stališčem Sveta o sprejetju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ

2012/0010 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU



v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije



v zvezi s

stališčem Sveta o sprejetju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov

ter razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ

1.Ozadje

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu

(dokument COM(2012) 10 final – 2012/0010 COD): 25. januar 2012 Datum stališča Evropskega parlamenta, prva obravnava: 12. marec 2014 Datum predložitve spremenjenega predloga: n. r. Datum sprejetja stališča Sveta: 8. april 2016

2.Cilj predloga Komisije

Direktiva o varstvu podatkov za policijske organe in organe kazenskega pravosodja je del svežnja ukrepov za reformo varstva podatkov, ki ga je predlagala Komisija in vključuje tudi Splošno uredbo o varstvu podatkov.

Cilj svežnja ukrepov za reformo varstva podatkov je vzpostavitev sodobnega, trdnega, doslednega in celovitega okvira za varstvo podatkov v Evropski uniji. Koristil bo posameznikom s krepitvijo njihovih temeljnih pravic in svoboščin pri obdelavi osebnih podatkov in njihovega zaupanja v digitalno okolje.

Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, se uporablja na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja, sprejet pa je bil pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe. Ker gre za okvirni sklep, Komisija do 30. novembra 2014 ni imela pooblastil za uveljavljanje njegovih pravil, kar je prispevalo k neenotnemu izvajanju. Poleg tega je področje uporabe Okvirnega sklepa omejeno na čezmejne dejavnosti obdelave podatkov. To pomeni, da obdelava osebnih podatkov, ki niso predmet izmenjave med državami članicami, trenutno ni zajeta s pravili EU, ki urejajo takšno obdelavo podatkov in varujejo temeljno pravico do varstva podatkov. To v nekaterih primerih povzroča tudi praktične težave policiji in drugim organom, če morda ni očitno, ali bo obdelava podatkov potekala izključno na nacionalni ali tudi na čezmejni ravni, oz. če morajo organi predvideti, ali se bodo nacionalni podatki pozneje morda izmenjevali tudi prek meja.

Zagotavljanje dosledne in visoke ravni varstva osebnih podatkov posameznikov ter spodbujanje izmenjave osebnih podatkov med pristojnimi organi držav članic je bistvenega pomena za zagotovitev učinkovitega pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in policijskega sodelovanja. Zato mora biti stopnja varstva pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, v vseh državah članicah enaka. Za učinkovito varstvo osebnih podatkov v vsej Uniji ni potrebna le krepitev pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter dolžnosti tistih, ki takšne podatke obdelujejo, temveč so potrebna tudi enakovredna pooblastila za spremljanje in zagotavljanje izpolnjevanja pravil o varstvu osebnih podatkov v državah članicah.

Direktiva bo organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in organom kazenskega pregona ter pravosodnim organom omogočila učinkovitejše in hitrejše sodelovanje. Tako vzpostavlja zaupanje in zagotavlja pravno varnost.

3.Pripombe k stališču Sveta

Stališče Sveta odraža politični dogovor, ki sta ga v neuradnem trialogu 15. decembra 2015 dosegla Evropski parlament in Svet, Svet pa ga je 8. aprila 2016 nato tudi potrdil.

Komisija podpira ta dogovor, saj je skladen s cilji predloga Komisije.

Z dogovorom se ohranja splošni cilj zagotavljanja visoke ravni varstva osebnih podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter spodbujanja izmenjave osebnih podatkov med policijskimi in pravosodnimi organi držav članic z uporabo usklajenih pravil, in sicer tudi pri postopkih obdelave podatkov na nacionalni ravni. Prav tako ohranja uporabo splošnih načel varstva podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, pri čemer upošteva posebno naravo tega področja.

Dogovor pojasnjuje področje uporabe Direktive, saj določa, da nameni preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij vključujejo tudi varovanje pred grožnjami javni varnosti in njihovo preprečevanje. Z dogovorom so bili v pojem „pristojni organi“ vključeni tudi nekateri zasebni subjekti, vendar je ta možnost strogo omejena na subjekte, ki v skladu z nacionalno zakonodajo lahko izvajajo dejavnosti javnih organov ali javna pooblastila za namene Direktive. Glede na prakso v državah članicah, da se nekatere določene dejavnosti, ki jih je prej opravljala le država, oddajo v zunanje izvajanje zasebnemu sektorju (npr. zasebni zapori), takšna možnost v Direktivo uvaja določeno stopnjo prožnosti, kar omogoča, da se ta prilagaja spreminjajočemu se okolju.

Dogovor določa tudi minimalna usklajena merila in pogoje za morebitne omejitve splošnih pravil. To zadeva zlasti pravice posameznikov, da se jih obvesti, ko policijski ali pravosodni organi obdelujejo podatke, ki se nanašajo na njih, ali do teh podatkov dostopajo. Takšne omejitve so nujne za učinkovito preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj. Dogovor opredeljuje tudi posebna pravila, da bi se upoštevala posebna narava dejavnosti preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter kazenskega pregona, vključno z razlikovanjem med različnimi kategorijami posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki imajo lahko različne pravice (npr. priče in osumljenci).

Dogovor krepi pristop, ki temelji na tveganju, in sicer z določitvijo nove obveznosti upravljavca, da v določenih okoliščinah izvede oceno učinka v zvezi z varstvom podatkov ob spoštovanju obveznosti, povezanih z vgrajenim in privzetim varstvom podatkov ter imenovanjem uradne osebe za varstvo podatkov.

Dogovor določa pravila za mednarodne prenose podatkov v tretje države s strani organov, pristojnih za namene Direktive, na organe teh držav, hkrati pa omogoča možnost prenosa na zasebne subjekte, za kar veljajo številni posebni pogoji.