EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.6.2021 COM(2021) 440 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU EMPTY o drugem poročilu o napredku pri izvajanju strategije EU za varnostno unijo



I.Uvod Komisija je lani julija sprejela strategijo EU za varnostno unijo 2020–2025, da bi usmerila ukrepe v prednostna področja, na katerih lahko EU zagotovi dodano vrednost k nacionalnim prizadevanjem. Strategija temelji na Evropski agendi za varnost 2015–2020, vendar zagotavlja novo usmeritev in usklajen pristop k različnim področjem varnostne politike, da bi se EU lahko odzivala na hitro spreminjajoče se grožnje. Njen cilj je z obravnavanjem trenutnih tveganj in prilagajanjem na nove izzive zagotoviti, da ima EU celovito vlogo pri zagotavljanju varnosti državljanov in njihovih temeljnih pravic, ter uresničevati vrednote, ki opredeljujejo evropski način življenja. Pandemija COVID-19 je še dodatno prispevala k tem dinamičnim spremembam in ustvarila nove priložnosti za spletni kriminal, spodbudila kibernetski kriminal ter omogočila povečanje ponarejanja in distribucije podstandardnega blaga, organiziranih kaznivih dejanj zoper lastnino in različnih vrst goljufij. Nekatere od teh praks so neposredno ogrozile zdravstvene sisteme in zagotavljanje zdravstvenih storitev. Medtem ko se bodo nekatere kriminalne dejavnosti vrnile na stanje pred pandemijo, se bodo druge zaradi nje bistveno spremenile. V strategiji so določeni ukrepi, ki naj bi bili sprejeti v obdobju petih let. V enem letu je bilo uvedeno že znatno število pobud. Komisija je sprejela agendo EU za boj proti terorizmu, pobude za boj proti organiziranemu kriminalu, trgovini z ljudmi, drogam, spolni zlorabi otrok in trgovini s strelnim orožjem ter novo strategijo EU za kibernetsko varnost. Predložila je pomembno novo zakonodajo za okrepitev Europola, zaščito kritične fizične in digitalne infrastrukture ter obravnavo gradiva, ki prikazuje spolno zlorabo otrok. Evropski parlament in Svet sta ta program nadaljevala in sprejela sklepe o ključnih področjih, zlasti o spletnih terorističnih vsebinah in boju proti spolni zlorabi otrok na spletu. Delo v zvezi z zakonodajo, predstavljeno v strategiji, bi moralo hitro napredovati, obenem pa bi bilo treba ohraniti visoko zastavljene cilje. Komisija je junija sprejela novo „Strategijo za v celoti delujoče in odporno schengensko območje“ z učinkovitimi ukrepi na področju varnosti ter policijskega in pravosodnega sodelovanja za delovanje območja svobode, varnosti in pravice, da bi EU ostala trdna v boju proti varnostnim grožnjam, tudi brez kontrol na notranjih mejah. V obdobju poročanja sta sozakonodajalca dosegla dogovor o skladih, ki podpirajo številne od ukrepov v okviru varnostne unije, zlasti okrepljeni Sklad za notranjo varnost (ISF) in instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (BMVI) v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (IBMF). Uspeh strategije za varnostno unijo bo odvisen od tega, kako kakovostno bo njeno izvajanje. Za to bosta potrebna polna vključenost nacionalnih organov in stalno sodelovanje med vsemi akterji, ki se ukvarjajo z notranjo in zunanjo varnostjo Evrope, vključno z agencijami EU. Vključujoč pristop, v katerega je vključena celotna družba, se nadaljuje z okrepljenim sodelovanjem med deležniki na področju varnosti. V tem drugem poročilu o napredku varnostne unije, ki zajema obdobje od prvega poročila z dne 9. decembra 2020, je opisan napredek, dosežen pri vseh štirih stebrih strategije: varnostno okolje, primerno za prihodnost, obravnavanje spreminjajočih se groženj, zaščita Evrope pred terorizmom in organiziranim kriminalom ter trden evropski varnostni ekosistem. V njem je določeno, kako se bo to delo nadaljevalo, vključno s posebnim prispevkom agencij EU. II.Varnostno okolje, primerno za prihodnost 1.Zaščita in odpornost kritične infrastrukture Zaščita in odpornost kritične fizične in digitalne infrastrukture je ključnega pomena za delovanje sodobnih družb in evropskega načina življenja. To še nikoli ni držalo bolj kot v času izrednih razmer v javnem zdravju. Grožnje, incidenti in napadi na kritično infrastrukturo imajo lahko zelo škodljive posledice. Odpornost je v obdobju pandemije pomembnejša kot kdaj koli prej V času, ko je zdravstvena infrastruktura že tako obremenjena, imajo lahko kibernetski incidenti, ki so vključevali bolnišnice, zdravstvene agencije in celovite zdravstvene storitve, še posebej dramatične posledice. Nacionalne podatkovne zbirke v sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja (EWRS), ki podpirajo odziv zdravstvenega sektorja, so bile tarča poskusov vdorov in napadov z izsiljevalskim programjem. Kibernetski napad na Evropsko agencijo za zdravila je razkril, da ima nezakonit dostop do dokumentov v zvezi z zdravili in cepivom proti COVID-19 lahko dramatične posledice, ko se taki dokumenti pojavijo na spletu. Na drugem področju, ki sicer ni povezano z zdravstvom, vendar kljub temu zadeva vsakdanje življenje državljanov, je izziv, kako zaščititi kritično fizično infrastrukturo in njeno povezavo s kibernetsko varnostjo, izpostavil tudi napad z izsiljevalskim programjem na naftovod Colonial Pipeline v ZDA. Razsežnost morebitnih tveganj kaže, da je nujno treba okrepiti pripravljenost na nacionalni ravni in na ravni EU z izgradnjo zanesljivih zmogljivosti za preprečevanje, odkrivanje in ublažitev takih groženj ter za obvladovanje kriz v spletnem okolju in zunaj njega. Zakonodaja EU na tem področju, zlasti direktiva o varnosti omrežij in informacijskih sistemov ter direktiva o evropski kritični infrastrukturi, je zagotovila dobro podlago za odzivanje na nedavne incidente. V primeru napada z izsiljevalskim programjem na irski zdravstveni sistem so nacionalni strokovnjaki za kibernetsko varnost uporabili obstoječe forume, ki so bili za izmenjavo informacij na tehnični in politični ravni vzpostavljeni na podlagi direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov ter so irskim organom omogočili, da prejmejo podporo, drugim državam članicam pa, da povečajo pripravljenost na take napade.

Obenem vse pogostejše in intenzivnejše grožnje kažejo, da veljavni zakonodajni okvir ne ustreza svojemu namenu. Ocena izvajanja direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov je pokazala, da njeno področje uporabe ne odraža niti današnje ravni digitalizacije in medsebojne povezanosti niti soodvisnosti ključnih ekonomskih in družbenih sektorjev. Poleg tega za nekatere javne in zasebne subjekte iz ključnih sektorjev direktiva ne velja ali pa obveznosti glede kibernetske varnosti in poročanja o incidentih, ki jih morajo ti subjekti izpolnjevati, niso usklajene. Ocena izvajanja direktive o evropski kritični infrastrukturi je pokazala, da je ta v primerjavi z odpornostjo upravljavcev osredotočena na zaščito sredstev v le zelo omejenem številu sektorjev. Obe oceni sta pokazali različne pristope in pomanjkljivosti na nacionalni ravni. Komisija je zato decembra 2020 predlagala dva ključna zakonodajna akta: direktivo o odpornosti kritičnih subjektov in revidirano direktivo o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji (revidirano direktivo o varnosti omrežij in informacijskih sistemov). Področje uporabe obeh direktiv je široko in zajema istih deset ključnih sektorjev: promet, energija, bančništvo, infrastruktura finančnih trgov, zdravje, pitna voda, odpadne vode, digitalna infrastruktura, javna uprava in vesolje. Za te sektorje so v direktivi o odpornosti kritičnih subjektov predlagani ukrepi za določitev okvira fizične odpornosti z minimalnimi standardi, ki bi omogočili prožnost za upoštevanje nacionalnih posebnosti. Cilj predlagane revidirane direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov je določiti horizontalne standarde za zahteve glede kibernetske varnosti na notranjem trgu in okrepiti osredotočenost na varnost dobavne verige. Z njo bi se uvedla nova orodja za usklajeno obravnavo in razkritje ranljivosti ter učinkovitejše odzivanje na incidente in krizno upravljanje. Obenem bi se racionalizirale obveznosti glede poročanja o incidentih z natančnejšimi določbami o postopku, vsebini in časovnih rokih poročanja. Zaradi stalno spreminjajočih se groženj naši kritični infrastrukturi Komisija poziva sozakonodajalca, naj bosta zelo ambiciozna in zagotovita nemoteno sprejetje teh dveh predlogov, hkrati pa ohranita njuno usklajenost in komplementarnost. Pri napredku v smeri sprejetja teh predlogov je treba obenem zagotoviti skladnost s predlogom Komisije iz leta 2020 o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor, katerega cilj je povečati sposobnost Evrope za okrepitev njene strateške avtonomije na področju finančnih storitev, širše pa tudi njene zmogljivosti za ureditev in nadzor finančnega sistema v interesu finančne stabilnosti. Pobude v energetskem sektorju Za obravnavanje bolj specifičnih ranljivosti so potrebne sektorske pobude. V tem pogledu je treba poudariti pomembne dosežke v energetskem sektorju. V okviru spremljanja učinka krize zaradi COVID-19 na energetski sektor je bila maja 2021 zaključena študija, v kateri so bile opredeljene dobavne verige energetskih tehnologij, kritične za energetsko varnost in prehod na čisto energijo, in predlagani ukrepi za izboljšanje odpornosti v pandemijah in drugih scenarijih groženj. Ugotovitve študije bodo podlaga za druge ustrezne delovne tokove, vključno z delom skupine za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacijskih sistemov. Tematska mreža za zaščito kritične energetske infrastrukture je nadaljevala delo na področju izzivov za zaščito kritične energetske infrastrukture in obravnavala teme, kot so ocenjevanje tveganja, izmenjava informacij in financiranje varnostnih ukrepov. Komisija je januarja 2021 začela uradni postopek za pripravo namenskega omrežnega kodeksa o kibernetski varnosti za čezmejne pretoke električne energije z Agencijo Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER). Ta omrežni kodeks bo vseboval skupne minimalne zahteve za načrtovanje, spremljanje in upravljanje kriz ter poročanje o njih v skladu s horizontalnim okvirom, določenim na podlagi direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov. V zvezi s pripravljenostjo na tveganja v sektorju električne energije so države članice v aprilu 2021 začele posvetovanje glede usklajenosti osnutkov načrtov pripravljenosti na tveganja. Ti načrti vključujejo ukrepe za preprečevanje in blaženje kriz pri oskrbi z električno energijo in temeljijo na nacionalnih kriznih scenarijih na področju oskrbe z električno energijo, ki so jih opredelile posamezne države članice, ter na regionalnih kriznih scenarijih na področju oskrbe z električno energijo, ki jih je septembra 2020 opredelila Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo in zajemajo kibernetske napade ter pandemije in ekstremne vremenske dogodke. 2.Kibernetska varnost Digitalna preobrazba družbe, ki jo je pospešila kriza zaradi COVID-19, prinaša nove izzive, na katere se je treba odzvati inovativno. V zadnjih mesecih se je število kibernetskih napadov še naprej povečevalo, vse bolj izpopolnjeni napadi pa prihajajo iz različnih virov iz EU in zunaj nje. Velike kršitve varstva podatkov in nedavni kibernetski napadi, kot je bila velika kibernetska operacija SolarWinds, kažejo, kako velika so tveganja za družbo, če na področju kibernetske varnosti ne bomo storili koraka naprej. EU si mora prizadevati zaščititi svoje vlade, državljane in podjetja pred kibernetskimi grožnjami ob hkratnem zagotavljanju odprtega in globalnega spleta. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za uresničitev vizije, v skladu s katero bi moral imeti vsak državljan EU možnost, da svoje digitalno življenje živi varno ob uporabi globalnega in odprtega spleta. Decembra 2020 sta Komisija in visoki predstavnik predstavila novo strategijo EU za kibernetsko varnost . Cilj strategije kot ključnega dela oblikovanja digitalne prihodnosti Evrope , načrta okrevanja za Evropo in varnostne strategije je okrepiti skupno odpornost Evrope na kibernetske grožnje ter zagotoviti, da bodo lahko vsi državljani in podjetja v celoti izkoristili zaupanja vredne in zanesljive storitve in digitalna orodja. Kibernetski prostor bi moral ostati globalen, odprt, stabilen in varen. Strategija temelji na treh glavnih stebrih: (1) odpornost, tehnološka neodvisnost in vodilni položaj; (2) krepitev operativne zmogljivosti za preprečevanje, odvračanje in odzivanje; (3) spodbujanje globalnega in odprtega kibernetskega prostora z okrepljenim sodelovanjem. Prvič obravnava tudi kibernetsko varnosti institucij, agencij in organov EU. Svet je sprejel sklepe o strategiji, v katerih je podprl glavne strateške pobude za izvajanje. Ta strategija se zdaj že izvaja, podroben pregled napredka pa je na voljo v posebnem poročilu o izvajanju. Ključna pobuda, ki je bila napovedana v političnih smernicah Komisije in se nadaljuje v strategiji za kibernetsko varnost, je vzpostavitev skupne kibernetske enote. Po posvetovanju z državami članicami je Komisija skupaj s tem poročilom sprejela priporočilo za boljšo opredelitev postopka, mejnikov in časovnih rokov za njeno vzpostavitev. V skupni kibernetski enoti bodo združene vse skupnosti za kibernetsko varnost, tj. civilna skupnost, kibernetska skupnost organov kazenskega pregona, diplomatska in obrambna skupnost. Skupna kibernetska enota bo temeljila na obstoječih strukturah, virih in zmogljivostih in bo njihova dodana vrednost ter bo delovala kot platforma za varno in hitro operativno ter tehnično sodelovanje med subjekti EU in organi držav članic. Združevala bo tudi vse skupnosti za kibernetsko varnost, tj. civilno skupnost, kibernetsko skupnost organov kazenskega pregona, diplomatsko in obrambno skupnost. Skupna kibernetska enota bo vzpostavljena v štirih fazah, ki bodo vključevale opredelitev razpoložljivih operativnih zmogljivosti EU, pripravo načrtov odzivanja na incidente in krize na nacionalni ravni in ravni EU ter širitev dejavnosti za vzpostavitev sodelovanja z zasebnimi subjekti. Operacionalizacija skupne kibernetske enote bo predvidoma končana do 30. junija 2023.

