[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.2.2008

COM(2008) 110 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU RAČUNSKEMU SODIŠČU

Poročilo o Akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole

{SEC(2008) 259}

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU RAČUNSKEMU SODIŠČU

Poročilo o Akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole

Povzetek

Sedanja Komisija si je ob prevzemu mandata zastavila strateški cilj, da od Evropskega računskega sodišča pridobi pozitivno izjavo o zanesljivosti. Januarja 2006 je v ta namen sprejela „Akcijski načrt za integriran okvir notranje kontrole“[1] na podlagi priporočil Računskega sodišča[2], Resolucije Evropskega parlamenta o razrešnici za leto 2003[3] in sklepov Ekonomsko-finančnega sveta z dne 8. novembra 2005. Akcijski načrt obravnava „pomanjkljivosti“ takratnih nadzornih struktur Komisije in opredeljuje 16 področij ukrepanja do konca leta 2007. Komisija je marca 2007 v vmesnem poročilu o napredku[4] predstavila napredek in napovedala nekaj dodatnih ukrepov.

V dveh letih po sprejetju 16 ukrepov je bilo 7 ukrepov končanih, 6 skoraj končanih, 3 pa ni bilo mogoče izvesti ali se je njihovo izvajanje nadaljevalo na drugačen način. Razpredelnica 1 ponazarja stanje posamezne skupine ukrepov in prvo oceno učinka. Akcijski načrt za uvedbo ukrepov naj bi bil izveden do konca leta 2007. Napredovanje ukrepov je podrobno prikazano v Prilogi k temu poročilu. Pripravljena je prva ocena učinka ukrepov, toda napake se bodo zmanjšale, zagotovilo pa povečalo le sčasoma, ko bodo začeli sprejeti ukrepi učinkovati na s tem povezane kontrolne sisteme.

Razpredelnica 1: Izvajanje in učinek akcijskega načrta

Skupina ukrepov | Stanje marca 2007 | Stanje februarja 2008 | Učinek februarja 2008 |

Poenostavitev in skupna načela kontrole (ukrepi 1–4) | ■■□□□ | ■■■■■ | ■□□□□ |

Izjave uprave in revizijsko zagotovilo (ukrepi 5–8) | ■■□□□ | ■■■■□ | ■□□□□ |

Pristop enotne revizije: izmenjava rezultatov ter dajanje prednosti razmerju med stroški in koristmi (ukrepi 9–11) | ■■□□□ | ■■■■□ | ■□□□□ |

Pomanjkljivosti posameznih sektorjev (ukrepi 12–16) | ■■■□□ | ■■■■□ | ■□□□□ |

V razpredelnici 1 je prikazano, da je Komisija spoštovala ambiciozni časovni razpored akcijskega načrta, ki se je zaključil 31. decembra 2007. Dejanski učinek na stopnje napak se bo pokazal šele pozneje.

Namen akcijskega načrta je postavitev temeljev za pozitivno izjavo o zanesljivosti. Ukrepi, katerih izvajanje je bilo zaključeno, so pojasnili in okrepili okvir notranje kontrole za programe Skupnosti.

Ukrepi, ki še niso končani, se bodo zaključili leta 2008. Poglavitni nedokončani ukrepi so:

- ukrep 7 – oblikovanje „dogovorjenih postopkov“ na področju izobraževanja in kulture je bilo zaradi posodobitve revizijske metodologije GD EAC preneseno v leto 2008. Ta dela se bodo zaključila decembra 2008;

- ukrep 10 – zbiranje podatkov o stroških kontrol na področju kmetijstva in strukturnih skladov se je zaključilo, analiza pa poteka. Rezultati bodo predstavljeni v sporočilu oktobra 2008 (glej spodaj);

- ukrep 11N – spremembe sistema ABAC februarja 2008 bodo omogočile jasno sledenje večletnim izterjavam od leta 2008 naprej in

- ukrep 16 – poleti 2008 bodo na voljo navodila o vzorčenju za službe Komisije, pa tudi posebna navodila o vzorčenju za strukturne sklade. Zaradi uskladitve z novimi predpisi se bo pregled revizijskega priročnika za strukturne sklade v zadevnem letu zaključil.

Kljub temu, da so bili ukrepi že sprejeti, Sodišče na nekaterih področjih še vedno ugotavlja preveč napak. Sodišče je v okviru izjave o zanesljivosti za leto 2006 strukturne ukrepe, izvedene s posredovanjem držav članic, in zunanjo pomoč, zaupano izvajalskim organizacijam, ocenilo z „nezadovoljivo“ (rdeč odtenek v razpredelnici). Po navedbah Sodišča v „mnenju o enotni reviziji“ je temeljito razumevanje tveganja ter stroškov in koristi kontrol ključnega pomena pri opredeljevanju strategij kontrole ter ocenjevanju njihovih rezultatov. Komisija bo oktobra 2008 pripravila sporočilo o stroških in koristih kontrolnih sistemov ter analizi preostalega tveganja, kar morajo GD za tista področja politike, ki jih je Računsko sodišče ocenilo z „nezadovoljivo“, vključiti v svoja letna poročila o dejavnostih za leto 2007.

Akcijski načrt je bil zasnovan, da se odpravijo pomanjkljivosti okvira notranje kontrole in podpre prizadevanje za pozitivno izjavo o zanesljivosti. Učinki različnih ukrepov se začenjajo zaznavati, zato bo vpliv na učinkovitost kontrole postopoma bolj očiten. To poročilo vsebuje pregled ukrepov, sprejetih po predhodnem poročilu o napredku iz marca 2007.

DOKONčANJE IN UčINEK AKCIJSKEGA NAčRTA

Napredovanje posameznega ukrepa je opisano v točkah, ki sledijo, podrobneje pa v Prilogi.

Poenostavitev in skupna načela kontrole (ukrepi 1–4)

Ukrep 1: Poenostavitev predlagane zakonodaje za obdobje 2007–2013

Ukrep je končan : v mnenju o „enotni reviziji“ je Sodišče navedlo, da so preprosta in jasna pravila, ki jih je mogoče enostavno uporabljati, ključnega pomena za zmanjšanje tveganja napake. Ob sprejetju akcijskega načrta je poleg določb, za katere je že bil dosežen dogovor, ostal na voljo omejen spekter možnosti za nadaljnjo poenostavitev zakonodaje v obdobju 2007–2013. Poenostavitev – za katero sta pristojna Komisija in zakonodajni organ – sicer ni bila tako obsežna, kakor se je upalo, vendar so se v posebnih sektorjih, med katerimi so tudi razvoj podeželja in strukturni ukrepi, uvedli nekateri elementi, namenjeni zmanjšanju števila napak. Sistemi notranje kontrole v okviru deljenega upravljanja so na primer v novem zakonodajnem obdobju jasneje določeni in spoštujejo načelo enotne revizije[5].

Zapletena pravila pa ostajajo pomemben vzrok za napake. Komisija je po poročilu iz marca 2007 nekatera pravila pojasnila na podlagi smernic[6] o novi zakonodaji za strukturne sklade. Še naprej bo zagotavljala podporo in po potrebi oblikovala nove smernice. Komisija bo prav tako zagotovila, da bodo prihodnji zakonodajni predlogi vsebovali jasna in preprosta pravila.

Učinek: odstotek proračuna, porabljenega z uporabo povprečnin ■□□□□

Možen razvoj dogodkov : v okviru obstoječe zakonodaje ni predvidenih veliko sprememb; nadaljnja poenostavitev bo predlagana za prihodnji zakonodajni krog

Ukrep 2: Vključitev skupnih načel notranje kontrole v predlog spremenjene finančne uredbe

Ukrep je preklican, vendar je njegov cilj dosežen na drugačen način : kakor je bilo navedeno v poročilu o napredku iz marca 2007, je bil ukrep preklican, ker je zakonodajalec v finančni uredbi zavrnil posebno določbo o notranji kontroli. Cilj tega ukrepa je bil dosežen na podlagi člena 28a, ki določa, da se „proračun izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo“.

Ukrep 3: Vzpostavitev in boljša uskladitev predstavitve strategij kontrole in dokazov za razumna zagotovila

Ukrep je končan : letna poročila o dejavnostih tvorijo osnovo, na podlagi katere kolegij sprejme odgovornost za upravljavske dejavnosti svojih služb. Zato je jasna predstavitev sistema notranje kontrole ključnega pomena, ker uporabnikom omogoča, da razumejo, kako se oblikuje zagotovilo. V letu 2007 so bili za vsak način upravljanja pripravljeni „modeli notranje kontrole“, v katerih je dosledno in jedrnato opisan sistem notranje kontrole ter predstavljena logična podlaga za izjavo o zanesljivosti generalnega direktorja. Ti modeli imajo skupno obliko, ki omogoča določeno mero prožnosti za prilagoditev potrebam GD. Uporabljali se bodo v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2007, postopek spremljanja in medsebojnega pregleda pa bo zagotovil njihovo dosledno uporabo. GD bodo pozvani, naj jasno ponazorijo pomanjkljivosti sistema in ukrepe za njihovo odpravo.

Učinek : letna poročila o dejavnostih za leto 2006 so bila že izboljšana kot rezultat ukrepa 3, kar je vidno iz bolj pozitivne ocene ERS v letnem poročilu o kakovosti letnih poročil o dejavnostih; boljše razumevanje različnih sistemov kontrole ■■ □□□ .

Možen razvoj dogodkov : za letna poročila o dejavnostih za leto 2007 se pričakujejo znatne izboljšave, ki kažejo poostrena stalna navodila, temeljitejše medsebojne preglede in – na področju deljenega upravljanja – uporabo letnih povzetkov, prejetih od držav članic

Ukrep 3N: Okrepitev povezave med razumnimi zagotovili in plačili

Ukrep je končan : v zbirnem poročilu za leto 2006 so bili jasno navedeni pridržki h globalnemu zagotovilu, vključno s sektorjem in/ali zadevno državo članico. Opredeljeni so bili pripadajoči finančni popravki ali ustavitve plačil. Ta politika se krepi.

Učinek : akcijski načrt Komisije za okrepitev nadzora pri deljenem upravljanju na področju strukturnih skladov[7] je že vzpostavil zelo neposredno povezavo med revizijskimi ugotovitvami, pridržki in akcijskimi načrti po regijah ali državah članicah, s čimer je zagotovljeno, da se bodo v letu 2008 pravočasno sprejele odločitve o začasni ustavitvi plačil ter finančnih popravkih ■□□□□ .

Možen razvoj dogodkov : izvajanje akcijskega načrta na področju strukturnih skladov bo omogočilo, da se bodo zaradi odsotnosti razumnega zagotovila izboljšali sistemi ali začasno ustavila plačila in izvedli finančni popravki

Ukrep 4: Začetek medinstitucionalnega dialoga o dopustnih tveganjih pri transakcijah, povezanih z računovodskimi izkazi

Ukrep je preklican, vendar se bo nadaljeval v okviru ukrepa 10 : ničnega tveganja ni mogoče doseči po razumni ceni. Sodišče je navedlo, da mora Komisija sprejeti ukrepe, da bi v zadostni meri zmanjšala tveganje napake. Poudarilo je, da je treba opredeliti „dopustno stopnjo tveganja“ in ustrezno prilagoditi sisteme kontrole. Ker zakonodajni organ tega ni vključil v spremenjeno finančno uredbo, Komisija nadalje ukrepa v okviru ukrepov 10 in 11 (glej spodaj).

Izjave uprave in revizijsko zagotovilo (ukrepi 5–8)

Ukrep 5: Spodbujanje izjav uprave na operativni ravni in zbirnih poročil na nacionalni ravni

Ukrep je končan : v skladu z zakonodajo o deljenem upravljanju za obdobje 2007–2013 morajo države članice zagotoviti mnenje o letni reviziji in podrobne rezultate kontrol. Spremenjena finančna uredba poleg tega zahteva, da se zagotovi letni povzetek razpoložljivih revizij in izjav, ki ga je treba prvič predložiti do 15. februarja 2008 (za leto 2007). V kmetijskem sektorju so morali vodje plačilnih agencij predložiti letno izjavo o zanesljivosti. Obveznost predložitve letnega povzetka je bila pojasnjena v členu 7(5) Uredbe (ES) št. 885/2006, decembra 2007 pa so bile državam članicam poslane dodatne podrobne smernice. Odboru za usklajevanje skladov so bile oktobra 2007 predstavljene podrobne smernice na področju strukturnih skladov, decembra 2007 pa objavljene v končni obliki.

Komisija je močno poudarila pomen povzetkov; do 27. februarja je tako od 25 držav članic prejela povzetke o strukturnih skladih. Ker se lahko narava zagotovil, ki jo je mogoče ugotoviti na podlagi teh dokumentov, oceni le na podlagi pregleda njihove vsebine in kakovosti, Komisija meni, da gre za uspeh, na katerega se lahko opre za dosego nadaljnjega napredka. Ker postopek napreduje in se programi za obdobje 2007–2013 začenjajo izvajati, bi se lahko zagotovila dodatno podprla s povzetki.

Komisija bo opomnike poslala tistim državam, od katerih še ni prejela povzetkov (Avstrija in Nemčija), ter jim dodelila rok enega meseca za izpolnitev njene zahteve. Štiri države članice (Irska, Grčija, Luksemburg in Češka) še niso predložile informacij o programih za obdobje 2000–2006.

Predložitev povzetkov je pravna obveznost v skladu z veljavnimi finančnimi pravili. Če države članice, ki niso predložile nobenega povzetka, ne izpolnijo zahtev ali če vsebina povzetkov ni skladna z obveznostmi po finančni uredbi, je Komisija odločena, da bo sprožila postopek za ugotavljanje kršitev.

V kmetijskem sektorju so morali skoraj vsi vodje plačilnih agencij (75 od 83) do 1. februarja 2008 predložiti svoje letne računovodske izkaze, skupaj z izjavo o zanesljivosti, ter certifikacijsko poročilo (ostali jih morajo predložiti do konca februarja). Vse države članice, v katerih je akreditirana več kot ena plačilna agencija, morajo pripraviti letni povzetek do 15. februarja 2008. Vse so spoštovale rok, samo en povzetek se še pričakuje v začetku marca.

Komisija je z zadovoljstvom sprejela prostovoljno izjavo nizozemske vlade ter spremno poročilo in mnenje nizozemskega računskega sodišča. Prav tako je pozdravila dejstvo, da so danske vrhovne revizijske institucije potrdile odhodke EU, ter namere o sprejetju ukrepov na tem področju, ki jih je napovedalo Združeno kraljestvo. Komisija bo podprla podobne nacionalne pobude.

Učinek : večje zagotovilo na področju deljenega upravljanja ■■□□□

Možen razvoj dogodkov : ko se bo postopek ustalil in bodo države članice prevzele večjo odgovornost za sklade EU, je mogoče pričakovati postopno izboljševanje sistemov kontrole (odvisno od načina, kako države članice spoštujejo te določbe)

Ukrep 6: Proučitev koristnosti izjav uprave na področjih zunaj deljenega in posrednega centraliziranega upravljanja

Ukrep je preklican, vendar se bo nadaljeval na drugačen način : dejstvo, da so izjave uprave vključevale tudi zunanje politike, se ni štelo kot stroškovno učinkovito, prav tako naj ne bi prispevalo zagotovila zaradi tveganja podvojevanja obstoječih pogodbenih obveznosti upravičencev na področju finančnega upravljanja. Menilo se je, da je za notranje politike učinkovitejše povečati zagotovila z revizijskimi certifikati (glej ukrep 7 spodaj).

Učinek : glej ukrep 7 spodaj

Ukrep 7: Spodbujanje najboljših praks za izboljšanje razmerja med stroški in koristmi pri revizijah na ravni projektov

Ukrep je delno končan : okvir notranje kontrole Komisije se večinoma opira na delo drugih revizorjev, tudi revizorjev organov držav članic v deljenem upravljanju in pogodbenih revizorjev v centraliziranem neposrednem upravljanju. Za doseganje učinkovitih rezultatov na različnih ravneh revizije so potrebni jasno določeni postopki dela in pooblastila.

Komisija je ponovno proučila svoje postopke za revizijska mnenja ter kakovost in neodvisnost revizorjev. Za zunanjo pomoč in sedmi okvirni raziskovalni program je njen pristop temeljil na mednarodnih standardih o „dogovorjenih postopkih“. Ti postopki in spremne smernice jasno določajo obseg nalog, obliko in vsebino poročil, zahteve za akreditacijo ter obveznosti revizorjev. Ta pristop se bo uporabil tudi za področje izobraževanja in kulture v letu 2008.

Zakonodaja o strukturnih skladih za obdobje 2007–2013 določa vloge različnih organov držav članic (vključno s potrjevanjem navedenih izdatkov s strani organa potrjevanja in mnenji o letni reviziji s strani revizijskega organa). Zaradi upoštevanja novih regulativnih zahtev poteka pregled revizijskega priročnika za strukturne sklade. Vključeval bo priročnik za vzorčenje za člen 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006, ki je bil novembra 2007 predmet razprave z državami članicami in bo dokončan do polovice leta 2008.

V kmetijskem sektorju letno potrjevanje za proračunsko leto 2007 vključuje pravilno delovanje postopkov notranjih kontrol plačilnih agencij, organi potrjevanja pa morajo preverjati in potrditi statistične podatke kontrol ter preglede po izvršenih plačilih.

Učinek : boljša standardizacija in kakovost revizijskega dela ter boljše poročanje o reprezentativnih stopnjah napak □□□□□

Možen razvoj dogodkov : stalno zmanjševanje stopenj napak

Ukrepa 8 in 8N: Olajšanje pridobivanja dodatnih zagotovil vrhovnih revizijskih institucij

Ukrep 8 je končan : čeprav ne spadajo v okvir notranje kontrole, imajo neodvisne vrhovne revizijske institucije kot zunanji revizorji nacionalne javne porabe ključno vlogo pri reviziji javnih sredstev – tudi sredstev EU. Komisija je vsem vrhovnim revizijskim institucijam zagotovila podatke o plačilih, izvršenih v letih 2005 in 2006, in bo te informacije še naprej pošiljala.

Ukrep 8N je skoraj končan : Komisija je izvedla študijo primerov s slovensko vrhovno revizijsko institucijo, ki ji je omogočila, da izboljša standardna poročila. To bo vrhovnim revizijskim institucijam v prihodnosti olajšalo uporabo v okviru nacionalnih revizij.

Učinek : večje število vrhovnih revizijskih institucij, ki uporabljajo podatke Komisije in poročajo o uporabi sredstev EU ■□□□□

Možen razvoj dogodkov : vrhovne revizijske institucije so neodvisne, lahko pa se pričakuje, da bodo postopoma vedno bolj sodelovale glede na vedno večjo kakovost poročil Komisije

Pristop enotne revizije: izmenjava rezultatov ter dajanje prednosti razmerju med stroški in koristmi (ukrepi 9–11)

Ukrepa 9 in 9a1N: Izdelava uspešnih orodij za izmenjavo rezultatov revizij in kontrol ter spodbujanje pristopa enotne revizije

Ukrep je skoraj končan: Sodišče je predlagalo vnos revizijskih rezultatov v skupno podatkovno bazo[8]. Komisija je revizijske podatke vključila v svoj finančni in računovodski sistem, da bi olajšala usklajevanje revizij in izmenjavo rezultatov med GD: trenutno je evidentiranih več kot 2 700 revizij.

GD v okviru deljenega upravljanja usklajujejo revizije z državami članicami, napredek na področju revizij pa se spremlja prek sistemov IT, rednega poročanja in letnih usklajevalnih sestankov. Zakonodaja o strukturnih skladih za obdobje 2007–2013 zahteva uskladitev kontrol med različnimi udeleženci v verigi kontrol, revizijski organ pa mora zagotoviti strategijo revizije, ki jo Komisija odobri v 9 mesecih od sprejetja programa ter jo obe strani vsako leto posodobita in pregledata. Komisija in nacionalne revizijske službe si izmenjujejo poročila o revizijskem sistemu. V letu 2007 so bile revizijskim organom za strukturne sklade v skoraj vseh državah članicah zagotovljene delavnice za usposabljanje o določbah novih predpisov na področju revizij in kontrole, da bi se spodbudilo splošno razumevanje novih zakonodajnih zahtev.

