SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 12.12.2011 
SEC(2011) 1541 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OSNUTKA OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu uredbe o vzpost avitvi okvirnega programa za okoljske in podnebne ukrepe 
(LIFE) 
 
{COM(2011) 874 kon č.} 
{SEC(2011) 1542 kon č.} 
{SEC(2011) 1543 kon č.}  
 
SL    SL Zavrnitev odgovornosti : Ta povzetek je zavezujo č le za službe Komisije, ki sodelujejo pri 
pripravah, in ne vpliva na kon čno obliko kakršne koli odlo čitve Komisije. 
 
 2    Presoja vplivov ocenjuje možnosti upravljanja  programa za okoljske in podnebne ukrepe (v 
nadaljnjem besedilu: LIFE) za obdobje 2014–20 20 (naslednik programa LIFE+).  
Komisija je v svojem sporo čilu z dne 29. junija 2011 (sporo čilo o večletnem finan čnem 
okviru) zavzela stališ če, tudi za program LIFE, glede prihodnjega ve čletnega finan čnega 
okvira (MMF) za obdobje 2014–2020. Glavne spremembe:  
i)  vzpostavitev podprograma podnebnih ukr epov (800 milijonov EUR v obdobju) s tremi 
prednostnimi nalogami: omejevanje, pril agajanje, upravljanje in zavedanje;  
ii)  boljša opredelitev sestave okoljskega podprograma (2,4 milijarde EUR v celotnem 
obdobju): biotska raznovrstnost,  okolje in upravljanje; 
iii)  uvedba integriranih projektov kot  predstavitvenih projektov za uresni čevanje okoljskih 
ciljev, predvsem z mobilizacijo drugih raz položljivih nacionalnih sredstev in/ali 
sredstev EU. 
1. Postopkovna vprašanja, posvetovanje z zaint eresiranimi stranmi in mnenje odbora za 
presojo vpliva 
Presojo vpliva sta pripravila Generalni direktorat za okolje  in Generalni direktorat za 
podnebne ukrepe ob pomo či drugih generalnih direktoratov ter Evropske agencije za 
konkuren čnost in inovativnost. Temelji na obsežni  analizi in posvetovanju, predvsem na: 
–  naknadnih (1996–2006) in srednjero čnih (2007–2009) ocenah programa LIFE; 
–  študijah zunanjih svetoval cev: „Združena presoja vpliva in predhodna ocena pregleda 
Uredbe LIFE+“ in „Podnebne spremembe v prihodnjem ve čletnem finan čnem okviru“; 
–  javnem spletnem posvetovanju „Vaš glas v Evropi“; –  posvetovanju, ki ga je opravil Odbor regij, posvetovanju članov odbora LIFE in okoljskih 
atašejev držav članic, poznejšem sre čanju interesnih skupin in na dveh konferencah. 
Splošno mnenje je bilo, da program LIFE z okoljs kega vidika in vidika dodane vrednosti daje 
dobre rezultate. Intere sne skupine so mo čno podprle nadaljevanje pr ograma LIFE in predloge 
Komisije. 
Odbor za presojo vpliva je presojo vpliva prejel  29. julija 2011. Po pripravi mnenja odbora za 
presojo vpliva je bila presoja vpliva 13. septembra 2011 ustrezno spremenjena.  
2. Sedanja sestava in delovanje programa LIFE  
Program LIFE je v samem vrhu okoljskega financir anja EU, iz njega pa je bilo financiranih 
3 115 projektov v višini 2,7 milijarde EUR. 
V skladu z veljavno uredbo so mogo če tri oblike posredovanja: 1) donacije za dejavnosti 
(78 % prora čuna) s tremi vejami: LIFE narava in bi otska raznovrstnost (NAT) obsega vsaj 
50 % prora čuna za dejavnosti projektov, LIFE okoljska  politika in upravljanje (ENV) ter 
LIFE informacije in komunikacija (INF); 2) donacije za poslovanje za nevladne organizacije 
(3 % prora čuna); 3) pogodbe o javnih naro čilih za storitve in študije (13 % prora čuna) ter 
tehnična pomoč pri izbiri, spremljanju in ocenjeva nju projektov in programa LIFE (6 % 
proračuna). 
Ocene so potrdile, da je LIFE uspešen inst rument z znatno dodano vr ednostjo za EU. Poleg 
količinsko ovrednotenih ugodnosti, ocenjenih na približno 600 milijonov EUR letno, je 
program LIFE pripeljal do izboljšanega ohranja nja in obnavljanja približno 4,7 milijona 
hektarjev zemljiš č (ali 6 % celotnega obmo čja, opredeljenega kot kopenska mesta 
 
