[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.10.2005

KOM(2005)473 končno

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o primernosti uvedbe pravil za vseevropsko podrobnejšo členitev ravni klasifikacije NUTS

OZADJE

Na začetku 70. let je Komisija uvedla nomenklaturo statističnih teritorialnih enot (NUTS) kot enoten in skladen sistem za delitev ozemlja Evropske unije s ciljem izvajanja regionalne statistike Skupnosti. Približno trideset let so izvajanje in posodabljanje klasifikacije NUTS vodili „prijateljski dogovori“ med državami članicami in Komisijo, včasih po dolgih in težkih pogajanjih. Uredba, ki daje klasifikaciji NUTS pravni status, je začela nastajati spomladi 2000. Sprejeta je bila maja 2003 in začela veljati julija 2003[1].

Sedanja členitev NUTS deli posamezne države članice na veliko število regij na ravni NUTS 1. Vsaka od teh regij je nato razdeljena v regije na ravni NUTS 2, ki se potem delijo še na ravni NUTS 3.

Do začetka 90. let so klasifikacijo NUTS sestavljale samo te tri regionalne ravni. Da bi zadostila vse večji splošni potrebi po podatkih na lokalni ravni, je Komisija vzpostavila informacijski sistem na ravni regij; pri tem je bil prvi korak uvedba klasifikacije Skupnosti lokalnih upravnih enot (LAU), združljivih z NUTS. V skladu z načeli NUTS sta bili določeni dve nadaljnji ravni (imenovani LAU), vendar je bila samo zadnja in najnižja raven (raven LAU 2) določena za vse države članice. Ta navadno ustreza pojmu občine.

Med razpravami o Uredbi NUTS na Svetu so bili izraženi različni pogledi na število ravni, ki naj bi jih obsegala NUTS v pravnem besedilu. Veliko držav je želelo obdržati samo tri ravni NUTS, nekaj držav (ki jih pri tem podpiral Evropski parlament) pa je želelo vključiti ravni 4 in 5, tj. sedanji ravni LAU 1 in 2. Za uskladitev stališč je Komisija sprejela predlog o tem, da bi v dveh letih preučila, ali je primerno, da bi Uredba obsegala tudi dodatne ravni NUTS. Zato Uredba NUTS v členu 2(5) vsebuje naslednjo določbo:

„V vsaki državi članici so lahko dodatne podrobnejše hierarhične ravni, ki jih določi država članica, ki nadalje razčlenjajo raven NUTS 3. Komisija v dveh letih od začetka veljavnosti te uredbe po posvetovanju z državami članicami pošlje sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu o primernosti uvedbe pravil za vseevropsko podrobnejšo členitev ravni NUTS 3.“

Kaj naj bi v Uredbi pomenila dodatna raven NUTS glede na različna načela Uredbe?

- Raven NUTS 4 bi bila razdelitev regij ravni NUTS 3.

- Regije na ravni NUTS 4 bi zajemale celotno ozemlje vsake države.

- Regionalna razdelitev bi ostala enaka vsaj tri leta pred naslednjo možno spremembo.

- Uporabili bi se najvišje in najnižje število prebivalcev.

- Za regije na ravni 4 bi se dobavili celotni seznami imen/nazivov.

- Izdelala bi se posebna pravila za spremembe na ravni NUTS 4 v členu 5.

Z drugimi besedami to pomeni, da bi uvedba dodatne ravni v Uredbo NUTS pomenila precejšnje dodatno delo tako za države članice kot za Komisijo. V preteklih mesecih je Komisija preiskala, ali bi uvedba dodatne regionalne ravni v NUTS prinesla več dobrih ali več slabih strani.

To sporočilo prikazuje rezultate preiskave Komisije.

POSVETOVANJA Z DRžAVAMI čLANICAMI

Najprej se je Komisija posvetovala s statističnimi uradi držav članic. 15. junija 2004 je bil vsem državnim statističnim uradom poslan pisni vprašalnik. Nanj je odgovorilo vseh 25 držav[2]. Odgovori se močno razlikujejo tako v dolžini kot v vsebini. Iz njih lahko sklenemo naslednje:

- V veliki večini držav obstaja regionalna členitev med ravnijo NUTS 3 in ravnijo LAU 2, tj. na ravni LAU 1.

- Ta raven LAU 1 se uporablja tudi za zbiranje in razširjanje regionalne statistike po državi.

- Zelo malo držav ima več kot eno regionalno delitev med ravnijo NUTS 3 in ravnijo LAU 2. Zato se predlog Komisije lahko osredotoči na raven LAU 1.

- V večini držav se meje ravni LAU 1 redko ali nikoli ne premaknejo. Stabilnost je na tej ravni praktično zajamčena.

- Zelo malo odgovorov določa število prebivalcev za regije na ravni NUTS 4. To je torej težko vprašanje.

- Očitno se mnenja delijo pri vprašanju, ali naj bo raven NUTS 4 na evropski ravni vključena v Uredbo. Če štejemo, da sta Francija in Finska (ki se zavzemata za operativne regije, kjer ni razdelitev regij na ravni NUTS 3) proti vključitvi, je od 25 držav članic 14 držav proti dodatnim ravnem NUTS v Uredbi.