Učinek : boljše usklajevanje revizijske dejavnosti in revizijske metodologije ■□□□□

Možen razvoj dogodkov : boljša doslednost in kakovost revizijskega dela; večje zaupanje v nacionalnih revizijskih organov

Ukrepa 10 in 10N: Začetna ocena in analiza stroškov kontrol ter proučitev razmerja med stroški in koristmi pri kontrolah

Ukrep se izvaja : Komisija zaključuje oceno stroškov kontrole v kmetijskem sektorju, ESRR in centraliziranem neposrednem upravljanju. Rezultati bodo podlaga za sporočilo Komisije v oktobru 2008, v katerem se bodo proučili stroški in koristi kontrolnih sistemov ter analiza preostalega tveganja, kar morajo GD za tista področja politike, ki jih je Računsko sodišče ocenilo z „nezadovoljivo“, vključiti v svoja letna poročila o dejavnostih za leto 2007. Na tem sporočilu bo temeljila nadaljnja razprava o preostalem tveganju za napake.

Analiza vpliva zasnove programov na tveganje, predvideno pri ukrepu 10N, je bila počasnejša od pričakovane, zlasti zaradi pomanjkanja ustreznih centraliziranih podatkov.

Učinek : razumevanje stopenj preostalega tveganja na poglavitnih področjih politike ■□□□□ .

Možen razvoj dogodkov : odvisno od nadaljnjega ukrepanja po sporočilu iz oktobra 2008

Ukrep 11: Izterjave in koristi kontrole

Ukrep bo kmalu končan : veliko koristi kontrole je težko količinsko opredeliti (svarilni in preventivni učinki, vpliv revizijskih sistemov na izboljšanje sistemov upravljanja in kontrole držav članic ali upravičencev). Zato je analiza v tej fazi omejena na zlahka količinsko opredeljive koristi (izterjave in znižanja plačil).

Učinek : količinska opredelitev koristi kontrole z vidika izterjave zneskov, ki so bili napačno izplačani □□□□□

Možen razvoj dogodkov : v okviru ukrepa 11N bodo za obdobje po letu 2008 zbrani izčrpni podatki

Ukrep 11N: Izterjave napačno izplačanih zneskov

Ukrep se izvaja : izterjani zneski se bili objavljeni v računovodskih izkazih za leti 2005 in 2006. Vzpostaviti pa je treba še neposredno povezavo med rezultati kontrole in izterjavami. Osrednji finančni in računovodski sistem bo od 28. februarja 2008 za zagotovitev ugotavljanja in sledenja finančnim rezultatom kontrole beležil informacije o organu za kontrole ter vrsti napak. Ti podatki, ki se bodo retroaktivno beležili za vse izterjave, sprožene v letu 2008, bodo objavljeni v računovodskih izkazih za leto 2008, predstavljenih marca 2009. To bo med drugim omogočilo primerjavo med letom, v katerem se je napaka pojavila, in letom, v katerem je bila izsledena, ter pomenilo podlago za oceno učinkovitosti večletnih sistemov izterjave.

Medtem je Komisija oktobra 2007 v letno poročilo o strukturnih skladih v obliki priloge vključila podatke o popravkih Komisije ter prvič zagotovila številke za izvršitev finančnih popravkov na nacionalni ravni prek preklicev in izterjav s strani držav članic. Komisija bo leta 2008 sprejela ukrepe za boljše izpolnjevanje zahtev poročanja in preverila natančnost podatkov, predloženih z vzorcem držav članic.

Učinek : dokazano je, da se z večletnimi sistemi kontrol dejansko popravijo napake □□□□□

Možen razvoj dogodkov : za leto 2008 bodo zbrani izčrpni podatki o popravkih na področju strukturnih skladov, popravki Komisije pa se bodo evidentirali neposredno v računovodski sistem

Pomanjkljivosti posameznih sektorjev (ukrepi 12–16)

Ukrepa 12 in 12N: Odprava pomanjkljivosti, ki so jih ugotovile sodelujoče službe

Ukrep je končan : Komisija si bo prizadevala, da bo večletna revizijska strategija še naprej zagotavljala ustrezno ravnovesje med tveganjem in reprezentativnim vzorčenjem[9]. Na področju strukturnih skladov so bile v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi pripravljene obsežne smernice o revizijskem vzorčenju, da se spodbudi skladnost kontrol, ki jih opravijo revizijski organi držav članic[10]. Komisija je zagotovila navodila o najboljših praksah na področju upravljanja okvirnih pogodb za zunanjo revizijo, da se zagotovi doslednost in visoka kakovost rezultatov revizij[11].

