EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 18.8.2020 COM(2020) 386 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Naknadno vrednotenje dogodka evropske prestolnice kulture za leto 2018 (Leeuwarden in Valletta)











{SWD(2020) 165 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Naknadno vrednotenje dogodka evropske prestolnice kulture za leto 2018 (Leeuwarden in Valletta) 1.Uvod To poročilo je predloženo na podlagi člena 12 Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (v nadaljnjem besedilu: Sklep), ki določa, da Komisija vsako leto zagotovi zunanje in neodvisno vrednotenje rezultatov dogodka Evropske prestolnice kulture iz prejšnjega leta ter ustreznim institucijam in organom EU poroča o navedenem vrednotenju. Ugotovitve in metodologija naknadnega vrednotenja so celoviteje predstavljene v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. 2.Ozadje aktivnosti 2.1.Aktivnost EU za evropsko prestolnico kulture (EPK) Potem ko je bila leta 1985 na medvladni ravni uvedena evropska prestolnica kulture , je program leta 1999 prerasel v povsem razvito aktivnost EU . Trenutno je urejena s Sklepom št. 445/2014/EU , mesta, ki so bila imenovana za EPK do leta 2019, pa so urejena s Sklepom št. 1622/2006/ES. Namen aktivnosti EPK je opozarjati na bogastvo in raznolikost evropskih kultur in njihove skupne značilnosti ter tako spodbujati večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani. Hkrati je njen namen pospeševati dolgoročni razvoj mest ob upoštevanju kulture v širšem pomenu, kar vključuje družbeno-ekonomske učinke, krepitev sodelovanja med kulturnimi izvajalci, umetniki in mesti v Evropi ter sodelovanje in udeležbo lokalnih (in tujih) državljanov v kulturi. 2.2.Izbor in spremljanje evropskih prestolnic kulture za leto 2018 V skladu s Sklepom sta bili do gostitve evropske prestolnice kulture v letu 2018 upravičeni državi članici Malta in Nizozemska. Pristojna organa obeh držav članic (tj. njuni ministrstvi za kulturo) sta vzporedno izvedla dvostopenjski izbirni postopek (priprava ožjega izbora in končno priporočilo). Izbirni postopek se začne z objavo razpisa za zbiranje prijav zainteresiranih mest. Svet trinajstih članov, od katerih jih šest imenuje zadevna država članica, ostalih sedem pa institucije in organi Evropske unije, prijave mest, ki kandidirajo, oceni na podlagi ciljev in kriterijev iz Sklepa. Malta se je odločila za izvedbo izbirnega postopka eno leto pred običajnim časovnim razporedom, da bi končala velike infrastrukturne projekte, potrebne za gostitev leta evropske prestolnice kulture. Razpis za predložitev prijav je objavila decembra 2010. Glavni deležniki na državni in lokalni ravni so zgodaj odločili, da bo predložena samo ena prijava v imenu mesta Valletta, ki pa bo zajemala celotno ozemlje malteških otokov. Prijava mesta Valletta je bila zato edina prijava, ki je bila predložena do roka 17. oktobra 2011. Po sestanku za predizbor januarja 2012 je bilo mesto v ožjem izboru, novembra 2012 pa je svet priporočil, naj se naziv evropske prestolnice kulture za leto 2018 na Malti podeli Valletti . Nizozemska je razpis objavila decembra 2011 v skladu z običajnim časovnim razporedom. Na natečaj se je do roka 31. oktobra 2012 prijavilo pet mest: Eindhoven, Leeuwarden, Maastricht, Haag in Utrecht. Na sestanku za predizbor novembra 2012 so v ožjem izboru ostala tri mesta (Eindhoven, Leeuwarden in Maastricht). Septembra 2013 je svet priporočil, naj se naziv evropske prestolnice kulture za leto 2018 na Nizozemskem podeli mestu Leeuwarden. Svet Evropske unije je mesti Valletta in Leeuwarden za evropski prestolnici kulture za leto 2018 uradno imenoval maja 2013 oz. maja 2014 . Nato se je za obe mesti začelo spremljanje: napredek priprav mest je pod okriljem Komisije spremljal in vodil svet sedmih neodvisnih strokovnjakov, ki so jih imenovali institucije in organi EU. Poleg tega je moral svet zagotoviti skladnost s programom in zavezami, na podlagi katerih sta bili mesti izbrani. Predstavniki mest Valletta in Leeuwarden so se septembra 2015 in marca 2017 udeležili dveh uradnih sestankov za spremljanje, ki ju je sklicala Komisija. Ob koncu postopka spremljanja je svet Komisiji podal pozitivno priporočilo o dodelitvi 1,5 milijona EUR vredne denarne nagrade v čast Meline Mercouri obema mestoma. Nagrada, ki se financira v okviru programa Ustvarjalna Evropa , je bila obema EPK izplačana jeseni 2017. 2.3.Teme in usmeritev obeh evropskih prestolnic kulture za leto 2018 Valletta je glavno mesto Malte in del širšega metropolitanskega območja, na katerem živi skoraj 400 000 ljudi, tj. 90 % prebivalstva države. Območje je močno odvisno od prostočasnih turističnih dejavnosti, med druge ključne industrije pa spadajo zdravstveni turizem, elektronska in tekstilna industrija ter filmska produkcija. Valletta ima zaradi zgodovine države bogato kulturno in arhitekturno dediščino, zaradi katere je bilo mesto leta 1980 uvrščeno na Unescov seznam svetovne dediščine. Prvotna tema in slogan Vallette za leto 2018 sta bila „Imagine 18“ (Predstavljajte si leto 18), ki naj bi zagotovila zelo potrebno spodbudo vase zazrtemu kulturnemu sektorju v mestu. Prijava je bila povezana s strateškim razvojnim načrtom za Valletto, zagotovljeni pa sta bili tudi soglasna podpora vseh 68 lokalnih svetov in medstrankarska politična podpora v parlamentu. Prizadevala si je za štiri glavne cilje: omogočanje poklicnih poti v kulturi, rast na mednarodni ravni, uveljavitev Vallette kot ustvarjalnega mesta in spodbujanje trajnostnih odnosov z okoljem. Po splošnih volitvah leta 2013 se je oblast v državi zamenjala, posledično pa je bil prvotni koncept opuščen v prid novega „Valletta 2018: An island-wide fiesta“ (Valletta 2018 – zabava na celotnem otoku), v skladu s katerim naj bi EPK zastopala celotno Malto in spodbudila sodelovanje državljanov po vsem ozemlju. Ta tema je bila izbrana tudi zaradi navezovanja na lokalne malteške običaje in zabave, na katerih se zberejo celotne skupnosti.

Leeuwarden je mesto s 100 000 prebivalci, ki stoji na severozahodu Nizozemske v provinci Frizija; ta ima skupno 646 000 prebivalcev in enajst zgodovinskih mest, ki jih povezujejo vodne poti. Leeuwarden je tudi eno najstarejših mest na severu Nizozemske in se lahko pohvali z bogato zgodovino, ki sega vse do rimskih časov. Kulturna infrastruktura in dejavnosti so v mestu in provinci razmeroma dobro razvite, vendar za kulturni sektor pogosto velja, da je pri kulturni vsebini, ciljnem občinstvu in ambicijah preveč osredotočen na lokalno okolje in zazrt vase. Leeuwarden je v predlog, katerega ključni element je bil „Iepen (odprta) Mienskip“, vključil tudi Frizijo. Mienskip je frizijska beseda in se nanaša na tradicijo, povezano s temeljnimi vrednotami, kot so medsebojno spoštovanje, udeležba, razvoj na lokalni ravni, enakost in državljanska odgovornost. Pridevnik „Iepen“ dodaja pomemben drugi element „odprtosti“ in izraža željo po vključevanju tudi tistih, ki izvirno ne pripadajo „frizijski skupnosti“. Pristop „odprta mienskip“ naj bi usmerjal razvojno delo Leeuwarden - Frizije 2018 in vsebino njenega kulturnega programa, pri čemer je bilo ključno krovno načelo uporaba kulture kot orodja za lažje reševanje težav družbe. Glede na navedeno je bil kulturni program organiziran po naslednjih tematskih usmeritvah: narava in kultura, mesto in podeželje, skupnost in raznolikost, inovacijski laboratoriji (Lab Lws) in frizijski konji. 3.Vrednotenje 3.1.Pogoji vrednotenja Z vrednotenjem se proučujejo izvedba in dosežki programov obeh EPK za leto 2018 skozi celotno obdobje trajanja, od zgodnjega snovanja do premislekov o njuni trajnostnosti in dolgoročnih učinkih. Ocenjujejo se zlasti ustreznost, učinkovitost in uspešnost obeh dogodkov EPK 2018.Prav tako se proučijo dodana vrednost EU ter skladnost in dopolnjevanje aktivnosti EPK z drugimi pobudami EU. Nazadnje se na podlagi teh dveh izkušenj oblikujejo sklepi. 3.2.Metodologija in omejitve izbranega pristopa Vrednotenje in njegova metodologija sta bila zasnovana tako, da izpolnjujeta zahteve iz Sklepa in prispevata k razvoju podrobnejšega razumevanja uspešnosti in dosežkov aktivnosti EPK. Zlasti je vrednotenje dragocena priložnost za kritičen razmislek o predhodnem letu, da se poudarijo izkušnje in priporočila za preoblikovanje trenutnega znanja in vpogledov na podlagi novih izkušenj gostiteljskih mest. Kot pri vseh prejšnjih vrednotenjih logika ukrepov temelji na hierarhiji ciljev v skladu s Sklepom. Da bi bili rezultati primerljivi, je metodologija za to vrednotenje temeljila na pristopu zbiranja dokazov in analize, ki je bil uporabljen v prejšnjih vrednotenjih aktivnosti EPK . Vrednotenje je temeljilo na dveh vrstah podatkov in njihovih zadevnih virih: -primarni podatki so vključevali podatke, zbrane s terenskim delom, ali podatke, ki jih je predložila posamezna EPK, kot so intervjuji in spletni vprašalniki. Cilj intervjujev je bil zlasti pridobiti različne poglede na posamezno evropsko prestolnico kulture, vključno s pogledi ekip upravljanja, nosilcev odločanja na lokalni in nacionalni ravni, ključnih prirediteljev kulturnih dogodkov, številnih partnerjev, ki so sodelovali pri izvajanju programa, in vzorca organizacij, ki so vodile dejanske projekte ali v njih sodelovale; -sekundarni viri podatkov so obsegali dokumentacijo o politiki EU in zakonodajne dokumente EU v zvezi z EPK, akademske raziskave o EPK in vlogi kulture pri razvoju mest, izvirna predloga obeh EPK za leto 2018, notranja poročila v zvezi s postopki prijav, poročila o spremljanju in vrednotenju, študije in poročila, ki jih je pripravila ali naročila EPK, programe dogodkov, promocijsko gradivo in spletišča ter tudi ključne statistične podatke, ki sta jih obe mesti zbrali o proračunih in podrobnostih o porabi, številu in vrstah projektov, ravni udeležbe in številu občinstva ter dosežkih in rezultatih; -vrednotenje ne vključuje širšega javnega posvetovanja. Kot je razloženo v načrtu, aktivnost velja za lokalno, mednarodno sodelovanje pa je razpršeno v Evropi in zunaj nje ter je težko dosegljivo. To ugotovitev je potrdil omejen vpogled, ki ga je omogočilo javno posvetovanje, izvedeno v okviru vrednotenja obeh evropskih prestolnic kulture za leto 2017, kot je poudarjeno v ustreznem delovnem dokumentu služb Komisije, ki ga je Komisija sprejela leta 2019 . Kot pri vseh prejšnjih naknadnih vrednotenjih EPK Komisija meni, da je izbrana metodologija primerna za pripravo poročila in zagotavlja razmeroma trdno osnovo, na kateri je mogoče oblikovati razumne sklepe glede uspešnosti EPK. Kot je bilo že poudarjeno v lanskem poročilu, pa omejitev še vedno predstavlja pomanjkanje osnovnih podatkov, ki bi jih bilo treba vključiti v primerjalno študijo mesta pred pridobitvijo naziva, ob začetku leta naziva in po izvedbi leta EPK.Ti podatki so bistveni za uravnotežen pogled, podprt s trdno in obsežno podatkovno zbirko, o tem, kakšen je dejanski vpliv aktivnosti EPK na mesto. Vendar proračun, dodeljen vrednotenju (vsako leto približno 75 000 EUR), kar je sorazmerno s skromno stopnjo financiranja EU, ki jo EU neposredno zagotovi vsakemu gostitelju EPK (nagrada Meline Mercouri v vrednosti 1,5 milijona EUR), ne omogoča izvedbe vnaprejšnje („osnovne“) in poznejše („naknadne“) študije. Dodatna posledica skromnega proračuna je, da je zbiranje primarnih dokaznih podatkov po naravi bolj kvalitativno kot kvantitativno; kvalitativni podatki so pri vrednotenju še vedno zelo pomembni, vendar nezadostna raznolikost virov podatkov pomeni manjšo zanesljivost, na primer pri dokazovanju objektivnih rezultatov in učinkov EPK na širšo udeležbo v kulturi. Zato so poročilo in njegovi sklepi utemeljeni predvsem z obsežno bazo kvalitativnih podatkov (npr. stališč in mnenj različnih vrst deležnikov), manj pa s celovitim kvantitativnim naborom podatkov. Komisija lahko v tem poročilu le znova ponovi, kar je večkrat izrazila v prejšnjih letnih poročilih o naknadnih vrednotenjih evropskih prestolnic kulture, tj. da se v celoti zaveda teh omejitev in jih priznava, pri čemer so bile zadevne omejitve jasno opredeljene in sporočene tudi v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem predlogu sklepa o vzpostavitvi aktivnosti Unije za EPK za leta 2020 do 2033 .

Kot je navedeno v prejšnjih poročilih, je v zvezi s to težavo v naknadnem predlogu Komisije in sklepu, ki sta ga nazadnje sprejela Evropski parlament in Svet , predvideno, da bodo imenovana mesta sama (ki so glavni financerji in upravičenci aktivnosti EPK ter kot taki v boljšem položaju, kar zadeva razpolaganje z osnovnimi podatki in pridobivanje primarnih podatkov o učinku naziva) postala glavni izvajalci postopka vrednotenja. Ta nova obveznost, s katero se od evropskih prestolnic kulture (namesto od Komisije) zahteva izvedba naknadnega vrednotenja njihovega leta naziva, bo sicer veljala šele za nazive od leta 2020. Za EPK za leto 2019 bo Komisija zato še naprej izvajala svoje vrednotenje z zgoraj opisanimi omejitvami. Pozneje bo Komisija izvedla tudi splošno vrednotenje, ki bo obsegalo več let EPK, s čimer se bo lahko izmeril dolgoročni učinek aktivnosti evropske prestolnice kulture, kot je navedeno v Sklepu št. 445/2014/EU. Poudariti je treba tudi, da so bili v vrednotenju Komisije upoštevani tudi rezultati obsežnih lokalnih raziskovalnih dejavnosti, ki sta jih naročila Valletta in Leeuwarden, kadar koli je bilo to mogoče. Skratka, kljub pomanjkanju kvantitativnih podatkov in drugih neodvisnih dokazov Komisija ugotavlja zadostno trdnost dokazov, zbranih v podporo vrednotenju, ter deli svojo splošno oceno in sklepe, za katere meni, da zagotavljajo dovolj resnično in utemeljeno sliko o aktivnosti EPK za leto 2018. 4.Glavne ugotovitve 4.1.Ustreznost Glede na ugotovitve vrednotenja so cilji obeh evropskih prestolnic kulture za leto 2018 ustrezali ciljem aktivnosti EPK, kot so določeni v Sklepu. Program Leeuwarden - Frizije 2018 je vsebinsko (v kulturnem programu so bile poudarjene evropske teme, kot so manjšinski jeziki ali povezava med mestom in podeželjem) in postopkovno (s 1 600 projekti mednarodnega sodelovanja, ki so zajemali 87 držav) spodbujal kulturno raznolikost in večje razumevanje med evropskimi državljani. Program je ustrezal tudi lastnim ciljem EPK, zlasti tistim, ki so bili povezani s širjenjem obsega in raznolikosti kulturne ponudbe ter razširitvijo dostopa do kulture in udeležbe v njej; dejansko je EPK kulturo uporabila kot orodje za sodelovanje z lokalnim prebivalstvom, odprti program (z načeli od spodaj navzgor) pa je videla kot osnovo ogrodje celotnega projekta, ne pa kot poseben in ločen „dodatek“ skupnosti. Pri Valletti je program EPK vseboval veliko obsežnejša sodelovanja z evropskimi umetniki in kulturnimi organizacijami v primerjavi s kulturno ponudbo Malte v predhodnih letih, vključno na primer z novo shemo gostovanj umetnikov, ki je 50 mednarodnim umetnikom omogočila nastopanje v tej državi. V okviru programa so se poleg tega raziskovale pomembne evropske teme, kot so migracije. Program je kljub bistvenim spremembam od prijave na splošno ohranil skladnost s tremi od štirih prvotnih ciljev, četrtemu cilju, povezanemu z okoljem, pa je bilo v praksi posvečene manj pozornosti. 4.2.Učinkovitost Razpoložljivi dokazi na splošno kažejo, da je EPK še vedno učinkovita aktivnost EU, ki zagotavlja dobro donosnost na ravni EU ob razmeroma skromni naložbi Unije: že sama podelitev naziva ima pomemben učinek finančnega vzvoda na znesek financiranja, ki ga gostiteljska mesta namenijo oblikovanju in izvajanju kulturnega programa EPK, ter je pomemben spodbujevalec interesa in financiranja najrazličnejših deležnikov, vključno z regionalnimi in nacionalnimi organi ter zasebnimi vlagatelji. Poleg tega je absolutna vrednost nagrade Meline Mercouri kot edinega neposrednega denarnega prispevka, ki ga gostiteljska mesta prejmejo od Evropske unije, skromna (1,5 milijona EUR na posamezno EPK) v primerjavi s skupnimi stroški EPK: upravni odhodki EPK za leto 2018 so za Leeuwarden - Frizijo znašali približno 104,6 milijona EUR, za Valletto pa približno 26,5 milijona EUR. V vrednotenju je bilo ugotovljeno, da se je na ravni mesta učinkovitost upravljanja med mestoma razlikovala, pri čemer je bilo upravljanje v Leeuwarden - Friziji na splošno zanesljivo, pri Valletti pa so se zgodile znatne spremembe, v okviru katerih se je izgubilo pomembno strokovno znanje, kar je na koncu vplivalo na umetniško usmeritev in vsebino kulturnega programa. Poleg tega so bile na lokalni in mednarodni ravni izražene kritike glede politične razsežnosti fundacije Valletta 2018. Nenazadnje je Leeuwarden - Friziji uspelo zbrati zadostna sredstva za izvedbo obsežnega kulturnega programa. Finančna sredstva za Valletto so bila skromnejša, vendar vseeno zadostna, čeprav je bil končni administrativni proračun bistveno nižji od predlaganega v prijavi (49,6 milijona EUR v primerjavi s 26,5 milijona EUR). 4.3.Uspešnost V vrednotenju se ugotavlja, da sta obe mesti EPK za leto 2018 bistveno prispevali k doseganju ciljev iz Sklepa. Predstavili sta kulturna programa, ki sta bila v primerjavi z osnovno kulturno ponudbo v predhodnih letih obsežnejša, bolj raznolika, inovativna in mednarodna. Obe EPK sta pripomogli k širjenju dostopa do kulture in udeležbe v njej, pri čemer je to bolj dokazano za Leeuwarden - Frizijo s pristopom „Iepen Mienskip“ (projekte EPK je obiskalo 5,4 milijona ljudi, v okviru EPK pa je v vlogi izvajalcev ali prostovoljcev dejansko sodelovalo 60 000 lokalnih prebivalcev), manj pa za Valletto (skupno število obiskovalcev je ocenjeno na 400 000 oseb), in sicer predvsem zaradi nestabilnega vodstva. Pomagali sta tudi okrepiti kulturno zmogljivost kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter povezave z drugimi sektorji. Poleg tega sta obe EPK povečali mednarodno prepoznavnost obeh mest (v Leeuwarden - Friziji je bilo 6 % mednarodnih obiskovalcev, na Malti pa je bilo med letoma 2017 in 2018 evidentirano 14,3-odstotno povečanje tujih obiskovalcev) , čeprav se je Valletta znašla v središču precej negativnega mednarodnega poročanja, kot je opisano zgoraj. Leeuwarden - Frizija ob pripravi poročila še ni imela dodelanega načrta za dolgoročne učinke. Agencija Vallette za kulturo bo postala jasen mehanizem za nadaljevanje aktivnosti po letu 2018, pri čemer bo zlasti oblikovalsko središče Valletta (Valletta Design Cluster) pomagalo pri spodbujanju obnove mesta, usmerjene v kulturo. 4.4.Skladnost