SL Uradni list Evropske unije C 154/6

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001

2009/C 154/05

Št. pomoči: XA 49/09

Država članica: Španija

Regija: Comunidad Valenciana

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Ayuda nacional por superficie a los frutos de cáscara

Pravna podlaga: Real Decreto 1612/2008 de 3 de octubre sobre aplicación de los pagos directos a la agricultura y la ganadería

Borrador de la Orden de 23 de enero de 2009 de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre cuestiones generales aplicables al régimen de ayudas agroambientales e indemnización compensatoria y régimen aplicable al pago único y otras pagos directos a la agricultura y ganadería en el ámbito de la Comunitat Valenciana y de aprobación de las bases reguladoras de ayudas de pago único y otras ayudas directas.

Borrador Resolución de 26 de enero de 2009 de la Directora de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantia Agraria mediante la que se establece la convocatoria del procedimiento para la concesión de subvenciones a través de la solicitud única vinculadas al regimen de pago único, otras ayudas directas a la agricultura y la ganaderia, ayudas agroambientales y de indemnización compensatoria para el año 2009.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 2 928 440 EUR za pomoč iz postavke SE 83 000

Največja intenzivnost pomoči: Avtonomna skupnost Valencia bo financirala 50 % najvišjega zneska državne pomoči v skladu s členom 87(1) Uredbe (ES) 1782/2003, zgornja meja pomoči znaša 120,75 EUR na hektar in leto.

Datum začetka izvajanja: Od datuma objave identifikacijske številke zahtevka za izvzetje na spletni strani Generalnega direktorata Evropske komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: 1 leto

Cilj pomoči: Dopolnitev pomoči Skupnosti za kmetijske površine, namenjene proizvodnji lupinastega sadja, iz člena 17(b) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Zadevni gospodarski sektorji: Proizvajalci lupinastega sadja, ki so povezani z malimi in srednjimi podjetji, v skladu s Prilogo I Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria C/Amadeo de Saboya, no 2 Valência ESPAÑA

Spletni naslov: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/FRUTOS%20CASCARA.pdf

Št. pomoči: XA 50/09

Država članica: Nizozemska

Regija: Provincie Noord-Brabant

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Model voor een gemeentelijke Subsidieverordening duurzaamheidsinvesteringen agrarische bedrijven in landbouwontwikkelingsgebieden

Pravna podlaga: Algemene wet bestuursrecht, titel 4.2

Gemeentewet, artikelen 108 lid 1, 147 lid 1 en 149

Člen 4 Uredbe (ES) št. 1857/2006

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Pričakuje se, da bo razpise za shemo izdalo 10 do 20 občin v provinci Noord-Brabant, vsaka od njih pa bo dala na voljo do 1,6 milijona EUR. Gre za naslednje občine (po abecednem redu):

Alphen-Chaam

Baarle-Nassau

Bladel

Boekel

Deurne

Dongen

Eersel

Gemert-Bakel

Haaren

Heeze-Leende

Hilvarenbeek

Landerd

Mill en Sint Hubert

Sint Anthonis

Uden

Pričakovana skupna poraba zadevnih občin po tej shemi je 24 milijonov EUR za obdobje od 2009 do vključno 2013.

Največja intenzivnost pomoči: Shema zagotavlja pomoč za naložbe v zvezi z:

Shema zagotavlja možnost dodatne pomoči za naložbe v zvezi z:

Naložbe iz točk (a) in (b) zajemajo le tiste dodatne naložbe, ki so potrebne za preseganje predpisanih zahtev (Skupnosti) in se lahko subvencionirajo do višine 60 %. Če imajo zadevne naložbe za posledico povečanje proizvodne zmogljivosti, se subvencionirajo največ do višine 40 %. Takšne naložbe spadajo v področje člena 4(2)(e) in člena 4(3)(d) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Naložbe iz točk (c) in (d) se lahko subvencionirajo do višine 40 %. Naložbe iz točke (c) (estetska vrednost) spadajo v področje člena 4(2)(b) in člena 4(3)(c) Uredbe (ES) št. 1857/2006 (izboljšanje kakovosti kmetijskih poslopij). Naložbe iz točke (d) (varčevanje z energijo) spadajo v področje člena 4(2)(b) in člena 4(3)(a) Uredbe (ES) št. 1857/2006 (zmanjšanje proizvodnih stroškov).