Države članice trenutno s sredstvi v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost povečujejo naložbe v centre za varnostne operacije, da bi še okrepile zmogljivosti za odkrivanje in izkoristile orodja, ki temeljijo na umetni inteligenci, za zaščito EU pred kibernetskimi napadi. Komisija bo prizadevanja držav članic dopolnila z dodelitvijo sredstev iz programa za digitalno Evropo. Kibernetska varnost omrežij 5G V okviru strategije za kibernetsko varnost je Komisija opredelila tri ključne cilje prihodnjega dela v zvezi s kibernetsko varnostjo omrežij 5G glede na njihovo osrednjo vlogo pri doseganju digitalne preobrazbe gospodarstva in družbe EU: (i) zagotavljanje nadaljnjega približevanja pri pristopih za zmanjšanje tveganj v EU, (ii) podpiranje stalne izmenjave znanja in krepitev zmogljivosti in (iii) spodbujanje odpornosti dobavne verige in drugi strateški cilji EU na področju varnosti. Ti cilji temeljijo na poročilu o kibernetski varnosti omrežij 5G, v katerem je bilo ob podpri ENISA, Agencije EU za kibernetsko varnost, pregledano intenzivno skupno delo držav članic in Komisije in v katerem je bilo potrjeno, da je bil od sprejetja dogovora o naboru orodij EU za zmanjševanje tveganj dosežen znaten napredek. Več podrobnosti o stanju izvajanja nabora orodij EU za zmanjševanje tveganj je na voljo v poročilu o izvajanju strategije za kibernetsko varnost. Ekosistem kibernetske varnosti Za pomoč pri vzpostavitvi medsebojno povezanega vseevropskega industrijskega in raziskovalnega ekosistema za kibernetsko varnost je bila maja 2021 sprejeta uredba o vzpostavitvi kompetenčnega centra za kibernetsko varnost ter Mreže nacionalnih koordinacijskih centrov. Njen cilj je okrepiti evropske zmogljivosti na področju kibernetske varnosti, spodbujati raziskovalno odličnost in okrepiti konkurenčnost industrije Unije na tem področju. Komisija že sodeluje z romunskimi organi pri pripravah na vzpostavitev centra v Bukarešti. V okviru akcijskega načrta za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijosi bo Komisija prizadevala okrepiti medsebojno bogatenje prizadevanj centra, Evropskega obrambnega sklada in vesoljskega programa EU na področju kibernetske varnosti in kibernetske obrambe. Z aktom o kibernetski varnosti je bil vzpostavljen vseevropski certifikacijski okvir za kibernetsko varnost za proizvode, storitve in postopke IKT. Podjetja, ki poslujejo v EU, bodo lahko svoje proizvode, postopke in storitve IKT certificirala samo enkrat, nato pa bodo ti certifikati priznani po vsej Evropski uniji. Komisija je že zaprosila agencijo ENISA, naj pripravi tri sheme certificiranja kibernetske varnosti: evropsko shemo skupnih meril, evropsko shemo za storitve računalništva v oblaku in evropsko shemo za omrežja 5G. Mednarodna razsežnost Strategija kibernetske varnosti vsebuje predloge za dodatno preprečevanje zlonamernih kibernetskih dejavnosti, odvračanje od njih in odzivanje nanje s spodbujanjem odgovornega ravnanja držav s strani mednarodnih partneric EU v kibernetskem prostoru, s krepitvijo okvira za skupen diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti (nabor orodij za kibernetsko diplomacijo), s krepitvijo usklajevanja in sodelovanja na področju kibernetske obrambe EU in s povečanjem zmogljivosti kibernetske obrambe z okvirom politike za kibernetsko obrambo. Visoki predstavnik trenutno pripravlja pregled teh okvirov v posvetovanju s Komisijo in v skladu s cilji strateškega kompasa. Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) je v maju organizirala na scenarijih temelječo razpravo z državami članicami in mednarodnimi partnerji za izboljšanje medsebojnega razumevanja diplomatskih možnosti za preprečevanje in preganjanje zlonamernih kibernetskih dejavnosti, odvračanje od njih ter odzivanje nanje in za opredelitev možnosti za nadaljnjo krepitev mednarodnega sodelovanja. Zunaj Evrope se podpora kibernetski varnosti zagotavlja v vzhodni soseščini, Afriki, Aziji, Latinski Ameriki in na Karibih na podlagi opredeljenih projektov sodelovanja za aktiviranje evropskega strokovnega znanja za krepitev kibernetske zmogljivosti ter povečanje varnosti in odpornosti kritične infrastrukture in omrežij. Na podlagi pakta o civilnih vidikih SVOP je bila kibernetska varnost dodana tudi med prednostna področja za civilne misije SVOP. Da bi preprečili uporabo tehnologije za kibernetski nadzor, ki krši človekove pravice, zunaj EU, nova uredba o izvozu podpira celovito posodobitev predpisov EU o izvozu blaga z dvojno rabo. Nova uredba je podlaga za EU za izvajanje učinkovitega nadzora izvoza tehnologij za kibernetski nadzor in obravnavanje varnostnih tveganj, povezanih s svetovno trgovino s tehnologijami v vzponu. 3.Varovanje javnih prostorov V zadnjih letih so bili javni prostori v EU prizorišče doslej najhujših terorističnih napadov na javnost. Med nastajajočimi tveganji za javne prostore je vse bolj razširjena uporaba brezpilotnih zrakoplovov. Zlonamerni akterji lahko sisteme brezpilotnih zrakoplovov uporabljajo za izvajanje nadzora, motenje delovanja kritične infrastrukture ali napad na zelo pomembne cilje. Komisija je aprila sprejela okvir za evropski koncept upravljanja brezpilotnega prometa (sistem U-space), da bi lahko organi lažje razlikovali med sodelujočimi in nesodelujočimi ter potencialno zlonamernimi brezpilotnimi zrakoplovi. Komisija podpira tudi pripravo smernic s strani Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu, financira inovativne projekte in študije, usmerjene proti uporabi brezpilotnih zrakoplovov ter si prizadeva premostiti razlike med različnimi prizadetimi sektorji (preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, letalstvo, kritična infrastruktura, zapori, carina/meje, osebno varovanje, organizatorji množičnih dogodkov) in drugimi deležniki. Izvajati se je začel je evropski program za omogočanje bolj usklajenega pristopa k preskušanju različnih tehnologij, usmerjenih proti uporabi brezpilotnih zrakoplovov. Potekajo prizadevanja za oblikovanje smernic za ugotavljanje in zmanjševanje ranljivosti javnih prostorov in zagotovitev vgrajene varnosti. V okviru Sklada za notranjo varnost – policija se izvaja 20 milijonov EUR vreden program za okrepitev varstva pred terorističnimi grožnjami zoper cerkve in druge javne prostore s poudarkom na velikih športnih prizoriščih. Komisija je marca organizirala konferenco o novih projektih, ki se bodo začeli izvajati v letu 2021. Podpira tudi nacionalne, regionalne in mestne organe in upravljavce javnih prostorov pri izmenjavi dobrih praks, ustvarjanju mrež in sodelovanju po vsej EU na podlagi agende EU za mesta in dejavnosti v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj.

