SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 18.2.2009 
SEC(2009) 154 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
  
predlogu 
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
 
o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu  
    
POVZETEK OCENE U ČINKA   
  
 
{COM(2009) 66 kon č.} 
{SEC(2009) 153}  
SL 2   SL 1. Postopkovna vprašanja in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi  
1.1. Pozivi k ustanovitvi Evropskega ur ada za podporo azilu (EASO)  
Komisija je junija 2008 sprejela sporo čilo1 z naslovom „Na črt politike azila – Celostni 
pristop k zaš čiti v EU“, v katerem je dolo čila časovni razpored druge faze dokon čanja 
skupnega evropskega azilnega sistema te r napovedala predstavitev zakonodajnega 
predloga za ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu . 
Evropski svet je konec septembra 2008 sprejel Ev ropski pakt o priseljevanju in azilu. V 
tem paktu2 je Evropski svet izrec no soglašal, da je treba „ v letu 2009 ustanoviti evropski 
urad za podporo , katerega naloga bo olajševati izmenjavo informacij, analiz  in izkušenj 
med državami članicami ter v praksi razvijati sode lovanje med organi, pristojnimi za 
obravnavo prošenj za azil “.  
1.2. Posvetovanja in izvedenska mnenja  
Načrt politike azila je bil zasnovan na podlag i poglobljenega razmisleka in razprave o 
prihodnji sestavi skupnega evropskega azilneg a sistema z zainteres iranimi stranmi ter 
rezultatov razprave po zeleni knjigi Komisije , objavljeni junija 20073, katere cilj je 
opredelitev možnosti za oblikovanje druge faze skupnega evropskega azilnega sistema. 
Zastavljena so bila posebna vprašanja4 v zvezi z morebitno ustanovitvijo strukture za 
podporo azilu. V okviru javnega po svetovanja je bilo prejet ih 89 prispevkov, ki so jih 
predložile številne zainteresirane strani5, med njimi 20 držav članic, regionalni in lokalni 
organi, Odbor regij in Ekono msko-socialni odbor, Visoki komisariat Združenih narodov 
za begunce (UNHCR), akademske ustanove, politi čne stranke in številne nevladne 
organizacije. Odzivi na zele no knjigo so pokazali, da so zadevne strani široko podprle 
povečanje dejavnosti sodelovanj a v praksi v zvezi s s kupnim evropskim azilnim 
sistemom in zamisel za vzpostavitev posebne strukture, ki bo podpi rala in usklajevala 
takšne dejavnosti v obliki strukture za podpo ro azilu. Prednostna možnost politike 
poročila o oceni u činka načrta politike je vklju čevala ustanovitev Evropskega urada za 
podporo azilu . 
                                                 
1 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru 
regij: Načrt politike azila – Celostni pristop k zaš čiti v EU, COM(200 8) 360.  
2
 http://register.consilium.europa.eu/servlet/dri ver?page=Result&lang=EN&typ=Advanced&cmsid=
639&ii_PUBLIC_DOC=%3E0&ff_COTE_DOCUMENT=13440%2F08&ff_COTE_DOSSIER_INST=&ff
_TITRE=&ff_FT_TEXT=&ff_SOUS_COTE_MATI ERE=&dd_DATE_DOCUM ENT=&dd_DATE_REU
NION=&dd_FT_DATE=&fc=ALLLANG&srm=25&md=100&ssf= 
3 Zelena knjiga o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu, COM(2007) 301. 
4 Glej vprašanji 21 in 22 v poglavju 3. 
5 89 prejetih prispevkov je na voljo na:  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylum_s
ystem_en.htm. 
SL 3   SL Komisija je v za četku leta 2008 naro čila zunanjo študijo izve dljivosti o vzpostavitvi 
strukture za podporo sodelova nju v praksi na podro čju azila, ki bi prispevala k oceni 
učinka evropskega urada za podporo azilu. Z unanja študija je temeljila na krogu 
posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ter je  obsegala deset študij primerov in razgovore 
z več kot petdesetimi zainteresiranimi stranmi6.  
2. OPREDELITEV PROBLEMA 
2.1. Opis problema 
Evropski svet je na zasedanju septem bra 2008, ko je sprejel Evropski pakt o 
priseljevanju in azilu, slovesno poudaril,  da ima v skladu z Ženevsko konvencijo o 
statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot je bila spremenjena z newyorškim 
protokolom z dne 31. januarja 1967, in drugimi  ustreznimi pogodbami vsak preganjani 
tujec pravico do pomo či in varstva na ozemlju Evropske unije. Kljub precejšnjemu 
napredku pri vzpostavitvi skupnega evropskega  azilnega sistema, ki je bil dosežen v 
zadnjih letih z uvedbo mini malnih skupnih standardov, se ugotavlja, da države članice še 
vedno zagotavljajo varstvo na zelo razli čne načine in v razli čnih oblikah.  
Pravni instrumenti so bili sprejeti v prvi fazi skupnega evropskega azilnega sistema. Pri 
izvajanju direktiv v praksi pa se je izkazalo, da se obdela va prošenj za azil  v državah 
Unije precej razlikuje  tako glede kakovosti prou čevanja kot glede obdelave . Komisija je 
zato v na črtu politike iz junija 2008 sklenila, (1) da bo opravila obsežen pregled 
pravnega reda na podro čju azila za izboljšanje njegove vs ebine, in (2) poudarila, da je 
treba vzporedno s tem pregledom okrepiti sodelovanje v praksi na podro čju skupnega 
evropskega azilnega sistema.  
Čeprav se lahko šteje, da je sodelovanje v praksi glede skupnega evropskega azilnega 
sistema že dobro vzpostavljeno, je ve č vidikov še vedno po obsegu omejenih in 
neoptimalnih ter jih je zato treba izboljšati.  
                                                 
6 Izvajalec je opravil naslednje: pregled in analizo odzivov držav članic na zeleno knjigo; razgovor z uradniki 
GD JLS, odgovornimi za azil, in uradniki, odgovornimi za agencije v okviru generalnega sekretariata. 
Razgovori so bili opravljeni z naslednjimi zainteresiranimi stranmi: zastopniki Evropskega parlamenta; 
zastopniki obstoje čih pobud ali struktur na podro čju sodelovanja (npr. EURASIL; IGC, Intergovernmental 
Conference – medvladna konferenca; GDISC, General Directors of Immigration Services Conference – 
konferenca generalnih direktorjev služb za priseljevanje; EMN, European Migration Network – evropska migracijska mreža); zastopniki nevlad nih in medvladnih organizacij, vklju čno z Evropskim svetom za 
begunce in izgnance (ECRE), Visoki m komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR) in Caritas 
Europe ter službami ministrstev in pristojnimi organi za oblikovanje azilnih politik v 10 državah članicah. 
Obiski, namenjeni študijam primerov, so bili opravljeni v Belgiji, Franciji, Italiji, Nem čiji, na 
Nizozemskem, Poljskem, v Sloveniji, Španiji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu. 
SL 4   SL 2.2. Posebni problemi  
Poglavitni problemi glede s odelovanja v praksi so: 
• razlike v praksah in neoptimalna izme njava najboljših praks na ravni EU; 
• pritiski na azilne sisteme držav članic in preobremenjenost nekaterih držav članic ter 
• omejeno sodelovanje in usklajevanje gled e zunanje razsežnosti skupnega evropskega 
azilnega sistema. 
2.3. Pravna podlaga, ki upravi čuje ukrepanje EU 
Veljavna pravna podlaga za uk repanje Skupnosti na podro čju azilne politike je člen 
63(1) in (2) PES. Ti dolo čbi navajata, da Svet sprejme „ ukrepe, ki se nanašajo na azil, v 
skladu z Ženevsko konvencijo z dne 28. julija 1951 in Protokolom z dne 31. januarja 
1967 o statusu beguncev ter v skladu z drugimi ustreznimi mednarodnimi pogodbami “, 
pa tudi „ ukrepe, ki se nanašajo na begunce in razseljene osebe “ na podro čjih, kot so 
odgovornost države članice, standardi za sprejem, priz nanje statusa begunca, dodelitev 
zaščite (tudi za časne) in uravnotežena porazdelitev bremen med državami članicami pri 
sprejemanju prosilcev za azil.  
Kar zadeva sodelovanj e v praksi (na podro čju azila), je veljav na pravna podlaga člen 66 
PES, ki dolo ča, da Svet v skladu s postopkom iz člena 67 sprejme ukrepe za zagotovitev 
sodelovanja med ustreznimi upravnimi službami držav članic na podro čjih iz naslova IV 
(vizumi, azil, priseljevanje in druge politik e v zvezi s prostim gibanjem oseb) ter med 
temi službami in Komisijo.  
SL 5   SL 3. CILJI 
Cilji so dolo čeni v spodnji razpredelnici.  
Splošni cilji  Posebni cilji Operativni cilji (dosežki in 
učinki) 
Zmanjšati razlike v izva janju zakonodaje, politik 
in operativnih praks med državami članicami Izboljšati sposobnosti ter splošno in 
strokovno znanje razli čnih udeležencev 
azilnega postopka  
Izboljšati pravi čno 
in bolj usklajeno 
obravnavo vlog za 
mednarodno zaš čito 
v vsej Uniji 
Zmanjšati razlike v kakovosti in vsebini 
informacij o državi izvora ter uskladiti njihovo 
zbiranje, predložitev in prou čitev Izboljšati zbiranje in kakovost 
informacij o državi izvora ter vsem 
državam članicam omogo čiti dostop do 
njih, da se izboljšata njihova razlaga in 
proučitev 
Zmanjšati preobremenjenost nekaterih držav 
članic Izboljšati 
solidarnost in 
porazdelitev bremen 
med državami 
članicami na 
področju azila Izboljšati sposobnost držav članic za 
obravnavanje prošenj za azil, tudi v primerih 
množičnega prihoda pr osilcev za azil Podpreti države članice pri krepitvi 
zmogljivosti in podpreti tiste države 
članice, ki se soo čajo s posebnimi 
pritiski na azilni sistem in sprejemne 
zmogljivosti  
Izboljšati uspešno pr eselitev prosilcev za 
mednarodno zaš čito zunaj EU Izboljšati 
upravljanje tokov 
beguncev v EU z 
razširitvijo zunanje 
razsežnosti 
skupnega 
evropskega azilnega 
sistema Okrepiti izvajanje vidikov, povezanih z zunanjo 
razsežnostjo azila, kot so regionalni programi 
zaščite in preselitev Okrepiti sisteme zaš čite v tretjih državah 
4. MOŽNOSTI POLITIKE 
V poročilu o oceni u činka se obravnavata dva sklopa možnosti politike.  
Prvi sklop možnosti politike se nanaša na na loge in funkcije, ki bodo zaupane strukturi 
za podporo. 
Drugi sklop možnosti politike zadeva potenci alno institucionalno organizacijo strukture 
za podporo, ki bi ji omogo čila optimalno delovanje. V poro čilu o oceni u činka je 
obravnavanih osem poglavitnih institucionalnih  možnosti za ustanovitev strukture za 
podporo, ki bi izpolnjevala zgoraj navedene funkcije in naloge.  
SL 6   SL 4.1. Naloge in funkcije, ki bodo zaupane prihodnji strukturi za podporo azilu 
Za naloge in funkcije, ki bodo zaupane pr ihodnji strukturi za podporo azilu, je bila 
izvedena individualna analiz a, v kateri so bile prou čene razpoložljive možnosti. Naloge, 
ki se lahko po ocenah zaupajo prihodnji strukturi za podporo, so: 
– izmenjava najboljših praks, 
– podpora spremljanju in nadzoru kakovosti, 
– dejavnosti za izboljšanje zb iranja in kakovosti informacij o državi izvora / 
izboljšanje prou čitve informacij o državi izvora, 
– skupina strokovnjakov na podro čju azila, 
– premestitev znotraj EU, 
– usposabljanje in krepitev zmogljivosti,  
– dejavnosti v zvezi z zunanjimi vidiki sodelovanja v praksi glede skupnega 
evropskega azilnega sistema: pres elitev in regionalni programi zaš čite.  
4.2. Možnosti za institucionalno obliko pr ihodnje strukture za podporo azilu 
Izvedena je bila analiza osmih možnos ti za institucionalno obliko strukture za podporo 
(od tega sta bili dve hitro opuš čeni):  
– nespremenjeno stanje (opuš čena možnost), 
– okrepitev enote pri Evropski komisiji, 
– vzpostavitev nove mreže, 
– ustanovitev nove regulativne agen cije (nima pristojnosti odlo čanja), 
– vključitev strukture za podporo v obstoje čo regulativno agencijo: 
– Agencijo za temeljne pravice (FRA); 
– Evropsko agencijo za upravljanje opera tivnega sodelovanja na zunanjih 
mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX);  
– prihodnjo agencijo za operativno uprav ljanje sistemov SIS II, VIS in 
EURODAC ter za razvoj in upravljanje drugih obsežnih informacijskotehnoloških sistemov; 
– ustanovitev skupnega organa EU za podpor o (regulativna agencija za odlo čanje – 
opuščena možnost v na
črtu politike azila).  
SL 7   SL 5. PREDNOSTNA MOŽNOST POLITIKE  
V poročilu o oceni u činka je bilo ocenjeno, da se lahko navedenih sedem nalog zaupa 
prihodnji strukturi za podporo in  da jih bo ta prihodnja stru ktura za podporo sposobna 
opravljati. 
To poročilo o oceni u činka vsebuje individualno an alizo vsake institucionalne 
razpoložljive možnosti za prihodnjo strukt uro za podporo azilu. Primerjava poglavitnih 
ugotovitev za osem možnosti je na voljo v s podnji razpredelnici. Tr eba je opozoriti, da 
so bila merila „Uresni čitev ciljev“, „Politi čna izvedljivost“ in „Posledice za prora čun 
EU“ obravnavana kot klju čna pri kon čni oceni možnosti. 
 
SL 8    
OCENA  
 
  
 
 
 
 
 
MOŽNOSTI
 Uresničitev 
ciljev 
(funkcionalna 
in prakti čna 
učinkovitost)  
 
Visoka (+++) 
do 
nizka (- - -) 
 
 Obdobje, 
potrebno za 
izvedbo  
 
 
 
 
Kratko (+++) 
do  
dolgo (- - -) 
 Podpora 
Komisije, 
potrebna za 
prihodnjo 
(zunanjo) 
strukturo  
 
Visoka (- - -) 
do 
nizka (+++) 
 Pravna 
izvedljivost  
 
 
 
 
 
 
Visoka (+++) 
do 
nizka (- - -) 
 Politična 
izvedljivost  
 
 
 
 
 
Visoka (+++) 
do 
nizka (- - -) 
 Posledice za prora čun EU  
(glej podrobne podatke v finan čnih prilogah k poro čilu 
o oceni u činka – predhodna finan čna analiza) 
 
 
 
 
 
 Skupna ocena  
 
 
 
 
Pozitivna  
(+ do +++) 
negativna  
(- do - - - ) 
      Predvideni 
začetek 2010  Najnižji stroški 
poslovanja od 
leta 2011 naprej Najvišji stroški 
poslovanja od 
leta 2011 naprej  
Možnost 1  
Nespremen
jeno stanje  0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnost 2  
Enota pri 
Komisiji  
+  
++  
Se ne 
uporablja  
+++  
- - 320 000 2 959 017 5 732 809 
  
+ 
Možnost 3  
Mreža  
- -  
-  
- -   
++  
+ 345 000 3 970 395 8 067 187 
  
- 
Možnost 4  
EASO   
+++  
+  
- -  
+++  
+++ 6 145 016 10 318 738 17 612 984  
++(+) 
Možnost 5  
FRA   
-  
-  
- -   
+  
+ 600 000 6 654 449 12 104 600  
- 
Možnost 6  
FRONTEX   
-  
-  
- -   
+  
- 600 000 6 654 449 11 940 342 
  
- - 
Možnost 7  
Agencija za 
informacijs
ko 
tehnologijo   
- - -  
- - -  
- -  
-  
- - 600 000 6 818 706 12 331 105 
  
- - - 
Možnost 8  
Skupni 
organ EU 
za podporo   
+++  
+  
- -  
- - -  
- - -- Ni na voljo Ni na voljo Ni na voljo  
- - - 
 
SL 9   SL Na podlagi zgoraj navedenega kaže, da je z institucionalnega vidika ustanovitev 
regulativne agencije  kot institucionalnega organa za prihodnji Evropski urad za 
podporo azilu prednostna možnost politike .  
Evropski urad za podporo azilu se zdi najb oljša možnost za okrep itev sodelovanja v 
praksi v zvezi s skupnim evropskim azilnim sistemom glede celotnega sklopa nalog, 
ki bodo zaupane strukturi za podporo. Čeprav je ustanovitev urada za podporo v 
obliki regulativne agencije s finan čnega vidika najdražja re šitev, kaže, da je to 
prednostna možnost, ker bo najbolj u činkovita pri uresni čevanju ciljev in ker naj bi 
bila pravno in politi čno lažje izvedljiva kot druge institucionalne možnosti. Urad 
bodo zlasti v celoti podprli Evro pski parlament in države članice, da bi se takoj 
sprejela uredba o ustanov itvi. Polno podporo bodo zagotovile  tudi službe Komisije, 
ki bodo pomagale pri hitri ustanovitvi ur ada, potem ko bo zakonodajalec sprejel 
uredbo o ustanovitvi. To bo evropsko neodvisno središ če za strokovno znanje na 
področju azila in bo državam članicam pomagalo, da se seznanijo s sistemi in 
praksami drugih držav, da se razvijejo tesni poslovni stiki med službami za azil na operativni ravni, ustvari medseboj no zaupanje v sisteme drugih držav članic in 
doseže ve čja skladnost v praksi.