Skupni znesek dodeljene pomoči ne sme presegati 400 000 EUR na gospodarstvo v obdobju treh zaporednih proračunskih let, ki pokrivajo obdobje naložb, zmanjšanih za davčne olajšave, ki so bile dodeljene po shemi MIA/VAMIL in so za naložbe, ki so predmet te sheme, določene na 12 %.

Datum začetka izvajanja: V skladu s členoma 6 in 13 sheme se pomoč lahko, pod pogojem vložitve prijave, dodeli, ko je vzorec, ki shemo opisuje, objavljen skladno s členom 20 Uredbe (ES) št. 1857/2006 in ko je shema sprejeta ter so izdani razpisi s strani pristojnih občinskih organov.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Shema nima določenega datuma konca in bo po začetku izvajanja skladno s členom 13 te sheme veljala do preklica. Pristojni občinski organ na podlagi člena 6 te sheme določi obdobje, v katerem je mogoče vložiti prijave za pomoč po tej shemi. Trajanje sheme je odvisno od tega, ali bo pristojni občinski organ določil eno ali več zaporednih obdobij za prijavo. Upoštevati je treba tudi obdobje veljavnosti Uredbe (ES) št. 1857/2006, tako da načeloma shema ne bo trajala dalj kot do 31. decembra 2013. Če bo začela veljati nova uredba o izjemah, ki bo nadomestila Uredbo (ES) št. 1857/2006, bo provinca Noord-Brabant vložila novo priglasitev.

Cilj pomoči: Shema je namenjena spodbujanju kmetij k sprejetju trajnostnih ukrepov na območjih v provinci Noord-Brabant, ki so bila s strani sveta province določena kot območja za razvoj kmetijstva.

Ukrepi, ki so po tej shemi upravičeni do pomoči, so naložbe v stvarno premoženje (zgradbe, mehanizacija in oprema), ki se osredotočajo na zmanjšanje onesnaženosti in boljše počutje živali.

V vseh primerih morajo ukrepi presegati zakonske zahteve Wet milieubeheer (zakona o okoljskem upravljanju), zakonodaje o gnoju, emisijah vonja in amoniaku ali zakonodaje o dobrem počutju živali, zlasti Gezondheids- en welzijnswet voor dieren (zakona o zdravju in dobrem počutju živali) in njegovih izvedbenih določb. Ta zahteva je skladna s pogoji iz člena 4(2)(e) Uredbe (ES) št. 1857/2006, namreč da morajo biti naložbe namenjene preseganju minimalnih standardov Skupnosti, kot je na primer določeno v Direktivi IPPC, ki se nanaša na velika živinorejska gospodarska podjetja in zahteva uporabo najboljše razpoložljive okoljske tehnike. Glede amoniaka je bila direktiva prenesena z nizozemskim Besluit ammoniakemissie huisvesting veehouderij (sklepom o emisijah amoniaka za nastanitev živine) (Uradni list 2005, št. 675). Upoštevata se tudi Direktiva Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic, ki je bila prenesena z nizozemskim Legkippenbesluit 2003 (sklepom o kokoših nesnicah iz leta 2003) (Uradni list 2004, št. 40) ter Direktiva Sveta 91/630/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (UL L 340, 11.12.1991), ki je prenesena z nizozemskim Varkensbesluit (sklepom o prašičih) (Uradni list 1994, št 577). Omenjena mora biti tudi Direktiva Sveta 91/629/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (UL L 340, 11.12.1991), katero je prenesel nizozemski Kalverenbesluit (sklep o teletih) (Uradni list 1994, št. 576).