V akcijskem načrtu za varnost v železniškem prometu, sprejetem leta 2018, so navedeni konkretni ukrepi za izboljšanje varnosti potnikov v železniškem prometu, načrt pa se sedaj polno izvaja. S platformo EU za varnost potnikov v železniškem prometu so bili sprejeti številni dokumenti o najboljših praksah v zvezi z oceno tveganja, notranjimi grožnjami in tehnologijami za odkrivanje, kar je spodbudilo tesnejše sodelovanje med državami članicami in boljše rezultate na področju varnosti v železniškem prometu. III.Obravnavanje spreminjajočih se groženj 1.Kibernetska kriminaliteta Učinek pandemije na kibernetski kriminal Storilci kaznivih dejanj so hitro izkoristili spremembe, ki sta jih prinesla delo na daljavo in povečana uporaba spletnih storitev, da bi svoje nezakonite dejavnosti prilagodili kriznim okoliščinam. Število s pandemijo povezanih prevar, ki jih omogoča kibernetsko okolje ter temeljijo na napadih z zlonamerno in izsiljevalsko programsko opremo ter napadih z zvabljanjem, se je med pandemijo povečalo, prevare pa so bile usmerjene na posameznike, podjetja ter zlasti na zdravstveni sektor. Okoliščine pandemije so pomenile nove priložnosti za goljufije – lažne spletne trgovine so izkoristile pomanjkanje ter oglaševale in prodajale neobstoječe blago, med drugim osebno zaščitno opremo in opremo za samotestiranje. Ko se je razdeljevanje farmacevtskih izdelkov preselilo s fizičnih na spletne trge, so se na temnem omrežju pojavile tudi goljufive ponudbe cepiv proti COVID-19. Vse večje gospodarske izgube po svetu, povezane s kibernetskim kriminalom (ki bodo do leta 2021 predvidoma dosegle 5,4 bilijona EUR na letni ravni), kažejo, da je treba razviti varne aplikacije in infrastrukturo, ki lahko predvidijo vse večje grožnje in se nanje takoj odzovejo. Cybercrime Judicial Monitor (Pravosodni monitor o kibernetski kriminaliteti), ki ga je Eurojust objavil v maju, vsebuje pregled zakonodajnih sprememb in sodne prakse v EU v zvezi s kibernetsko kriminaliteto in kriminaliteto, ki jo omogoča kibernetsko okolje. Ker je okrepljena kibernetska varnost bistvena za zajezitev kibernetske kriminalitete, je nujno, da države članice polno izvajajo obstoječo zakonodajo. Komisija redno ocenjuje skladnost prenosa direktive o napadih na informacijske sisteme. Poleg predhodno uvedenega postopka za ugotavljanje kršitev je Komisija začela nov postopek za ugotavljanje kršitev (glej Prilogo I k temu poročilu) v zvezi s pomanjkljivostmi pri prenosu Direktive. Komisija bo po potrebi uvedla dodatne postopke. Vzporedno s tem je Komisija podprla države članice pri izvajanju Direktive, tako da je 23. februarja 2021 organizirala delavnico o najboljših praksah pri beleženju, pripravi in objavi statističnih podatkov o prijavah, pregonu in obsodbah v zvezi s kaznivimi dejanji kibernetskih napadov, kot so opredeljeni v Direktivi. Popoln prenos direktive o napadih na informacijske sisteme je ključnega pomena za oviranje kriminalnih mrež in dejavnosti, kot je trenutni porast napadov z izsiljevalskim programjem. EU je svoje zaveze na tem področju javno poudarila na srečanjih Nata in skupine G7 v juniju, na katerih se je zavezala, da bo skupaj s podobno mislečimi državami sodelovala pri odpravljanju vse večje skupne grožnje zaradi kriminalnih mrež, ki uporabljajo izsiljevalsko programje. Boj proti spolni zlorabi otrok Spolna zloraba otrok je področje, ki povzroča vse večjo skrb, saj se pogosto prepletajo kazniva dejanja na spletu in zunaj njega. Pandemija COVID-19 in spolna zloraba otrok Številna poročila vsebujejo dokaze, da je pandemija še povečala zlorabe, zlasti otrok, ki živijo s storilci. Med pandemijo se je tudi znatno povečala količina „samoustvarjenega“ vizualnega gradiva, ki delno izhaja iz spletne zlorabe, pri kateri storilec zvabi ali prisili otroka, da ustvari tako gradivo. V skladu s strategijo EU za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok in celovito strategijo EU o otrokovih pravicah se Komisija zdaj ukvarja s posebnimi pobudami, namenjenimi spodbujanju proaktivnega ukrepanja več deležnikov na vseh ustreznih področjih, ki zajemajo preprečevanje, podporo kazenskemu pregonu in pomoč žrtvam. Evropski parlament in Svet sta aprila dosegla začasno politično soglasje o predlogu Komisije za začasno zakonodajo, v skladu s katero bodo lahko ponudniki spletnih storitev nadaljevali svoje prostovoljne prakse za odkrivanje in naznanjanje spolne zlorabe otrok na spletu ter za odstranitev gradiva, ki prikazuje spolno zlorabo otrok, s svojih sistemov, če so njihove prakse zakonite. Ta začasna pravila bodo pravočasno nadomeščena z dolgoročnejšo zakonodajo s podrobnimi zaščitnimi ukrepi za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok. O tej pobudi je potekalo odprto javno posvetovanje, opravljena pa je bila tudi ocena učinka.

Komisija trenutno spremlja izvajanje direktive o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji. Potem ko je Komisija v letu 2019 začela postopke za ugotavljanje kršitev zoper 23 držav članic, nadaljuje ocenjevanje in bi v drugi polovici leta 2021 lahko uvedla dodatne ukrepe. Predvidoma v naslednjih mesecih bo tudi končala več postopkov, saj so številne države članice svojo nacionalno zakonodajo popolnoma uskladile z direktivo. Da bi Komisija podprla organe kazenskega pregona in spodbudila usklajevanje več deležnikov, je začela s prizadevanji za vzpostavitev mreže strokovnjakov in raziskovalcev za preprečevanje, da bi okrepila sodelovanje in izmenjavo najboljših praks med vsemi ustreznimi akterji. To prispeva k dviganju globalnih standardov za zaščito otrok pred spolno zlorabo s spodbujanjem sodelovanja v okviru globalnega zavezništva WePROTECT za odpravo spolnega izkoriščanja otrok na spletu in z namenskim financiranjem. Spletne preiskave in elektronski podatki Da bi storilce kaznivega dejanja kibernetske kriminalitete privedli pred sodišče, je nujno zagotoviti dostop do digitalnih dokazov, ki lahko zagotovijo preiskovalne sledi. Medtem ko so nekatere države članice določile okvire za hrambo podatkov za hrambo in uporabo metapodatkov v elektronskih komunikacijah za namene kazenskega pregona, pa ti ukrepi postavljajo pomembna vprašanja v zvezi z njihovim morebitnim poseganjem v temeljne pravice, med drugim v pravico do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. Sodišče Evropske unije zagotavlja pomembna pojasnila in navodila. Marca je Sodišče izreklo še eno sodbo v zvezi z nacionalno zakonodajo Estonije in ponovno potrdilo prejšnjo sodno prakso. Prav tako marca je Evropski svet pozval k ukrepom „[za] boljš[e] izkoriščanj[e] potenciala podatkov in digitalnih tehnologij v korist družbe, okolja in gospodarstva, pri čemer naj se ohranijo zadevne pravice do varstva podatkov in do zasebnosti ter druge temeljne pravice in zagotovi takšna hramba podatkov, da bodo organi kazenskega pregona in sodni organi lahko izvajali zakonita pooblastila v zvezi z bojem proti hudim kaznivim dejanjem“. Kot odgovor na ta nedavni razvoj dogodkov je Komisija v strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu napovedala, da bo v skladu s sodbami Sodišča analizirala in opisala mogoče pristope in rešitve, ki izpolnjujejo potrebe organov kazenskega pregona in pravosodnih organov na način, ki je operativno koristen, tehnično mogoč in pravno utemeljen, vključno s popolnim spoštovanjem temeljnih pravic. Trenutno se posvetuje z državami članicami, da bi določila pot naprej. Drug ključni element za učinkovitejši boj proti kibernetskemu kriminalu in učinkovitejši pregon je zakonodaja o čezmejnem dostopu do elektronskih dokazov. Od prvega poročila o napredku varnostne unije so pogajanja s sozakonodajalcema o predlogu Komisije dobila nov zagon, saj je Evropski parlament decembra 2020 sprejel svoje stališče. Na tej podlagi sta Evropski parlament in Svet začela tristranske razprave. Hitro sprejetje učinkovitih ukrepov v skladu s cilji predloga bo pomagalo organom kazenskega pregona in pravosodnim organom pridobiti hiter dostop do elektronskih dokazov, ki so potrebni za kazenske preiskave. Storitve zaupanja in elektronska identifikacija imajo ključno vlogo pri preprečevanju povečanja kibernetskega kriminala in zagotavljanju varnih čezmejnih transakcij prek spleta. Cilj predloga okvira evropske digitalne identitete, ki je bil sprejet 3. junija, je zagotoviti zaupanja vredne digitalne identitete za vse državljane, prebivalce in podjetja EU. Okvir bo zagotovil najvišje razpoložljive varnostne standarde, ki bodo obravnavali grožnje goljufij in kraje identitet ter zagotovili popoln, uporabniku prijazen nadzor, v okviru katerega bodo lahko državljani in drugi imetniki takih identitet sami odločali, koliko svojih podatkov bodo zagotovili za določeno transakcijo. Okvir bo podprt s skupno tehnično infrastrukturo na podlagi najsodobnejših standardov. Rok za uporabo uredbe o krepitvi varnosti osebnih izkaznic in dokumentov za prebivanje je 2. avgust 2021. Večina držav članic je na dobri poti ter bo osebne izkaznice in dokumente za prebivanje izdajala v novi obliki. Mednarodna razsežnost Ker je kibernetski kriminal po naravi globalen, so za učinkovitejše pristope potrebna prizadevanja na mednarodni ravni. Cilj pogajanj o drugem dodatnem protokolu k Budimpeški konvenciji Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti je okrepiti obstoječa pravila za čezmejni dostop do elektronskih dokazov za kazenske preiskave. Podpisnice Konvencije so maja 2021 končale razprave, ustrezni odbori v Svetu Evrope pa bodo sedaj proučili osnutek protokola. Formalni zaključek se pričakuje še v tem letu, kar bo omogočilo podpis in ratifikacijo protokola. Komisija bo sodelovala z Evropskim parlamentom in Svetom, da bo državam članicam omogočila čimprejšnji podpis in ratifikacijo protokola. Protokol vsebuje tudi določbe, ki bodo organom olajšale dostop do podatkov o registraciji domenskega imena (znanih tudi kot „informacije WHOIS“) za kazenske preiskave. V tem okviru Komisija tudi sodeluje pri oblikovanju in izvajanju politik, ki vključujejo več deležnikov, za zbiranje podatkov o registraciji domenskega imena na ravni Organizacije za dodeljevanje spletnih imen in številk (ICANN) in dostop do takih podatkov. Ti postopki bi morali biti skladni z ustreznimi določbami v predlogu revidirane direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov, ki vsebuje določbe za zagotovitev zbiranja in razkrivanja točnih podatkov o registraciji domenskega imena za tiste, ki imajo upravičen razlog za dostop, med drugim za organe kazenskega pregona.

