Stališča o HS, ki jih Unija zastopa v WCO, so usklajena z državami članicami. Unija in njene države članice imajo skupaj le en glas v Svetu WCO.

·predlagati spremembe in posodobitve harmoniziranega sistema, da bo odražal tehnološki razvoj in spremembe trgovinskih vzorcev ter druge potrebe uporabnikov harmoniziranega sistema;

·zagotoviti enotno razlago in uporabo pravnih besedil v zvezi s harmoniziranim sistemom, vključno z reševanjem sporov o uvrstitvi med pogodbenicami, in s tem olajšati trgovino;

Upravljavski organ WCO je Svet, ki se pri izpolnjevanju svojih nalog zanaša na usposobljenost in spretnosti sekretariata ter vrsto tehničnih in svetovalnih odborov.

Svetovna carinska organizacija (v nadaljnjem besedilu: WCO), ki je bila ustanovljena leta 1952 kot Svet za carinsko sodelovanje, je neodvisen medvladni organ, katerega naloga je povečati uspešnost in učinkovitost carinskih uprav. WCO zagotavlja svojim članicam vrsto konvencij in drugih mednarodnih instrumentov ter storitve tehnične pomoči in usposabljanja. Danes WCO zastopa 182 carinskih uprav po vsem svetu.

Evropska unija in vse države članice so pogodbenice Sporazuma.

Cilj Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je olajšati mednarodno trgovino in zbiranje, primerjavo in analizo statističnih podatkov, zlasti tistih o mednarodni trgovini. Priložena ji je nomenklatura HS, tj. mednarodni harmonizirani sistem, ki sodelujočim državam omogoča, da blago, s katerim se trguje, za carinske namene uvrščajo glede na skupna načela. Zlasti nomenklatura HS vključuje opise blaga, ki se pojavljajo v obliki tarifnih številk in podštevilk, in pripadajoče številčne oznake, ki temeljijo na sistemu 6-mestnih oznak. Nomenklatura HS se revidira vsakih pet let. Uporablja jo več kot 190 uprav po svetu; posledično se v skladu s to nomenklaturo uvršča več kot 98 % vsega blaga, s katerim se trguje po svetu.

Svet WCO bo na zasedanju, ki bo potekalo od 27. do 29. junija 2019, v skladu s členom 16 Konvencije o HS sprejel priporočilo v zvezi s spremembami nomenklature harmoniziranega sistema. To bi med drugim vključevalo spremembo v zvezi z nekaterimi novimi tobačnimi izdelki (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

Odbor za HS bo na svojem 63. zasedanju, ki bo potekalo od 19. do 29. marca 2019, za pripravo priporočila pripravil osnutek predloga za spremembo nomenklature HS v zvezi s temi izdelki. Ta sprememba bo vključena v osnutek priporočila Svetu WCO, v tem osnutku pa bodo zbrane vse predlagane spremembe Priloge k Sporazumu (spremembe, sprejete na zasedanju v marcu, in spremembe, sprejete na prejšnjih zasedanjih Odbora za HS), o katerih bo odločil Svet WCO na svojem zasedanju v juniju. Revidirana nomenklatura HS bo začela veljati leta 2022.

Zadevni osnutek spremembe je rezultat dela, ki ga je opravil Pododbor WCO za pregled HS. Pododbor WCO za pregled HS je o zadevnem predlogu razpravljal na svojem 55. zasedanju, ki je potekalo novembra 2018. EU takrat ni mogla izraziti svojega stališča. Rezultat dela Pododbora WCO za pregled HS se predloži Odboru za HS, da dokončno oblikuje osnutek predloga spremembe za dele, ki so še odprti za razpravo.

Namen predvidenega akta je spremeniti strukturo nomenklature HS z namenom uvrstitve novih tobačnih izdelkov, ki so namenjeni vdihavanju s segrevanjem ali na drug način, v novo tarifno številko 2404: „Izdelki, ki vsebujejo tobak, rekonstituiran tobak, nikotin ali tobačne ali nikotinske nadomestke, namenjeni vdihavanju, brez zgorevanja; drugi izdelki, ki vsebujejo nikotin, namenjeni vnosu nikotina v človeško telo.“

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Cilj predlaganega stališča je izraziti podporo osnutku spremembe nomenklature HS v zvezi z novimi tobačnimi izdelki. Njegov namen je tudi izraziti naklonjenost nekaterim izrazom, ki jih je treba vključiti v dodatne opombe k nomenklaturi HS, pri čemer so ti izrazi trenutno v osnutku spremembe še vedno navedeni v oklepajih, saj je odločitev treba še sprejeti.

V skladu s sedanjo nomenklaturo HS večina pogodbenic, vključno z Evropsko unijo, daje prednost uvrstitvi nekaterih novih tobačnih izdelkov pod tarifno podštevilko HS 2403 99 kot „drug predelan tobak“. Zaenkrat odločitev WCO o uvrstitvi teh izdelkov še ni dokončno sprejeta.

Za EU je pomembno, da so takšni novi tobačni izdelki opredeljeni pod ločeno tarifno številko v revidirani nomenklaturi HS, ki bo začela veljati leta 2022, da se njihova uvrstitev poenostavi. Pomembno je izraziti tudi določeno naklonjenost v zvezi z nekaterimi izbranimi izrazi, ki bodo vključeni v nove opombe k poglavju 24, da se pojasni ločnica med različnimi tarifnimi številkami v tem poglavju. Pripombe in predlogi Sekretariata WCO v dokumentu NC2591E1a (HSC/63) so bili upoštevani.

Predlagano stališče je zato naslednje:

–kar zadeva uvrstitev novih tobačnih izdelkov, bi morala Unija opozoriti na svoje prvotno stališče v podporo predlogu SZO/WCO, izraženemu septembra 2018, v skladu s katerim bi se novi segrevani tobačni izdelki skupaj z drugimi tobačnimi izdelki uvrščali pod tarifno številko 2403 in objektivno opredelili na podlagi njihovega načina uživanja, ki vključuje postopek segrevanja, kar bi bila ustreznejša možnost v primerjavi s sklicevanjem na odsotnost zgorevanja, ki se izpodbija. Vendar lahko Unija v duhu sodelovanja in po nadaljnjem premisleku po novem sprejme to možnost na podlagi glasovanja z večino glasov v Odboru WCO za HS in posledična prizadevanja Pododbora WCO za pregled HS, v skladu s katerimi se ti izdelki vključujejo v novo tarifno številko 2404. To velja do ocene lastnosti in emisij teh izdelkov, ki bo sledila sprejetju sklepa o novih tobačnih izdelkih in tobačnih izdelkih, ki se uveljavljajo, ob podpori Unije na 8. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije SZO o nadzoru nad tobakom;

–kar zadeva novo opombo 2 k poglavju 24: Unija bi morala podpreti prvo možnost, ki se glasi „2. Razdelek 2404 ne zajema izdelkov, navedenih pod tarifnima številkama 2402 in 2403“. V nasprotju z mnenjem Sekretariata WCO, izraženim v zgoraj navedenem dokumentu, Unija ne bi smela podpirati zagotavljanja prednosti tarifni številki 2404 pri uvrstitvi nekaterih novih tobačnih izdelkov. Bolj primerno je omejiti področje uporabe te tarifne številke na izdelke, ki so pod to tarifno številko nedvoumno uvrščeni, tako da bi bili lahko tobačni izdelki, ki se lahko uvrščajo pod to tarifno številko, a tudi pod drugo tarifno številko iz poglavja 24 (2402 ali 2403), pri uvrstitvi preusmerjeni pod te druge tarifne številke;

–kar zadeva novo opombo 3 k poglavju 24: Unija ne bi smela podpreti vključitve besedila v oklepaju, ki se glasi: „ne glede na to, ali se dim proizvaja ali ne“. Sklicevanje na dim lahko povzroči zmedo glede razlikovanja med izdelki iz tarifnih številk 2402 (in 2403) ter 2404, saj je prvotni cilj in namen oblikovanja nove tarifne številke 2404 zajeti izdelke, ki se ne kadijo na tradicionalen način. Vendar se lastnosti in emisije teh izdelkov trenutno ocenjujejo v okviru sklepa o novih tobačnih izdelkih in tobačnih izdelkih, ki se uveljavljajo, sprejetega na 8. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije SZO za nadzor nad tobakom. Zato se zdi primerneje počakati na rezultate te ocene in ponovno preučiti to vprašanje, če se pojavijo novi dokazi, pomembni za carinsko uvrstitev.

Predlagano stališče EU je v skladu z uveljavljeno carinsko politiko in sodno prakso Sodišča Evropske unije pri uvrstitvi blaga ob uvozu glede na njegove objektivne značilnosti in lastnosti.

Predlagano stališče je potrebno, da lahko EU izrazi svoje stališče na naslednjem zasedanju Sveta WCO. Enako stališče bo izraženo med pripravljalnim delom in zlasti na zasedanju Odbora za HS, pri čemer se razume, da bo EU v času zasedanja Odbora za harmonizirani sistem podprla osnutek predloga Odbora, če je v skladu z mnenjem večine pogodbenic.

4.Pravna podlaga

4.1.1.Načela

V členu 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so predvideni sklepi o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje akte, ki imajo pravni učinek po pravilih mednarodnega prava, ki urejajo zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, vendar lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep o stališču, ki ga je treba zastopati v imenu Unije in ki se nanaša na predvideni akt, je zato člen 218(9) PDEU.

4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru