[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.12.2007

COM(2007) 853 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Odprava ovir za čezmejne naložbe skladov tveganega kapitala {SEC(2007)1719}

1. FINANCIRANJE RASTI IN INOVACIJ

V visoko konkurenčnem svetovnem gospodarstvu je boljši dostop inovativnih malih in srednje velikih podjetij (MSP) do finančnih sredstev postal ključen za povečanje konkurenčnosti in uresničevanje ciljev lizbonskega partnerstva za rast in delovna mesta .

Pridobivanje kapitala je eden od predpogojev za uspešno ustanovitev podjetja in zagotavljanje njegove nadaljnje širitve. MSP v začetnih fazah ustanovitve ali z visokim potencialom za rast pogosto ne zadostuje opiranje na lastna sredstva ali posojila. Številni vlagatelji niso pripravljeni vlagati v takšna podjetja zaradi visokih transakcijskih stroškov in ker menijo, da pričakovani donosi ne bodo odtehtali tveganja. Takšna podjetja se ponavadi odločijo za tvegani kapital [1] , ki jim lahko zagotovi sredstva za prodor na trg in hitrejšo rast. Čeprav je tvegani kapital le majhen del večje vrste premoženja alternativnih naložb, je ključen za rast inovativnih podjetij.

Razdrobljenost trgov tveganega kapitala Evropske unije na nacionalne trge resno ovira celotno ponudbo začetnega kapitala za inovativna MSP. V državah članicah, kjer je trg nov, se zato skladi tveganega kapitala srečujejo s težavami pri doseganju kritične mase , potrebne za razpršitev svojega portfeljskega tveganja in kritje stroškov. Olajšanje čezmejnega poslovanja bi lahko podjetjem pomagalo premostiti to oviro in povečati celotno ponudbo začetnega kapitala.

Komisija je v svojem sporočilu „Financiranje rasti MSP – dodajanje evropski vrednosti“[2] iz junija 2006 določila sklop ukrepov za pomoč inovativnim MSP prek boljšega dostopa do financ na ravni EU in držav članic , zlasti v začetnih fazah. Olajšanje čezmejnih naložb tveganega kapitala je bil eden ključnih ciljev, Komisija pa je pozvala k ukrepom za premagovanje zakonodajnih in davčnih ovir.

Za spremljanje razvoja financiranja tveganega kapitala in inovacij je Svet za ekonomske in finančne zadeve iz oktobra 2006 države članice pozval, da poročajo o nacionalnem okolju za tvegani kapital v okviru nacionalnih programov reform , in od Komisije zahteval, da dodatno preuči pogoje za naložbe tveganega kapitala v začetni fazi ustanovitve podjetja.

Poleg tega je Svet za konkurenčnost iz decembra 2006 Komisijo med drugim pozval, da poroča o ovirah za čezmejne naložbe skladov tveganega kapitala.

Komisija se je pri pripravi tega sporočila posvetovala z državami članicami in udeleženci na trgu. Priloženo poročilo strokovne skupine o „ odpravi ovir za čezmejne naložbe skladov tveganega kapitala“ iz marca 2007 vsebuje analizo ovir in navaja rešitve za sklade tveganega kapitala, ki opravljajo čezmejne naložbe v Evropi.

2. POMEN TVEGANEGA KAPITALA ZA INOVATIVNA MSP

2.1. Gospodarski potencial tveganega kapitala

Inovativna MSP imajo kljub pozitivnemu vplivu na evropsko konkurenčnost znatne težave pri dostopu do finančnih sredstev, potrebnih za začetek, rast in konkurenčnost na svetovnih trgih. Boljši dostop do tveganega kapitala bi jim pomagal pri izkoriščanju tehnologij in konkurenčnosti na svetovnih trgih.

Medtem ko predstavljajo inovativna MSP sorazmerno majhen delež MSP, lahko prispevajo veliko k ustvarjanju novih delovnih mest in razvoju tehnologij. V skladu s tem obstajajo študije, ki kažejo na znatni prispevek tveganega kapitala k ustvarjanju delovnih mest . V skladu z nedavno študijo[3] so podjetja v EU, ki prejemajo sredstva zasebnega in tveganega kapitala, v obdobju 2000–2004 ustvarila 1 milijon delovnih mest. Več kot 60 % teh delovnih mest so ustvarila podjetja s podporo tveganega kapitala, zaposlenost pa se je v teh podjetjih povečala za 30 % letno.

Poleg tega so inovativna in v rast usmerjena podjetja s podporo tveganega kapitala v povprečju namenila 45 % svojih celotnih izdatkov za raziskave in razvoj . To znaša v povprečju 3,4 milijona EUR letno na podjetje ali 50 500 EUR na zaposlenega, kar je šestkrat več od 500 največjih vlagateljev v raziskave in razvoj v EU-25.

Ekonometrične študije so pokazale tudi pozitivni vpliv na gospodarsko rast . Na podlagi zadnje analize[4] se ocenjuje, da povečanje naložb v fazi tveganega kapitala za 0,1 % BDP prispeva k povečanju realne gospodarske rasti do ene odstotne točke.

Poleg tega je tvegani kapital vedno pomembnejši za okoljsko trajnost (leta 2006 je bilo zbranih 1,25 milijarde EUR)[5]. Trajnostno usmerjeni skladi tveganega kapitala vlagajo od 1 do 5 milijonov EUR s poudarkom na začetnih in običajnih naložbah v obnovljive vire energije in čiste tehnologije.

2.2. Nedavni trendi in izzivi

Po gospodarskem nazadovanju zaradi poka internetnega balona leta 2000 je evropska industrija tveganega kapitala od leta 2004 zabeležila rast in leta 2006 dosegla zelo visoko raven[6]: od skupno 112 milijard EUR pridobljenih sredstev je tvegani kapital predstavljal 17 milijard EUR, kar je pomenilo 60 % povečanje v primerjavi z letom 2005. Od 71 milijard EUR skupnih vloženih sredstev lastniškega kapitala so naložbe tveganega kapitala znašale 17,2 milijardi EUR, kar je pomenilo 36–odstotno povečanje v primerjavi s prejšnjim letom.

Čeprav podatki za leto 2006 kažejo znaten porast naložb izhodiščnega kapitala, je glavni delež naložb tveganega kapitala še vedno namenjen širitvenemu kapitalu. Glavni izziv je ustvariti okolje, v katerem je mogoče naložbe izhodiščnega kapitala kljub ciklični naravi tveganega kapitala ohraniti na visoki ravni.

Dodaten izziv je, da je potencial za rast omejen zaradi majhne količine naložb tveganega kapitala na posamezno transakcijo. Velikost povprečnega evropskega posla za naložbe v začetni fazi znaša samo 0,4 milijona EUR v primerjavi z 2,2 milijona EUR v ZDA.

Čeprav naložbe v novo ustanovljena podjetja na področju čistih tehnologij v Evropi naraščajo, so se te naložbe v ZDA v zadnjih dveh letih več kot podvojile in so zdaj štirikrat višje kot v EU. Evropa mora zato ustvariti dobičkonosne naložbe v čiste tehnologije za ohranitev njihove rasti[7].

3. RAZDROBLJENOST TRGA OMEJUJE RAZVOJ TVEGANEGA KAPITALA

Trenutno potencial trgov tveganega kapitala v Evropi ni v celoti izkoriščen, trgi pa inovativnim MSP v začetnih fazah rasti ne zagotavljajo zadosti kapitala. Pomanjkanje kulture vlaganj v lastniške instrumente, težave glede informacij, razdrobljeni trg in visoki stroški so med glavnimi razlogi za to tržno nepopolnost .

Stopnja razvoja trgov tveganega kapitala se med državami razlikuje . V velikih državah članicah z zrelejšimi trgi postajajo sektorski skladi vedno pogostejši. Ti skladi bi lahko izkoristili boljše možnosti za čezmejne naložbe in pridobivali finančna sredstva na enotnem trgu. Na trgih, ki so v začetni fazi razvoja, spodbujevalna vloga državnih skladov z javnimi vlagatelji koristi rasti trga. Vendar imajo na manjših ali nastajajočih trgih tveganega kapitala skladi težave pri svoji širitvi, rasti, specializaciji in doseganju kritične mase transakcij .

Poleg tega ustvarjajo različne nacionalne politike znatno razdrobljenost trga, kar negativno vpliva na pridobivanje finančnih sredstev in vlaganje v EU. Skladi tveganega kapitala in njihovi upravljavci so pooblaščeni in nadzirani v skladu z nacionalnimi zahtevami. Navedeni skladi, ki bi drugače razširili svoj portfelj čez meje, imajo pri tem težave zaradi operativnih in zakonodajnih ovir.

Na razdrobljenem trgu tveganega kapitala s trenutno 27 različnimi poslovnimi okolji je strukturiranje sklada prek različnih meja vedno bolj zapleteno, zato se manjši skladi izogibajo poslovanju zunaj jurisdikcije svoje matične države.

4. BOLJšI POGOJI ZA TVEGANI KAPITAL

4.1. Vzpostavitev okvirnih pogojev

Kot je navedeno v Sporočilu o široko zastavljeni inovacijski strategiji[8], pomanjkljivosti okvirnih pogojev in ovire na notranjem trgu, vključno s pomanjkanjem razpoložljivosti trga tveganega kapitala, ovirajo mobilnost kapitala, onemogočajo podjetjem potrebno stopnjo izkoriščanja naložb ter omejujejo inovacijski potencial EU.

Vladne politike lahko ustvarijo spodbude za industrijo tveganega kapitala ter spodbudijo naložbe v inovativna MSP. Javno sofinanciranje lahko zlasti pomaga odpraviti pomanjkljivosti pri zagotavljanju začetnega kapitala, zniža vrzel lastniškega kapitala in pomaga pri razvoju trgov tveganega kapitala, ob hkratnem priznavanju razlik v razvoju trgov tveganega kapitala v državah članicah.

Tudi ciljno usmerjena horizontalna državna pomoč lahko ima pomembno vlogo pri spodbujanju zasebnih naložb. V novem okviru Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije[9] državna pomoč za mlada inovativna podjetja omogoča podporo MSP v prvih letih obstoja, da premagajo začetno pomanjkanje finančnih sredstev zaradi nezadostnega financiranja in da se olajša njihova rast. Nove Smernice o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v MSP[10] pa vključujejo enostaven postopek presoje s številnimi prvinami, kot je višji naložbeni prag v višini 1,5 milijona EUR na MSP v obdobju 12 mesecev. Za zneske pod tem pragom Komisija predvideva, da obstaja tržna nepopolnost.

Poleg tega je ključni vidik katere koli naložbe tveganega kapitala strategija izhoda – točka, na kateri lahko lastnik tveganega kapitala proda svoje delnice in sprosti sredstva za nove priložnosti. Tvegani kapital potrebuje zato tudi likvidnejše izhodne trge v EU, zlasti rastoče trge vrednostnih papirjev, ki zagotavljajo likvidnost in lahko dosežejo kritično maso svetovalnih storitev.

Čeprav sektor tveganega kapitala v mnogih pogledih deluje lokalno, saj temelji na tesnih povezavah med skladi in podjetniki, pa ima tudi globalno razsežnost, saj tekmuje za sredstva in naložbene priložnosti. Tvegani kapital uspeva v bližini grozdov in univerz, kjer nastajajo nove ideje in podjetniki. Evropska inovacijska politika namenja posebno pozornost podpori grozdom in sodelovanju med njimi, kar lahko pomaga tudi industriji tveganega kapitala in njeni dolgoročni vzdržnosti, in sicer z zagotavljanjem pretoka sklenjenih poslov.

4.2. Politike Skupnosti za podporo financiranju inovacij

Naslednji programi Skupnosti so usmerjeni na prednostne naloge prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta za podporo inovacijam in podjetništvu:

Sedmi okvirni program (FP7) je namenjen povečanju finančnih sredstev za skupne raziskave v Evropi v obdobju 2007–2013 na več kot 53 milijard EUR, pri čemer je 1,3 milijarde EUR namenjene inovativnim ukrepom za zunanje izvajanje raziskav in razvoja za MSP. Dodatne 0,4 milijarde EUR javnih sredstev bi moralo biti v obdobju 2008–2013 na voljo za skupni program Eurostars, ki je namenjen podpori MSP pri raziskavah in razvoju.

S povezavo inovacij in komercializacije ter zanašanjem na pretekle izkušnje je v programu za konkurenčnost in inovacije 1,1 milijarde EUR namenjene izboljšanju dostopa MSP do finančnih sredstev v obdobju 2007–2013. Nova pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP je bila uvedena za povečanje ponudbe lastniškega kapitala za inovativna MSP, in sicer prek tržno naravnanih naložb v sklade tveganega kapitala, ki se osredotočajo na MSP v začetni fazi in v fazi širitve.

Na voljo so dopolnilni instrumenti v okviru JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises – Skupna evropska sredstva za mikro do srednje velika podjetja), skupne pobude Komisije in Evropskega investicijskega sklada za zagotavljanje tveganega kapitala MSP v nekaterih regijah. Države članice bodo lahko na podlagi te pobude del svojih sredstev iz strukturnih skladov uporabile za razvoj različnih oblik tveganega kapitala in finančnih instrumentov, posebej namenjenih podpori MSP.

Usklajena politika in dobre prakse so pomembne za razvoj trgov tveganega kapitala na ravni EU in nacionalni ravni. Komisija bo spodbujala izmenjavo dobrih praks na vseh ravneh, od nacionalne do regionalne ravni in v posameznih industrijskih sektorjih, zlasti s podporo platformam in inovacijskim mrežam.

5. STRATEGIJA ZA IZBOLJšANJE čEZMEJNIH POGOJEV

Politike, ki neposredno podpirajo financiranje inovacij, pa ne bodo zadostovale za doseganje kritične mase in spopad z izzivi svetovnega gospodarstva. Partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem ter javne spodbude lahko prispevajo k odpravi vrzeli lastniškega kapitala, vendar pa lahko samo povečane naložbe zasebnih vlagateljev zagotovijo dolgoročno rešitev. Zato morajo Komisija in države članice izboljšati okvirne pogoje za sklade tveganega kapitala, med katere spada tudi čezmejno poslovanje.

5.1. Pomen prostega pretoka kapitala

Prosti pretok kapitala je temeljna svoboščina iz Pogodbe in glavno orodje finančnega povezovanja. Povezan finančni trg koristi evropskemu gospodarstvu prek učinkovitega razporejanja kapitala, ki zvišuje dolgoročno gospodarsko uspešnost. Dobro delujoči trg tveganega kapitala je pomemben del finančnega trga, zlasti za doseganje inovativnejše in konkurenčnejše Evrope.

Zato je treba zagotoviti, da se trgi in skladi tveganega kapitala, ki poslujejo na čezmejni podlagi, popolnoma zavedajo prostega pretoka kapitala, ki ga spremlja in uveljavlja Evropska komisija.

5.2. Izboljšanje pogojev za pridobivanje sredstev

Trg tveganega kapitala omogoča institucionalnim vlagateljem, kot so banke, pokojninski skladi in zavarovalnice, diverzifikacijo njihovega portfelja in izbiro različnih profilov tveganega donosa. V nekaterih državah članicah pokojninski skladi ne smejo vlagati v sklade tveganega kapitala ali pa se srečujejo s količinskimi in geografskimi omejitvami. V takšnem primeru trgu tveganega kapitala primanjkuje morebiten vir kapitala. Nacionalno izvajanje Direktive 2003/41/ES[11] bi moralo poklicnim pokojninskim skladom v EU omogočiti sprejetje strokovne odločitve o njihovi izpostavljenosti tveganemu kapitalu na podlagi „ pravila preudarne osebe “. Države članice se poziva k razširitvi uporabe „pravila preudarne osebe“ tudi na druge vrste pokojninskih skladov in institucionalnih vlagateljev.

Druga ovira čezmejnemu poslovanju je pomanjkanje evropskega sistema zasebnega plasiranja. To vodi v višje organizacijske stroške pridobivanja denarja (zlasti pristojbin za pravne in svetovalne storitve, ki jih plačujejo vlagatelji). To negativno vpliva na donos in privlačnost pridobivanja sredstev. Zasebno plasiranje je posebna metoda prodaje naložbenih proizvodov neposredno institucionalnim vlagateljem. Nacionalni sistemi zasebnega plasiranja poskušajo znižati številne omejitve, ki so prisotne v primeru trženja sklada širši javnosti, kot na primer kotiranje na borzi. Trenutni nacionalni sistemi se med seboj bistveno razlikujejo, skupni sistem zasebnega plasiranja pa bi lahko upravljavcem omogočil neposredno poslovanje z dobro obveščenimi vlagatelji po vsej EU in razširitev njihovega poslovanja brez povzročanja zaskrbljenosti glede zaščite majhnih vlagateljev.

Direktiva o trgih finančnih instrumentov (MiFID)[12] uvaja določbe za olajšanje čezmejnih transakcij, ki vključujejo zanimanje za sklade tveganega kapitala, med izkušenimi akterji. Morda bi se lahko storilo še več za olajšanje čezmejnih transakcij zasebnega kapitala med upravljavci skladov, posredniki in izkušenimi vlagatelji.

