POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o odhodkih EKJS Sistem zgodnjega opozarjanja št. 1-4/2014 /* COM/2014/0241 final */





KAZALO 1........... Proračunski postopek za EKJS za leto 2014................................................................. 3 2........... Namenski prejemki za EKJS......................................................................................... 3 3........... Pripombe k izvrševanju proračuna EKJS za leto 2014................................................. 4 4........... Izvrševanje namenskih prejemkov za EKJS................................................................. 6 5........... Sklepne ugotovitve....................................................................................................... 6 PRILOGA 1: PRILOGA 2: || Proračunski postopek 2014 Začasna poraba odobritev EKJS do 28. februarja 2014 1. Proračunski postopek za EKJS za leto 2014 Proračunski postopek za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) za leto 2014 in ustrezni zneski odobritev za posamezne faze postopka so povzeti v preglednici v Prilogi 1. Evropski parlament je proračun EKJS za leto 2014 sprejel 20. novembra 2013. Proračun je vključeval odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila v višini 43 778,1 milijona EUR oziroma 43 777,0 milijona EUR za ukrepe kmetijskega trga in za neposredne pomoči. Razlika med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila nastane, ker so za nekatere ukrepe, ki jih neposredno izvaja Komisija, uporabljena diferencirana sredstva. Ta se v glavnem nanašajo na ukrepe za promocijo kmetijskih proizvodov, strategijo politike in koordinacijske ukrepe za kmetijstvo. 2. Namenski prejemki za EKJS Na podlagi določb člena 43 Uredbe (EU) št. 1306/2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike se prejemki, ki izvirajo iz finančnih popravkov na podlagi odločitev o potrditvi obračunov in skladnosti, iz nepravilnosti in iz dajatve za mleko, štejejo za namenske prejemke za financiranje odhodkov EKJS. Namenski prejemki se lahko v skladu s temi določbami uporabijo za financiranje katerih koli odhodkov EKJS. Če se del teh prejemkov v proračunskem letu ne porabi, se neporabljeni del samodejno prenese v naslednje proračunsko leto[1]. Proračun EKJS za leto 2014 vključuje oboje: najnovejše ocene Komisije glede potreb za financiranje pričakovanih odhodkov za tržne ukrepe in neposredne pomoči ter ocene namenskih prejemkov, ki naj bi bili prejeti med zadevnim proračunskim letom, in prenesenega zneska namenskih prejemkov, ki je ostal iz prejšnjega proračunskega leta. Komisija je v svojem predlogu za odobritev proračuna EKJS za leto 2014 upoštevala skupne pričakovane namenske prejemke in za proračun za leto 2014 zahtevala raven odobritev, izračunanih tako, da so bili ocenjeni namenski prejemki odšteti od ocenjenih potreb. Proračunski organ je sprejel proračun EKJS, v katerem je upošteval pričakovane namenske prejemke. Ob pripravi proračuna za leto 2014 so razpoložljivi namenski prejemki po ocenah Komisije znašali 1 464 milijonov EUR, in sicer: – pričakovani namenski prejemki v proračunskem letu 2014 so bili ocenjeni na 849 milijonov EUR; pričakovani so bili prejemki iz popravkov pri potrditvi skladnosti v višini 638 milijonov EUR in prejemki iz nepravilnosti v višini 165 milijonov EUR; prejemki iz dajatev za mleko so bili ocenjeni na 46 milijonov EUR; – znesek pričakovanih namenskih prejemkov, ki naj bi se prenesli iz proračunskega leta 2013 v 2014, je bil ocenjen na 615 milijonov EUR. Komisija je v proračunu za leto 2014 te na začetku ocenjene prejemke v višini 1 464 milijonov EUR namenila dvema shemama, in sicer: – 464 milijonov EUR za operativne sklade za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter – 1 000 milijonov EUR za shemo enotnega plačila. Proračunski organ je v skladu s predlogom Komisije za ti dve shemi odobril sredstva v višini 285 milijonov EUR oziroma 30 083 milijonov EUR. Vsota zgoraj navedenih odobrenih proračunskih sredstev in namenskih prejemkov ustreza skupni oceni razpoložljivih odobritev v višini 749 milijonov EUR za operativna sredstva za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter 31 083 milijonov EUR za shemo enotnega plačila. V Prilogi 2, ki prikazuje začasno izvrševanje proračuna za leto 2014 za obdobje do 28. februarja 2014, proračunska sredstva za člene za sektor sadja in zelenjave ter za ločene neposredne pomoči predstavljajo odobrena proračunska sredstva za navedeni shemi, ki znašajo 676,7 milijona EUR oziroma 38 252 milijonov EUR, pri čemer niso upoštevani zgoraj navedeni namenski prejemki. Če prištejemo namenske prejemke za ta sektorja, znašajo skupne odobritve v proračunu za leto 2014 za sektor sadja in zelenjave 1 140,7 milijona EUR, za sektor ločenih neposrednih pomoči pa 39 252 milijonov EUR. 3. Pripombe k začasnemu izvrševanju proračuna EKJS za leto 2014 Začasno izvrševanje proračuna za obdobje od 16. oktobra 2013 do 28. februarja 2014 je prikazano v Prilogi 2. Ta raven izvrševanja se primerja s sestavo odhodkov na podlagi kazalnika, določenega v skladu z ureditvijo iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1306/2013. V nadaljevanju je kratko pojasnilo v zvezi z nekaterimi proračunskimi členi, pri katerih se kažejo največje razlike med dejansko in pričakovano ravnijo izvrševanja proračuna za leto 2014. 3.1. Tržni ukrepi Poraba odobritev za intervencije na kmetijskih trgih je bila za 76,5 milijona EUR večja od ravni odobrenih proračunskih sredstev, določene po kazalniku z dne 28. februarja 2014. To razhajanje je neto učinek poteka izvrševanja, predvsem v sektorjih sadja in zelenjave ter vina. 3.1.1. Sadje in zelenjava (+105,7 milijona EUR v primerjavi z odobrenimi sredstvi) Pri odobrenih proračunskih sredstvih je ta raven izvrševanja predvsem posledica odhodkov za operativna sredstva za shemo organizacij proizvajalcev, ki se financirajo z odobrenimi proračunskimi sredstvi in namenskimi prejemki za to shemo v proračunu za leto 2014 (opomba: podrobnosti so v točki 2). Raven izvrševanja je posledica uporabe kazalnika za obdobje do 28. februarja 2014 za odobrena proračunska sredstva, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor. Opomba * v preglednici začasnega izvrševanja v Prilogi 2 kaže, kakšno bi bilo stanje, če bi se kazalnik z dne 28. februarja 2014 uporabil za skupne odobritve, ki naj bi bile na voljo za financiranje tega sektorja. Kot je navedeno v točki 2, skupno financiranje, predvideno za ta sektor, sestavljajo odobrena proračunska sredstva v višini 676,7 milijona EUR in namenski prejemki za ta sektor, ocenjeni na 464 milijonov EUR. Če bi se kazalnik uporabil za celotna sredstva v višini 1 140,7 milijona EUR, ki naj bi bila na voljo za ta sektor, bi bila poraba premajhna za –6,4 milijona EUR, kar je neto učinek hitrejšega plačevanja za shemo organizacij proizvajalcev in počasnejše porabe odobritev za sistem razdeljevanja sadja v šolah in pomoč skupinam proizvajalcev za predhodno priznanje. Za zdaj to stanje velja za začasno in se pričakuje izvršitev proračuna v celoti. 3.1.2. Proizvodi sektorja za pridelavo grozdja (–39,6 milijona EUR) Takšna premajhna poraba je posledica počasnejšega plačevanja držav članic v primerjavi s sestavo odhodkov uveljavljenega kazalnika za nacionalne vinogradniške programe. Za zdaj to stanje velja za začasno. 3.2. Neposredne pomoči Poraba odobritev za neposredne pomoči je bila v primerjavi z vrednostmi kazalnika z dne 28. februarja 2014 večja za 1 366,8 milijona EUR. 3.2.1. Ločene neposredne pomoči (+1 502,3 milijona EUR glede na odobrena sredstva) Pri odobrenih proračunskih sredstvih je ta raven izvrševanja predvsem posledica odhodkov za shemo enotnega plačila, ki se financirajo z odobrenimi proračunskimi sredstvi in namenskimi prejemki za to shemo v proračunu za leto 2014 (opomba: podrobnosti so v točki 2.) Raven izvrševanja je posledica uporabe kazalnika za obdobje do 28. februarja 2014 za odobrena proračunska sredstva, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor. Opomba * v preglednici začasnega izvrševanja v Prilogi 2 kaže, kakšno bi bilo stanje, če bi se kazalnik z dne 28. februarja 2014 uporabil za skupne odobritve, ki naj bi bile na voljo za financiranje ločenih neposrednih pomoči. Kot je navedeno v točki 2, skupno financiranje, predvideno za ločene neposredne pomoči, sestavljajo odobrena proračunska sredstva v višini 38 252 milijonov EUR in namenski prejemki za ločene neposredne pomoči, ocenjeni na 1 000 milijonov EUR. Če bi se kazalnik uporabil za skupna sredstva v višini 39 252 milijonov EUR, ki bodo predvidoma na voljo za ločene neposredne pomoči, bi se ugotovljena previsoka poraba zmanjšala na 587,2 milijona EUR. Raven izvrševanja proračuna za ločene neposredne pomoči je posledica hitrejšega plačevanja za skoraj vse sheme v tem sektorju, in sicer zaradi na splošno odobrenih predplačil za neposredna plačila, izplačanih brez znižanja v okviru finančne discipline. To stanje je načeloma treba urediti pred 30. junijem 2014 s plačilom razlike, od katere se bo odštelo dolgovano znižanje v okviru finančne discipline glede na celotno plačilo. Komisija za zdaj pričakuje, da bodo razpoložljive odobritve in namenski prejemki zadostovali za potrebe po financiranju tega člena. 3.2.2. Druge neposredne pomoči (–135,3 milijona EUR) Ta premajhna poraba odobrenih sredstev za druge neposredne pomoči v primerjavi s sestavo odhodkov uveljavljenega kazalnika z dne 28. februarja 2014 je posledica počasnejšega plačevanja za nekatere sheme v tem sektorju, zlasti za pomoč na površino za bombaž in posebno vezano podporo na podlagi člena 68. Za zdaj to stanje velja za začasno. Vendar Komisija pozorno spremlja razvoj poteka izvrševanja za te sheme. 3.3. Revizija odhodkov za kmetijstvo (–16,8 milijonov EUR) Poleg neposrednih plačil za spremljanje in preventivne ukrepe v višini 6,8 milijona EUR je proračun za leto 2014 vključeval ocenjena plačila za poravnavo sporov v višini 53,4 milijonov EUR. Pri določanju sestave odhodkov za poravnavo sporov se je predpostavljalo, da bi države članice te zneske plačevale enakomerno vsak mesec v obdobju od januarja do oktobra 2014. Vendar 28. februarja 2014 države članice še niso izvedle nobenega takega plačila. Posledično je bila poraba za to poglavje proračuna za leto 2014 glede na vrednost kazalnika premajhna. Za zdaj to stanje velja za začasno in se pričakuje izvršitev proračuna v celoti. 4. Izvrševanje namenskih prejemkov za EKJS Preglednica v Prilogi 2 prikazuje, da so bili do 28. februarja 2014 zbrani namenski prejemki v višini 542,3 milijona EUR, in sicer: – prejemki, ki izvirajo iz popravkov na podlagi sklepov o potrditvi obračunov in skladnosti, so znašali 415,7 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta pričakujejo še dodatni zneski; – prejemki, ki izvirajo iz nepravilnosti, so znašali 80,0 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta pričakujejo še dodatni zneski, in – do zdaj je bila zbrana večina prejemkov iz dajatev za mleko, ki znašajo približno 46,5 milijona EUR. Znesek namenskih prejemkov, ki so bili dejansko preneseni iz leta 2013 v leto 2014, je znašal 710,2 milijona EUR. Ta znesek je veliko višji od prvotno ocenjenega zneska v višini 615 milijonov EUR. Tako znesek namenskih prejemkov, ki so na voljo za financiranje odhodkov EKJS, 28. februarja 2014 znaša 1 252,5 milijona EUR z dodatnimi zneski na novo zbranih namenskih prejemkov, ki se pričakujejo do konca proračunskega leta. 5. Sklepne ugotovitve Začasno izvrševanje proračunskih sredstev EKJS za leto 2014 za obdobje do 28. februarja 2014 kaže, da so mesečna povračila državam članicam za približno 1 425,8 milijona EUR presegla na kazalniku utemeljeno sestavo odhodkov za izvrševanje proračuna. Na voljo so že namenski prejemki v višini 1 252,5 milijona EUR, v letu 2014 pa naj bi zbrali še dodatna sredstva. Komisija meni, da bodo namenski prejemki, ki bodo na voljo do konca leta, zadostovali za financiranje operativnih skladov za organizacije proizvajalcev in sheme enotnega plačila, kakor je bilo prvotno predvideno ob pripravi proračuna za leto 2014. [1] Člen 14 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, določa, da se notranji namenski prejemki prenesejo samo za eno leto. Zato se za dobro upravljanje proračuna ti namenski prejemki na splošno porabijo najprej, pred odobrenimi sredstvi zadevnega proračunskega člena.