Pomemben ukrep v smislu mednarodnega sodelovanja je razširjeno globalno ukrepanje proti kibernetski kriminaliteti (GLACY+). To bi okrepilo zmogljivost držav po svetu, da na podlagi Budimpeške konvencije uporabijo zakonodajo o kibernetski kriminaliteti in elektronskih dokazih ter tako okrepijo svojo zmogljivost za učinkovito sodelovanje v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in vladavino prava. Projekt podpira 16 prednostnih držav. Njegov cilj je tudi povezati delavce v kazenskem pravosodju z oblikovalci politik in zakonodajalci za zagotovitev trdnejše politične podpore Budimpeški konvenciji. 2.Sodoben pristop h kazenskemu pregonu Nove tehnologije prinašajo številne priložnosti na področju varnosti. Za povečanje varnosti in zaščite je ključnega pomena vključevanje umetne inteligence, masovnih podatkov in visokozmogljivostnega računalništva v varnostno politiko, ne da bi se zmanjšala učinkovitost varstva temeljnih pravic. Umetna inteligenca lahko zagotovi orodja za podporo organom kazenskega pregona v boju proti kriminalu in terorizmu, da lahko ohranijo korak s hitro razvijajočimi se tehnologijami, ki jih uporabljajo storilci kaznivih dejanj pri svojih čezmejnih dejavnostih. V nedavnem Sporočilu Komisije z naslovom Spodbujanje evropskega pristopa k umetni inteligenci je opredeljeno, kako lahko umetna inteligenca kot strateško orodje za boj proti trenutnim grožnjam in za predvidevanje prihodnjih tveganj in priložnosti pomembno prispeva k strategiji za varnostno unijo. Aprila je Komisija pripravila predlog za usklajena pravila („akt o umetni inteligenci“), na podlagi katerih naj bi Evropa postala svetovno vozlišče za zaupanja vredno umetno inteligenco. Pomemben del teh predlogov je osredotočen na umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja, ki predstavljajo znatno tveganje za zdravje in varnost ali temeljne pravice posameznikov. Akt o umetni inteligenci naj bi določal, da je uporaba biometrične identifikacije na daljavo v realnem času v javno dostopnih prostorih za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj načeloma prepovedana, razen v točno določenih izjemah. Tovrstni sistemi velikega tveganja morajo biti skladni z naborom horizontalnih obveznih zahtev za zaupanja vredno umetno inteligenco, vključno s sledljivostjo, preglednostjo, človeškim nadzorom in točnostjo. Akt o umetni inteligenci naj bi pomembno vplival na področje preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in na mejne kontrole. Njegov cilj je ustvariti uravnotežen okvir nadzora v celotnem življenjskem ciklu sistemov velikega tveganja, ki jih uporabljajo organi kazenskega pregona, uvaja pa tudi nabor zaščitnih ukrepov za varstvo temeljnih pravic. Cilj evropskega prostora varnostnih podatkov za inovacije v okviru programa Digitalna Evropa je povečati zaupanje v uporabo umetne inteligence s strani organov kazenskega pregona z ustvarjanjem in izmenjavo visokokakovostnih naborov podatkov ter omogočanjem dostopa do njih za urjenje, preskušanje in potrjevanje algoritmov, kar je nujen predpogoj za vzpostavitev na odličnosti in zaupanju temelječih ekosistemov umetne inteligence. Pomen ustvarjanja skupnih podatkovnih prostorov je marca potrdil tudi Evropski svet. Visokozmogljivostno računalništvo je kritična zmogljivost, ki ključnim tehnologijam, kot sta umetna inteligenca in podatkovna analitika, omogoča izkoristiti izjemen potencial masovnih podatkov. Simulacije superračunalništva so osrednjega pomena za povečanje varnosti proizvodov in storitev (zlasti prek modeliranja) ter za nacionalno varnost, obrambo in tehnološko avtonomijo. Superračunalniki so bistveni za načine uporabe od kibernetske varnosti do jedrske simulacije, kombinacija visokozmogljivostnega računalništva in umetne inteligence pa bo prinesla tudi spremembe na področju obrambe in varnosti. Odprtje sedeža Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo v maju je bil pomemben korak k zagotavljanju hitrega dostopa do superračunalniških virov EuroHPC, kadar so ti ključnega pomena za varnost in obrambo. Vloga šifriranja Šifriranje je ključna tehnologija na področju varnosti, bistvena za zagotovitev varnih digitalnih sistemov in transakcij ter za varstvo temeljnih pravic, vključno s svobodo izražanja, zasebnostjo in varstvom podatkov. Kot je razvidno iz nedavnih operacij v zvezi z omrežjema Encrochat in Sky ECC, storilci kaznivih dejanj izkoriščajo šifrirane komunikacije, organi kazenskega pregona EU pa morajo stalno razvijati zmogljivosti za ravnanje s šifriranimi informacijami v okviru kazenskih preiskav ob upoštevanju veljavnih predpisov. V decembru 2020 je bilo uvedeno novo orodje Europola za dešifriranje. Ta pobuda je bila ustanovljena za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic in preprečevanje omejevanja ali slabitve šifriranja, na voljo pa je nacionalnim organom kazenskega pregona vseh držav članic kot prispevek k varnosti in zaščiti družb in državljanov. Svet je decembra 2020 pozval k dejavni razpravi s tehnološko industrijo in pripravi ustreznega regulativnega okvira, ki bi nacionalnim organom omogočil, da učinkovito izvajajo svoje operativne naloge ter hkrati varujejo zasebnost, temeljne pravice in varnost komunikacij . Komisija je v strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu navedla, da namerava v letu 2022 predlagati nadaljnje ukrepe za obravnavo vprašanja zakonitega in ciljno usmerjenega dostopa do šifriranih informacij v okviru kazenskih preiskav in pregonov, ne da bi to oslabilo šifriranje ali privedlo do neselektivnega nadzora. Prvi korak je natančno vzporejanje načinov, na katere se države članice lotevajo šifriranja, in postopek, ki vključuje več deležnikov, za proučitev in oceno zakonitih, etičnih in tehničnih možnosti. Pravosodno sodelovanje

Za ustrezen odgovor na varnostne izzive je potrebna tudi posodobitev pravosodnega sodelovanja med državami EU z uporabo digitalne tehnologije. Trenutno se pripravlja zakonodajni predlog za digitalizacijo čezmejnega pravosodnega sodelovanja EU. Z njim bo vzpostavljen kanal za digitalno komunikacijo med pristojnimi organi držav članic in, kjer je to primerno, agencijami EU. Namen je opustiti komunikacijo v papirni obliki med organi ter zagotoviti, da izmenjava podatkov poteka hitro, varno in učinkovito. V javnem posvetovanju so javnost in deležniki nakazali podporo takemu pristopu. 3.Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam V strategiji za varnostno unijo je bilo poudarjeno, da so za varnost spletnih in fizičnih okolij potrebna stalna prizadevanja za boj proti nezakonitim spletnim vsebinam, v poročevalskem obdobju pa so bili storjeni odločni koraki v to smer. Evropski parlament in Svet sta sprejela dolgo pričakovano uredbo o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin, ki se bo v celoti uporabljala od junija 2022. Državam članicam bo omogočila pošiljanje odredb o odstranitvi nekaterim ponudnikom gostovanja, ki ponujajo storitve v EU, in odstranitev gradiva, ki napeljuje ali nagovarja k storitvi terorističnih kaznivih dejanj, spodbuja dejavnosti terorističnih skupin ali vsebuje navodila ali tehnike za storitev terorističnih kaznivih dejanj, v eni uri. Določa tudi zaščitne ukrepe za večjo odgovornost in preglednost v zvezi z ukrepi za odstranitev terorističnih vsebin in za zaščito pred zmotno odstranitvijo legitimnega spletnega govora. Akt o digitalnih storitvah, ki ga je Komisija predlagala decembra 2020, vsebuje ukrepe za boj proti razširjanju nezakonitega blaga, storitev in vsebin na spletu. Uporabnikom naj bi omogočil prijavljanje nezakonitih spletnih vsebin in vzpostavil poseben kanal, prek katerega bi lahko zaupanja vredni prijavitelji prednostno prijavljali nezakonite vsebine. Hkrati bi od spletnih platform zahteval, da o sumih določenih hudih kaznivih dejanj uradno obvestijo pristojne organe kazenskega pregona, vsebuje pa tudi pravila, na podlagi katerih lahko zelo velike spletne platforme izvajajo letne ocene tveganja in sprejmejo ukrepe za zmanjšanje znatnih sistemskih tveganj razširjanja nezakonitih vsebin. Predlagani akt o digitalnih storitvah temelji na prostovoljnih pobudah, kot je kodeks ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora, kot dragocenih orodjih za obravnavo posebnih oblik nezakonitih vsebin. Izzivi pri obravnavanju nezakonitih spletnih vsebin, vključno z gradivom, ki prikazuje spolno zlorabo otrok, so bili v središču razprav srečanja ministrov v okviru internetnega foruma EU, ki je potekalo januarja 2021 in na katerem so se sestale države članice EU in tehnološka podjetja. V okviru internetnega foruma EU je Komisija v sodelovanju z industrijo, akademiki, javnimi organi in organizacijami civilne družbe začela strokovni postopek za iskanje tehničnih rešitev, ki bi podjetjem omogočile odkrivanje spolne zlorabe otrok na spletu v elektronskih komunikacijah, šifriranih od konca do konca, ob hkratnem varovanju temeljnih pravic, vključno z zasebnostjo in zaupnostjo komunikacij. Potekajo tudi prizadevanja za pripravo seznama EU nasilnih desničarskih skrajnih skupin in simbolov v podporo tehnološkim podjetjem pri njihovih odločitvah o moderiranju vsebin, glede na težave, ki so bile v teh razpravah izpostavljene v zvezi s prepoznavanjem ekstremističnih vsebin. 4.Hibridne grožnje Geopolitične napetosti, med drugim zaradi novih tehnologij, vodijo do vse večjih svetovnih varnostnih groženj, razdrobljenosti in stalnega boja diskurzov. Državni in nedržavni akterji vse bolj zlorabljajo tehnologije za uresničevanje svojih ciljev, s čimer ogrožajo naše družbe, gospodarstvo in varnost ter človekove pravice in temeljne svoboščine. EU in njene države članice so zaradi pandemije postale bolj ranljive za hibridne grožnje, med drugim zaradi vse večjega širjenja dezinformacij in manipulativnega vmešavanja. Zdravje in odpornost na hibridne grožnje Pandemija je poudarila slabosti mehanizmov za pripravljenost in ukrepanje v nujnih primerih na ravni EU. Tako javne kot zasebne zmogljivosti na področju pripravljenosti in kriznega upravljanja, zlasti v zvezi z zdravstvenimi protiukrepi, so razdrobljene, razpršene in v primerjavi z drugimi svetovnimi akterji (npr. ZDA, Kitajsko) niso optimalne. Taka razdrobljenost ustvarja ugodne razmere za hibridne grožnje s strani državnih in nedržavnih akterjev. Kot je predstavljeno v sporočilih z naslovom „Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje“ in „Prva spoznanja v zvezi s pandemijo COVID-19“, bi imel prihodnji evropski organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA) ključno vlogo pri krepitvi splošne odpornosti, s tem pa bi bil zagotovljen trden okvir za pripravljenost EU, nadzor, ocenjevanje tveganj ter zgodnje obveščanje in odzivanje na vse resne čezmejne grožnje za zdravje. Pregled mehanizmov za krizno upravljanje EU se trenutno izvaja v tesni povezanosti z operativnim protokolom EU za preprečevanje hibridnih groženj (EU Playbook). Prvi korak v tem procesu je bila krepitev in širitev hibridnega omrežja kontaktnih točk v vseh službah Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje in Evropski obrambni agenciji. Dodaten element za vključevanje vprašanj hibridnih groženj v oblikovanje politik je vključitev ocen hibridnih groženj iz političnih pobud v okviru boljšega pravnega urejanja. Nadaljuje se izvajanje skupnega okvira o preprečevanju hibridnih groženj iz leta 2016 in skupnega sporočila o povečanju odpornosti in krepitvi zmogljivosti za obravnavanje hibridnih groženj iz leta 2018, stanje izvajanja pa je zajeto v petem letnem poročilu o preprečevanju hibridnih groženj. V poročilu je opisan napredek pri vzpostavljanju omejene spletne platforme za lažji dostop držav članic in institucij EU do orodij in ukrepov proti hibridnim grožnjam na ravni EU, sprejemanju ukrepov za krepitev situacijskega zavedanja, zlasti prek hibridne fuzijske celice EU, in določitvi izhodišč za odpornost sektorjev.

