne obveznosti 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Druge dolgoročne obveznosti 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV. TEKOČE OBVEZNOSTI: 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Rezervacije za tveganja in stroške 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Finančne obveznosti 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Obveznosti 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 Obveznosti skupaj 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 NETO SREDSTVA (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Rezerve 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic: 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Pokojnine osebja (dolgoročno) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Drugi zneski (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V. NETO SREDSTVA (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA (vključno s poročanjem po odsekih)

v EUR Pojasnilo 2005 POSLOVNI PRIHODKI 4.1 107 890 098 965,56 Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov: 103 964 129 385,85 Sredstva iz naslova BND 70 861 050 698,58 Sredstva iz naslova DDV 16 018 121 497,86 Tradicionalna lastna sredstva 14 264 712 942,61 Proračunski popravki 2 606 103 308,82 Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte) 214 140 937,98 Poslovni prihodki: 3 925 969 579,71 Globe 719 616 062,54 Izterjava stroškov 1 385 693 507,89 Prihodki iz upravnega poslovanja 895 083 199,67 Drugi poslovni prihodki 925 576 809,61 POSLOVNI ODHODKI 107 597 505 955,88 Upravni odhodki: 4.2 6 127 531 024,91 Odhodki za osebje 3 612 990 701,52 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 320 308 630,81 Drugi upravni odhodki 2 194 231 692,58 Poslovni odhodki: 4.3 101 469 974 930,97 Neposredno centralizirano upravljanje 11 281 191 742,49 Posredno centralizirano upravljanje 350 673 116,96 Decentralizirano upravljanje 1 732 823 172,49 Deljeno upravljanje 86 925 465 101,27 Skupno upravljanje 248 168 777,58 Drugi poslovni odhodki 4.4 931 653 020,18 PRESEŽEK IZ POSLOVANJA 292 593 009,68 Prihodki iz finančnih poslov 4.5 399 088 528,72 Odhodki iz finančnih poslov 4.6 (368 650 139,19) Povečanje pokojninske obveznosti 3.12 (8 044 529 533,33) (PRIMANJKLJAJ) IZ DEJAVNOSTI, KI NISO POVEZANE S POSLOVANJEM (8 014 091 143,80) DELEŽ NETO (PRIMANJKLJAJA) PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV IN SKUPNIH PODJETIJ 4.7 (90 966 231,35) (PRIMANJKLJAJ) IZ REDNIH DEJAVNOSTI (7 812 464 365,47) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (7 812 464 365,47)

POROČANJE PO ODSEKIH

To poročilo vsebuje razdelitev poslovnih prihodkov in odhodkov znotraj Komisije po področjih na podlagi proračunske strukture po dejavnostih. Ta področja se lahko razvrstijo v tri večje skupine – Dejavnosti znotraj Evropske unije, Dejavnosti zunaj Evropske unije ter Storitve in drugo.

„Dejavnosti znotraj Evropske unije“ je največja izmed teh skupin, saj pokriva številna področja znotraj Evropske unije. „Dejavnosti zunaj Evropske unije“ zadevajo politike, ki se izvajajo zunaj Unije, kot sta trgovina in pomoč. „Storitve in drugo“ so notranje in horizontalne dejavnosti, potrebne za delovanje institucij in organov Skupnosti.

Agencije, ki so vključene v konsolidacijo, so priključene istemu področju kot dejavnost Komisije, iz katere dobivajo glavno subvencijo Skupnosti. Druge institucije razen Komisije so združene v posebno področje. Za posamezna področja so prikazani bruto zneski pred konsolidacijskimi odpravami, konsolidacijske odprave pa so izračunane skupaj v enem stolpcu.

Poudariti je treba, da lastna sredstva in prispevki niso razdeljeni med različne dejavnosti, saj jih obračunavajo, zbirajo in upravljajo osrednje službe Komisije. Tukaj so prikazani, da bi se omogočila primerjava neto izida s tistim iz izkaza poslovnega izida.

POROČANJE PO ODSEKIH — POVZETEK

v EUR Dejavnosti znotraj EU Dejavnosti zunaj EU Storitve in drugo ESPJ v likvidaciji Druge institucije Konsolidacijske odprave SKUPAJ POSLOVNI PRIHODKI: Globe 719 616 062,54 719 616 062,54 Izterjava stroškov 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Prihodki iz upravnega poslovanja 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Drugi poslovni prihodki 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 POSLOVNI PRIHODKI SKUPAJ 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Upravni odhodki: 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Odhodki za osebje 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Drugi upravni odhodki 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Poslovni odhodki: 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Neposredno centralizirano upravljanje 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Posredno centralizirano upravljanje 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Decentralizirano upravljanje 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Deljeno upravljanje 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Skupno upravljanje 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Drugi poslovni odhodki 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 POSLOVNI ODHODKI SKUPAJ 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 NETO POSLOVNI ODHODKI (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov 103 964 129 385,85 Presežek iz poslovanja 292 593 009,68 Neto finančni prihodki 30 438 389,53 Povečanje pokojninske obveznosti (8 044 529 533,33) Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij (90 966 231,35) Poslovni izid za zadevno leto (7 812 464 365,47)





POROČANJE PO ODSEKIH — DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

v EUR Gospodarske in finančne zadeve Podjetništvo in industrija Konkurenca Zaposlovanje Kmetijstvo Promet in energetika Okolje Raziskave Informacijska družba POSLOVNI PRIHODKI: Globe 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Izterjava stroškov 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Prihodki iz upravnega poslovanja 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Drugi poslovni prihodki 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 POSLOVNI PRIHODKI SKUPAJ 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Upravni odhodki: 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Odhodki za osebje 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Drugi upravni odhodki 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Poslovni odhodki: 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Neposredno centralizirano upravljanje 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Posredno centralizirano upravljanje 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Decentralizirano upravljanje 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Deljeno upravljanje 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Skupno upravljanje 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Drugi poslovni odhodki 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 POSLOVNI ODHODKI SKUPAJ 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 NETO POSLOVNI ODHODKI (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Skupno raziskovalno središče Ribištvo Notranji trg Regionalna politika Obdavčenje in carine Izobraževanje in kultura Zdravje in varstvo potrošnikov Pravica, svoboda in varnost Dejavnosti znotraj EU skupaj POSLOVNI PRIHODKI: Globe 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Izterjava stroškov 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Prihodki iz upravnega poslovanja 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Drugi poslovni prihodki 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 POSLOVNI PRIHODKI SKUPAJ 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Upravni odhodki: 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Odhodki za osebje 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Drugi upravni odhodki 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Poslovni odhodki: 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Neposredno centralizirano upravljanje (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Posredno centralizirano upravljanje 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Decentralizirano upravljanje 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Deljeno upravljanje 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Skupno upravljanje 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Drugi poslovni odhodki 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 POSLOVNI ODHODKI SKUPAJ 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 NETO POSLOVNI ODHODKI (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





POROČANJE PO ODSEKIH — DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

v EUR Zunanji odnosi Trgovina Razvoj Širitev Humanitarna pomoč Dejavnosti zunaj EU skupaj POSLOVNI PRIHODKI: Izterjava stroškov 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Prihodki iz upravnega poslovanja 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Drugi poslovni prihodki 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 POSLOVNI PRIHODKI SKUPAJ 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Upravni odhodki: 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Odhodki za osebje 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Drugi upravni odhodki 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Poslovni odhodki: 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Neposredno centralizirano upravljanje 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Posredno centralizirano upravljanje 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Decentralizirano upravljanje 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Skupno upravljanje 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Drugi poslovni odhodki 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 POSLOVNI ODHODKI SKUPAJ 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 NETO POSLOVNI ODHODKI (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





POROČANJE PO ODSEKIH — STORITVE IN DRUGO

Tisk in komunikacije Evropski urad za boj proti goljufijam Usklajevanje Osebje in uprava Statistični urad Evropskih skupnosti Proračun Revizija Drugo Storitve in drugo skupaj POSLOVNI PRIHODKI: Izterjava stroškov 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Prihodki iz upravnega poslovanja 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Drugi poslovni prihodki 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 POSLOVNI PRIHODKI SKUPAJ 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Upravni odhodki: 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Odhodki za osebje 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Drugi upravni odhodki 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Poslovni odhodki: 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Neposredno centralizirano upravljanje 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Posredno centralizirano upravljanje 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Drugi poslovni odhodki 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 POSLOVNI ODHODKI SKUPAJ 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 NETO POSLOVNI ODHODKI (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. IZKAZ DENARNIH TOKOV

v EUR Pojasnilo 2005 DENARNI TOKOVI PRI REDNIH DEJAVNOSTIH Primanjkljaj iz rednih dejavnosti: (7 812 464 365,47) Denarni tokovi pri poslovanju: 5.2 Odplačevanje 6 842 720,30 Amortizacija 277 733 537,93 Oslabitev naložb (11 983 099,95) (Povečanje)/zmanjšanje naložb (62 602 039,59) (Povečanje)/zmanjšanje posojil (99 048 912,16) (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega vnaprejšnjega financiranja (1 446 802 633,65) (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih terjatev 63 978 273,60 (Povečanje)/zmanjšanje zalog (63 215 287,24) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega vnaprejšnjega financiranja 94 447 525,77 (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev (98 792 508,68) Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih rezervacij 83 822 823,68 Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih finančnih obveznosti 232 460 226,05 Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoročnih obveznosti 9 097 739,78 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih rezervacij 35 200 744,03 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih finančnih obveznosti (130 136 286,92) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti 8 286 782 809,08 Proračunski presežek iz leta 2004, obravnavan kot nedenarni prihodki v letu 2005 (2 736 707 563,42) Drugo gibanje nedenarnih sredstev 1 527 550,43 Denarni tokovi pri naložbenju: 5.3 (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev (350 910 120,82) (Povečanje)/zmanjšanje naložb 76 469 510,70 (Povečanje)/zmanjšanje denarnih naložb 3 169 579,43 Dolgoročnih prejemkov zaposlenih 3.12 7 143 754 052,00 NETO DENARNI TOKOVI PRI REDNIH DEJAVNOSTIH 3 502 624 274,88 NETO POVEČANJE/(ZMANJŠANJE) DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV 3 502 624 274,88 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI NA ZAČETKU LETA (5) 3.11 8 667 335 685,27 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI OB KONCU LETA (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. IZKAZ SPREMEMB NETO SREDSTEV

v EUR Rezerve Zbrani presežek/(primanjkljaj) Poslovni izid za zadevno leto Skupaj Rezerva za pošteno vrednost Druge rezerve STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2004 (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 Spremembe računovodskih usmeritev (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2004 (popravljeno) 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) Gibanje rezerve za Jamstveni sklad 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Gibanje poštene vrednosti (7 094 661,12) (7 094 661,12) Drugo (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 Dodelitev poslovnega izida za leto 2004 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 Proračunski rezultat za leto 2004, knjižen v dobro držav članic (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) Poslovni izid za zadevno leto (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2005 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. POJASNILA K RAČUNOVODSKIH IZKAZOM

1. Računovodske usmeritve

2. Učinek prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka

3. Pojasnila k bilanci stanja

4. Pojasnila k izkazu poslovnega izida

5. Pojasnila k izkazu denarnih tokov

6. Zunajbilančne postavke in pojasnila

7. Obvladovanje finančnih tveganj

8. Razkrivanje povezanih strank

9. Dogodki po datumu bilance stanja

10. Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo

11. Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

1. RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA

Zaključni računi se vodijo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1, s popravkom v UL L 25, 30.1.2003, str. 43) o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje te finančne uredbe.

V členu 133 finančne uredbe je navedeno, da računovodja Komisije sprejme računovodska pravila in metode, ki jih uporabljajo vse institucije in organi. Tako je 28. decembra 2004 sprejel nova računovodska pravila Skupnosti. Te nove računovodske usmeritve na podlagi nastanka poslovnega dogodka so navdihnili mednarodni standardi za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB), če teh ni, pa Mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). Ta pravila je sprejel računovodja Komisije, potem ko je prejel mnenje svetovalne strokovne skupine za računovodske standarde, ki je skrbela za neodvisne strokovne smernice.

Pravila vrednotenja in računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh evropskih institucijah in organih, ki trenutno spadajo v obseg konsolidacije, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in pripravo zaključnih računov, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije.

Računovodja Komisije mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo konsolidirane začasne zaključne račune. Komisija mora do 31. julija sprejeti končne konsolidirane zaključne račune, ki se potem objavijo v Uradnem listu do 31. oktobra, skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo da Računsko sodišče.

Začasni in končni zaključni računi za leto 2005 so predstavljeni na naslednji način: Zvezek I vsebuje konsolidirane zaključne račune, Zvezek II pa zaključne račune Komisije.

1.2 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri subjektu javnega sektorja, kot so Evropske skupnosti, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno subjekt ravna s sredstvi, ki so mu zaupana.

Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti institucije in agencij, razložijo, kako se institucija oziroma agencija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev.

Računovodski sistem evropskih institucij in agencij zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Zaključni računi se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu prilagojenega računovodstva na podlagi trenutka plačila (8). Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj ti prikazujejo vse odhodke in prihodke za proračunsko leto, njihov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra.

Člen 124 finančne uredbe določa računovodska načela, ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov:

— časovna neomejenost poslovanja;

— preudarnost;

— dosledna uporaba računovodskih metod;

— primerljivost podatkov;

— pomembnost;

— brez neto izravnave;

— prednost dejanskosti pred navideznostjo;

— računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Ker so računovodski izkazi za leto 2005 v skladu z računovodskimi pravili Skupnosti pripravljeni na drugačni podlagi kot za leto 2004, tj. v skladu z računovodstvom, ki temelji v celoti na nastanku poslovnega dogodka, je bila prvotna bilanca stanja na dan 31. decembra 2004 spremenjena tako, da se je pripravila otvoritvena bilanca stanja na dan 31. decembra 2004 na podlagi nastanka poslovnega dogodka (na primer vključitev zneskov vnaprejšnjega financiranja). Ti popravki so podrobneje predstavljeni v pojasnilu E 2.

1.3 KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije Evropskih skupnosti zajema 26 nadzorovanih subjektov, en pridružen subjekt in eno skupno podjetje. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu E 10. V primerjavi z letom 2004 se je obseg konsolidacije razširil za 16 nadzorovanih subjektov, da bi se upoštevala posodobljena računovodska pravila Evropskih skupnosti.

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere so Evropske skupnosti pooblaščene, da usmerjajo njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imele koristi od dejavnosti teh subjektov. Za to pooblastilo mora obstajati možnost neposrednega uveljavljanja. Večina pri glasovalnih pravicah, kar je najpogostejši kazalnik nadzora, se v večini primerov ne more uporabljati za Evropske skupnosti, saj med subjekti običajno ni kapitalskih povezav.

Evropske institucije, ki spadajo v obseg konsolidacije, so bile ustanovljene na podlagi ustanovitvenih pogodb. Pomenijo osnovo organizacijske strukture Evropskih skupnosti in nedvomno prispevajo k ciljem Evropskih skupnosti. Za te ustanove zato lahko velja, da so pod izključnim nadzorom Evropskih skupnosti.

V skladu z istim pristopom za vse agencije Skupnosti, ustanovljene s sekundarnim zakonodajnim aktom, velja, da so pod izključnim nadzorom Evropskih skupnosti, in so zato prvič vključene v obseg konsolidacije. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt. Po drugi strani pa Urad za usklajevanje na notranjem trgu (Alicante) in Urad Skupnosti za rastlinske sorte (Angers), ki ne prejemata nobenih subvencij iz splošnega proračuna Skupnosti, nista vključena v konsolidacijo zaključnih računov za leto 2005.

Zaključni računi nadzorovanih subjektov se konsolidirajo z metodo popolne konsolidacije. Odpravljene so vse medsebojne transakcije in saldi med nadzorovanimi subjekti Evropskih skupnosti. Nerealizirani dobički in izgube iz transakcij med subjekti so neznatni in zato niso odpravljeni.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so vsi subjekti, na katere imajo Evropske skupnosti znaten vpliv, vendar jih ne nadzorujejo, pri tem pa imajo v njih običajno od 20 do 50-odstotni delež glasovalnih pravic. Naložbe v pridružene subjekte se računovodsko obračunajo s kapitalsko metodo in so na začetku pripoznane po nabavni vrednosti.

Delež Evropskih skupnosti v dobičkih ali izgubah pridruženih subjektov po pridobitvi je pripoznan v izkazu poslovnega izida, njihov delež v gibanju rezerv po pridobitvi pa v rezervah. Skupno gibanje po pridobitvi se popravi glede na knjigovodsko vrednost naložbe. Izplačila dividend, prejeta od pridruženega subjekta, zmanjšajo knjigovodsko vrednost naložbe.

