EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.12.2017 COM(2017) 755 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Strateško poročilo iz leta 2017 o izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov {SWD(2017) 452 final}



UVOD 1. ZAHTEVNO, RAZNOLIKO IN HITRO SPREMINJAJOČE SE RAZMERE 1.1. Postopno okrevanje po krizi – napredek pri uresničevanju kohezijskih ciljev znova dobiva zagon 1.2. Različni izzivi po državah članicah 2. ZAGOTAVLJANJE NALOŽB ZA PAMETNO, TRAJNOSTNO IN VKLJUČUJOČO RAST 2.1. Splošni napredek 2.2. Raziskave, tehnološki razvoj in inovacije, IKT in konkurenčnost MSP 2.3. Zaposlovanje, socialno vključevanje in izobraževanje 2.4. Nizkoogljično gospodarstvo, podnebne spremembe, okolje in promet 2.5. Krepitev institucionalne zmogljivosti 3. UČINEK GLAVNIH REFORM, IZVEDENIH ZA OBDOBJE 2014–2020 3.1. Prispevek skladov ESI k evropskemu semestru 3.2. Predhodne pogojenosti, vzvod za kakovostne projekte 3.3. Boljše sinergije za več učinka 3.4. Podpora celostnemu teritorialnemu razvoju 3.4.1. Celostne naložba v mesta 3.4.2. Izvajanje teritorialnih instrumentov 3.4.3. Olajšanje sodelovanja, izvajanje makroregionalnih strategij in strategij morskih bazenov 4. BOLJŠE UPRAVLJANJE PROGRAMOV

4.1. Zmogljivost organov in upravičencev 4.2. Poenostavitev za upravičence 4.3. Ključna vloga partnerjev pri izvajanju programov 4.4. Izvajanje horizontalnih načel in ciljev politike 4.5. Sinteza vrednotenja skladov ESI 4.6. Obveščanje o skladih ESI SKLEPNA UGOTOVITEV

UVOD Glavni namen evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) je spodbujati trajno socialno-ekonomsko konvergenco, odpornost in teritorialno kohezijo. Skladi z deljenim upravljanjem med Komisijo in državami članicami zagotavljajo kritično maso naložb na prednostnih področjih EU. Te naložbe se s podpiranjem ustvarjanja delovnih mest, rasti in naložb ter krepitvijo enotnega trga, energetske unije in ekonomskega upravljanja odzivajo na potrebe realnega gospodarstva. Skladi zelo pomagajo tudi EU, da doseže svoje politične cilje, saj jih pretvarjajo v ukrepe na terenu. To poročilo je prvi strateški pregled izvajanja programov skladov ESI za obdobje 2014–2020, ki bodo potekali do konca leta 2023. V njem so povzeta poročila držav članic o izvajanju in napredku, ki zajemajo leta od 2014 do 2016. Osredotočeno je torej na napredek pri izvajanju, kot je razviden iz podatkov o izbranih projektih. Več podrobnosti je na voljo v spremnem delovnem dokumentu služb Komisije. Skladi ESI zagotavljajo stabilen in dolgoročen naložbeni okvir za države članice in njihove regije. S proračunom v višini 454 milijard EUR za obdobje 2014–2020 so glavno orodje EU za naložbe. Nacionalno javno in zasebno sofinanciranje naj bi doseglo najmanj 184 milijard EUR, tako da bodo skupne naložbe znašale 638 milijard EUR. Skladi ESI tudi pomagajo državam članicam izboljšati naložbeno okolje, med drugim s podpiranjem strukturnih reform za mobilizacijo zasebnega kapitala in uvedbo predhodne pogojenosti. V sedanjo generacijo programov so bile vključene pomembne reforme, tako da je zdaj več sredstev kot kadar koli prej zbranih na področjih najvišje dodane vrednosti EU, kot so zaposlovanje, socialno vključevanje, znanja in spretnosti, raziskave in inovacije, okolje ali nizkoogljično gospodarstvo. Skladi tudi pomagajo organom in zainteresiranim stranem, da pri lokalnem delovanju razmišljajo ob upoštevanju celotne EU ali celo globalno. To vodi do boljšega strateškega načrtovanja in večje sposobnosti doseganja rezultatov. Če pogledamo prva tri leta programov za obdobje 2014–2020, se že kažejo prvi dosežki. Po vsej Evropi je bilo izbranih približno 2 milijona projektov v skupni vrednosti 182 milijard EUR ali 28,4 % skupnega financiranja, ki je na voljo za zadevno obdobje. Podporo prejema 793 490 podjetij, 7,8 milijona ljudi pa je bila do zdaj zagotovljena podpora pri iskanju zaposlitve, usposabljanju ali izobraževanju. Po naložbah za izboljšanje biotske raznovrstnosti, upravljanja tal in voda je z ukrepi, povezanimi s podnebjem in okoljem, zajetih približno 20 % skupne kmetijske površine. Iz poročil držav članic je razvidno, da se je število projektov, izbranih v letu 2016, močno povečalo, kar kaže, da države članice zelo intenzivno pretvarjajo sklade ESI v konkretne rezultate in izboljšujejo življenja ljudi v Evropi. Naložbe dobro napredujejo na številnih področjih, ki so bila opredeljena kot prednostna za EU, pri čemer je bilo na primer projektom dodeljenih 31 % skupnih načrtovanih naložb v konkurenčnost malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP). Države članice tudi poročajo o več področjih, na katerih je napredek počasnejši in so torej potrebni nadaljnji ukrepi, na primer za naložbe v informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. Do konca leta 2016 je bilo iz proračuna EU državam članicam izplačanih 9 % skupnih razpoložljivih sredstev za zadevno obdobje. Nedavna poročila kažejo na večji napredek v letu 2017, saj je bilo do konca oktobra 2017 projektom dodeljenih 44 % sredstev in izvršenih 13 % plačil. Pričakuje se, da se bodo plačila v prihodnjih mesecih še dodatno pospešila. 1. ZAHTEVNO, RAZNOLIKO IN HITRO SPREMINJAJOČE SE RAZMERE 1.1. Postopno okrevanje po krizi – napredek pri uresničevanju kohezijskih ciljev znova dobiva zagon Od leta 2014 se socialno-ekonomske razmere, v katerih delujejo skladi ESI, postopno izboljšujejo. V prvem letu programskega obdobja so bili gospodarski obeti v EU slabi, saj so stopnje rasti BDP stagnirale, brezposelnost pa je bila velika in trdovratna. V zadnjih dveh letih je bilo okrevanje gospodarstva v EU močnejše, obeti za rast pa so znova pozitivni za vse države članice EU. Vsi izzivi pa še niso bili odpravljeni, saj rast BDP v državah članicah ni enakomerna, počasna rast produktivnosti in posledice krize pa še naprej bremenijo gospodarstvo. Stanje na področju zaposlovanja v EU se z okrevanjem gospodarstva izboljšuje. Leta 2016 je bilo ustvarjenih več delovnih mest, brezposelnost pa se je zmanjšala (maja 2017 na 7,8 %) in naj bi se v prihodnjih letih še naprej zmanjševala. Vseeno pa regionalne razlike v stopnjah brezposelnosti ostajajo precejšnje. Tudi ljudi, ki jim grozi revščina, je še naprej zelo veliko. Med letoma 2008 in 2015 se je povečala neenakost v razpoložljivem dohodku v EU-28, kar je del dolgoročnejšega trenda. Kriza je močno vplivala na nacionalne in regionalne proračune ter skrčila sredstva za vse vrste naložb. Javne naložbe v EU so se med letoma 2008 in 2014 realno zmanjšale za približno 15 %. Skupne naložbe kot delež BDP so se prav tako zmanjšale in se od takrat praktično niso povečale.

Posledično so pri sofinanciranju programov javnih naložb skladi ESI postali veliko pomembnejši. V obdobju 2014–2016 so prevzete obveznosti iz skladov ESI imele ključno vlogo v številnih državah članicah, saj so v nekaterih primerih predstavljale več kot 50 % skupnih javnih naložb (graf 1). Ta spodbuda za naložbe je tudi prispevala k mobilizaciji finančnih virov za naložbeni načrt za Evropo. V tem okviru skladi ESI še naprej zagotavljajo ključno podporo za doseganje ciljev na podlagi Pogodbe in desetih prednostnih nalog, ki jih je Komisija določila za obdobje 2015–2019. Graf 1: Delež sredstev iz skladov ESI v javnih naložbah v obdobju 2014–2016 Sedmo kohezijsko poročilo vsebuje celovitejši pregled socialno-ekonomskega razvoja. 1.2. Različni izzivi po državah članicah Večina držav članic poudarja, da se njihove potrebe in izzivi od začetka obdobja niso spremenili, tako da razvojni cilji njihovih programov ostajajo veljavni. Vendar se glede na to, da je socialno-ekonomsko okrevanje po krizi neenakomerno, spremembe v razvojnih potrebah držav članic zelo razlikujejo, kar je odvisno od njihovih razmer. Veliko število beguncev in migrantov, ki v EU prihajajo od leta 2015, močno vpliva na več držav članic, regij in mest. Organi so se morali odzvati na nove kratkoročne in dolgoročne izzive. V manjšem številu primerov so bile države članice tudi zaradi velikih naravnih nesreč primorane ponovno razmisliti o svojih razvojnih potrebah in z njimi povezanih načrtovanih naložbah iz skladov ESI. Nekatere države članice opozarjajo na Pariški sporazum o podnebnih spremembah ter okrepljen poudarek na izzivih in priložnostih, povezanih z njim. Tudi naložbe iz skladov ESI so se bile sposobne prilagoditi tem novim okoliščinam. V zvezi s tem bodo s tehnično prilagoditvijo proračuna EU za obdobje 2014–2020 zagotovljena dodatna finančna sredstva za številne države članice. 2. ZAGOTAVLJANJE NALOŽB ZA PAMETNO, TRAJNOSTNO IN VKLJUČUJOČO RAST 2.1. Splošni napredek Skladi ESI bistveno prispevajo k pametni, trajnostni in vključujoči rasti – kot je določena v ciljih EU za leto 2020 – v vseh državah članicah in regijah na podlagi ukrepov, s katerimi se obravnavajo konkretne potrebe in posebni položaji. Od leta 2010 je bil v večini držav članic dosežen napredek pri doseganju teh ciljev. V sedmem kohezijskem poročilu so z regionalnim indeksom predstavljene različne stopnje, s katerimi regije napredujejo k ciljem EU za leto 2020. Največji napredek je dosežen v regijah, ki so najbolj oddaljene od cilja. Države članice v svojih poročilih tudi poudarjajo, da naložbe iz skladov ESI delujejo kot katalizator, ki spodbuja napredek pri doseganju ciljev EU za leto 2020. Iz poročil je razvidno, da je do konca leta 2016 skupni finančni obseg izbranih projektov znašal skupno 182 milijard EUR, kar predstavlja 28,4 % skupnih naložb, načrtovanih v obdobju 2014–2020 (povečanje z 58,8 milijarde EUR in 9 % ob koncu leta 2015). EU je k tem projektom po ocenah prispevala 128 milijard EUR. Iz najnovejših poročil iz oktobra 2017 je razvidno stalno pospeševanje: izbranih je bilo za 278 milijard EUR projektov ali za 44 % skupnih naložb, načrtovanih za obdobje 2014–2020. Ta stopnja izbire projektov v obdobju 2014–2016 je primerljiva s prvimi leti obdobja 2007–2013. Pričakuje se, da se bo ta trend nadaljeval. Prihodnje stopnje izvajanja bodo verjetno približno podobne stopnjam v preteklem obdobju. Programskih obdobij torej ne bi smeli obravnavati ločeno, ker se obdobja porabe prekrivajo, saj se zaključek enega obdobja razteza v naslednje obdobje in ima izravnalni učinek na tokove odhodkov. Kot je prikazano na sliki 1 za kohezijsko politiko, se dejanske naložbe na terenu razmeroma nemoteno nadaljujejo od 90. let prejšnjega stoletja. Slika 1: Financiranje v okviru kohezijske politike v obdobju 1986–2023 Časovni profil odhodkov za obdobje 2014–2023 je bil določen na podlagi rezultata za obdobje 2007–2013 in predpostavke o 100-odstotnem črpanju v zadevnem obdobju. Vir: GD za regionalno in mestno politiko, pretekli podatki Na nacionalni ravni vse države članice poročajo o veliki do zelo veliki pospešitvi izvajanja programov skladov ESI v letu 2016. Kot pa je prikazano v preglednici v Prilogi 2, so razlike še vedno velike. Za zamude pri izvajanju programov se navajajo različni razlogi. Več držav članic izpostavlja pozno sprejetje regulativnega okvira in težave z imenovanjem organov. Kot dodatne ovire ob začetku programov so bili navedeni šibka upravna zmogljivost, zapletena pravila in dolgotrajne priprave na vzpostavitev velike infrastrukture. Izvajanje finančnih instrumentov Na podlagi dobrih rezultatov programov za obdobje 2007–2013 je bil vzpostavljen revidirani okvir za podporo širši uporabi finančnih instrumentov v vseh skladih ESI v obdobju 2014–2020. Načrtovanje sredstev je privedlo do precejšnjega povečanja dodelitev za finančne instrumente v primerjavi s predhodnim obdobjem. V obdobju 2014–2020 je napredovanje dobro, saj 24 držav članic uporablja finančne instrumente, poleg tega niso bila opredeljena večja sistemska ozka grla, čeprav se položaj po državah članicah in programih zelo razlikuje. Do konca leta 2016 je skupni prispevek, za katerega so bile prevzete obveznosti za finančne instrumente, znašal 13,3 milijarde EUR (5,7 milijarde EUR konec leta 2015), od česar je bilo 10,3 milijarde EUR iz skladov ESI. Skupno je bilo 3,6 milijarde EUR (približno 30 %) teh zneskov izplačanih za finančne instrumente (1,2 milijarde konec leta 2015), vključno z 3,1 milijarde EUR iz skladov ESI, 1,1 milijarde EUR pa je bilo izplačanih končnim prejemnikom (99 milijonov EUR konec leta 2015), od česar je bila 1 milijarda EUR iz skladov ESI. V smislu tematskih ciljev je bil največji delež sredstev, tj. 3,8 milijarde EUR iz skladov ESI, dodeljen podpori za MSP, temu sledijo raziskave, razvoj in inovacije z 1,5 milijarde EUR iz skladov ESI ter nizkoogljično gospodarstvo, tj. predvsem energijska učinkovitost in obnovljiva energija, z 1,2 milijarde EUR iz skladov ESI. 2.2. Raziskave, tehnološki razvoj in inovacije, IKT in konkurenčnost MSP

V obdobju 2014–2020 je za naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, IKT ter konkurenčnost MSP predvidene približno 181,4 milijarde EUR. Konec leta 2016 so bili izbrani projekti v vrednosti 50,3 milijarde EUR, kar ustreza 28 % načrtovane skupne dodelitve sredstev. Predvsem na teh področjih se v okviru kohezijske politike predvideva ali pričakuje zasebno financiranje. V finančnih načrtih programov se kot ustrezno sofinanciranje zahteva približno 31,3 milijarde EUR zasebnih sredstev, od katerih se predvidoma 8,8 milijarde EUR krije z izbranimi projekti. Poleg tega formalnega sofinanciranja so programi tudi vzvod ali spodbuda za druge zasebne naložbe. V okviru ESRR je iz poročil razvidno, da bodo od ciljnih 42 milijard EUR spodbujenega ustreznega zasebnega financiranja izbrani projekti prispevali približno 11,5 milijarde EUR (27 %). Skladi ESI na podlagi finančnih instrumentov podpirajo več kot 76 000 podjetij. Razvoj in izvajanje strategij pametne specializacije je nova pobuda, ki se je začela v okviru skladov ESI in s katero se je resnično spremenil način, kako države članice in regije oblikujejo svoje inovacijske strategije. To spodbuja sodelovanje na vseh ravneh, zlasti z lokalnimi podjetji. V dobi globalizacije skladi ESI državam članicam in regijam pomagajo graditi odporna gospodarstva, pri čemer se načrtuje dodatna ciljno usmerjena podpora, zlasti da bi prispevali k prenovljeni strategiji EU za industrijsko politiko. Skladi državam članicam zagotavljajo pomembno pomoč za izboljšanje digitalne povezljivosti ter uresničitev ciljev povezljivosti EU za leti 2020 in 2025. ·Na področju raziskav, razvoja in inovacij se kaže hitro napredovanje pri izbiri projektov, ki zdaj obsegajo 25 % razpoložljivih sredstev, kar pomeni, da je bilo projektom po EU dodeljenih približno 15 milijard EUR. Rezultat tega je, da približno 29 000 raziskovalcev dela v izboljšani raziskovalni infrastrukturi. ·Pri naložbah v digitalno gospodarstvo je dosežena 19-odstotna stopnja izbire projektov. Pričakovati je, da bo to privedlo do izboljšanega širokopasovnega dostopa v 915 000 dodatnih gospodinjstvih. Projektom je bilo dodeljenih 36 % sredstev, namenjenih izboljšanju storitev IKT na podeželskih območjih, 1 268 000 prebivalcev podeželja pa uporablja izboljšane storitve. ·Podpora za konkurenčnost MSP z 31-odstotno stopnjo izbire projektov je na dobri poti, da doseže svoje cilje. Več kot 196 000 podjetij je deležnih nefinančne pomoči, 10 900 podjetij pa podpore za uvajanje proizvodov, ki so novi na trgu. Za zdaj se pričakuje, da bodo sofinancirani projekti v podjetjih neposredno privedli do vsaj 154 000 novih delovnih mest. ·Več kot 36 000 kmetijskih gospodarstev je prejelo naložbe za pomoč pri prestrukturiranju in posodobitvi kmetij ter povečanju produktivnosti. Približno 11 000 upravičencev je prejelo podporo za spodbuditev generacijske pomladitve, približno 50 000 kmetijskih gospodarstev pa lahko sodeluje v shemah kakovosti. V okviru evropskega partnerstva za inovacije v kmetijstvu se je začelo 350 interaktivnih inovacijskih projektov. ·Sredstva iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) je prejelo več kot 3 600 ribiških plovil, od katerih jih je bilo 57 % iz flote za mali priobalni ribolov. Z zagotovljeno podporo se spodbuja trajnostno ravnotežje med ribiškimi flotami in viri ter varstvom morskih ekosistemov. 2.3. Zaposlovanje, socialno vključevanje in izobraževanje Na ta področja bo vložene približno 168,3 milijarde EUR, zlasti iz Evropskega socialnega sklada (ESS). Konec leta 2016 so bili izbrani projekti v vrednosti 48,7 milijarde EUR, kar ustreza 29 % načrtovane skupne dodelitve sredstev. ·Za projekte, ki vključujejo trajnostno in kakovostno zaposlovanje ter podporo mobilnosti delovne sile, je bilo prevzetih za 17,4 milijarde EUR obveznosti, kar ustreza 31 % razpoložljive podpore. Ukrepi za povečanje dostopa do trga dela pomagajo brezposelnim (4,2 milijona) in delovno neaktivnim (2,1 milijona) posameznikom. Precejšen napredek je bil dosežen pri izbiri projektov za povečanje dostopa iskalcev zaposlitve in delovno neaktivnih do zaposlitve (34 % izbranih projektov) ter za podporo samozaposlovanju in podjetništvu (31 % izbranih projektov). Vendar pa se zdi, da stopnja izbire projektov za posodobitev institucij trga dela rahlo zaostaja, saj znaša 15 %. ·Izbira projektov pri socialnem vključevanju se je zelo pospešila, saj je njihova vrednost dosegla 16,5 milijarde EUR (26 %). Ukrepi za podporo dejavnemu vključevanju v okviru ESS potekajo dobro (38 %) ter bi morali imeti ključno vlogo pri podpiranju ranljivih skupin in njihovem približevanju trgu dela. Vendar pa zaskrbljenost vzbuja zamuda pri izvajanju ukrepov za socialno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so Romi. Čeprav se pri izbiri projektov v okviru ESRR za ukrepe, povezane z zdravjem, kaže izboljšanje, saj so izboljšane zdravstvene storitve na voljo dodatnim 11,5 milijona ljudem, so za dosego ciljev potrebna večja prizadevanja. Večjo pozornost je treba nameniti tudi socialnemu vključevanju na ogroženih mestnih območjih, saj je obnovljenih zgradb še vedno zelo malo. Do konca leta 2016 je podporo iz sklada ESS in pobude za zaposlovanje mladih prejelo tudi 634 000 invalidnih oseb. ·Naložbe v izobraževanje in poklicno usposabljanje znašajo 14,6 milijarde EUR, stopnja izbire projektov pa je skoraj 30-odstotna. V okviru ESS dobro napredujejo tudi ukrepi za boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja ter spodbujanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Kljub razmeroma nizki stopnji izbire projektov pri dejavnostih vseživljenjskega učenja je približno 700 000 osebam dana priložnost, da nadgradijo svoje znanje in spretnosti ter poskrbijo za varnost svoje poklicne poti. Naložbe iz sklada ESRR so prinesle dodatne zmogljivosti infrastrukture za otroško varstvo ali izobraževanje, ki ustreza 4,4 milijona ljudem. Na splošno so bili s skladi ESI, vključno z ukrepi pobude za zaposlovanje mladih, doseženi naslednji rezultati: ·787 000 ljudi je našlo zaposlitev takoj po projektu; ·820 000 ljudi je pridobilo kvalifikacijo. Pri socialnih inovacijah so številne države članice izbrale projekte, katerih vrednost znaša 1,7 milijarde EUR. Ti projekti se po naravi zelo razlikujejo in vključujejo izvajanje inovativnih rešitev za izobraževanje in podjetništvo, tudi za ženske z različnim etničnim poreklom. Skladi ESI še naprej pomagajo državam članicam, regijam in mestom pri prizadevanjih za spopadanje z begunsko in migracijsko krizo. Številni programi so bili spremenjeni, tako da so bili vanje vključeni novi ali izboljšani ukrepi za obravnavanje takojšnjih potreb in dolgoročnejših izzivov, povezanih z vključevanjem. S konkretnimi projekti se na primer zagotavljajo storitve zdravstvenega varstva in socialne storitve za begunce in migrante. Poleg tega se je začelo ciljno usmerjeno sodelovanje z župani. Več mest, partnerjev in nacionalnih organov se v okviru agende EU za mesta in njenega partnerstva poziva k vključevanju migrantov in beguncev. Komisija je tudi predlagala, da bi pregled večletnega finančnega okvira vključeval regulativno spremembo, s katero bi bila uvedena posebna prednostna naložba za olajšanje sprejetja ukrepov, namenjenih takemu vključevanju. V okviru sklada ESRR se obravnava dolgoročno socialno in ekonomsko vključevanje beguncev in migrantov v Evropi, kar vključuje na primer naložbe v stanovanja in infrastrukturo za otroško varstvo ali zagonska podjetja. Do konca leta 2016 je podporo iz sklada ESS in pobude za zaposlovanje mladih prejelo najmanj 1,2 milijona ljudi, ki so bili migranti, osebe tujega porekla ali pripadniki manjšine. Izvajanje pobude za zaposlovanje mladih Pobuda za zaposlovanje mladih je ključni instrument financiranja EU za neposredno podporo ponudbam za zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje mladih v okviru jamstva za mlade. V številnih državah članicah se s pobudo za zaposlovanje mladih financira večina ukrepov jamstva za mlade. Izvajanje na terenu poteka dobro. Države članice so poročale, da se je do konca leta 2016 število mladih, ki so bili deležni ukrepov s podporo pobude za zaposlovanje mladih, od konca leta 2015 potrojilo in da je bila stopnja izbire projektov več kot 60-odstotna. Večina upravičencev je ukrepe izvedla s poudarkom na zagotovitvi sredstev za usmerjanje in poklicno svetovanje, prve delovne izkušnje ter zagotovitev pripravništev in vajeništev. Več kot polovica držav članic je tudi podprla mlade podjetnike ali zagotovila ukrepe mobilnosti za zaposlovanje in usposabljanje. Za pospešitev izvajanja je bila za predhodno financiranje iz pobude za zaposlovanje mladih v letu 2015 dodeljena dodatna 1 milijarda EUR, da bi se zagotovila potrebna finančna likvidnost za začetek projektov. Države članice so med vzroki za začetne zamude izpostavile pozno sprejetje ustreznih programov ESS, težave z novimi zahtevami glede spremljanja na začetku obdobja in majhno zmogljivost javnih zavodov za zaposlovanje. Države članice poročajo tudi o nekaterih težavah pri doseganju najbolj prikrajšanih skupin, zlasti mladih, ki niso delovno aktivni in niso prijavljeni pri javnih zavodih za zaposlovanje, ter nizko usposobljenih mladih. Do septembra 2017 je podporo iz pobude za zaposlovanje mladih prejelo 1,7 milijona sodelujočih.

2.4. Nizkoogljično gospodarstvo, podnebne spremembe, okolje in promet Iz skladov ESI je za ta ključna področja za trajnostni razvoj zagotovljene 262,2 milijarde EUR. Do konca leta 2016 je bilo konkretnim projektom dodeljenih 28 % ali 73,2 milijarde EUR. ·Projekti, izbrani za nizokoogljično gospodarstvo, kot so projekti za energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije, so dosegli 21 % skupnega zneska, razpoložljivega v obdobju 2014–2020. Eden od rezultatov je, da se zaradi podpore iz sklada ESRR in Kohezijskega sklada pričakuje, da bo približno 148 000 gospodinjstev doseglo boljši razred energijske porabe. ·Dobro napreduje izbira projektov za prilagoditev podnebnim spremembam in preprečevanje tveganj (40-odstotna stopnja izbire ali dodeljenih približno 16,5 milijarde EUR). To je pozitiven znak po Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah. Več kot 4,6 milijona ljudi ima koristi od novih ali izboljšanih ukrepov varstva pred poplavami. ·Približno 26,6 milijarde EUR (31 % razpoložljivih sredstev) je bilo dodeljenih okoljskim projektom in projektom za učinkovito rabo virov. Dobro napredujejo projekti v zvezi z vodo. Odobreni projekti bi morali privesti do izboljšane oskrbe z vodo za približno 3,5 milijona ljudi. 25 % sredstev, namenjenih izboljšanju učinkovitosti rabe vode pri namakanju, je bilo dodeljenih projektom in uporabljenih na 14 % ciljne površine z zemljišči, medtem ko podporo za izboljšanje biotske raznovrstnosti prejema 23,5 milijona hektarov kmetijskih zemljišč. Pri naložbah v projekte za recikliranje odpadkov so zamude velike. ·Pri prometu je največji napredek dosežen pri naložbah v cestni promet, zlasti v omrežje TENT-T, medtem ko podpora za železniški promet napreduje počasi. Izbrani projekti naj bi prinesli 844 km novih cest v omrežju TEN-T in 687 km obnovljenih ali nadgrajenih železniških prog v omrežju TEN-T. ·Precejšen napredek je bil dosežen pri sekvestraciji in shranjevanju ogljika ter zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in amonijaka. To je rezultat izboljšanega upravljanja kmetijskih in gozdnih zemljišč: v obeh primerih je bilo doseženih več kot 40 % cilja. ·Podpora iz sklada ESPR je bila zagotovljena za boljše upravljanje več kot 60 000 km² območij Natura 2000 ter skoraj 1,5 milijona km² drugih zavarovanih morskih območij. Izvajanje podnebnih ukrepov Več kot 25 % sredstev iz skladov ESI za obdobje 2014–2020 je bilo predvidenih za projekte, povezane s podnebnimi spremembami, kar zagotavlja ključen prispevek k cilju EU, da najmanj 20 % svojega proračuna porabi za podnebne ukrepe. To bo EU in njenim državam članicam bistveno pomagalo pri izpolnjevanju ciljev Pariškega sporazuma. Zneski, predvideni za podnebne ukrepe, so po skladih razčlenjeni v preglednici v Prilogi 3. Opozoriti je mogoče na naslednje: ·skupna stopnja izbire projektov za ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami v vseh državah članicah EU je bila 23 %, kar pomeni 29,6 milijarde EUR; ·izvajanje ukrepov v zvezi s podnebnimi spremembami se po državah članicah zelo razlikuje. Nekaj držav članic poroča o precejšnjem napredku, velika skupina napreduje po načrtu, tretja skupina pa se srečuje z zamudami; ·zdi se, da v okviru ESS obstaja močnejša podpora za ukrepe, povezane s podnebnimi spremembami, kot je bila prvotno načrtovana v programih; ·države članice so za ukrepe v zvezi z okoljem ter prilagajanjem podnebnim spremembam in ublažitvijo njihovih posledic dodelile povprečno 57,6 % sredstev svojih programov za razvoj podeželja, kar je precej več od predpisanega minimuma 30 %. Veliki projekti so temelji prispevka skladov ESI k izvajanju evropskih politik, zlasti na področju prometa, okolja in energije. V obdobju 2014–2020 je opredeljenih več kot 600 velikih projektov, tako da se intenzivno delo v zvezi z njihovo pripravo in izvajanjem nadaljuje, tudi s ključno podporo iz pobud za tehnično pomoč, kot je JASPERS. Komisija je do oktobra 2017 prejela 168 velikih projektov, ki ustrezajo skupnim stroškom v višini 37,6 milijarde EUR, kar je primerljivo s skupnimi dodeljenimi sredstvi instrumenta za povezovanje Evrope v obdobju 2014–2020 (30 milijard EUR). To vključuje 91 projektov, ki se nadaljujejo iz obdobja 2007–2013, kot so trije projekti Ekstremna svetlobna infrastruktura. Vendar pa je potrebna dodatna mobilizacija za pospešitev naložb na terenu. 2.5. Krepitev institucionalne zmogljivosti Za socialno-ekonomski razvoj in učinek javnih naložb je bistvenega pomena kakovost javne uprave. Podpora za učinkovito javno upravo znaša skupaj 6,5 milijarde EUR v obdobju 2014–2020. Od tega je bilo do zdaj takim projektom dodeljene 1,8 milijarde EUR sredstev ali 29 % vseh načrtovanih naložb. Države članice bi si morale še naprej prizadevati za odpravo vseh ozkih grl za naložbe in povečanje svoje upravne zmogljivosti za upravljanje projektov, kar vključuje ustrezno načrtovanje. 3. UČINEK GLAVNIH REFORM, IZVEDENIH ZA OBDOBJE 2014–2020 3.1. Prispevek skladov ESI k evropskemu semestru Področja politike, na katera je usmerjen evropski semester, se večinoma ujemajo s področji, ki so zajeta s skladi ESI: s programi je zajetih 60 % strukturnih izzivov, ki so pomembni za sklade ESI. Več držav članic poroča, da skladi ESI bistveno pomagajo pri izpolnjevanju priporočil za posamezne države v zvezi z raziskavami, razvojem in inovacijami, trgom dela, javno upravo ter zdravstvom in energetiko. Dejansko je bil napredek dosežen pri večini priporočil, izdanih v okviru evropskega semestra, vendar pa se hitrost in temeljitost njihovega izvajanja v državah članicah razlikujeta. V zadnjih letih so bile sprejete pomembne reforme trga dela, zlasti v nekaterih državah članicah, ki jih je kriza najhuje prizadela. Te reforme so pripomogle k povečanju sposobnosti prilagajanja njihovih gospodarstev, obnovitvi konkurenčnosti in povečanju zaposlenosti. Cilj drugih reform je bil izboljšanje poslovnega okolja, čeprav je napredek na tem področju najmanjši. Kot dober primer tega, kako skladi ESI prispevajo k evropskemu semestru, je mogoče navesti, da je bilo Španiji priporočeno, naj pregleda svoje prednostne naloge v zvezi s porabo in prerazporedi sredstva, vključno s podporo dostopu do financiranja za MSP, na podlagi česar je Španija svoje programe usmerila k tej prednostni nalogi. Več držav članic je moralo odstraniti ovire – zlasti regulativne in upravne – za naložbe na področjih, kot sta promet in energija. Tako je bilo Litvi priporočeno, naj razvije čezmejne energetske povezave s sosednjimi državami članicami za diverzifikacijo virov energije. Naložbe iz sklada ESRR v Litvi so namenjene povezovalnim daljnovodom za električno energijo in plinski infrastrukturi. Socialno vključevanje in izobraževanje sta zajeti v priporočilih za posamezne države v več državah članicah. Tako je priporočilo za Češko osredotočeno na razpoložljivost cenovno dostopnega in kakovostnega predšolskega varstva otrok. To je neposredno povezano z ukrepi, vključenimi v češke programe v okviru skladov ESI.

3.2. Predhodne pogojenosti, vzvod za kakovostne projekte V okviru velike reforme v obdobju 2014–2020 so morale države članice in regije izpolniti nekatere osnovne pogoje ali „predhodne pogojenosti“, da bi se zagotovile učinkovite in uspešne naložbe iz skladov ESI. Ob sprejetju programov je bilo izpolnjenih približno 75 % vseh veljavnih pogojenosti. Za neizpolnjene pogoje je bilo vzpostavljenih več kot 800 akcijskih načrtov. 97 % navedenih akcijskih načrtov je zdaj uspešno končanih. Še ne končani se nanašajo predvsem na vodo, odpadke, promet in javna naročila. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile izpolnitev. Predhodna ocena mehanizma predhodnih pogojenosti kaže, da je ta instrument prinesel dodano vrednost za EU, države članice in regije, pa tudi za državljane in podjetja. Čeprav so pogojenosti povezane s prejemanjem podpore iz skladov ESI, so imele precej širše področje uporabe. Prispevale so k prenosu ustrezne zakonodaje Unije v nacionalno pravo in njenemu izvajanju, pomagale odpraviti ovire za naložbe v EU in podprle cilje politike EU, na primer v zvezi s podnebnimi spremembami. Spodbudile so tudi reforme politik in izvajanje ustreznih priporočil za posamezne države. Rezultati, doseženi z izpolnjevanjem teh osnovnih pogojev, morajo biti trajnostni v celotnem obdobju izvajanja. To naj bi zagotovilo stabilnejšo povezavo med naložbami in cilji politike, izraženimi v predhodnih pogojenostih. 3.3. Boljše sinergije za več učinka Reforme v obdobju 2014–2020 so privedle do boljšega usklajevanja med petimi skladi ESI in več morebitnih sinergij z drugimi instrumenti EU. Države članice so izvedle ukrepe, vključno z: ·uskladitvijo nacionalnih pravil za upravičenost; ·uporabo medsektorskih forumov; ·vodenjem skupnih odborov za spremljanje ali posebnih organov za usklajevanje; ·vzpostavitvijo mrež v ustreznih upravah in ·uporabo novih rešitev IT. Vendar pa je iz poročil razvidno, da še vedno obstajajo možnosti za izboljšave. Dobrodošla bi bila dodatna prizadevanja za uskladitev pravil. Komisija je leta 2015 začela izvajati pobudo „pečat odličnosti“, da bi dodatno okrepila usklajevanje med skladi ESI in Obzorjem 2020. To je oznaka visoke kakovosti, podeljena projektom, predloženim v okviru Obzorja 2020, za katere se je štelo, da si zaslužijo financiranje, vendar ga zaradi proračunskih omejitev niso prejeli. Pobuda je pomagala usmeriti sredstva iz sklada ESRR ali ESS na več projektov, zlasti v državah članicah, kot so Španija, Italija, Ciper, Češka ali Poljska. V več državah članicah obstajajo tudi konkretni primeri dopolnjevanja med skladi ESI in Evropskim skladom za strateške naložbe, vključno s povezovanjem pri naložbenih platformah in projektih v sektorjih, kot so MSP, promet, nizkoogljično gospodarstvo ali širokopasovne povezave. Komisija tudi tesneje sodeluje z Evropsko investicijsko banko, da bi državam članicam pomagala pri izvajanju skladov ESI, zlasti prek horizontalne platforme fi-compass za svetovalne storitve v zvezi s finančnimi instrumenti in pobude JASPERS, ki pomaga pri pripravi velikih projektov visoke kakovosti. 3.4. Podpora celostnemu teritorialnemu razvoju Skladi ESI so glavni instrument EU za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja v državah članicah in regijah. Z reformami v obdobju 2014–2020 je bil oblikovan skladnejši in ambicioznejši okvir za spodbujanje teritorialne kohezije na podlagi celostnega pristopa. Rezultat tega je, da več kot 3 800 urbanih in teritorialnih strategij prejema namensko podporo EU. Poleg tega skladi ESI tudi pomagajo državam članicam pri izvajanju ukrepov, s katerimi se obravnavajo potrebe posebnih ozemelj, kot so redko poseljena območja, gorate regije, otoki in najbolj oddaljene regije. 3.4.1. Celostne naložba v mesta Ocenjuje se, da bo v obdobju 2014–2020 na mestnih območjih porabljenih približno 115 milijard EUR sredstev kohezijske politike. Prvič so mesta z regulativno določbo pooblaščena, da sama izberejo projekte, s katerimi se celostno obravnavajo izzivi za mesta: približno 15 milijard EUR je bilo neposredno dodeljenih približno 900 urbanim strategijam za reševanje teh izzivov. Čeprav številne države članice poudarjajo veliko delovno obremenitev in zapletene postopke, ki so povezani z razvojem in sprejetjem celostnih urbanih strategij pred dejansko izbiro projektov, se ta pristop pogosto šteje za način, ki omogoča dolgoročno strateško vizijo in pozitivne spremembe v razvoju mest.

V agendi EU za mesta, sprejeti leta 2016, je dodatno poudarjena prednostna naloga Komisije, da obravnava izzive in priložnosti v evropskih mestih. S povezanim oblikovanjem 12 partnerstev v zadnjem letu bodo vsi zadevni akterji pritegnjeni k sodelovanju v konkretnih ukrepih, vključno z ukrepi za boljšo uporabo skladov ESI na mestnih območjih. Poleg tega inovativni ukrepi v mestih mestnim območjem pomagajo preskušati inovativne rešitve za trajnostni razvoj mest. 3.4.2. Izvajanje teritorialnih instrumentov Celostne teritorialne naložbe se uporabljajo za izvajanje približno 240 urbanih strategij in 150 teritorialnih strategij. Z instrumentom lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, bo mobilizirane skupaj 9,1 milijarde EUR sredstev skladov ESI. Do danes je bilo po vsej EU vzpostavljenih več kot 3 000 lokalnih akcijskih skupin, ki so odgovorne za izvajanje strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, kar zajema 46 % podeželskega prebivalstva (več kot 90 % cilja), do konca leta 2017 pa se jih pričakuje še nekaj sto. V številnih primerih je bil začetek celostnih teritorialnih naložb in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, počasen, saj je bilo treba najprej pripraviti s tem povezane vključujoče strategije in strukture upravljanja. Vendar se zdaj oba instrumenta izvajata razmeroma dobro, izbira projektov pa tudi napreduje. Izvajanje je lažje, kadar se celostni pristop vključi v obstoječi okvir in prilagodi institucionalnim ureditvam. Na splošno so trajnostni razvoj mest, celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, spodbudili spremembe v kulturi lokalnega in regionalnega načrtovanja, s katerimi se spodbuja sodelovanje in usklajevanje med sektorji in različnimi ravnmi sektorja država ter zunaj upravnih meja. 3.4.3. Olajšanje sodelovanja, izvajanje makroregionalnih strategij in strategij morskih bazenov Sedanja Komisija se je odločno zavezala, da bo EU približala njenim državljanom. Programi Interreg imajo že več desetletij ključno vlogo pri zbliževanju ljudi, podjetij ali organov po vsej EU. To je Evropa v svoji najboljši izvedbi z jasno dodano vrednostjo. Komisija je sprejela sporočilo o spodbujanju rasti in kohezije v obmejnih regijah EU, ki vsebuje več konkretnih predlogov za boljše izkoriščanje gospodarskega, socialnega in teritorialnega potenciala navedenih območij. Izvajanje programov Interreg na terenu še naprej napreduje z zadovoljivimi stopnjami izbire projektov, in sicer s povprečno 35-odstotno stopnjo konec leta 2016 in skoraj 53-odstotno do oktobra 2017. To na primer pomeni, da je bilo v čezmejno sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij vključenih dodatnih 2 800 podjetij. Vse makroregionalne strategije EU in strategija za atlantski morski bazen so del programov skladov ESI za obdobje 2014–2020. Iz prvega poročila Komisije o makroregionalnih strategijah EU izhaja, da je njihovo izvajanje privedlo do večjega usklajevanja in sodelovanja na različnih področjih in med zadevnimi državami. Države članice poudarjajo nadaljnji napredek in dobre prakse, kot so ciljno usmerjeni javni razpisi, bonitete za projekte makroregionalnega pomena ali neposredna podpora makroregionalnim projektom. Vendar pa posebni izzivi ostajajo, zlasti za organe upravljanja, da bi bili proaktivnejši pri izvajanju makroregionalnih strategij na podlagi svojih programov. Zagon dobiva tudi nadnacionalno sodelovanje v okviru sklada ESS. Po prvotnem majhnem zanimanju namerava po seminarjih Komisije za krepitev zmogljivosti, ki so vključevali vzajemno učenje in pripravo novih priročnikov, v letu 2018 nadnacionalne razpise objaviti 17 držav članic. 4. BOLJŠE UPRAVLJANJE PROGRAMOV 4.1. Zmogljivost organov in upravičencev Za olajšanje učinkovitega izvajanja skladov ESI morajo države članice zagotoviti, da imajo organi, pristojni za programe, in upravičenci večje zmogljivosti za njihovo upravljanje. Iz poročil držav članic je razvidno, da so bili za dosego tega izvedeni konkretni ukrepi. Običajna orodja za izboljšanje zmogljivosti organov, ki se uporabljajo v večini držav članic, so sistematično, pogosto obvezno usposabljanje, e-učenje, smernice, mreže znanja in izmenjava dobrih praks. Za uskladitev zmogljivosti s potrebami sta bila podobno uporabljena tudi zaposlovanje dodatnega osebja in racionalizacija upravljanja različnih skladov ESI. Tudi upravičencem so na voljo usposabljanje in svetovanje, posebne kontaktne točke in informativni dogodki. Poleg dejavnosti držav članic tudi Komisija zagotavlja obsežno podporo pri ključnih vidikih, kot so javna naročila, državna pomoč, boj proti goljufijam/korupciji ali vzajemno učenje in izmenjava prek platforme TAIEX-REGIO PEER2PEER. Komisija spodbuja tudi pomoč, ki se zagotavlja s platformo pametne specializacije, da bi se po EU prenašalo še več znanja ter razvijale zmogljivosti za raziskave, razvoj in inovacije. Nova ciljno usmerjena podpora se zagotavlja številnim regijam z nizkimi prihodki in majhno rastjo, poleg tega je bila vzpostavljena mreža kompetenčnih uradov za širokopasovne povezave za lažje uvajanje širokopasovnih omrežij. 4.2. Poenostavitev za upravičence Države članice kljub začetnim zamudam poročajo o dobrem napredku pri izvajanju ukrepov za poenostavitev. Zdaj se izvaja veliko več ukrepov za e-kohezijo. Med ukrepi, ki so jih izvedle številne države članice, so vzpostavitev enotnih vstopnih točk za upravičence, zmanjšanje števila vmesnih organov, uskladitev postopkov upravljanja, racionalizacija postopka za vložitev zahtevka in uvedba enotnega revidiranja v večji meri. Poroča se tudi, da se zdaj pri vse večjem številu programov uporablja poenostavljeno obračunavanje stroškov. Države članice se spodbujajo, naj ohranijo in po potrebi okrepijo svoja prizadevanja za poenostavitev. Nedavna študija je pokazala, da se prizadevanja za zmanjšanje birokracije obrestujejo. Komisija proaktivno pomaga državam članicam, ne nazadnje z delom skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki spremlja poenostavitev skladov ESI za upravičence. Na podlagi dela skupine so bili oblikovani konkretni predlogi za nove ukrepe za poenostavitev, ki bodo uvedeni že v obdobju 2014–2020. 4.3. Ključna vloga partnerjev pri izvajanju programov Komisija je v kodeksu dobre prakse določila več minimalnih standardov za dobro delujoče partnerstvo. Večina držav članic poroča o napredku pri vključevanju partnerjev, tudi v odbore za spremljanje programov. Med ukrepi, sprejetimi za vključevanje partnerjev, je ustanovitev pododborov ali neformalnih delovnih skupin s predstavniki občin, nevladnih organizacij ali socialnih partnerjev. Vendar pa lahko priložnosti za sodelovanje v konstruktivnem dialogu ovirajo časovne omejitve ter majhna upravna zmogljivost partnerjev in organov upravljanja. Večina držav članic poroča, da se je pri pripravi svojih poročil o napredku bodisi posvetovala s socialno-ekonomskimi partnerji bodisi jih je tesno vključila v delo. 4.4. Izvajanje horizontalnih načel in ciljev politike Enakost spolov, nediskriminacija, dostopnost in trajnostni razvoj so bili vključeni na podlagi sporazumov o partnerstvu in programov. Več držav članic poudarja, da se za zagotovitev učinkovitega upoštevanja teh horizontalnih načel pri uporabi sredstev uporabljajo posebna merila za izbiro projektov. To dobro prakso je mogoče nadalje uporabiti v več programih. Pri več programih sta bila zaradi nezadostnega znanja in strokovnega znanja v zvezi z izvajanjem horizontalnih načel tudi okrepljena usposabljanje in krepitev zmogljivosti. Sprejeti ukrepi vključujejo: