SL Uradni list Evropske unije C 268/22

Objava vloge na podlagi člena 8(2) Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil

(2007/C 268/13)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 (1). Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA REGISTRACIJO ZTP

UredbA Sveta (ES) št. 509/2006

„DWÓJNIAK“

ES št. PL/TSG/007/036/06.09.2005

1. Ime in naslov vlagatelja

Ime: Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo — Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego Naslov: ul. Czackiego 3/6 PL-00-043 Warszawa Telefon: (48-22) 828 27 21 E-naslov: krwim@sitspoz.pl

2. Država članica ali tretja država

Poljska

3. Specifikacija proizvoda

3.1. Ime za registracijo

„Dwójniak“

Ko se proizvod da na trg, lahko etiketa vsebuje naslednje informacije: „miód pitny wytworzony zgodnie ze staropolską tradycją“ („medica, proizvedena v skladu s staro poljsko tradicijo“). Te informacije je treba prevesti v druge uradne jezike.

3.2. Ime

je specifično samo po sebi izraža posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Ime „dwójniak“ izhaja iz besede za številko „2“ (poljsko: „dwa“) ter se neposredno nanaša na zgodovinsko uveljavljeno sestavo in metodo proizvodnje medice „dwójniak“ – razmerje medu in vode v medenem moštu je en del medu na en del vode. Ime zato izraža posebne lastnosti proizvoda. Ker se izraz „dwójniak“ uporablja izključno za poimenovanje določene vrste medice, ga je treba obravnavati kot specifičnega.

3.3. Pridržanje imena po členu 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006

registracija s pridržanjem imena registracija brez pridržanja imena

3.4. Vrsta proizvoda

Skupina 1.8. – Ostali proizvodi iz Priloge I

3.5. Opis kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1.

„Dwójniak“ je medica, bistra pijača, pridobljena s fermentiranjem iz medenega mošta, z značilno medeno aromo in okusom po uporabljeni surovini.

Aromo medice „dwójniak“ je mogoče obogatiti z okusom uporabljenih začimb. Barva medice „dwójniak“ je lahko med zlato in temno jantarjevo in je odvisna od vrste medu, uporabljenega za proizvodnjo.

Fizikalni in kemični kazalniki, značilni za medico „dwójniak“, so:

— vsebnost alkohola: 15-18 % vol.;

— reducirajoči sladkorji po inverziji: 175-230 g/l;

— skupna kislost, izražena kot jabolčna kislina: 3,5-8 g/l;

— hlapna kislost, izražena kot ocetna kislina: največ: 1,4 g/l;

— skupni sladkor (g), prištet dejanski vsebnosti alkohola ( % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 490;

— ekstrakt brez sladkorja: najmanj — 25 g/l, — 30 g/l pri sadni medici;

— pepel: najmanj 1,3g/l – pri sadni medici.

Uporaba konzervansov, stabilizatorjev in umetnih barvil ter arom je pri proizvodnji medice „dwójniak“ prepovedana.

3.6. Opis metode proizvodnje kmetijskega proizvoda ali živila, za katerega se uporablja ime iz točke 3.1.

Surovine:

— Naravni med z naslednjimi parametri: — vsebnost vode: največ: 20 % (m/m); — vsebnost reducirajočih sladkorjev: najmanj 70 % (m/m); — kombinirana vsebnost saharoze in melecitoze: največ 5 % (m/m); — skupna kislost – 1 mol/l NaOH raztopine na 100 g medu: v razponu 1-5 ml; — vsebnost 5-hidroksi-metil-furfurola (HMF): največ 4,0 mg na 100 g medu;

— Kvasovke za medico z močno fermentacijo – sposobne s fermentacijo pretvoriti velik del ekstrakta v medenem moštu;

— zelišča in začimbe: nageljnove žbice, cimet, muškatni orešček ali ingver;

— naravni sadni sokovi ali sveže sadje;

— etilni alkohol kmetijskega izvora (neobvezno).

Metoda proizvodnje:

Faza 1

Varjenje (vrenje) medenega mošta pri temperaturi 95-105 °C. Zahtevano razmerje medu in vode za „dwójniak“ je en del medu na en del vode (ali vode, zmešane s sadnim sokom) v končnem proizvodu. Ker je koncentracija sladkorja previsoka, da bi kvasovke lahko opravljale svojo nalogo v procesu fermentacije, se pripravi mošt z naslednjimi deleži sestavin: en del medu na dva dela vode, ki ji je mogoče dodati zelišča ali začimbe. Pri sadnih medicah se vsaj 30 % vode nadomesti s sadnim sokom. Da bi ohranili ustrezno razmerje medu in vode, ki je značilno za „dwójniak“, se preostanek medu doda v zadnji fazi fermentacije ali med staranjem.

Strogo upoštevanje razmerja vode in medu ter pridobivanje potrebnega ekstrakta v kotlu za mošt, opremljenem s parnim ovojem. Ta metoda varjenja preprečuje karamelizacijo sladkorjev.

Faza 2

Ohlajanje mošta na 20-22 °C, kar je optimalna temperatura za razmnoževanje kvasovk. Mošt je treba ohladiti na dan proizvodnje, čas hlajenja pa je odvisen od učinkovitosti hladilnika. Ohlajevanje zagotavlja mikrobiološko varnost mošta.

Faza 3

Cepljenje – dodajanje raztopine kvasovk v medeni mošt v kotlu za fermentacijo.

Faza 4

A. Burna fermentacija – 6-10 dni. Ohranjanje temperature na največ 28 °C zagotavlja, da fermentacijski postopek poteka pravilno.

B. Umirjena fermentacija – 3-6 tednov. Obdobje umirjene fermentacije zagotavlja, da se dosežejo ustrezni fizikalni in kemični parametri.

V tej fazi je mogoče dodati preostalo količino medu, da se doseže zahtevano razmerje v medici „dwójniak“.

Faza 5

Odstranitev preostalega fermentiranega mošta, ki je nad usedlino s kvasovkami.

Ko se doseže vsebnost alkohola vsaj 12 % vol. je treba mošt nad usedlino odtočiti pred začetkom zorenja. Tako zagotovimo, da ima medica ustrezne fizikalne, kemične in organoleptične značilnosti. Če pustimo mošt po koncu umirjene fermentacije nad usedlino s kvasovkami, to negativno vpliva na organoleptične značilnosti zaradi avtolize kvasovk.

Faza 6

Staranje (zorenje) in odlivanje (odtakanje) – slednje se ponavlja tolikokrat, kot je potrebno, da se preprečijo nezaželeni procesi v usedlini (avtoliza kvasovk). Med staranjem je mogoče izvesti pasterizacijo in filtriranje.

V tej fazi je mogoče dodati preostalo količino medu, da se doseže zahtevano razmerje v „dwójniaku“, če to ni bilo storjeno že v zadnji fazi fermentacije. Ta faza je bistvena za zagotovitev pravih organoleptičnih značilnosti proizvoda.

Najkrajši čas staranja za „dwójniak“ je dve leti.

Faza 7

Prilagoditev arome (sestave) – v tej fazi se pripravi končni proizvod, ki ima organoleptične, fizikalne in kemične značilnosti, značilne za „dwójniak“, kot je določeno v točki 3.5 – Opis kmetijskega proizvoda ali živila. Da se zagotovi doseganje zahtevanih parametrov, je mogoče organoleptične, fizikalne in kemične značilnosti popraviti z:

— dodajanjem medu za sladkanje medice;

— dodajanjem zelišč in začimb;

— dodajanjem etilnega alkohola kmetijskega izvora.

Namen te faze je dobiti proizvod z značilno cvetico medice „dwójniak“.

Faza 8

Pretakanje v embalažo za prodajo pri temperaturi 18-25 °C. Priporoča se, da se „dwójniak“ ponudi v tradicionalni embalaži, kot so steklenice pletenke, keramične posode ali hrastovi sodi.

3.7. Posebne lastnosti kmetijskega proizvoda ali živila

Posebne medice „dwójniak“ izhajajo iz:

— priprave mošta (sestava in razmerje surovin);

— staranja in zorenja;

— njenih fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih značilnosti.

Priprava mošta (sestava in razmerje surovin):

Posebne lastnosti medice „dwójniak“ izhajajo predvsem iz uporabe in strogega upoštevanja določenih deležev medu in vode – enega dela medu na en del vode – v medenem moštu. To razmerje je odločilen dejavnik v vseh nadaljnjih fazah proizvodnje medice „dwójniak“, ki ji dajejo njene edinstvene značilnosti.

Staranje in zorenje:

Po tradicionalnem starem poljskem receptu je značaj proizvoda odvisen od njegovega staranja in zorenja, ki traja določeno obdobje. V primeru medice „dwójniak“ traja to obdobje vsaj dve leti.

Fizikalne, kemične in organoleptične značilnosti:

Upoštevanje vseh faz proizvodnje, navedenih v specifikaciji, zagotavlja, da se dosežeta edinstvena okus in aroma proizvoda. Edinstven okus in vonj medice „dwójniak“ sta posledica ustrezne vsebnosti sladkorja in alkohola:

— reducirajoči sladkorji po inverziji: 175-230 g/l;

— skupni sladkor (g), prištet dejanski vsebnosti alkohola ( % vol.), pomnoženo z 18: najmanj 490;

— alkohol: 15-18 % vol.

Zaradi strogo določenih deležev sestavin, uporabljenih v njegovi proizvodnji, ima „dwójniak“ značilno viskozno in tekočo konsistenco, ki ga razlikuje od drugih vrst medice.

3.8. Tradicionalni značaj kmetijskega proizvoda ali živila

Tradicionalna metoda proizvodnje:

Proizvodnja medice na Poljskem je tradicija, ki sega več kot tisoč let v zgodovino, zanjo pa je značilna velika raznolikost. Razvoj in izboljševanje metode proizvodnje sta skozi stoletja dala veliko vrst medice. Zgodovina proizvodnje medice sega v začetke poljske državotvornosti. Leta 966 je španski diplomat, trgovec in popotnik Ibrahim ibn Yaqub zapisal: „Poleg hrane, mesa in orne zemlje ima dežela Mieszka I. obilico medice, kakor imenujejo slovanska vina in opojne pijače“ (Mieszko I. je bil prvi zgodovinski kralj Poljske). Kronike Gallusa Anonymusa, ki je zapisoval poljsko zgodovino ob prelomu 11. stoletja v 12. stoletje, prav tako vsebujejo številna sklicevanja na proizvodnjo medice.

Poljski narodni ep „Pan Tadeusz“ avtorja Adama Mickiewicza, ki pripoveduje zgodbo o plemstvu med letoma 1811 in 1812, vsebuje precej informacij o proizvodnji, uživanju in različnih vrstah medice. Medica je večkrat omenjena tudi v pesmih Tomasza Zana (1796-1855) in v trilogiji Henryka Sienkiewicza, ki opisuje dogajanje na Poljskem v 17. stoletju („Ogniem i mieczem“ (Z ognjem in mečem), objavljeno leta 1884; „Potop“ (Potop), objavljeno leta 1886, in „Pan Wołodyjowski“ (Mali vitez), objavljeno leta 1887 in 1888).

Viri, ki opisujejo poljsko kulinarično tradicijo iz 17. in 18. stoletja, ne vsebujejo le splošnih sklicevanj na medico, temveč tudi sklicevanja na različne vrste medice. Odvisno od metode proizvodnje so bile imenovane „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“. Vsako od teh imen se nanaša na drugačno vrsto medice, proizvedeno na podlagi različnih deležev medu in vode ali soka ter različnih obdobij staranja. Tehnika za proizvodnjo „dwójniaka“ se je z manjšimi spremembami uporabljala stoletja.

Tradicionalna sestava:

Tradicionalna razdelitev medice na „półtorak“, „dwójniak“, „trójniak“ in „czwórniak“ je na Poljskem obstajala stoletja in je še dandanes v zavesti potrošnikov. Po drugi svetovni vojni so skušali zakonsko urediti tradicionalno razdelitev medice v štiri razrede. V poljski zakonodaji je bila razdelitev dokončno urejena leta 1948 z Zakonom o proizvodnji vin, vinskih moštov in medic ter o trgovini s takimi proizvodi (Uradni list Republike Poljske z dne 18. novembra 1948). Ta zakon vsebuje pravila o proizvodnji medic, ki določajo razmerja medu in vode ter tehnološke zahteve. Deleža vode in medu za „dwójniak“ sta opredeljena takole: „‚Dwójniak‘ se lahko imenuje samo medica, proizvedena iz enega dela naravnega medu in enega dela vode.“

3.9. Minimalne zahteve in postopek nadzora posebnih lastnosti

Obvezno preverjanje vključuje:

— upoštevanje določenih razmerij sestavin v medenem moštu;

— upoštevanje dolžine obdobja staranja;

— organoleptične značilnosti končnega proizvoda (okus, vonj, barva, bistrost);

— fizikalne in kemične kazalnike končnega proizvoda: vsebnost alkohola, skupni sladkor, reducirajoči sladkor po inverziji, skupna kislost, hlapna kislost, ekstrakt brez sladkorja in pepel v primeru sadnih medic – te vrednosti morajo ustrezati vrednostim, ki so opredeljene v točki 3.5 specifikacije.

Obvezna preverjanja potekajo vsaj enkrat letno.

Priporočeno je, da se preverjanja opravljajo tudi med spodaj navedenimi proizvodnimi fazami. Preverjanja v spodaj navedenih proizvodnih fazah niso obvezna, so pa priporočljiva, ker lahko pomagajo odpraviti morebitne napake, ki se pojavijo v različnih fazah proizvodnje.

Faza 4

Med fermentacijskim postopkom se opravljajo redni laboratorijski testi organoleptičnih značilnosti (okus in vonj) ter fizikalnih in kemičnih parametrov, kot so vsebnost alkohola in sladkorjev, ki se lahko spremenijo med procesom alkoholne fermentacije.

Faza 6

Med staranjem se opravljajo redna preverjanja osnovnih organoleptičnih značilnosti proizvoda ter fizikalnih in kemičnih kazalnikov, kot so vsebnost alkohola, skupni sladkor, skupna kislost in hlapna kislost.

Faza 8

Pred ustekleničenjem se opravljajo preverjanja različnih fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih parametrov, opredeljenih v 3.5 – Opis kmetijskega proizvoda ali živila.

4. Organi ali telesa, ki preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda

4.1. Naziv in naslov

Naziv: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno — Spożywczych Naslov: ul. Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa Telefon: (48-22) 623 29 00 Telefaks: (48-22) 623 29 98 E-naslov: —





javno zasebno

4.2. Posebne naloge organa ali telesa

Navedeni inšpekcijski organ je odgovoren za preverjanje upoštevanja vseh elementov specifikacije.

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 1.