Komisija analizira nacionalne okvire za neusklajene sklade, vključno s skladi tveganega kapitala, in ovire za čezmejno zasebno plasiranje ter bo poročala o možnostih za vzpostavitev evropskega sistema zasebnega plasiranja v prvi polovici leta 2008.

5.3. Izboljšanje zakonodajnega okvira

Boljši zakonodajni okvir bi prispeval k znižanju operativnih stroškov in tveganja, višjim donosom, večjemu pretoku tveganega kapitala ter učinkovitejšim trgom tveganega kapitala . To bi koristilo vsem državam članicam, saj bi lahko lastniki tveganega kapitala postali najzaslužnejši podjetniki in podjetja z najvišjim potencialom za rast in razvoj.

Odprava upravnih ovir čezmejnim naložbam bi celo manjšim skladom in skladom v manjših državah olajšala poslovanje na širšem geografskem območju , povečanje njihove učinkovitosti, doseganje ekonomij obsega, izboljšanje donosov, specializacijo in diverzifikacijo njihovih portfeljev.

Za vsako državo članico je ključno, da ima vzpostavljene ureditve za lažjo ustanovitev skladov tveganega kapitala in olajšanje njihovih naložb. Komisija priznava pomembnost takšnih rešitev in predpisov na nacionalni ravni. Organi bi morali lokalno oceniti vse možne dejavnike ponudbe in povpraševanja, ki prispevajo k vrzeli lastniškega kapitala, ter določiti potrebne zakonske ukrepe za izboljšanje.

Države članice se poziva k pregledu njihove zakonodaje, tako da upoštevajo možnosti čezmejnih naložb tveganega kapitala skupaj z lokalnimi naložbami. V državah članicah brez formalnih določb za strukture tveganega kapitala bi moral vsak nov predpis omogočiti čezmejno poslovanje.

5.4. Znižanje davčnih ovir

Poleg zakonodajnih vprašanj so bistvenega pomena tudi davčna vprašanja. Za zagotavljanje neoviranih čezmejnih naložb tveganega kapitala morajo imeti strukture skladov značilnosti, ki lahko zadovoljijo posamezne pravne in davčne potrebe vlagateljev.

Trenutno lahko imajo skladi v EU različne pravne oblike , ureditve in strukture, katerih medsebojni vpliv lahko vodi v neprekinjeno dvojno obdavčevanje. Države članice lahko na splošno razdelimo v tri kategorije:

(i) Države članice z razvitimi trgi tveganega kapitala zagotavljajo posebne strukture za zadovoljitev potreb vlagateljev nacionalnega in tujega tveganega kapitala na pregledni[13] način ali na podlagi davčne oprostitve, kot so komanditne družbe.

(ii) Države članice s posebnimi strukturami tveganega kapitala, vključno z nekaterimi strukturami, ki so oproščene davka (davčno pregledne). Vendar so te strukture prezapletene in/ali omejujoče ter se zato v praksi ne uporabljajo.

(iii) Države članice brez posebnih pravil ali predpisov in brez ustrezne strukture. Naložbe so mogoče le z uporabo offshore ali posrednih nosilcev naložb ali obstoječe oblike gospodarskih družb (družbe z omejeno odgovornostjo, komanditne družbe, kvalificirane investicijske družbe kot tudi vrste zaprtih struktur za kolektivne naložbe, delniške družbe, lokalne korporacijske strukture ali vzporedne naložbene strukture).

Obsežno posvetovanje[14] z industrijo in državami članicami je pokazalo, da trenutno razpoložljive strukture tveganega kapitala v Evropi niso sposobne zadovoljiti potreb vseh vrst tujih vlagateljev znotraj in zunaj EU.

Zato je treba vzpostaviti zapletene strukture skladov z vzporednimi nosilci, da se čim bolj zmanjšajo davčne neugodnosti pri čezmejnih naložbah. Visoki transakcijski stroški vzpostavitve strukture[15] in njenega tekočega upravljanja skupaj z obstoječo pravno negotovostjo sklade tveganega kapitala nadalje odvračajo od čezmejnih vlaganj.

Nordijski center za inovacije[16] je predlagal nekatere rešitve za izboljšanje pogojev nordijskega trga tveganega kapitala: skladi, ustanovljeni kot komanditne družbe, morajo biti davčno pregledni; za družbe za upravljanje skladov se ne bi smel uvesti DDV, tuji skladi pa ne bi smeli biti obdavčeni. Takšen pristop bi lahko zagotovil konkurenčne prednosti in okrepil vlogo regije znotraj evropskega trga tveganega kapitala.

Komisija je že sprejela različne pobude na področju neposredne obdavčitve, da se izboljša delovanje notranjega trga. Kot je Komisija že predlagala pri izvajanju akcijskega načrta za tvegani kapital[17], obstaja možnost za nadaljnje izboljšanje nacionalnih zakonodajnih okvirov ter za odpravo ekonomskega in pravnega dvojnega obdavčevanja čezmejnih operacij tveganega kapitala.

Komisija je ustanovila strokovno skupino, sestavljeno iz strokovnjakov vladnega in zasebnega sektorja držav članic, da bi ugotovila primere dvojnega obdavčevanja in drugih neposrednih davčnih ovir za čezmejne naložbe tveganega kapitala v EU ter razmislila in razpravljala o tehničnih rešitvah za premostitev teh ovir. Ta strokovna skupina bo pripravila poročilo do konca leta 2008.

5.5. Napredek pri vzajemnem priznavanju

Za odpravo ovir pri čezmejnem pridobivanju in vlaganju tveganega kapitala ter zagotavljanju koristi notranjega trga Komisija meni, da bi se lahko strukture, ki v nekaterih državah članicah delujejo dobro, skupaj s tistimi strukturami, ki so ustrezne za tuje vlagatelje, sprejele in priznale drugje . Prizadevanja v praksi bi zajemala nekatere zakonodajne spremembe, njihovo izvajanje pa bi zahtevalo prevzem obveznosti na nacionalni in industrijski ravni.

V najboljšem primeru bi lahko bila ustanovljena enotna struktura skladov tveganega kapitala, da se zagotovijo enaki pogoji za vsakega vlagatelja v sklad po vsej EU. Ta rešitev ne bi preprečila uporabe nacionalnih struktur za nacionalno in lokalno ustanovljene sklade. Vendar se tak rezultat zaradi zapletenosti, ki izhajajo iz različne davčne obravnave vlagateljev s sedežem v državah z različnimi jurisdikcijami, kratkoročno ne zdi izvedljiv.

Glede na zapletenost zadevnih vprašanj, ki vključujejo pravne in davčne predpise držav članic, Komisija zagovarja povečanje prizadevanj za skupno razumevanje ključnih značilnosti skladov tveganega kapitala in njihovih vlagateljev. V skladu s tem bi vzajemno priznavanje obstoječih nacionalnih okvirov pomenilo napredek. Na razdrobljenem trgu tveganega kapitala je to kratkoročno najbolj pragmatičen pristop.

Za doseganje trajnostnih in učinkovitih trgov tveganega kapitala se države članice poziva, da pri pregledu obstoječe ali sprejemanju nove zakonodaje upoštevajo naslednje značilnosti[18], ki predstavljajo dobro prakso:

- Vzajemno priznavanje skladov tveganega kapitala: sklad tveganega kapitala bi se lahko ustanovil samo znotraj jurisdikcije svoje matične države in se v drugih državah članicah priznal kot enakovreden domačim skladom tveganega kapitala ter ne bi bil zavezan k ločeni ustanovitvi v vsaki od jurisdikcij. Nacionalni organi bi lahko priznali, da za sklade, ki imajo sedež v drugi državi članici in poslujejo na njihovih trgih, že velja zakonodajna ureditev matične države.

- Če bi lahko tudi upravljavec sklada, za katerega velja zakonodajna ureditev njegove matične države, neposredno posloval v državi, v katero vlaga, ne da bi imel v tej državi „sedež“, bi se operativni stroški in potreben čas znižali.

Komisija priznava, da predlagana rešitev pomeni vzajemno sprejemljive stopnje nadzora in preglednosti . Na tej podlagi bi lahko nacionalni pristojni organi priznali, da za sklade tveganega kapitala iz drugih držav članic veljajo podobne ureditve, ter zagotovili sodelovanje in primerljivost nadzora znotraj obstoječih struktur sodelovanja.

Za sklade tveganega kapitala in družbe za upravljanje se zelo priporoča spoštovanje duha in vsebine svetovno uveljavljenih industrijskih standardov. Kot pri drugih pogodbah se lahko podjetja, ki prejemajo naložbe, v primeru spora zatečejo k veljavni zakonodaji.

6. SKLEPI

6.1. Naslednji koraki in priporočila

Komisija bo za izboljšanje pridobivanja sredstev in čezmejnih naložb: |

– analizirala nacionalne pristope in ovire čezmejnemu zasebnemu plasiranju. Poročilo o možnostih vzpostavitve evropskega sistema zasebnega plasiranja bo objavljeno v prvi polovici leta 2008. – skupaj s strokovnjaki iz držav članic ugotovila primere dvojnega obdavčevanja in drugih neposrednih davčnih ovir za čezmejne naložbe tveganega kapitala. Strokovna skupina bo pripravila poročilo do konca leta 2008. – na podlagi teh poročil analizirala možnosti opredelitve skupnih značilnosti, da se doseže napredek pri vzpostavitvi okvira za tvegani kapital za celotno EU. Komisija bo preučila tudi možne načine za pomoč državam članicam v procesu vzajemnega priznavanja. |

Za zmanjšanje razdrobljenosti trga in izboljšanje pogojev za pridobivanje in vlaganje sredstev tveganega kapitala Komisija poziva države članice k naslednjemu: |

– da razširijo „pravilo preudarne osebe“ na druge vrste institucionalnih vlagateljev, vključno s pokojninskimi skladi, kjer to še ne obstaja. – da ustvarijo skupno razumevanje značilnosti skladov tveganega kapitala in kvalificiranih vlagateljev ter razmislijo o vzajemnem priznavanju nacionalnih okvirov. – da premostijo zakonodajne in davčne ovire s pregledom obstoječe zakonodaje ali s sprejetjem novih zakonov. Namen je zagotoviti vsem skladom tveganega kapitala, vključno z manjšimi specializiranimi skladi, možnost za specializacijo in diverzifikacijo. Zato je namen skladov in družb za upravljanje opravljati čezmejne naložbe pod enakimi pogoji kot v matični državi. To pomeni odpravo ločene registracije. – da omogočijo sodelovanje ter vzajemno sprejemljive stopnje nadzora in preglednosti. – da spodbudijo razvoj konkurenčnih grozdov in spodbujajo likvidne izhodne trge. |

6.2. Partnerski pristop

Tesno sodelovanje med državami članicami, Evropsko komisijo in industrijo je bistveno za izvajanje teh priporočil in za napredek k evropskemu trgu tveganega kapitala.

Komisija bo še naprej spremljala razvoj trgov tveganega kapitala v skladu s poročili iz nacionalnih programov reform .

Komisija si bo še naprej prizadevala za enotnejši trg tveganega kapitala, ki prispeva k boljšemu dostopu do financ za inovativna MSP, in bo o tem spet poročala leta 2009.

[1] Glosar je v Prilogi.

[2] COM(2006) 349, 29.6.2006.

[3] „Employment Contribution of PE and VC in Europe“, publikacija EVCA, oktober 2005.

[4] „Venture Capital in Europe: Spice for European Economies“ T. Meyer, Deutsche Bank Research, oktober 2006.

[5] „Venture Capital for Sustainability 2007“, Eurosif, 2007.

[6] „Annual Survey of Pan-European Private Equity & Venture Capital Activity“, EVCA Yearbook 2007.

[7] Znatni del programa Skupnosti za konkurenčnost in inovativnost je namenjen podpori ekološko inovativnim MSP.

[8] COM(2006) 502, 13.9.2006.

[9] UL C 323, 30.12.2006, str. 1–26.

[10] UL C 194, 18.8.2006, str. 2–22.

[11] UL L 235, 23.9.2003.

[12] Direktiva 2004/39/ES; UL 2004/L 145/01, 30.4.2004.

[13] Davčna preglednost pomeni, da za dohodek in kapitalske dobičke na ravni sklada načeloma ne velja zavezanost plačilu davka v državi, kjer ima sklad sedež.

[14] Glej priloženo poročilo strokovne skupine, marec 2007.

[15] Do 1 % celotnih pristojbin kot odstotek prevzetih obveznosti komanditistov v 10-letnem življenju sklada.

[16] “Obstacles to Nordic Venture Capital Funds”, Nordic Innovation Centre, September 2007.

[17] COM(2003) 654, 4.11.2003.

[18] Glej priloženo poročilo strokovne skupine, marec 2007.