[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.12.2004

COM(2004) 795 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

O PREDLOGIH KOMISIJE ZA AKCIJSKE NAČRTE V OKVIRU EVROPSKE SOSEDSKE POLITIKE (ESP)

SPOROČILO KOMISIJESVETU

O PREDLOGIH KOMISIJE ZA AKCIJSKE NAČRTE V OKVIRUEVROPSKE SOSEDSKE POLITIKE (ESP)

1. UVOD

Strateški dokument o ESP iz maja 2004[1] določa pristop Komisije k nadaljevanju dela evropske sosedske politike v prihodnjih letih. Temeljil je na več kot letu dni intenzivnega dela po Sporočilu Komisije „Razširjena Evropa – sosedstvo: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi“[2]. Posvetovanja so potekala z državami članicami in generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom ter s partnerskimi državami. Strateški dokument iz leta 2004 je opredelil cilje in načela, geografski obseg ter metode, ki se uporabljajo za izvajanje ESP. Svet „je pozdravil predlog Komisije, da se ESP nadaljuje preko akcijskih načrtov, ki bodo doseženi soglasno z zadevnimi sosednjimi državami“ [3] .

Od tedaj je Komisija zaključila posvetovanja o prvem sklopu osnutkov akcijskih načrtov, ki jih sedaj posreduje v odobritev Svetu ter naknadno v potrditev pridružitvenim svetom ali svetom za sodelovanje s posamezno zadevno partnersko državo.

Namen tega sporočila je umestiti akcijske načrte v politični okvir ESP, zlasti v smislu trenutnega političnega razvoja, posebno v Ukrajini.

2. GLAVNE ZNAčILNOSTI ESP

ESP ponuja sredstvo za utrditev odnosov med EU in njenimi partnericami, kar se razlikuje od možnosti, ki so evropskim državam na voljo v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji. Naslovljena je na partnerske države, ki mejijo na Unijo, in niso vključene v trenutni pristopni ali predpristopni proces.

Cilj ESP je deliti ugodnosti širitve s sosednjimi državami pri krepitvi stabilnosti, varnosti in blaginje za vse. Z vzpostavljanjem vse tesnejšega odnosa držav z EU se lahko ustvari „prijateljska vez“ in prepreči pojav novih ločnic. Državam nudi možnost sodelovanja v različnih dejavnostih EU, tako da lahko tesneje sodelujejo pri političnih, varnostnih in gospodarskih vprašanjih ter na področju kulture in izobraževanja. S poglobljenim sodelovanjem s svojimi partnerskimi državami si EU prizadeva spodbujati zavezanost partnerskih držav k skupnim vrednotam, kot so pravna država, dobro vodenje države, spoštovanje človekovih pravic in spodbujanje dobrih sosedskih odnosov.

ESP bo še bolj okrepila sodelovanje s partnerskimi državami v širokem spektru drugih področij, kamor spadajo politični dialog in sodelovanje, trgovina, vidiki politik notranjega trga, energetika, promet, informacijska družba, okolje in raziskave ter inovacije, socialna politika in osebni stiki.

ESP je v celoti skladna s cilji evropske varnostne strategije (kakor jo je potrdil Evropski svet decembra 2003), ki so: „prispevati zlasti k stabilnosti in dobremu vodenju v našem neposrednem sosedstvu [in] spodbujati krog dobro vodenih držav na vzhodu Evropske unije in mejah Sredozemlja, s katerimi bi lahko imeli tesne odnose, vzpostavljene na temeljih sodelovanja“.

ESP je tudi dragoceno dopolnilo barcelonskega procesa, saj bo vsaki partnerici omogočila razvoj tesnejših povezav z EU glede na njihovih posebne potrebe in zmogljivosti.

3. AKCIJSKI NAčRTI

Akcijski načrti pomenijo prvi korak k uresničevanju zgoraj začrtane vizije. V skladu s sklepi Sveta se morajo trenutni predlogi za akcijske načrte/akcijskih načrtov[4]: „doseči soglasno z zadevnimi sosednjimi državami. Trajajo naj vsaj tri leta in se ob obojestranskem soglasju lahko obnovijo. Takšni akcijski načrti naj bodo osnovani na skupnih načelih, vendar naj se razlikujejo ob upoštevanju posebnosti vsake sosednje države, njenih postopkov nacionalnih reform in odnosov z EU. Akcijski načrti naj bodo razumljivi in hkrati naj jasno določajo omejeno število ključnih prednostnih nalog in ponujajo resnične spodbude za reformo. Poleg tega naj po možnosti spodbujajo regionalno sodelovanje.“

Prvi predlagani akcijski načrti so bili razviti s partnerskimi državami, s katerimi ima EU veljavne pridružitvene sporazume ali sporazume o partnerstvu in sodelovanju: z Jordanijo, Moldavijo, Marokom, Tunizijo, Ukrajino, Izraelom in Palestinsko upravo. Pred začetkom dela na akcijskih načrtih je Komisija pripravila poročila o državah, ki so bila uporabljena pri določanju prednostnih nalog za posamezno državo. V teku leta 2004 je Komisija opravila začetne pogovore z vsemi partnerskimi državami v tesnem sodelovanju z državami članicami. Vsakokratna predsedstva, sekretariat Sveta in predstavniki GS/VP Solana so sodelovali na vseh posvetovanjih z državami partnericami.

Intenzivnost odnosov s posamezno partnersko državo ESP in cilji teh odnosov se razlikujejo glede na to, do katere stopnje se skupne vrednote dejansko delijo, glede na obstoječe stanje odnosov s posamezno državo, njene potrebe in zmogljivosti ter skupne interese. Posebno prirejeni akcijski načrti vsebujejo številne prednostne naloge, namenjene krepitvi zavezanosti tem vrednotam. Sem spada na primer krepitev demokracije in pravne države, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s svobodo medijev in izražanja, pravicami manjšin in podporo za razvoj civilne družbe. Zavezanosti so potrebne tudi do nekaterih pomembnih vidikov zunanjih ukrepov EU, ki vključujejo zlasti boj proti terorizmu in preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje ter prizadevanja za rešitev sporov. Akcijski načrti bi morali prispevati k čezmejnemu sodelovanju. Na tak način bodo upoštevane izkušnje, pridobljene s strukturnimi politikami.

Cilji posameznih prednostnih nalog akcijskega načrta so ambiciozni in realni ter oblikovani na način, da so čimbolj natančni in opredeljeni ter da omogočijo konkretne nadaljnje ukrepe in spremljanje zavezanosti, ki so jih sprejele obe strani.

Komisija bo Evropskemu parlamentu ter Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij v vednost posredovala osnutke akcijskih načrtov.

Pravna podlaga sodelovanja s posamezno partnersko državo je pridružitveni sporazum ali sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki je trenutno v veljavi. Akcijske načrte, ki jih bodo odobrile države članice, bodo potrdili zadevni pridružitveni sveti ali sveti za partnerstvo in sodelovanje. To se izvede v obliki predloga Komisije za Odločbo Sveta o stališču Evropske skupnosti in njenih držav članic v okviru ustreznega pridružitvenega sveta ali sveta za partnerstvo in sodelovanje v zvezi s sprejetjem priporočila o izvajanju ustreznega akcijskega načrta.

Po tem bodo skupni organi, ustanovljeni v skladu s temi sporazumi (pridružitveni sveti ali sveti za sodelovanje ter odbori in pododbori) skrbeli za pospešitev in spremljanje izvajanja akcijskih načrtov. Napredek pri doseganju dogovorjenih ciljev bodo spremljali organi – ustanovili jih bodo zadevni pridružitveni sveti ali sveti za partnerstvo in sodelovanje –, ki združujejo predstavnike partnerskih držav, držav članic, Evropske komisije in sekretariat Sveta. Sestave, ki so v skladu s temi sporazumi, ter zlasti sestava pododborov, so v postopku preverjanja, da se zagotovi ustrezno upoštevanje vseh prednostnih nalog, opredeljenih v akcijskih načrtih.

Komisija bo pripravila periodična poročila o napredku in o področjih, kjer je potrebno nadaljnje ukrepanje. V zvezi s temi poročili bo Komisija povabila partnerske države, da zagotovijo podatke, in pa črpala iz strokovnega znanja drugih ustreznih organizacij, kot so na primer Svet Evrope, OVSE, organi ZN in mednarodne finančne inštitucije. Za države, ki so zajete v teh akcijskih načrtih, namerava Komisija Svetu posredovati prvi sklop poročil o napredku v teku leta 2006 ter drugi sklop v letu 2007. Kakor v prejšnjih dejavnostih v zvezi z ESP si bo Komisija prizadevala sodelovati z GS/VP pri vprašanjih, povezanih s političnim dialogom in sodelovanjem ter s SZVP.

Vsi predlogi v zvezi z nadaljnjim razvojem pogodbenih vezi med EU in posamezno partnersko državo bodo predloženi ob upoštevanju teh poročil. Komisija je predlagala, da se glede na stopnjo uspeha v izvajanju začetnih akcijskih načrtov posamezni partnerski državi lahko ponudi nov in širše zasnovan pogodbeni okvir glede njenih odnosov z EU v obliki evropskega sosedskega sporazuma.

Izvajanje prednostnih nalog akcijskih načrtov bo podprla finančna pomoč iz obstoječih programov Meda in Tacis. Od začetka prihodnjega finančnega okvira predlaga Komisija nov politično usmerjen evropski sosedski in partnerski instrument (ESPI), ki bo usmerjen predvsem na podporo izvajanju akcijskih načrtov ESP.

4. TRENUTNI POLITIčNI OKVIR

Ukrajina spada med države partnerice, s katerimi je bil usklajen osnutek akcijskega načrta v teku leta 2004. Komisija je ta akcijski načrt za Ukrajino predstavila kot primer popolnega sodelovanja pri razvoju države v prihodnosti in svoje zavezanosti temu. Komisija priporoča, da Svet posreduje ta akcijski načrt v odobritev Svetu za sodelovanje EU–Ukrajina, takoj ko bo razvoj dogodkov v Ukrajini omogočil načrtovanje izvajanje njegovih določb. Sem spada izpeljava svobodnih in poštenih predsedniških volitev v skladu s standardi OVSE.

5. PRIHODNJI AKCIJSKI NAčRTI

Po predlogu Komisije je Svet (Splošne zadeve in zunanji odnosi) 14. junija 2004 sklenil vključiti Armenijo, Gruzijo in Azerbajdžan v ESP. To zaznamuje pomemben korak naprej pri sodelovanju EU z južnim Kavkazom. Sklep ponuja možnost za bistveno tesnejše partnerstvo. Kot prvi korak k temu bo Komisija pripravila poročilo o državi, ki bo predstavljeno pravočasno za zasedanje Evropskega sveta marca 2005. Ta poročila bodo zagotovila tudi podlago za priporočilo o tem, če in kdaj pripraviti akcijske načrte s temi državami.

Poleg tega bo Komisija s posameznimi pridružitvenimi sporazumi EU z Egiptom in Libanonom, ki so v veljavi, obe državi popolnoma vključila v ESP in je že začela s pripravami za akcijske načrte. Za ti državi pripravlja Komisija poročili o državi, ki bosta prav tako predstavljeni pravočasno za zasedanje Evropskega sveta marca 2005. To bo pripomoglo k opredelitvi prednostnih področij, na katera bi se lahko osredotočila akcijska načrta z Egiptom in Libanonom.

Evropska sosedska politika je odprta za Belorusijo in vse države Sredozemlja, vključno z Libijo, pod pogojem, da izpolnjujejo potrebna merila za vključitev.

[1] COM(2004) 373, 12.5.2004.

[2] COM(2003) 104, 11.3.2003.

[3] Sklepi Sveta (Splošne zadeve in zunanji odnosi) z dne 14. junija 2004.

[4] Svet (Splošne zadeve in zunanji odnosi) z dne 16. junija 2003 in z dne 14. junija 2004.