[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.7.2008

COM(2008) 497 konč.

2008/0164 (ACC)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 2112/78 o sklenitvi Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov (Konvencija TIR) z dne 14. novembra 1975 v Ženevi

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Carinska konvencija o mednarodnem prevozu blaga na podlagi zvezkov TIR (Konvencija TIR) z dne 14. novembra 1975 je bila v imenu Evropske gospodarske skupnosti odobrena z Uredbo Sveta (EGS) št. 2112/78. Konvencija je v Skupnosti začela veljati 20. junija 1983.

Po sprejetju je bilo treba Konvencijo TIR spremeniti, da se posodobi in okrepi postopek TIR, bolj natančno opredelijo pravice in obveznosti vseh udeleženih strani v sistemu TIR in uvede elektronski sistem za hitro informiranje mednarodnih organizacij o predložitvi zvezkov TIR na namembnih carinskih uradih.

Namen te uredbe je, da Svet odobri vse spremembe, ki so jih uvedle pogodbenice Konvencije TIR, vključno z Evropsko skupnostjo, niso pa bile formalno uvedene v pravni red Skupnosti.

Splošno ozadje

S Konvencijo TIR, ki jo ureja Gospodarska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) s sedežem v Ženevi, je bil vzpostavljen carinski tranzitni postopek za mednarodni pretok blaga po cesti. Trenutno je 68 pogodbenic Konvencije, vključno z državami članicami Evropske skupnosti in Evropsko skupnostjo.

Konvencija omogoča prehod blaga, za katerega velja odlog plačila carin in davkov, preko mednarodne meje z minimalnim posredovanjem carinskih organov. Sistem TIR z omilitvijo tradicionalnih ovir za mednarodni pretok blaga spodbuja razvoj mednarodne trgovine. Z zmanjšanjem zamud pri tranzitu omogoča znatno zmanjšanje prevoznih stroškov. Najpomembnejša prednost sistema je dejstvo, da Konvencija TIR v okviru mednarodne verige garancij zagotavlja sorazmerno enostaven dostop do zahtevanih garancij.

Konvencija TIR je bila od leta 1975 večkrat spremenjena. Nekatere od teh sprememb so tehnične narave in se nanašajo na vozila ali zabojnike, ki se lahko štejejo za zanesljiva sredstva za prevoz blaga na podlagi zvezkov TIR.

Tudi zunanja podoba zvezka TIR je bila od svoje izvedbe večkrat spremenjena za lažjo uporabo in vključitev vseh podatkov, potrebnih za prevoz TIR.

Tako kot drugi carinski tranzitni postopki je bil tudi postopek TIR predmet goljufivih dejavnosti. Te težave so povzročile precejšnje izgube v proračunu pogodbenic ter ogrožale evropsko gospodarsko in trgovinsko dejavnost. Zato je bilo treba spremeniti Konvencijo TIR, da se izboljša učinkovitost njenih postopkov in formalnosti v boju proti goljufijam. Čeprav so se številne spremembe nanašale na Konvencijo iz leta 1975, se je večina nanašala na čisto tehnične elemente v zvezi z zadevami, kot je zasnova vozila. V zadnjih letih je bil zaradi težav, ki jih povzroča goljufiva dejavnost, postopek revizije bolj usmerjen v pravice in obveznosti zadevnih strani.

Potem, ko je upravni odbor za Konvencijo TIR sprejel vse spremembe, je primerno, da se uvedejo v pravni red Skupnosti s spremembo Uredbe Sveta (EGS) št. 2112/78.

Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Uredba Sveta (EGS) št. 2112/78 z dne 25. julija 1978 o sklenitvi Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov (Konvencija TIR) z dne 14. novembra 1975 v Ženevi.

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlagana odločba je v skladu s skupno politiko na področju trgovine in prevoza. Sistem TIR za lažji cestni prevoz omogoča, da blago potuje čez ozemlje 68 pogodbenic z minimalnim posredovanjem carinskih organov, in v okviru mednarodne verige garancij zagotavlja sorazmerno enostaven dostop do zahtevanih garancij. Poenostavitve, dosežene s Konvencijo TIR, so v skladu s prenovljeno lizbonsko strategijo. Formalno sprejetje sprememb je v skladu s politiko boljše pravne ureditve.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

Posvetovanja so se izvedla z Mednarodnim združenjem cestnih prevoznikov, vsemi garantnimi združenji, znotraj izvršnega odbora TIR in s carinskimi organi pogodbenic Konvencije TIR. Posvetovanja so bila opravljena tudi v okviru sestankov odbora za carinski zakonik in zasedanj delovne skupine za carinska vprašanja, ki se nanašajo na prevoz, in upravnega odbora Konvencije TIR.

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

Vse strani, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, menijo, da mora Skupnost spremembe Konvencije TIR uvesti v svoj pravni red. V Odboru za carinski zakonik so se države članice bolj zavzele za to, da Svet sprejme prečiščeno besedilo Konvencije TIR kot za ločeno sprejetje njenih skoraj 28 sprememb, glede na to, da so nekatere od njih že nadomestile poznejše spremembe in zato sploh niso več pomembne.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

Ocena učinka

Vse spremembe Konvencije TIR, ki jih je do zdaj sprejel upravni odbor in še vedno veljajo, mora Skupnost formalno sprejeti.

Nekatere od teh sprememb se nanašajo na tehnična vprašanja, kot so razmik med obročki in očesci na ponjavah, ki se uporabljajo za vozila TIR, možnost uporabe nakladnic kot prilog k zvezku TIR tudi, kadar bi bilo v manifestu dovolj prostora za navedbo informacij o vsem blagu, ki se prevaža, nove varnostne zahteve za tla tovornega prostora za vozila TIR, način zavarovanja prezračevalne odprtine v vozilih TIR ali zgradba nekaterih tipov cestnih vozil.

Druge spremembe so netehnične narave, kot je zahteva, da morajo carinski organi odobriti podjetja, ki izdajajo in uporabljajo zvezke TIR. Nadalje je bil ustanovljen izvršni odbor TIR, ki je izvršni organ, sestavljen iz strokovnjakov za TIR, pristojnih za nadzor uporabe Konvencije. Nenazadnje so vloge in pristojnosti glavnih udeležencev v sistemu TIR bolj natančno pojasnjene.

Za učinkovitejši nadzor in varovanje delovanja sedanjega postopka TIR je bil uveden elektronski sistem za informiranje mednarodnih organizacij, pristojnih za organizacijo in delovanje verige garancij, o predložitvi zvezkov TIR na namembnih carinskih uradih. Nova Priloga 10 formalno izvaja sistem SafeTIR, ki v korist vseh udeležencev spremlja konec ali delni konec operacij TIR.

S sprejetjem te uredbe bo Skupnost uvedla spremenjenoKonvencijo TIR v svoj pravni red v korist carinskih organov in prevozne gospodarske panoge.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Povzetek predlaganih ukrepov

Predlagana uredba formalno uvaja vse spremembe Konvencije TIR, ki so še veljavne, in spreminja Uredbo Sveta (EGS) št. 2112/78 z dne 25. julija 1978 o sklenitvi Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov (Konvencija TIR) z dne 14. novembra 1975 v Ženevi.

Pravna podlaga

Člen 133 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Načelo subsidiarnosti

Skupnost je pogodbenica Konvencije TIR in zato obvezana, da uporablja spremembe Konvencije TIR. Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti. Izvaja spremembe mednarodnega sporazuma, ki kot tak upošteva načelo sorazmernosti. Vse te spremembe je že sprejel upravni odbor za Konvencijo TIR in jih že uporabljajo vse države članice.

Izbira instrumentov

Predlagani instrument: Uredba.

Predlagana uredba spreminja Uredbo (EGS) št. 2112/78, ki uvaja Konvencijo TIR v pravni red Skupnosti.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

DODATNE INFORMACIJE

Poenostavitev

Predlog predvideva poenostavitev zakonodaje.

Predlagana uredba v pravni red Skupnosti uvaja vse spremembe Konvencije TIR, ki so še veljavne.

Sprememba obstoječe zakonodaje

Sprejetje predloga bo nadomestilo prilogo k Uredbi Sveta (EGS) št. 2112/78 z dne 25. julija 1978 o sklenitvi Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov (Konvencija TIR) z dne 14. novembra 1975 v Ženevi.

2008/0164 (ACC)

Predlog

UREDBA SVETA (ES) št. XXX

o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 2112/78 o sklenitvi Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov (Konvencija TIR) z dne 14. novembra 1975 v Ženevi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Carinska konvencija o mednarodnem prevozu blaga na podlagi zvezkov TIR (Konvencija TIR) z dne 14. novembra 1975[2] je bila v imenu Evropske skupnosti odobrena z Uredbo Sveta (EGS) št. 2112/78[3] in je v Skupnosti začela veljati 20. junija 1983[4].

2. Sistem TIR omogoča, da se blago prevaža znotraj mednarodne tranzitne ureditve z minimalnim posredovanjem carinskih uprav med potjo in prek svoje mednarodne verige garancij zagotavlja sorazmerno enostaven dostop do zahtevanih garancij.

3. Več sprememb Konvencije TIR je bilo sprejetih v različnih fazah od leta 1975 v skladu s postopkom, določenim v členih 59 in 60 navedene konvencije. Cilj teh sprememb, izvedenih v različnih fazah, je izboljšati zanesljivost postopka TIR in ga prilagoditi spremenljivim prevoznim in carinskim razmeram.

4. Spremembe, izvedene v prvi fazi, so začele veljati februarja 1999 in so uvedle Prilogo 9 h Konvenciji. Ta priloga je določila minimalne zahteve in pogoje za dostop do postopka TIR. Te spremembe so omogočile dostop do sistema TIR le pooblaščenim prevoznikom in odobrenim nacionalnim garantnim združenjem. To je nacionalnim upravam zagotovilo orodje za popoln nadzor in spremljanje glavnih uporabnikov sistema TIR.

5. Istočasno je bil ustanovljen izvršni odbor TIR. Naloga tega organa, ki ga sestavljajo strokovnjaki na področju TIR, je nadzor uporabe Konvencije in po potrebi olajšanje reševanja sporov med pogodbenicami, združenji, zavarovalnicami in mednarodnimi organizacijami, udeleženimi v sistemu TIR.

6. Spremembe, izvedene v drugi fazi, so začele veljati maja 2002 in so okrepile postopek TIR z bolj jasno opredelitvijo vlog in pristojnosti mednarodne organizacije, pristojne za delovanje in organizacijo sistema TIR. Opredeljen je bil odnos med to organizacijo, njenimi združenji člani in tudi upravnim odborom za Konvencijo TIR.

7. V okviru druge faze so bile poleg tega uvedene nove določbe o nekaterih tipih cestnih vozil. Te spremembe je zahtevala prevozna gospodarska panoga, omogočile pa so, da se za prevoze TIR uporabljajo prevozna vozila ali zabojniki z drsečimi ponjavami.

8. Za učinkovitejši nadzor sistema TIR in varovanje delovanja postopka TIR je bil uveden elektronski sistem za informiranje mednarodnih organizacij, pristojnih za organizacijo in delovanje verige garancij, o predložitvi zvezkov TIR na namembnih carinskih uradih. Sistem SafeTIR je bil uveden kot Priloga 10 h Konvenciji TIR in je začel veljati avgusta 2006.

9. Kadarkoli se je pokazala potreba, so bile uvedene druge spremembe Konvencije TIR. Za poenostavitev uporabe zvezkov TIR in popolnega zajemanja vseh podatkov, ki so zahtevani za prevoz TIR, je bila prilagojena zunanja podoba zvezkov TIR. Pod določenimi pogoji se tudi nakladnice lahko uporabljajo kot priloge k zvezkom TIR, čeprav bi bilo v manifestu dovolj prostora za navedbo informacij o vsem blagu, ki se prevaža. Uveden je bil tudi postopek za primere, kadar del prevoza TIR ni mogoče opraviti po cesti ali kadar ta del ni opravljen v okviru sistema TIR.

10. Uredbo (EGS) št. 2112/78 je zato treba ustrezno spremeniti.

11. Zaradi številnih sprememb in zaradi večje jasnosti je treba Prilogo k Uredbi (EGS) št. 2112/78 v celoti nadomestiti.

12. Vse spremembe, sprejete do konca leta 2008 v skladu s postopkom iz členov 59 in 60 Konvencije so vključene v Prilogo k tej uredbi. Zato mora ta uredba začeti veljati 1. januarja 2009 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EGS) št. 2112/78 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

CARINSKA KONVENCIJA O MEDNARODNEM PREVOZU BLAGA NA PODLAGI ZVEZKOV TIR (KONVENCIJA TIR IZ LETA 1975)

POGODBENICE SO SE

V ŽELJI, da olajšajo mednarodni prevoz blaga s cestnimi vozili,

OB UPOŠTEVANJU, da je izboljšanje prevoznih pogojev eden bistvenih dejavnikov za razvoj medsebojnega sodelovanja,

IZJAVLJAJOČ, da se izrekajo v korist poenostavitve in uskladitve upravnih postopkov v mednarodnem prevozu, zlasti na mejah,

DOGOVORILE o naslednjem:

Poglavje I

Splošno

a) Opredelitev pojmov

Člen 1

V tej konvenciji:

a) izraz „prevoz TIR“ pomeni prevoz blaga od carinskega urada odhoda do carinskega namembnega urada po postopku, imenovanem postopek TIR, ki ga določa ta konvencija;

b) izraz „operacija TIR“ pomeni del prevoza TIR, ki se opravi v pogodbenici, od carinskega urada odhoda ali carinskega vstopnega (prehodnega) urada do carinskega namembnega urada ali izstopnega (prehodnega) urada;

c) izraz „začetek operacije TIR“ pomeni, da so bili cestno vozilo, skupina vozil ali zabojnik pripeljani v pregled carinskemu uradu odhoda ali carinskemu vstopnemu (prehodnemu) uradu skupaj s tovorom in ustreznim zvezkom TIR in je carinski urad sprejel zvezek TIR;

d) izraz „konec operacije TIR“ pomeni, da so bili cestno vozilo, skupina vozil ali zabojnik pripeljani v pregled carinskemu namembnemu uradu ali carinskemu izstopnemu (prehodnemu) uradu skupaj s tovorom in ustreznim zvezkom TIR;

e) izraz „zaključek operacije TIR“pomeni priznanje carinskih organov, da je bil prevoz TIR v pogodbenici pravilno končan. Carinski organi to ugotovijo na podlagi primerjave podatkov ali informacij, ki so na voljo pri carinskem namembnem uradu ali carinskem izstopnem (prehodnem) uradu, in tistih, ki so na voljo pri carinskem uradu odhoda ali vstopnem (prehodnem) uradu;

f) izraz „uvozne ali izvozne dajatve in davki“ pomeni carinske dajatve in vse druge dajatve, davke, pristojbine in druge dajatve, ki se zahtevajo ob uvozu ali izvozu blaga ali v zvezi z njim, razen pristojbin in bremenitev, katerih višina je omejena na približen strošek opravljenih storitev;

g) izraz „cestno vozilo“ ne pomeni samo vsako motorno cestno vozilo, temveč tudi vsako prikolico ali polprikolico, ki se priklopi takšnemu vozilu;

h) izraz „skupina vozil“ pomeni sestavljena vozila, ki so udeležena v cestnem prometu kot eno samo vozilo;

j) izraz „zabojnik“ pomeni del prevozne opreme (okvir za prevoz pohištva, premična cisterna ali druge podobne strukture):

i) ki je v celoti ali delno zaprt in tvori prostor, v katerega se lahko spravi blago,

ii) ki je trajen in zaradi tega dovolj trpežen za ponovno uporabo,

iii) ki je posebej zasnovan za lažji prevoz blaga z enim prevoznim sredstvom ali več brez vmesnega pretovarjanja,

iv) ki je zasnovan tako, da omogoča preprosto ravnanje, zlasti med pretovarjanjem z enega prevoznega sredstva na drugo,

v) ki je izdelano tako, da se zlahka polni in prazni ter

vi) katerega notranja prostornina meri 1 kubični meter ali več,

„snemljive karoserije“ se obravnavajo kot zabojniki;

k) izraz „carinski urad odhoda“ pomeni carinski urad pogodbenice, pri katerem se začne prevoz TIR tovora ali dela tovora blaga;

l) izraz „carinski namembni urad“ pomeni carinski urad pogodbenice, pri katerem se konča prevoz TIR tovora ali dela tovora blaga;

m) izraz „carinski prehodni urad“ pomeni carinski urad pogodbenice, čez katerega cestno vozilo, skupina vozil ali zabojnik vstopi v to pogodbenico med prevozom TIR ali jo zapusti;

n) izraz „osebe“ pomeni fizične in pravne osebe;

o) izraz „imetnik“ zvezka TIR pomeni osebo, ki ji je bil izdan zvezek TIR v skladu z ustreznimi določbami konvencije in za katero je bila narejena carinska deklaracija v obliki zvezka TIR, v katerem je navedena želja, da se blago da v postopek TIR pri carinskem uradu odhoda. Ta oseba je odgovorna za predstavitev cestnega vozila, skupine vozil ali zabojnika skupaj s tovorom in ustreznim zvezkom TIR carinskemu uradu odhoda, carinskemu prehodnemu uradu in carinskemu namembnemu uradu ter upoštevanje drugih ustreznih določb Konvencije;

p) izraz „težko ali voluminozno blago“ pomeni vsak težek ali voluminozen predmet, ki ga zaradi njegove teže, velikosti ali narave ni mogoče običajno prevažati niti v zaprtem cestnem vozilu niti v zaprtem zabojniku;

q) izraz „garantno združenje“ pomeni združenje, ki z odobritvijo carinskih organov pogodbenice nastopa kot porok za osebe, ki uporabljajo postopek TIR.

b) Področje uporabe

Člen 2

Ta konvencija se uporablja za prevoz blaga s cestnimi vozili, skupinami vozil ali zabojniki brez vmesnega pretovarjanja tovora čez eno ali več meja med carinskim uradom odhoda ene pogodbenice in carinskim namembnim uradom druge ali iste pogodbenice, če se del prevoza med začetkom in koncem prevoza TIR opravi po cesti.

Člen 3

Za uporabo določb te konvencije:

a) je treba prevoz opravljati

i) s cestnimi vozili, skupinami vozil ali zabojniki, predhodno odobrenimi pod pogoji, navedenimi v točki (a) poglavja III, ali

ii) z drugimi cestnimi vozili, skupinami vozil ali drugimi zabojniki pod pogoji iz točke (c) poglavja III ali

iii) s cestnimi vozili ali posebnimi vozili, kot so avtobusi, žerjavi, stroji za pometanje, stroji za izdelovanje betona itd., ki se izvažajo in se zaradi tega štejejo kot blago, ki potuje z lastnimi sredstvi od carinskega urada odhoda do carinskega namembnega urada pod pogoji iz točke (c) poglavja III. Če takšna vozila prevažajo drugo blago, se ustrezno uporabljajo pogoji iz točke (i) ali (ii);

b) prevoz je mogoč le z garancijo organizacij, odobrenih v skladu z določbami člena 6, ter na podlagi zvezka TIR v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k tej konvenciji.

c) Načela

Člen 4

Za blago, ki se prevaža po postopku TIR, pri prehodnih carinskih uradih ni treba plačati ali položiti uvoznih ali izvoznih dajatev in davkov.

Člen 5

1. Blaga, ki se prevaža po postopku TIR v zapečatenih cestnih vozilih, skupinah vozil ali zabojnikih, pri prehodnih uradih praviloma ni treba pregledati.

2. Zaradi preprečevanja zlorab lahko izjemoma in zlasti, če sumijo, da so se zgodile nepravilnosti, carinski organi v teh uradih blago pregledajo.

Poglavje II

Izdajanje zvezkov TIR

Odgovornost garantnih združenj

Člen 6

1. Dokler so izpolnjeni minimalni pogoji in zahteve iz dela I Priloge 9 lahko vsaka pogodbenica neposredno ali prek ustreznih združenj pooblasti združenja, da izdajajo zvezke TIR in delujejo kot poroki. Pooblastilo se prekliče, če niso več izpolnjeni minimalni pogoji in zahteve iz dela I Priloge 9.

2. Združenje se v državi lahko odobri samo, če njegova garancija obsega tudi odgovornosti, prevzete v tej državi v zvezi z operacijami na podlagi zvezkov TIR, ki so jih izdala tuja združenja, ki so člani iste mednarodne organizacije, v katero je povezano tudi zadevno združenje.

2 a . Upravni odbor pooblasti mednarodno organizacijo iz odstavka 2, da prevzame odgovornost za učinkovito organizacijo in delovanje mednarodnega garancijskega sistema, pod pogojem, da ta to odgovornost sprejme.

3. Združenje izda zvezke TIR le osebam, katerim pristojni organi pogodbenic, v katerih imajo te osebe stalno prebivališče ali sedež, niso zavrnili dostopa do postopka TIR.

4. Pooblastilo za dostop do postopka TIR se odobri le tistim osebam, ki izpolnjujejo minimalne pogoje in zahteve, določene v delu II Priloge 9 k tej konvenciji. Brez poseganja v določbe člena 38 se pooblastilo prekliče, če izpolnjevanje teh meril ni več zagotovljeno.

5. Dostop do postopka TIR se odobri v skladu s postopkom, določenim v delu II Priloge 9 k tej konvenciji.

Člen 7

Obrazci zvezkov TIR, ki jih garantnim združenjem pošljejo ustrezna tuja združenja ali mednarodne organizacije, so oproščeni uvoznih ali izvoznih dajatev in davkov ter zanje ne veljajo uvozne in izvozne prepovedi ali omejitve.

Člen 8

1. Garantno združenje se zavezuje, da bo plačalo uvozne ali izvozne dajatve in davke, skupaj z vsemi zamudnimi obrestmi, v skladu s carinskimi zakoni in predpisi države, v kateri je bila ugotovljena nepravilnost pri operaciji TIR. Ta organizacija je skupno in solidarno z osebami, ki morajo poravnati navedene zneske, odgovorna za plačilo takšnih zneskov.

2. Kadar zakoni in predpisi pogodbenice ne predvidevajo plačila uvoznih ali izvoznih dajatev in davkov, kakor je določeno v odstavku 1 tega člena, se garantno združenje zavezuje, da pod enakimi pogoji plača znesek v višini uvoznih ali izvoznih dajatev in davkov ter vse zamudne obresti.

3. Vsaka pogodbenica po zvezku TIR določi najvišji znesek, ki se lahko zahteva od garantnega združenja na podlagi določb odstavkov 1 in 2 tega člena.

4. Garantno združenje prevzame odgovornost do organov države, v kateri je carinski urad odhoda takrat, ko carinski urad sprejme zvezek TIR. V naslednjih državah, čez katere se blago prevaža po postopku TIR, se ta odgovornost začne, ko blago vstopi vanje, ali pri prekinitvi prevoza TIR v skladu s členom 26(1) in (2) ko carinski urad, pri katerem se prevoz TIR nadaljuje, sprejme zvezek TIR.

5. Garantno združenje ne prevzame odgovornosti samo za blago, navedeno v zvezku TIR, temveč tudi za vsako blago, ki bi bilo morda spravljeno v zapečatenem delu cestnega vozila ali zapečatenem zabojniku, čeprav ni navedeno v zvezku TIR. Odgovornost ne vključuje nobenega drugega blaga.

6. Za določitev dajatev in davkov iz odstavkov 1 in 2 tega člena se podatki o blagu, vpisani v zvezku TIR, štejejo za pravilne, če se ne dokaže nasprotno.

7. Kadar zneski iz odstavkov 1 in 2 tega člena zapadejo v plačilo, pristojni organi, če je to mogoče, zahtevajo plačilo od neposredno odgovorne osebe ali oseb, preden vložijo zahtevek zoper garantno združenje.

Člen 9

1. Garantno združenje določi rok veljavnosti zvezka TIR, tako da določi zadnji dan veljavnosti, po katerem zvezka TIR ni več mogoče predložiti v sprejetje carinskemu uradu odhoda.

2. Če je carinski urad odhoda zvezek TIR sprejel zadnji dan veljavnosti ali pred tem, kakor je določeno v odstavku 1 tega člena, zvezek TIR ostane veljaven do konca operacije TIR pri namembnem carinskem uradu.

Člen 10

1. Operacija TIR se mora nemudoma zaključiti.

2. Kadar so carinski organi države zaključili operacijo TIR, od garantnega združenja ne morejo več zahtevati plačila zneskov iz odstavkov 1 in 2 člena 8, razen če je bilo potrdilo o koncu operacije TIR pridobljeno nepravilno ali z goljufijo ali pa operacija ni bila končana.

Člen 11

1. Kadar operacija TIR ni bila zaključena, pristojni organi nimajo pravice od garantnega združenja zahtevati plačila zneskov iz odstavkov 1 in 2 člena 8, razen če v enem letu od datuma sprejetja zvezka TIR niso združenja uradno pisno obvestili o nezaključeni operaciji. Ta določba se uporablja tudi, kadar je bilo potrdilo o koncu operacije TIR pridobljeno nepravilno ali z goljufijo, pri čemer je rok za obvestilo dve leti.

2. Zahtevek za plačilo zneskov iz odstavkov 1 in 2 člena 8 se vloži pri garantnem združenju najprej tri mesece po datumu, ko je bilo združenje obveščeno, da operacija TIR ni bila zaključena ali je bilo potrdilo o končani operaciji TIR pridobljeno nepravilno ali z goljufijo, in najpozneje v dveh letih od tega datuma. Vendar pa se v primerih, ki v navedenem roku dveh let postanejo predmet sodnega postopka, kakršen koli zahtevek za plačilo pošlje v roku enega leta po datumu, ko odločba sodišča postane izvršljiva.

3. Garantno združenje mora poravnati zahtevane zneske v treh mesecih od datuma, ko je prejelo zahtevek za plačilo. Če se v dveh letih po datumu zahtevka za plačilo ugotovi, da ni prišlo do nepravilnosti v zvezi z zadevno operacijo in se carinski organi s tem strinjajo, se garancijskemu združenju plačilo povrne.

Poglavje III

Prevoz blaga na podlagi zvezka TIR

a) Odobritev cestnih vozil in zabojnikov

Člen 12

Določbe oddelkov (a) in (b) tega poglavja veljajo samo, če vsa cestna vozila glede na izdelavo in opremo ustrezajo pogojem, določenim v Prilogi 2 k tej konvenciji, ter so bila odobrena v skladu s postopkom, določenim v Prilogi 3 k tej konvenciji. Potrdilo o odobritvi mora biti v skladu z vzorcem iz Priloge 4.

Člen 13

1. Določbe oddelkov (a) in (b) tega poglavja veljajo samo, če so zabojniki izdelani v skladu s pogoji, določenimi v delu I Priloge 7, in odobreni v skladu s postopkom, določenim v delu II navedene priloge.

2. Za zabojnike, odobrene za prevoz carinsko zapečatenega blaga v skladu s Carinsko konvencijo o zabojnikih iz leta 1956, v skladu z izhajajočimi sporazumi, sklenjenimi v okviru Združenih narodov, v skladu s Carinsko konvencijo o zabojnikih iz leta 1972 ali kakršnimi koli mednarodnimi akti, ki jo nadomeščajo ali spreminjajo, se šteje, da ustrezajo določbam zgornjega odstavka 1 in jih je treba sprejeti za prevoz po postopku TIR brez ponovne odobritve.

Člen 14

1. Vsaka pogodbenica si pridržuje pravico, da ne prizna veljavnosti potrdila o odobritvi cestnih vozil ali zabojnikov, ki ne izpolnjujejo pogojev iz členov 12 in 13. Vendar se pogodbenice izogibajo zavlačevanju prevoza, kadar ugotovljene pomanjkljivosti nimajo odločilnega pomena in ni nevarnosti za tihotapljenje.

2. Cestno vozilo ali zabojnik, ki ne izpolnjuje več pogojev, ki so upravičili njegovo odobritev, se sme znova uporabiti za prevoz carinsko zapečatenega blaga šele takrat, ko je vrnjeno v prvotno stanje ali ponovno odobreno.

b) Postopek za prevoz na podlagi zvezka TIR

Člen 15

1. Za začasen uvoz cestnega vozila, skupine vozil ali zabojnika, ki se uporablja za prevoz blaga po postopku TIR, ni potreben poseben carinski dokument. Za cestno vozilo, skupino vozil ali zabojnik se ne zahteva nobena garancija.

2. Določbe odstavka 1 tega člena pogodbenici ne preprečujejo, da zahteva, da se pri namembnem carinskem uradu opravijo formalnosti, določene v njenih nacionalnih predpisih, in tako zagotovi, da bo cestno vozilo, skupina vozil ali zabojnik po končani operaciji TIR ponovno izvožen.

Člen 16

Kadar cestno vozilo ali skupina vozil opravlja prevoz TIR, mora imeti na sprednji strani pritrjeno pravokotno tablico z napisom „TIR“, ki ustreza značilnostim iz Priloge 5 k tej konvenciji in eno na zadnji strani vozila ali skupine vozil. Te tablice morajo biti nameščene tako, da so jasno vidne. Biti morajo odstranljive ali pritrjene ali zasnovane tako, da jih je mogoče obrniti, prekriti, prepogniti ali na kakršen koli drug način nakazati, da se ne opravlja prevoz TIR.

Člen 17

1. Za vsako cestno vozilo ali zabojnik se izda en sam zvezek TIR. Izda se lahko tudi za skupino vozil ali za več zabojnikov, ki so natovorjeni na enem samem cestnem vozilu ali na eni skupini vozil. V tem primeru je treba na blagovni manifest zvezka TIR posebej navesti vsebino vsakega vozila, ki sestavlja skupino vozil, ali vsakega zabojnika.

2. Zvezek TIR velja le za eno vožnjo. Vsebovati mora vsaj toliko odstranljivih kuponov, kolikor jih je potrebnih za zadevni prevoz TIR.

Člen 18

Prevoz TIR lahko vključuje več carinskih uradov odhoda in namembnih uradov, vendar njihovo skupno število ne sme presegati štiri. Zvezek TIR se namembnim carinskim uradom lahko predloži samo, če so zvezek TIR sprejeli vsi uradi odhoda.

Člen 19

Blago in cestno vozilo, skupina vozil ali zabojnik se z zvezkom TIR pokažejo carinskemu uradu odhoda. Carinski organi države odhoda sprejmejo takšne ukrepe, ki so potrebni, da se prepričajo o točnosti blagovnega manifesta in pritrdijo carinske pečate ali preverijo carinske zalivke, ki so jih na odgovornost navedenih carinskih organov pritrdile ustrezno pooblaščene osebe.

Člen 20

Carinski organi lahko za vožnje po ozemlju svoje države določijo rok in zahtevajo, da se cestno vozilo, skupina vozil ali zabojnik drži predpisane poti.

Člen 21

Cestno vozilo, skupino vozil ali zabojnik se s tovorom in pripadajočim zvezkom TIR za namene nadzora pokaže carinskim organom na vsakem prehodnem carinskem uradu in namembnem carinskem uradu.

Člen 22

1. Carinski organi prehodnih carinskih uradov vsake pogodbenice praviloma priznajo carinske zalivke drugih pogodbenic, če so te nedotaknjene, in če ne preverjajo blaga v skladu z odstavkom 2 člena 5. Navedeni carinski organi pa lahko, če je to potrebno zaradi zahtev nadzora, dodajo svoje carinske zalivke.

2. Carinske zalivke, ki jih je pogodbenica tako priznala, uživajo na njenem ozemlju enako pravno varstvo kot nacionalne zalivke.

Člen 23

Carinski organi:

- ne zahtevajo spremljanja cestnih vozil, skupin vozil ali zabojnikov na ozemlju svoje države na stroške prevoznika,

- ne zahtevajo pregleda cestnih vozil, skupin vozil ali zabojnikov in njihovega tovora med potjo,

razen v posebnih primerih.

Člen 24

Če carinski organi opravijo pregled tovora cestnega vozila, skupine vozil ali zabojnika med potjo ali pri prehodnem carinskem uradu, morajo na kuponih zvezka TIR, ki se uporabljajo v njihovi državi, na ustreznih talonih in kuponih, ki ostanejo v zvezku TIR, zabeležiti podatke o novih pritrjenih zalivkah in opravljenih kontrolah.

Člen 25

Če so na poti carinske zalivke prelomljene, razen v primerih iz členov 24 in 35, ali je blago uničeno ali poškodovano, ne da bi bila takšna zalivka prelomljena, se za uporabo zvezka TIR uporablja postopek iz Priloge 1 k tej konvenciji, brez poseganja v morebitno uporabo določb nacionalne zakonodaje, in dopolni potrjeno poročilo v zvezku TIR.

Člen 26

1. Kadar prevoz na podlagi zvezka TIR na delu poti poteka po ozemlju države, ki ni pogodbenica te konvencije, se prevoz TIR med prehodom čez to ozemlje prekine. V takšnem primeru carinski organi pogodbenice, po ozemlju katere se nato vožnja nadaljuje, sprejmejo zvezek TIR za nadaljevanje prevoza TIR, če so carinske zalivke in/ali identifikacijske oznake ostale nedotaknjene. Kadar carinske zalivke ne ostanejo nedotaknjene, lahko carinski organi v skladu z določbami člena 25 sprejmejo zvezek TIR za nadaljevanje prevoza TIR.

2. Enako velja za del poti, na katerem imetnik zvezka TIR na ozemlju pogodbenice ne uporablja zvezka TIR, ker obstajajo enostavnejši carinski tranzitni postopki ali pa uporaba režima carinskega tranzita ni potrebna.

3. V takšnih primerih se carinski uradi, pri katerih je prevoz TIR prekinjen ali se zopet nadaljuje, štejejo za prehodne izstopne oziroma vstopne carinske urade.

Člen 27

Ob upoštevanju določb te konvencije in zlasti člena 18 se lahko prvotno navedeni namembni carinski urad nadomesti z drugim namembnim carinskim uradom.

Člen 28

1. Carinski organi nemudoma potrdijo konec operacije TIR. Konec operacije TIR se lahko potrdi s pridržkom ali brez njega: kadar je konec potrjen s pridržkom, je to zaradi dejstev, povezanih s samo operacijo TIR. Ta dejstva so jasno navedena v zvezku TIR.

2. Kadar je blago v drugem carinskem postopku ali drugem sistemu carinske kontrole, se vse nepravilnosti, ki lahko nastanejo v drugem carinskem postopku ali sistemu carinske kontrole, ne pripišejo imetniku zvezka TIR ali kateri koli osebi, ki ga zastopa.

c) Določbe glede prevoza težkegaali voluminoznega blaga

Člen 29

1. Določbe tega oddelka veljajo le za prevoz težkega ali voluminoznega blaga v smislu pododstavka (p) člena 1 te konvencije.

2. Kadar se uporabljajo določbe tega oddelka, se lahko prevoz težkega ali voluminoznega blaga, če tako odločijo carinski organi na carinskem uradu odhoda, opravi z nezapečatenimi vozili ali zabojniki.

3. Določbe tega oddelka se uporabljajo samo, če je po mnenju organov carinskega urada odhoda težko ali voluminozno blago in po potrebi dodatno opremo, ki se prevaža skupaj z blagom, mogoče brez težav identificirati na podlagi obstoječega opisa ali pa je mogoče to blago opremiti s carinskimi zalivkami in/ali identifikacijskimi oznakami, tako da tega blaga ni mogoče zamenjati ali odstraniti, ne da bi to pustilo vidne sledi.

Člen 30

Vse določbe te konvencije, razen tistih, za katere veljajo odstopanja posebnih določb tega oddelka, se uporabljajo tudi za prevoz težkega ali voluminoznega blaga po postopku TIR.

Člen 31

Odgovornost garantnega združenja ne obsega samo blago, navedeno v zvezku TIR, temveč tudi blago, ki je, čeprav ni navedeno v tem zvezku, na nakladalni ploščadi ali med blagom, navedenim v zvezku TIR.

Člen 32

Ovitek in vsi kuponi zvezka TIR so opremljeni z zaznamkom „težko ali voluminozno blago“, in sicer s krepkimi črkami v angleškem ali francoskem jeziku.

Člen 33

Organi carinskega urada odhoda lahko zahtevajo, da se zvezku TIR priložijo nakladnice, fotografije, načrti itd., ki so potrebni za identifikacijo blaga, ki se prevaža na podlagi zvezka TIR. V tem primeru te dokumente potrdijo, po en izvod navedenih dokumentov se pripne na hrbtno stran ovitka zvezka TIR, navedeni dokumenti pa so zabeleženi v vseh manifestih zvezka TIR.

Člen 34

Organi prehodnih carinskih uradov vsake pogodbenice sprejmejo carinske zalivke in/ali identifikacijske oznake, ki so jih pritrdili pristojni organi drugih pogodbenic. Vendar pa lahko dodajo druge zalivke in/ali identifikacijske oznake, pri čemer podrobnosti o novih zalivkah in/ali identifikacijskih oznakah zabeležijo na kuponih zvezka TIR, ki se uporabljajo v njihovi državi, na ustreznih talonih in na kuponih, ki ostanejo v zvezku TIR.

Člen 35

Če morajo carinski organi med potjo ali pri prehodnem carinskem uradu zaradi pregleda tovora prelomiti zalivke in/ali odstraniti identifikacijske oznake, zabeležijo nove pritrjene zalivke in/ali identifikacijske oznake na kuponih zvezka TIR, ki se uporabljajo v njihovi državi, na ustreznih talonih in na kuponih, ki ostanejo v zvezku TIR.

Poglavje IV

Nepravilnosti

Člen 36

Za vsako kršitev določb te konvencije je kršitelj v državi, v kateri je bila kršitev storjena, odgovoren po zakonodaji te države.

Člen 37

Kadar ni mogoče ugotoviti, na katerem ozemlju je bila nepravilnost storjena, se šteje, da je bila storjena na ozemlju pogodbenice, na katere ozemlju je bila ugotovljena.

Člen 38

1. Vsaka pogodbenica je upravičena, da vsaki osebi, ki je zagrešila hujši prekršek zoper carinske zakone ali predpise, ki veljajo za mednarodni prevoz blaga, začasno ali trajno odvzame pravice, ki jih ima po določbah te konvencije.

2. O tem odvzemu pravic se v enem tednu uradno obvestijo pristojni organi pogodbenice, na ozemlju katere ima zadevna oseba sedež ali stalno bivališče, združenje(-a) države ali carinskega območja, na katerem je bila kršitev storjena, in izvršni odbor TIR.

Člen 39

Kadar so operacije TIR opravljene po predpisih, velja naslednje:

1. Pogodbenice ne upoštevajo manjših odstopanj pri izpolnjevanju obveznosti v zvezi z roki in predpisano prevozno potjo.

2. Tudi neskladja med podatki, ki jih vsebuje blagovni manifest zvezka TIR, in dejansko vsebino cestnega vozila, skupine vozil ali zabojnika se ne štejejo za kršitve Konvencije, ki jih je storil imetnik zvezka TIR, kadar pristojnim organom predloži zadovoljiv dokaz, da ta neskladja niso posledica napak, storjenih namerno ali iz malomarnosti pri natovarjanju, odpremi blaga ali pri izpolnjevanju manifesta.

Člen 40

Carinske uprave države odhoda in namembne države ne pripišejo krivde imetniku zvezka TIR za odstopanja, ki bi bila morda ugotovljena v navedenih državah, če se ta odstopanja nanašajo na carinske postopke, opravljene pred prevozom TIR ali po njem in pri katerih imetnik navedenega zvezka ni bil udeležen.

Člen 41

Kadar se carinskim organom predloži zadovoljiv dokaz, da je bilo blago, navedeno v manifestu zvezka TIR, uničeno ali dokončno izgubljeno po nesreči ali zaradi višje sile ali pa zaradi svoje narave, se odobri opustitev plačila dajatev in davkov, ki jih je običajno treba plačati.

Člen 42

Na utemeljeno prošnjo pogodbenice ji pristojni organi pogodbenic, ki jih zadeva prevoz TIR, sporočijo vse razpoložljive informacije, potrebne za izvajanje zgornjih členov 39, 40 in 41.

Člen 42a

Pristojni organi v tesnem sodelovanju z združenji sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo pravilno uporabo zvezkov TIR. V ta namen lahko sprejmejo ustrezne nacionalne in mednarodne nadzorne ukrepe. Nacionalni nadzorni ukrepi, ki jih v tem okviru sprejmejo pristojni organi, se nemudoma sporočijo izvršnemu odboru TIR, ki preveri njihovo skladnost z določbami Konvencije. Mednarodne nadzorne ukrepe sprejme upravni odbor.

Člen 42b

Pristojni organi pogodbenic, kadar je primerno, zagotovijo pooblaščenim združenjem informacije, ki jih zahtevajo za izpolnjevanje obvez, sprejetih v skladu s členom 1 (f) (iii) dela 1 Priloge 9.

Priloga 10 določa, katere informacije je treba zagotoviti v določenih primerih.

Poglavje V

Pojasnjevalne opombe

Člen 43

V pojasnjevalnih opombah v Prilogi 6 in delu III Priloge 7 so pojasnjene posamezne določbe te konvencije in njenih prilog. Obenem pa so opisane tudi nekatere priporočene prakse.

Poglavje VI

Razne določbe

Člen 44

Vsaka pogodbenica zadevnim garantnim združenjem zagotovi ugodnosti za:

a) prenos valute, potrebne za vsote, ki jih zahtevajo organi pogodbenic na podlagi določb člena 8 te konvencije, in

b) prenos valute za plačilo obrazcev zvezka TIR, ki jih garantnim združenjem pošljejo ustrezna tuja združenja ali mednarodne organizacije.

Člen 45

Vsaka pogodbenica poskrbi, da se objavi seznam carinskih uradov odhoda, prehodnih carinskih uradov in namembnih carinskih uradov, ki jih je odobrila za opravljanje operacij TIR. Sosednje pogodbenice se medsebojno posvetujejo in sporazumno določijo ustrezne mejne urade in njihov delovni čas.

Člen 46

1. Udeležba carinskega osebja pri carinskih operacijah, navedenih v tej konvenciji, se ne zaračuna, razen kadar so opravljene ob dnevih, urah ali na krajih, ki običajno niso predvideni za take operacije.

2. Pogodbenice po svojih najboljših zmožnostih poskrbijo, da se v carinskih uradih olajšajo carinske operacije v zvezi s pokvarljivim blagom.

Člen 47

1. Določbe te konvencije ne izključujejo niti uporabe omejitev in kontrol, določenih v nacionalnih predpisih, iz razlogov, utemeljenih z javno moralo, javno varnostjo, higieno ali javnim zdravjem, veterinarskimi ali fitopatološkimi razlogi, niti pobiranja pristojbin, ki jih je treba plačati po takšnih predpisih.

2. Določbe te konvencije ne izključujejo uporabe drugih nacionalnih ali mednarodnih predpisov o prevozu.

Člen 48

Nobena določba te konvencije pogodbenicam, ki so združene v carinsko ali gospodarsko unijo, ne preprečuje, da sprejmejo posebne predpise o prevozih blaga, ki se začnejo ali končajo na njihovih ozemljih ali potekajo čeznje, če takšni predpisi ne zmanjšujejo ugodnosti, ki jih zagotavlja ta konvencija.