Preprečevanje vse bolj kompleksnih in uničevalnih hibridnih in kibernetskih groženj ostaja področje ključnega pomena za sodelovanje med EU in Natom. To je med drugim zapisano v sporočilu z nedavnega vrha Nata v Bruslju. To sodelovanje se je nadaljevalo z enakim tempom na podlagi dosežkov in ohranjanja zagona iz preteklih poročevalskih obdobij. Ključni dosežki so bili predstavljeni v šestem skupnem poročilu o napredku EU-NATO. Članstvo v Evropskem centru za preprečevanje hibridnih groženj v Helsinkih (Hybrid CoE) se je še naprej povečevalo, pridruženih pa je že 30 držav članic EU in zaveznic Nata. V poročevalskem obdobju je Hybrid CoE omogočil številne na scenarijih temelječe razprave, delavnice in vaje. Na podlagi pakta o civilnih vidikih SVOP so bile hibridne grožnje dodane tudi med prednostna področja za civilne misije SVOP. Oblikovan je bil ustrezen minikoncept civilne podpore v okviru SVOP za preprečevanje hibridnih groženj. V dokumentu sta predlagani (1) prednostna razvrstitev zaščite misij proti hibridnim napadom in (2), kjer je primerno, pomoč državi gostiteljici pri krepitvi odpornosti proti hibridnim grožnjam. Pomemben del hibridnih groženj so dezinformacije. V akcijskem načrtu za evropsko demokracijo so opredeljeni številni ukrepi za okrepitev odziva na tuje kampanje manipuliranja z informacijami in vmešavanja. Evropski svet je pozdravil pristop akcijskega načrta za evropsko demokracijo in obenem pozval k zaostritvi ukrepov EU. ESZD tesno sodeluje s Komisijo pri nadaljevanju teh prizadevanj na podlagi sistema hitrega obveščanja EU, da bi združila skupnost strokovnjakov pri vzpostavljanju močnega, trdnega, prožnega in celovitega okvira zoper tuje kampanje manipuliranja z informacijami in vmešavanja. Ta je podprt tudi s kodeksom ravnanja glede dezinformacij na spletu, v maju pa je bil okrepljen s smernicami za sodelujoče ponudnike spletnih storitev in druge ustrezne deležnike za pospešitev ukrepov za odpravo vrzeli in pomanjkljivosti v kodeksu ravnanja ter vzpostavitev preglednejšega, varnejšega in bolj zaupanja vrednega spletnega okolja. IV.Zaščita Evropejcev pred terorizmom in organiziranim kriminalom 1.Terorizem in radikalizacija Napadi konec leta 2020 so pokazali, da je obravnavanje terorizma samega in njegovih prvotnih vzrokov pomembneje kot kdaj koli prej. Nova agenda EU za boj proti terorizmu, sprejeta v decembru 2020, določa, kako okrepiti boj proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu ter povečati odpornost EU na teroristične grožnje. Njeno izvajanje je v polnem teku. Hkrati Komisija ocenjuje Direktivo (EU) 2017/541 o boju proti terorizmu, ki določa minimalna pravila za opredelitev terorističnih in podobnih dejanj kot kaznivih dejanj ter sankcij, pa tudi za zaščito žrtev terorizma ter podporo in pomoč tem žrtvam. Komisija je konec leta 2020 sklenila novo okvirno pogodbo s konzorcijem za politično podporo mreži za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN), da bi dopolnila delo strokovnih delavcev mreže za ozaveščanje o radikalizaciji in še naprej podpirala oblikovalce politik pri splošnih vprašanjih preprečevanja. Njen cilj je okrepiti znanje in zmogljivosti držav članic v zvezi s strateškimi komunikacijami ter dokazno podlago za nadaljnji razvoj politik, konkretne pristope in posredovanja. Komisija obenem sodeluje z državami članicami v boju proti ekstremističnim ideologijam, ki lahko privedejo do nasilnega ekstremizma. V letu 2021 so ta prizadevanja osredotočena na medsebojne povezave med vsemi vrstami nasilnih ekstremističnih ideologij (vključno z levičarskim, desničarskim in islamističnim ekstremizmom) ter na radikalizacijo, ki vodi v samoizločanje. V zadnjih nekaj mesecih so na tem področju potekale številne pobude za ozaveščanje. Dejavnosti mreže za ozaveščanje o radikalizaciji so bile s posebno pogodbo, ki je bila sklenjena januarja 2021, razširjene na Zahodni Balkan. Druga prednostna naloga je teroristom preprečiti nakup materialov, ki jih je mogoče predelati v orožje. V zvezi z akcijskim načrtom na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi (KBRJ) iz leta 2017 je bila izvedena študija izvedljivosti omejevanja dostopa do nekaterih visokotveganih kemikalij, ki je bila končana junija 2021. Komisija je začela tudi priprave na čezmejne vaje in delavnice o varnosti radioaktivnih in bioloških virov v bolnišnicah in laboratorijih, ki bodo potekale v letu 2022. Izvajanje akcijskega načrta na področju KBRJ je podprto s projekti, ki jih sofinancira Sklad za notranjo varnost, ki je izbral pobude, kot so projekt Varni stadion, ki se ukvarja z zaščito in pripravljenostjo na področju KBRJ na velikih športnih prizoriščih, kot so nogometni stadioni. Nova zakonodaja o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive je začela veljati 1. februarja 2021. Izvajanje je v polnem teku, Komisija pa še naprej pomaga vsem deležnikom pri izpolnjevanju njihovih obveznosti. Ena od neločljivih povezav med notranjo in zunanjo varnostjo Unije je sodelovanje pri grožnjah na področju KBRJ. Instrumenti EU za zunanje financiranje podpirajo prizadevanja za okrepitev svetovnega in regionalnega upravljanja in sodelovanja pri odkrivanju in zmanjševanju tveganj na področju KBRJ na podlagi pozitivnih izkušenj, ki so bile na primer pridobljene v okviru pobude EU za centre odličnosti za zmanjševanje tveganj v zvezi s KBRJ in v okviru programa za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo. Do danes je nacionalni akcijski načrt na področju KBRJ pripravilo 34 držav, 10 držav pa ga je tudi uradno sprejelo.

Zdravje in terorizem Program EU4Health podpira ukrepe za preprečevanje čezmejnih nevarnosti za zdravje ter pripravljenost in odzivanje nanje. S tretjim zdravstvenim programom EU se sofinancira „pripravljenost na teroristične napade na področju zdravja“, skupni ukrep z zdravstvenimi organi EU, ki se je začel izvajati v maju 2021. Njegovi cilji so zaščiti državljane EU pred namernimi zdravstvenimi krizami z odpravo vrzeli v zdravstveni pripravljenosti in krepitvijo medsektorskega dela (zdravstveni sektor, sektor varnosti in civilne zaščite) pri odzivu na biološke in/ali kemične teroristične napade. Zdravstveni program za obdobje 2017–2021 je podprl pripravljenost zdravstvenega sektorja in njegove zmogljivosti za odziv na kemične in biološke grožnje. Skupni ukrep „okrepljeni mednarodni zdravstveni predpisi in pripravljenost v EU“ gosti mrežo referenčnih laboratorijev za visoko patogene agente, ki vključuje 41 laboratorijev. Obravnavanje grožnje, ki jo predstavlja vračanje tujih terorističnih bojevnikov v Sirijo in Irak, ostaja pomemben element protiteroristične dejavnosti ter prednostna naloga pri preprečevanju radikalizacije. Kot je dogovorjeno v strateških usmeritvah o usklajenem pristopu EU k preprečevanju radikalizacije za leto 2021, se je Komisija ukvarjala s štirimi glavnimi prednostnimi nalogami: otroci v postopku vračanja, krepitev in zavarovanje procesa vračanja (repatriacija, pregon in reintegracija), znanja in spretnosti strokovnjakov, ki se ukvarjajo z reintegracijo otrok v postopku vračanja, in ženske v postopku vračanja. V zvezi z zapori in taborišči za notranje razseljene osebe v severovzhodni Siriji ter po dogovoru z državami članicami ESZD in Komisija iščeta nove načine za okrepitev pomoči v regiji, da bi pripomogli k izboljšanju življenjskih pogojev in poskusili zaustaviti radikalizacijo. Komisija je nedavno končala posodobitev analize podatkov o boju proti terorizmu in preprečevanju nasilnega ekstremizma. Evidentiranje je pokazalo, da sta bila obseg in hitrost financiranja iz instrumentov EU za zunanje financiranje pri takih dejavnostih izjemna. Od 1. januarja 2021 je potekalo skupno 99 ukrepov za predvidevanje in preprečevanje terorističnih dejavnosti, odzivanje nanje in zaščito pred njimi v državah zunaj EU v skupni vrednosti 501 milijon EUR (8 % več v primerjavi s prejšnjim letom), s katerimi so se uresničevale prednostne naloge agende EU za boj proti terorizmu in sklepov Sveta o boju proti terorizmu. Sprejeti so bili nadaljnji ukrepi za razvoj in krepitev partnerstev za boj proti terorizmu in sodelovanje z državami v sosedstvu in zunaj njega na podlagi strokovnega znanja mreže strokovnjakov EU za varnost/boj proti terorizmu. V zadnjih mesecih je bil pri izvajanju skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu s partnerji z Zahodnega Balkana dosežen napredek, zaradi pandemije in notranje politične dinamike partnerskih držav pa je bilo pri tem nekaj zamud. EU je v poročevalskem obdobju še naprej uporabljala okvir protiterorističnih sankcij. Februarja 2021 je Svet končal pregled terorističnega seznama EU, v aprilu 2021 pa je bilo sprejeto novo poimenovanje v okviru avtonomnega režima protiterorističnih sankcij EU proti mreži ISIL (Daiš)/Al-Kaida. Nazadnje sta Eurojust in Evropska mreža v maju 2021 soorganizirala 6. dan EU za boj proti nekaznovanju s poudarkom na ključni mednarodni kriminaliteti, ki so jo v Siriji storile teroristične organizacije in sirski režim. Temeljil je na prizadevanjih, ki so od lanskega leta potekala v podporo kumulativnemu pregonu tujih terorističnih bojevnikov za kazniva dejanja in mednarodno kriminaliteto, povezana s terorizmom. Pokazal je tudi, da je okrepljeno pravosodno sodelovanje med državami članicami ključno za identifikacijo in pregon vojnih zločincev, ki se nahajajo v EU. 2.Boj proti organiziranemu kriminalu Iz poročila o oceni ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (SOCTA) za leto 2021 je razvidno, da organizirani kriminal in njegova vse večja kompleksnost še vedno pomenita grožnjo. Organizirani kriminal je nadnacionalen: 65 % organiziranih kriminalnih združb sestavljajo člani različnih narodnosti, sedem od desetih pa je dejavnih v več kot treh državah. Za okolje organiziranega kriminala v EU so značilne mreže, v katerih različne skupine sodelujejo med seboj in s ponudniki kriminalnih storitev. 60 % kriminalnih mrež v okviru svojih kriminalnih dejavnosti uporablja nasilje, praktično vse kriminalne dejavnosti pa danes vključujejo neke vrste spletno komponento. Narašča tudi tveganje prodiranja organiziranega kriminala v zakonito gospodarstvo: ocenjuje se, da več kot 80% kriminalnih mrež za kriminalne dejavnosti uporablja zakonite poslovne strukture. Storilci kaznivih dejanj, ki izkoriščajo gospodarsko ranljivost zaradi pandemije Iz izkušenj iz prejšnjih kriz je mogoče predvideti, da bodo negotove gospodarske razmere z vse večjo revščino in družbeno neenakostjo idealno okolje za organizirani kriminal in huda kazniva dejanja. Podjetja v sektorjih, ki so posebno izpostavljeni negativnim gospodarskim pritiskom, kot sta gostinstvo in turizem, postajajo bolj ranljiva za prodiranje kriminala. Leta 2020 je Europolov center za boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu (ESOCC) prejel in obdelal več kot 35 183 operativnih prispevkov na sedmih področjih, ki jih pokriva center, kar predstavlja več kot polovico (57 %) operativnih prispevkov Europola. ESOCC je podprl države članice pri 837 operacijah, kar je primerjalno gledano 41-odstotno povečanje glede na leto 2019. Te številke pomenijo povečano dejavnost organiziranih kriminalnih združb in vse večjo potrebo držav članic po podpori Europola na tem področju. ESOCC je organiziral in usklajeval 11 operativnih projektnih skupin, ki so usklajevale obveščevalna in preiskovalna prizadevanja zoper 60 zelo pomembnih ciljev, tj. osumljenih članov kriminalnih organizacij, ki so predstavljali posebej visoko tveganje, od katerih je bilo 21 aretiranih.

Kot pomoč pri odzivanju na vse večje izzive je Komisija aprila sprejela strategijo EU za boj proti organiziranemu kriminalu (2021–2025). V njej so določeni prednostni ukrepi za okrepitev sodelovanja na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodnega sodelovanja, zagotavljanje učinkovitih preiskav za razbitje struktur organiziranega kriminala in boj proti kaznivim dejanjem, ki jih je treba prednostno obravnavati, z osredotočenostjo na dobiček, ki ga ustvarja organizirani kriminal, ter prilagoditev organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in pravosodnih organov digitalni dobi. Komisija je objavila tudi „Evropsko večdisciplinarno platformo proti grožnjam kriminala“ ( EMPACT ). S tem je določeno, kako v celoti izkoristiti platformo EMPACT in jo spremeniti v vodilni instrument za večdisciplinarno in večagencijsko operativno sodelovanje za boj proti organiziranemu kriminalu. Poleg tega Komisija tesno sodeluje pri tekočih pripravah na naslednji cikel EMPACT, ki bo zajemal obdobje od 2022 do 2025. Boj proti trgovini z ljudmi Trgovina z ljudmi je zelo donosna kriminalna dejavnost, ki storilcem kaznivih dejanj prinaša ogromne dobičke na račun žrtev in celotne družbe. Komisija je aprila sprejela strategijo EU za boj proti trgovini z ljudmi (2021–2025). Ker trgovino z ljudmi pogosto izvajajo organizirane skupine, je ta strategija tesno povezana s Strategijo EU za boj proti organiziranemu kriminalu. V strategiji za boj proti trgovini z ljudmi so predlagane pravne, politične in operativne pobude za boj proti trgovini z ljudmi, od preprečevanja do obsodbe storilcev kaznivih dejanj, s poudarkom na zaščiti žrtev v vseh fazah ter zlasti ob upoštevanju žrtev, ki so ženske in otroci, pa tudi trgovine z ljudmi za spolno izkoriščanje. Poudarek je na zmanjšanju povpraševanja, ki spodbuja trgovino z ljudmi, razbitju kriminalnega modela za zaustavitev izkoriščanja žrtev, zaščiti, podpori in opolnomočenju žrtev ter obravnavanju mednarodne razsežnosti te oblike kriminalitete. Strategija je sledila poročilu Eurojusta, ki vsebuje 18 priporočil za podporo državam članicam ne le pri sodelovanju na področju preiskav in kazenskega pregona ter pri pravosodnem sodelovanju v primerih trgovine z ljudmi, temveč tudi pri identifikaciji, reševanju in zaščiti žrtev . Boj proti prepovedanim drogam Po sprejetju Strategije EU na področju drog za obdobje 2021–2025 se nadaljujejo razprave o povezanem akcijskem načrtu, da bi ga lahko Svet sprejel do konca portugalskega predsedstva. Zakonodaji o novih psihoaktivnih snoveh, ki je v celoti začela veljati novembra 2018, je sledil delegiran akt, ki v opredelitev drog vključuje dve novi psihoaktivni snovi. Poročilo Eurojusta o trgovini z ljudmi iz aprila 2021 poudarja, da narašča proizvodnja sintetičnih drog ter uporaba temnega omrežja za njihovo prodajo, kar je pravni izziv za tožilce v EU. Poročilo vsebuje priporočila za okrepitev finančnih preiskav, sodelovanja pri odvzemu premoženjske koristi in pravosodnega sodelovanja, med drugim s tretjimi državami. Marca 2021 je Eurojust ob letnem dialogu EU-ZDA na področju drog predstavil ključna vprašanja in primere uspešnega pravosodnega sodelovanja v primerih trgovanja z drogami med državami članicami in ZDA. Prvo srečanje dialoga EU-Kitajska na področju drog je potekalo 22. januarja 2021 in je vključevalo tudi sodelovanje pri boju proti drogam. EU je sodelovala na 64. Komisiji ZN za droge in ponovno pozvala k pospešitvi izvajanja celovitih zavez mednarodne skupnosti za rešitev svetovnega vprašanja v zvezi z drogami. Boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem Kodificirana direktiva o strelnem orožju je začela veljati aprila 2021, Komisija pa je nato sprejela pravila o sistematični izmenjavi informacij v zvezi z zavrnitvami izdaje dovoljenj za nabavo ali posedovanje nekaterega strelnega orožja z elektronskimi sredstvi. Ta pravila bi se morala uporabljati od 31. januarja 2022 in bodo pristojnim nacionalnim organom omogočala, da bodo vedeli, ali je bilo osebi, ki je vložila zahtevek za dovoljenje za strelno orožje, podobno dovoljenje zavrnjeno v drugi državi članici. Preprečevala bodo torej kupovanje sodne pristojnosti za izogibanje prepovedim lastništva strelnega orožja. Komisija podpira tudi pilotni projekt za vzpostavitev sledenja incidentom, povezanim s strelnim orožjem, v realnem času po vsej EU, da bi zagotovila stalno ažuren prikaz razmer. V podporo delu organom kazenskega pregona Komisija vodi ukrep za vzpostavitev in razvoj kontaktnih točk za strelno orožje na nacionalni ravni. Kar zadeva mednarodno sodelovanje, je Komisija dejavno podprla konstruktivno vključitev Turčije v operativne dejavnosti platforme EMPACT v zvezi z grožnjo plašilnega in signalnega orožja, ki ga je mogoče predelati. Pripomogla je tudi k ponovni uvrstitvi vprašanja trgovine s strelnim orožjem v načrt sodelovanja z državami Bližnjega vzhoda in Severne Afrike. Komisija je bila tudi zelo dejavna pri operativnem sodelovanju z Jugovzhodno Evropo, med drugim s pripravo skupne operacije med državami članicami in partnericami z Zahodnega Balkana ter regionalnih srečanj komisij za osebno in lahko orožje. Program EU za svetovne nedovoljene tokove je še vedno učinkovit mehanizem za usklajevanje nadregionalnih ukrepov zoper organizirani kriminal in povečanje zmogljivosti več kot 80 partnerskih držav po vsem svetu za oviranje trgovine z nedovoljenim blagom s poudarkom na drogah in strelnem orožju. Podprl je tudi agencije in države članice EU pri prizadevanjih za večjo uspešnost kazenskega pregona. Boj proti finančnemu kriminalu

V okviru boja proti tveganju prodora organiziranega kriminala v zakonito gospodarstvo morajo države članice do avgusta 2021 prenesti direktivo iz leta 2019, ki olajšuje uporabo finančnih in drugih informacij za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona nekaterih kaznivih dejanj. Komisija bo tesno spremljala njen prenos in učinkovito uporabo. Z državami članicami sta v maju in juniju 2021 potekala posvetovalna sestanka o reviziji sklepa Sveta o uradih za odvzem premoženjske koristi in direktive o odvzemu. Na razpravah so bili poudarjeni dodana vrednost teh instrumentov pri krepitvi odvzema premoženjske koristi v Uniji in pomen učinkovitega upravljanja odvzetih premoženjskih koristi ob polnem spoštovanju temeljnih pravic ter potreba po izboljšanju sodelovanja v celotnem postopku odvzema premoženjske koristi. Nova zakonodaja o kontroli gotovine, ki se vnaša v Unijo ali iznaša iz nje, se uporablja od 3. junija 2021, osnovna izvedbena pravila s postopki in tehničnimi pravili pa so v veljavi od maja. Uvajajo se še dodatna izvedbena pravila, ki določajo merila za skupni okvir za obvladovanje tveganj v zvezi s prenosi gotovine. Evropsko javno tožilstvo je naloge preiskave in pregona prevzelo 1. junija 2021. Sedaj je začelo preiskovati in preganjati kazniva dejanja, ki vplivajo na finančne interese Unije. Med kaznivimi dejanji, ki jih preiskuje in preganja Evropsko javno tožilstvo, so goljufije v zvezi z DDV, povezane z ozemljem dveh ali več držav članic, katerih skupna škoda znaša najmanj 10 milijonov EUR. Države članice vsako leto zaradi goljufij izgubijo milijarde evrov prihodkov od DDV. Boj proti okoljski kriminaliteti Direktiva o kazenskopravnem varstvu okolja 2008/99/ES je glavni pravni instrument za varstvo okolja na podlagi kazenskega prava. Potekajo obširna posvetovanja za revizijo besedila za izboljšanje izvajanja in okrepitev delovanja verige kazenskega pregona (odkrivanje, preiskava, pregon, kazenska sodišča). V boju proti okoljski kriminaliteti je bil prav tako storjen korak naprej s forumom za okoljsko skladnost in upravljanje, katerega sestanki v januarju in juniju 2021 so bili osredotočeni na revizijo Direktive in na boj proti okoljski kriminaliteti na splošno. Boj proti nedovoljeni trgovini s predmeti kulturne dediščine Cilj zakonodaje EU o uvozu predmetov kulturne dediščine je ustaviti uvoz predmetov kulturne dediščine, nezakonito izvoženih iz njihove izvorne države. Uvajajo se izvedbene določbe za centraliziran elektronski sistem za uvoz predmetov kulturne dediščine, ki bo omogočil hrambo in izmenjavo informacij med državami članicami in izpolnitev uvoznih formalnosti. Pravilo splošne prepovedi iz Uredbe je začelo veljati 28. decembra 2020 ter bo carinskim organom držav članic omogočalo nadzor in ukrepanje v zvezi s pošiljkami, ki morda vsebujejo predmete kulturne dediščine, nezakonito izvožene iz njihove izvorne države. V.Trden evropski varnostni ekosistem 1.Sodelovanje in izmenjava informacij Strategija za varnostno unijo določa, kako lahko ukrepi EU pomembno prispevajo k reševanju vse bolj kompleksnih, čezmejnih in medsektorskih varnostnih groženj z zagotavljanjem pomoči varnostnim akterjem v državah članicah z orodji in informacijami, ki jih potrebujejo. Pri tem ima osrednjo vlogo Europol. Predlog Komisije, sprejet lani decembra, za posodobitev in okrepitev pooblastil Europola, obravnava posebne omejitve, s katerimi se Europol srečuje danes, med njimi tudi njegov odnos z zasebnim sektorjem. Komisija poleg tega predlaga, naj se Europolu omogoči vnos razpisov ukrepov za teroriste in druge storilce kaznivih dejanj v schengenski informacijski sistem na podlagi informacij iz tretjih držav. S tem se bo okrepila zmogljivost Europola za podporo državam članicam pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj in terorizma. Komisija pozdravlja hitro sprejetje stališč Evropskega parlamenta in Sveta, da bi se lahko pod slovenskim predsedstvom začele tristranske razprave.

