P9_TA(2020)0293

Gensko spremenjena koruza MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjena koruza s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068778/01 – 2020/2837(RSP))

(2021/C 415/03)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D068778/01,

— ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) in zlasti členov 7(3) in 19(3),

— ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

— ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

— ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 3. julija 2019 in je bilo objavljeno 8. avgusta 2019 (3),

— ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

— ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

— ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

A. ker je družba Monsanto Europe S.A./N.V. 28. oktobra 2016 v imenu družbe Monsanto, United States pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (v nadaljnjem besedilu: koruza, spremenjena z zložbo genskih elementov), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni;

B. ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja;

C. ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 25 podkombinacij koruze s transformacijami iz koruze, spremenjene z zložbo genskih elementov, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni;

D. ker je bilo 11 podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze že odobrenih; ker se osnutek izvedbenega sklepa Komisije nanaša na preostalih 14 podkombinacij;

E. ker je zložena gensko spremenjena koruza pridobljena s križanjem petih dogodkov gensko spremenjene koruze (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603), povzroča trojno odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, in proizvaja tri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2 in Vip3Aa20, znane kot beljakovine Bt ali Cry), ki so toksične za nekatere ličinke metuljev (5);

F. ker zložena gensko spremenjena koruza poleg tega izraža modificirani gen CspB bakterije Bacillus subtilis, katerega namen je zmanjšati izgubo, ki jo povzroča stres zaradi suše; ker je bil gen NPTII, ki omogoča odpornost na antibiotike kanamicin in neomicin, v postopku genske spremembe uporabljen kot selektivni označevalec (6);

G. ker je agencija EFSA 3. julija 2019 o vlogi sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 8. avgusta 2019;

H. ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo;

Pripombe držav članic in pomanjkanje eksperimentalnih podatkov o podkombinacijah

I. ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (7); ker je med njimi tudi pripomba, da morebitna interakcija z okoljskimi razmerami, ki lahko vplivajo na vsebnost transgenih beljakovin v rastlini, ni upoštevana, da ostajajo nerešena vprašanj glede varnosti in morebitne toksičnosti, da ocena ne upošteva ostankov herbicidov in metabolitov glifosata, izraženi pa so bili tudi pomisleki glede uporabe gena NPTII, ki je odporen na antimikrobike;

J. ker vlagatelj ni predložil podatkov o poskusih za trenutno 14 neodobrenih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze (8);

Neocenjevanje ostankov herbicidov in razgradnih produktov

K. ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (9); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; ker zložena gensko spremenjena koruza izraža tri beljakovine, odporne proti glifosatu, zaradi česar je še bolj odporna na večje odmerke in ponavljajoče se škropljenje;

L. ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh;

M. ker znanstveni odbor EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) v znanstvenem mnenju z dne 3. julija 2019 navaja, da je da je oddelek EFSA za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov, ki so relevantni za to vlogo (10); ker pa so po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (11) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti mejno vrednost ostankov in vrednost ocene tveganja (12);

N. ker po mnenju oddelka EFSA za pesticide manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (13);

O. ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova morebitna interakcija s proteini Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov posledica same genske spremembe (14);

P. ker zato ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali;

Beljakovine Bt

Q. ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (15), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

R. ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med postopkom ocenjevanja druge zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij sprejel manjšinsko mnenje, v katerem je zatrdil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (16);

S. ker nedavna študija kaže, da hitra rast uporabe tretiranja semen z neonikotinoidi v ZDA sovpada s povečano zasaditvijo gensko spremenjene koruze Bt (17); ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, tudi kot premaz za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (18);

Vključitev označevalnega gena za odpornost na antibiotike

T. ker zložena gensko spremenjena koruza proizvaja beljakovino NPTII, ki povzroča odpornost na vrsto antibiotikov, vključno z neomicinom in kanamicinom, ki jih Svetovna zdravstvena organizacija uvršča med „izjemno pomembne za uporabo v humani in veterinarski medicini“ (19); ker se je NPTII uporabljal kot označevalec za poenostavitev postopka izbire preoblikovanih celic;

U. ker je treba na podlagi člena 4(2) Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20) gensko spremenjene organizme, ki vsebujejo gene, ki izražajo odpornost proti antibiotikom, ki se uporabljajo za medicinsko ali veterinarsko zdravljenje, posebej upoštevati pri oceni tveganja, da se določijo in postopoma odpravijo označevalci odpornosti proti antibiotikom v GSO, ki lahko škodujejo zdravju ljudi in okolju;

V. ker je v uvodni izjavi 17 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 503/2013 (21) navedeno, da „je zdaj mogoče razviti GSO brez uporabe označevalnih genov, odpornih proti antibiotikom […], bi moral biti cilj vlagatelja, da razvije GSO brez uporabe označevalnih genov, odpornih proti antibiotikom“;

W. ker Avstrija uradno nasprotuje dajanju na trg zložene gensko spremenjene koruze zaradi vključitve NPTII, „ki bi lahko olajšal širjenje protimikrobne odpornosti v tleh in črevesnih bakterijah“ in „glede na sedanjo krizo zaradi odpornosti proti antibiotikom Avstrija ne more podpreti tega, da bi se s tem proizvodom namerno povečeval genski sklad odpornosti proti antibiotikom“; ker Avstrija dodaja tudi, da „z neodstranitvijo tega gena iz trženega proizvoda, čeprav bi bilo to tehnično izvedljivo […], vlagatelj krši Izvedbeno uredbo Komisije [(EU) št. 503/2013] o vnosu označevalnih genov in drugih zaporedij nukleinskih kislin, ki niso bistveni za doseganje zaželene lastnosti, in Direktivo 2001/18/ES o postopnem opuščanju genov za odpornost proti antibiotikom“ (22);

Suša

X. ker zložena gensko spremenjena koruza izraža modificirani gen CspB bakterije Bacillus subtilis, katerega namen je zmanjšati izgubo, ki jo povzroča stres zaradi suše; ker pa za zloženo gensko spremenjeno koruzo niso bili opravljeni terenski poskusi v sušnih razmerah; ker stresne razmere, kot je suša, najverjetneje vplivajo na sestavo rastlin in biološke značilnosti, ki so bistvene za oceno varnosti hrane in krme;

Nedemokratično odločanje

Y. ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 15. septembra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

Z. ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

AA. ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že osmim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer sama priznava, da v postopku odobritve gensko spremenjenih organizmov obstajajo demokratične pomanjkljivosti, da države članice ne podpirajo tovrstnih odobritev in da jim Parlament nasprotuje, a odobritve izdaja še naprej;

AB. ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (23); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

1. meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003;

2. meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta ( 24 ) , dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali, okolja ter interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo ob zagotavljanju učinkovitega delovanja notranjega trga;

3. poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa;

4. pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnost ( 25 ) ; vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in glasovanju večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje ( 26 )

5. poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje z izdelavo meril o trajnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; jo poziva, naj zagotovi informacije o tem, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru;

6. znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj;

7. znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011;

8. znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih poljščin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih poljščin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov;

9. znova poziva Komisijo, naj oceno tveganja uporabe komplementarnih herbicidov in njihovih ostankov v celoti vključi v oceno tveganja gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, ne glede na to, ali je gensko spremenjena rastlina namenjena gojenju v Uniji ali se v Unijo uvaža za živila in krmo;

10. poziva Komisijo, naj ne odobri podkombinacij iz zložb genskih transformacijskih dogodkov, razen če jih je EFSA temeljito ocenila na podlagi popolnih podatkov, ki jih je predložil vložnik;

11. natančneje meni, da je odobritev gensko spremenjenih sort, za katere niso bili predloženi nobeni varnostni podatki in ki še niso bile preskušene ali celo niti ustvarjene, v nasprotju z načeli splošne živilske zakonodaje, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002;

12. poziva agencijo EFSA, naj še naprej razvija in sistematično uporablja metode, ki omogočajo odkrivanje neželenih učinkov zložb genskih transformacijskih dogodkov, na primer v zvezi z adjuvantnimi lastnostmi toksinov Bt;

13. ponovno poziva Komisijo, naj ne odobri dajanja na trg nobenih gensko spremenjenih rastlin, ki vsebujejo gene, ki zagotavljajo protimikrobno odpornost; ugotavlja, da bi bila odobritev v nasprotju s členom 4(2) Direktive 2001/18/ES, ki poziva k postopni odpravi označevalcev odpornosti na antibiotike v gensko spremenjenih organizmih, ki utegnejo imeti škodljive učinke na zdravje ljudi ali okolje;

14. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2) UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3) Znanstveno mnenje odbora EFSA o oceni gensko spremenjene soje MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in podkombinacij za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2016-134, Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(8):5774, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5774.

(4) Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

— Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

(5) Mnenje EFSA, str. 12.

(6) Mnenje EFSA, str. 12.

(7) Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00686.

(8) Mnenje EFSA, str. 4.

(9) Glej npr. Bonny, S. (2016) „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Učinek gensko spremenjih poljščin na pesticide v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe 24, zvezek 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, in Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“, (Odpornost na herbicide in biotska raznovrstnost: agronomski in okoljski vidiki gensko spremenjenih rastlin, odpornih na herbicide), Environmental Sciences Europe 29, zvezek 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(10) Mnenje EFSA, str. 9.

(11) Zložena gensko spremenjena koruza vsebuje modifikacijo EPSPS.

(12) Pregled EFSA o obstoječih mejnih vrednostih ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005 – spremenjena različica, v kateri se upoštevajo manjkajoči podatki, Strokovno glasilo EFSA, 2019; 17(10):5862, str. 4, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5862

(13) Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat, Strokovno glasilo EFSA, 2015, 13(11):4302, str. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(14) To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005), ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA, 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(15) Za pregled glej Rubio-Infante, N., Morno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Bacillus thuringiensis Cry na sesalce), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): str. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16) Manjšinsko mnenje J.M. Wal, člana odbora EFSA za gensko spremenjene organizme, za vlogo EFSA-GMO-DE-2010-86 (koruza Bt11 x MIR162 x 1507 x GA21 in tri podkombinacije neodvisno od njihovega izvora), Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(7):5309, str. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17) Douglas, M. R. in Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Široka uporaba tretiranih semen povzročila hitro rast uporabe neonikotinoidskih insekticidov in preventivnega zatiranja škodljivcev pri poljščinah v ZDA), Environmental Science & Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18) Neonikotinoidi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19) http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1, str. 21.

(20) Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(21) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(22) Zbirno poročilo stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo, oddelek za gensko spremenjena živila in krmo, 15. september 2020, https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_modif-genet_20200915_sum.pdf.

(23) Komisija „lahko“ nadaljuje z odobritvijo, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(24) Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(25) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.