SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Priprava večletnega finančnega okvira za financiranje sodelovanja EU za afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja za obdobje 2014–2020 (11. Evropski razvojni sklad) /* COM/2011/0837 konč. */





To sporočilo in njegova priloga sta del svežnja predlogov Komisije glede zunanjepolitičnega delovanja EU znotraj večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Predvideva se, da se bo Hrvaška do 1. januarja 2014 pridružila EU in prispevala k 11. Evropskemu razvojnemu skladu. Po potrebi bo besedilo predlaganega Notranjega sporazuma spremenjeno v skladu z njegovima členoma 1(7) in 8(4). Evropska unija v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU[1] ohranja privilegirane odnose s skupino afriških, karibskih in pacifiških držav v razvoju. Pridružitev 25 čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski uniji, ki imajo ustavne povezave z državami članicami, urejajo določbe dela IV Pogodbe o delovanju EU (PDEU) ter podrobna pravila in postopki iz Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav z dne 27. novembra 2001[2]. Evropski razvojni sklad je glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje na podlagi Sporazuma iz Cotonouja z državami AKP ter za financiranje sodelovanja EU s čezmorskimi državami in ozemlji na podlagi Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. Države članice financirajo ERS zunaj proračuna EU na podlagi posebnih razdelitvenih ključev. Vsak ERS se sklene za večletno obdobje. Notranji sporazum za 10. ERS[3], ki določa sredstva za 10. ERS in njihov delež v širših podkategorijah, zajema obdobje 2008–2013 ter vključuje določbe o izvajanju in finančnem nadzoru. Komisija je v svojem sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“[4] poudarila, da zdaj ni primerno predlagati, da se ERS vključi v proračun EU. Vključitev razvojnega sodelovanja EU z državami AKP v proračun EU je predvidena za leto 2020, ko se zaključi večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, kar sovpada z letom izteka Sporazuma iz Cotonouja. To sporočilo opisuje glavne elemente, ki bi lahko bili vključeni v Notranji sporazum za 11. Evropski razvojni sklad za obdobje 2014–2020. O vsebini in besedilu Notranjega sporazuma bodo odločili predstavniki vlad držav članic EU. Po sprejetju Notranjega sporazuma bo Svet sprejel uredbo o izvajanju in finančno uredbo za 11. ERS. 1. Pravni in politični okvir Razvojno sodelovanje EU Glavni cilji politike zunanjepolitičnega delovanja EU so opisani v Lizbonski pogodbi (člen 21 PEU). Poleg tega je glavni cilj razvojnega sodelovanja EU (člen 208 PDEU) zmanjšanje in, dolgoročno, odprava revščine. Zato mora EU izpolniti svoje zaveze in spoštovati cilje, ki so jih odobrili Združeni narodi in druge organizacije. Politični okvir obsega „Evropsko soglasje“, skupno izjavo o razvojni politiki Evropske unije, ki so jo Svet in predstavniki vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije sprejeli 22. decembra 2005[5], sporočilo „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“, ki ga je Komisija sprejela 13. oktobra 2011[6] in na splošno določa posodobljen politični okvir za razvojno sodelovanje EU, ter morebitno prihodnje sporočilo, ki bo določalo osnovne smernice in načela za razvojno politiko Unije. Politični okvir obsega tudi prednostne naloge in strategije sektorske politike Unije z zunanjepolitično razsežnostjo in vključevanjem medsektorskih politik, na primer podnebnih ukrepov. Na področju sodelovanja z državami AKP ta pravni in politični okvir EU dopolnjuje Sporazum iz Cotonouja, sklenjen med članicami skupine držav AKP na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani. Sklenjen je bil za obdobje 20 let, od marca 2000 do februarja 2020, veljati pa je začel aprila 2003. Oblikovan je bil tako, da vzpostavlja celostno partnerstvo na podlagi treh dopolnjujočih se stebrov: razvojno sodelovanje, gospodarsko in trgovinsko sodelovanje ter politična razsežnost. Partnerstvo AKP-EU je usmerjeno k cilju, da se v skladu s cilji trajnostnega razvoja in postopnega vključevanja držav AKP v svetovno gospodarstvo zmanjša in sčasoma odpravi revščina (člen 1 Sporazuma iz Cotonouja). Sporazum iz Cotonouja vsebuje klavzulo o reviziji, ki predvideva prilagoditev sporazuma vsakih pet let. Drugo tako revizijo je Svet ministrov AKP-EU sprejel junija 2010, začasno pa se uporablja od novembra 2010; o sklenitvi revidiranega sporazuma se bo odločil Svet po pridobitvi soglasja Evropskega parlamenta. Pridruževanje čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji Pridruževanje čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji temelji na več pravnih podlagah. V primarnem pravu EU temelji na delu IV Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Namen pridruževanja je spodbujati socialni in gospodarski razvoj ČDO (čezmorskih držav in ozemelj) ter vzpostavljati tesne ekonomske odnose med ČDO in EU kot celoto (člen 198 PDEU). Podrobna pravila in postopki so določeni v zaporednih sklepih Sveta, najnovejši od njih je Sklep Sveta 2001/822/ES. Velja za vse ČDO iz Priloge II k Pogodbi, razen za Bermude, financira pa ga ERS. Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2013, Komisija pa pripravlja predlog za nov sklep Sveta, ki naj bi začel veljati 1. januarja 2014 in bo predstavljal politični in pravni okvir za izvajanje 11. ERS v zvezi s ČDO. 2 Glavne spremembe v primerjavi z notranjim sporazumom za 10. ERS V primerjavi z 10. ERS niso predlagane nobene večje spremembe. Glavna predlagana področja sprememb so naslednja: 2.1 Prispevki držav članic Kot je bilo napovedano v sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“, se predlaga nadaljnje usklajevanje razdelitvenih ključev držav članic v okviru ERS s ključi, ki se uporabljajo za proračun EU. Predlagani ključi iz člena 1(2)(a) so zato bližje razdelitvenim ključem za proračun, kot so bili v času oblikovanja 10. ERS. 2.2 Finančna sredstva Celotni obseg sredstev iz člena 1(2)(a) za 11. ERS za sodelovanje z državami AKP in ČDO je bil napovedan v sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“, v cenah iz leta 2011. V predlaganem osnutku notranjega sporazuma, priloženega temu sporočilu, so finančna sredstva ERS izražena v tekočih cenah in natančneje odražajo inflacijo v obdobju, zajetem v večletnem finančnem okviru. Sredstva, zahtevana za izdatke za podporo, predstavljajo 5 % proračunskih sredstev ERS, s katerimi bo upravljala Komisija. To odraža željo Komisije, da bi se bolj upoštevali dejanski odhodki za podporo za načrtovanje in izvajanje ERS, vključno s stroški, povezanimi s prenosom izvajanja pomoči in natančnejšim spremljanjem. Glede sodelovanja znotraj držav AKP in medregionalnega sodelovanja člen 2(b) predlaga ohranjanje enakega deleža sredstev držav AKP kot v 10. ERS. Ta sredstva bodo delno porabljena za financiranje nove sheme za blaženje pretresov, predvidene v drugi reviziji Sporazuma iz Cotonouja (glej točko 2.3). Po posvetovanju z Evropsko investicijsko banko se zdi, da ni nobene potrebe po zagotavljanju sredstev Skladu za spodbujanje naložb, saj je zaradi „obnovljive“ narave tega instrumenta dovolj sredstev na voljo zaradi vračil dodelitev iz 9. in 10. ERS. Vendar se to ne nanaša na nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranja obrestnih mer in tehnično pomoč, povezano s projekti, za katero je v členih 2(d) in 3(1) predlagana večja dodelitev (v primerjavi z 10. ERS), da bi povečali stopnjo financiranja v okviru 10. ERS, povečali obseg sedanjih dejavnosti in omogočili uporabo morebitnih drugih vrst kombiniranih mehanizmov. 2.3 Regionalna sredstva B in shema za blaženje pretresov Druga revizija Sporazuma iz Cotonouja predvideva zagotovitev regionalnih sredstev B, ki bodo namenjena nepredvidenim potrebam z regionalno razsežnostjo (člen 9(2) Priloge IV k revidiranemu Sporazumu iz Cotonouja). Določa tudi vzpostavitev shem za blaženje pretresov, ki bodo nadomestile veljavno shemo Flex in druge začasne sheme za blaženje pretresov. Nove sheme bi morale temeljiti na izkušnjah z mehanizmom V-Flex in instrumentom za hrano (člena 60 in 68 revidiranega Sporazuma iz Cotonouja) ter se osredotočati na zunanje pretrese čezmejne razsežnosti. Člen 2(c) zato predlaga vključitev teh sprememb v Notranji sporazum za 11. ERS. 2.4 Odbor ERS Predlagani sistem ponderiranja glasov v odboru 11. ERS je vključen v člen 8(2) in temelji na predlaganih razdelitvenih ključih. 3. SKLEPNA UGOTOVITEV Glede na navedeno Komisija poziva države članice, naj preučijo priloženi osnutek Notranjega sporazuma, ki ureja izvajanje pomoči EU za države AKP in ČDO za obdobje 2014–2020. PRILOGA OSNUTEK NOTRANJEGA SPORAZUMA med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO SE – ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, po posvetovanju s Komisijo, po posvetovanju z Evropsko investicijsko banko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju, dne 23. junija 2000[7] (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), opredeljuje finančne protokole za vsako petletno obdobje. (2) Predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so 17. julija 2006 sprejeli Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES[8]. (3) Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj k Evropski skupnosti[9] (v nadaljnjem besedilu: Sklep o pridružitvi čezmorskih držav), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2007/249/ES (UL L 109, 26. 4. 2007, str. 33), se uporablja do 31. decembra 2013. Pred tem datumom je treba sprejeti nov sklep. (4) Za izvajanje Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav je treba vzpostaviti 11. ERS ter pripraviti postopek za določitev denarnih sredstev, ki jih države članice namenijo temu skladu. (5) Unija in njene države članice so skupaj z državami AKP v skladu z odstavkom 7 Priloge Ib Sporazuma o partnerstvu AKP-EU izvedle pregled uspešnosti, s katerim so med drugim ocenile stopnjo izvedbe obveznosti in izplačil. (6) Določiti je treba upravna pravila za finančno sodelovanje. (7) Pod pokroviteljstvom Komisije bi bilo treba ustanoviti Odbor predstavnikov držav članic (v nadaljnjem besedilu: Odbor ERS) in podoben odbor pod pokroviteljstvom EIB. Uskladiti je treba delo, ki ga opravljata Komisija in EIB pri uporabi Sporazuma AKP-EU in ustreznih določb Sklepa o pridružitvi. (8) Politiko razvojnega sodelovanja Unije vodijo razvojni cilji tisočletja, sprejeti na Generalni skupščini Združenih narodov 8. septembra 2000, vključno z vsemi nadaljnjimi spremembami. (9) Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so sprejeli operativni okvir za učinkovitost pomoči[10] in tako potrdili dogovore v okviru Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči (2005), Kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2007) ter smernic agende EU za ukrepanje iz Akre (2008). Svet je leta 2011 sprejel tudi skupno stališče EU za četrti forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu, Južni Koreji, EU in njene države članice pa so potrdile dokument, pripravljen v Busanu. (10) Opozoriti je treba na cilje iz zgoraj navedenih sklepov o uradni razvojni pomoči (URP). Pri poročanju državam članicam in Odboru OECD za razvojno pomoč o izdatkih v okviru ERS bo Komisija ločevala med dejavnostmi, povezanimi z uradno razvojno pomočjo, in tistimi, ki s to pomočjo niso povezane. (11) Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropski parlament in Komisija so 22. decembra 2005 sprejeli skupno izjavo o razvojni politiki Evropske unije: Evropsko soglasje[11]. (12) Komisija je 13. oktobra 2011 sprejela sporočilo „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“[12]. (13) Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so 22. decembra 2009 sprejeli sklepe o odnosih med EU in čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO). (14) Organizacija in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje sta opisana v Sklepu Sveta 2010/427/EU. (15) Da bi sodelovanje z državami AKP v prihodnosti lažje vključili v splošni proračun EU ter da med marcem in decembrom 2020 ne bi prišlo do prekinitve financiranja, je treba obdobje uporabe večletnega finančnega okvira ERS določiti tako kot za splošni proračun EU za obdobje 2014–2020. Zato je bolje, da se kot končni datum glede črpanja sredstev ERS namesto 28. februar 2020, ko preneha veljati Sporazum iz Cotonouja, določi 31. december 2020. (16) Za okrepitev socialno-ekonomskega sodelovanja med najbolj oddaljenimi regijami EU in državami AKP ter čezmorskimi državami in ozmelji v Karibih, zahodni Afriki in Indijskem oceanu uredbi o Evropskem razvojnem skladu in evropskem ozemeljskem sodelovanju vključujeta povečanje sredstev za obdobje 2014–2020, namenjenih sodelovanju med temi regijami in partnericami zunaj Unije – DOGOVORILI O NASLEDNJEM: POGLAVJE 1 FINANČNA SREDSTVA Člen 1 Sredstva 11. ERS 1. Države članice vzpostavijo 11. Evropski razvojni sklad, v nadaljnjem besedilu: 11. ERS. 2. 11. ERS je sestavljen iz: (a) zneska v višini do 34 275,6 milijona EUR (v tekočih cenah), ki ga prispevajo države članice: || Razdelitveni ključ || Prispevki v mio. EUR Belgija || 3,23 % || 1 108,55 Bolgarija || 0,22 % || 75,38 Češka || 0,83 % || 284,58 Danska || 1,97 % || 674,70 Nemčija || 20,54 % || 7 041,44 Estonija || 0,08 % || 28,82 Irska || 0,95 % || 324,16 Grčija || 1,57 % || 539,79 Španija || 8,06 % || 2 762,43 Francija || 17,83 % || 6 110,88 Italija || 12,62 % || 4 324,33 Ciper || 0,12 % || 39,74 Latvija || 0,11 % || 37,52 Litva || 0,18 % || 61,42 Luksemburg || 0,26 % || 90,00 Madžarska || 0,69 % || 237,42 Malta || 0,04 % || 13,44 Nizozemska || 4,85 % || 1 662,01 Avstrija || 2,36 % || 810,04 Poljska || 2,17 % || 743,24 Portugalska || 1,20 % || 410,17 Romunija || 0,72 % || 247,40 Slovenija || 0,23 % || 80,05 Slovaška || 0,38 % || 131,85 Finska || 1,51 % || 516,47 Švedska || 2,94 % || 1 006,82 Združeno kraljestvo || 14,33 % || 4 912,95 SKUPAJ || 100,00 % || 34 275,6 Znesek 34 275,6 milijona EUR mora biti na voljo od začetka veljavnosti večletnega finančnega okvira in se razporedi, in sicer: (i) 32 218,4 milijona EUR za skupino držav AKP, (ii) 343,4 milijona EUR za ČDO, (iii) 1 713,8 milijona EUR za Komisijo za izdatke za podporo, kot je navedeno v členu 6, v povezavi z načrtovanjem in izvajanjem ERS. (b) Sklep 2005/446/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/792/ES, in odstavek 5 Priloge Ib Sporazuma iz Cotonouja, ki določata datume, po katerih sredstev 9. in 10. ERS ni mogoče več črpati, ne veljata za sredstva iz Priloge I in Ib k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU ter Priloge II A in Aa Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, ki so bila dodeljena na podlagi 9. in 10. ERS za financiranje sredstev Sklada za spodbujanje naložb v skladu s Prilogo II k Sporazumu o partnerstvu in s Prilogo II C Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav (v nadaljnjem besedilu: Sklad za spodbujanje naložb). Ta sredstva se prenesejo v 11. ERS in se upravljajo v skladu z izvedbenimi dogovori za 11. ERS od začetka veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU oziroma od začetka veljavnosti sklepov Sveta o finančni pomoči ČDO za obdobje 2014–2020. 3. Po 31. decembru 2013 oziroma po datumu začetka veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, v kolikor ta datum nastopi pozneje, sredstev iz 10. ERS ali iz prejšnjih ERS ne bo več mogoče črpati, razen preostalega zneska in sredstev, ki so bila prerazporejena po datumu začetka veljavnosti in izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (STABEX) v okviru skladov pred 9. ERS, ter sredstev iz odstavka 2(b). 4. Sredstev, ki so bila prerazporejena iz projektov v okviru 10. ERS ali iz prejšnjih ERS, po 31. decembru 2013 ne bo več mogoče prerazporejati, razen v primeru, če se Svet na predlog Komisije soglasno odloči drugače; to ne velja za sredstva, ki so bila prerazporejena po datumu začetka veljavnosti in izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (STABEX) v okviru skladov pred 9. ERS ter bodo samodejno prenesena v ustrezne nacionalne okvirne programe iz člena 2(a)(i) in člena 3(1), ter za sredstva za financiranje sredstev Sklada za spodbujanje naložb iz odstavka 2(b) sedanjega člena. 5. Celotni znesek sredstev 11. ERS pokriva obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Sredstva 11. ERS in, v primeru Sklada za spodbujanje naložb, sredstva iz vrnjenih dodelitev, po 31. decembru 2020 ne bo več mogoče črpati, razen če Svet soglasno na predlog Komisije ne odloči drugače. Vendar so sredstva, ki so jih prejele države članice v okviru 9. in 10. ERS za financiranje Sklada za spodbujanje naložb, na voljo za izplačilo po 31. decembru 2020. 6. Prihodki iz obresti, ki izhajajo iz dejavnosti, financiranih v okviru zavez iz prejšnjih ERS in obresti na sredstva 11. ERS, ki jih upravlja Komisija, se knjižijo na enega ali več bančnih računov, odprtih v imenu Komisije, in se uporabijo v skladu s pogoji iz člena 6. Uporaba prihodkov iz obresti na sredstva 11. ERS, ki jih upravlja EIB, se določi v okviru finančne uredbe iz člena 10(2). 7. Zneske in razdelitvene ključe iz odstavka 2(a) je mogoče spremeniti s soglasnim sklepom Sveta na podlagi predloga Komisije, če k EU pristopi nova država. 8. Finančna sredstva se zlasti za ravnanje v skladu s členom 62(2) Sporazuma AKP-EU lahko prilagodijo s soglasnim sklepom Sveta. 9. Vsaka država članica lahko ne glede na pravila odločanja in postopke iz člena 8 Komisiji ali EIB izplača prostovoljne prispevke za podporo ciljev Sporazuma o partnerstvu AKP-EU. Države članice lahko tudi sofinancirajo projekte ali programe, na primer v okviru posebnih pobud, s katerimi upravlja Komisija ali EIB. Zagotovi se prevzetje odgovornosti za takšne pobude s strani držav AKP na nacionalni ravni. Izvedbena in finančna uredba iz člena 10 vključujeta potrebne določbe za sofinanciranje iz ERS in za sofinanciranje, ki ga izvajajo države članice. Države članice Svet vnaprej obvestijo o svojih prostovoljnih prispevkih. 10. Unija in njene države članice se lahko skupaj z državami AKP in v skladu z odstavkom 7 Finančnega protokola v Prilogi Ic k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU odločijo, da bodo izvedle pregled uspešnosti in ocenile stopnjo izvedbe obveznosti in izplačil ter rezultat in učinek zagotovljene pomoči. Pregled se izvede na podlagi predloga Komisije. Člen 2 Sredstva, dodeljena državam AKP Znesek v višini 32 218,4 milijona EUR iz člena 1(2)(a)(i) se dodeli različnim instrumentom sodelovanja, in sicer: (a) 27 658,2 milijona EUR za financiranje nacionalnih in regionalnih okvirnih programov. Iz tega zneska se bodo financirali: (i) nacionalni okvirni programi držav AKP v skladu s členi od 1 do 5 Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU; (ii) regionalni okvirni programi za podporo regionalnemu in medregionalnemu sodelovanju in integraciji držav AKP v skladu s členi od 6 do 11 Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU; (b) 3 960,2 milijona EUR za financiranje sodelovanja med državami AKP in medregionalnega sodelovanja z več ali vsemi državami AKP v skladu s členi od 12 do 14 Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU. Ta sklop vključuje strukturno podporo za Center za razvoj podjetništva (CRP) in Center za razvoj kmetijstva (CRK) iz Priloge III k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, ki se nadzorujeta v skladu s pravili in postopki iz te priloge, ter za Skupno parlamentarno skupščino iz člena 17 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU. Ta sredstva pokrivajo tudi pomoč za del izdatkov za delovanje sekretariata AKP iz točk 1 in 2 Protokola 1, priloženega k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU; (c) del sredstev iz točk (a) in (b) se lahko v skladu s členi 60, 66, 68, 72, 72a in 73 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in členi od 3 do 9 Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU porabi za nepredvidene potrebe in blaženje škodljivih kratkoročnih učinkov zunanjih pretresov, kar po potrebi vključuje dopolnilno kratkoročno humanitarno pomoč in nujno pomoč, kadar te pomoči ni mogoče financirati iz proračuna Unije; (d) 600 milijonov EUR se dodeli EIB za financiranje Sklada za spodbujanje naložb v skladu s pogoji iz Priloge II k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU v obliki nepovratnih sredstev za financiranje s projekti povezanega subvencioniranja obrestnih mer in tehnične pomoči, ki sta predvidena v členih 1, 2 in 4 Priloge II k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU v obdobju 11. ERS. Člen 3 Sredstva, dodeljena ČDO 1. Znesek v višini 343,4 milijona EUR iz člena 1(2)(a)(ii) se dodeli v skladu s sklepom Sveta, sprejetim pred 31. decembrom 2013 za izvajanje pridružitve OČD, od tega 338,4 milijona EUR za financiranje ozemeljskih in regionalnih okvirnih programov, 5 milijonov EUR pa v obliki sredstev, dodeljenih EIB za financiranje subvencioniranja obrestnih mer in tehnične pomoči v skladu s Sklepom o pridružitvi čezmorskih držav. 2. Kadar ČDO postane neodvisna in pristopi k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, se s sklepom Sveta, sprejetim soglasno na podlagi predloga Komisije, znesek iz odstavka 1 zniža, zneski iz člena 2(a)(i) pa ustrezno zvišajo. Člen 4 Posojila iz lastnih virov EIB 1. Znesku, ki je bil dodeljen Skladu za spodbujanje naložb v okviru 9. ERS iz člena 1(2)(b), in znesku iz člena 2(d) se doda okvirni znesek do 2 600 milijonov EUR v obliki posojil, ki jih EIB zagotovi iz lastnih sredstev. Ta sredstva se dodelijo v znesku do 2 500 milijonov EUR za namene iz Priloge II k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU in v znesku do 100 milijonov EUR za namene iz Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, v skladu s pogoji iz statuta EIB ter ustreznimi pogoji financiranja naložb iz Priloge II k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. 2. Države članice se z odpovedjo vsaki pravici do ugovora zavežejo, da bodo v sorazmerju s svojimi prispevki h kapitalu EIB delovale kot porok za EIB, v zvezi z vsemi finančnimi obveznostmi, ki za njene posojilojemalce izhajajo iz posojilnih pogodb, ki jih je EIB sklenila s svojimi lastnimi sredstvi v skladu s členom 1(1) Priloge II k Sporazumu AKP-EU in ustreznimi določbami Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. 3. Jamstvo iz odstavka 2 je omejeno na 75 % skupnega zneska posojil, ki jih je EIB dala v okviru vseh posojilnih pogodb; to jamstvo se uporablja za kritje vseh tveganj za projekte javnega sektorja. Za projekte zasebnega sektorja jamstvo krije vsa politična tveganja, EIB pa bo v celoti prevzela gospodarsko tveganje. 4. Države članice in EIB morajo v zvezi z obveznostmi, ki izhajajo iz odstavka 2, skleniti pogodbo o jamstvu. Člen 5 Dejavnosti, ki jih upravlja EIB 1. Plačila EIB v zvezi s posebnimi posojili, dodeljenimi državam AKP, ČDO in francoskim čezmorskim departmajem, skupaj s premoženjskimi koristmi in dohodkom iz transakcij tveganega kapitala, v okviru ERS pred 9. ERS, se knjižijo v dobro držav članic sorazmerno z njihovimi prispevki v ERS, s katerimi so povezani, razen če Svet na predlog Komisije soglasno ne sklene, da jih spremeni v rezervo ali da jih nameni za druge dejavnosti. 2. Od teh zneskov se najprej odštejejo vse provizije, ki zapadejo v plačilo EIB v zvezi z upravljanjem in dejavnostmi iz odstavka 1. 3. Iztržek in prihodki, ki jih EIB prejme iz dejavnosti v okviru Sklada za spodbujanje naložb v okviru 9., 10. in 11. ERS, se uporabijo za nadaljnje dejavnosti v okviru Sklada za spodbujanje naložb, v skladu s členom 3 Priloge II k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU in po odbitku izrednih izdatkov in obveznosti, ki nastanejo v povezavi s Skladom za spodbujanje naložb. 4. EIB se povrnejo vsi stroški za upravljanje dejavnosti Sklada za spodbujanje naložb iz odstavka 3 v skladu s členom 3(1a) Priloge II k Sporazuma o partnerstvu AKP - EU in zadevnimi določbami revidiranega Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. Člen 6 Sredstva, rezervirana za izdatke za podporo Komisije v zvezi z ERS 1. S sredstvi ERS se krijejo stroški podpornih ukrepov. S sredstvi iz člena 1(2)(a)(iii) in člena 1(6) se krijejo vsi stroški, povezani z načrtovanjem in izvajanjem ERS, ki niso nujno zajeti v strateških dokumentih in večletnih okvirnih programih iz uredbe o izvajanju, ki bo sprejeta v skladu s členom 10(1). 2. S sredstvi za podporne ukrepe se lahko krijejo izdatki Komisije v zvezi s/z: (a) pripravo, nadaljnjimi ukrepi, spremljanjem, računovodstvom, revizijo in oceno, ki so neposredno potrebni za načrtovanje in uporabo sredstev ERS; (b) doseganjem ciljev ERS, npr. z raziskovalnimi dejavnostmi razvojne politike, študijami, sestanki ter dejavnostmi obveščanja, ozaveščanja, usposabljanja in objavljanja, vključno z dejavnostmi zagotavljanja informacij in obveščanja o ERS. S sredstvi za dejavnosti obveščanja na podlagi tega sporazuma se krije tudi institucionalno komuniciranje o političnih prednostnih nalogah Evropske unije, povezanih z ERS; ter (c) računalniškim omrežjem za izmenjavo informacij in katere koli druge izdatke za upravno in tehnično pomoč pri načrtovanju in izvajanju ERS. Z njimi se krijejo tudi izdatki za upravno podporo na sedežih in v delegacijah, ki je potrebna za načrtovanje in vodenje dejavnosti, ki se financirajo v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP - EU in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. Ne dodelijo se za ključne naloge evropske javne službe. POGLAVJE II IZVEDBENE IN KONČNE DOLOČBE Člen 7 Prispevki, namenjeni 11. ERS 1. Komisija ob upoštevanju ocene EIB glede upravljanja in delovanja Sklada za spodbujanje naložb vsako leto do 20. oktobra pripravi in predloži Svetu poročilo o obveznostih, plačilih in letnem znesku zahtevkov za prispevke, ki jih je treba izvesti v tekočem in naslednjih dveh proračunskih letih. Ti zneski so odvisni od zmožnosti za učinkovito zagotavljanje predlaganega obsega sredstev. 2. Svet na predlog Komisije, v katerem sta določena deleža Komisije in EIB, s kvalificirano večino, kot je določeno v členu 8, odloči o zgornji meji letnega prispevka za drugo leto, ki sledi predlogu Komisije (n + 2), in v okviru zgornje meje, določene preteklo leto, o letnem znesku zahtevka za prispevek za prvo leto, ki sledi predlogu Komisije (n + 1). 3. Če se izkaže, da prispevki, določeni v skladu z odstavkom 2, ne zadostujejo za dejanske potrebe Sklada v zadevnem finančnem letu, Komisija v skladu z zgornjo mejo iz odstavka 2 Svetu predlaga dodatna plačila; Svet sprejme sklep s kvalificirano večino, kot je določeno v členu 8. 4. Zahtevki za prispevek ne smejo presegati zgornje meje iz odstavka 2, zgornja meja pa se ne sme zvišati, razen če v primeru posebnih potreb, ki izhajajo iz izjemnih ali nepredvidljivih okoliščin, kot so razmere po krizi, Svet o tem odloči s kvalificirano večino, kot je določeno v členu 8. V tem primeru Komisija in Svet zagotovita, da prispevki ustrezajo pričakovanim plačilom. 5. Ob upoštevanju ocen EIB Komisija vsako leto do 20. oktobra Svetu pošlje svoje ocene obveznosti, izplačil in prispevkov za naslednja tri proračunska leta. 6. Za sredstva, prenesena iz prejšnjih ERS v 11. ERS v skladu s členom 1(2)(b), se prispevki vsake države članice izračunajo sorazmerno s prispevkom vsake države članice v zadevni ERS. Za sredstva iz 10. ERS in predhodnih ERS, ki se ne prenesejo na 11. ERS, se učinek na prispevek vsake države članice izračuna sorazmerno s prispevkom vsake države članice za 10. ERS. 7. Podrobna pravila za plačilo prispevkov držav članic so določena s finančno uredbo iz člena 10(2). Člen 8 Odbor Evropskega razvojnega sklada 1. Odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor ERS), ki ga sestavljajo predstavniki vlad držav članic, se ustanovi pod pokroviteljstvom Komisije za sredstva 11. ERS, s katerimi upravlja Komisija. Odboru ERS predseduje predstavnik Komisije; Komisija poskrbi za sekretariat. Predstavnik EIB lahko sodeluje pri njegovem delu. 2. V Odboru ERS se glasovi predstavnikov držav članic ponderirajo: Država članica || Glasovi EU‑27 Belgija || 32 Bolgarija || 2 Češka || 8 Danska || 20 Nemčija || 205 Estonija || 1 Irska || 9 Grčija || 16 Španija || 80 Francija || 178 Italija || 126 Ciper || 1 Latvija || 1 Litva || 2 Luksemburg || 3 Madžarska || 7 Malta || 1 Nizozemska || 48 Avstrija || 24 Poljska || 22 Portugalska || 12 Romunija || 7 Slovenija || 2 Slovaška || 4 Finska || 15 Švedska || 29 Združeno kraljestvo || 143 Skupaj EU-27 || 998 3. Odbor ERS odloča s kvalificirano večino 720 glasov od 998, ki pomeni pozitiven glas vsaj 14 držav članic. Manjšina, ki lahko prepreči sprejetje odločitve, šteje 279 glasov. 4. Če se k EU pridruži nova država, se ponderiranje iz odstavka 2 in kvalificirana večina iz odstavka 3 spremenita s soglasnim sklepom Sveta. 5. Odbor sprejme svoj poslovnik. Člen 9 Odbor Sklada za spodbujanje naložb 1. Odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor Sklada za spodbujanje naložb), ki je sestavljen iz predstavnikov vlad držav članic ter predstavnika Komisije, se ustanovi pod pokroviteljstvom EIB. EIB poskrbi za sekretariat in podporne službe Odbora. Predsednika Odbora Sklada za spodbujanje naložb člani Odbora izvolijo med sabo. 2. Svet soglasno sprejme poslovnik Odbora Sklada za spodbujanje naložb. 3. Odbor Sklada za spodbujanje naložb odloča s kvalificirano večino, kot to določa člen 8(2) in (3). Člen 10 Izvedbene določbe 1. Do sprejetja sklepa Sveta o izvedbeni uredbi za 11. ERS in izvedbenih pravil za revidiran Sklep o pridružitvi čezmorskih držav ostanejo v veljavi vse ustrezne določbe členov izvedbene uredbe za 10. ERS in Uredbe Komisije št. 2304/2002 o izvajanju Sklepa Sveta 2001/822/ES o pomoči ČDO, in sicer ne glede na člen 8 tega sporazuma in razporeditve glasovalnih pravic držav članic v njem. Izvedbena uredba za 11. ERS se sprejme soglasno na podlagi predloga Komisije in po posvetovanju z EIB. Izvedbena uredba za 11. ERS se sprejme soglasno, na podlagi predloga Komisije in po posvetovanju z EIB. Izvedbena pravila za finančno pomoč EU ČDO se sprejmejo potem, ko Svet soglasno in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme revidiran Sklep o pridružitvi čezmorskih držav. Izvedbena uredba za 11. ERS in izvedbena pravila revidiranega Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav vsebujejo ustrezne spremembe in izboljšave postopkov načrtovanja in odločanja ter s tem kar se da usklajujejo postopke Unije in ERS. Poleg tega izvedbena uredba za 11. ERS uvaja določene postopke upravljanja za mirovno pomoč. Glede na to, da se bo finančna in tehnična pomoč za izvajanje člena 11b Sporazuma o partnerstvu AKP-EU financirala prek posebnih instrumentov, ki ne spadajo med instrumente za sodelovanje med državami AKP in EU; je treba dejavnosti, ki se bodo razvile v okviru teh določb, predhodno odobriti s posebnimi postopki za upravljanje proračuna. Izvedbena uredba za 11. ERS vsebuje primeren ukrep, s katerim bo mogoče usklajevanje financiranja posojil iz ERS in Evropskega sklada za regionalni razvoj za financiranje projektov sodelovanja med najbolj oddaljenimi regijami EU in državami AKP ter čezmorskimi državami in ozemlji v Karibih, zahodni Afriki in Indijskem oceanu, zlasti poenostavljenih mehanizmov za skupno upravljanje takšnih projektov. 2. Finančno uredbo Svet sprejme s kvalificirano večino, kot je določeno v členu 8, na podlagi predloga Komisije in po tem, ko prejme mnenje EIB o določbah, ki se nanašajo nanjo, ter mnenje Računskega sodišča. 3. Komisija bo predložila svoje predloge za uredbi iz odstavka (1) in (2), ki med drugim predvidevata možnost, da se po potrebi za izvedbene naloge pooblastijo tretje stranke. Člen 11 Finančno izvajanje, računovodstvo, revizija in razrešnica 1. Komisija začne finančno izvajanje sredstev, ki jih upravlja, ter zlasti finančno izvajanje projektov in programov v skladu s finančno uredbo iz člena 10(2). Za povračilo neupravičeno izplačanih zneskov se odločitve Komisije izvajajo v okviru pristojnosti EU in v skladu s členom 299 Pogodbe o delovanju EU. 2. EIB v imenu Unije upravlja Sklad za spodbujanje naložb in izvaja ustrezne dejavnosti v skladu s pravili finančne uredbe iz člena 10(2). Pri tem EIB deluje na odgovornost držav članic. Vse pravice, ki izhajajo iz takih dejavnosti, zlasti pravice upnika ali lastnika, se prenesejo na države članice. 3. EIB v skladu s svojim statutom in najboljšo bančno prakso prevzame finančno izvajanje dejavnosti s posojili iz njenih lastnih sredstev, kot je navedeno v členu 4, po potrebi v kombinaciji s subvencioniranjem obrestnih mer, ki se črpajo iz subvencijskih sredstev ERS. 4. Za vsako proračunsko leto Komisija sestavi in potrdi obračun ERS ter ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. 5. Komisija da Računskemu sodišču na voljo informacije iz člena 10, da bi lahko na podlagi dokumentarnih dokazil opravilo preglede pomoči, ki se zagotavlja iz sredstev ERS. 6. EIB vsako leto Komisiji in Svetu pošlje poročilo o izvedbi dejavnosti, ki se financirajo iz sredstev ERS, s katerimi upravlja. 7. Ob upoštevanju odstavka 9 tega člena Računsko sodišče izvaja svoje pristojnosti v zvezi z dejavnostmi ERS iz člena 287 Pogodbe o delovanju EU. Pogoji, pod katerimi Računsko sodišče izvaja svoje pristojnosti, so določeni v finančni uredbi iz člena 10(2). 8. Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino iz člena 8, podeli Komisiji razrešnico glede finančnega upravljanja ERS, razen dejavnosti, ki jih upravlja EIB. 9. V zvezi z dejavnostmi, ki se financirajo iz sredstev ERS, s katerimi upravlja EIB, se izvedeta nadzor in postopek razrešitve, ki sta določena v statutu EIB za vse njene dejavnosti. Člen 12 Klavzula o reviziji Svet lahko soglasno in na predlog Komisije spremeni člen 1(3) in člene iz poglavja II, razen člena 8. EIB sodeluje pri predlogu Komisije v zvezi z zadevami, ki so povezane z njenimi dejavnostmi in dejavnostmi Sklada za spodbujanje naložb. Člen 13 Evropska služba za zunanje delovanje Izvajanje te uredbe je v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje. Člen 14 Ratifikacija, začetek veljavnosti in trajanje 1. Vsaka država članica odobri ta sporazum v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami. Vlada vsake države članice uradno obvesti generalni sekretariat Sveta Evropske unije o zaključku postopkov, ki jih je treba izvesti za začetek veljavnosti tega sporazuma. 2. Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po prejemu uradnega obvestila, da ga je odobrila še zadnja država članica. 3. Ta sporazum se sklene za enako obdobje kot večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, priložen k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU in obdobje veljavnosti Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav (2014–2020). Ne glede na člen 1(4) pa ostane ta sporazum veljaven tako dolgo, kolikor je potrebno za izvedbo vseh dejavnosti, ki se financirajo v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav ter večletnega finančnega okvira. Člen 15 Izvirni jeziki Ta sporazum, sestavljen v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna, se deponira v arhivu generalnega sekretariata Sveta Evropske unije, ki pošlje overjeno kopijo vladi vsake države podpisnice. [1] UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil spremenjen s sporazumoma, podpisanima v Luxembourgu dne 25. junija 2005 (UL L 287, 28.10.2005, str. 4) in Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (UL L 287, 4.11.2010, str. 3). [2] UL L 314, 30.11.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/249/ES (UL L 109, 26.4.2007, str. 33). [3] Notranji sporazum za 10. ERS (UL L 247, 9.9.2006, str. 32) so julija 2006 podpisali predstavniki držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta. Uredba o izvajanju 10. ERS (Uredba Sveta št. 617/2007) in finančna uredba za 10. ERS (Uredba Sveta št. 215/2008) sta bili sprejeti maja 2007 oziroma februarja 2008. 10. ERS je začel veljati 1. julija 2008 z začetkom veljavnosti prve revizije Sporazuma iz Cotonouja. [4] COM(2011) 500. [5] UL C 46, 24.2.2006, str. 1. [6] COM(2011) 637. [7] UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sporazumom, podpisanim v Luxembourgu, dne 25. junija 2005 (UL L 287, 28.10.2005, str. 4), in Sporazumom, podpisanim v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (UL L 287, 4.11.2010, str. 3). [8] UL L 247, 9.9.2006, str. 32. [9] UL L 314, 30.11.2001, str. 1. [10] Dokument Sveta 18239/10 z dne 11. januarja 2011. [11] UL C 46, 24.2.2006, str. 1. [12] COM(2011) 637.