Poleg tega se pomoč lahko dodeli za naložbe v stvarno premoženje za izboljšanje estetske vrednosti kmetijskih poslopij ali ustvarjanje prihranka energije pri upravljanju kmetij.

Ob stroških samih ukrepov so za pomoč upravičeni tudi z njimi povezani stroški svetovanja, študij itd.

Da bi bil vložnik upravičen do pomoči, mora vložnik pristojnemu občinskemu organu predložiti investicijski načrt. Načrt mora vsebovati ukrepe, ki jih je vložnik predvidel, obseg, v katerem predvideni ukrepi zmanjšujejo onesnaženje oziroma zagotavljajo dobro počutje živali preko zakonskih zahtev (Skupnosti), možno povečanje estetske vrednosti kmetijskih poslopij in prihranek energije, ter s tem povezane stroške. Investicijski načrt omogoča določitev upravičenih stroškov. Ukrepi v zvezi z intenzivnimi živinorejskimi kmetijskimi gospodarstvi naj se čim bolj skladajo z Maatlat Duurzame Veehouderij (merili za trajnostno živinorejo), ki jih je izdala Stichting Milieukeur (ustanova za okoljsko označevanje).

Zadevni sektorji: Shema se nanaša na vsa kmetijska gospodarstva na območjih za razvoj kmetijstva, ki jih je določil svet province Noord-Brabant. Pristojni občinski organ sme dati prednost intenzivnim živinorejskim kmetijskim gospodarstvom, zlasti tistim, ki se premeščajo iz ekstenzifikacijskega območja na območje za razvoj kmetijstva.

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Vse občine v provinci Noord-Brabant, ki skladno z vzorcem izdajo razpis za shemo pomoči.

Za dodatne informacije se obrnite na:

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC, 's-Hertogenbosch

NEDERLAND

Spletna stran: http://www.brabant.nl/upload/documenten/p/plg/modelverordening%20duurzaamheidsinvesteringen%202008.def.pdf

Drugi podatki: Povzetek informacij predstavlja vzorčno shemo, ki občinam v provinci Noord-Brabant omogoča dodeljevanje pomoči kmetijskim gospodarstvom za izvajanje ukrepov v zvezi s trajnostjo in dobrim počutjem živali na ravni območij za razvoj kmetijstva v provinci. Z določitvijo tega vzorca želi provinca Noord-Brabant zagotoviti enoten okvir dodeljevanja zadevne pomoči ter doseči, da posameznim občinam po sprejetju sheme po tem vzorcu za to, da bi bile upravičene do izjem po Uredbi (ES) št. 1857/2006, ni potrebno izdajati priglasitev.

Kot je zgoraj navedeno, je vzorčna shema skladna s členom 4(1) do (3) Uredbe (ES) št. 1857/2006. Prav tako je skladna z določili drugih odstavkov člena 4.

Odstavek 4: zagotavlja se, da se naložbe nanašajo samo na dejavnosti in stroške, določene v tem odstavku (glej člen 3(4) sheme);

Odstavek 5: pomoč se ne bo dodeljevala kmetijskim gospodarstvom, ki so v težavah (glej člen 4(2)(d) sheme);

Odstavek 6: shema ne zagotavlja pomoči ob kršenju kakršnih koli prepovedi ali omejitev, opredeljenih v uredbah Sveta o uvedbi skupnih ureditev trga;

Odstavek 7: pomoč je na voljo vsem kmetijskim sektorjem, vendar se ne dodeli za nakup proizvodnih pravic, živali in letnih rastlin, zasaditev letnih rastlin, drenažna dela ali opremo za namakanje in namakalna dela ter za naložbe za nadomestitev (glej člene 2, 3(4) ter 4(1) in (3) sheme).

