[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.9.2005

KOM(2005) 405 končno

.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Svobodni poklici – (Možnost) Prostor za nadaljnje reformeNadaljevanje Poročila o konkurenci v sektorju svobodnih poklicev,COM(2004) 83 z dne 9. februarja 2004(SEK(2005) 1064)

KAZALO

1. Ozadje 3

2. Boljše opredeljevanje javnega interesa 5

3. Dejavnosti Komisije in nacionalnih uradov za konkurenco 5

4. Napredek v državah članicah 6

5. Uporaba pravil konkurence ES 8

6. Sklepi 9

7. Prihodnji koraki 10

PRILOGA: Napredek držav članic pri pregledu in odpravi omejitev konkurence na področju storitev svobodnih poklicev SEC(2005) 1064.

OZADJE

1. Svobodni poklici so ključni sektor evropskega gospodarstva, ki izvaja storitve znatnega javnega pomena. Podatki za leto 2001 kažejo, da so „poslovne storitve“[1] ustvarile promet, ki presega 1milijard EUR ali približno 8 % skupnega prometa EU[2], kar je ustvarilo več kot 660 milijard EUR dodane vrednosti v letu 2001. Približno tretjino tega zneska lahko pripišemo „storitvam svobodnih poklicev“. Irski protimonopolni organ je na primer ocenil, da so samo stroški pravnih služb za leto 2001 dosegli 1.140 milijonov EUR ali skoraj 1 % celotnega BDP. Na področju „drugih poslovnih storitev“ je bilo leta 2004[3] zaposlenih skoraj 12 milijonov ljudi ali 6,4 % vseh zaposlenih, kar pomeni povečanje glede na 5,7 % v letu 2002.[4]

2. Za ta sektor je značilna obsežna regulativa, kar pogosto pomeni mešanico državne zakonodaje, samoregulative ter poslovnih običajev in praks, ki so se razvili v večletnem obdobju.

3. Pomembnost sprostitve vseh trgov in odprave nepotrebnih predpisov za spodbujanje boljše konkurence je bila poudarjena v Kokovem poročilu novembra 2004. To poročilo poziva k sistematičnemu pregledu predpisov, da le-ti ne bi po nepotrebnem omejevali gospodarskih dejavnosti[5]. Tudi Sporočilo Komisije za spomladansko zasedanje Evropskega sveta 2005 in osvežena lizbonska strategija podpirata ta cilj in poudarjata, da je treba izboljšati predpise za spodbujanje konkurenčnih trgov kot ključnih področij dela v prihodnosti. Evropski svet je v sklepih iz marca leta 2005 prav tako poudaril, kako pomembna je ta naloga, in pozval države članice, naj preverijo združljivost domače zakonodaje s predpisi EU, da odpravijo tržne ovire in tako notranji trg še bolj odprejo konkurenci[6].

4. Delo Komisije v sektorju svobodnih poklicev je potrebno razumeti v tem okviru. Usmerjeno je v preverjanje, ali je trenutna zmes predpisov najbolj učinkovita in najmanj omejujoča za konkurenco, oziroma ali bi boljši predpisi, bolj prilagojeni trenutnemu stanju, spodbudili gospodarsko rast ter nudili boljše storitve z večjo vrednostjo za potrošnika.

5. Po pregledu stanja v letih 2002–2003 , ki je omogočil vpogled v trenutno zakonodajno prakso – je Komisija februarja 2004 objavila Poročilo o konkurenci v sektorju svobodnih poklicev[7] (v nadaljnjem besedilu „Poročilo 2004“). Poročilo je bilo dopolnjeno s pregledom stanja predpisov v sektorju svobodnih poklicev v novih državah članicah EU, objavljenim novembra 2004[8].

