POROČILO KOMISIJE

Dopolnitev statističnega pregleda državnih pomoči za leto 2012 Poročilo o državnih pomočeh, ki so jih dodelile države članice EU – Posodobitev za leto 2012 –

KAZALO

Povzetek sklepnih ugotovitev poročila........................................................................................... 4

Državna pomoč v sedanjih gospodarskih razmerah........................................................................ 5

1........... Državne pomoči v letu 2011........................................................................................... 6

1.1........ Nekrizna pomoč............................................................................................................. 6

1.2........ Krizna pomoč................................................................................................................. 6

2........... Trendi in značilnosti izdatkov za nekrizno pomoč v državah članicah................................. 7

2.1........ Državna pomoč industriji in storitvenemu sektorju............................................................ 7

2.2........ Državne pomoči za horizontalne cilje skupnega interesa................................................... 8

3........... Državna pomoč, dodeljena finančnemu sektorju, in podpora realnemu gospodarstvu........ 8

3.1........ Državna pomoč finančnemu sektorju............................................................................... 8

3.1.1..... Okvir............................................................................................................................. 8

3.1.2..... Zneski, ki so bili odobreni in uporabljeni v obdobju od 1. oktobra 2008 do 1. oktobra 2012 9

3.1.3..... Zneski pomoči, ki so bili odobreni in uporabljeni v letu 2011............................................ 9

3.2........ Državna pomoč realnemu gospodarstvu.......................................................................... 9

3.2.1..... Ozadje........................................................................................................................... 9

3.2.2..... Odobreni in uporabljeni zneski...................................................................................... 10

4........... Trendi izdatkov za državno pomoč po vrstah ukrepov pomoči....................................... 10

4.1........ Število ukrepov pomoči................................................................................................ 10

4.2........ Obseg pomoči – približno 32,5% pomoči industriji in storitvenemu sektorju se dodeli na podlagi skupinskih izjem.................................................................................................................................... 10

5........... Uveljavljanje pravil o državnih pomočeh........................................................................ 11

5.1........ Nezakonita pomoč....................................................................................................... 11

5.2........ Izterjava pomoči........................................................................................................... 11

5.3........ Uveljavljanje zakonodaje o državni pomoči: sodelovanje z nacionalnimi sodišči.............. 11

5.4........ Naknadno spremljanje.................................................................................................. 11

Povzetek sklepnih ugotovitev poročila

Skupni izdatki za nekrizno državno pomoč v EU so se v letu 2011 v primerjavi s predhodnimi leti nadalje zmanjšali na 64,3 milijarde EUR oziroma 0,5 % BDP EU. Medtem ko so države članice na splošno nadaljevale svoja prizadevanja za zmanjšanje skupne ravni pomoči, pa je večji del tega zmanjšanja verjetno mogoče pripisati zaostrenim proračunskim razmeram mnogih držav članic. To zmanjšanje izdatkov je očitno prispevalo k splošnemu trendu nižjih izdatkov za državno pomoč v obdobju 2006–2011. V prihodnjih letih se bo pokazalo, ali se bo trend zmanjševanja dolgoročno nadaljeval ali izravnal.

Pomoč, namenjena horizontalnim ciljem skupnega interesa, je ostala visoka, in sicer je obsegala približno 90 % skupne pomoči, dodeljene industriji in storitvenemu sektorju. Pomoč na podlagi skupinskih izjem se je v primerjavi s predhodnimi leti še povečala na približno 32,5 % celotne pomoči, dodeljene industriji in storitvenemu sektorju, kar potrjuje trend povečevanja od leta 2006. Na splošno je pomoč na podlagi skupinskih izjem in priglašenih shem ostala velika, približno 87,5 %, individualne pomoči, ki jih nadzoruje Komisija, pa so bile še naprej majhne.

Nadaljevala se je izterjava nezdružljivih pomoči od upravičencev.

Leta 2011 je Komisija odobrila manj novih ukrepov pomoči, namenjenih podpori finančnega sektorja. Skupni znesek pomoči, odobrene od leta 2008 do 1. oktobra 2012, je znašal 5 058,9 milijarde EUR (40,3 % BDP EU). Zaradi stalnih napetosti na trgu pa se še vedno izvaja večina ukrepov, odobrenih od leta 2008.

Pomoč finančnemu sektorju v letu 2011 v višini 714,7 milijarde EUR oziroma 5,7 % BDP je bila namenjena predvsem zagotovitvi podpore in likvidnostne podpore, osredotočena pa je bila na nekaj držav članic.

Kar zadeva pomoč na podlagi začasnega okvira, države članice niso uvedle novih ukrepov, razen nekaj ukrepov na področju kmetijstva, nekateri ukrepi, odobreni v letih 2009 in 2010 pa so bili podaljšani. Leta 2011 je bila na podlagi začasnega okvira dodeljena pomoč v višini 4,8 milijarde EUR, kar je manj kot predhodna leta. Uporabljena pomoč na podlagi začasnega okvira, tj. 37,5 milijarde EUR, je bila veliko manjša od celotne odobrene pomoči (82,9 milijarde EUR).

V dopolnitvi statističnega pregleda državnih pomoči za leto 2012 so povzete informacije, ki so jih države članice predložile letos v svojih letnih poročilih o izdatkih za državno pomoč v letu 2011.

Tako kot v prejšnjih statističnih pregledih se pomoč deli na nekrizno in krizno, in sicer iz metodoloških razlogov ter v izogib izkrivljanju trendov gibanja izdatkov za državno pomoč zaradi velikega obsega pomoči finančnemu sektorju[1].

Za nekrizno pomoč je predložen povzetek izdatkov za državno pomoč v letu 2011, spremlja pa ga tudi pregled trendov državne pomoči, odobrene industriji in storitvenemu sektorju (s primerjavo izdatkov v obdobjih 2006–2008 in 2009–2011). Razlikuje se med različnimi vrstami pomoči, tj. pomočjo na podlagi skupinskih izjem, shemami in individualnimi pomočmi (individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme, in pomoč ad hoc).

Krizna pomoč je predstavljena v obliki pregleda odobrenih zneskov pomoči (od 1. oktobra 2008 do 1. oktobra 2012) in zneskov uporabljene pomoči (od 1. oktobra 2008 do 31. decembra 2011), in sicer po vrstah ukrepov, tj. dokapitalizaciji, jamstvenih ukrepih, oslabljenih sredstvih in likvidnostnih ukrepih. Podatki o pomoči, dodeljeni na podlagi začasnega okvira Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir)[2], so navedeni v obliki odobrenih zneskov in dejansko uporabljenih zneskov.

Vključena je tudi posodobitev dosežkov na področju uveljavljanja pravil o državnih pomočeh.

Navesti je treba, da tudi Nadzorni organ Efte objavlja letni statistični pregled[3], v katerem so navedeni posodobljeni podatki o obsegu državnih pomoči, ki so jih dodelili Islandija, Lihtenštajn in Norveška.

Statistični pregled državnih pomoči obsega povzetek poročila, ki ga je sprejel kolegij komisarjev in je osredotočeno na najpomembnejša dejstva, sklepne ugotovitve in trende državnih pomoči, ki so jih dodelile države članice, ter delovni dokument služb Komisije z naslovom „Dejstva in številke o državnih pomočeh v državah članicah EU“ (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument služb Komisije), ki je priložen poročilu in je podlaga za poročilo.

Državna pomoč v sedanjih gospodarskih razmerah

BDP EU se je v letu 2011 rahlo povečal, v povprečju za precej manj kot 1 %. Zasebna in javna poraba sta bili na splošno še vedno skromni in sta se začeli počasi povečevati. Nezaposlenost v EU je presegala 10 %, gospodarstvo EU pa je obremenila tudi zaostritev dolžniške krize.

Ker se je kriza v finančnem sektorju nadaljevala, so morale države članice tudi podaljšati podporo bankam, da se ohrani zaupanje v finančni sektor in zlasti bankam omogoči, da kreditirajo realno gospodarstvo.

Na splošno je politika nadzora državnih pomoči, ki jo je vodila Komisija, spet pomembno prispevala k zagotavljanju usklajenega izvajanja reševalnih ukrepov brez primere, ne da bi prišlo do nepotrebnega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu.

1. Državne pomoči v letu 2011

1.1. Nekrizna pomoč

Celotna nekrizna pomoč v letu 2011 je znašala 64,3 milijarde EUR oziroma 0,5 % BDP[4] EU[5]. Pomoč industriji in storitvenemu sektorju je znašala 52,9 milijarde EUR oziroma 0,42 % BDP EU[6], pomoč kmetijstvu 8,7 milijarde EUR oziroma 0,07 % BDP EU, pomoč ribištvu 109 milijonov EUR oziroma 0,001 % BDP EU, pomoč prometnemu sektorju pa 2,2 milijarde EUR oziroma 0,02 % BDP EU.

Pet največjih donatork pomoči industriji in storitvenemu sektorju je zagotovilo približno 60 % skupne pomoči, tj. 39 milijard EUR, in sicer so to Nemčija (13,6 milijarde EUR), Francija (12,3 milijarde EUR), Združeno kraljestvo (4,8 milijarde EUR), Španija (4,5 milijarde EUR) in Italija (3,8 milijarde EUR). Če pomoč izrazimo v odstotkih BDP, je razvrstitev drugačna; največ pomoči dodelijo Malta (1,6 %), Grčija (1,2 %), Finska (1,2 %), Madžarska (1,1 %) in Slovenija (1,1 %).

Priglašene subvencije železnicam[7] so leta 2011 znašale 32,3 milijarde EUR[8] oziroma 0,25 % BDP EU.

1.2. Krizna pomoč

Kar zadeva krizno pomoč finančnemu sektorju, so dokapitalizacija in ukrepi za oslabljena sredstva obsegali 31,7 milijarde EUR oziroma 0,25 % BDP EU, skupni znesek povprečnih neplačanih jamstev, vključno z novimi jamstvi, in likvidnostnih ukrepov pa je znašal 682,9 milijarde EUR oziroma 5,4 % BDP EU. Do 1. oktobra 2012 je Komisija vsem državam članicam, razen Bolgarije, Češke, Estonije, Malte in Romunije, odobrila ukrepe, povezane s finančno krizo.

Pomoč na podlagi začasnega okvira je leta 2011 znašala 4,8 milijarde EUR oziroma 0,037 % BDP EU. Ukrepi državnih pomoči na podlagi začasnega okvira so bili odobreni za vse države članice, razen Cipra.

2. Trendi in značilnosti izdatkov za nekrizno pomoč v državah članicah

Slika 1[9]: Celotna državna pomoč (nekrizna pomoč) kot odstotek BDP (EU-27; podatki od leta 1992)

Na splošno se izdatki za nekrizno državno pomoč od 80. let prejšnjega stoletja, ko so znašali približno 2 % BDP EU, dolgoročno znižujejo. V 90. letih prejšnjega stoletja so padli na približno 1 % BDP EU, po letu 2004[10] pa so se dodatno zmanjšali na približno 0,5 % BDP EU, razen v letu 2006. V letih 2008 in 2009 so se izdatki zmerno povečali, v letih 2010 in 2011 pa so spet znašali približno 0,5 % BDP EU.

Kratkoročno so izdatki za nekrizno pomoč več let ostajali na približno enaki nizki ravni, na kar nakazujejo tudi temeljni trendi; v obdobju 2006–2008 so znašali 0,64 % BDP EU, v obdobju 2009–2011 pa 0,58 % BDP EU. Po eni strani se zdi, da so države članice ohranile disciplino, kar zadeva dodeljevanje državnih pomoči, ter nekrizno pomoč povečale le na nekaterih področjih, kjer je bil potreben odziv na finančno in gospodarsko krizo, čeprav je veliko držav članic dodelilo obsežno pomoč finančnemu sektorju. Po drugi strani pa so bile morda zlasti v letu 2011 mnoge države članice prisiljene zmanjšati obseg pomoči zaradi zaostrenih proračunskih omejitev, kar ne izključuje možnosti, da se bodo izdatki prenesli v prihodnja leta ali da bodo ukrepi pomoči, ki so se že iztekli, ponovno uvedeni pozneje.

Zaradi posebnosti pomoči kmetijstvu, ribištvu in prometnemu sektorju je v naslednjih razdelkih, v katerih sta analizirani višina in usmerjenost nekrizne pomoči (2.1 in 2.2), obravnavana le pomoč industriji in storitvenemu sektorju.