Nerealizirani dobički in izgube iz transakcij med Evropskimi skupnostmi in pridruženim subjektom so neznatni in zato niso odpravljeni.

Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki so jih sprejele Evropske skupnosti za podobne transakcije in dogodke v podobnih okoliščinah. Iz praktičnih razlogov računovodski izkazi pridruženih subjektov, uporabljeni pri izvajanju kapitalske metode, niso bili popravljeni.

V primerih, ko imajo Evropske skupnosti 20-odstotni ali večji delež v skladu tveganega kapitala, si ne prizadevajo izvajati znatnega vpliva. Taki skladi se zato obravnavajo kot za prodajo razpoložljiva sredstva in kapitalska metoda se zanje ne uporablja.

Skupna podjetja

Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem Evropske skupnosti in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev nadzora nad gospodarsko dejavnostjo. Lastniški delež v skupno nadzorovanih subjektih se računovodsko obračuna s kapitalsko metodo in je na začetku pripoznan po nabavni vrednosti.

Delež Evropskih skupnosti v dobičkih ali izgubah skupno nadzorovanih subjektov je pripoznan v izkazu poslovnega izida, njihov delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Skupno gibanje se popravi glede na knjigovodsko vrednost lastniškega deleža.

Nerealizirani dobički in izgube iz transakcij med Evropskimi skupnostmi in skupno nadzorovanim subjektom so neznatni in zato niso odpravljeni.

Računovodske usmeritve skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki so jih sprejele Evropske skupnosti za podobne transakcije in dogodke v podobnih okoliščinah. Iz praktičnih razlogov računovodski izkazi skupnih podjetij, uporabljeni pri izvajanju kapitalske metode, niso bili popravljeni.

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo

V zaključnih izkazih Evropskih skupnosti niso konsolidirana sredstva, ki jih upravljajo Skupnosti v imenu skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje Evropskih skupnosti in Evropskega razvojnega sklada. Na dan 31. decembra 2005 so skupna sredstva tega sistema zdravstvenega zavarovanja znašala 260 milijonov EUR, skupna sredstva Evropskega razvojnega sklada pa 3,5 milijarde EUR – glej pojasnilo E 11.

1.4 VALUTA IN OSNOVA ZA PRERAČUNAVANJE

Funkcijska in predstavitvena valuta

Konsolidirani računovodski izkazi se pripravijo v eurih, ki je funkcijska in predstavitvena valuta Evropskih skupnosti.

Transakcije in saldi

Transakcije v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na datum transakcije.

Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi transakcij v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, so pripoznane v izidu poslovnega izida.

Saldi denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izraženi v tuji valuti, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra 2005:

Devizni tečaj eura na dan 31. decembra 2005 CYP 0,5735 LTL 29,0000 CZK 7,4605 MTL 15,6466 DKK 0,6853 PLN 252,8700 EEK 0,6962 SKK 3,4528 GBP 0,4293 SIT 3,8600 HUF 37,8800 SEK 239,5000 LVL 9,3885 USD 1,1797

Za naslednje postavke se uporabijo drugačne metode preračunavanja:

— opredmetena in neopredmetena sredstva ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena; in

— vnaprejšnje financiranje, plačano v okviru Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, se preračuna po deviznih tečajih na deseti dan meseca po mesecu, v katerem je bilo to financiranje odobreno.

Spremembe poštene vrednosti denarnih vrednostnih papirjev, ki so izraženi v tuji valuti in razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo, so vključene med razlike pri preračunavanju, ki izhajajo iz sprememb odplačne vrednosti vrednostnega papirja, in druge spremembe knjigovodske vrednosti vrednostnega papirja. Razlike pri preračunavanju so pripoznane v izkazu poslovnega izida, druge spremembe knjigovodske vrednosti pa v rezervi za pošteno vrednost. Razlike pri preračunavanju nedenarnih finančnih sredstev in obveznosti, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, so pripoznane v izkazu poslovnega izida. Razlike pri preračunavanju nedenarnih finančnih sredstev, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

1.5 BILANCA STANJA

1.5.1 Neopredmetena dolgoročna sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so kapitalizirane na podlagi stroškov, nastalih za pridobitev in zagon določene programske opreme. Ti stroški se amortizirajo v ocenjeni življenjski dobi (4 leta). Notranje pridobljena neopredmetena sredstva so trenutno prikazana v izkazu poslovnega izida.

Stroški, povezani z razvojem ali vzdrževanjem računalniške programske opreme, so pripoznani kot nastali stroški.

1.5.2 Opredmetena osnovna sredstva

Nepremičnine, naprave in oprema

Vse nepremičnine, naprave in oprema so izkazane po izvirni nabavni vrednosti, zmanjšani za amortizacijo (razen zemljišč, umetniških del in sredstev v gradnji) in oslabitev sredstev. Izvirna nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi postavk.

Poznejši stroški so vključeni v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznani kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, in sicer le, kadar je verjetno, da bodo imele Evropske skupnosti prihodnje gospodarske koristi, povezane s to postavko, in je mogoče stroške postavke zanesljivo izmeriti. Vsa druga popravila in vzdrževanje se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča, umetniška dela in sredstva v gradnji se ne amortizirajo. Amortizacija drugih sredstev se izračuna v skladu z metodo enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni življenjski dobi:

Amortizacijske stopnje Vrsta sredstva Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja Neopredmetena sredstva 25 % Zgradbe 4 % Naprave, stroji in oprema 10 % do 25 % Pohištvo 10 % do 25 % Naprave in inventar 10 % do 33 % Vozila 25 % Računalniška strojna oprema 25 % Druga osnovna sredstva 10 % do 33 %

Preostala vrednost in življenjska doba sredstev se preveri in, kadar je to primerno, popravi ob vsakem datumu bilance stanja. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti.

Dobički in izgube od odtujitev se določijo s primerjavo prihodkov s knjigovodsko vrednostjo. Ti so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Zakupi

Kadar Evropske skupnosti nosijo večino vseh tveganj in koristi v zvezi z lastništvom, se zakupi opredmetenih sredstev razvrstijo kot finančni zakupi. Finančni zakupi so kapitalizirani na začetku zakupa po pošteni vrednosti zakupljenega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote plačil zakupa, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsako plačilo zakupa se dodeli med stroške obveznosti in financiranja, tako da se doseže stalna stopnja neporavnanega dela financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez stroškov financiranja so vključene v druge obveznosti (dolgoročne in kratkoročne). Obresti stroškov financiranja se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v obdobju zakupa, tako da se doseže stalna periodična obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva, pridobljena v okviru finančnih zakupov, se amortizirajo v življenjski dobi sredstva ali zakupnem obdobju, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar zakupodajalec nosi večji del tveganj in koristi v zvezi z lastništvom, se zakupi razvrstijo kot poslovni zakupi. Plačila, opravljena v okviru poslovnih zakupov, se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v skladu z metodo enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju zakupa.

1.5.3 Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno življenjsko dobo, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremembe okoliščin kažejo na to, da morda ni mogoče izterjati njihove knjigovodske vrednosti. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

1.5.4 Naložbe

Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih

Naložbe v pridružene subjekte in deleži v skupnih podjetjih se računovodsko obračunajo s kapitalsko metodo.

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Razvrstitev in merjenje

Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva sredstva in jih je treba v skladu s tem izkazovati po pošteni vrednosti, dobičke in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno z razlikami pri preračunavanju), pa pripoznati v rezervi za pošteno vrednost.

Upoštevanje poštene vrednosti

Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu in ne obstaja zanesljiva metoda vrednotenja, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti, ki jo upravitelj sklada prijavi do datuma bilance stanja, s čimer se izključi kakršen koli pripisan nerealiziran dobiček, ki lahko prevladuje v osnovnem naložbenem portfelju. Naložbe v sklade tveganega kapitala, ki na datum bilance stanja obstajajo manj kot dve leti, se vrednotijo po enakih načelih, razen v primeru nerealiziranih izgub, nastalih zgolj zaradi upravnih stroškov, pri čemer se glede na zgodnjo fazo osnovnega naložbenega portfelja te nerealizirane izgube ne upoštevajo.