To vprašanje se je podrobno obravnavalo na srečanju delovne skupine z državami članicami v Luxembourgu od 3. do 5. novembra 2004. Z redkimi izjemami je prišlo do soglasja o tem, da naj se raven LAU 1 po Evropi uskladi in da Komisija prevzame nalogo obveščanja in povezovanja, vendar pa naj se raven NUTS 4 ne vključi v Uredbo NUTS. Komisija je sklenila, da bi bila statistika na ravni LAU 1 (na prostovoljni osnovi) nadvse dobrodošla in da bi se vnesla v primerno zbirko podatkov.

OCENA

Po postopku posvetovanja o izvedljivosti z državami članicami je Komisija zaključila svojo oceno v skladu z naslednjim analitičnim okvirjem:

1. ZAHTEVE POLITIKE EU, KI UPRAVIčUJEJO USTANOVITEV DODATNE RAVNI NUTS

Statistika na regionalni ravni se najprej uporablja za namene kohezijske politike. Za zdaj in v bližnji prihodnosti je najnižja raven za zagotovitev teh podatkov raven NUTS 3. Čeprav se za določena področja politike (npr. za razvoj podeželja) lahko zahteva bolj podrobne statistične podatke, še ni popolnoma jasno, ali lahko te podatke najbolje priskrbijo upravne enote. Znana ni nobena druga takojšnja potreba po sistematičnem zbiranju regionalne statistike na nižji upravni ravni (tj. ravni NUTS).

Ker se Unija širi, se bo izvajanje politike najverjetneje razširilo predvsem v geografskem smislu. Subsidiarnost lahko od držav članic zahteva, naj gredo pri določenih pobudah politike (npr. v mestnih programih) bolj v podrobnosti, medtem ko Komisija ne more in ne sme upravljati teh ravni podrobnosti na ravni Unije, ampak samo v politični perspektivi.

Zato s stališča evropske politike ustanovitev in upravljanje dodatne ravni NUTS v Uredbi NUTS ni upravičena.

2. IZVEDLJIVOST VKLJUčITVE RAVNI NUTS 4 PO NAčELIH PRAVNEGA BESEDILA V UREDBO ZA VSE DRžAVE čLANICE

Glede na močan odpor večine statističnih uradov držav članic izgleda precej problematično, da bi države članice primorali v uvedbo ravni NUTS 4, ki mora zajemati vso državo, ostati stabilna, upoštevati določene meje velikosti itd.

Veliko statističnih uradov je imelo dobre razloge za to, da ne bi uvedli uradne dodatne ravni NUTS: dodatna četrta stopnja regionalne porazdelitve ne bi zvečala kakovosti in primerljivosti statistike v Evropi. Ozemeljske razdelitve, osnovane na upravnih regijah, so sestavljene iz zelo različnih območij, ki se – nižje ko gremo po hierarhični lestvici – vse bolj razlikujejo. Sami prebivalstveni pragovi ne bi uskladili teh območij ali jim povečali uporabnost, kadar bi se uporabljali za manjše „regije“. Vendar pa se podpira prilagodljiva uporaba (po posameznih primerih) drugih ozemeljskih razdelitev kot so ravni NUTS 1 do 3, če to zahtevajo potrebe politike.

3. PODATKI, KI IZHAJAJO IZ VKLJUčITVE DODATNE RAVNI NUTS V URADNE ZAHTEVE UREDBE

Prvi kandidat za redno statistiko na ravni NUTS 4 bi bil letni podatek o številu prebivalstva. Trenutno Komisija vsakih deset let prejema podrobne podatke o prebivalstvu iz popisa na ravni LAU 2 (občine). Novejši podatki v usklajeni obliki na ravni LAU 1 (oziroma ravni NUTS 4) bi omogočili globljo analizo regionalnega razvoja na evropski ravni.

4. UPRAVIčENOST SREDSTEV, POTREBNIH ZA PRIDOBITEV STATISTIKE NA MOžNI RAVNI NUTS 4

Tu je treba opredeliti dve vrsti stroškov: sredstva, potrebna za posodabljanje strukture dodatne ravni NUTS (upravljanje kod, imena regij, upoštevanje pragov, upravljanje sprememb itd.) in sredstva, potrebna za statistični podatkovni niz. Uredba NUTS zadeva samo klasifikacijo kot tako in NE statističnih podatkov, ki jih urejajo drugi statistični pravni akti. Trenutno ni pravnega okvira za zbiranje podatkov na bolj podrobni ravni, kot je raven NUTS 3, in tudi ni načrtov za bolj podrobno zbiranje podatkov. Zato se zdi neustrezno porabljati skromna sredstva za ohranitev klasifikacije, za katero trenutno ni predvidenih statističnih podatkov.

Sklepna ugotovitev

Komisija zaključuje, naj se trenutno v okviru Uredbe NUTS ne predvidi dodatna raven regionalne razdelitve. Prizadevanja služb naj se osredotočijo na razpoložljive statistične podatke na obstoječih ravneh NUTS v smislu utrjevanja razširjene EU, izboljšanja kakovosti in pridobivanja dodatnih regionalnih podatkov, če so potrebni v politične namene.

Poleg tega mora Komisija dejavno podpirati neuradno usklajevanje ravni LAU 1 na evropski ravni. To vključuje intenzivno izmenjavo mnenj med statističnimi uradi, ki jo Komisija spodbuja in podpira, ter razvoj smernic za uskladitev načel za opredelitev regij na ravni LAU 1.

Predlaga se, da se v prihodnosti stanje ponovno oceni. Najbolj primeren čas bi bil leto 2008, takoj po začetku naslednjega obdobja kohezijske politike.

PRILOGA

4.1. Vprašalnik za države članice

Vprašanje 1

Ali vaša država v statistične namene uporablja uradno ozemeljsko delitev, ki je nižja od ravni NUTS 3 (in višja od ravni LAU 2, tj. lokalne administrativne enote)? Prosimo, opišite to raven ozemeljske klasifikacije (število regij, povprečna velikost, z upravno funkcijo ali brez, položaj v hierarhiji regij).

Vprašanje 2

Ali v statistične namene v vaši državi obstaja več kot ena ozemeljska delitev med ravnijo NUTS 3 in ravnijo LAU 2? Če obstajajo, jih, prosimo, opišite in izpostavite razlike. V tem primeru vas prosimo, da odgovorite na spodnja vprašanja, ki se nanašajo na vse te delitve.

Vprašanje 3

Ali v vaši državi uporabljate, zbirate ali razširjate kakršno koli regionalno statistiko na nižji (podrobnejši) ravni, kot je raven NUTS 3? Prosimo vas za nekaj primerov področij statistike, za katere se podatki redno pripravljajo in/ali razširjajo na ravni podrobne razdelitve.

Vprašanje 4

Kako pogosto se spreminjajo meje enot na tej ravni vaše regionalne klasifikacije? Opredelite pogostost in število enot, ki jih zadevajo spremembe.

Vprašanje 5

Ne glede na položaj v vaši državi, ali bi se zavzemali za podrobnejšo raven, kot je raven NUTS 3 za Evropsko unijo? Bi podprli eno dodatno raven (raven NUTS 4) ali več kot eno dodatno raven NUTS (ravni NUTS 4, 5 …)? Prosimo, pojasnite svoje stališče.

Vprašanje 6

Kolikšen naj bi bil po vašem mnenju prebivalstveni prag za dodatno(-e) raven(-ni) NUTS?

Vprašanje 7

Prosimo vas za kakršne koli pripombe glede dodatnih ravni NUTS.

4.2. Priloga 2: Povzetek odgovorov držav članic

Regionalna razdelitev pod NUTS 3? | Več kot ena raven? | Zbiranje in objava podatkov? | Pogostost premikanja meja | Državni statistični urad želi ravni NUTS pod ravnijo 3? | Prebivalstveni prag? |

Belgija | ne | ▬ | ▬ | ▬ | ne | ▬ |

Češka | da | delno | da | redko | ne | ▬ |

Danska | ne | ▬ | ▬ | ▬ | ne | ▬ |

Nemčija | delno | ne | da | pogosto | ne | ▬ |

Estonija | da | ne | da | redko | da | 30 000 - 500 000 |

Grčija | da | ne | da | redko | da | težko določiti |

Španija | da | za določena področja | ne | redko | da | težko določiti |

Francija | ne za statistiko | ne | ne | redko | operativne regije | 50 000 - 150 000 |

Irska | da | ne | da | redko | ne | ▬ |

Italija | da | ne | v prihodnosti | na 10 let | da | še ni odgovora |

Ciper | da | ne | da | nikoli | da | 40 000 - 150 000 |

Latvija | da, vendar bo odpravljena | ne | da | redko | ne | ▬ |

Litva | da | ne | da | redko | ne | ▬ |

Luksemburg | da | za določena področja | da | redko | da | težko |

Madžarska | da | ne | da | pogosto | ne | ▬ |

Malta | da | ne | da | redko | mogoče | 30 000 - 130 000 |

Nizozemska | ne | ▬ | ▬ | ▬ | ne | ▬ |

Avstrija | da | ne | da | nikoli | ne | ▬ |

Poljska | da | ne | da | pogosto | da | povprečje držav |

Portugalska | da | ne | da | redko | da (rezervacije) | ▬ |

Slovenija | da | ne | da | pogosto | mogoče | težko |

Slovaška | da | ne | da | redko | ne | težko |

Finska | da | ne | da | pogosto | operativne regije | brez pomena |

Švedska | da | ne | ne | nikoli | ne | ▬ |

Združeno kraljestvo | da | da | da | redko | da | 25 000 - 150 000 |

[1] Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) ( UL L 154 , 21.6.2003, str. 1).

[2] Vprašalnik in pregled odgovorov držav članic sta v Prilogi k temu sporočilu.