Odstavek 8: pomoč se ne bo dodeljevala za nakup drugih zemljišč, kot zemljišč za gradnjo (glej člen 4(4) sheme);

Odstavek 9: upoštevalo se bo najvišje zneske pomoči (glej člen 5(4) in (5) sheme);

Odstavek 10: pomoč se ne bo dodeljevala za proizvodnjo proizvodov, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne proizvode (glej člen 4(5) sheme).

Zaradi jasnosti je treba poudariti, da nobeno kmetijsko gospodarstvo v provinci Noord-Brabant ne presega omejitve velikosti za majhna in srednje velika podjetja (250 zaposlenih).

Spodaj je navedeno, v kakšni povezavi je ta vzorčna shema z nekaterimi drugimi shemami pomoči v provinci Noord-Brabant.

Subsidieregeling Duurzame Landbouw in Noord-Brabant, priglasitev XA 220/2008: Ta shema zagotavlja nepovratna sredstva province za projekte, ki prispevajo k trajnosti kmetijstva v provinci Noord-Brabant in je prvenstveno namenjena pilotnim projektom. Vzorčna shema iz tega dokumenta zagotavlja nepovratna sredstva občin za naložbe v trajnost in dobro počutje živali na območjih za razvoj kmetijstva. Teoretično ni mogoče izključiti določenega prekrivanja med obema shemama, vendar to ne bi vodilo k dodelitvi preveč državnih pomoči, saj tako trajnostna shema province kot vzorčna shema za občine vsebujeta protikumulacijske določbe.

Verplaatsingsregeling intensieve veehouderij (VIV, 2005), priglasitev XA 62/2005: Ta shema zagotavlja nadomestilo za premestitev intenzivnih živinorejskih kmetijskih gospodarstev na trajnostne lokacije. To nadomestilo obsega povračilo popravljene nadomestitvene vrednosti kmetijskih poslopij, ki so bila porušena na stari lokaciji, povračilo stroškov rušenja na stari in novi lokaciji ter povračilo stroškov svetovanja. Trajnostna lokacija po shemi VIV se lahko nahaja v območju za razvoj kmetijstva ali izven njega. Pri kmetijskih gospodarstvih, ki se premeščajo na območje za razvoj kmetijstva, se lahko porajajo vprašanja glede odnosa sheme VIV in zadevne vzorčne sheme. Vendar pa tu nikakor ne more priti do prekrivanja, saj so dejavnosti, za katere je pomoč dodeljena po shemi VIV, popolnoma druge vrste kot naložbe po tej vzorčni shemi.

Verplaatsingsregeling intensieve veehouderij (VGAB), priglasitev XA 84/2007: S to shemo se dodeljuje nepovratna sredstva za premestitev kmetijskih gospodarstev, vezanih na zemljo. Namen je, da se izpraznjeno zemljo proda državi in s tem omogoči njeno uporabo za namene zaščite narave in voda (naravni rezervati, shranjevanje poplavne vode itd.). Glede prekrivanja med shemo VGAB in zadevno vzorčno shemo velja isto kot za shemo VIV, torej prekrivanja ni, saj so dejavnosti, za katere je pomoč dodeljena po shemi VGAB, popolnoma druge vrste kot naložbe po tej vzorčni shemi. Poleg tega območja za razvoj kmetijstva, ki so ravno tista območja, katerim je ta vzorčna shema namenjena, praviloma ne predstavljajo zanimive lokacije za postavitev na zemljo vezanih kmetijskih gospodarstev, saj so deli zemljišč na teh območjih razmeroma majhni, njihova cena pa razmeroma visoka.

Št. pomoči: XA 63/2009

Država članica: Ciper

Regija: Κύπρος

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Σχέδιο χορηγιών για εξοικονόμηση ενέργειας και ενθάρρυνση της χρήσης των ανανεώσιμων πηγών ενέργειας (2009-2013) για φυσικά και νομικά πρόσωπα καθώς και φορείς του δημόσιου τομέα που ασκούν οικονομική δραστηριότητα.

