SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 14.12.2010 
SEC(2010) 1548 kon č. 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument k  
 
predlogu 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odlo čb v civilnih in gospodarskih 
zadevah  
(Prenovitev) 
  
{COM(2010) 748 kon č.} 
{SEC(2010) 1547 kon č.} 
 
SL    SL  
1. OZADJE , POSVETOVANJE IN IZVEDENSKA MNENJA  
Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odlo čb v 
civilnih in gospodarskih zadevah (znana  pod imenom „Bruselj I“), ki je za čela veljati 
marca 2002, je temelj pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah v Evropski uniji. Dolo ča, 
katera sodiš ča so pristojna za reševanje čezmejnih sporov, ter zagotavlja nemoteno 
priznavanje in izvr ševanje sodnih odlo čb, izdanih v drugi državi članici. Čeprav Uredba po 
splošnem prepri čanju dobro služi svojemu namenu, se  je na podlagi posvetovanj z 
zainteresiranimi stranmi in razli čnih študij, ki jih je izvedl a Komisija, pokazala potreba po 
reformi. V tem smislu tudi stockholmski program poziva k odpravljanju ovir, ki še ostajajo pri 
uveljavljanju pravic državljanov in podjetij. 
Komisija se je v pripravah na prenovitev Uredbe temeljito posvetovala z zainteresiranimi 
stranmi in pridobila mnenja zunanjih izvedenc ev. Sprejela je zeleno  knjigo ter aprila 2009 
začela javno posvetovanje, poleg tega pa je naro čila štiri študije za obravnavo razli čnih 
vidikov reforme. V okviru še ene zunanje štud ije in ankete Posvetovalnega odbora evropskih 
podjetij so bili zbrani empiri čni podatki, na kate rih temelji ocena u činka. Poleg tega je 
Komisija organizirala dv e veliki konferenci, sre čanje z nacionalnimi strokovnjaki in dve 
srečanji s strokovnjaki za arbitražo. Medresorska usme rjevalna skupina Komisije je predložila 
dodatne pripombe. 
2. OPREDELITEV PROBLEMATIKE , CILJI IN OCENA MOŽNOSTI POLITIKE  
2.1. PROSTI PRETOK SODNIH ODLO ČB 
2.1.1.  Opredelitev problematike in podro čje uporabe 
Sodna odlo čba, izdana v eni državi članici, ne u činkuje avtomati čno v drugi državi članici, 
temveč jo je treba v posebnem vmesnem sodnem pos topku (t. i. eksekvatura) razglasiti za 
izvršljivo. Ta postopek je drag in zamude n. Stroški enostavnega primera v EU povpre čno 
znašajo 2 200 EUR. V bolj zapletenih ali s pornih primerih lahko stroški eksponentno 
narastejo (na približno 12 700 EUR). Ob predpos tavki, da je 25 % vseh primerov zapletenih, 
skupni stroški postopkov eksekvature v EU znašajo ve č kot 47 milijonov EUR letno. 
Postopek eksekvature traja nekaj dni do ve č mesecev, v pritožbenih zad evah celo do dve leti. 
V več kot 90 % primerov je postopek čista formalnost, saj ne obsta jajo razlogi za zavrnitev 
priznanja in izvršitve. Le v malo primerih je  vloženo pravno sredstvo, ki je redko uspešno. 
Postopek eksekvature pris peva k zapletenosti čezmejnih sporov, kar podjetja odvra ča od 
čezmejnega poslovanja. 
2.1.2.  Cilji 
• Posebni cilj  tega dela predloga je zagotoviti dejanski prosti pretok sodnih odlo čb v vseh 
civilnih in gospodarskih zadevah. 
2.1.3.  Obdržane možnosti politike 
• možnost 1 : ohranitev trenutnega stanja 
 
SL    SL • možnost 3 : ohranitev eksekvature, vendar poenostav itev postopka za vlagatelja zahteve 
• možnost 4A : odprava postopka eksekvature in uvedba zaš čitnih ukrepov, ki so potrebni za 
varstvo pravic obrambe. Eksekvatura pa se ohrani za sodne odlo čbe v primerih 
obrekovanja in postopkih v zvezi s kolektivnimi pravnimi sredstvi. 
2.1.4.  Analiza u činkov najprimernejše možnosti 4A: odprava postopka eksekvature in 
uvedba potrebnih zaš čitnih ukrepov 
(a) Učinkovitost : s to možnostjo bi bil v celoti dosežen  cilj zagotovitve dejanskega prostega 
pretoka sodnih odlo čb v Evropski uniji. (b) Glavni učinki: (i) gospodarski u činki: z odpravo 
eksekvature bi odpadli stroški in zamude, ki so povezani s sedanjim postopkom eksekvature. 
Tako bi podjetja in državljani v EU prihranili velik del sedan jih stroškov, ki znašajo skoraj 
48 milijonov EUR letno. V veliki ve čini primerov, v katerih toženec ne izpodbija izvršljivosti 
tuje sodne odlo čbe, bi tožnik zaradi uvedbe standardni h obrazcev nosil le minimalne stroške 
prevoda, saj ne bi bilo ve č treba prevesti celotne sodne odlo čbe. Samo v zapletenih primerih 
bi še vedno nastali stroški prevoda celotne sodne odlo čbe in stroški sodnih taks. Poleg tega bi 
ta možnost prispevala k temu, da bi ve č podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij ( MSP ), 
sodelovalo v čezmejnih pravnih poslih. Trenutno le 25 % od 20 milijonov MSP v Evropi 
posluje čezmejno, kar pomeni, da bi 15 milijonov MSP lahko razširilo svoje dejavnosti na 
druge države članice. 39 % teh MSP bi veliko raje sodelovalo v čezmejnih pravnih poslih, če 
bi se postopek eksekvature odpravil. Tudi če bi se tako odlo čila le četrtina, bi to pomenilo 
dodatnih 1,4 milijona MSP na notranjem trgu. (ii) temeljne pravice : odprava eksekvature bi 
bila povezana s postopkovnimi jamstvi, ki bi zagotovila, da se sodna odlo čba, s katero sta 
kršeni pravica do poštenega sojenja in pravica do obrambe, ne more priznati niti izvršiti. Ta 
možnost bi bila zato skladna z Listino EU o temeljnih pravicah, zlasti s členom 47. Ker se 
razlogi, ki bi se lahko uveljavlja li zoper izvršite v tuje sodne odlo čbe, v veliki meri ujemajo z 
razlogi, ki jih je mogo če zdaj uveljavljati v okviru postopka eksekvature, se stopnja pravnega 
varstva v čezmejnih postopkih v primerjavi s trenutnim stanjem ne bi znižala. (iii) finan čni 
stroški : državam članicam bi nastali stroški zaradi  potrebe po s eznanitvi pravnih 
strokovnjakov z novimi postopki. Ti st roški pa bi bili minimalni, če bi se nacionalni postopki 
pravnega varstva zgledovali po postopkih, sprejetih z evropskimi instrumenti, v katerih je bila 
eksekvatura za dolo čene vrste zahtevkov odpravljena. Predl og bo vseboval tudi standardni 
obrazec, s katerim naj bi se poenostavila neposredna izvršba. 
2.1.5.  Primerjava obdržanih možnosti politike  in najprimernejše možnosti 4A 
Cilji/učinek Možnost 1 – 
ohranitev 
trenutnega stanja Možnost 3 – 
poenostavitev 
postopka za 
vlagatelja zahteve Možnost 4A – 
odprava 
eksekvature 
Odprava obstoje čih ovir za 
prosti pretok sodnih odlo čb 0 + ++ 
Gospodarski u činek 0 + + 
Finančni stroški 0 – – 
Temeljne pravice 0 0 0 
 
SL    SL  
2.2. IZVAJANJE UREDBE V MEDNARODNEM PRAVNEM REDU 
2.2.1.  Opredelitev problematike 
• Pravila Uredbe o pristojnosti se  zdaj (z nekaj izjemami) ne uporabljajo, kadar ima toženec 
stalno prebivališ če ali sedež zunaj EU, temve č Uredba v teh primerih napotuje na 
nacionalno pravo (t. i. subsidiarna pristojnos t). Znotraj EU se nacionalna pravila držav 
članic o pristojnosti za tožence iz tretjih držav zelo razlikujejo. V primerih, kadar ima 
toženec stalno prebivališ če ali sedež zunaj Evropske unije, 
• evropski državljani in podjetja nima jo enakega dostopa do sodnega varstva, 
• za podjetja, ki poslujejo na notranjem trgu, ne veljajo enaki pogoji, kar lahko izkrivi 
konkurenco, 
• izvrševanje evropskih predpis ov za varstvo šibkejših strank  (npr. potrošnikov, delavcev, 
zavarovancev itd.) ni zagotovljeno. 
2.2.2.  Cilji 
• Posebni cilj  je izboljšati dostop do s odnega varstva, pravno var nost in varstvo državljanov 
in podjetij EU v sporih v zvezi s tretjimi državami. 
2.2.3.  Analiza obdržanih možnosti politike 
• možnost 1: ohranitev trenutnega stanja 
• možnost 3A: minimalna uskladitev pravil o pristojnosti (možnost 3A) 
• možnost 4A: popolna uskladit ev pravil o pristojnosti 
2.2.4.  Analiza u činkov najprimernejše mož nosti 4A: popolna uskladitev pravil o pristojnosti 
(a) Učinkovitost : popolna uskladitev pravil o pristojnos ti bi zagotovila popoln in enak dostop 
do sodnega varstva v EU. Poleg tega bi bil dostop do sodnega varstva popolnoma pregleden, 
saj bi bila vsa prav ila o mednarodni pristojnosti zd ružena v enem samem dokumentu – 
prenovljeni uredbi. Umetno razlikovan je med toženci s stalnim prebivališ čem ali sedežem v 
EU in tistimi s stalnim prebivališ čem ali sedežem zunaj EU bi bilo s to možnostjo 
odpravljeno. Tega razlikovanja ni ve č v novejših pravnih aktih EU, zlasti v Uredbi št. 4/2009 
o preživninskih zadevah ter predlogu Komi sije za uredbo o dedovanju in oporokah. 
(b) Glavni u činki: (i) gospodarski u činki: ta možnost daje podjetjem EU ve č možnosti za 
reševanje sporov v EU namesto v tujini. S tem se bodo za podjetja EU zmanjšali povpre čni 
stroški sodnih postopkov in zamude, sa j so sodni postopki v evropskem obmo čju pravice na 
splošno cenejši in enostavnejši kot v državah  zunaj EU. Ukrepov pravosodnega sodelovanja s 
tretjimi državami pogosto ni, zaradi ge ografske oddaljenosti pristojnega sodiš ča pa praviloma 
nastanejo višji stroški pri č in strank, kadar je potrebna njihova osebna navzo čnost. Poleg tega 
bodo usklajena pravila v zvezi s toženci iz tretjih držav pove čala pravno varnost in 
predvidljivost, s tem pa bodo zadevna podjetja verjetno prihranila stroške. Tudi izboljšani pravni okvir bi lahko ve č podjetij spodbudil k čezmejnemu poslovanju. Poleg tega bi bila 
odpravljena morebitna izkrivljanja konkurence, ki izhajajo iz razli čnih nacionalnih pravil o 
 
SL    SL pristojnosti. MSP : prihranki stroškov bodo koristili predvsem MSP, ki nimajo toliko sredstev 
za zapletene mednarodne sodne postopke kot velika podjetja. (ii) finančni stroški : 
možnost 4A bi za države članice pomenila minimalne st roške ali nobenih stroškov. 
(iii) temeljne pravice : s popolno uskladitvijo bi imele šibke jše stranke (potrošniki, delavci 
itd.) v skladu s členoma 38 in 47 Listine boljši dostop do sodnega varstva, saj bi jim bil v 
sporih s toženci iz držav zuna j EU zagotovljen dostop do sodiš ča EU. Tudi evropskim 
podjetjem bi bil s to možnostjo zagotovljen popoln dostop do sodnega varstva v sporih s 
toženci iz tretjih držav. Z uvedbo navezne okoliš čine nujnosti (forum necessitatis) bi bil 
evropskim podjetjem zagotovljen dostop do sodiš ča EU, če nobeno drugo sodiš če, ki bi 
zagotavljalo pravico do poštenega sojenja, ne bo pristojno. Uvedba pristojnosti, ki bi bila 
posebej prilagojena tožencem iz tretjih držav,  bi izboljšala dostop do sodnega varstva za 
podjetja iz tistih držav članic, katerih nacionalno pravo trenutno ne vsebuje primerljivih 
določb. (iii) socialni u činki: ta možnost bi šibkejšim strankam  še naprej zagotavljala varstvo, 
do katerega so upravi čene po zavezujo čih predpisih EU. (iv) tretje države : učinek 
možnosti 4A na tretje države bi bil odvisen od vs ebine usklajenih pravil o pristojnosti. Zoper 
načrtovano uvedbo forum necessitatis in „neko liko preširoko“ pravilo o pristojnosti (na 
primer na podlagi kraja, kjer se nahaja prem oženje, na katero se nanaša spor) je na 
diplomatski ravni komaj mogo če ugovarjati. Nasprotno, u činek na tretje države bi bil 
pozitiven, saj države članice v svojem nacionalnem pravu ne bi smele obdržati ugodnejših 
pogojev dostopa do sodnega varstva. Če se bodo mednarodna pogajanja o konvenciji o 
mednarodnih sodbah nadaljevala, bo tudi od vsebine usklajenih pravil odvisno, kako bo 
prenovitev u činkovala na pogajalsko stališ če EU. Uskladitev nacionalnih  pravil kot taka sicer 
ne bi imela u činkov, natan čna vsebina pravil pa bi  lahko vplivala na stališ če EU v pogajanjih. 
2.2.5.  Primerjava možnosti politike in najprimernejše možnosti 
Cilji/učinek Možnost 1 Možnost 3A Možnost 4A 
Izboljšano varstvo 
strank EU v sporih s toženci iz tretjih držav 0 + ++ 
Gospodarski u činek 0 0 + 
Temeljne pravice 0 + + 
Učinek na tretje 
države 0 0 0 ali + 
 
2.3. SPORAZUMI O PRISTOJNOSTI 
2.3.1.  Opredelitev problematike in podro čje uporabe 
Velika ve čina podjetij, ki čezmejno poslujejo, uporablja spor azume o pristojnosti (skoraj 
70 % vseh podjetij in 90 % velikih podjetij). 
• Uredba na čeloma omogo ča sporazume o pristojnosti, izraženi pa so bili pomisleki, da 
lahko na njihovo u činkovitost v praksi vplivajo neprimer ne pravdne taktike. Tako je zaradi 
 
SL    SL medsebojnega u činkovanja z drugo dolo čbo Uredbe, t. i. pravilom litispendence, katerega 
cilj je prepre čiti situacije, v katerih bi dve sodiš či v EU isto časno obravnavali isto zadevo. 
To pravilo dolo ča, da mora sodiš če, ki je pozneje za čelo postopek, prekiniti postopek, 
dokler sodiš če, ki je prvo za čelo postopek, ne odlo či o svoji pristojnosti. Stranka, ki želi 
obiti sporazum o pristojnosti, lahko znat no podaljša postopek pred izbranim sodiš čem, če 
najprej za čne postopek pred (nepristojnim) sodiš čem v državi z relativno po časnim sodnim 
sistemom. V zadnjih petih letih je 7,7 % podj etij navedlo, da njihov pogodbeni partner ni 
spoštoval dolo čbe o pristojnem sodiš ču. 
• Učinkovitost sporazumov o pristojnosti je treb a zagotoviti tudi prek  meja EU. EU je 
izpogajala mednarodni sporazum, Haaško konvencijo o sporazumih o izbiri sodiš ča, ki 
izboljšuje pravno varnost na podro čju določb o izbiri pristojnos ti v poslovnih odnosih med 
podjetji. Postopek ratifikacije pot eka. S prenovitvijo Uredbe na j bi se zagotovilo, da je 
pristop v zvezi s sporazumi o pristojnosti v pr imerih znotraj EU skladen s tistim, ki bo 
morda sprejet za primere zunaj EU. V skladu s Haaško konvencijo mora sodiš če, pred 
katerim je bil za čet postopek, ni pa izbrano sodiš če, zavreči tožbo, razen če se ne uporabi 
ena od izjem iz Konvencije. 
2.3.2.  Cilji 
Posebni cilj  je povečati učinkovitost sporazumov o pristojnosti. Prenovitev Uredbe naj bi tudi 
olajšala ratifikacijo Haaške konvenc ije o sporazumih o izbiri sodiš ča s strani EU. 
2.3.3.  Opis obdržanih možnosti politike 
• možnost 1: ohranitev trenutnega stanja 
• možnost 2: oprostitev izbranega sodiš ča od obveznosti prekinitve postopka 
• možnost 3: dajanje prednosti izbranemu sodiš ču, da odlo či o svoji pristojnosti 
2.3.4.  Analiza u činkov najprimernejše možnosti 3: daj anje prednosti izbranemu sodiš ču, da 
odloči o svoji pristojnosti 
(a) Učinkovitost : možnost 3 bi stranke odvra čala od takti čnega vlaganja tožb, s katerimi se 
želi obiti veljaven sporazum o pr istojnosti. Tako bi bili zgoraj navedeni cilji v celoti doseženi. 
(b) Glavni u činki: (i) gospodarski u činki: z možnostjo 3 bi odpadli stroški in zamude, ki 
zdaj nastajajo podjetjem, ker n jihovi poslovni partnerji v slabi veri poskušajo obiti sporazume 
o pristojnosti. Poleg tega bi ta možnost verj etno spodbudila k čezmejnemu poslovanju vsaj del 
od 30 % podjetij, ki trenutno zaradi težav pri čezmejnih sporih ali izterjavi dolgov ne 
poslujejo čezmejno. Pomenila bi ve čjo pravno varnost za podjet ja in okrepila njihovo 
zaupanje v u činkovitost njihovih pogodbenih dogovorov za reševanje sporov. Slaba stran te 
rešitve je, da bi lahko prišlo do zamud v sodnih postopkih, kadar izbrano sodiš če sporazum o 
pristojnosti izre če za neveljavnega (to se zgodi samo  1,1 % podjetij letno) in drugo sodiš če na 
koncu odlo ča o sporu. (ii) finančni stroški : z možnostjo 3 bi bili povezani le minimalni 
stroški izvajanja. (iii) temeljne pravice : možnost 3 bi v celoti upoštevala voljo strank 
sporazuma o pristojnosti. To bi ob čutno okrepilo svobodo gospodarske pobude, ki je 
zajamčena v členu 16 Listine. (iv) mednarodni vidiki : možnost 3 odraža rešitev iz Haaške 
konvencije. Tako kot v Konvenciji ima prednost izbrano sodiš če, kar pomeni, da lahko 
odloča, tudi če ni prvo za čelo postopka. 
 
SL    SL 2.3.5.  Primerjava možnosti politike in najprimernejše možnosti 
Cilji/učinek Možnost 1 – 
ohranitev trenutnega 
stanja Možnost 2 – 
oprostitev od 
obveznosti prekinitve 
postopka Možnost 3 – 
dajanje prednosti 
izbranemu sodiš ču 
Odprava možnosti 
zlorab 0 + ++ 
Gospodarski u činek 0 + ++ 
Temeljne pravice 0 + ++ 
Mednarodni vidiki 0 + ++ 
 
2.4. RAZMERJE MED UREDBO IN ARBITRAŽO 
2.4.1.  Opredelitev problematike 
Arbitraža ima pomembno vlogo v mednarodni tr govini, saj se k njej redno zatekajo ve čja 
podjetja in multinacionalne družbe (približno 63  % evropskih velikih podjetij ji daje prednost 
pred pravdanjem). Arbitraža trenutno ni zajeta v podro čje uporabe Uredbe Bruselj I. 
Sporočene so bile težave v zvezi z razmerjem med arbitražo in sodnimi postopki. Tako lahko 
stranka, ki izpodbija veljavnost arbitražnega sporazuma, sodiš če zaprosi tudi za izdajo 
meritorne odlo čbe. To lahko vodi k vzporednim sodnim in arbitražnim postopkom in 
nasprotujo čim si odlo čitvam, kadar se sporazum šteje za neveljavnega v eni državi članici in 
veljavnega v drugi. To situacijo lahko zlorabijo to žniki, ki želijo obiti arbitražni sporazum. Ta 
problem, poudarjen v novejši odlo čitvi Sodiš ča EU v zadevi West Tankers , zmanjšuje 
učinkovitost arbitražnih spor azumov v Evropski uniji. 
2.4.2.  Cilji 
Posebni cilj  tega dela predloga je za gotoviti pregledno in predvidl jivo usklajevanje sodnih in 
arbitražnih postopkov ter tako dose či, da Evropska unija kot kraj  arbitraže ostane ali postane 
še bolj privla čna. 
2.4.3.  Opis obdržanih možnosti politike 
• možnost 1: ohranitev trenutnega stanja 
• možnost 2: razširitev izklju čitve arbitraže s podro čja uporabe 
• možnost 3A: pove čanje učinkovitosti arbitražnih s porazumov. Ta možnost 
pomeni, da bi sodiš če, pred katerim te če postopek v sporu v zvezi z arbitražnim 
sporazumom, moralo prekiniti postopek, če pred arbitražnim sodiš čem ali 
sodiščem v državi sedeža arbitraže že te če postopek. 
 
SL    SL 2.4.4.  Analiza u činkov najprimernejše možnosti 3A: pove čanje učinkovitosti arbitražnih 
sporazumov 
(a) Učinkovitost : s to možnostjo politike bi se v celoti dosegli zgoraj navedeni cilji. 
Zagotovljena bi bila u činkovitost arbitražnih sporazumov, saj bi bilo tveganje vzporednih 
postopkov odpravljeno, možnosti za ne primerne pravdne taktike pa bi bile manjše. Še naprej 
bi bil zagotovljen prosti pretok vseh sodnih odlo čb znotraj EU. (b) Glavni u činki: 
(i) gospodarski u činki: z možnostjo 3A bi bilo odpravlj eno tveganje neprimernih pravdnih 
taktik, s tem povezane gospodarske koristi pa so na vedene zgoraj. Odpravljeno bi bilo tudi 
tveganje vzporednih sodnih in arbitražnih postopkov, s čimer bi arbitraža v EU in evropski 
arbitražni centri postali dosti bolj privla čni. (ii) finančni stroški : kot pri možnosti 2 bi imele 
države članice zaradi sprememb Uredbe zgolj minimalne stroške izvajanja. (iii) temeljne 
pravice : arbitraža bi postala bolj u činkovita kot pri možnostih 1 in 2, stranke pa bi imele 
boljši dostop do alternativnih na činov reševanja sporov. Podjetjem, ki želijo (v dobri veri) 
izpodbijati arbitražni sporazu m, bi ta možnost omogo čila boljši dostop do s odnega varstva, saj 
bi vzpostavila jasen in preglede n pravni okvir za izpodbijanje ter dolo čila jasna pravila za 
večjo pravno varnost in prepre čevanje zamudnih taktik. Standardi iz člena 47 Listine EU o 
temeljnih pravicah bodo s to mož nostjo dodatno okrepljeni. Zagotovl jeno bi bilo, da bi se po 
celi Uniji v celoti upoštevala volja strank ter ta ko okrepila njihova pogodbena svoboda in 
svoboda gospodarske pobude iz člena 16 Listine. (iv) tretje države : arbitražni postopki v 
Evropski uniji bi postali privla čnejši. 
2.4.5.  Primerjava možnosti politike in najprimernejše možnosti 
Cilji/učinek Možnost 1 – 
ohranitev 
trenutnega stanja Možnost 2 – 
razširitev izklju čitve Možnost 3 – 
povečanje 
učinkovitosti 
Prosti pretok sodnih 
odločb 0  –  + 
Zagotovitev u činkovitosti 
arbitraže v EU 0 + ++ 
Gospodarski u činek 0 + + 
Temeljne pravice 0 + ++ 
3. NUJNOST UKREPANJA NA RAVNI EU (SUBSIDIARNOST ) 
Zgoraj opisane težave v zvezi z obstojem postopka eksekvature, pomanjkljivo u činkovitostjo 
sporazumov o pristojnosti ter razmerjem med arbitr ažo in Uredbo so povzro čili veljavni 
predpisi EU, odpravijo pa se lahko le z ukrep anjem evropskega zakonodajalca. Pravila o 
pristojnosti v zvezi s toženci iz tretjih držav je treba uskladiti, da se podjetjem na notranjem 
trgu zagotovijo enaki pogoji in da „šibkejše stranke“ lahko uveljavljajo pravice, ki jim jih zagotavlja pravo EU. Države članice teh ciljev ne morejo dose či same. 
 
SL    SL 4. PRAVNA PODLAGA  
Uredba je bila sprejeta na podlagi člena 61(c) in člena 67(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti. Z za četkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je  pravna podlaga za sprejetje 
prenovljene uredbe člen 67(4) in člen 81(2)(a), (c) in (e) Pogodbe  o delovanju Evropske unije. 
5. SORAZMERNOST UKREPANJA NA RAVNI EU 
Zgoraj navedene najprimernejše možnosti politike so v skladu z na čelom 
sorazmernosti. Spremembe, ki jih predvide vajo, ne presegajo tis tega, kar je potrebno 
za rešitev ugotovljenih težav. Kot je opi sano zgoraj, koristi in prihranki 
najprimernejših možnosti v veliki meri prevladajo nad njihovimi stroški in 
pomanjkljivostmi. Potencialni gospoda rski prihranki so znatni, finan čni stroški 
izvedbe reforme v državah članicah pa so na splošno majhni. Z reformnim paketom 
je mogoče okrepiti zaupanje v notranji trg ter ve č podjetij in državljanov spodbuditi k 
čezmejnemu poslovanju in uživanju  koristi notranjega trga. Pove čana gospodarska 
dejavnost ter prihranki kot posledica refo rme bi državljanom in podjetjem pomagali 
premagati trenutno finan čno krizo. 
6. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Komisija bo vsakih pet let pripravila ocenjevalna poro čila o izvajanju Uredbe. Ker se 
statistični podatki o izvajanj u Uredbe trenutno v ve čini držav članic ne zbirajo sistemati čno, 
bo prenovljena uredba vsebovala zahtevo po za gotavljanju zadevnih informacij, zlasti o 
številu posebnih postopkov preizkusa sodnih odlo čb, uvedenih za varstvo temeljnih pravic 
tožencev, in izidu teh postopkov.