 3    Natura 2000). S programom LIFE so bile pod prte okoljske izboljšave, med drugim tudi za 
kakovost vode na ozemlju, ki obsega približn o 3 milijone hektarjev, kakovost zraka, kar 
vpliva na približno 12 milijonov ljudi, zmanjšanje koli čin odpadkov za približno 300 000 ton 
in recikliranje dodatnega milijona ton ter zmanjšanje 1,13 milijona ton CO 2 letno. Program 
LIFE ima pomembno vlogo pri pove čevanju ozaveš čenosti, dobrem upravljanju in udeležbi 
javnosti. Zainteresirane strani menijo, da sta za uspeh programa klju čnega pomena njegova 
prožnost in na čin vodenja.  
3. Opredelitev težav in dodana vrednost ukrepov EU  
Ukrepi EU so potrebni, saj ima ve čina okoljskih in podnebnih težav čezmejne vplive ter jih 
države članice same ne morejo rešiti. Poleg tega so okoljska sredstva pogosto javno dobro in 
so neenakomerno porazdeljena po EU.  
Dodana vrednost EU izhaja iz zmožnosti pr ograma LIFE, da deluje kot platforma za 
izmenjavo praks in znanja, tako da se bodo akterji lahko u čili drug od drugega in u činkoviteje 
obravnavali okoljske težave. Pr ogram LIFE prav tako omogo ča boljšo porazdelitev 
odgovornosti in solidarnosti pri ohranjanju okol jskega skupnega dobrega v EU. Deluje kot 
katalizator, pri tem pa zagotavlja enkratne na ložbe, ki odpravljajo prvotne ovire za izvajanje 
okoljske in podnebne politike EU ter pr eskušajo nove pristope za krepitev.  
Z ocenjevanjem in posvetovanji je bilo pr av tako ugotovljeno, kako izboljšati obliko in 
delovanje programa, in sicer z re ševanjem naslednjih vprašanj:  
− pomanjkanje statisti čnega pristopa in kriti čne mase. Prednostne naloge politike EU se v 
programu ne izražajo v celoti, predvsem pr i vejah okoljske politik e in upravljanja ter 
informacij in komunikacije. Če se program ne bo spremenil,  obstaja tveganje, da bodo s 
programom LIFE še vedno fi nancirani zelo dobri projek ti, vendar razdrobljeni po 
pravnem redu z zelo majhno verjetnostjo, da bi prišli do zaklju čkov, ki bi jih bilo mogo če 
razširiti v dolo čenem sektorju in drugih instrumentih EU; 
− bolje je treba opredeliti cilje nekaterih vej (okoljska politika in upravljanje ter informacije 
in komunikacija) in ozemeljsko obmo čje. Okoljska politika in upravljanje LIFE morata 
biti bolj osredoto čena na izvajanje in vzpostavljanje multiplikatorjev. U činkovitost 
programa so zmanjšale omejitve financiranja za ukrepe zunaj EU; 
− potreba po izboljšanju dopolnjevanja in  sinergij z drugimi skladi EU;  
− bolje je treba izkoristiti rezultate projekt ov in izboljšati prenos znanja, predvsem na 
ravni EU;  
− potreba po poenostavitvi post opkov za prijavo in izbiro; 
− nacionalne dodelitve niso pripomogle k bo lj uravnoteženi porazdelitvi projektov v EU.  
 
4. Cilji prihodnjega programa  
Program LIFE zagotavlja rešitve za uresni čevanje posebnih ciljev okoljske in podnebne 
politike, s tem ko prispeva k politiki izvajanja, razvoja in spodbujanja vklju čevanja teh 
vprašanj v druge politike. 
Nov program vklju čuje naslednje splošne cilje: i) zagot oviti boljšo povezavo s prednostnimi 
nalogami politike EU, vklju čno s podnebnimi ukrepi; ii) spodbuj ati uporabo integriranih 
projektov; iii) razviti sinergij e in dopolnjevanje z drugimi skladi EU; iv) spodbujati dodatno 
vrednost EU in solidarnost/ porazdelitev prizadevanj te r v) poenostaviti program. 
 
 4    Program LIFE je tesno povezan z drugimi skladi  EU, kot so skladi kohezijske politike (ESS, 
ESRR, kohezijski sklad), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EAFDR) ali Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (EMFF). Dopol njevanje in skladnost programa LIFE s temi 
programi sta bila okrepljena v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru. Program LIFE ne bi 
odpravil le ugotovljenih vrzeli, temve č bi pripomogel tudi pri vzpostavitvi sinergij in 
organiziranega sodelovanja s temi skladi.   
5. Možnosti politike in analiza u činkov 
Povečanje prora čuna, ki je bilo sprejeto v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru, mora 
voditi v sorazmerno pove čanje okoljskih in družbenogospodarskih u činkov programa LIFE v 
absolutnem smislu med 750 in 1 000 milijoni EUR. Zaradi pove čanja sredstev za podnebne 
ukrepe je mogo če najpomembnejše pove čanje učinkov pri čakovati pri blaženju podnebnih 
sprememb in prilagajanju nanje. Izklju čitev ekoloških inovacij, ki jih je mogo če širiti na trgu, 
iz okoljskega podprograma, lahko zmanjša cel otne družbenogospoda rske ugodnosti, vendar 
bo te ukrepe mogo če bolje izvajati v drugih skladih EU.  
Navedene možnosti obravnavajo le tiste vidike, ki v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru 
niso bili opredeljeni. 
A. Možnosti za strateško na črtovanje in dodeljevanje sredstev
 
A1: Osnovni pristop od spodaj navzgor za vse vrste projektov   
Za celotno programsko obdobje bi bile dolo čene tematske prednostne naloge. Letni razpisi 
za predloge bi še naprej navajali prednostne naloge te h tem, a ne bi bili iz črpni. Za tematska 
področja integriranih projek tov ne bi bile dolo čene nobene omejitve. V veljavnem 
programskem obdobju prepoznane težave v zvezi z nezadostno osredoto čenostjo in 
težavami z ustvarjanjem kriti čne mase v posebnih sektorjih ne bi bile odpravljene.  
A2: Pristop od zgoraj navzdol za vse vrste projektov (pri čemer bi se izvajal prožnejši pristop 
od zgoraj navzdol k tradicionaln im projektom in bolj tog pr istop od zgoraj navzdol za 
integrirane projekte)  
Komisija bi priprav ila 2–3-letne delovne na črte, v katerih bi dolo čila posebne prednostne 
naloge, ki pa ne bi vklju čevale vseh tradicionalnih proj ektov, ne da bi bil pri tem 
zapostavljen kateri koli okoljski sektor, medtem ko bi bili integrirani projekti osredoto čeni 
na prednostna podro čja.  
Ob predvidenem 50-odstotnem izboljšanju v najbolj neu činkovitem delu programa LIFE in 
25-odstotnem izboljšanju v drugem najbolj neu činkovitem kvartilu bi to prineslo 19-
odstotno celotno izboljšanje, s tem pa letno pove čanje okoljskih ugodnosti v višini 
150 milijonov EUR. 
A3: Pristop od zgoraj navzdol pri integriranih projektih in pristop od spodaj navzgor pri 
drugih vrstah ukrepov  
Komisija bi pristop od zgoraj navzdol uporabila le pr i integriranih projek tih, da bi se tako 
osredotočila na posebne prednostne nalo ge, ki so bile predhodno dolo čene za celotno 
programsko obdobje. Tradicionalne projekte je mogo če predložiti v vseh prednostnih 
področjih. Pomanjkanje bolj osredoto čenega pristopa pri dolo čanju prednostnih nalog lahko 
vodi v podporne projekte s slabimi povezavami z razvojem in izvajanjem politike. V programskem obdobju ne bi bilo mogo če izvesti sprememb. 
 B. Možnosti za tematsko osredoto čenost integriranih projektov
 
 
 5    B1: Osnovni – brez tematske osredoto čenosti  
Integrirane projekte bi bilo mogo če predložiti na vseh prednostnih podro čjih, kjer je to 
omogočeno, in sicer na podro čjih narave, vode, odpadkov, zraka in morja, prilagoditve na 
podnebne spremembe in njihove ublažitve. Tudi ta možnost bi prinesla sedanje težave zaradi red čenja. Če naj se s projektom LIFE uresni čijo vsi cilji za vs a prednostna podro čja, 
kjer so mogo či integrirani projekti, se lahko zgodi , da tradicionalnih  projektov ne bo 
mogoče financirati. 
 
B2: Tematska osredoto čenost na posebne sektorje 
Zaradi omejenih sredstev programa LIFE in kritike zaradi nezadostne strateške 
osredotočenosti bi bilo mogo če integrirane projekte usmeriti na prednostna podro čja, kjer bi 
lahko dosegli boljš e rezultate. Pri okoljskem podprogramu  sta mogo či dve podopciji: 
– tematska osredoto čenost na tri sektorje (narava, voda in odpadki):  izboljšala bi se 
osredotočenost programa in okoljske  prednosti (za 30–40 % v primerjavi z osnovnim), 
hkrati pa bi se omogo čilo financiranje tradic ionalnih projektov. Tveganje za neuspeh je še 
naprej majhno, saj so ti sektorji v programu LIFE  najuspešnejši. Sektorja zrak in morje bi 
bila deloma vklju čena v druge sektorje; 
– tematska osredoto čenost na štiri sekt orje (narava, voda, odpadki in zrak):  okrepila bi se 
povezava med politi čnimi prednostnimi nalogami in pr ogramom LIFE, hkrati pa bi se 
povečale celostne družbenogospodarske koristi (bo ljša kakovost zraka bi lahko koristila tudi 
do 10 % prebivalcev v EU). Ker so sredst va omejena, bi se lahko zaradi vklju čitve zraka 
številni tradicionalni projekti spustili pod omejitev ali pa bi se  zmanjšali cilji za sektorja 
voda in odpadki. Pri podprogramu okoljskih ukre pov bi bile prednostne naloge zadostno 
osredotočene na omejevanje in prilagajanje.  
C. Možnosti za razporeditev sredstev med razli čnimi prednostnimi podro čji
 
C1: Osnovna – razporeditev v skladu s sporo čilom o večletnem finan čnem okviru  
Namenska sredstva so eden klju čnih elementov za ve čjo osredoto čenost in doseganje 
kritične mase na posameznem podro čju. Zaradi osredoto čenosti na podnebne ukrepe se 
lahko okoljske ugodnosti pove čajo za 50 % (s 135 milijonov EUR letno na 
270 milijonov EUR). Če sredstva za okoljski podprogram predhodno ne bi bila razporejena, 
bi veja narava in biotska raznovrstnost izgubi la lastnost, ki je de lno prispevala k njeni 
uspešnosti v programih LIFE II, III in LIFE+, kar bi zmanjšalo neposredne okoljske ugodnosti, ki jih prinaša veja. 
C2: Razporeditev v skladu s sporo čilom o ve čletnem finan čnem okviru in 50 % sredstev za 
okoljski podprogram za podprogr am biotska raznovrstnost  
Zaradi predhodno dodeljenih sredstev za biotsk o raznovrstnost se bodo okrepili pozitivni 
okoljski vplivi, ki izhajajo iz pred hodno dodeljenih sredstev za podnebni podprogram. 
Pričakujemo okoljske ugodnosti v višini vs aj dodatnih 450–500 milijonov EUR. Dodatne 
koristi za integrirane projekte je težko koli činsko opredeliti. Ta mož nost je skladna s stališ či 
zainteresiranih strani. 
D. Možnosti za geografsko razpored itev vplivov (nacionalne dodelitve)
 
D1: Vsi projekti so izbrani na podlagi ustreznosti  
Vse vrste projektov bodo izbrane na podlagi us treznosti. Predviden ne bo noben delitveni 
ključ na podlagi geografske lege. Obstaja tveganje , da bi bile nekate re države še naprej 
 
 6    preveč zastopane. Ne bi bilo obravnavano dejs tvo, da so naravne dobrine neenakomerno 
porazdeljene med države članice. 
D2: Vsi projekti so izbrani na podlagi ustreznosti, vendar  zagotavljajo geografsko 
uravnoteženost pri integriranih projektih 
Tradicionalni projekti bo do še naprej izbrani na podlagi us treznosti. Za integrirane projekte 
bi bil vzpostavljen sistem, ki bi zagotavljal  geografsko uravnoteženost, saj so ti projekti 
močneje povezani z razvojem regionalnih ali loka lnih strategij, izvajanjem in krepitvijo 
zmogljivosti. Države članice, ki imajo v enem letu integrir an projekt, bi se pozneje štele kot 
manj ugodne. Komisija bi zagotovila financiran je vsaj enega integr iranega projekta na 
državo članico v sektorju narave in odpadkov, enega na čezmejno vodno obmo čje (Donava, 
Ren itd.) in dva projekta  na biogeografsko regijo. Prednost bi imele države članice z nižjo 
upravno usposobljenostjo, pomembnimi naravnimi dobrinami ali tiste, v katerih ležijo 
čezmejna vodna obmo čja. Strateško programiranje (možnost A2) bi omogo čala 
prilagoditve, če ena izmed držav članic ne bi prejela nobenega  integriranega projekta. 
D3: Tradicionalni projekti, izbr ani le na podlagi ustreznosti in nacionalne dodelitve (poseben 
znesek na D Č) za integriran projekt v celotnem programskem obdobju  
Tradicionalni projekti bi bili izbrani na podlag i ustreznosti le v primeru možnosti D1. Za 
integrirane projekte bi bil za vsako državo članico in na obmo čje vzpostavljen sistem 
okvirnih nacionalnih dodelitev. Ta možnost je enaka kot možnost D2, vendar z okvirnimi 
predhodnimi dodelitvami, ki temeljijo na okoljskih in podnebnih potrebah, dogovorjenih z 
državami članicami.  
E. Možnosti za upravljanje in krepitev ozaveš čenosti  
E1: Osnovno – financiranje nevladnih organi zacij, ukrepi Komisije pri obveš čanju in 
obveznosti obveš čanja/razširjanja pri projektih  
Operativno financiranje nevlad nih organizacij se bo nadaljev alo, saj nevladne organizacije 
prispevajo k udeležbi javnosti in razvoju polit ike, spodbujajo izvajanj e ter krepijo zbirko 
znanja in ozaveš čenost. Ukrepi za obveš čanje o projektu bodo okrepljeni z odlo čnejšim 
strateškim pristopom in spodbujanjem mrež podobnih projekt ov, povezanih s prednostnimi 
temami.  
E2: Financiranje nevladnih organizacij, ukrepi Komisije pri obveš čanju, obveznosti 
obveščanja/razširjanja pri projekti h in posebne akcije obveš čanja, ki se financirajo z 
donacijami  
Poleg ukrepov iz možnosti E1 bi bile izbrane prednostne naloge pri informiranju podprte s 
posebnimi projekti, financiranimi z donacijami. Pozitivni vplivi možnosti E1 naj bi se po pričakovanjih pove čali, ko bodo dopolnjeni s posebnimi pr ojekti, namenjenimi informiranju 
in obveščanju.  
F. Možnosti za poenostavitev 
 
F1: Osnovno – spletna orodja in ve čji projekti  
Od leta 2012 se bo pri sp letnih aplikacijah uporabljal o novo orodje IT z imenom 
„eProposal“. S poenostavitvijo  postopka oddaje je mogo če privarčevati približno 20 % 
stroškov ponudbe. Ob predpostavki, da se u činkovitost upravnega osebja pove ča za 50 %, 
tehničnega osebja pa 10 %, lahko to prinese 7 % prihrankov. Ob upoš tevanju 50-odstotnega 
izboljšanja pri obeh, je mogo če pričakovati 12-odstotno pove čanje prihrankov. Zaradi 
prehoda na ve čje projekte se lahko zmanjša cel otno število vodenih projektov (z 
 
 7    230 izbranih projektov letno na 100 do konca programskega obdobja), s tem pa se 
zmanjšajo tudi splošni stroški in stroški upravljanja pri programu LIFE. 
F2: Osnovno + poenostavljeni postopki izbire in poro čanje: dvofazni postopek in 
poenostavljeno poro čanje pri integriranih projektih, ve čletna izbira za nevladne organizacije  
Uvesti je mogo če dvofazni pristop k izbiri integriranih projektov. Poro čanje in spreminjanje 
bi temeljilo na dvoletnem ciklu in sprejetem na črtu plačil, kar bi zagotavljalo postopnejši 
denarni tok pri projektih. Zaradi te poenostavitve bi se lahko stroški poro čanja zmanjšali za 
25 %, kar pomeni prihranke v višini 178 500 EU R in 357 000 EUR letno. Ker so integrirani 
projekti približno petkrat ve čji od tradicionalnih projektov,  bi se lahko število transakcij 
zmanjšalo za 70 %. Zaradi ve čletne izbire nevladnih orga nizacij bi se upravno breme 
postopkov izbire zmanjšalo vsaj za 50 %.  
F3: Osnovno + realizacije in pla čila glede na rezultate v primerjavi s pavšalnimi zneski, 
neustreznost nekaterih stroškov:  
S pogostejšo uporabo pavšalnih zneskov  (npr. uporaba standardni h dnevnic za potne stroške 
in standardnih stroškov osebja) bi se zmanjšali stroški poro čanja. Ti postopki bi se 
poenostavili tudi z omejevanjem upravi čenosti nekaterih stroškov, ki zahtevajo obsežno 
poročanje in spremljanje (tj. le s financiran jem dodatnega osebja, ki je bilo zaposleno 
posebej za projekt v skla du s stroški osebja; s tem ko DDV ne bi bil ve č upravičen). S tem 
bi se upravi čeni stroški zmanjšali za 5–10 % pri DDV in 20–40 % za osebje, kar bi lahko 
odvrnilo morebitne vlagatelje. Te  negativne vplive bi bilo mogo če omiliti s pove čanjem 
stopnje sofinanciranja. 
G. Možnost za zunanje izvajanje  
Komisija je v sporo čilu o večletnem finan čnem okviru navedla, da na j bi bil program LIFE 
še naprej centralno voden, vendar pa bi bilo mogo če vodstvene naloge ve činoma prenesti na 
sedanje izvajalske agencije. Zdaj je za vodenje programa LIFE potrebnih približno 
125 delovnih mest za polni delovni čas, skupaj z zunanjimi izvajalc i in uradniki EU. Celotni 
upravni stroški znašajo nekaj ve č kot 15 milijonov EUR. To je 6,2 % celotnega prora čuna 
programa.  
G1. Popolno zunanje izvajanje  
Vodstvene naloge za izbiro in nadzor projektov, donacije za poslovanje nevladnih 
organizacij in komuniciranje bi bi le pri tradicionalnih in integr iranih projektih prenesene na 
sedanje agencije. Komisija bi še naprej uprav ljala, nadzirala in ocenjevala program LIFE. 
Pri tehnični pomoči sta na voljo naslednji podopciji:  
– zunanje izvajanje brez zamenjave tehni čne pomoči: celotni strošek bi bil 6,3 % prora čuna 
programa;   
– zunanje izvajanje z zamenjavo tehni čne pomoči: celotni strošek bi bil 6,0 % prora čuna 
programa. 
G2. Mešana rešitev: zunanje iz vajanje tradicionalnih projektov , medtem ko bi integrirani 
projekti ostali v Komisiji:  
Upravljanje tradicionalnih projektov in donaci je za poslovanje nevladnih organizacij bi 
prešli v zunanje izvajanje obstoje če agencije, medtem ko bi in tegrirani projekti za okoljski 
podprogram in vodenje programa ostali v Komisiji. Glavni razlogi za to so zagotovitev vključitve rezultatov projekta v politiko EU, zagotovitev, da  bodo integrirani projekti 
primerno oblikovani, ter ohranjanje strogega nadzora in povezav s tematskimi enotami. 
Celotni stroški so podobni kot pri možnosti G1 (z zamenjavo tehni čne pomoči ali brez nje). 
 
 8    Če povzamemo, prednosti možnosti z agencijo so nižji stroški osebja, enaka kakovost pri 
izvajanju programa, komuniciranje in razširjanje kot v sedanjih razmerah in sprostitev do 19 delovnih mest v Komisiji.  
Obstaja pa tveganje, da se bo pri možnosti z agencijo zmanjšala zmožnost za zagotavljanje 
želene dodane vrednosti EU. Predvsem pri integr iranih projektih bi bili potrebni skrbno 
načrtovanje in sodelovanje z enotami politike sorodnih generalnih direktoratov ter tesno 
spremljanje, da bi bilo mogo če zagotoviti njihov uspeh in pov ezavo z izvajanjem, ki bi bila 
šibkejša, če bi programe upravljala agencija.  
 
6. Primerjava možnosti 
Navedene možnosti so bile ovrednotene in primerjane na podlagi merila u činkovitosti, 
skladnosti in uspešnosti. Prednos tna možnost bi tako bil program:  
− s tematskimi prednostnimi nalogami za ce lotno programsko obdobje, 2–3-letni delovni 
načrt za neiz črpne prednostne naloge in pristop od zgoraj navzdol za vse projekte 
(možnost A2); 
− z integriranimi projekti, ki bi bili osredoto čeni predvsem na omejeno število podro čij 
(možnosti B2a in B2b); 
− z dodeljevanjem sredstev programa LIFE, kot je navedeno v sporo čilu o večletnem 
finančnem okviru, pri čemer je 50 % sredstev za okoljski podprogram namenjenih biotski 
raznovrstnosti (možnost C2); 
− s sistemom za izbiro „tradicionalnih“ projek tov na podlagi ustreznosti in sistemom za 
izbiro integriranih projektov, ki zagotav lja geografsko uravnoteženost (možnost D2); 
− ki krepi vlogo nevladnih organi zacij pri razširjanju ter vklju čuje okrepljene pristope k 
vodenju in komunikaciji (možnost E1); 
− ki uvaja mehanizme na podlagi orodja IT za predložitev predlogov in  dvofazni pristop za 
integrirane projekte z obveznostjo poro čanja z dvoletnim ciklom, pove čuje uporabo 
pavšalnih zneskov in poenostavlja upravi čenost stroškov s tem, ko omejuje upravi čenost 
nekaterih stroškov (kombinacija možnosti F); 
− z zunanjim izvajanjem, pri čemer agencija upravlja trad icionalne projekte, vodenje 
programa in tudi upravljanje integriranih projektov okoljskega podprograma pa ostaja v 
sorodnih generalnih direktoratih. Upravljanje teh projektov je mogo če na podlagi 
vmesnega ocenjevanja postopoma prenesti na zunanje izvajanje (možnost G2). 
S tem bi bila obravnavana glavna priporo
čila ocenjevanj programa LI FE, tj. boljša opredelitev 
tematskih prednostnih nalog, poenostavitev in dobro upravljanje. Sinergije z drugimi 
skladi EU bi bile precejšnje, s tem pa bi bil zagotovljen boljši multiplikacijski u činek. S to 
možnostjo bi bilo mogo če ustvariti okoljske prednos ti približno v višini 900–
1 210 milijonov EUR letno, prihranke med 7 in 12 % stroškov ponudbe ter 25 % pri 
obveznostih poro čanja.  
 
7. Spremljanje in ocenjevanje  
Predlagan okvir spremljanja je organiziran na dveh ravneh: sp remljanje realizacij, rezultatov 
in vplivov na ravni projekta in programa te r spremljanje izdatkov na ravni programa. 
Spremljanje realizacij, rezultatov in vplivov  
 
 9    predlogi projektov bodo vklju čevali pričakovane preglednice realiz acij, ki bodo podlaga za 
spremljanje napredka. Tematska poro čila po podro čjih bodo podlaga za razširjanje in 
vključevanje v politiko. Izvedeno bo vmesno in  naknadno ovrednotenje programa LIFE.  
Spremljanje izdatkov na ravni programa:  
Za zagotavljanje dokazil o hkratnih prednosti h, ki jih lahko imata oba podprograma pri 
posebnih prednostnih nalogah, kot so podnebni ukrepi in biotska raznovrstnost, ter boljše 
ponazarjanje obsega porabe s programom LIFE  pri teh prednostnih nalogah, bo okvir 
spremljanja vklju čeval tudi metodologijo za spremljanje izdatkov, povezanih s podnebjem in 
biotsko raznovrstnostj o, v skladu s sporo čilom o ve čletnem finan čnem okviru in kot izhaja iz 
„Rio ozna čevalcev“, ki jih je uvedel OECD.