Pravna podlaga: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 30.12.2008

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: 75 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči: 35 %.

Datum veljavnosti: 11. marec 2009. Ukrep bo začel veljati samo v primeru, če ga bo Komisija sprejela v skladu z Uredbo (ES) št. 1857/2006; pomoč se ne dodeli retroaktivno.

Trajanje sheme ali individualne pomoči: do 31. decembra 2013

Cilj pomoči: Naložbe v kmetijska podjetja (člen 4 Uredbe (ES) št. 1857/2006)

Zadevni sektorji: Koda NACE: A – Agriculture, forestry and fishing

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč:

Ypiresia Energias Ypouryio Emboriou Viomihanias kai Tourismou 1421, Nicosia CYPRUS

Spletni naslov: http://www.cie.org.cy/sxedia%202009/sxedio%20nomika2009-2013.pdf

Drugi podatki: Glavni cilj ukrepa je zagotavljanje spodbud v obliki pomoči za naložbe v varčevanje z energijo in promocijo obnovljivih energetskih virov.

Naložbe lahko izvajajo podjetja iz vseh gospodarskih sektorjev z izjemo ribištva in ribogojstva ter razen velikih podjetij, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov. Poleg pomoči, dodeljene v skladu z Uredbo (ES) št. 1857/2006, bo ukrep zagotovil pomoč tudi v skladu z Uredbo (ES) št. 800/2008 in pomoč de minimis v skladu z Uredbo (ES) št. 1998/2006. Za pomoč, dodeljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 800/2008, je treba pravilno predložiti povzetek podatkov, kar je pravna zahteva za izvajanje programa izvzete pomoči v zadevnem sektorju.

V skladu z Uredbo (ES) št. 1857/2006 se pomoč lahko dodeli malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih in živinorejskih proizvodov. Pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 1857/2006 se dodeli podjetjem, ki uporabljajo največ energije iz obnovljivih energetskih virov (več kot 50 %) za potrebe svojih kmetijskih gospodarstev. Podjetja, ki večino energije, ki jo proizvedejo, prodajo tretjim stranem, ne prejmejo pomoči v skladu z Uredbo (ES) št. 1857/2006, pač pa so upravičene do regionalne pomoči ali pomoči de minimis.

Do pomoči v skladu z Uredbo (ES) št. 1857/2006 niso upravičeni:

velika podjetja,

podjetja, ki proizvajajo proizvode, ki posnemajo ali nadomeščajo mleko in mlečne izdelke,

podjetja, ki v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2) veljajo za podjetja v težavah,

naložbe, ki so v skladu s členom 4(4)(a) Uredbe (ES) št. 1857/2006 namenjene enostavni zamenjavi strojev ali opreme.

Upravičeni izdatki v okviru ukrepa so:

nakup novih strojev ali opreme in s tem povezani stroški namestitve,

stroški študije, če se zahteva za dodelitev pomoči, v skladu z omejitvami iz ustreznih prijavnih obrazcev,

v kategoriji „uporaba biomase“ ukrep krije naložbe, vezane na nakup in namestitev novih strojev in opreme, na pridobitev materiala ali zemljišč za gradnjo ali na gradnjo stavb. V primeru nakupa zemljišča, ki je bistvenega pomena za dosego želenega cilja, je prag nepovratnih sredstev 85 000 EUR z najvišjo vsoto 20 EUR na kvadratni meter. Za kmetijske stavbe je prag nepovratnih sredstev 85 000 EUR z najvišjo vsoto 225 EUR na izgrajeni kvadratni meter. Nakup zemljišča za izgradnjo ni dovoljen; nepovratna sredstva za nakup zemljišča v nobenem primeru ne smejo presegati 10 % upravičenih izdatkov.

Enostavne nadomestitve nikoli ne predstavljajo upravičenega izdatka.