Člen 49

Ta konvencija ne preprečuje uporabe večjih ugodnosti, ki jih pogodbenice dodelijo ali želijo dodeliti bodisi z enostranskimi določbami bodisi z dvo- ali večstranskimi sporazumi, če te ugodnosti ne ovirajo uporabe določb te konvencije in zlasti opravljanja operacij TIR.

Člen 50

Pogodbenice si na zahtevo medsebojno izmenjujejo informacije, ki so potrebne za izvajanje določb te konvencije, zlasti informacije o odobritvi cestnih vozil ali zabojnikov ter o njihovih tehničnih konstrukcijskih značilnostih.

Člen 51

Priloge te konvencije so njen sestavni del.

Poglavje VII

Končne določbe

Člen 52

Podpis, ratifikacija, sprejetje, odobritev in pristop

1. Vse države članice Organizacije združenih narodov ali članice katere koli njene specializirane agencije ali Mednarodne agencije za atomsko energijo ali pogodbenice Statuta Mednarodnega sodišča ali katera koli druga država, ki jo povabi Generalna skupščina Organizacije združenih narodov, lahko postanejo pogodbenice te konvencije:

a) s podpisom brez pridržka ratifikacije, sprejetja ali odobritve;

b) z deponiranjem listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, potem ko so jo podpisale s pridržkom ratifikacije, sprejetja ali odobritve, ali

c) z deponiranjem listine o pristopu.

2. Ta konvencija je državam iz odstavka 1 tega člena na voljo v podpis od 1. januarja 1976 do vključno 1. decembra 1976 na sedežu Združenih narodov v Ženevi. Po tem datumu jim bo na voljo za pristop.

3. Carinske ali gospodarske unije lahko skupaj z vsemi svojimi državami članicami ali kadar koli po tem, ko vse njihove države članice postanejo pogodbenice te konvencije, prav tako postanejo pogodbenice te konvencije v skladu z določbami odstavkov 1 in 2 tega člena. Vendar pa te unije nimajo pravice glasovanja.

4. Listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri generalnem sekretarju Organizacije združenih narodov.

Člen 53

Začetek veljavnosti

1. Ta konvencija začne veljati šest mesecev po datumu, ko jo je pet držav iz člena 52(1) podpisalo brez pridržka ratifikacije, sprejetja ali odobritve ali deponiralo svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.

2. Potem ko je pet držav iz odstavka 1 člena 52 podpisalo to konvencijo brez pridržka ratifikacije, sprejetja ali odobritve ali deponiralo svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, začne ta konvencija veljati za vse nove pogodbenice šest mesecev po datumu, ko te deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.

3. Za katero koli listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, ki je bila deponirana po začetku veljavnosti spremembe te konvencije, se šteje, da se uporablja za to konvencijo, kakor je bila spremenjena.

4. Za vsako takšno listino, ki je bila deponirana po sprejetju spremembe, vendar pred njenim začetkom veljavnosti, se šteje, da se uporablja za to konvencijo, kakor je bila spremenjena, od datuma, ko začne sprememba veljati.

Člen 54

Odpoved

1. Vsaka pogodbenica lahko odstopi od te konvencije z uradnim obvestilom Generalnemu sekretarju Združenih narodov.

2. Odpoved začne veljati petnajst mesecev po datumu, ko generalni sekretar prejme uradno obvestilo o odpovedi.

3. Zvezki TIR, ki jih carinski urad odhoda prejme pred datumom začetka veljavnosti odpovedi, s tem ne prenehajo veljati in garancija garantnih združenj ostane veljavna v skladu z določbami te konvencije.

Člen 55

Prenehanje veljavnosti

Če se po začetku veljavnosti te konvencije število držav pogodbenic v katerem koli sklenjenem dvanajstmesečnem obdobju zmanjša na manj kot pet, ta konvencija ob koncu navedenega dvanajstmesečnega obdobja preneha veljati.

Člen 56

Prenehanje Konvencije TIR iz leta 1959

1. Z dnem začetka veljavnosti ta konvencija v odnosih med njenimi pogodbenicami razveljavi in nadomesti Konvencijo TIR iz leta 1959.

2. Pogodbenice te konvencije sprejmejo veljavna ali podaljšana potrdila o odobritvi, izdana za cestna vozila in zabojnike v skladu s pogoji Konvencije TIR iz leta 1959, za prevoz carinsko zapečatenega blaga, če takšna vozila in zabojniki še naprej izpolnjujejo pogoje, pod katerimi so bili prvotno odobreni.

Člen 57

Reševanje sporov

1. Vsak spor med dvema ali več pogodbenicami v zvezi z razlago ali uporabo te konvencije države pogodbenice rešijo, če je le mogoče, z medsebojnim pogajanjem ali drugim načinom reševanja sporov.

2. Vsak spor med dvema ali več pogodbenicami v zvezi z razlago ali uporabo te konvencije, ki ga ni mogoče rešiti na način, predviden v odstavku 1 tega člena, se na zahtevo ene od njih predloži arbitražnemu sodišču, ki ima naslednjo sestavo: vsaka stranka v sporu imenuje razsodnika in ti razsodniki imenujejo drugega razsodnika, ki je predsednik. Če v treh mesecih po prejetju zahteve ena od strank ne imenuje razsodnika ali če razsodniki niso izvolili predsednika, lahko katera koli stranka generalnega sekretarja Združenih narodov zaprosi, da imenuje razsodnika ali predsednika arbitražnega sodišča.

3. Odločitev arbitražnega sodišča, sestavljenega v skladu z določbami odstavka 2, je za stranke v sporu zavezujoč.

4. Arbitražno sodišče določi lasten poslovnik.

5. Odločitve arbitražnega sodišča se sprejmejo z večino glasov.

6. Vsak spor, ki bi lahko nastal med strankami v sporu v zvezi z razlago ali izvršitvijo razsodbe, lahko katera koli stranka predloži v reševanje arbitražnemu sodišču, ki je izreklo razsodbo.

Člen 58

Pridržki

1. Vsaka država lahko ob podpisu, ratifikaciji ali pristopu k tej konvenciji izjavi, da ni zavezana z odstavkom 2 do 6 člena 57 te konvencije. Za druge pogodbenice ti odstavki v zvezi s katero koli pogodbenico, ki je izrekla tak pridržek, niso obvezujoči.

2. Vsaka pogodbenica, ki je izrekla pridržek v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko kadar koli umakne takšen pridržek z uradnim obvestilom generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov.

3. Razen pridržkov iz odstavka 1 tega člena pridržki k tej konvenciji niso dovoljeni.

Člen 58a

Upravni odbor

Ustanovi se upravni odbor, ki ga sestavljajo vse pogodbenice. Njegova sestava, naloge in poslovnik so določeni v Prilogi 8.

Člen 58b

Izvršni odbor TIR

Upravni odbor ustanovi izvršni odbor TIR kot pomožni organ, ki v njegovem imenu izpolnjuje naloge, ki jih določata Konvencija in upravni odbor. Njegova sestava, naloge in poslovnik so določeni v Prilogi 8.

Člen 59

Postopek za spremembo te konvencije

1. Ta konvencija se lahko, vključno s prilogami, na predlog pogodbenice spremeni po postopku, ki ga opredeljuje ta člen.

2. Vsako predlagano spremembo te konvencije obravnava upravni odbor, ki ga sestavljajo vse pogodbenice, v skladu s poslovnikom iz Priloge 8. O vsaki takšni spremembi, ki se obravnava ali pripravlja med zasedanjem upravnega odbora in ki jo ta sprejme z dvotretjinsko večino navzočih članov, ki glasujejo, generalni sekretar Združenih narodov predloži pogodbenicam v potrditev.

3. Razen v izjemah, predvidenih v členu 60, vsaka sprememba, predlagana v skladu s prejšnjim odstavkom, za vse pogodbenice začne veljati tri mesece po končanem dvanajstmesečnem obdobju po datumu predložitve predlagane spremembe, v katerem nobena od držav pogodbenic generalnemu sekretarju Združenih narodov ne sporoči ugovora zoper predlagano spremembo.

4. Če je bil zoper predlagano spremembo sporočen ugovor v skladu z odstavkom 3 tega člena, se šteje, da sprememba ni bila sprejeta in nima nikakršnega učinka.

Člen 60

Posebni postopek za spremembe prilog 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10

1. Vsaka predlagana sprememba prilog 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10 obravnavana v skladu z odstavkoma 1 in 2 člena 59, začne veljati z datumom, ki ga upravni odbor določi ob njenem sprejetju, razen če pred datumom, ki ga določi upravni odbor istočasno, ena petina ali pet držav pogodbenic, kar koli je manj, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov uradno sporoči svoj ugovor zoper spremembo. Upravni odbor datume, navedene v tem odstavku, določi z dvotretjinsko večino glasov članov, ki so navzoči in glasujejo.

2. Vsaka sprememba, sprejeta v skladu s postopkom iz odstavka 1 tega člena, z začetkom veljavnosti za vse pogodbenice nadomesti in ukine vse predhodne določbe, na katere se nanaša.

Člen 61

Zahteve, sporočila in ugovori

Generalni sekretar Organizacije združenih narodov vse pogodbenice in vse države iz 1 odstavka člena 52 te konvencije obvesti o kakršni koli zahtevi, sporočilu ali ugovoru v skladu s členoma 59 in 60 ter o datumu začetka veljavnosti vsakršne spremembe.

Člen 62

Revizijska konferenca

1. Vsaka država pogodbenica lahko z uradnim obvestilom generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov zahteva sklic konference za revizijo te konvencije.

2. Revizijsko konferenco, na katero so povabljene vse pogodbenice in vse države iz odstavka 1 člena 52, skliče generalni sekretar Organizacije združenih narodov, če mu v šestih mesecih po datumu prejema uradnega obvestila generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov, najmanj četrtina držav pogodbenic sporoči svoje soglasje z zahtevo.

3. Revizijsko konferenco, na katero so povabljene vse pogodbenice in vse države iz odstavka 1 člena 52, skliče generalni sekretar Organizacije združenih narodov tudi na podlagi obvestila o zahtevi upravnega odbora. Upravni odbor predloži zahtevo, če se s tem strinja večina navzočih in glasujočih v odboru.

4. Če je konferenca sklicana v skladu z odstavkom 1 ali 3 tega člena, generalni sekretar Združenih narodov o tem obvesti pogodbenice ter jih pozove, da v treh mesecih predložijo predloge, za katere želijo, da bi bili obravnavani na konferenci. Generalni sekretar Organizacije združenih narodov najmanj tri mesece pred datumom začetka konference vsem pogodbenicam pošlje začasni dnevni red konference, skupaj z besedili predlogov.

Člen 63

Uradna obvestila

Poleg uradnih obvestil in sporočil iz členov 61 in 62 generalni sekretar Organizacije združenih narodov vse države iz člena 52 uradno obvesti o naslednjem:

a) podpisih, ratifikacijah, sprejetjih, odobritvah in pristopih v skladu s členom 52;

b) datumih začetka veljavnosti te konvencije v skladu s členom 53;

c) odpovedih v skladu s členom 54;

d) prenehanju veljavnosti te konvencije v skladu s členom 55;

e) pridržkih v skladu s členom 58.

Člen 64

Verodostojno besedilo

Po 31. decembru 1976 se izvirnik te konvencije deponira pri generalnem sekretarju Organizacije združenih narodov, ki pošlje overjene verodostojne izvode vsaki pogodbenici in vsem državam iz odstavka 1 člena 52, ki niso pogodbenice.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.

V Ženevi, štirinajstega novembra tisoč devetsto petinsedemdeset v enem izvodu v angleškem, francoskem in ruskem jeziku, od katerih je vsako besedilo enako verodostojno.

2.2 PRILOGE H KONVENCIJI TIR IZ LETA 1975 (vključno s pojasnjevalnimi opombami in ustreznimi pripombami)

Priloga 1

VZOREC ZVEZKA TIR

Različica 1

1. Zvezek TIR je natisnjen v francoskem jeziku, razen prve strani ovitka, na kateri so posamezne točke natisnjene tudi v angleškem jeziku. „Pravila glede uporabe zvezka TIR“, ki so v francoščini na drugi strani ovitka, so natisnjena tudi v angleščini na tretji strani ovitka. „Potrjeno poročilo“ je na njegovi hrbtni strani po potrebi lahko tudi v drugem jeziku, ki ni francoščina.

2. Zvezki, ki se uporabljajo za operacije TIR v okviru verige regionalnih garancij, so lahko natisnjeni v katerem koli drugem uradnem jeziku Organizacije združenih narodov, razen prve strani ovitka, na kateri so posamezne točke natisnjene tudi v angleščini ali francoščini. „Pravila glede uporabe zvezka TIR“ so natisnjena na drugi strani ovitka v uporabljenem uradnem jeziku Organizacije združenih narodov in tudi v angleščini ali francoščini na tretji strani ovitka.

Različica 2

3. Za prevoz tobaka in alkohola, za katerega je v skladu s pojasnjevalno opombo 0.8.3 iz Priloge 6 od garantnega združenja mogoče zahtevati večjo garancijo, carinski organi zahtevajo, da je na ovitku zvezkov TIR in vseh kuponih jasno označeno „TOBACCO/ALCOHOL“ in „TABAC/ALCOOL“. Poleg tega morajo ti zvezki na posebnem listu, vstavljenem v zvezek za drugo stranjo ovitka, zagotavljati podatke vsaj v angleščini in francoščini o kategorijah tobaka in alkohola z garancijo.

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 1

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 1

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 1

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 1

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 1

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 1

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 2

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 2

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 2

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 2

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 2

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 2

[pic]

Vzorec zvezka TIR: RAZLIČICA 2

[pic]

Priloga 2

PRAVILA O TEHNIČNIH ZAHTEVAH ZA CESTNA VOZILA, KI SE LAHKO SPREJMEJO ZA MEDNARODNI PREVOZ CARINSKO ZAPEČATENEGA BLAGA

Člen 1

Temeljna načela

Potrdilo za mednarodni prevoz carinsko zapečatenega blaga se lahko izda le vozilom, katerih tovorni prostori so zgrajeni in opremljeni tako, da:

a) blaga ni mogoče odstraniti iz zapečatenega dela vozila ali dati vanj, ne da bi to pustilo vidne sledi nedovoljenega odpiranja ali ne da bi se carinska zalivka prelomila;

b) je carinsko zalivko mogoče enostavno in učinkovito pritrditi nanje;

c) ne vsebujejo skrivnih mest, kjer bi bilo lahko skrito blago;

d) so vsa mesta, kjer bi lahko bilo blago, enostavno dostopna za carinski pregled.

Člen 2

Zgradba tovornih prostorov

1. Za izpolnitev zahtev iz člena 1 teh pravil:

a) je treba sestavne dele tovornih prostorov (stranice, tla, vrata, streho, pokončne opornike, ogrodja, pregrade itd.) sestaviti skupaj bodisi s pripomočki, ki jih ni mogoče odstraniti in nadomestiti od zunaj, ne da bi ostale vidne sledi, ali tako, da nastane zgradba, ki je ni mogoče spremeniti, ne da bi ostale vidne sledi. Kadar so stranice, tla, vrata in streha sestavljeni iz različnih delov, morajo ti izpolnjevati iste zahteve in biti dovolj trdni;

b) morajo biti vrata in vsi drugi zapiralni sistemi (vključno s pipami, pokrovi vhodnih odprtin, prirobnicami itd.) opremljeni s pripomočkom, na katerega je mogoče pritrditi carinske zalivke. Ta pripomoček mora biti tak, da ga ni mogoče odstraniti in zamenjati z zunanje strani, ne da bi to pustilo vidne sledi, vrat ali zapaha pa ne odpreti, ne da bi se carinska zalivka prelomila. Dovoljene so odprtine v strehi;

c) odprtine za prezračevanje in odtekanje vode so opremljene s pripomočkom, ki preprečuje dostop v notranjost tovornega prostora. Ta pripomoček mora biti tak, da ga ni mogoče odstraniti in zamenjati z zunanje strani, ne da bi to pustilo vidne sledi.

2. Ne glede na določbe člena 1(c) teh pravil so dovoljeni sestavni deli tovornega prostora, ki morajo iz praktičnih razlogov vsebovati prazne prostore (na primer med pregradami dvojne stene). Da se ti prostori ne bi uporabljali kot skrivališče blaga, je treba upoštevati naslednje:

i) kadar notranja obloga zajema celotno višino od tal do strehe ali v drugih primerih, kadar je prostor med to oblogo in zunanjo steno povsem zaprt, mora biti obloga v notranjosti tovornega prostora pritrjena tako, da je ni mogoče odstraniti in zamenjati, ne da bi to pustilo vidne sledi, in

ii) kadar je obloga nižja od celotne višine in prazni prostori med oblogo in zunanjo steno niso povsem zaprti ter v vseh drugih primerih, kadar se pojavljajo prazni prostori v zgradbi tovornega prostora, je treba število takšnih prostorov čim bolj zmanjšati, prostori pa morajo biti enostavno dostopni za carinski pregled.

3. Okna so dovoljena, če so izdelana iz dovolj trdnih materialov in jih ni mogoče odstraniti in zamenjati z zunanje strani, ne da bi to pustilo vidne sledi. Steklo je lahko kljub vsemu dovoljeno, vendar če se uporablja drugo steklo, ki ni varnostno steklo, mora biti na okna pritrjena kovinska rešetka, ki je ni mogoče odstraniti z zunanje strani; odprtine v rešetki ne smejo biti večje od 10 mm.

4. Odprtine v tleh, izdelane v tehnične namene, kot so mazanje, vzdrževanje in polnjenje zaboja s peskom, so dovoljene samo, če je nanje nameščen pokrov, ki ga je mogoče pritrdi tako, da je tovorni prostor nedostopen z zunanje strani.

Člen 3

Vozila s ponjavo

1. Kadar je primerno, se določbe členov 1 in 2 teh pravil uporabljajo za vozila s ponjavo. Poleg tega ta vozila izpolnjujejo zahteve določb tega člena.

2. Ponjava je iz močnega platna, plastificirane ali gumirane tkanine, ki je dovolj čvrsta in se ne razteguje. Je v dobrem stanju in izdelana tako, da je po pritrditvi zapiralne naprave onemogočen dostop do tovornega prostora, ne da bi to pustilo vidne sledi.

3. Če je ponjava sestavljena iz več delov, so njihovi robovi prepognjeni navznoter in sešiti skupaj z dvema šivoma, razdalja med njima pa je vsaj 15 mm. Ta šiva morata biti narejena tako, kakor je prikazano na skici št. 1, priloženi k tem pravilom; kadar pa pri nekaterih delih ponjave (kot so zavihki in ojačani vogali) ni mogoče sestaviti delov na ta način, zadostuje, da se rob vrhnjega dela prepogne in šiva naredita tako, kakor je prikazano na skici št. 2 ali 2(a), priloženi k tem pravilom. Eden od šivov je viden le z notranje strani, barva niti, ki se uporablja za ta šiv, pa se jasno razlikuje od barve same ponjave in od barve niti, ki se uporablja za drugi šiv. Vsi šivi so izdelani strojno.

4. Če je ponjava iz plastificirane tkanine in sestavljena iz več delov, so ti deli lahko spojeni tudi tako, kakor je prikazano na skici št. 3, priloženi k tem pravilom. Robovi delov se prekrivajo za najmanj 15 mm. Deli so spojeni po celotni širini prekrivanja. Zunanji rob ponjave je prekrit s trakom iz plastične snovi, širokim najmanj 7 mm, ki je pritrjen z enakim postopkom spajanja. Na tem traku in ponjavi mora biti na vsaki strani traku v širini najmanj 3 mm natisnjen enoten in jasno označen enoten reliefni vzorec. Deli so spojeni tako, da jih ni mogoče ločiti in ponovno združiti, ne da bi to pustilo vidne sledi.

5. Popravila se opravijo v skladu s postopkom, prikazanim na skici št 4, ki je priložena k tem pravilom; robovi se prepognejo navznoter in sešijejo skupaj z vidnima šivoma, ki sta najmanj 15 mm narazen; barva niti, ki je vidna z notranje strani, je drugačna od barve niti, vidne z zunanje strani, in od barve same ponjave; vsi šivi so izdelani strojno. Kadar se popravlja ponjava, ki je bila poškodovana v bližini robov, tako da se poškodovani del nadomesti z zaplato, se lahko tudi šiv izdela v skladu z določbami odstavka 3 tega člena in skico št. 1, priloženi k tem pravilom. Ponjave iz plastificirane tkanine je mogoče zakrpati tudi v skladu s postopkom, opisanim v odstavku 4 tega člena, vendar mora biti v tem primeru plastični trak pritrjen na obeh straneh ponjave, medtem ko je zaplata nameščena na njeni notranji strani.

6. Ponjavo je treba pritrditi na vozilo ob doslednem upoštevanju pogojev, določenih v členu 1(a) in (b) teh pravil. Uporabijo se lahko naslednji sistemi:

a) Ponjava se lahko pritrdi:

i) s kovinskimi obročki, pritrjenimi na vozilo,

ii) z očesci na robu ponjave in

iii) z debelo vrvjo, ki je napeljana skozi obročke nad ponjavo in vidna po vsej dolžini z zunanje strani.

Ponjava prekriva trdne dele vozila za najmanj 250 mm, merjeno od sredine obročkov za pritrditev, razen če sistem konstrukcije vozila že sam po sebi ne preprečuje dostopa do tovornega prostora.

b) Kadar je treba rob ponjave trajno pritrditi na vozilo, sta obe površini spojeni neprekinjeno in z močnimi napravami.

c) Kadar se uporablja sistem za zapiranje ponjave, v zaprtem položaju ponjavo tesno spaja z zunanjim delom tovornega prostora (za primer glej skico št. 6).

7. Ponjavo podpira ustrezna nadgradnja (pokončni oporniki, stranice, loki, rebra itd.).

8. Razmiki med obročki in razmiki med očesci ne smejo preseči 200 mm. Razmiki pa so lahko večji, vendar ne smejo preseči 300 mm med obročki in očesci na obeh koncih pokončnega opornika, če je konstrukcija vozila in ponjave takšna, da preprečuje vsak dostop do tovornega prostora. Očesca morajo biti ojačana.

9. Uporabijo se naslednji pritrdilni elementi:

a) jeklene žične vrvi s premerom najmanj 3 mm ali

b) vrvi iz konoplje ali sisala premera najmanj 8 mm, oblečene v prozorno neraztegljivo plastiko, ali

c) vrvi iz svežnjev pramenov optičnih vlaken, nameščenih v spiralasto zavito jekleno ležišče, prevlečeno s prozorno neraztegljivo plastiko, ali

d) vrvi s tekstilnim jedrom, ki ga obdajajo vsaj štiri sukane vrvi, ki so sestavljene izključno iz jeklene žice in v celoti pokrivajo jedro, če je premer vrvi (ne da bi upoštevali prozorno plastično prevleko, če ta obstaja) najmanj 3 mm.

Vrvi imajo lahko v skladu z odstavkom 9(a) ali (d) tega člena prevleko iz prozorne, neraztegljive plastike.

Kadar je treba ponjavo pritrditi na okvir v sistemu konstrukcije, ki je sicer v skladu z določbami odstavka 6(a) tega člena, se kot pritrdilni element lahko uporabi jermen (primer takšnega sistema konstrukcije je prikazan na skici št. 7, priloženi k tej prilogi). Jermen mora biti v skladu z zahtevami iz odstavka 11(a)(iii) glede materiala, dimenzij in oblike.

10. Vsaka vrv je v enem kosu in ima na vsakem koncu končnik iz trde kovine. Vsak kovinski končnik omogoča napeljavo niti ali traku v carinsko zalivko. Pritrdilni element vsakega kovinskega končnika v skladu z določbami odstavka 9(a), (b) in (d) tega člena vključuje votlo zakovico, ki poteka skozi vrv tako, da omogoča napeljavo niti ali traku carinske zalivke. Vrv ostane vidna na obeh straneh votle zakovice tako, da se je mogoče prepričati, da je iz enega kosa (glej skico št. 5, ki je priložena k tem pravilom).

11. Ob odprtinah v ponjavi, ki se uporabljajo za natovarjanje in raztovarjanje, sta ploskvi združeni. Uporabijo se lahko naslednji sistemi:

a) Oba robova ponjave se ustrezno prekrivata. Pritrjena morata biti tudi:

i) s prišitim ali privarjenim zavihkom v skladu z odstavkoma 3 in 4 tega člena,

ii) z obročki in očesci, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 8 tega člena; ti obročki morajo biti izdelani iz kovine, in

iii) z jermenom iz ustreznega materiala, ki je iz enega kosa in neraztegljiv, širokim vsaj 20 mm in debelim 3 mm, ki poteka skozi obročke ter drži skupaj oba robova ponjave in zavihek; jermen je pritrjen na notranji strani ponjave in opremljen:

- z očescem, skozi katerega je napeljana vrv iz odstavka 9 tega člena, ali

- z očescem, ki ga je mogoče namestiti na kovinski obroček iz odstavka 6 tega člena in pritrditi z vrvjo iz odstavka 9 tega člena.

Zavihek ni potreben, če je nameščena posebna naprava, kot je plošča v obliki vodila, ki preprečuje dostop do tovornega prostora brez vidnih sledi. Zavihek tudi ni potreben za vozila z drsnimi ponjavami.

b) Poseben sistem za zaklepanje, s katerim so robovi ponjav trdno pritrjeni, kadar je tovorni prostor zaprt in zapečaten. Ta sistem je opremljen z odprtino, skozi katero lahko poteka kovinski obroček iz odstavka 6 tega člena in ga je mogoče pritrditi z vrvjo iz odstavka 9 tega člena. Tak sistem je opisan na skici št. 8, priloženi k tej prilogi.

Člen 4

Vozila z drsnimi ponjavami

1. Kadar je mogoče, se določbe členov 1, 2 in 3 teh pravil uporabljajo tudi za vozila z drsnimi ponjavami. Poleg tega ta vozila izpolnjujejo zahteve določb tega člena.

2. Drsne ponjave, tla, vrata in vsi drugi sestavni deli tovornega prostora izpolnjujejo zahteve odstavkov 6, 8, 9 in 11 člena 3 teh pravil ali zahteve iz spodnjih pododstavkov od (i) do (vi).

i) Drsne ponjave, tla, vrata in vsi drugi sestavni deli tovornega prostora morajo biti sestavljeni tako, da jih ni mogoče odpirati ali zapirati brez vidnih sledi.

ii) Ponjava mora prekrivati trdne dele na stropu vozila vsaj za 1/4 dejanske razdalje med napenjalnimi trakovi. Ponjava prekriva trdne dele na dnu vozila za vsaj 50 mm. Vodoravna odprtina med ponjavo in trdnimi deli tovornega prostora ne sme biti večja od 10 mm, merjeno pravokotno na vzdolžno os vozila, kjer koli je tovorni prostor zaprt in zapečaten za carinske namene.

iii) Sistem vodila drsne ponjave in drugi premični deli so sestavljeni tako, da zaprtih in carinsko zapečatenih vrat ter drugih premičnih delov ni mogoče odpreti ali zapreti z zunanje strani brez vidnih sledi. Vodila drsnih ponjav in drugi premični deli morajo biti sestavljeni tako, da onemogočajo dostop v tovorni prostor brez vidnih sledi. Sistem je opisan na skici št. 9, ki je priložena k tem pravilom.

iv) Vodoravna razdalja med obročki, uporabljena za carinske namene, na trdnih delih vozila ne sme presegati 200 mm. Razdalja pa je lahko tudi večja, vendar ne sme presegati 300 mm med obročkoma na obeh straneh pokončnega opornika, če je konstrukcija vozila in ponjav takšna, da preprečuje vsak dostop do tovornega prostora. V vsakem primeru je treba upoštevati pogoje iz točke (ii) zgoraj.

v) Razdalja med napenjalnimi trakovi ne sme presegati 600 mm.

vi) Pripomočki za pritrditev, ki se uporabljajo za pritrditev ponjav na trdne dele vozila, izpolnjujejo zahteve odstavka 9 člena 3 teh pravil.

Skica št. 1

PONJAVA IZ VEČ KOSOV, SEŠITIH SKUPAJ

[pic]

Skica št. 2

PONJAVA IZ VEČ KOSOV, SEŠITIH SKUPAJ

[pic]

Skica št. 2(a)

PONJAVA IZ VEČ KOSOV, SEŠITIH SKUPAJ

[pic]

Skica št. 3

PONJAVA IZ VEČ KOSOV, SPOJENIH SKUPAJ

[pic]

Skica št. 4

POPRAVILO PONJAVE

[pic]

Skica št. 5

PRIMER KONČNIKA

[pic]

Skica št. 6

PRIMER SISTEMA ZA ZAKLEPANJE PONJAVE

[pic]

Skica št. 7

PRIMER PONJAVE, PRITRJENE NA POSEBEJ OBLIKOVANO OGRODJE

[pic]

Skica št. 8

SISTEM ZA ZAKLEPANJE PONJAVE PRI ODPRTINAH ZA NATOVARJANJE IN RAZTOVARJANJE

[pic]

Opis

S tem sistemom za zaklepanje se oba robova odprtin ponjave, ki se uporabljajo za natovarjanje in raztovarjanje, združita z aluminijastim drogom za zaklepanje. Odprtine ponjave so po celi dolžini opremljene z robom, v katerega je vstavljena vrv (glej skico št. 8.1). Tako je ponjavo nemogoče potegniti s profila droga za zaklepanje. Rob je na zunanji strani in je spojen v skladu z zahtevami iz odstavka 4 člena 3 Priloge 2 h Konvenciji.

Robove je treba vstaviti skozi odprte profile aluminijastega droga za zaklepanje in jih nato potisniti v dva vzporedna podolžna kanala, ki morata biti zaprta na spodnjem koncu. Kadar je drog za zaklepanje v pokončnem položaju, so konci ponjave združeni.

Na zgornjem delu odprtine je drog za zaklepanje zagozden s prozornim plastičnim pokrovčkom, zakovičenim na ponjavo (glej skico št. 8.2). Drog za zaklepanje je sestavljen iz dveh delov, ki sta povezana z zakovičenim tečajem, kar omogoča prepogibanje za lažje nameščanje ali odstranjevanje. Ta tečaj mora biti izdelan tako, da ne omogoča odstranitve vrtljivega klina, ko je sistem zaklenjen (glej skico št. 8.3).

Na spodnji strani droga za zaklepanje je odprtina, ki omogoča prehod obročka. Ta odprtina je ovalna in prav take velikosti, da omogoča prehod obročka (glej skico št. 8.4). Pritrdilna vrv TIR se potisne skozi ta obroček, da se drog za zaklepanje pritrdi.

Skica št. 9

PRIMER KONSTRUKCIJE VOZILA Z DRSNIMI PONJAVAMI

[pic]

Priloga 3

POSTOPEK ZA IZDAJO POTRDILA O ODOBRITVI CESTNIH VOZIL, KI SO V SKLADU S TEHNIČNIMI ZAHTEVAMI IZ PRAVIL V PRILOGI 2

SPLOŠNO

1. Cestna vozila je mogoče odobriti po enem od naslednjih postopkov:

a) posamično ali

b) kot tipsko izvedbo (serija cestnih vozil).

2. Za odobrena vozila se izda potrdilo o odobritvi, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 4. To potrdilo je natisnjeno v jeziku države, ki ga je izdala, ter v francoskem ali angleškem jeziku. Potrdilu se priložijo fotografije ali sheme, ki jih je navedeni organ overil, kadar organ, ki je potrdilo izdal, meni, da je to potrebno. Zatem navedeni organ vpiše število navedenih dokumentov pod točko 6 potrdila o odobritvi.

3. Potrdilo o odobritvi je treba hraniti v cestnem vozilu.

4. Cestna vozila je treba vsaki dve leti zaradi pregleda in po potrebi podaljšanja potrdila pokazati pristojnim organom države, v kateri je vozilo registrirano, ali v primeru neregistriranih vozil organom države, v kateri ima lastnik ali uporabnik stalno bivališče.

5. Če cestno vozilo tehničnih zahtev, predpisanih za njegovo potrditev, ne izpolnjuje več, se, preden se lahko znova uporabi za prevoz blaga na podlagi zvezkov TIR, povrne v stanje, ki je opravičilo njegovo potrditev, tako da znova izpolnjuje navedene tehnične zahteve.

6. Če se osnovne lastnosti cestnega vozila spremenijo, potrdilo za vozilo ne velja več, pristojni organ pa mora izdati novo potrdilo, preden se lahko vozilo uporabi za prevoz blaga na podlagi zvezkov TIR.

7. Pristojni organi države, v kateri je vozilo registrirano, ali v primeru vozil, za katera registracija ni potrebna, pristojni organi države, v kateri ima lastnik ali uporabnik vozila sedež, lahko, odvisno od primera, prekličejo ali podaljšajo potrdilo o odobritvi ali izdajo novo potrdilo o odobritvi v okoliščinah, določenih v členu 14 te konvencije ter v odstavkih 4, 5 in 6 te priloge.

POSTOPEK ZA IZDAJO POSAMIČNEGA POTRDILA O ODOBRITVI

8. Lastnik, uporabnik ali predstavnik enega ali drugega zaprosi pristojni organ za individualno potrdilo. Pristojni organ pregleda cestno vozilo, predstavljeno v skladu s splošnimi pravili iz odstavkov 1 do 7 zgoraj, se prepriča, ali vozilo ustreza tehničnim zahtevam iz Priloge 2, in po odobritvi izda potrdilo o odobritvi v skladu z vzorcem iz Priloge 4.

POSTOPEK ZA IZDAJO POTRDILA O ODOBRITVI ZA TIPSKO IZVEDBO VOZILA (SERIJE CESTNIH VOZIL)

9. Kadar se izdelujejo tipske serije cestnih vozil, lahko proizvajalec pristojni organ države proizvajalke zaprosi za izdajo potrdila o odobritvi tipske izvedbe.

10. Proizvajalec v vlogi navede identifikacijske številke ali črke, ki jih dodeli tipu cestnega vozila, na katerega se nanaša njegova vloga za izdajo potrdila.

11. Vlogi morajo biti priloženi skice in podroben opis izvedbe tipa cestnega vozila, za katerega se zaprosi za odobritev.

12. Proizvajalec se pisno obveže, da bo:

a) pristojnemu organu pokazal tista vozila zadevnega tipa, ki jih navedeni organ želi pregledati;

b) da bo pristojnemu organu dovolil pregled ostalih enot serije kadar koli, dokler traja proizvodnja zadevnega serijskega tipa;

c) pristojni organ obvestil o kakršni koli spremembi načrtov ali specifikacij, preden jo bo izvedel, ne glede na to kako velika je ta sprememba;

d) cestna vozila označil na vidnem mestu z identifikacijskimi številkami ali črkami tipske izvedbe in s serijsko številko vsakega vozila v tipski seriji (proizvodna številka);

e) hranil evidenco vozil, izdelanih v skladu z odobreno tipsko izvedbo.

13. Pristojni organ po potrebi navede, katere spremembe je treba opraviti v predlagani tipski izvedbi, da je potrdilo mogoče izdati.

14. Potrdilo o odobritvi tipske izvedbe se ne izda, če se pristojni organ med pregledom enega ali več vozil, izdelanih v skladu z zadevno tipsko izvedbo, ni prepričal, da so vozila tega tipa v skladu s tehničnimi zahtevami iz Priloge 2.

15. Pristojni organ uradno pisno obvesti proizvajalca o svoji odločitvi glede izdaje potrdila o odobritvi tipske izvedbe. To odločitev je treba datirati in oštevilčiti. Organ, ki je sprejel odločitev, je jasno imenovan.

16. Pristojni organ sprejme potrebne ukrepe za izdajo potrdila o odobritvi, ki ga je pravilno podpisal, za vsako vozilo, izdelano v skladu z odobreno tipsko izvedbo.

17. Imetnik potrdila o odobritvi pred uporabo vozila za prevoz blaga na podlagi zvezka TIR v potrdilo po potrebi vnese:

- registrsko številko vozila (točka št. 1) ali

- kadar gre za vozilo, za katerega registracija ni potrebna, njegovo ime in naslov sedeža (točka št. 8).

18. Kadar se vozilo, za katerega je bilo izdano potrdilo o odobritvi tipske izvedbe, izvozi v drugo državo, ki je pogodbenica Konvencije, se nadaljnji postopek za izdajo potrdila v tej državi zaradi uvoza ne zahteva.

POSTOPEK ZA VNOSE ZAZNAMKOV NA POTRDILO O ODOBRITVI

19. Kadar se ugotovi, da ima odobreno vozilo, ki prevaža blago na podlagi zvezka TIR, večje napake, lahko pristojni organi pogodbenic bodisi vozilu zavrnejo dovoljenje za nadaljevanje poti na podlagi zvezka TIR, bodisi vozilu dovolijo, da nadaljuje pot po njihovem ozemlju na podlagi zvezka TIR, medtem ko sprejmejo ustrezne nadzorne ukrepe. Odobreno vozilo je treba čim prej povrniti v zadovoljivo stanje, vsekakor pa preden se znova uporabi za prevoz blaga na podlagi zvezka TIR.

20. V vsakem od teh primerov carinski organi vnesejo ustrezen zaznamek pod točko 10 potrdila o odobritvi vozila. Ko je vozilo spet v stanju, ki upravičuje izdajo potrdila o odobritvi, se pokaže pristojnim organom pogodbenice, ki ponovno potrdijo potrdilo in pod točko št. 11 dodajo zaznamek, ki razveljavi prejšnje zaznamke. Nobeno vozilo, katerega potrdilo vsebuje zaznamek pod točko št. 10 v skladu z določbami prejšnjega odstavka, se ne sme znova uporabiti za prevoz blaga na podlagi zvezka TIR, dokler ni bilo povrnjeno v zadovoljivo stanje in dokler ni bil zaznamek pod točko 10 razveljavljen, kakor je navedeno zgoraj.

21. Vsak zaznamek na potrdilu pristojni organi datirajo in potrdijo.

22. Kadar se na vozilu ugotovijo napake, za katere carinski organi menijo, da niso bistvenega pomena in da ne vključujejo tveganja za tihotapljenje, se lahko odobri nadaljnja uporaba vozila za prevoz blaga na podlagi zvezka TIR. Imetnik potrdila o odobritvi se obvesti o napakah, ta pa jih odpravi v razumnem roku.

Priloga 4

VZOREC POTRDILA O ODOBRITVI CESTNEGA VOZILA

Vzorec potrdila o odobritvi cestnega vozila

[pic]

[pic]

Vzorec potrdila o odobritvi cestnega vozila (nadaljevanje)

[pic]

Vzorec potrdila o odobritvi cestnega vozila (nadaljevanje)

[pic]

Priloga 5

TABLICE TIR

1. Velikost tablic je 250 x 400 mm.

2. Črke TIR z velikimi latinskimi črkami so visoke 200 mm in široke vsaj 20 mm. Črke so bele na modri podlagi.

Priloga 6

POJASNEVALNE OPOMBE

Uvod k pojasnjevalnim opombam

i) Pojasnjevalne opombe v skladu z določbami člena 43 te konvencije razlagajo nekatere določbe te konvencije in njenih prilog. Opisujejo tudi nekatere priporočene prakse.

ii) Pojasnjevalne opombe ne spreminjajo določb te konvencije ali njenih prilog, ampak le natančneje opredeljujejo vsebino, pomen in področje uporabe teh določb.

iii) Pojasnjevalne opombe ob upoštevanju določb člena 12 in Priloge 2 te konvencije v zvezi s tehničnimi zahtevami za odobritev cestnih vozil za prevoz carinsko zapečatenega blaga, zlasti podrobno razlagajo, kadar je to primerno, načine izdelave, ki jih morajo pogodbenice sprejeti in so v skladu s navedenimi določbami. Pojasnjevalne opombe tudi podrobno navajajo, kadar je to primerno, katere tehnične konstrukcije niso v skladu z navedenimi določbami.

iv) Pojasnjevalne opombe omogočajo uporabo določb te konvencije in njenih prilog, tako da upoštevajo razvoj tehnologije in gospodarske zahteve.

0 GLAVNO BESEDILO KONVENCIJE

0.1 Člen 1

0.1 b) Člen 1(b) določa, da kadar je več carinskih uradov odhoda ali namembnih carinskih uradov v eni ali več državah, je mogoče v pogodbenici opraviti več kot eno operacijo TIR. V teh okoliščinah se nacionalna etapa prevoza TIR, opravljena med dvema zaporednima carinskima uradoma ne glede na to, ali za urade odhoda, namembne urade ali prehodne urade, šteje za operacijo TIR.

0.1 f) Izjeme (davki in pristojbine) iz pododstavka (f) člena 1 pomenijo vsa plačila, razen uvoznih ali izvoznih dajatev in davkov, ki bi jih pogodbenice dobile z uvozom ali izvozom ali v povezavi z njima. Višine zneskov so okvirno omejene na stroške opravljenih storitev in niso posredna zaščita domačih izdelkov ali dajatev davčne narave na uvoz ali izvoz. Takšne dajatve in davki med drugim zajemajo plačila, ki se nanašajo na:

- potrdila o poreklu, če se zahtevajo za tranzit,

- analize, opravljene v carinskih laboratorijih zaradi kontrole,

- carinske preglede in druge dejavnosti pri carinjenju, opravljene zunaj običajnega delovnega časa in zunaj prostorov carinskega urada,

- preglede, opravljene iz zdravstvenih, veterinarskih ali fitopatoloških razlogov.

0.1 j) Izraz „snemljiva karoserija“ pomeni tovorni prostor, ki nima lastnih sredstev za premikanje in je zasnovano posebej za prevažanje na cestnem vozilu, pri čemer sta šasija tega vozila in spodnji del karoserije za to posebej prilagojena. Ta izraz pomeni tudi premično karoserijo, ki je tovorni prostor, zasnovan posebej za kombiniran cestni in železniški prevoz.

0.1 j) i) Izraz „delno zaprt“, kakor se uporablja za opremo iz člena 1(j)(i), pomeni opremo, v glavnem sestavljeno iz tal in nadgradnje, ki omejuje tovorni prostor, enak prostoru zaprtega zabojnika. Nadgradnja, ki sestavlja ogrodje zabojnika, je običajno kovinska. Te vrste zabojnikov imajo lahko tudi eno ali več vzdolžnih ali prečnih sten. Nekateri od teh zabojnikov imajo tla in streho preprosto povezano s pokončnimi oporniki. Uporabljajo se zlasti za prevoz voluminoznega blaga (na primer avtomobilov).

0.2 Člen 2

0.2-l Člen 2 določa, da se lahko prevoz na podlagi zvezka TIR začne in konča v isti državi, če del poti poteka čez tuje ozemlje. V takih primerih lahko carinski organi države odhoda brez zadržkov poleg zvezka TIR zahtevajo nacionalno listino kot zagotovilo za ponovni prosti uvoz blaga. Vendar je priporočljivo, da carinski organi ne zahtevajo take listine in da namesto tega sprejmejo posebni zaznamek v zvezku TIR.

0.2-2 Določbe tega člena omogočajo prevoz blaga na podlagi zvezka TIR, kadar le del poti poteka po cesti. Te določbe ne opredeljujejo, kateri del poti mora potekati po cesti, zato zadostuje, da ta del poti poteka nekje med začetkom in koncem prevoza TIR. Lahko pa se zgodi, da iz nepredvidenih trgovskih ali naključnih vzrokov kljub začetnim nameram pošiljatelja noben del poti ne more potekati po cesti. V teh izrednih primerih pogodbenice kljub vsemu sprejmejo zvezek TIR in tako obveznost garantnih združenj še naprej velja.

0.5 Člen 5

Ta člen ne izključuje pravice do naključnega pregleda blaga na kraju samem, vendar poudarja, da mora biti število takih pregledov zelo omejeno. Mednarodni postopek zvezka TIR dejansko zagotavlja večjo zaščito, kakor jo zagotavljajo nacionalni postopki. Najprej morajo navedbe v zvezku TIR glede blaga ustrezati navedbam v carinskih listinah, ki jih država odhoda lahko zahteva. Poleg tega je državam tranzita in namembnim državam že zagotovljena zaščita s pregledi, ki se izvajajo in potrjujejo ob odhodu in jih potrdijo carinski organi urada odhoda (glej pojasnjevalno opombo k členu 19).

0.6 Člen 6

0.6.2 Odstavek 2

Po določbah tega odstavka lahko carinski organi neke države odobrijo več kot eno združenje, od katerih vsako prevzame odgovornost, ki izhaja iz operacij na podlagi zvezkov, ki jih je izdalo združenje samo ali združenja, ki so njegovi korespondenti.

0.6.2 a-1

Odnosi med mednarodno organizacijo in njenimi pridruženimi članicami so podrobneje opredeljeni v pisnih sporazumih o delovanju mednarodnega garancijskega sistema.

0.6.2 a-2

Pooblastilo, podeljeno v skladu s členom 6.2a, je predmet pisnega sporazuma med UNECE in mednarodno organizacijo. Sporazum določa, da mednarodna organizacija izpolnjuje ustrezne določbe Konvencije, upošteva pristojnosti pogodbenic Konvencije in upošteva odločitve upravnega odbora in zahteve izvršnega odbora TIR. Mednarodna organizacija s podpisom sporazuma potrjuje, da sprejme obveznosti, ki jih nalaga pooblastilo. Sporazum se uporablja tudi za obveznosti mednarodne organizacije, določene v členu 10 (b) Priloge 8 , kadar zgoraj navedena mednarodna organizacija izvaja centralno tiskanje in distribucijo zvezkov TIR. Upravni odbor sprejme ta sporazum.

0.8 Člen 8

0.8.2 Odstavek 2

Določbe tega odstavka se uporabljajo, kadar v primeru nepravilnosti, zajetih v odstavku 1 člena

8, zakonodaja in pravila pogodbenice zagotavljajo plačilo zneskov, razen uvoznih in izvoznih dajatev in davkov, kot so upravne kazni ali druge denarne kazni. Vsota, ki jo je treba plačati, pa ne sme biti višja od zneska uvoznih ali izvoznih davkov in dajatev, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se blago uvozilo ali izvozilo v skladu z ustreznimi carinskimi določbami, pri čemer se znesek poveča za morebitne zamudne obresti.

0.8.3 Odstavek 3

Priporočljivo je, da carinski organi najvišjo vsoto, ki jo lahko zahtevajo od garantnega združenja, omejijo na 50 000 ameriških dolarjev za vsak zvezek TIR. Za prevoz alkohola in tobaka, za katerega so podrobni podatki navedeni v nadaljnjem besedilu in ki presega spodaj navedene mejne vrednosti, je priporočljivo, da carinski organi najvišjo vsoto, ki bi jo morebiti zahtevali od garantnega združenja, povečajo na 200 000 ameriških dolarjev:

1) nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola 80 vol % ali več (oznaka HS: 22.07.10);

2) nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žgane pijače, likerji in druge alkoholne pijače; sestavljeni alkoholni pripravki, kakršni se uporabljajo pri proizvodnji pijač (oznaka HS: 22.08);

3) cigare in cigarilosi, ki vsebujejo tobak (oznaka HS: 24.02.10);

4) cigarete, ki vsebujejo tobak (oznaka HS: 24.02.20);

5) tobak za kajenje z dodatkom tobakovega nadomestka v kakršnem koli razmerju ali brez njega (oznaka HS: 24.03.10).

Priporočljivo je, da se vsota, ki se lahko zahteva od garantnega združenja, omeji na 50 000 ameriških dolarjev, če za zgoraj navedene kategorije tobaka in alkohola niso presežene naslednje količine:

1) 300 litrov,

2) 500 litrov,

3) 40 000 kosov,

4) 70 000 kosov,

5) 100 kilogramov.

Natančne količine v litrih, kosih in kilogramih zgoraj navedenih kategorij tobaka in alkohola morajo biti vpisane v blagovnem manifestu zvezka TIR.

0.8.5 Odstavek 5

Če je garancija vprašljiva za blago, ki ni navedeno v zvezku TIR, mora zadevna uprava navesti, na katerih dejstvih je utemeljila svoje mnenje, da je bilo blago hranjeno v zapečatenem delu cestnega vozila ali v zapečatenem zabojniku.

0.8.6 Odstavek 6

1. Če v zvezku TIR ni dovolj natančnih navedb, na podlagi katerih bi bilo mogoče določiti dajatve, lahko zadevne stranke dokazujejo točnost vsebine.

2. Če dokazi niso predloženi, se dajatve in davki ne določijo pavšalno, ampak po najvišji stopnji, predvideni za vrsto blaga, ki je navedeno v zvezku TIR.

0.8.7 Odstavek 7

Ukrepi, ki jih morajo sprejeti pristojni organi, da od neposrednega zavezanca ali zavezancev za plačilo zahtevajo plačilo, morajo vključevati vsaj uradno obvestilo o nezaključeni operaciji TIR in/ali prenos zahtevka za plačilo na imetnika zvezka TIR.

0.10 Člen 10

Šteje se, da je potrdilo o koncu operacije TIR pridobljeno z zlorabo ali goljufijo, če je bila operacija TIR opravljena s tovornimi prostori ali zabojniki, predelanimi za goljufive namene, ali ob razkritju zlorab, kot so uporaba ponarejenih ali netočnih listin, zamenjava blaga, nedovoljeno spreminjanje carinskih zalivk itd., ali če je bilo potrdilo pridobljeno na drugačen nezakonit način.

0.11 Člen 11

0.11-1 Odstavek 1

Poleg uradnega obvestila, naslovljenega na garantno združenje, morajo carinski organi čim prej uradno obvestiti tudi imetnika zvezka TIR, da operacija TIR ni bila zaključena. To lahko naredijo hkrati z uradnim obvestilom garantnemu združenju.

0.11-2 Odstavek 2

Kadar se carinski organi odločajo, ali bi blago ali vozilo sprostili ali ne, nanje ne sme vplivati dejstvo, da je garantno združenje odgovorno za plačilo dajatev, davkov in zamudnih obresti, ki jih mora plačati imetnik zvezka, če jim njihova zakonodaja omogoča druga sredstva za zaščito interesov, ki so jih dolžni varovati.

0.11-3 Odstavek 3

Če se od garantnega združenja v skladu s postopkom, predvidenim iz člena 11 zahteva, da izplača vsote iz odstavkov 1 in 2 člena 8, vendar združenje v treh mesecih, kot določa Konvencija, tega ne stori, lahko pristojni organi zahtevajo plačilo zadevnih zneskov na podlagi nacionalne zakonodaje, saj gre za neizpolnjevanje pogodbe o garanciji, ki jo je garantno združenje sklenilo v skladu z nacionalno zakonodajo.

0.15 Člen 15

Do nekaterih težav lahko pride, kadar se za vozila, ki niso zavezana registraciji (npr. v nekaterih državah za prikolice ali polprikolice) ne zahtevajo carinske listine za začasen uvoz. V tem primeru je mogoče upoštevati določbe člena 15, vendar pa morajo carinski organi dobiti zadostno jamstvo, in sicer z navedbo podatkov o teh vozilih (znamka in številke) na kuponih št. 1 in št. 2 zvezka TIR, ki se uporablja v zadevni državi, ter na ustreznih talonih.

0.17 Člen 17

0.17-1 Odstavek 1

Namen določbe, ki predvideva, da je treba v blagovnem manifestu na podlagi zvezka TIR ločeno navesti vsebino vsakega vozila ali skupino vozil ali vsakega zabojnika, je le poenostaviti carinski pregled vsebine posameznega vozila ali zabojnika. Razlaga te določbe zato ne sme biti tako dosledna, da bi vsaka razlika med dejansko vsebino nekega vozila ali zabojnika ter vsebino navedenega vozila ali zabojnika, ki je navedena v manifestu, pomenila kršitev določb Konvencije.

Če prevoznik lahko pristojnim organom zadovoljivo dokaže, da kljub takšni razliki vse blago, navedeno v manifestu, ustreza celoti blaga, naloženega na celotni skupini vozil ali zabojnikov na podlagi zvezka TIR, se to običajno ne šteje za kršitev carinskih predpisov.

0.17-2 Odstavek 2

Ob selitvah se je mogoče sklicevati na postopek iz odstavka 10(c) Pravil glede uporabe zvezka TIR, in tako smiselno skrajšati seznam zadevnih predmetov.

0.18 Člen 18

0.18-1 Za uspešen potek operacije TIR je bistveno, da carinski organi neke države ne dopustijo, da se carinski izstopni urad navede kot namembni urad pri prevozu, namenjenemu v sosednjo državo, kadar je ta pogodbenica te konvencije, razen če posebni pogoji ne opravičujejo take zahteve.

0.18-2 1. Blago mora biti natovorjeno tako, da je mogoče tisto pošiljko, ki je prva predvidena za raztovarjanje, raztovoriti z vozila ali zabojnika, ne da bi bilo pri tem treba raztovoriti drugo pošiljko ali druge pošiljke blaga, ki so namenjene za raztovarjanje na drugih raztovornih mestih.

2. Pri prevozni operaciji z raztovarjanjem na več mestih je treba po vsakem delnem raztovarjanju to navesti v polju 12 na vseh preostalih manifestih zvezka TIR ter hkrati na vseh preostalih kuponih in ustreznih talonih navesti, da so bile pritrjene nove zalivke.

0.19 Člen 19

Zahteva, da carinski urad odhoda mora preveriti pravilnost navedb v blagovnem manifestu, vključuje vsaj preverjanje, ali navedbe v blagovnem manifestu ustrezajo navedbam v izvoznih dokumentih ter prevoznih drugih trgovinskih dokumentih, ki se nanašajo na to blago; tudi carinski urad odhoda lahko pregleda blago. Carinski urad odhoda mora pred pritrditvijo zalivk pregledati tudi stanje cestnega vozila ali zabojnika, pri vozilih ali zabojnikih s ponjavo pa stanje ponjave in pritrdilnih elementov, ki pritrjujejo ponjavo, ker ti pripomočki niso navedeni v potrdilu o odobritvi.

0.20 Člen 20

Kadar carinski organi določajo roke za prevoz blaga po svojem ozemlju, morajo med drugim upoštevati tudi posebna pravila, ki zavezujejo prevoznike, zlasti pa pravila o delovnem času in obveznem počitku voznikov cestnih vozil. Priporočljivo je, da ti carinski organi uveljavijo svojo pravico do določanja poteka poti le, če menijo, da je to nujno.

0.21 Člen 21

0.21-1 Določbe tega člena ne omejujejo pravice carinskih organov, da poleg carinsko zapečatenega tovornega prostora pregledajo in preverijo vse dele vozila.

0.21-2 Carinski urad vstopa lahko pošlje prevoznika nazaj na carinski urad izstopa sosednje države, če ugotovi, da ta ni potrdil carinjenja v svoji državi ali ga ni potrdil na ustrezen način. V takih primerih carinski urad vstopa v zvezek TIR napiše opombo v vednost ustreznemu carinskemu uradu izstopa.

0.21-3 Če carinski organi pri pregledu vzamejo vzorce blaga, morajo v blagovni manifest zvezka TIR vpisati vse podrobne podatke o blagu, katerega vzorci so bili vzeti.

0.28 Člen 28

Uporaba zvezka TIR mora biti omejena za namen, za katerega je predvidena, in sicer za tranzitno operacijo. Zvezek TIR se na primer ne sme uporabljati za skladiščenje blaga pod nadzorom namembnega carinskega urada.

0.29 Člen 29

Potrdilo o odobritvi se ne zahteva za cestna vozila ali zabojnike, v katerih se prevaža težko ali voluminozno blago. Kljub temu je carinski urad odhoda tisti, ki se mora prepričati, ali so izpolnjeni drugi pogoji iz tega člena za to vrsto prevoza. Carinski uradi drugih pogodbenic sprejmejo odločitev carinskega urada odhoda, razen če menijo, da je jasno v nasprotju z določbami člena 29.

0.39 Člen 39

Izraz „napaka, storjena iz malomarnosti“ pomeni dejanja, ki so, čeprav niso storjena namerno in zavestno, posledica nestorjenih smiselnih in potrebnih ukrepov za zagotovitev točnih podatkov v vsakem posameznem primeru.

0.45 Člen 45

Priporočljivo je, da pogodbenice odprejo čim več carinskih uradov za operacije TIR, tako v notranjosti države kot na mejah.

1 PRILOGA 1

1.10 c) Pravila glede uporabe zvezka TIR

Nakladnice, priložene blagovnemu manifestu

Št. 10(c) Pravil glede uporabe zvezka TIR dovoljuje uporabo nakladnic kot prilogo k temu zvezku, četudi je v manifestu dovolj prostora, da se vanj vpiše vse blago, ki se prevaža. Vendar pa je to dovoljeno samo, če te nakladnice vsebujejo vse podrobnosti, ki se zahtevajo v blagovnem manifestu, v čitljivi in prepoznavni obliki ter se upoštevajo vse druge določbe pravila 10(c).

2 PRILOGA 2

2.2 Člen 2

2.2.1 a) Odstavek 1(a) – Sestav sestavnih delov

a) Kadar se uporabljajo vezni elementi (zakovice, vijaki, sorniki in matice itd.), je treba z zunanje strani vstaviti dovolj takih elementov, ki potekajo čez nameščene sestavne dele in segajo v notranjost, kjer so čvrsto pritrjeni (npr. zakovičeni, privarjeni, zaklinjeni, pritrjeni s sorniki in zakovani ali privarjeni na matico). Lahko pa so običajne zakovice (npr. zakovice, katerih namestitev zahteva rokovanje na obeh straneh sestava sestavnih delov) vstavljene z notranje strani.

Ne glede na zgoraj navedeno pa so lahko tla v tovornem prostoru pritrjena s samoreznimi vijaki, samoprebojnimi zakovicami, zakovicami, vstavljenimi z uporabo eksplozivne sile, ali s pnevmatsko vstavljenimi žeblji, nameščenimi z notranje strani pod pravim kotom skozi tla in kovinske nosilce, pod pogojem, razen pri samoreznih vijakih, da so nekateri njihovi konci v isti višini, kot je zunanji del prečke ali da so nanjo privarjeni.

b) Pristojni organ določi vrsto in število veznih elementov, ki morajo izpolnjevati zahteve iz pododstavka (a) te opombe; to stori tako, da se prepriča, ali se tako nameščeni sestavni deli ne morejo premakniti in postaviti nazaj na prejšnje mesto, ne da bi to pustilo vidne sledi. Za izbiro in namestitev drugih veznih elementov ni omejitev.

c) V skladu s pododstavkom (a) te opombe niso dovoljeni vezni elementi, ki jih je mogoče odstraniti in z ene strani namestiti nazaj, ne da bi to pustilo vidne sledi, tj. ne da bi jih bilo treba pritrditi na obeh straneh sestavnih delov, ki jih je treba sestaviti. Primeri takšnih elementov so ekspanzijske zakovice, slepe zakovice in podobno.

d) Zgoraj opisani postopki sestavljanja se uporabljajo za posebna vozila, na primer izolirana vozila, hladilnike in cisterne, če niso neskladni s tehničnimi zahtevami, ki jih ta vozila morajo izpolnjevati glede na njihovo uporabo. Kadar iz tehničnih razlogov ni mogoče pritrditi delov tako, kakor je opisano v pododstavku (a) te opombe, so lahko sestavni deli sestavljeni s pripomočki, navedenimi v pododstavku (c) te opombe, če pripomočki, ki se uporabljajo na notranji strani stene, niso dostopni z zunanje strani.

2.2.1 b) Odstavek 1(b) – Vrata in drugi zapiralni sistemi

a) Element, na katerega se lahko pritrdi carinska zalivka, mora biti:

i) pritrjen z varjenjem ali vsaj z dvema veznima elementoma, ki sta v skladu s pododstavkom (a) pojasnjevalne opombe 2.2.1(a), ali

ii) oblikovan tako, da ga ni mogoče odstraniti, ko je tovorni prostor zaprt in zapečaten, ne da bi to pustilo vidne sledi,.

Element mora tudi:

iii) imeti luknje s premerom najmanj 11 mm, ali reže, dolge vsaj 11 mm in široke 3 mm, ter

iv) zagotavljati enako varnost, ne glede na vrsto uporabljene zalivke.

b) Členki, nasadila, tečaji in druge naprave za namestitev vrat in podobno morajo biti pritrjeni v skladu z zahtevami iz pododstavkov (a)(i) in (ii) te opombe. Poleg tega so različni deli takih pripomočkov (npr. tečajne ploščice, sorniki ali zglobi), če so nujni za zagotavljanje carinske varnosti tovornega prostora, nameščeni tako, da jih ni mogoče odstraniti ali sneti, kadar je tovorni prostor zaprt in zapečaten, ne da bi ostale vidne sledi[5].

Kadar pa tak pripomoček ni dostopen z zunanje strani, zadošča, da ga pri zaprtih ali zapečatenih vratih ali podobnem ni mogoče sneti s tečajev ali podobnih naprav, ne da bi to pustilo vidne sledi. Kadar imajo vrata ali naprava za zapiranje več kakor dvoje tečajev, je treba namestiti samo tista dva tečaja, ki sta najbližja stranicam vrat iz pododstavkov (a)(i) in (ii) zgoraj.

c) Izjemoma, če gre za vozila z izoliranimi tovornimi prostori, se lahko naprava za namestitev carinske zalivke, tečaji in kakršni koli pritrdilni elementi, ki bi, ob njihovi odstranitvi, omogočili dostop v notranjost tovornega prostora ali v prostore, v katerih bi lahko bilo skrito blago, pritrdijo na vrata takih tovornih prostorov z naslednjimi sistemi:

i) nastavitvenimi sorniki ali nastavitvenimi vijaki, vstavljenimi z zunanje strani, ki pa sicer ne izpolnjujejo zahtev iz pododstavka (a) pojasnjevalne opombe 2.2.1 (a) zgoraj, če:

- so konci nastavitvenih sornikov ali vijakov pritrjeni v navrtano ploščico ali podoben element, ki je pritrjen za zunanjo oblogo vrat, in

- so konci ustreznih nastavitvenih sornikov ali vijakov tako privarjeni na napravo za namestitev carinske zalivke, tečajev itd., da so popolnoma deformirani, in

- navedenih nastavitvenih sornikov ali vijakov ni mogoče odstraniti, ne da bi to pustilo vidne znake nedovoljenega odpiranja;[6]

ii) napravo za pritrditev, vstavljeno z notranje strani izoliranih vrat, če:

- sta zatič za pritrditev in manšeta za blokiranje naprave nameščena s pnevmatskim ali hidravličnim orodjem ter pritrjena za ploščico ali podobno napravo, vstavljeno med zunanjo oblogo vrat in izolacijo, in

- glava zatiča za pritrditev ni dostopna iz notranjega dela tovornega prostora, ter

- je skupaj zvarjeno zadostno število manšet za blokiranje in zatičev za pritrditev ter naprav ni mogoče odstraniti, ne da bi ostale vidne sledi nedovoljenega odpiranja[7].

Izraz „izoliran tovorni prostor“ je treba razumeti kot prostor, ki vključuje hladilne in izotermične tovorne prostore.

d) Vozila, ki imajo več zapiralnih naprav, kot so zaklopke, pipe, pokrovi vhodne odprtine, prirobnice in podobno, morajo biti zasnovana tako, da je število carinskih zalivk čim manjše. Zato morajo biti sosednje zapiralne naprave med seboj povezane s skupno napravo, za katero je potrebna le ena carinska zalivka, ali imeti ustrezen pokrov za enak namen.

e) Vozila s streho, ki jo je mogoče odpreti, je treba izdelati tako, da omogočajo nameščanje čim manj carinskih zalivk.

f) Kadar je potrebnih več carinskih zalivk, da se zagotovi carinsko zapečatenje odprtin, je treba število takih zalivk navesti v potrdilu o odobritvi pod točko 5 (Priloga 4 h Konvenciji TIR iz leta 1975). Potrdilu o odobritvi je treba priložiti skico, ki kaže natančno mesto namestitve carinskih zalivk.

2.2.1 c) Odstavek 1 c)-1 Prezračevalne odprtine

a) Njihova največja velikost načeloma ne sme presegati 400 mm.

b) Odprtine, ki omogočajo neposreden dostop v tovorni prostor, je treba zapreti:

z žično mrežico ali s perforirano kovinsko ploščo (največja velikost luknjic: 3 mm v obeh primerih) in jih zaščititi s privarjeno kovinsko rešetko (največja velikost luknjic: 10 mm); ali

z enotno perforirano kovinsko ploščo ustrezne čvrstosti (največja velikost luknjic: 3 mm; debelina plošče: vsaj 1 mm).

c) Odprtine, ki onemogočajo neposreden dostop do tovornega prostora (npr. pri kolenčastih dostopih ali sistemih z oviralnimi ploščami), morajo biti opremljene s pripomočki, navedenimi v pododstavku (b), v katerih lahko velikost lukenj ali odprtinic doseže 10 mm (pri žični mrežici ali kovinski plošči) in 20 mm (pri kovinski rešetki).

d) Kadar so odprtine narejene v ponjavah, je treba načeloma predpisati pripomočke, navedene v pododstavku (b) te opombe. Vendar pa so dovoljene naprave za zaklepanje v obliki perforirane kovinske plošče, nameščene na zunanji strani, in žične mrežice ali druge mreže, nameščene na notranji strani.

e) Lahko so dovoljeni podobni nekovinski pripomočki, če je upoštevana velikost lukenj in odprtin ter če je uporabljen material dovolj vzdržljiv, da lukenj ali odprtin ni mogoče bistveno razširiti brez vidnih sledi. Poleg tega mora biti zamenjava prezračevalne naprave nemogoča le z ene strani ponjave.

f) Prezračevalna odprtina je lahko opremljena z zaščitno napravo. Ta naprava mora biti na ponjavo pritrjena tako, da omogoča carinski pregled te odprtine. Na ponjavo mora biti pritrjena v razdalji najmanj 5 cm od zaslona prezračevalne odprtine.

2.2.1 c)-2 Odtočne odprtine

a) Njihova največja velikost načeloma ne sme presegati 35 mm.

b) Odprtine, ki omogočajo neposreden dostop v tovorni prostor, morajo biti opremljene s pripomočki, navedenimi v pododstavku (b) pojasnjevalne opombe 2.2.1 (c)-1 za prezračevalne odprtine.

c) Kadar odtočne odprtine ne omogočajo neposrednega dostopa do tovornega prostora, se pripomočki iz pododstavka (b) te opombe ne zahtevajo, če imajo odprtine zanesljiv sistem oviralnih plošč, ki je enostavno dostopen z notranje strani tovornega prostora.

2.2.3 Odstavek 3 – Varnostno steklo

Šteje se, da je steklo varnostno, če ni nobene nevarnosti, da bi se razbilo zaradi delovanja katerega koli dejavnika, ki se običajno pojavi pri običajnih pogojih uporabe vozila. Steklo mora imeti oznako, ki ga označuje kot varnostno steklo.

2.3 Člen 32.3.3 Odstavek 3 – Ponjave, izdelane iz več kosov

a) Različni kosi, ki sestavljajo eno ponjavo, so lahko izdelani iz različnih materialov, ki izpolnjujejo določbe odstavka 2 člena 3 Priloge 2.

b) Pri izdelavi ponjave je dovoljena katera koli razporeditev kosov, ki zagotavlja ustrezno varnost, če so kosi sestavljeni v skladu z zahtevami iz člena 3 Priloge 2.

2.3.6 a) Odstavek 6 a)2.3.6 a)-1 Vozila z drsnimi obročki

V tem odstavku[8] so sprejemljivi drsni obročki za pritrditev, ki drsijo po kovinskih palicah, pritrjenih na vozila, če:

a) so palice pritrjene na vozila v največjih razmakih 60 cm in tako, da jih ni mogoče odstraniti in zamenjati brez vidnih sledi;

b) so obročki izdelani z dvojnim obročkom ali opremljeni s palico na sredini in izdelani iz enega kosa brez varjenja ter

c) je ponjava pritrjena na vozilo povsem v skladu z zahtevami iz člena 1(a) Priloge 2 k tej konvenciji.

2.3.6 a)-2 Vozila z vrtljivimi obročki

Kovinski vrtljivi obročki, pri katerih se vsak vrti na kovinskem nosilcu, pritrjenem na vozilo, so dovoljeni za namen tega odstavka[9], če:

a) je vsak nosilec na vozilo pritrjen tako, da ga ni mogoče odstraniti in zamenjati brez vidnih sledi ter

b) je vzmet vsakega nosilca popolnoma ograjena s kovinskim pokrovom v obliki zvonca.

2.3.6 b) Odstavek 6 (b) Trajno pritrjene ponjave

Kadar je eden ali več robov ponjave stalno pritrjenih na karoserijo vozila, je treba ponjavo pritrditi z enim ali več trakovi iz kovine ali drugega primernega materiala, pritrjenimi na karoserijo vozila z veznimi elementi, ki so v skladu z zahtevami iz pododstavka (a) pojasnjevalne opombe 2.2.1(a) Priloge 6.

2.3.8 Odstavek 8 – Razmiki med obročki in očesci

Razmiki, ki so večji od 200 mm, vendar ne presegajo 300 mm, so sprejemljivi z obeh koncev pokončnega opornika, če so obročki potisnjeni v stranice ter so očesca ovalna in tako majhna, da komaj gredo čez obročke.

2.3.11 a) Odstavek 11(a)

2.3.11 a)-1 Zavihki za napenjanje ponjave

Ponjave številnih vozil imajo na zunanji strani vodoravni zavihek, preboden z očesci po celotni dolžini stranice vozila. Takšni zavihki, imenovani zavihki za napenjanje, se uporabljajo za napenjanje ponjave z napenjalnimi vrvmi ali podobnimi pripomočki. Ti zavihki se uporabljajo za to, da skrijejo vodoravne odprtine v ponjavah, zaradi katerih je mogoč nepooblaščen dostop do blaga, ki se prevaža v vozilu. Zato je priporočljivo, da se uporaba tovrstnih zavihkov ne dovoli. Namesto tega se lahko uporabljajo naslednji pripomočki:

a) zavihki za napenjanje, ki so podobne oblike in pritrjeni na notranjo stran ponjave, ali

b) majhni posamezni zavihki, vsak z enim očescem, ki so pritrjeni na zunanjo površino ponjave in v takih razmakih, da omogočajo ustrezno napenjanje ponjave.

Namesto tega se je v nekaterih primerih mogoče izogniti uporabi zavihkov za napenjanje na ponjavah.

2.3.11 a)-2 Jermeni za ponjave

Za izdelavo jermenov so primerni naslednji materiali:

a) usnje;

b) neraztegljivi tekstilni materiali, vključno s plastificiranim ali gumiranim platnom, če takih materialov po ločitvi ni mogoče več zvariti skupaj ali obnoviti brez vidnih sledi. Poleg tega mora biti plastični material, ki se uporablja za prekrivanje jermenov, prozoren in mora imeti gladko površino.

2.3.11 a)-3 Pripomoček, prikazan na skici št. 3[10] , izpolnjuje zahteve zadnjega dela člena 3(11)(a) Priloge 2. Izpolnjuje tudi zahteve iz pododstavkov 6(a) in 6(b) člena 3 Priloge 2.

3 PRILOGA 3

3.0.17 Odstavek 17 – Postopek odobritve

1. Priloga 3 določa, da lahko pristojni organi pogodbenice izdajo potrdilo o odobritvi za vozilo, izdelano na njenem ozemlju, in da ne bodo uporabljeni nobeni dodatni postopki za izdajo potrdila za to vozilo v državi, v kateri je registrirano ali v kateri ima lastnik stalno bivališče, kar je odvisno od posameznega primera.

2.