Po mnenju ERS je revizijska strategija za šesti okvirni program, ki temelji na podrobni analizi populacije upravičencev, „trdna osnova za obravnavanje težav, ki jih je ugotovilo Sodišče“[12]. Čeprav Komisija priznava, da se ta pristop ne more uporabljati za vsa področja, bo za svoje službe do julija 2008 izdala smernice o strategijah vzorčenja na podlagi izkušenj z revizijsko strategijo na področju raziskav.

V primerjavi s 45 revizijami, ki so bile v letu 2006 opravljene za šesti okvirni program, so GD za raziskave s 378 revizijami v letu 2007 prekoračili cilj 300 revizij, določen v poročilu o napredku iz marca 2007[13]. Rezultati teh revizij bodo predstavljeni v letnih poročilih GD o dejavnostih. Ta prizadevanja se bodo nadaljevala v letu 2008, s postopnim zbiranjem revizijskih rezultatov ter ustreznih popravkov in izterjav pa bo zagotovljen jasen pregled preostalih napak v šestem okvirnem programu.

Učinek : postopno zmanjševanje napak v vseh načinih upravljanja ■□□□□

Možen razvoj dogodkov : postopno izboljšanje ocenjevanja Računskega sodišča

Ukrep 13: Analiza kontrol v okviru deljenega upravljanja na regionalni ravni in pomen obstoječih izjav

Ukrep je končan : GD za strukturne sklade poročajo o svoji oceni sistemov kontrole držav članic v letnih poročilih o dejavnostih. Ta ocena bo deloma temeljila na informacijah, ki jih države članice zagotovijo v svojih letnih povzetkih razpoložljivih revizij (glej ukrep 5 zgoraj).

Učinek : boljša kakovost sistemov kontrole držav članic, kakor je bilo dokazano v postopku letnega poročanja o dejavnostih in oceni ERS ■□□□□

Možen razvoj dogodkov : boljša ocena Sodišča z možnimi razlikami med posameznimi državami članicami

Ukrep 14: Zagotovitev natančnejših smernic za strukturne sklade o obvladovanju tveganja napake

Ukrep je končan : GD za strukturne sklade so leta 2007 izdali smernice o revizijski strategiji in oceni skladnosti (dokumente, ki jih morajo predložiti revizijski organi v 12 oziroma 9 mesecih od sprejetja programa), letnih povzetkih in finančnih popravkih za nepravilnosti na področju javnih naročil. Navodila o vzorčenju, ocenjevanju sistemov in revizijah navodil o upravnih pregledih na prvi stopnji in funkciji potrjevanja bodo revidirana med letom 2008, da se bodo upoštevale določbe novih predpisov. Do sredine leta 2008 je predviden tudi seminar za organe upravljanja.

Učinek: nižja stopnja napak z uspešnim izvajanjem smernic □□□□□

Možen razvoj dogodkov : precej izboljšane smernice o vseh ključnih vprašanjih, objavljene v letu 2008

Ukrep 15: Spodbujanje „pogodb o zaupanju“ za strukturne sklade

Ukrep ne bo končan za vse države članice, vendar se bo njegov cilj dosegel na podlagi zakonodaje za obdobje 2007–2013 : pogodbe o zaupanju so bile podpisane s šestimi državami članicami: Avstrijo, Združenim kraljestvom (Wales), Dansko, Portugalsko, Slovenijo in Estonijo. Dodatne pogodbe bi se lahko podpisale v letu 2008 na področjih, na katerih je iz revizijskega dela razvidno, da so bili izpolnjeni pogoji. Čeprav Komisija ni izpolnila ambicioznega cilja podpisa pogodb z vsemi državami članicami (za obdobje 2000–2006), je spodbujanje te pobude prineslo izboljšanja pri usklajevanju revizijskega dela in privedlo do postopka primerjanja. Temeljni koncepti te pobude so vključeni v zakonodajo o strukturnih skladih za obdobje 2007–2013.

Učinek : večja zavest za kontrole v državah članicah ■□□□□

Možen razvoj dogodkov : z izvajanjem programov za obdobje 2007–2013 se pričakujejo izboljšanja sistemov kontrole v državah članicah, povečalo pa se bo tudi število tistih, ki bodo izpolnjevali zahteve „pogodb o zaupanju“

Ukrep 16: Vzpostavitev skupnih smernic po skupinah politik

Ukrep je treba zaključiti : pripravljene so bile notranje smernice o akreditaciji, usposabljanju in spremljanju zunanjih revizorjev. Skupina na področju raziskav je oblikovala revizijski priročnik za šesti okvirni program za spodbujanje skladnosti revizijskega dela. Revizijski priročniki za strukturne sklade se pregledujejo v skladu z novo zakonodajo.

Oblikovani so bili skupni pristopi za reprezentativno vzorčenje na področju raziskav. Napredek na drugih področjih je počasnejši, toda izvedena je bila analiza in pripravljen osnutek priročnika o vzorčenju, med drugim za strukturne ukrepe, v katerem so oblikovana načela, določena v pravnem okviru za obdobje 2007–2013. Ta bodo dokončana in dano na voljo službam v prvi polovici leta 2008.

Učinek : standardizacija revizijskih načel in metodologije; na primer boljše informacije o stopnjah napak z uporabo skupnih smernic o vzorčenju ■□□□□

Možen razvoj dogodkov : za leto 2008 je mogoče dokazati vpliv na področju raziskav, druga področja bodo sledila

SKLEPNE UGOTOVITVE

Večina pomanjkljivosti, ugotovljenih v akcijskem načrtu, je bila odpravljena. Ukrepi, ki še niso končani, se bodo dokončali leta 2008, kar pomeni, da bo integriran okvir notranje kontrole, predviden za leto 2006, kmalu vzpostavljen.

Da bi Komisija napredovala na področju obvladovanja tveganj in preostalega tveganja, si bo še naprej prizadevala za zagotovitev ravnovesja med stroški, koristmi in tveganjem. Pozdravlja zanimanje Sveta in Parlamenta pri prizadevanjih za koncept preostalega tveganja napak, zlasti zaradi močnega vpliva zapletenih pravil, ki privedejo do visokega tveganja napak. Komisija bo zato oktobra 2008 pripravila sporočilo, da bo zbrala rezultate ocene stroškov in koristi kontrol ter analize preostalega tveganja, kar morajo GD za tista področja politike, ki jih je Računsko sodišče ocenilo z „nezadovoljivo“, vključiti v svoja letna poročila o dejavnostih za leto 2007.

Komisija lahko dokaže, da je dejansko napredovala. Vendar bo ocena uspeha akcijskega načrta temeljila na učinku ukrepov, s tem da bo Sodišče zmanjšalo stopnje napak in izboljšalo ocene o sistemih. Komisija bo v začetku leta 2009 pripravila naslednjo oceno učinka do 31. decembra 2008.

[1] COM(2006) 9 in SEC(2006) 49.

[2] Mnenje št. 2/2004: UL C 107, 30.4.2004, str. 1 (Mnenje o „enotni reviziji“).

[3] UL L 196, 27.7.2005, str. 4.

[4] COM(2007) 86.

[5] Za več podrobnosti o posebnih pobudah za poenostavitev glej COM(2007) 86.

[6] Smernice o sedmem okvirnem programu, smernice o izvedbenih pravilih za strukturne sklade 2007–2013, smernice za politiko izobraževanja 2007–2013.

[7] COM(2008) 97.

[8] Odstavka 46 in 47 Mnenja 02/2004.

[9] Odstavka 48 in 49 Mnenja 02/2004.

[10] Odstavka 40 in 49 Mnenja 02/2004.

[11] Odstavek 37 Mnenja 02/2004.

[12] Letno poročilo Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006.

[13] COM(2007) 86.