Na področju varčevanja z energijo se za nakup in namestitev novih strojev ali sistemov za proizvodnjo, prevoz, distribucijo in uporabo energije, pod pogojem, da ti novi stroji ali sistemi zaradi nove tehnologije, moderne zasnove ali spremenjenega načina delovanja na mestu delovanja prispevajo vsaj 10-odstotni prihranek energije v primerjavi s konvencionalnimi stroji ali sistemi enake vrste in zmogljivosti:

znesek nepovratnih sredstev izračuna kot odstotek razlike med stroškom nakupa in namestitve novih strojev ali sistemov in stroškom nakupa in namestitve konvencionalnih strojev ali sistemov, pri čemer se uporabi enačba:

kjer je E = znesek nepovratnih sredstev

Κn = strošek nakupa in namestitve novih strojev ali sistemov

Κc = strošek nakupa in namestitve konvencionalnih strojev ali sistemov

V primeru nakupa strojev ali sistemov z vgrajenimi podsistemi za varčevanje z energijo, ki v primerjavi s konvencionalnimi stroji ali sistemi prispevajo vsaj 10-odstotni prihranek energije:

se znesek nepovratnih sredstev izračuna kot odstotek stroška podsistemov za varčevanje z energijo, ki so vgrajeni v stroje in sisteme, ki bodo nameščeni.

Št. pomoči: XA 88/09

Država članica: Finska

Regija: Cela država

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittäminen

Pravna podlaga: Valtionavustuslaki (688/2001),

Valtioneuvoston asetus elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittämisen avustamisesta (638/2008)

Načrtovani letni izdatki po shemi: 1,8 mio. EUR/leto. Pomoč se bo dodeljevala v obdobju 2009–2013.

Največja intenzivnost pomoči: 100-odstotna intenzivnost pomoči, predvidena v predpisih Skupnosti, je omejena z oddelkom 6 finskega zakona o državnih pomočeh, v skladu s katerim se celotno nadomestilo lahko izplača samo, če je to upravičeno in potrebno za uresničitev ciljev pomoči.

Datum začetka izvajanja:

Trajanje sheme: Do 31.12.2013

Cilj pomoči: Pomoč se dodeli registriranim združenjem in organizacijam, podjetjem, raziskovalnim ustanovam, vladnim in drugim javnim organom. Končni upravičenec je kmet, ki se šteje za malo in srednje veliko podjetje, dejavno na področju primarne proizvodnje.

Shema spada pod člen 15(2)(a), (c), (d) in (e) Uredbe (ES) št. 1857/2006.

Zadevni sektor(ji): Koda NACE A1 – Kmetijska proizvodnja in lov ter z njima povezane storitve Blago iz Priloge I

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

Maa- ja metsätalousministeriö PL 30 FI-00023 Valtioneuvosto SUOMI/FINLAND

Spletna stran: http://www.laatuketju.fi/laatuketju/www/fi/hankkeet/index.php

http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010688

http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2008/20080638

Drugi podatki: Pomoč dodeli in upravlja Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo. Na leto je predviden znesek 1,8 mio. EUR pomoči, tj. skupno 9 mio. EUR pomoči v letih od 2009 do vključno 2013. Pomoč se lahko dodeli nacionalnim razvojnim projektom za izvajanje strategije za kakovost hrane, ki jo koordinira Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo.

Projekti morajo biti namenjeni izboljšanju konkurenčnosti prehrambene industrije, povečanju njene družbene odgovornosti (vključno z razvojem sistemov sledljivosti in upoštevanjem etičnih načel) in povečanju ozaveščenosti potrošnikov o dejavnostih prehrambene industrije.

Projekt se lahko izvaja v obliki ukrepov za izboljšanje kmetijsko-živilskih proizvodov in dejavnosti ali spodbujanje kmetijsko-živilskih vrednostnih verig, kot so zagotavljanje informacij, študije, usposabljanje in svetovanje za kmetijske proizvajalce ali organiziranje izmenjav informacij med zaposlenimi v kmetijsko-živilski industriji. Ciljne skupine projekta so lahko kmetijski proizvajalci, potrošniki ali drugi, povezani z živilsko dejavnostjo, na primer profesionalne kuhinje, izobraževalne ustanove, mediji in strokovnjaki za prehrano. Končni upravičenec je kmet, ki se šteje za malo in srednje veliko podjetje, dejavno na področju primarne proizvodnje.

Sistem pomoči deluje tako, da upravičenci (registrirana združenja in organizacije, podjetja, raziskovalne ustanove, vladni in drugi javni organi) s to pomočjo izvajajo nacionalne projekte, ki pogosto koristijo celotni živilski verigi. Projekti, v katerih se na primer javnost obvešča o delu za izboljšanje kakovosti proizvodov v določenem proizvodnem sektorju, so lahko usmerjeni k potrošnikom. Poleg tega, da koristi potrošnikom, lahko projekt posredno koristi tudi kmetom, ki proizvajajo zadevne proizvode. S tovrstnimi informacijami se lahko poveča zaupanje v proizvodnjo in zadevni proizvod, sočasno pa tudi vrednost tega proizvoda in s tem posredno njegova potrošnja.

Projekti morajo biti v skladu z zakonom o državnih pomočeh, v njih pa ne sme biti navedeno poreklo proizvoda, posamezni proizvodi ali blagovne znamke. Te določbe zagotavljajo, da ukrepi ne izkrivljajo konkurence.

100-odstotna intenzivnost pomoči, predvidena v predpisih Skupnosti, je omejena z oddelkom 6 finskega zakona o državnih pomočeh, v skladu s katerim se celotno nadomestilo izplača samo, če je to upravičeno in potrebno za uresničitev ciljev pomoči.

Obveščanje javnosti: Obveščanje javnosti ne sme vključevati oglaševanja.

Pri obveščanju javnosti so dovoljene naslednje dejavnosti:

časopisni članki in sporočila za javnost (npr. o novih načinih, kako zagotoviti dobro počutje domačih živali, ali o sistemih elektronske izmenjave podatkov za spremljanje proizvodnje kmetijskih proizvodov);

informativni sestanki, seminarji, obiski in razstave o aktualnih temah v zvezi s kmetijsko-živilsko proizvodnjo za novinarje s področja hrane, potrošništva ali financ in šole;

izdelava spletnih strani in spletnega učnega gradiva, ki je lahko tudi v tiskani obliki (npr. o higienskih zahtevah za pobiranje jagod, zagotavljanju, da je žito brez bolezni, predpisih o dobrem počutju živali, načinih kmetovanja, ki so v skladu s trajnostnim razvojem, ali pravicah in pričakovanjih potrošnikov); in

obveščanje za gostinske obrate (jedilnice v šolah ali druge podobne ustanove), npr. o zadevah v zvezi z nakupovanjem proizvodov lokalnega izvora.

Pri obveščanju javnosti so lahko potrebne tudi podporne študije, na primer izdelava strategij, raziskovanje trga ali študijska potovanja.

Usposabljanje: Primer usposabljanja za proizvajalce kmetijskih proizvodov je usposabljanje o higieni za obiralce jagod, pri katerem lahko ti spoznajo dobro higiensko prakso za obiranje in prevoz. Usposabljanje je lahko tudi na temo pregleda zdravstvenega stanja živali in elektronskega zapisovanja podatkov.

Izmenjava informacij: K izmenjavi informacij lahko spada organiziranje predstavitev, tekmovanj ali drugih dejavnosti, s katerimi se spodbuja izmenjava informacij med izvajalci dejavnosti v prehrambeni panogi in sodelovanje pri njej.

Svetovanje: Pomoč se lahko dodeli tudi za svetovanje proizvajalcem kmetijskih proizvodov.