2.1. Državna pomoč industriji in storitvenemu sektorju

Če primerjamo izdatke za pomoč v obdobjih 2006–2008 in 2009–2011, kaže trend rahlo povečanje v obdobju 2009–2011, ko je celotna pomoč znašala 60,0 milijarde EUR oziroma 0,48 % BDP EU, medtem ko je v predhodnem obdobju znašala 58,6 milijarde EUR oziroma 0,47 % BDP EU. Glede na zgoraj navedene razloge ne bi bilo upravičeni sklepati, da je že mogoče opaziti dolgoročno povečanje državne pomoči ali da enkratni učinek iz leta 2009 še vedno prispeva k splošnemu povečanju v tem obdobju. V vsakem primeru se zdi bolj verjetno, da se bo trend obrnil zaradi nižjih izdatkov v letih 2010 in 2011.

Kar zadeva nižje izdatke za pomoč industriji in storitvenemu sektorju v letu 2011, so nekatere države članice znižale izdatke zaradi proračunskih omejitev, možno pa je tudi, da bodo načrte izdatkov raztegnile čez več let in tako ohranile strogo proračunsko disciplino. K znižanju je prispevala tudi manjša sektorska pomoč, dodeljena leta 2011. Tako je bilo več pomoči namenjene za horizontalne cilje, zlasti za podporo regionalnemu razvoju, spodbujanju varstva okolja in nadaljnjim naložbam v raziskave in razvoj. Na splošno je iz tega razvidno, da so bile lahko države članice fleksibilne pri svojem odzivu na gospodarske omejitve, pa tudi na spreminjajoče se gospodarske potrebe.

Pomoč na podlagi skupinskih izjem[11] se je v letu 2011 močno povečala. Splošneje so države članice še naprej dodeljevale pomoč v okviru shem, kar kaže na to, da so temu orodju dale prednost, da bi lahko podprle veliko število podjetij brez predhodnih individualnih priglasitev Komisiji.

2.2. Državne pomoči za horizontalne cilje skupnega interesa

Pojem horizontalne pomoči, tj. pomoči, ki se ne dodeli posebnemu gospodarskemu sektorju, izhaja iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU)[12]. Komisiji daje možnost, da se odloča o tem, katere državne pomoči je mogoče šteti za združljive z notranjim trgom, da se zagotovi učinkovita podpora skupnim ciljem politike.

Tako kot v predhodnih letih so bila v letu 2011 tri glavna področja, za katera so države članice dodelile pomoč, regionalni razvoj, varstvo okolja, vključno s spodbujanjem varčevanja z energijo in uporabo obnovljivih virov energije, ter raziskave, razvoj in inovacije. Pomoči za MSP, ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje usposabljanja so se države članice posluževale v manjši meri.

Od skupne pomoči v višini 52,9 milijarde EUR oziroma 0,42 % BDP EU, dodeljene industriji in storitvenemu sektorju, je bilo 89,7 % sredstev namenjenih za horizontalne cilje. Regionalna pomoč je znašala 14,0 milijarde EUR oziroma 0,11 % BDP EU, sledili pa sta ji pomoč za varstvo okolja, vključno z varčevanjem z energijo, ki je obsegala 12,4 milijarde EUR oziroma 0,09 % BDP EU, ter pomoč za raziskave, razvoj in inovacije v višini 10 milijard EUR oziroma 0,08 % BDP EU. Za te tri cilje sta bili dodeljeni približno dve tretjini celotne pomoči industriji in storitvenemu sektorju.

S povečanjem horizontalne pomoči za približno 0,2 % BDP EU od 2006–2008 do 2009–2011 so si države članice v zadnjih letih očitno prizadevale rezervirati pomoč za horizontalne cilje. Le v nekaj državah članicah je bila raven horizontalne pomoči pod 50 %.

Sektorska pomoč[13], ki predstavlja približno 10,3 % skupne pomoči, dodeljene industriji in storitvenemu sektorju, in znaša 5,5 milijarde EUR oziroma 0,04 % BDP EU, se je v letu 2011 še naprej zmanjševala. Manj pomoči je bilo dodeljene premogovništvu ter predelovalnemu in nepredelovalnemu sektorju.

3. Državna pomoč, dodeljena finančnemu sektorju, in podpora realnemu gospodarstvu

3.1. Državna pomoč finančnemu sektorju

3.1.1. Ozadje

Nemire na finančnih trgih, ki so se nadaljevali v letu 2011, je sprožila finančna kriza leta 2008, od evropskih vlad pa so zahtevali obsežno posredovanje, da bi se omejili negativni učinki šoka. Državna pomoč finančnim institucijam je bila bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev zaupanja v finančni sektor in s tem preprečitev sistemske krize.

Zaradi zaostritve dolžniške krize sredi leta 2011 so se države članice in Komisija dogovorile o svežnju ukrepov za povečanje kapitala bank ter zagotovitev jamstev za njihove obveznosti (bančni sveženj)[14].

3.1.2. Zneski, ki so bili odobreni in uporabljeni v obdobju od 1. oktobra 2008 do 1. oktobra 2012

V obdobju od 1. oktobra 2008[15] do 1. oktobra 2012 je Komisija finančnemu sektorju odobrila pomoč v skupnem znesku 5 058,9 milijarde EUR (40,3 % BDP EU). Večina pomoči je bila odobrena leta 2008 (3 394 milijard EUR oziroma 27,7 % BDP EU), predvsem v obliki jamstev za obveznice in depozite bank. Po letu 2008 je odobrena pomoč obsegala bolj dokapitalizacijo bank in ukrepe za oslabljena sredstva ter manj jamstva, v zadnjem času pa so zlasti države, v katerih se povečuje razpon donosa obveznic, na primer Španija in Italija, odobrile nov val jamstvenih ukrepov.

Med letoma 2008[16] in 2011 je skupni znesek uporabljene pomoči znašal 1 615,9 milijarde EUR (12,8 % BDP EU). Največji del so predstavljala jamstva, ki so znašala približno 1 084,8 milijarde EUR (8,6 % BDP EU), sledili pa so dokapitalizacija s 322,1 milijarde EUR (2,5 % BDP EU), oslabljena sredstva s 119,9 milijarde EUR (0,9 % BDP EU) in likvidnostni ukrepi z 89 milijardami EUR (0,7 % BDP EU).

3.1.3. Zneski pomoči, ki so bili odobreni in uporabljeni v letu 2011

V letu 2011 je Komisija finančnemu sektorju odobrila pomoč v višini 274,4 milijarde EUR (2 % BDP EU). Nova pomoč je zadevala le nekaj držav, obsegala pa je jamstva v višini 179,7 milijarde EUR, likvidnostne ukrepe v višini 50,2 milijarde EUR, dokapitalizacijo v višini 38,1 milijarde EUR in ukrepe za oslabljena sredstva v višini 6,4 milijarde EUR.

Celotna pomoč, uporabljena v letu 2011, je znašala 714,7 milijarde EUR oziroma 5,7 % BDP EU. Neplačana jamstva so znašala 521,8 milijarde EUR, nova jamstva pa 110,9 milijarde EUR. Likvidnostne sheme so obsegale 43,7 milijarde EUR, novi likvidnostni ukrepi v letu 2011 pa 6,5 milijarde EUR. Dokapitalizacija je znašala 31,7 milijarde EUR. V okviru odobrenih ukrepov za oslabljena sredstva ni bilo dodeljene pomoči.

3.2. Državna pomoč realnemu gospodarstvu

3.2.1. Ozadje

Komisija je kot odziv na vse bolj omejen dostop podjetij do kreditov, ki je bil posledica finančne krize, 17. decembra 2008 sprejela začasni okvir. Glavna cilja okvira sta bila zagotavljanje stalnega dostopa podjetij do financiranja in ustvarjanje podlage za trajnostno dolgoročno rast s spodbujanjem naložb. Z začasnim okvirom je bilo uvedenih več novih instrumentov državne pomoči, pa tudi začasne prilagoditve obstoječih okvirov državne pomoči. Odprt je bil vsem sektorjem gospodarstva. Vendar pa je izključeval pomoč za odpravo strukturnih težav, ki so obstajale že prej, zato podjetjem, ki so bila v težavah že pred krizo, ni bila dodeljena pomoč.

Začasni okvir naj bi prenehal veljati konec leta 2010. Vendar pa je Komisija zaradi nadaljnje nestabilnosti finančnih trgov in s tem povezane negotovosti glede gospodarskih obetov konec leta 2010 sklenila, da za eno leto podaljša večino ukrepov iz začasnega okvira pod strožjimi pogoji[17], razen možnosti dodelitve združljivih pomoči, omejenih na 500 000 EUR na podjetje. Združljiva omejena pomoč (do 500 000 EUR na podjetje) je bila odobrena le upravičencem, ki so najpozneje do 31. decembra 2010 predložili popolno vlogo v okviru nacionalne sheme pomoči, ki jo je Komisija odobrila v skladu z začasnim okvirom, oziroma najpozneje do 31. marca 2011, če je šlo za podjetja, dejavna na področju primarne kmetijske proizvodnje.

3.2.2. Odobreni in uporabljeni zneski

Leta 2011 države članice niso izvajale nobenih novih ukrepov pomoči (razen nekaj ukrepov za kmetovalce), ampak so zaprosile za podaljšanje nekaterih obstoječih ukrepov[18].

Od začetka veljavnosti začasnega okvira do konca leta 2011 je skupna pomoč, ki jo je odobrila Komisija, obsegala 82,9 milijarde EUR.

Leta 2011 je bilo na podlagi začasnega okvira uporabljenih okoli 4,8 milijarde EUR oziroma 0,037 % BDP EU pomoči.

Glavni ukrep držav članic so bila subvencionirana jamstva (1,9 milijarde EUR), sledila pa jim je pomoč, omejena na 500 000 EUR na podjetje (0,6 milijarde EUR).

Celotna pomoč, ki so jo države članice uporabile na podlagi začasnega okvira, je znašala približno 37,5 milijarde EUR, kar glede na celotno odobreno pomoč na podlagi začasnega okvira predstavlja stopnjo uporabe 45 %.

Več podrobnosti o pomočeh, dodeljenih na podlagi začasnega okvira, je na voljo v poglavju 3.2 delovnega dokumenta služb Komisije.

4. Trendi izdatkov za državno pomoč po vrstah ukrepov pomoči

4.1. Število ukrepov pomoči

Države članice so v letu 2011 uvedle manj novih ukrepov pomoči. Vendar pa je bilo razmerje med pomočjo na podlagi skupinskih izjem ali shem in individualnimi pomočmi še vedno precej stabilno, malce so se povečali le ukrepi pomoči ad hoc. Razlog za to, da države članice niso bile pripravljene izvajati novih ukrepov pomoči, so bile najverjetneje omejitve nacionalnih proračunov. Manjše število ukrepov pomoči na podlagi skupinskih izjem je mogoče pojasniti s tem, da so države članice postopoma ukinile predhodne ukrepe na podlagi posebnih skupinskih izjem (MSP, zaposlovanje, usposabljanje in regionalna pomoč). Ker Uredba o splošnih skupinskih izjemah[19], sprejeta avgusta 2008, razširja obseg dodeljevanja pomoči, na primer povečuje število ciljev pomoči, razširja področje uporabe in v nekaterih primerih določa manj stroge pogoje (odvisno od posameznega cilja), so države članice za nadomestitev predhodnih ukrepov na podlagi skupinskih izjem v skladu z Uredbo o splošnih skupinskih izjemah potrebovale manj novih tovrstnih ukrepov.

4.2. Obseg pomoči – približno 32,5% pomoči industriji in storitvenemu sektorju se dodeli na podlagi skupinskih izjem

Pomoč industriji in storitvenemu sektorju na podlagi skupinskih izjem se je leta 2011 povečala za približno 5 milijard EUR na 17,2 milijarde oziroma 0,13 % BDP EU, kar pomeni 32,5 % celotne pomoči, dodeljene industriji in storitvenemu sektorju. Največji delež so predstavljale regionalna pomoč, pomoč za varstvo okolja in varčevanje z energijo ter pomoč za raziskave, razvoj in inovacije, manj pomoči pa so države članice namenile MSP, usposabljanju in zaposlovanju.

5. Uveljavljanje pravil o državnih pomočeh

5.1. Nezakonita pomoč[20]

Med letoma 2000 in 2011 je Komisija izdala 986 sklepov o nezakoniti pomoči. V 23 % zadev v zvezi z ukrepi pomoči[21] je ugotovila, da niso združljive z notranjim trgom, v takem primeru pa je zadevnim državam članicam naložila, da izterjajo nezakonito dodeljeno pomoč. V približno 3 % zadev o nezakoniti pomoči[22] je Komisija izdala pogojen sklep. Ta delež posredovanja je približno devetkrat večji od deleža negativnih in pogojnih sklepov pri priglašenih zadevah. Več kot polovica zadevnih posredovanj se je nanašala na ukrepe pomoči industriji in storitvenemu sektorju, manj kot četrtina pa na ukrepe pomoči kmetijskemu sektorju. Preostali ukrepi so zadevali ribištvo, promet in premogovništvo.

5.2. Izterjava pomoči

Še nerešenih sklepov o izterjavi je bilo 30. junija 2012 skupaj 46 (za primerjavo: konec leta 2010 jih je bilo 41). Znesek nezakonitih in nezdružljivih pomoči, izterjanih od leta 2000, se je do 30. junija 2012 tudi povečal, in sicer na 13,5 milijarde EUR (še vedno je treba izterjati znesek v višini 2,3 milijarde EUR). Odstotek nezakonite in nezdružljive pomoči, ki jo je še treba izterjati, se je tako povečal z 11,1 % leta 2010 na približno 14,4 % 30. junija 2012. V ribištvu je Komisija v letu 2011 sprejela pet negativnih sklepov, od tega štirje vključujejo izterjavo pomoči. Na področju kmetijstva je bilo leta 2011 sprejetih pet sklepov o izterjavi. Na področju prometa ni bilo sprejetih sklepov o izterjavi.

5.3. Uveljavljanje zakonodaje o državni pomoči: sodelovanje z nacionalnimi sodišči

Po sprejetju obvestila o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih leta 2009[23] so se okrepila prizadevanja na področju ozaveščanja: Komisija dejavno sodeluje pri financiranju programov usposabljanja za nacionalne sodnike na podlagi letnih razpisov za projekte, pošilja pa tudi predavatelje, ki poučujejo na takih delavnicah in konferencah. Februarja 2012 je Komisija v sodelovanju z združenjem evropskih sodnikov za konkurenčno pravo organizirala posebno enodnevno delavnico, posvečeno vprašanjem protimonopolne politike in državne pomoči, ki so relevantna za sodišča.

5.4. Naknadno spremljanje

Skozi leta se je struktura nadzora državnih pomoči precej spremenila. Danes Komisija ne preverja posamično približno 88 % pomoči, dodeljenih industriji in storitvenemu sektorju, temveč se te pomoči dodelijo na podlagi predhodno odobrenih shem pomoči ali na podlagi skupinskih izjem. GD za konkurenco spremlja izvajanje obstoječih shem državne pomoči v državah članicah. Da bi nadalje izboljšali učinkovitost tega nadzora, je GD za konkurenco leta 2011 sklenil, da bo v obdobju 2011–2012 občutno povečal obseg spremljanja. Čeprav je za več zadev preiskava še v teku, pa se zdi, da se je število problematičnih zadev na splošno povečalo. Več kot tretjina zadev, ki jih je Komisija spremljala v obdobju 2011–2012, je na različne načine in v različni meri neskladna (sprememba sheme ni bila priglašena, individualna pomoč presega najvišje pragove, pogoji skladnosti se ne odražajo ustrezno v nacionalni pravni podlagi itd.). Ob upoštevanju morebitnega popačenja podatkov zaradi omejenega števila spremljanih zadev (glede na veliko število obstoječih shem pomoči) se zdi, da se stopnja skladnosti v različnih državah članicah razlikuje glede na različne vrste pomoči. Komisija bo sistematično spremljala vse nepravilnosti. Hkrati morajo države članice povečati svoja prizadevanja za večjo skladnost s pravili o državni pomoči.