6. Komisija se je osredotočila na šest poklicev – pravnike, notarje, inženirje, arhitekte, lekarnarje in računovodje (vključno s sorodnim poklicem pravnega svetovalca) – in podrobno analizirala glavne omejitve konkurence glede: (i) predpisanih cen, (ii) priporočenih cen, (iii) pravil o oglaševanju, (iv) pogojev dostopa in pridržanih pravic ter (v) predpisov, ki urejajo ustroj poslovanja in multidisciplinarne dejavnosti.

7. V številnih primerih so tradicionalna omejevalna pravila na teh področjih namenjena omejevanju konkurence. Takšni predpisi lahko izničijo ali omejijo konkurenco med izvajalci storitev in zato manj spodbudno vplivajo na izvajalce svobodnih poklicev, da bi delali učinkoviteje, ceneje, dvignili kakovost ali ponudili inovativne storitve. To je slabo tako za potrošnike kot tudi za gospodarstvo in družbo na splošno. Razpoložljivost boljših in bolj raznolikih storitev svobodnih poklicev lahko prav tako poveča povpraševanje, kar lahko spet pozitivno vpliva na ustvarjanje delovnih mest v tem pomembnem sektorju, ki zaposluje visoko izobražen in dobro plačan kader.[9]

8. V Poročilu 2004 je Komisija predlagala izvedbo testa sorazmernosti, s katerim bi ocenila, v kolikšni meri protikonkurenčna poklicna regulativa in pravila resnično služijo javnemu interesu in so objektivno upravičena. V Poročilu 2004 Komisija predlaga, da bi bilo v ta namen priporočljivo, da vsako pravilo izrecno navaja cilj in pojasnjuje, zakaj je mehanizem izbranih regulativnih ukrepov za doseganje navedenih ciljev najmanj omejujoč za konkurenco.. Komisija je vse udeležence – regulativne organe držav članic in strokovna združenja[10] – pozvala, naj medsebojno sodelujejo pri pregledu obstoječih pravil in ob tem upoštevajo, ali so potrebna za javni interes in ali so sorazmerna in upravičena. Za namen tega sporočila se omejitve, ki niso dosegle zadovoljivih rezultatov testa sorazmernosti, kakor je bil predlagan v poročilu 2004, poimenujejo kot „neupravičene“ ali „nesorazmerne“.

9. To sporočilo poroča o napredku držav članic pri pregledu in odpravi takšnih neupravičenih omejitev[11] na podlagi podrobne analize iz delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu[12].

BOLJšE OPREDELJEVANJE JAVNEGA INTERESA

10. Obstajajo razlogi, zakaj so za storitve svobodnih poklicev potrebni natančno usmerjeni predpisi:

11. prvič, zaradi „asimetrije informacij“ med stranko in izvajalcem storitev svobodnih poklicev, od izvajalca zahtevajo visoko stopnjo strokovnega znanja. Ker stranka ne razpolaga nujno s takšnim znanjem, ji je ocenjevanje kakovosti naročene storitve oteženo;

12. drugič, zaradi „zunanjih vplivov“, kar pomeni, da lahko zagotavljanje določene storitve vpliva na tretjo osebo kakor tudi na naročnika storitve. Prepričljiv primer tega je napačna revizija, ki lahko zavaja upnike in vlagatelje; ter

13. tretjič, zato ker za nekatere svobodne poklice velja, da proizvajajo „javne dobrine“, ki so pogosto pomembne za družbo kot celoto – na primer pravilno delovanje pravosodnega sistema. Možno je, da bi tovrstne storitve v odsotnosti predpisov neustrezne ali nezadostne.

14. Ti dejavniki pa na vse uporabnike storitev svobodnih poklicev ne vplivajo na enak način. Glede na to in po razpravah s strokovnimi združenji, uporabniki in državami članicami (konkurenčnimi in regulativnimi organi) je Komisija sklenila, da bi veljalo izboljšati in poglobiti ekonomsko analizo trga storitev svobodnih poklicev ter dati predvsem večji poudarek pojmovanju javnega interesa na različnih trgih. To bi omogočilo boljše razumevanje medsebojnega vpliva ponudbe in povpraševanja pri vsaki zadevni storitvi svobodnih poklicev in pomagalo izdelati okvir za pregled obstoječih predpisov.