Treba je omeniti, da je „metodo vrednotenja po pošteni vrednosti“ pred kratkim razvil Evropski investicijski sklad v skladu z MRS 39. Vendar se lahko ta metoda uporablja samo za naložbe Evropskih skupnosti v sklade tveganega kapitala ob koncu leta 2005. Dejansko na podlagi podatkov, zbranih v letu 2004, ni mogoče popraviti zneskov vrednosti naložb v sklade tveganega kapitala ob koncu prejšnjega leta. Zaradi tega in zaradi primerljivosti je bila sedanja metoda vrednotenja, kot je opisana v zgornjem odstavku, dosledno uporabljena ob koncu leta 2005. Poštena vrednost, dobljena z uporabo „metode vrednotenja po pošteni vrednosti“, je zgolj v vednost razkrita v pojasnilu E 3.3.3.1. Prehod s sedanje metode vrednotenja na to „metodo vrednotenja po pošteni vrednosti“ bo začel veljati 1. januarja 2006, s tem povezan popravek pa bo pripoznan v rezervi za pošteno vrednost.

Po tej „novi metodi“ se poštena vrednost naložb v sklade tveganega kapitala doseže z uporabo pojma skupne čiste vrednosti sredstev, ki implicitno predvideva, da je združevanje čistih vrednosti sredstev vseh skladov samo po sebi skladno z MRS 39, če se lahko čiste vrednosti sredstev skladov obravnavajo kot skladne z MRS 39.

Po tej metodi so skladi razvrščeni v tri kategorije:

— I. kategorija – skladi, usklajeni z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti;

— II. kategorija – skladi, usklajeni z drugimi smernicami glede vrednotenja (tj. AFIC, BVCA in EVCA) ali standardi, ki lahko veljajo za skladne z MRS 39;

— III. kategorija – skladi, ki niso usklajeni niti z zahtevami MRS 39 glede poštene vrednosti niti s katerimi koli drugimi smernicami glede vrednotenja v skladu z MRS 39.

Za I. in II. kategorijo se nerealizirani dobički iz merjenja poštene vrednosti pripoznajo v rezervah, nerealizirane izgube pa se ocenijo glede oslabitve sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu poslovnega izida ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost.

Pripisana čista vrednost sredstev po pošteni vrednosti se določi z uporabo odstotka lastništva Evropskih skupnosti v zadevnem skladu na čisti vrednosti sredstva, ki je prikazana v zadnjem poročilu, ali, kolikor je to mogoče, z uporabo natančne vrednosti deleža na isti datum, ki jo predloži zadevni upravitelj sklada.

Naložbe, ki spadajo v III. kategorijo, se vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za oslabitev.

Druge naložbe

Razvrstitev

Evropske skupnosti svoje naložbe razvrščajo v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo; in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev naložb se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakemu datumu bilance stanja.

(i) Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Ta kategorija ima dve skupini: finančna sredstva v posesti za trgovanje in finančna sredstva, ki so po začetnem pripoznanju označena po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določijo Evropske skupnosti. Izvedeni finančni instrumenti so tudi razvrščeni kot v posesti za trgovanje, če niso opredeljeni kot varovanje pred tveganji. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo realizirana v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii) Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko Skupnosti zagotovijo denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(iii) Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih Evropska skupnost namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu Evropske skupnosti niso imele nobenih naložb iz te kategorije.

(iv) Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Vključena so v stalna sredstva, razen če nameravajo Skupnosti naložbo odtujiti v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripozna na datum trgovanja – datum, na katerega se Evropske skupnosti zavežejo, da bodo kupile ali prodale sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu posodijo denarna sredstva. Naložbe se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, povečani za stroške transakcije za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški transakcije pa se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena transakcije (tj. poštena vrednost prejetega nadomestila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih pogojev, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Pri posojilih uradnikom, ki jih je odobrila ESPJ v likvidaciji, se cena transakcije iz praktičnih razlogov in na podlagi premislekov o bistvenosti uporabi kot poštena vrednost pri začetnem pripoznanju, neodvisno od kakršnih koli odobrenih ugodnejših obrestnih mer.

Pripoznanje naložb se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle in so Evropske skupnosti prenesle večino vseh tveganj in koristi v zvezi z lastništvom.

Kasnejše merjenje

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva in finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti.

Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

Spremembe poštene vrednosti denarnih finančnih sredstev, ki so izražena v tuji valuti in razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene med razlike pri preračunavanju, ki izhajajo iz sprememb odplačne vrednosti sredstva, in druge spremembe knjigovodske vrednosti sredstva. Razlike pri preračunavanju so pripoznane v izkazu poslovnega izida, druge spremembe knjigovodske vrednosti pa v rezervi za pošteno vrednost. Spremembe poštene vrednosti nedenarnih finančnih sredstev, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so pripoznane v rezervi za pošteno vrednost.

Kadar so finančna sredstva, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, prodana ali oslabljena, je treba nabrane popravke poštene vrednosti, ki so prej bili pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznati v izkazu poslovnega izida.

Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obrestnih mer, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, kadar se ugotovi pravica Evropskih skupnosti do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ni deluje, Evropske skupnosti določijo pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo nedavnih transakcij na podlagi neodvisnega tržnega načela, sklicevanja na druge instrumente s podobnimi bistvenimi lastnostmi, analize diskontiranih denarnih tokov, modelov določanja cen opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni ceni, zmanjšani za oslabitev.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti z uporabo metode efektivnih obrestnih mer. Za posojila, odobrena iz izposojenih sredstev, se metoda efektivnih obrestnih mer na podlagi premislekov o bistvenosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški transakcije, ki jih imajo Evropske skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Oslabitev finančnih sredstev

Evropske skupnosti ob vsakem datumu bilance stanja ocenijo, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo je oslabljeno in izgube zaradi oslabitve so nastale samo takrat, če obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodka ali dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ta (ti) škodni dogodek (dogodki) vpliva(jo) na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstev, ki ga je mogoče zanesljivo oceniti.

(i) Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je nastala izguba zaradi oslabitve pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, se znesek izgube izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontirano po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo.

Izračun sedanje vrednoti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov zavarovanih finančnih sredstev odraža denarne tokove, ki lahko izhajajo iz zasega premoženja, zmanjšane za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten.

Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se predhodno pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(ii) Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so lastniški vrednostni papirji razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali dolgotrajnejše zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno ceno in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za vse izgube zaradi oslabitve tega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črta iz rezerv in pripozna v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, ki so pripoznane v izkazu poslovnega izida v zvezi s kapitalskimi instrumenti, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot razpoložljivega za prodajo, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.5 Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Stroški se določijo po metodi „prvi noter, prvi ven“ (FIFO). V izjemnih primerih se lahko uporabi metoda tehtanih povprečnih cen. Stroški dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajemajo stroške načrtovanja, surovin, neposredne stroške dela, druge neposredne stroške in z njimi povezane splošne stroške proizvodnje (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in prodajne stroške.

Kadar se zaloge hranijo za distribucijo brez stroškov ali po nominalnih stroških, se izmerijo po nabavni vrednosti ali tekočih nadomestitvenih stroških, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Tekoči nadomestitveni stroški so stroški, ki bi jih imele Evropske skupnosti za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.6 Zneski vnaprejšnjega financiranja

Vnaprejšnje financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o vnaprejšnjem financiranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora znesek vnaprejšnjega financiranja vrniti Evropskim skupnostim. Znesek vnaprejšnjega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neporavnani zneski vnaprejšnjega financiranja vrednotijo po prvotnem(-ih) plačanem(-ih) znesku(-ih), zmanjšanem(-ih) za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na vnaprejšnje financiranje se pripoznajo, ko se natečejo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja. Jamstva, povezana z zneski vnaprejšnjega financiranja, so razkrita v zunajbilančnih postavkah kot pogojna sredstva.

1.5.7 Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se določi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da Evropske skupnosti ne bodo mogle izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Znesek odpisa je pripoznan v izkazu poslovnega izida. Pripoznan je tudi splošni odpis v vrednosti 20 % na leto za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu.

Glej tudi pojasnilo 1.5.13 spodaj glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov, ki se pripoznajo ob koncu leta.

1.5.8 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so opredeljeni kot kratkoročne terjatve. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne depozite na odpoklic, druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj, in prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu. Prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu so izkazane v okviru finančnih obveznosti med tekočimi obveznostmi v bilanci stanja.

1.5.9 Prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Evropske skupnosti upravljajo pokojninske načrte z vnaprej določenimi pokojninami. Pokojninski načrt z vnaprej določenimi pokojninami je pokojninski načrt, ki na splošno določa znesek pokojnine, ki ga bo zaposleni prejemal ob upokojitvi in ki je običajno odvisen od enega ali več dejavnikov, kot so starost, delovna doba in osebni dohodek.

Obveznost, ki je pripoznana v bilanci stanja za pokojninske načrte z vnaprej določenimi pokojninami, je sedanja vrednost obveznosti glede vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja, zmanjšana za vse poštene vrednosti sredstev načrta. Obveznost glede vnaprej določenih pokojnin izračunajo neodvisni aktuarji z uporabo metode predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Sedanja vrednost obveznosti glede vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odtokov z uporabo obrestnih mer za podjetniške obveznice visoke kakovosti, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom z njimi povezane pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz popravkov na podlagi izkušenj in sprememb aktuarskih predpostavk, se nemudoma pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Stroški preteklega delovnega razmerja se nemudoma pripoznajo v prihodkih, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju še določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega delovnega razmerja amortizirajo z metodo enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

1.5.10 Rezervacije za tveganja in stroške

Rezervacije za tveganja in stroške se pripoznajo, kadar imajo Evropske skupnosti pravno ali posredno obveznost zaradi preteklih dogodkov, kadar je precej verjetno, da bo potreben odtok sredstev za poravnavo obveznosti, in kadar je znesek mogoče zanesljivo oceniti. Rezervacije se ne pripoznajo za prihodnje poslovne izgube.

Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, za katere se pričakuje, da bodo potrebni za poravnavo sedanje obveznosti na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveznost oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Kadar je učinek časovne vrednosti denarja bistven, je znesek rezervacije sedanja vrednost odhodkov, za katere se pričakuje, da bodo potrebni za poravnavo obveznosti. Uporabljena diskontna stopnja odraža trenutne tržne ocene časovne vrednosti denarja in tveganja, značilna za obveznost, ne pa tveganj, katerih ocene prihodnjih denarnih tokov so bile popravljene.

1.5.11 Finančne obveznosti

Finančne obveznost vključujejo najeta posojila in obveznosti v posesti za trgovanje.

Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Najeta posojila se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih nadomestil), brez nastalih stroškov transakcije, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti z uporabo metode efektivnih obrestnih mer; vse razlike med prihodki brez stroškov transakcije in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v obdobju najetih posojil z uporabo metode efektivnih obrestnih mer. Najeta posojila so razvrščena kot dolgoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja.

Za posojila, odobrena iz izposojenih sredstev, se metoda efektivnih obrestnih mer na podlagi premislekov o bistvenosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški transakcije, ki jih imajo Evropske skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Obveznosti v posesti za trgovanje vključujejo izvedene finančne instrumente, ki niso opredeljeni kot varovanje pred tveganji, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot sredstva v posesti za trgovanje, glej pojasnilo 1.5.4.

1.5.12 Obveznosti

Znaten del obveznosti Skupnosti ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev Skupnosti. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni zastopniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvoten znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v zaključne račune, ko so dobave opravljene in jih Evropske skupnosti sprejmejo.

1.5.13 Ločevanje obračunskih obdobij – aktivne in pasivne časovne razmejitve

Pomemben vidik prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka je zagotavljanje, da se transakcije, opravljene v zadevnem letu, zajamejo v ustreznem računovodskem letu, tj. zagotavljanje razmejitve: transakcije je treba pripoznati v obdobju, na katero se nanašajo.

Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev Skupnosti, vendar jih Skupnostim še niso prijavili (vnaprej vračunani stroški). Da bi dobili najboljšo oceno teh zneskov, se uporabljajo različne metode, odvisno od vrste dejavnosti in razpoložljivih podatkov. Obratno pa se nekateri odhodki zajamejo v tekočem letu, čeprav se nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški), in te je treba opredeliti in vključiti v ustrezno obdobje.

Tudi prihodke je treba zajeti v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun ni poslan, storitev pa je bila opravljena ali blago dostavljeno oziroma obstaja pogodbeni dogovor (na podlagi sklicevanja na pogodbo), je treba znesek oceniti in pripoznati v računovodskih izkazih kot prehodno nezaračunane prihodke.

Poleg tega je treba ob koncu leta, kadar je poslan račun, ki se ne nanaša na obdobje poročanja, znesek odložiti in ga pripoznati kot zmanjšanje prihodkov. Cilj je zmanjšati prihodke za znesek, ki je enak odloženim stroškom.

Ker je to prvo leto take metode knjiženja in glede na posebnosti dejavnosti Skupnosti, ne obstajajo primerjalne metode, s katerimi bi lahko primerjali te metode ocenjevanja.

1.6 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1 Prihodki

Prihodki od menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga se pripoznajo, kadar se večina tveganj in koristi v zvezi z lastništvom nad blagom prenese na kupca.

Prihodki, povezani s transakcijo, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti transakcije na datum poročanja.

Prihodki od nemenjalnih poslov

Sem spada velika večina prihodkov Skupnosti, ki zajemajo predvsem neposredne in posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko Evropske skupnosti prejemajo tudi plačila od drugih strank, kot so dajatve, globe in donacije.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, kadar Evropske skupnosti vpokličejo sredstva od držav članic in zahtevajo njihove prispevke. Izmerijo se glede na njihov vpoklican znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, kadar se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, kadar so od držav članic prejeti ustrezna mesečna poročila o računih A (vključno z izterjanimi dajatvami in zapadlimi zneski, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso izplačani Evropskim skupnostim, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (vključno z neizterjanimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja (25 %). Poleg tega se v izkazu poslovnega izida pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, kadar je sprejeta odločitev Skupnosti o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede solventnosti podjetja, je treba pripoznati zmanjšanje vrednosti upravičenosti.

Po odločitvi o naložitvi globe imajo dolžniki dva meseca od datuma obvestila o zadevni odločitvi:

— da sprejmejo to odločitev; v tem primeru morajo plačati globo v za to določenem roku in Skupnosti dokončno poberejo zadevni znesek;

— ali da ne sprejmejo te odločitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom Skupnosti.

Vendar je treba glavnico globe plačati v za to določenem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 242 Pogodbe ES). Dolžniki imajo dve možnosti: lahko predložijo bančno garancijo za zadevni znesek ali pa začasno plačajo globo.

Če se podjetje pritoži zoper odločitev in je že začasno plačalo globo, je znesek izkazan kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper odločitev Skupnosti nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto plačila prejme jamstvo, je izkazano kot pogojno sredstvo.

Če obstaja tveganje, da Sodišče prve stopnje ne bo odločilo v prid Skupnosti, se v primerih, kadar je že prejeto začasno plačilo, pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrezno odpiše. Obresti, ki so jih Evropske skupnosti prejele na bančnih računih, na katera se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, vse pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Prihodki in odhodki od obresti

Prihodki in odhodki od obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida z uporabo metode efektivnih obrestnih mer. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Efektivna obrestna mera je mera, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja denarna plačila ali prejemke v pričakovani življenjski dobi finančnega instrumenta (ali, kadar je to primerno, krajšem obdobju) na čisto knjigovodsko vrednost finančnega sredstva ali finančne obveznosti. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere Evropske skupnosti ocenijo denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predplačila), ne upoštevajo pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške transakcije ter vse druge premije ali popuste.

Za posojila, odobrena iz izposojenih sredstev, se metoda efektivnih obrestnih mer na podlagi premislekov o bistvenosti ne more uporabljati ločeno za dana in najeta posojila. Stroški transakcije, ki jih imajo Evropske skupnosti in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2 Odhodki

Odhodki od menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih Evropske skupnosti sprejmejo. Vrednotijo se po nabavni vrednosti.

Odhodki od nemenjalnih poslov so značilni za Evropske skupnosti in zajemajo večino njihovih odhodkov. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter diskrecijske subvencije, prispevki in donacije.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so se pojavili dogodki, ki so povzročili prenos, če uredba (finančna uredba, Kadrovski predpisi ali druge uredbe) dovoljuje naravo prenosa ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos; če je upravičenec izpolnil vsa merila o izpolnjevanju pogojev; in če je možna primerna ocena zneska.

Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki že dolgovani upravičencem, vendar še niso prijavljeni, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani stroški.

1.7 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti. Pogojno sredstvo se razkrije, kadar je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti verjeten.

Pogojna sredstva se nenehno ocenjujejo, da bi se razvoj ustrezno kazal v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti res gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba.

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdil le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropskih skupnosti; ali sedanja obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost; ali, v skrajno redkih okoliščinah, ko zneska obveznosti ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, zelo majhna.

Pogojne obveznosti se nenehno ocenjujejo, da bi ugotovili, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost.

Obveznosti za prihodnje financiranje

Obveznost za prihodnje financiranje je pravna ali posredna obveznost, ponavadi pogodbene narave, ki so jo prevzele Evropske skupnosti in za katero bo morda potreben prihodnji odtok dejavnikov.

Jamstva

Jamstva so možna sredstva ali obveznosti, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdil, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva so zato opredeljena kot pogojna sredstva ali obveznosti. Jamstvo je poravnano, ko predmet jamstva ne obstaja več. Uveljavlja se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo.

1.8 UPORABA OCEN

V skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli računovodski izkazi nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za pokojnine, rezervacije za prihodnje stroške, vrednotenje zalog publikacij, finančno tveganje v zvezi z evidencami premoženja in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

2. UČINEK PREHODA NA RAČUNOVODSTVO NA PODLAGI NASTANKA POSLOVNEGA DOGODKA

2.1 PODLAGA ZA PRIPRAVO

Otvoritvena bilanca stanja Skupnosti je bila pripravljena v skladu z novimi računovodskimi pravili, sprejetimi 28. decembra 2004, ki se prvič uporabljajo za proračunsko leto 2005.

2.2 PREDLOŽITEV RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

Zaključni računi vključujejo naslednje osnovne izkaze: bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz sprememb neto sredstev in izkaz denarnih tokov.

2.3 KAPITALSKA USKLADITEV

OTVORITVENA BILANCA STANJA

v EUR Pojasnilo 31.12.2004 Popravljeno Popravki 31.12.2004 I. STALNA SREDSTVA: 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Neopredmetena dolgoročna sredstva 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Opredmetena osnovna sredstva 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Naložbe 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Posojila 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Dolgoročno vnaprejšnje financiranje 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Dolgoročne terjatve 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II. GIBLJIVA SREDSTVA: 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Zaloge 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Kratkoročne naložbe 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Kratkoročno vnaprejšnje financiranje 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Kratkoročne terjatve 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 Sredstva skupaj 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III. DOLGOROČNE OBVEZNOSTI: 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Prejemki zaposlenih 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Rezervacije za tveganja in stroške 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Finančne obveznosti 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Druge dolgoročne obveznosti 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV. TEKOČE OBVEZNOSTI: 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Rezervacije za tveganja in stroške 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Finančne obveznosti 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Obveznosti 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 Obveznosti skupaj 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 NETO SREDSTVA (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Rezerve 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic: 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Pokojnine osebja (dolgoročno) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Drugo (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V. NETO SREDSTVA (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

Zgornja razpredelnica prikazuje učinek sprememb, namenjenih popravku bilance stanja na dan 31. decembra 2004 v skladu z novimi računovodskimi pravili.

Predstavitev bilance na dan 31. decembra 2004 (pred popravkom) se nekoliko razlikuje od bilance, objavljene v Finančnih poročilih za leto 2004. Razlog za to je prerazvrstitev nekaterih saldov v bilanci stanja, ki je bila potrebna, da se omogoči smiselna primerjava s popravljenimi podatki. Prvotni znesek neto sredstev v višini 14,5 milijarde EUR (takrat „Lastni kapital“) na dan 31. decembra 2004 se ujema z objavljenim zneskom.

Skoraj ves učinek je opazen v zaključnih računih Komisije, v veliko manjšem obsegu pa v ESPJ v likvidaciji. Učinek prve vključitve agencij v obseg konsolidacije je omejen in zadeva predvsem povečanje denarnih saldov.

2.3.1 Opredmetena osnovna sredstva

Glavna sprememba v računovodski usmeritvi za opredmetena osnovna sredstva se nanaša na amortizacijo. V skladu s prejšnjimi pravili so se na novo pridobljena sredstva amortizirala celih 12 mesecev v letu, v katerem so bila kupljena (ne glede na datum pridobitve). V skladu z novimi pravili pa se amortizacija obračunava od meseca pridobitve. V preteklosti so bila torej sredstva „preveč amortizirana“. Ta in druge spremembe računovodskih usmeritev so tako povzročile povečanje neto vrednosti opredmetenih osnovnih sredstev za 69 milijonov EUR v Komisiji in za 137 milijonov EUR v Parlamentu. Razlika se nanaša predvsem na prvo vključitev agencij.

2.3.2 Naložbe

Naložbeni portfelj Jamstvenega sklada in ESPJ v likvidaciji, sestavljen iz dolžniških vrednostnih papirjev, je bil prej izkazan po nabavni vrednosti (ali v primeru premij/popustov po odplačni vrednosti na podlagi metode enakomernega časovnega amortiziranja) ali tržni vrednosti, pri čemer se je uporabila nižja od obeh vrednosti. Ti vrednostni papirji so sedaj razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva sredstva in so zato knjiženi po njihovi pošteni vrednosti. Vpliv vrednotenja po pošteni vrednosti je zajet v rezervi za pošteno vrednost in je znašal 88 milijonov EUR.

Jamstveni sklad je imel na dan 31. decembra 2004 tri vrednostne papirje s spremenljivo obrestno mero, ki so jih izdale Evropske skupnosti, v znesku 21 milijonov EUR, vključno z natečenimi obrestmi. Ti dolžniški vrednostni papirji so bili primerno odpravljeni na podlagi ustreznega dolga, dokazljivega s potrdili, izdanimi v okviru programa makrofinančne pomoči (glej pojasnilo 2.3.8).

Dolžniški vrednostni papirji v znesku 38 milijonov EUR, v posesti v okviru proračunskih instrumentov, ki jih upravljajo upravitelji v imenu Evropske komisije, so bili vključeni v izračun neto sredstev teh instrumentov in kot taki razvrščeni kot kratkoročne terjatve na dan 31. decembra 2004. V skladu z novimi računovodskimi pravili so sestavine proračunskih instrumentov zdaj razvrščene v ustrezne postavke zaključnih računov glede na njihovo naravo in, kadar je to primerno, preostalo zapadlost.

Izvedeni finančni instrumenti s pozitivno pošteno vrednostjo, vključno z natečenimi obrestmi (33 milijonov EUR), so pripoznani kot sredstva v posesti za trgovanje, medtem ko so bili prej le razkriti kot zunajbilančne postavke. Saldo gibanja (33 milijonov EUR) se nanaša na druge prerazvrstitve, revalorizacije in vključitev natečenih obresti v okviru te postavke.

2.3.3 Posojila

Posojila s posebnimi pogoji so bila prej izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za vse rezervacije za oslabitev sredstev. V skladu z novimi računovodskimi pravili se ta posojila, odobrena po ugodnejših obrestnih merah, na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, ki v primeru posojil z obrestmi, nižjimi od tržnih pogojev, ustreza neto sedanji vrednosti pričakovanih denarnih tokov, diskontirani po povprečni prevladujoči obrestni meri za posojila EIB za posojilojemalce v zadevnih državah, pozneje pa se izmerijo po odplačni vrednosti. Morebitne rezervacije za oslabitev temeljijo na začasnih ali dokončnih odpisih, kot je določeno po posameznih pogodbah o financiranju. Združeni vpliv po eni strani vrednotenja teh posojil po njihovi odplačni vrednosti (–152 milijonov EUR) ter po drugi strani njihove razvrstitve kot stalna sredstva, ker je končna zapadlost vseh več kot eno leto po datumu bilance stanja (20 milijonov EUR), je zajet v izkazu nakopičenega primanjkljaja in znaša –132 milijonov EUR.

Stanovanjska posojila, ki jih odobri ESPJ v likvidaciji po ugodnejših obrestnih merah, so bila prej izkazana po njihovem neporavnanem nominalnem znesku, zmanjšanem za vse rezervacije za oslabitev sredstev. V skladu z novimi računovodskimi pravili se ta posojila na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza neto sedanji vrednosti pričakovanih denarnih tokov, diskontirani po prevladujoči tržni obrestni meri za obveznice s podobnimi zapadlostmi, ki jih izdajo države članice, v katerih so nastanjeni posojilojemalci, pozneje pa se izmerijo po odplačni vrednosti. Morebitne rezervacije za oslabitev temeljijo na začasnih ali dokončnih odpisih, kot je določeno na podlagi posameznih pogodb o financiranju. Vpliv vrednotenja teh posojil po njihovi odplačni vrednosti znaša –21 milijonov EUR.

Posojila, odobrena iz izposojenih sredstev, so tudi razvrščena kot stalna sredstva, kadar je njihova končna zapadlost več kot eno leto po datumu bilance stanja, s čimer se saldo dolgoročnih posojil poveča za 123 milijonov EUR, saldo kratkoročnih terjatev pa zmanjša za enak znesek (glej pojasnilo 2.3.5).

2.3.4 Vnaprejšnje financiranje

V računovodskih izkazih Evropskih skupnosti, objavljenih pred letom 2005, je bilo med kratkoročnimi terjatvami zajeto omejeno število zneskov, ki so zadevali plačila vnaprejšnjega financiranja za posebne projekte (finančni posredniki). V letu 2004 so vse institucije in organi pripravili popis vseh odprtih zneskov vnaprejšnjega financiranja, izplačanih do 31. decembra 2004.

Saldo vnaprejšnjega financiranja na dan 31. decembra 2004 pa je ta celotni znesek, ki na ta datum ni poravnan upravičencem, zmanjšan za vnaprej vračunane stroške. Ti vnaprej vračunani stroški pomenijo oceno dejanske porabe s strani upravičencev do zneskov vnaprejšnjega financiranja na navedeni datum, za katero Evropske skupnosti še niso prejele izkazov stroškov.

Ker je veliko projektov, ki se financirajo z ukrepi strukturnih skladov Evropskih skupnosti, dolgoročne narave, so z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski vnaprejšnjega financiranja prikazani v postavki dolgoročnih pa tudi v postavki kratkoročnih terjatev.

2.3.5 Terjatve

Dolgoročne terjatve so se močno zmanjšale, ker jamstvo držav članic v zvezi s pokojninskimi obveznostmi Komisije do osebja ne izpolnjuje računovodskih meril, določenih v novih računovodskih pravilih, da bi bilo pripoznano kot sredstvo. Prvotno je to na dan 31. decembra 2004 znašalo 26 milijard EUR.

Kratkoročne terjatve so se povečale, ker so bili vključeni prehodno nezaračunani prihodki iz naslova lastnih sredstev na dan 31. decembra 2004 v višini 2,3 milijarde EUR. Celotno gibanje v bilanci pa se izravna s prenosom predhodno vključenih zneskov vnaprejšnjega financiranja, neto sredstev proračunskih instrumentov, ki jih upravljajo upravitelji v imenu Evropskih skupnosti, deležev posojil z končno zapadlostjo več kot eno leto po datumu bilance stanja in natečenih obresti v ločene postavke.

2.3.6 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

V tej postavki se najbolj kaže vpliv vključitve agencij, ki znaša 339 milijonov EUR.

Tekoči računi in kratkoročni depoziti v znesku 323 milijonov EUR, v posesti v okviru proračunskih instrumentov, ki jih upravljajo upravitelji v imenu Evropskih skupnosti, so bili vključeni v izračun neto sredstev teh instrumentov in kot taki razvrščeni kot kratkoročne terjatve na dan 31. decembra 2004. V skladu z novimi računovodskimi pravili so sestavine proračunskih instrumentov zdaj razvrščene v ustrezne postavke zaključnih računov glede na njihovo naravo in, kadar je to primerno, preostalo zapadlost.

2.3.7 Rezervacije

Saldo rezervacij je bil popravljen navzgor z uporabo natančnejše diskontne stopnje za rezervacijo za razgradnjo objektov Skupnega raziskovalnega središča (59 milijonov EUR). Po natančnejšem pregledu pravnih zadev pred izrekom sodbe so se povečale tudi posebne rezervacije zanje.

Pomembna sprememba je bila, da rezervacije, ki so bile prej pripoznane za Jamstveni sklad (1 086 milijonov EUR) in ESPJ v likvidaciji (328 milijonov EUR), po novih pravilih ne izpolnjujejo več zahtev za razvrstitev kot rezervacije in so bile zato odstranjene iz te postavke. Namesto tega so pripoznane rezerve za enake zneske.

Poleg tega so bile v okviru proračunskih instrumentov pripoznane finančne rezervacije (239 milijonov EUR), medtem ko so bile prej le razkrite kot zunajbilančne postavke. Razen tega pa so bile prvič vključene rezervacije v zvezi s pravnimi zadevami, in sicer v višini 81 milijonov EUR, ter rezervacije v višini 21 milijonov EUR od drugih institucij in agencij (glej pojasnilo 3.13).

2.3.8 Finančne obveznosti

Tako kot pri odobrenih posojilih so najeta posojila s končno zapadlostjo več kot eno leto po datumu bilance stanja razvrščena kot dolgoročne obveznosti, s čimer se saldo dolgoročnih najetih posojil poveča za 109 milijonov EUR, saldo kratkoročnih najetih posojil pa se zmanjša za enak znesek.

Poleg tega je Jamstveni sklad vpisal dolgove, dokazljive s potrdili, izdanimi v okviru programa makrofinančne pomoči, in izkazane kot dolgoročna najeta posojila. Ti dolgovi so bili primerno odpravljeni na podlagi ustreznih sredstev, ki so v posesti Jamstvenega sklada.

Izvedeni finančni instrumenti z negativno pošteno vrednostjo (19 milijonov EUR) so pripoznani kot obveznosti v posesti za trgovanje, medtem ko so bili prej le razkriti kot zunajbilančne postavke.

2.3.9 Obveznosti

V tej postavki se kaže največji vpliv (70,6 milijarde EUR) na bilanco stanja, in sicer zlasti zaradi dveh glavnih dejavnosti, ki ju je uvedel projekt posodobitve – izkazovanje računov in vnaprej vračunanih stroškov:

— V skladu s finančno uredbo se odobritve plačil, prenesene v naslednje leto, vknjižijo kot proračunski odhodki. Do proračunskega leta 2004 je bila protivknjižba za te odobritve, ki so bile prenesene v naslednje leto in še neporabljene, vključena v kratkoročne obveznosti v bilanci stanja. Ta razvrstitev ne obstaja več, ker so bili popisani vsi neporavnani dolgovi. Popravek je zdaj vključen v postavko „obveznosti“. Zneski v višini 2,8 milijarde EUR, ki so bili prej vpisani v tej postavki in se nanašajo na proračunske odobritve, ki se prenesejo v naslednje leto, po uvedbi novih računovodskih pravil niso več vključeni.

— Vsi računi, zahtevki za povračilo stroškov in dobropisi, ki jih prejmejo Skupnosti, se sistematično vknjižijo v računovodski sistem. Ta proces se je začel v zadnjem četrtletju leta 2004 in januarja 2005 so se neporavnani zneski v višini 9,4 milijarde EUR prenesli v računovodski sistem za otvoritveno bilanco stanja.

— Vnaprej vračunani stroški na dan 1. januarja 2005 so skupaj znašali 64,2 milijarde EUR in pomenijo najpomembnejši vpliv na otvoritveno bilanco stanja v primerjavi z objavljenimi zaključnimi računi za leto 2004. Nanašajo se na tekoče obveznosti za zneske, ki so že dolgovani upravičencem, ki izpolnjujejo pogoje (države članice, institucije, dobavitelji ali izvajalci storitev, posamezniki itd.), vendar na datum poročanja še niso bili pripoznani, ker ni prejet noben zahtevek za povračilo stroškov ali račun. V skladu z novimi računovodskimi pravili se transakcije in dogodki vknjižijo v računovodski sistem in pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Kadar se znesek ne more pripoznati v časovnem okviru, potrebnem za pripravo računovodskih izkazov, se zneski, ki so znani s precejšnjo gotovostjo pred dokončanjem računovodskih izkazov, pripoznajo kot vnaprej vračunani stroški. V skladu z merili za pripoznanje Evropske skupnosti pripoznajo strošek za znesek, enak ocenjenemu znesku obveznosti prenosa, ki se mora opraviti v določenem obdobju. Da bi dobile čim boljšo oceno vnaprej vračunanih stroškov, so Evropske skupnosti izdelale analizo vseh vidikov, povezanih z razmejitvijo javnega subjekta. Skupnosti so določile izčrpen seznam veljavnih pravil in preučile predstavitev v računovodskih izkazih. Končni cilj je bil zagotoviti, da bi predlagana metodologija zmanjšala tveganje, da računovodski izkazi ne bi prikazovali resnične in poštene slike. Skupnosti so nato to razmejitveno strategijo prevedle v izvedbena in praktična navodila, vključno s priporočeno metodologijo in opisom možnih tehnik po temah.

— Najvišji zneski vnaprej vračunanih stroškov so namenjeni Jamstvenemu oddelku EKUJS: 26,3 milijarde EUR pokriva stroške, nastale med 16. oktobrom in 31. decembrom 2004, ki so jih države članice prijavile zunaj časovnega okvira, potrebnega za pripravo računovodskih izkazov; 21,2 milijarde EUR pokriva tržne ukrepe, vključno z neposredno pomočjo (sem spadajo upravičenosti, nastale v letu 2004, ki imajo finančne posledice v letu 2005) in razvojem podeželja (sem spadajo upravičeni odhodki, ki so jih imeli izvajalci ali plačilni organi do 31. decembra 2004 in za katere Skupnosti še niso prejele zahtevkov za plačilo). Pomemben znesek pomeni tudi vnaprej vračunane stroške za strukturne sklade: na dan 31. decembra 2004 so ti znašali 6,3 milijarde EUR za FEDER 2000–2006, ISPA in inovativne ukrepe ter 5,1 milijarde EUR za ESS. Preostali zneski v višini 5,3 milijarde EUR pokrivajo vnaprej vračunane stroške za druge politike, od katerih je najpomembnejše raziskovalno področje s +/–1,5 milijarde EUR – glej pojasnilo 3.18.4.

2.3.10 Rezerve in nakopičeni presežek/primanjkljaj

V skladu z novimi računovodskimi pravili je popravek za pošteno vrednost za prodajo razpoložljivih sredstev zajet v rezervi za pošteno vrednost (88 milijonov EUR). Največji vpliv na rezerve pa je imela vključitev rezerve za Jamstveni sklad (1 086 milijonov EUR), kar ustreza ciljnemu znesku v višini 9 %, in drugih rezerv ESPJ v likvidaciji (328 milijonov EUR). Prej so se ti zneski pripoznali kot rezervacija.

Vse spremembe, razen popravkov poštene vrednosti, potrebnih za popravljeno otvoritveno bilanco stanja, so bile izvedene v izkazu nakopičenega presežka/primanjkljaja, kar pojasnjuje velik vpliv na njegov saldo.

3. POJASNILA K BILANCI STANJA

I. STALNA SREDSTVA

3.1 NEOPREDMETENA DOLGOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena dolgoročna sredstva so ugotovljiva nedenarna sredstva, ki ne obstajajo v fizični obliki. Taka sredstva se lahko vključijo na strani sredstev v bilanci stanja samo, če so pod nadzorom subjekta in če ustvarjajo prihodnje gospodarske koristi za Evropske skupnosti.

Neopredmetena dolgoročna sredstva

v EUR Znesek Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2004 (popravljena) 43 147 504,22 Dodatki med letom 15 428 793,99 Odtujitve (473 054,00) Druge spremembe 6 445 391,79 Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2005 64 548 636,00 Skupna amortizacija na dan 31. decembra 2004 (popravljena) 26 010 414,69 Stroški amortizacije za zadevno leto 6 842 720,30 Odtujitev (200 762,00) Druge spremembe 5 219 638,51 Skupna amortizacija na dan 31. decembra 2005 37 872 011,50 NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2005 26 676 624,50

3.2 OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

3.2.1 Zemljišča in zgradbe

V nekaterih državah se vrednost zemljišča, na katerem so delegacije, ne more ločiti od vrednosti zgradbe.

Decembra 2005 je Komisija skupaj s Parlamentom kupila zgradbo v Københavnu v vrednosti 9,9 milijona EUR. Vsaka stranka ima 50-odstotni lastniški delež, čeprav je Parlament plačal celotni znesek za zgradbo, Komisija pa bo svoj delež Parlamentu odplačala med življenjsko dobo zgradbe. Istega meseca sta obe instituciji skupaj podpisali pogodbo o pridobitvi, vredno 7,4 milijona EUR, za zgradbo v Haagu, ker pa se zgradba ni začela uporabljati do leta 2006, ni navedena v bilanci stanja na dan 31. decembra 2005.

3.2.2 Naprave in oprema

Za približno 20 % delegacij ni razpoložljivih podatkov o opredmetenih osnovnih sredstvih na dan 31. decembra 2005. Od leta 2003 poteka pobuda za izboljšanje kakovosti in izčrpnosti podatkov, ki jih predložijo delegacije, in to bi skupaj s posebnim projektom za vodenje evidence premoženja, ki je bil uveden leta 2004, moralo pripomoči k razrešitvi te težave v prihodnje. Poleg tega se bo ta položaj izboljšal tudi z vključitvijo transakcij delegacij neposredno v centralni računovodski sistem v letu 2007.

Popravki, ki so neposredna posledica teh projektov, skupaj znašajo 3,6 milijona EUR in so v spodnji razpredelnici prikazani v postavki „druge spremembe“. Skupni neto znesek opredmetenih stalnih sredstev, vključenih za delegacije, na dan 31. decembra 2005 znaša 72,3 milijona EUR.

3.2.3 Finančni zakupi (in podobne pravice)

Glavna zgradba Urada za publikacije ni vključena v bilanco stanja, ker je razvrščena kot poslovni zakup. Čeprav ima Urad dve nakupni opciji (oktobra 2006 in leta 2010) z vrednostjo, ki temelji na tržni vrednosti, se ne šteje, da se večina tveganj in koristi v zvezi z lastništvom nad sredstvom prenese na Urad. Ta razvrstitev bo pregledana pozneje leta 2006, ko bo mogoče izkoristiti prvo nakupno opcijo.

Dne 21. septembra 2005 je Komisija podpisala 27-letno pogodbo o finančnem zakupu za zgradbo v Bruslju, ki je ocenjena na 50 milijonov EUR.

Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij sta pogodbi o finančnem zakupu za svojo zgradbo v ulici Belliard v Bruslju vključila na strani sredstev v bilanci stanja. Sofinancira se v naslednjem obsegu: Ekonomsko-socialni odbor: 50 % – Odbor regij: 50 %. 27-letni finančni zakup, ki sta ga maja 2004 ta dva odbora podpisala za še eno zgradbo v Bruslju, je bil vključen v popravljeno otvoritveno bilanco stanja za leto 2005. Sofinancira se v naslednjem obsegu: Ekonomsko-socialni odbor: 40 % – Odbor regij: 60 %.

3.2.4 Osnovna sredstva v gradnji

Marca 2003 je Svet podpisal pogodbo o gradnji in pridobitvi zgradbe LEX v Bruslju. Cena po dokončanju je ocenjena na 258 milijonov EUR na dan 31. decembra 2005. Kot predujem za to gradnjo je bilo v letu 2005 plačanih 64 milijonov EUR, v prejšnjih letih pa 59 milijonov EUR – skupaj 123 milijonov EUR.

Oktobra 2004 je Parlament podpisal finančni zakup z nakupno opcijo za kompleks zgradb v Bruslju in gradnja se je začela v letu 2004. Novembra 2004 je bil plačan predujem v višini 40 milijonov EUR. Do podpisa poročila o začasni odobritvi ima Parlament pravico do dodatnih plačil predujmov, ki so bili doslej naslednji (v milijonih EUR):

Stanje na dan 31. decembra 2004 40,0 milijonov EUR Plačila v letu 2005 za delo v letu 2004 (vklj. v popravljeni otvoritveni bilanci stanja) 82,3 milijonov EUR Stroški dela, opravljenega v letu 2005 73,7 milijonov EUR Skupaj na dan 31. decembra 2005 196,0 milijonov EUR





Opredmetena osnovna sredstva

v EUR Zemljišča in zgradbe Naprave in oprema Pohištvo in vozila Računalniška strojna oprema Druga opredmetena osnovna sredstva Finančni zakupi in podobne pravice Sredstva v gradnji Skupaj Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2004 (popravljena) 2 798 459 908,84 314 685 311,72 151 655 006,60 359 450 313,77 94 848 414,86 2 128 258 298,61 204 629 792,33 6 051 987 046,73 Dodatki med letom 22 183 255,17 28 503 264,15 13 886 120,31 58 804 654,05 13 083 916,15 60 966 303,61 142 094 984,67 339 522 498,11 Odtujitve 0,00 - 18 802 716,65 - 5 955 058,02 - 48 288 305,99 -1 639 942,74 0,00 - 099 843,00 - 74 785 866,40 Prerazporeditve med postavkami 3 986 584,00 1 173 719,60 - 322 248,13 281 086,13 -1 134 157,60 1,600,00 - 3 986 584,00 0,00 Druge spremembe - 1 971 063,00 - 8 036 654,33 - 23 723 883,65 - 3 096 256,80 353 124,82 0,00 0,00 - 36 474 732,96 Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2005 2 822 658 685,01 317 522 924,4