Delovni dokument služb Komisije – „Dejstva in številke o državnih pomočeh v državah članicah EU“

[1] Krizna pomoč se izraža z (i) razpoložljivim zneskom pomoči in (ii) uporabljenim zneskom pomoči. Razpoložljivi (obljubljeni) znesek pomoči pomeni najvišji skupni znesek za ukrepe državnih pomoči držav članic, ki ga je odobrila Komisija. Uporabljeni znesek izraža dejanski obseg ukrepov pomoči, ki so jih izvedle države članice. Metodologija za izračun krizne pomoči je podrobneje razložena v delovnem dokumentu služb Komisije. Nekrizna pomoč se ponavadi izrazi z elementom pomoči, skupni izdatki pa se ustrezno izrazijo v absolutnem obsegu in v odstotku BDP, da bi se zagotovila primerljivost podatkov.

[2] Prečiščeno besedilo Sporočila Komisije – Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi; UL C 83, 7.4.2009, str. 1, kakor ga spreminjata UL C 261, 31.10.2009, str. 1, in UL C 303, 15.12.2009, str. 6. Podaljšanje začasnega okvira: UL C 6, 11.1.2011, str. 5.

[3] Glej http://www.eftasurv.int/press--publications/scoreboards/state-aid-scoreboards/.

[4] Celotna nekrizna pomoč obsega pomoč, dodeljeno industriji in storitvenemu sektorju, premogovništvu, kmetijstvu, ribištvu in prometu, zaradi nezadostnih primerljivih podatkov pa ne vključuje subvencij železniškemu sektorju in pomoči za nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena. Če ni navedeno drugače, se zneski pomoči nanašajo na element pomoči (ali bruto ekvivalent dotacije, če gre za jamstva ali posojila), vsebovan v ukrepu državne pomoči. Za podrobnosti glej metodološka pojasnila v delovnem dokumentu služb Komisije.

[5] EU pomeni vse države članice Evropske unije.

[6] Pomoč premogovništvu je kot del sektorske pomoči vključena v pomoč industriji in storitvenemu sektorju, znašala pa je 2,3 milijarde EUR oziroma 4,2 % celotne pomoči, dodeljene industriji in storitvenemu sektorju.

[7] Informacije o subvencijah železniškemu sektorju se glede na obseg in natančnost razlikujejo od informacij, ki so jih zagotovile države članice v zvezi s pomočjo, dodeljeno industriji in storitvenemu sektorju v skladu s Prilogo III A Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1). Zato vseh pomoči ni mogoče izraziti z enim samim skupnim zneskom.

[8] V času finalizacije tega poročila Češka, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska in Slovaška še niso predložili informacij o subvencijah železniškemu sektorju. Ciper in Malta nimata železniških prevoznikov.

[9] Vir: GD za konkurenco; podatki o BDP: Eurostat.

[10] Za podrobnejše podatke o razlogih za preteklo znižanje izdatkov za državno pomoč glej predhodne statistične preglede, ki so na voljo na spletni strani GD za konkurenco: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/archive/scoreboard_arch.html.

[11] Za podrobnosti glej poglavji 2.2.2.1 in 4 delovnega dokumenta služb Komisije.

[12] Na primer člen 107(3)(a) PDEU glede regionalne pomoči, člen 107(3)(b) PDEU glede izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa.

[13] Pomoč za reševanje in prestrukturiranje je vključena v sektorsko pomoč.

[14] Sklepne ugotovitve Sveta ECOFIN, 8. november 2011.

[15] Upoštevana je tudi pomoč za dokapitalizacijo banke Northern Rock iz leta 2007.

[16] Upoštevana je tudi pomoč za dokapitalizacijo banke Northern Rock iz leta 2007.

[17] Sporočilo Komisije – Začasni okvir Unije za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (UL C 6, 11.1.2011, str. 5).

[18] Za podrobnosti glej poglavje 3.2 delovnega dokumenta služb Komisije.

[19] Uredba Komisije (ES) 800/2008, UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

[20] Člen 108(3) PDEU države članice obvezuje, da morajo nove ukrepe pomoči priglasiti Komisiji, še preden jih začnejo izvajati, prav tako pa jih ne smejo izvajati, dokler ni sprejet dokončen sklep. Če katera koli od teh zahtev ni izpolnjena, se ukrep državne pomoči šteje za nezakonitega.

[21] 224 zadev.

[22] 28 zadev.

[23] UL C 85, 9.4.2009, str. 1.