15. Komisija je izvedla analizo različnih trgov. Ugotovitve so v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. Na splošen način je opredeljeno, kdo naroča ali uporablja različne storitve – mala ali velika podjetja, potrošniki ali javni sektor – in zatem bolj podrobno navaja, kako obstoječa regulativna praksa vpliva na uporabnika.

16. Glavna ugotovitev je, da potrebuje enkratni uporabnik – na splošno so to posamezniki in gospodinjstva – natančno usmerjeno zaščito. Po drugi strani pa glavni uporabniki storitev svobodnih poklicev – gospodarstvo in javni sektor – regulativne zaščite ne potrebujejo oziroma jo potrebujejo v zelo omejenem obsegu, saj jim njihov položaj omogoča boljšo izbiro ponudnikov, ki najbolje ustrezajo njihovim potrebam. Slika pa ni popolnoma jasna pri malih podjetjih, zato so potrebne nadaljnje analize za bolj podrobno oceno njihovih potreb po regulativni zaščiti. Poleg tega nudi trenutna regulativna ureditev zelo malo manevrskega prostora za nove in inovativne storitve ter storitve, ki jih ustvarja povpraševanje. Kar pa lahko spet povzroča stroške podjetjem. Pri pregledu obstoječih predpisov in pravil je zato treba v prvi vrsti upoštevati različne interese teh skupin.

DEJAVNOSTI KOMISIJE IN NACIONALNIH URADOV ZA KONKURENCO

17. V letu 2004 je Komisija vzpostavila strukturni dialog z evropskimi združenji svobodnih poklicev – odvetniki, notarji, inženirji, arhitekti, računovodji, davčnimi svetovalci in lekarnarji – ter nacionalnimi regulativnimi organi, da bi izmenjali mnenja o upravičenosti obstoječih poklicnih pravilih in o tem, kaj bi bilo mogoče storiti, da bi bila le-ta bolj naklonjena konkurenci. Stopnja pripravljenosti za reforme je zelo različna, odvisna od stopnje odprtosti in deregulacije posameznega poklica.

18. Dejavni so bili tudi nacionalni uradi za konkurenco , kar se odraža v poročilih o delu na tem področju v letih 2004/05. Opravljeno delo je vključevalo:

19. dvostranske razprave z nacionalnimi regulativnimi organi in strokovnimi združenji;

20. sodelovanje na seminarjih/konferencah o konkurenci v svobodnih poklicih;

21. izdajo mnenj o osnutkih zakonodaje, ki so vključevali določbe, ki najverjetneje omejujejo konkurenco, in

22. pregled stanja in sektorske študije.

23. Omenjeno delo je privedlo do odprave nekaterih omejitev, ki so bile neupravičene v smislu odstavka 8 zgoraj, in pomeni poglavitni dejavnik pri ustanavljanju odborov pod okriljem vlade, ki bodo podrobneje preučili priporočila in predstavili predloge korenitejših sprememb. Tudi Nadzorni organ EFTA je v letu 2004 izvedel analizo stanja obstoječih predpisov na področju storitev svobodnih poklicev v treh državah EFTA (Islandija, Lihtenštajn, Norveška).[13]

NAPREDEK V DRžAVAH čLANICAH

24. Tabela 1 spodaj prikazuje stopnjo napredka v državah članicah v letih 2004/05 pri pregledu in odpravi nesorazmernih omejitev v zakonodaji ter predpisih in pravilih strokovnih združenj.[14] Za posamezne ocene so bili uporabljeni podatki, ki so jih posredovale države članice. Stopnjo doseženega napredka je treba razumeti v okviru obstoječih predpisov v teh državah. Nekatere države imajo majhen obseg obstoječih predpisov in zato manjše potrebe po reformah (glej sliko 1 in 2).

25. Tabela prikazuje, da je bila glavnina napredka dosežena v državah, ki izvajajo strukturni program pro-konkurenčnih ali regulativnih reform (Danska, Nizozemska in Združeno kraljestvo). Te države imajo na tem področju najmanj obsežno regulativo. V teh državah je opaziti tudi da vlada in državni uradi za konkurenco tesno sodelujejo in da so obsežne reforme določenih sektorjev izvedene po poglobljenih analize obstoječih omejitev, ki jih opravi urad za konkurenco. Izkušnje kažejo, da so se v teh državah najprej lotili predpisanih cen in omejitev oglaševanja, sledile pa bodo daljnosežne strukturne reforme.

26. Glede na zgoraj omenjeno je vzpodbujajoče, da več kot tretjina (devet) držav članic poroča o tekočem analitičnem delu, ki bo – upajmo – v bližnji prihodnosti pripeljalo do bistvenih reform. Šest držav poroča o izvedbi manjših reform, kot je rahla sprostitev kakovostnih vstopnih kvalifikacij. V preostalih sedmih državah je zagon proces reformiranja počasen, zato se o dejavnostih na tem področju še ne poroča.

Tabela 1: Obseg dejavnosti za reformiranje zakonodaje in poklicnih pravil v sektorju svobodnih poklicev v državah članicah v letih 2004/05

Obseg dejavnosti | Države članice |

Nobene dejavnosti | Češka, Ciper, Finska, Grčija, Malta, Španija, Švedska |

Manjše reforme | Avstrija, Estonija, Latvija, Madžarska, Slovenija, Portugalska |

Analitično delo, ki je v teku | Belgija, Italija, Luksemburg, Poljska |

Manjše reforme in analitično delo | Francija, Nemčija, Irska, Litva, Slovaška, |

Znatne strukturne reforme | Danska, Nizozemska, UK |

Opomba: Dejavnosti nacionalnih organov za konkurenco niso upoštevane.

Slika 1: Indeks obsega predpisov v državah članicah

[pic]

Vir: Posodobljena študija IHS[15] vključuje deset novih držav članic in odraža uvedene reforme.

Slika 2: Primerjava med reformami v državah članicah (Tabela 1) in obsegom obstoječih predpisov (Slika 1)

[pic]

Opomba: Malta zaradi manjkajočih podatkov ni vključena .

UPORABA PRAVIL KONKURENCE ES

27. Kot rezultat posodobitve protikonkurenčnih predpisov lahko nacionalni uradi za konkurenco in nacionalna sodišča uporabijo člen 81 Pogodbe ES v celoti in torej lahko odločijo, ali obstajajo omejitve po členu 81 (1) ter ali so pogoji iz člena 81(3) izpolnjeni in prepoved ne velja. Poleg tega lahko nacionalni uradi za konkurenco in nacionalna sodišča neposredno uporabijo člen 82 Pogodbe ES. Ker velika večina omejitev konkurence v sektorju svobodnih poklicev izhaja iz ene države članice in ima tudi vpliv v eni sami državi članici, so za izvajanje predpisov na upravni ravni odgovorni večinoma nacionalni uradi za konkurenco, medtem ko so za njihovo uveljavljanje na civilnopravni ravni odgovorna nacionalna sodišča.

28. Poleg tega je Evropsko sodišče v sodbi CIF[16] odločilo, da je v primeru, ko ravnajo podjetja v nasprotju s členom 81(1) in kjer takšno ravnanje zahtevajo ali omogočajo državni ukrepi, nacionalni urad za konkurenco dolžan prenehati uporabljati take državne ukrepe in uveljaviti člen 81 ali 82. Podrobnosti o ukrepih za izvajanje Komisije, nacionalnih uradov za konkurenco in sodišč v letih 2004/05 v sektorju svobodnih poklicev so podane v delovnem dokumentu služb Komisije. Za šest poklicev, ki jih je obravnavala Komisija, so nacionalni organi v desetih primerih začeli postopek po pravilih o konkurenci ES. Pri tem je šlo za različne omejitve in poklice. Države članice nadalje v skladu s svojimi nacionalnimi pravili o konkurenci preverjajo tudi regionalno omejene primere. Junija 2004 je Komisija izdala odločbo, v kateri je obsodila priporočeno lestvico najnižjih honorarjev Belgijskega reda arhitektov[17]. Poleg tega je Evropsko sodišče 17. februarja 2005 podalo predhodno odločitev o zadevi Mauri [18] o državnem izpitu za izvajanje poklica odvetnika v Italiji. Evropsko sodišče je dejstva ocenilo na podlagi meril, omenjenih v Zadevi C-35/99 Arduino.

29. Izvajanje predpisov na civilnopravni ravni s strani nacionalnih sodišč ne zajema samo člena 81 in 82, ki veljata za podjetja in združenja podjetij, temveč je možno tudi proti državam članicam v skladu s členom 86(1) v povezavi s členoma 81 in 82 ali v skladu s členoma 3(1)(g) in 10(2) v povezavi s členoma 81 in 82.

30. Komisija lahko izvaja člena 81 in 82 tako proti podjetjem in združenjem podjetij kakor tudi proti omejevalnem vedenju države članice. Pravna podlaga je do sedaj zajemala člena 3(1)(g) in 10(2) v povezavi s členom 81. Vendar pa je možno, da se kot pravna podlaga uporablja člen 86 v povezavi s členoma 81 in 82 v primerih, kadar so pogoji, določeni v sodni praksi[19], izpolnjeni. Člen 86(1) obvezuje države članice, da v primeru javnih podjetij in podjetij, ki jim priznava posebne ali izključne pravice, ne smejo sprejeti ali ohraniti v veljavi nobenih ukrepov, ki so v nasprotju s pravili Pogodbe ES. Ta člen je oblikovan za posebne primere, kjer ima država članica poseben vpliv na javna podjetja, ali na privilegirana podjetja, ker jim priznava posebne ali izključne pravice. Člen 86(3) zagotavlja Komisiji posebna pooblastila za zagotovitev izvajanja člena 86 in da po potrebi naslovi ustrezne odločbe ali direktive neposredno na države članice. Zato je možno, da Komisija v ustreznih okoliščinah uporabi člen 86(3), na primer ko imajo številčne omejitve za dostop k poklicu učinek posebnih ali izključnih pravic. Ocena možnosti za uporabo člena 86 se izvede za vsak posamezni primer.

SKLEPI

31. Najpomembnejši zaključek je, da bi večja zavzetost večine držav članic za sistematično konkurenci naklonjeno reformo v tem sektorju prinesla znatne koristi za gospodarstvo in potrošnika. V praksi to pomeni, da bi morale države članice prevzeti „politično skrbstvo“ na nacionalni ravni in pospešiti proces reformiranja. Splošneje je bilo to zajeto že v srednjeročnem pregledu lizbonske agende in v zgoraj omenjenih sklepih Evropskega sveta, ki so dali nov zagon lizbonski agendi z usmeritvijo na rast in zaposlovanje, in potrdili, da morajo države članice predložiti nacionalne programe reform za podporo rasti in zaposlovanja na nacionalni ravni ter imenovati nacionalnega koordinatorja za lizbonsko agendo.

32. Pomena tradicij se ne sme podcenjevati, saj vpliva na hitrost sprememb, in v mnogih državah regulativni organi nimajo predstav, kako bi zadeve izvedli drugače. Na splošno celo poklicni krogi sami pri tem ne sodelujejo aktivno. Trenutna slika bi lahko nakazovala, da imajo nekatere države relativno slab regulativni nadzor nad določenimi poklici. Temu bi lahko bil vzrok gospodarski pojav t.i. regulativne zlorabe, ki ni redek predvsem na področjih, ki so podrejena samoregulativi.

33. Komisija se zaveda, da državam članicam pripada odločitev, do katere meje bodo svobodne poklice urejali neposredno državni predpisi, ali pa jih prepusti samoregulativi poklicnih združenj. Za dobro upravo bodo morale države članice nadzorovati vpliv nacionalne samoregulative, da ne bi postala preveč omejujoča in škodljiva za interese potrošnika.

Prihodnji koraki

34. Komisija se še naprej zavzema za obširno reformo tega sektorja in spodbuja države članice, da prevzamejo pobudo za pospešitev reform na nacionalni ravni. Prostora za izboljšave je dovolj v vseh državah članicah.

35. Ker je razvoj omejevalnih predpisov v tem sektorju potekal na nacionalni ravni, kjer se tudi čutijo njihovi učinki, je naloga nacionalnih regulativnih organov in poklicnih združenj, da uvedejo spremembe, ki bodo upoštevale posebnosti zadevnega poklica v vsaki državi. Izkušnje kažejo, da se takšen proces ne bo začel brez močne politične podpore. Glede na pomen tega sektorja za gospodarstvo EU Komisija poziva države članice, naj posodobitve poklicnih pravil obravnavajo v svojih nacionalnih programih reform za izvajanje lizbonske agende, ki jih morajo predstaviti jeseni 2005. Nadaljnje poročanje bo zato izvedeno v okviru splošnega lizbonskega procesa.

36. Države članice naj bi najprej začele – kjer tega še niso storile – z analitičnim pregledom obstoječih omejitev. Prvi korak k temu bi lahko bila opredelitev tistih omejitev konkurence, ki so lahko hitro odpravljene, ne da bi za to potrebovali nadaljnje analize, npr. nekatere predpisane in priporočene cene ter nekatere omejitve oglaševanja. Hkrati bi bilo treba začeti z bolj obsežnimi strukturnimi analizami – na primer regulativnih struktur, ki bi ocenile potrebe in sprostile pot bolj obsežnim reformam. Na ta način bi do leta 2010 bi države članice na tem področju dosegle dober napredek.

37. Nadaljnje izpopolnjevanje ekonomske analize različnih trgov storitev svobodnih poklicev je Komisijo pripeljalo do zaključka, da potrebujeta potrošnik in enkratni uporabnik natančneje usmerjeno regulativno zaščito. Glavni uporabniki storitev svobodnih poklicev – gospodarstvo in javni sektor – pa omenjene zaščite ne potrebujejo oziroma jo potrebujejo v zelo omejenem obsegu. Položaj malih podjetij ni povsem jasen in bo za oceno njihovih posebnih potreb potrebno nadaljnje delo. Trenutna regulativna ureditev za preostali dve skupini ni zadovoljiva, saj nudi premalo prožnosti in ovira razvoj inovativnih storitev in storitev, ki jih ustvarja povpraševanje.

38. Komisija bo še naprej delovala kot posrednik v tem procesu in pomagala pri širjenju najboljše prakse. Z nacionalnimi uradi za konkurenco, ki so že začeli z obetajočim delom, bo povečala partnersko sodelovanje, tako da bodo lahko na nacionalni ravni še bolj dejavni. Komisija bo nadaljevala in nadgradila svoje odnose z nacionalnimi regulativnimi organi z organizacijo še bolj strukturiranih razprav in in z dvigom pozornosti za tovrstno delo. To bo utrlo pot tesnejšemu sodelovanju med nacionalnimi uradi za konkurenco in regulativnimi organi.

39. V prihodnjih mesecih bo Komisija najprej objavila ugotovitve tega sporočila in tako zagotovila, da so glavna sporočila o nujnosti posodobitve svobodnih poklicev v Evropi razumeli vsi ključni akterji – posebno še nacionalni parlamenti in nosilci političnih odločitev.

40. Če bo to mogoče in potrebno, bo Komisija odločala o nadaljnjih ustreznih ukrepih za izvajanje pravil o konkurenci ES, vključno z možnostjo posredovanja v skladu s členom 86.

[1] Kategorija 72 „Računalniške storitve“ in 74 „Druge poslovne storitve“ klasifikacije NACE. Kategorija 74 klasifikacije NACE zajema pravne, računovodske in revizijske dejavnosti; svetovanje; tržne raziskave; podjetniško in poslovno svetovanje; dejavnosti upravljanja holdinških družb; arhitekturne in inženirske storitve ter s tem povezano tehnično svetovanje; tehnično preizkušanje in analize; oglaševanje; posredovanje in zaposlovanje delovne sile; preiskovalne dejavnosti in varovanje; čiščenje objektov in opreme ter druge storitve.

[2] Vir: Eurostat, zbirka „Statistics in focus 11/2005“, „Razvoj prometa in indeksi zaposlovanja za storitveni sektor v tretjem četrtletju leta 2004“. Podatki veljajo za naslednjih 14 držav: BE, DK, DE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, AT, PT, FI, SE in UK.

[3] Vir: Eurostat, Raziskava o delovni sili, 2004.

[4] Zbirke statističnih podatkov o poslovnih storitvah naj bi postale del redne letne raziskave, ki bo vključevala vseh 25 držav članic od referenčnega leta 2006 ali 2007 dalje.

[5] Glej stran 25 Poročila skupine na visoki ravni, ki ji je predsedoval Wim Kok, november 2004. Poročilo je na voljo na: http://europa.eu.int/growthandjobs/pdf/2004-1866-EN-complet.pdf

[6] Sklepi predsedstva Evropskega sveta, Bruselj, 22.-23. marec 2005. Sklepi so na voljo na: http://europa.eu.int/european_council/conclusions/index_en.htm

[7] Poročilo je na voljo na: http://europa.eu.int/comm/competition/liberal_professions/final_communication_en.pdf

[8] Pregled stanja predpisov v sektorju svobodnih poklicev – Pregled predpisov v novih državah članicah, november 2004, lahko najdete na: http://europa.eu.int/comm/competition/liberalization/conference/overview_of_regulation_in_the_eu_professions.pdf

[9] Glej publikacijo Komisije „Zaposlovanje v Evropi 2004“, poglavje 3, ki ugotavlja, da je v primerjavi z ZDA potencial ustvarjanja delovnih mest v evropskem sektorju služb, vključno s poslovnimi/strokovnimi službami, večinoma še neizkoriščen. Publikacijo lahko najdete na: http://europa.eu.int/comm/employment_social/publications/2004/keah04001_en.pdf

[10] V tem okviru se izraz „strokovno združenje“ nanaša na nevladne samoregulativne organe, medtem ko se izraz „državni regulativni organi“ nanaša na vladne organe/oddelke, ki so odgovorni za regulativni nadzor nad poklici.

[11] Kakor je opredeljeno v odstavku 8 zgoraj.

[12] „Napredek držav članic pri pregledu in odpravi omejitev konkurence v sektorju svobodnih poklicev“, delovni dokument služb Komisije, SEC(2005) 1064.

[13] Nadaljnje podrobnosti lahko najdete v poglavju 3 delovnega dokumenta služb Komisije –glej opombo 12.

[14] Podrobne informacije lahko najdete v poglavju 4 delovnega dokumenta služb Komisije –glej opombo 12.

[15] „Economic Impact of regulation in the field of liberal professions in different EU Member States“, Ian Paterson, Marcel Fink, Anthony Ogus, Institut za višje študije, Dunaj, januar 2003, na voljo na: http://europa.eu.int/comm/competition/liberal_professions/final_communication_en.pdf

[16] Zadeva C-198/01 Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) [2003] Rec. I-08055.

[17] Odločba z dne 26.6.2004, COMP/38.549 - PO / L'Ordre des Architectes belges, http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_549

[18] Zadeva C-250/03 Mauri [2005] Rec. I-0000.

[19] Glej Zadevo C-475/99 Ambulanz Glockner [2001] Rec.1-8089.