EU in Interpol že dolgo in poglobljeno sodelujeta. Interpol je ključni partner EU na področju notranje in zunanje varnosti, vključno z bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ter na področju integriranega upravljanja meja. Komisija je predlagala pogajanja za nadaljnjo okrepitev operativnega in strateškega sodelovanja na podlagi sporazuma o sodelovanju. Na operativni ravni potekajo priprave za polno izvajanje revizije schengenskega informacijskega sistema (SIS) s ciljem, da se vse zahtevane dejavnosti preizkušanja končajo do konca leta 2021. Marca 2021je bil Europol povezan s posredovalnikom elektronske pošte SIRENE. Večina držav članic je konec leta 2020 uvedla novo funkcionalnost SIS za iskanje prstnih odtisov. Začele so se priprave na spremembo zakonodaje za izboljšanje zmogljivosti Eurojusta za ugotavljanje povezav med vzporednimi postopki v primerih čezmejnega terorizma. Vzporedno s tem je Eurojust še naprej zagotavljal operativno spremljanje in usklajevanje na podlagi informacij, predloženih v evropskem sodnem registru za boj proti terorizmu (CTR), ki je bil vzpostavljen s ciljem ugotavljanja povezav med sodnimi postopki za boj proti terorizmu v državah članicah. Izkušnje z evropskim sodnim registrom za boj proti terorizmu za zdaj kažejo, da se znatno povečuje količina informacij, ki se posredujejo Eurojustu, odkrite pa so že bile tudi nekatere povezave med postopki, ki nacionalnim organom dotlej niso bili znani. Evropski sodni register za boj proti terorizmu je prav tako prinesel znatne izboljšave izmenjave informacij v postopkih za boj proti terorizmu. Začele so se priprave na vzpostavitev platforme za sodelovanje skupnih preiskovalnih skupin. Potekajo posvetovanja z državami članicami, sekretariatom mreže skupnih preiskovalnih skupin, Eurojustom, Europolom in uradom OLAF o zasnovi platforme za sodelovanje. Eurojust od aprila 2021 zagotavlja tudi finančno podporo skupnim preiskovalnim skupinam za nujne in/ali nepredvidene ukrepe zunaj obsega redne sheme financiranja. Podatki iz evidenc podatkov o potnikih so pomemben vir informacij za identifikacijo posameznikov, ki predstavljajo varnostna tveganja. Komisija na podlagi informacij, zbranih za pripravo na pregled zakonodaje, pomaga državam članicam k boljši uporabi podatkov iz evidenc podatkov o potnikih in poglabljanju sodelovanja. Večina nacionalnih enot za informacije o potnikih je sedaj polno operativnih, obdelava podatkov iz evidenc podatkov o potnikih pa je pomembno orodje za nacionalne organe kazenskega pregona v boju proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem kljub zmanjšanju števila potnikov v zračnem prometu med pandemijo. Okrepila so se tudi prizadevanja na mednarodnem prizorišču. 30. decembra 2020 je bil podpisan sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom, ki velja od maja. Zajema tudi izmenjavo podatkov iz evidenc podatkov o potnikih in njihovo uporabo za namene boja proti terorizmu in hudim kaznivim dejanjem. Komisija je sprejela poročila o skupnih ocenah obstoječih mednarodnih sporazumov o evidencah podatkov o potnikih z ZDA in Avstralijo ter o skupnem pregledu sporazuma med EU in Avstralijo. Na splošno so bile v teh poročilih potrjene koristi uporabe evidenc podatkov o potnikih, njihova učinkovitost pri doseganju želenih namenov ter edinstvenost informacij, ki jih zagotavljajo evidence podatkov o potnikih. Svet je januarja 2021 sprejel stališče Unije, ki pozdravlja nov nabor standardov in priporočenih praks za obdelavo in zaščito evidenc podatkov o potnikih, ki ga je sprejela Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO). Sklep ICAO je 28. februarja 2021 postal operativen in zavezujoč za vse njene članice; danes je trdno izhodišče za obdelavo evidenc podatkov o potnikih po vsem svetu ob polnem spoštovanju temeljnih pravic. Pogajanja za izmenjavo osebnih podatkov med Europolom in nekaterimi tretjimi državami za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu so v teku. Prva dva kroga pogajanj z Novo Zelandijo so potekala v konstruktivnem vzdušju. Napredek je bil dosežen tudi pri pogajanjih s Turčijo, konstruktivni pogovori pa so potekali tudi s Tunizijo. Potekajo uvodne razprave na tehnični ravni s številnimi drugimi državami. Svet je marca 2021 Komisiji podelil mandat za začetek pogajanj za sporazume med EU in trinajstimi tretjimi državami o sodelovanju med Eurojustom in pristojnimi organi za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah. Ti mednarodni sporazumi bodo pomemben mejnik varnostne zakonodaje EU in bodo na svetovni ravni prispevali k učinkovitejšemu boju proti organiziranemu kriminalu. Evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS) od leta 2012 zagotavlja učinkovito elektronsko izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc med državami članicami, v okviru katere se letno izmenjajo več kot 4 milijoni sporočil. Komisija je sprejela poročilo o delovanju sistema ECRIS in v zvezi z ugotovitvami trenutno izvaja nadaljnje ukrepe z državami članicami. Potekajo prizadevanja za razvoj in izvajanje centraliziranega sistema za identifikacijo držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav (ECRIS-TCN); ta sistem naj bi začel delovati v letu 2023. Novi sistem bo dopolnjeval sistem ECRIS na področju izmenjave informacij o obsodbah državljanov tretjih držav v EU. 2.Prispevek trdnih zunanjih meja Učinkovito upravljanje zunanjih meja EU je ključnega pomena za zagotavljanje varnosti državljanov. Schengenska strategija Komisije vključuje ukrepe na tem področju, ki bi zavarovali celovitost schengenskega območja in še izboljšali njegovo delovanje. V podporo nacionalnim organom se pripravlja nova struktura informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij. Ključno je, da države članice brez odlašanja sprejmejo potrebne korake, da bi izpolnile dogovorjene roke za izvedbo in uresničile ta ambiciozni projekt.

Delo v zvezi z izvajanjem uredb o interoperabilnosti napreduje, uredbe pa naj bi se začele v celoti izvajati do konca leta 2023. Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (EU-LISA) končuje naročanje različnih interoperabilnostnih komponent, Komisija pa s strokovnjaki pripravlja priročnik s smernicami. Potekajo priprave za začetek delovanja sistema vstopa/izstopa (SVI) s ciljem, da se preizkušanje in usposabljanje končata v začetku leta 2022, sistem pa naj bi začel delovati maja 2022. Prav tako potekajo priprave za Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), ki naj bi po načrtih začel delovati do konca leta 2022. Evropski parlament in Svet sta dosegla tudi soglasje o predlogu za zagotovitev povezave med sistemom ETIAS in ustreznimi podatkovnimi zbirkami EU. Decembra 2020 sta Evropski parlament in Svet dosegla začasni sporazum o predlogu Komisije za revizijo in posodobitev Vizumskega informacijskega sistema (VIS). Med ključnimi koristmi dogovorjenih sprememb so temeljitejše preverjanje preteklosti prosilcev za vizum, zapolnitev vrzeli v varnostnih informacijah z boljšo izmenjavo informacij med državami članicami, razširitev Vizumskega informacijskega sistema, da bi vključeval vizume za dolgoročno bivanje in dovoljenja za prebivanje, ter boj proti trgovini z ljudmi z znižanjem starostne meje za odvzem prstnih odtisov za mladoletnike. Novi Vizumski informacijski sistem bi skupaj z drugimi novimi in posodobljenimi informacijskimi sistemi moral začeti delovati in biti polno interoperabilen do konca leta 2023. Prve skupine stalne enote evropske mejne in obalne straže so uspešno razporejene od 1. januarja. Stalna enota, sestavljena iz 10 000 uradnikov agencije Frontex in nacionalnih uradnikov, bo znatno okrepila varnost meja, saj se bo v naslednjih letih postopno povečevala do svoje polne zmogljivosti. Nedavno sprejeta izvedbena uredba o evropskem sistemu nadzorovanja meja (EUROSUR) bo še dodatno izboljšala spremljanje razmer in povečala zmogljivosti za odzivanje na zunanjih mejah za namene odkrivanja in preprečevanja nezakonitega priseljevanja in čezmejnega kriminala ter boja proti njima. Carinske kontrole Komisija trenutno pripravlja novo strategijo za obvladovanje tveganja na carinskem področju, katere cilj je povečati strukturiran pristop k obvladovanju tveganja na carinskem področju, s čimer bi kontrole postale učinkovitejše, tveganje za EU in njene državljane bi se zmanjšalo, obenem pa bi zagotovili konkurenčnost zakonitih poslovnih dejavnosti EU. V okviru strategije in akcijskega načrta EU za krepitev obvladovanja tveganja na carinskem področju Komisija razvija tudi nov sistem obvladovanja predhodnega tveganja tovora na carinskem področju, ki omogoča skupno analizo varstvenega in varnostnega tveganja, preden blago prispe v EU ali preden se naloži za prevoz v EU. 3.Krepitev raziskav in inovacij na področju varnosti Inovacije bi morale veljati za strateško orodje za EU: imajo horizontalne učinke na skoraj vse vidike varnostne skupnosti in odpirajo nove načine za reševanje izzivov, ki jih prinašajo tehnologije, s tem pa zmanjšujejo strateško odvisnost in krepijo dobavne verige. Zato EU svoje glavne raziskovalne projekte razvija z upoštevanjem varnostne razsežnosti, potreb na varnostnem področju in vloge zasebnega sektorja. Razvoj Evropskega inovacijskega vozlišča za notranjo varnost je v teku. Program Obzorje Evropa podpira odzivanje EU na varnostne izzive in zagotavlja 1,6 milijarde EUR finančnih sredstev za obdobje 2021–2027. Komisija je marca 2021 sprejela prvi strateški načrt Obzorje Evropa in določila strateške usmeritve za prva štiri leta: varnostne raziskave bodo orodje za prehod z reaktivnega pristopa na področju varnosti k proaktivnemu, ki bo temeljil na predvidevanju in preprečevanju. Dogovorjen je bil nov delovni program za obdobje 2021–2022, ki bo podpiral izvajanje razsežnosti notranje varnosti v okviru strategije za varnostno unijo, razsežnosti upravljanja meja in varnosti v okviru migracijske in azilne politike ter politik EU v zvezi z zmanjševanjem tveganja nesreč. Financiranje EU zagotavlja dodatne priložnosti za okrepitev evropskih inovacij na stičišču načinov uporabe za obrambne, vesoljske in civilne namene. Komisija je februarja 2021 predstavila Akcijski načrt za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo. Opredeljeni so bili trije vodilni projekti (tehnologije EU v zvezi z brezpilotnimi zrakoplovi, zanesljiva povezljivost, temelječa na vesoljski tehnologiji, in upravljanje vesoljskega prometa). Akcijski načrt bo podprl varnostno industrijo EU z najnovejšimi, inovativnimi rešitvami, ki izhajajo iz medsebojnega bogatenja in učinkovitih sinergij med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo. Vesoljska tehnologija, podatki in storitve so postali nepogrešljivi pri zagotavljanju varnosti Evropejcev ter imajo ključno vlogo pri ohranjanju številnih strateških interesov. Uredba o Vesoljskem programu, ki je bila sprejeta v aprilu s proračunom 14,6 milijarde EUR, uvaja novo komponento za vladne satelitske komunikacije, ki bo vmesni člen za zanesljivo povezljivost, temelječo na vesoljski tehnologiji.

4.Razvoj znanj in spretnosti in ozaveščanje Ozaveščenost o varnostnih grožnjah ter znanjih in spretnostih za spopadanje z njimi sta bistvenega pomena za izgradnjo odpornejše družbe z bolje pripravljenimi podjetji, upravami in posamezniki. 9. februarja 2021 je na spletu potekal 18. svetovni dan varne rabe interneta v 170 državah z mladimi ambasadorji programa Boljši internet za otroke in predstavniki industrijskega združenja. Akcijski načrt EU za digitalno izobraževanje (2021–2027) vključuje ukrep, namenjen pomoči učiteljem in izobraževalnemu osebju za spodbujanje digitalne pismenosti in boj proti dezinformacijam. Pripravile se bodo smernice, ki bodo v septembru 2022 uvedene po vsej EU. Dobro poznavanje digitalnega okolja in razvoj povezanih kompetenc v zasebnem in javnem sektorju je temeljnega pomena za odporno in konkurenčno družbo. V okviru programa Digitalna Evropa je bil maja objavljen prvi razpis za evropska vozlišča za digitalne inovacije (EDIHs) s ciljem, da bi prva vozlišča začela delovati v začetku leta 2022. Evropska vozlišča za digitalne inovacije bodo pomagala zasebnim in javnim akterjem z zagotavljanjem dostopa do tehničnega strokovnega znanja in eksperimentiranja, spodbujanjem široke uporabe umetne inteligence, visokozmogljivostnega računalništva in kibernetske varnosti ter drugih digitalnih tehnologij v industriji (zlasti v malih in srednjih podjetjih ter podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo) in organizacijah javnega sektorja v Evropi. V nenehno spreminjajočem se varnostnem okolju bi bilo treba znanja in spretnosti uradnikov organov kazenskega pregona in delavcev v pravosodju redno nadgrajevati. Ocena agencije CEPOL bo končana v drugi polovici leta 2021. Komisija je konec leta 2020 sprejela evropsko strategijo za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024 in maja 2021 s portugalskim predsedstvom organizirala konferenco deležnikov, da bi spodbudila usposabljanje sodnikov in tožilcev. Ozaveščanje je tudi v ospredju strategije EU o pravicah žrtev (2020–2025), sprejete junija 2020, katere cilj je zagotoviti, da se lahko vse žrtve kaznivih dejanj popolnoma zanesejo na svoje pravice, ne glede na to, kje v EU in v kakšnih okoliščinah so kazniva dejanja storjena. Prvo plenarno zasedanje platforme za pravice žrtev je potekalo februarja 2021. Komisija tudi pripravlja oceno direktive o pravicah žrtev in bi lahko po potrebi v letu 2022 predlagala zakonodajne spremembe. 5.Vloga agencij EU Strategija za varnostno unijo se opira na pristop, ki vključuje celotno družbo in združuje vse institucije, organizacije in organe, katerih vloga je zaščita naših državljanov. Poleg podpore ter strokovnega znanja in izkušenj, ki jih zagotavljajo državam članicam, imajo agencije EU ključno vlogo pri spodbujanju sodelovanja in izmenjave informacije med nacionalnimi organi držav članic na operativni ravni. Glede na številnost novih in nastajajočih groženj v trenutnem okolju je treba še naprej spodbujati sinergije in usklajevanje dejavnosti agencij EU. Europol Europolova letna poročila o organiziranem kriminalu (SOCTA), terorizmu (TE-SAT) in internetnem organiziranem kriminalu (IOCTA) zagotavljajo ključne podatke in analizo v podporo politikam in operativnim dejavnostim na področju varnosti. Europol prispeva tudi k večji splošni operativni učinkovitosti kazenskega pregona s širjenjem sodelovanja s tretjimi državami v boju proti kriminalu in terorizmu v skladu z drugimi zunanjimi politikami in orodji EU. Operativni in analitični center je Europolovo informacijsko vozlišče. Center 24 ur na dan ter vse dni v tednu spremlja operacije in razvoj, vzpostavlja sodelovanje z državami in organizacijami zunaj EU ter napotuje strokovnjake na terenu. Hkrati zagotavlja analize drugim centrom in organizacijam Europola. Europolov Evropski center za boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu podpira države EU v boju proti mednarodnim kriminalnim mrežam, vpletenim v droge, orožje in eksplozive ter premoženjsko in okoljsko kriminaliteto. V okviru centra deluje tudi Evropski center za boj proti tihotapljenju migrantov, ki je usmerjen na kompleksne in visoko razvite kriminalne mreže za tihotapljenje migrantov in jih razbija. Europolov Evropski center za finančni in gospodarski kriminal je nasprotno pristojen za zagotavljanje podpore pri reševanju zelo kompleksnih primerov pranja denarja, prevar in goljufij, usmerjenih na posameznike, podjetja in javni sektor. Prispevek Europola je pomemben tudi pri usklajevanju pristopa EU k boju proti terorizmu. Europol v okviru Evropskega centra za boj proti terorizmu (ECTC) še naprej zagotavlja podporo državam članicam pri preiskavah v zvezi s terorizmom. Kljub omejitvam zaradi pandemije je ECTC v letu 2020 podprl 776 protiterorističnih operacij (v primerjavi s 632 v letu 2019). Tudi enota EU za prijavljanje internetnih vsebin v okviru Europola je imela še naprej osrednjo vlogo pri spremljanju dejavnosti terorističnih skupin na spletu in ukrepov, ki jih sprejemajo platforme, ter pri nadaljnjem razvoju protokola EU za odzivanje na krize. Europol ostaja zavezan podpori državam članicam pri širjenju nacionalnih zmogljivosti za preprečevanje spletnih terorističnih vsebin z organiziranjem dnevov o usmerjenih ukrepih prijavljanja internetnih vsebin.

Eurojust V prvih mesecih leta 2021 je Eurojust podprl več čezmejnih preiskav in pregonov zoper organizirane kriminalne združbe, specializirane za goljufije. Poskrbel je tudi za zaseg premoženja podjetij oziroma upravno zaprtje podjetij, ki se uporabljajo za sistem goljufij . Eurojust je podprl velike skupne mednarodne operacije za razbitje mrež storilcev kibernetskih kaznivih dejanj, ki so bile med drugim usmerjene na kriminalne združbe, ki uporabljajo na več platformah temelječo mobilno aplikacijo Mobdro, ki je omogočala pretok nezakonito pridobljenih avdiovizualnih del, med drugim nogometnih tekem , ter eno najnevarnejših zlonamernih programskih oprem (EMOTET), z namestitvijo katere so bili računalniki žrtev izpostavljeni okužbam tretjih oseb . Eurojust je obenem sodeloval z delavci v pravosodju, da bi pomagal evidentirati pravne in operativne izzive pri preiskavah in pregonu kaznivih dejanj, ki jih zagrešijo desničarski skrajneži, teroristične skupine in teroristi samotarji, ter da bi obenem omogočil izmenjavo izkušenj. Sodelovanje med agencijami Na operativni ravni sta Europol in Eurojust 23. decembra 2020 podpisala sporazum o sodelovanju, ki bo njuno partnerstvo pri podpori organom kazenskega pregona in pravosodnim organom razširil s čezmejnim dostopom do elektronskih dokazov. Eurojust in Europol sta podpisala tudi dvostranske delovne dogovore z Evropskim javnim tožilstvom, ki bodo urejali njihova prihodnja razmerja za zagotovitev tesnega sodelovanja za boljšo zaščito finančnih interesov Unije znotraj meja EU in zunaj njih. Na podlagi tesnega sodelovanja med Europolom, Eurojustom in Evropsko pravosodno mrežo projekt SIRIUS podpira tako skupnost organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj kot pravosodno skupnost EU, pri čemer zagotavlja usposabljanja in smernice za izboljšanje sodelovanja (večinoma med EU in ZDA) na področju čezmejnega dostopa do elektronskih informacij. V marcu sta se Eurojust in Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) dogovorila o navezavi tesnejšega sodelovanja v boju proti ponarejanju in spletnemu piratstvu. Ta novi sporazum pomeni novo obdobje sodelovanja med Eurojustom, Europolom in EUIPO, saj bo omogočil učinkovito podporo zadevam v vseh fazah njihovega življenjskega cikla, od kazenske ovadbe do obsodbe na sodišču. Agencija ENISA Agencija ENISA izvaja okvir za strukturirano sodelovanje s CERT-EU, da bi izkoristila sinergije in preprečila podvajanje pri opravljanju nalog na področju operativnega sodelovanja, na podlagi memoranduma o soglasju, podpisanega marca. S tem bosta doseženi večja uspešnost in učinkovitost tako mehanizma EU za odzivanje kot dolgoročne krepitve zmogljivosti. To bo podprl lokalni urad agencije v Bruslju, ki naj bi spodbujal sodelovanje z drugimi institucijami, agencijami in organi EU. Agencija ENISA pomaga pri uvajanju konkretnih korakov za izvajanje novih politik kibernetske varnosti. V maju je predložila prvi predlog za certifikacijsko shemo za kibernetsko varnost na podlagi skupnih meril, junija pa je začela postopek za vzpostavitev ad hoc delovne skupine o certificiranju kibernetske varnosti omrežja 5G. Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) Agencija Frontex ima ključno vlogo pri podpori državam članicam pri upravljanju zunanjih meja in vračanj ter tako prispeva k varnosti EU. Z novo uredbo je agencija Frontex postala največja agencija EU tako po številu zaposlenih kot po finančnih virih. Evropski center za spremljanje drog in odvisnosti Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) ima pomembno vlogo, saj redno spremlja stanje na področju drog v EU ter institucijam in državam članicam EU zagotavlja najnovejše informacije. Pri njegovem nedavnem delu je bil poseben poudarek na učinkih pandemije na trge drog, uporabo drog, škodo, povezano z uživanjem drog, in služb za boj proti drogam.