P6_TA(2005)0203

Smernice politike zaposlovanja držav članic *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Odločbe Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0141) [1],

- ob upoštevanju člena 128 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0111/2005),

- ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0149/2005),

1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

2. poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

3. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, kakor ga je odobril Parlament;

4. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog Komisije bistveno spremeniti;

5. naroči predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE PARLAMENTA |

Sprememba 1

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) Ker mora zgradba celostnih smernic imeti za posledico večjo učinkovitost Lizbonske strategije, ob upoštevanju ekonomske, družbene in okoljske politike. |

Sprememba 2

Uvodna izjava 2

(2) Evropski svet je na zasedanju v Lizboni leta 2000 uvedel strategijo, usmerjeno v trajnostno gospodarsko rast z več in boljšimi delovnimi mesti in močnejšo socialno kohezijo ter z dolgoročnimi ciljnimi stopnjami zaposlovanja, vendar so rezultati po petih letih različni; | (2) Evropski svet je na zasedanju v Lizboni leta 2000 uvedel strategijo, usmerjeno v trajnostno gospodarsko rast z več in kakovostno boljšimi delovnimi mesti, močnejšo socialno kohezijo in vključenostjo ter s ciljem polne zaposlenosti na dolgi rok, vendar ti cilji po petih letih kljub temu niso doseženi; jasno je, da so potrebna večja prizadevanja za doseganje določenih ciljnih stopenj zaposlovanja do leta 2010. |

Sprememba 3

Uvodna izjava 3

(3) Z integriranim svežnjem smernic za zaposlovanje in širših smernic ekonomskih politik se Lizbonska strategija znova osredotoča na rast in zaposlovanje. Evropska strategija zaposlovanja ima vodilno vlogo pri izvajanju ciljev zaposlovanja Lizbonske strategije. | (3) Z integriranim svežnjem smernic za zaposlovanje in širših smernic ekonomskih politik se lizbonska strategija znova osredotoča na trajnostni razvoj in zaposlovanje, pri čemer mora okoljska razsežnost zagotoviti nov zagon, kar omogoča doseganje njenih opredeljenih ciljev. Cilji zaposlovanja Lizbonske strategije, skupaj s cilji kohezije in socialne vključenosti ter s splošno enakostjo spolov in pristopom nediskriminacije, so podlaga Evropske strategije zaposlovanja. |

Sprememba 4

Uvodna izjava 4

(4) V skladu s sklepi Evropskega sveta na spomladanskem zasedanju 22. in 23. marca 2005 se morajo cilji polne zaposlenosti, kakovosti delovnega mesta, produktivnosti dela in socialne kohezije odražati v jasno opredeljenih prednostnih nalogah: privabiti in obdržati več ljudi v zaposlitev in posodobiti sisteme socialne zaščite; izboljšati prilagodljivost delavcev in podjetij ter prožnost trgov dela; izboljšati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in strokovnim usposabljanjem. | (4) V skladu s sklepi Evropskega sveta na spomladanskem zasedanju 22. in 23. marca 2005 se morajo cilji polne zaposlenosti, kakovosti delovnega mesta, produktivnosti in varnosti dela, socialne kohezije in vključenosti odražati v jasno opredeljenih prednostnih nalogah: vključiti več ljudi na trg delovne sile, pospeševati enake možnosti ter usklajevanje dela in družinskega življenja; izboljšati zaposljivost delavcev in organizacijsko prilagodljivost podjetij, s čimer se povečata prožnost in varnost trgov dela; spodbujati socialno vključenost s poklicno integracijo prikrajšanih delavcev, žensk, mladih in starejših, izboljšati naložbe v človeški kapital z boljšim izobraževanjem in strokovnim usposabljanjem, s posebnim poudarkom na inovacijah in tehnološkem razvoju. Vse to bo oblikovalo trdno podlago za modernizacijo in zagotavljanje trajnosti sistemov socialne zaščite. |

Sprememba 5

Uvodna izjava 5

(5) Smernice za zaposlovanje je treba v celoti pregledati le vsake tri leta, v vmesnem triletnem obdobju do leta 2008 pa mora njihovo posodabljanje ostati strogo omejeno. | (5) Smernice za zaposlovanje je treba v celoti pregledati le vsake tri leta; izjemoma se lahko posodobijo v vmesnem triletnem obdobju do leta 2008. |

Sprememba 6

Uvodna izjava 6

(6) Priporočila glede zaposlovanja, ki jih je Svet sprejel 14. oktobra 2004, še naprej ohranjajo svojo referenčno veljavo. | (6) Priporočila glede zaposlovanja, ki jih je Svet sprejel 14. oktobra 2004, še naprej ohranjajo svojo referenčno veljavo in so dopolnjena s tem dokumentom. |

Sprememba 7

Člen 2

Države članice v svojih politikah zaposlovanja upoštevajo vse vidike smernic in o njih poročajo v nacionalnih programih Lizbonske strategije, ki jih predložijo letno. | Države članice v svojih politikah zaposlovanja upoštevajo vse vidike smernic, ki se jih v širšem pomenu razume kot skupek življenjskih vidikov socialne politike in politike zaposlovanja, ter poročajo o njihovem izvajanju in vplivih na splošno stopnjo zaposlenosti, zlasti na stopnjo zaposlenosti žensk in starejših. |

Sprememba 8

Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 16

Doseganje polne zaposlenosti ter zmanjševanje brezposelnosti in nedejavnosti s povečanjem povpraševanja po delovni sili in njene ponudbe je bistvenega pomena. To gre z roko v roki z izboljšanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti pri delu in rasti produktivnosti dela ter zmanjšanjem deleža zaposlenih, ki živijo pod pragom revščine. Sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem bi bilo treba v celoti izkoristiti. Potrebno je odločno ukrepanje za okrepitev socialne vključenosti, preprečitev izključenosti iz trga dela in za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi v zaposlovanje ter za zmanjšanje regionalnih razlik v smislu zaposlenosti, brezposelnosti in produktivnosti dela, zlasti v regijah, ki zaostajajo. Enake možnosti, boj proti diskriminaciji in vključevanje načela enakosti spolov so odločilni za napredek. | Doseganje polne zaposlenosti ter zmanjševanje brezposelnosti in nedejavnosti s povečanjem povpraševanja po delovni sili in njene ponudbe je bistvenega pomena. To gre z roko v roki z izboljšanjem privlačnosti delovnih mest, kakovosti pri delu in rasti produktivnosti dela, s čimer se prispeva h konkurenčnosti evropskega gospodarstva. Sinergije med kakovostjo pri delu, produktivnostjo in zaposlovanjem bi bilo treba v celoti izkoristiti. Potrebno je odločno ukrepanje z ustreznimi odločitvami za okrepitev socialne vključenosti, preprečitev izključenosti iz trga dela in za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi, žensk, mladih in starejših ljudi v zaposlovanje ter za zmanjšanje regionalnih razlik v smislu zaposlenosti, brezposelnosti in produktivnosti dela, zlasti v regijah, ki zaostajajo. Enake možnosti, tudi med zakonitimi priseljenci in nepriseljenci, boj proti vsem vrstam diskriminacije in vključevanje načela enakosti spolov so odločilni za napredek na tem področju. |

Sprememba 9

Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 17

Dvig stopenj zaposlenosti je najučinkovitejše sredstvo za ustvarjanje gospodarske rasti in spodbujanje družbeno vključujočih gospodarstev, ki hkrati zagotavlja varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje novega pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih in posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se potrebe v družbi sta čedalje bolj potrebna zaradi pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva. Posebno pozornost je treba nameniti reševanju stalnih vrzeli v zaposlovanju med ženskami in moškimi ter nizkih stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa. Lotiti se je treba reševanja nezaposlenosti mladih, ki je v povprečju dvakrat višja od celotne stopnje nezaposlenosti. Oblikovati je treba prave razmere za pospešitev napredka v zaposlovanju, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovnega življenja. Izredno pomembni so kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in dodatki, delovne razmere, varnost zagotovljenega delovnega mesta, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz sistemov socialne zaščite. Z izvajanjem Evropskega pakta za mlade je treba prispevati k pristopu k zaposlitvi po življenjskih obdobjih. | Gospodarska rast omogoča dvig stopenj zaposlenosti in je najučinkovitejše osnova za socialno ekonomijo, ki spodbuja socialno vključenost in hkrati zagotavlja varnostne mreže za osebe, nezmožne za delo. Spodbujanje novega pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih z možnostjo vseživljenskega učenja ter posodabljanje sistemov socialne zaščite za zagotovitev njihove ustreznosti, finančne vzdržnosti in odzivnosti na spreminjajoče se in nove potrebe v družbi sta čedalje bolj potrebna zaradi novih in spreminjajočih se potreb družbe, novih oblik marginalizacije, zlasti nasilja v družini, in pričakovanega upada delovno aktivnega prebivalstva. Treba je nameniti posebno pozornost in sprejeti ustrezne ukrepe za reševanje stalnih vrzeli v zvezi z delovno silo in plačami med ženskami in moškimi ter nizkih stopenj zaposlenosti starejših delavcev in mladih, kar je del novega medgeneracijskega pristopa. Oblikovati je treba prave razmere za pospešitev napredka v zaposlovanju, ne glede na to, ali gre za prvo zaposlitev, vrnitev v zaposlitev po premoru ali željo po podaljšanju delovnega življenja. Izredno pomembni so kakovost delovnih mest, vključno s plačilom in dodatki, delovne razmere, varnost in zdravje pri delu, zagotovljenost delovnega mesta, dostop do vseživljenjskega učenja in poklicnega napredovanja, prav tako pa tudi podpora in spodbude, ki izhajajo iz obdavčevanja in sistemov socialne zaščite. Z izvajanjem Evropskega pakta za mlade in usklajevanjem pobud, ki jih zagotavlja, je treba znatno prispevati k vključevanju mladih ljudi v delovno življenje in družbo, k solidarnosti med generacijami in k okrepitvi konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ki temelji na sposobnostih, znanju in spoštovanju življenjskih obdobij. |

Sprememba 10

Priloga, oddelek 1, smernica 17

Smernica: Spodbujanje pristopa k zaposlitvi po življenjskih obdobjih z obnovljenim prizadevanjem za izgradnjo poti zaposlovanja za mlade in zmanjševanje nezaposlenosti mladih; odločnim ukrepanjem za odpravo razlik med spoloma v zaposlovanju, brezposelnosti in plačilu; boljšo usklajenostjo med poklicnim in zasebnim življenjem, vključno z zagotavljanjem finančno dostopnega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane; sodobnimi pokojninskimi in zdravstvenimi sistemi, ki jim je treba zagotoviti ustreznost, finančno vzdržnost in odzivnost na spreminjajoče se potrebe s podpiranjem udeležbe v zaposlenosti in daljšega delovnega življenja, vključno z ustreznimi spodbudami za delo in odvračanje od predčasne upokojitve; podporo delovnim pogojem, ki spodbujajo aktivno staranje, (Integrirana smernica št. 17). Glej tudi integrirano smernico "Obvarovanje gospodarske vzdržnosti" (št. 2). | Smernica. Prilagoditev dela različnim stopnjam življenja ljudi z: obnovljenim prizadevanjem za zagotovitev, da imajo mladi visoko kakovostno izobrazbo in poklicno usposabljanje, prilagojeno posameznikom, za izgradnjo poti zaposlovanja za mlade in zmanjševanje nezaposlenosti mladih; odločnim ukrepanjem za boj proti diskriminaciji na delovnem mestu, odpravi razlik med spoloma v zaposlovanju, brezposelnosti, plačilu in napredovanju in spodbujanjem zaposlovanja žensk, ki so žrtve nasilja v družini; boljšo usklajenostjo med poklicnim in zasebnim življenjem, spodbujanjem enake delitve družinskih obveznosti, podpiranjem družin s starši samohranilci in uporabe prilagodljivih modelov zaposlovanja za ženske in moške, porodniškega dopusta in zlasti z zagotavljanjem finančno dostopnega otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane člane v skladu s cilji, zastavljenimi na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni leta 2002; sodobnimi in izboljšanimi pokojninskimi in zdravstvenimi sistemi, ki jim je treba zagotoviti ustreznost, finančno vzdržnost in odzivnost na spreminjajoče se potrebe s podpiranjem udeležbe v zaposlenosti in, prostovoljno, daljšega delovnega življenja, vključno z ustreznimi spodbudami za delo in odvračanje od predčasne upokojitve; podporo delovnim pogojem, ki spodbujajo aktivno staranje, posebno postopni in prilagodljivi upokojitvi (Integrirana smernica št. 17). Glej tudi integrirano smernico "Obvarovanje gospodarske vzdržnosti" (št. 2). |

Sprememba 11

Priloga, oddelek 1, odstavek pred smernico 18

Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da tisti, ki postanejo brezposelni, ostanejo tesno povezani s trgom dela in povečujejo svojo zaposljivost, so izredno pomembni za povečanje sodelovanja in boj proti socialni izključenosti. To zahteva premagovanje ovir za trg dela s pomočjo pri učinkovitem iskanju zaposlitve, olajšanje dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov trga dela ter zagotavljanje, da se delo izplača, pa tudi odstranjevanje pasti za brezposelnost, revščino in nedejavnost. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela, vključno s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva. Razlike v brezposelnosti v primeru zapostavljenih ljudi ter tudi med državljani in nedržavljani EU so še vedno prevelike in bi jih bilo treba precej zmanjšati v skladu s posameznimi nacionalnimi cilji. Boj proti diskriminaciji, spodbujanje dostopa do zaposlitve za invalide ter vključevanje migrantov in manjšin so še zlasti pomembni. | Olajšanje dostopa do zaposlitve za iskalce zaposlitve, preprečevanje brezposelnosti in zagotavljanje, da tisti, ki postanejo brezposelni, ostanejo tesno povezani s trgom dela in povečujejo svojo zaposljivost, so izredno pomembni za povečanje sodelovanja družbe na trgu delovne sile in boj proti socialni izključenosti. To zahteva premagovanje ovir za trg dela s pomočjo pri učinkovitem iskanju zaposlitve, olajšanje dostopa do usposabljanja in drugih aktivnih ukrepov trga dela ter zagotavljanje, da se delo izplača, pa tudi odstranjevanje pasti za brezposelnost, revščino in nedejavnost. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela, vključno s širjenjem socialnih storitev in socialnega gospodarstva. Razlike v brezposelnosti v primeru zapostavljenih ljudi, žensk, mladih in starejših ljudi ter tudi med državljani in nedržavljani EU so še vedno prevelike in bi jih bilo treba precej zmanjšati v skladu s posameznimi nacionalnimi cilji. Boj proti diskriminaciji v delovnem življenju, zlasti v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnimi pogoji, spodbujanje dostopa do zaposlitve za invalide ter vključevanje priseljencev in manjšin so še zlasti pomembni. |

Sprememba 12

Priloga, oddelek 1, smernica 18

Smernica: Zagotavljanje socialno vključujočih trgov dela za iskalce zaposlitve in zapostavljene ljudi z aktivnimi in preventivnimi ukrepi trga dela, ki vključujejo zgodnje prepoznavanje potreb, pomoč pri iskanju zaposlitve, usmerjanje in usposabljanje kot del osebnih akcijskih načrtov, zagotavljanje socialnih storitev, potrebnih za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela in prispevanje k socialni in ozemeljski koheziji ter izkoreninjenju revščine, in s stalnimi pregledi davčnih sistemov in sistemov dajatev, vključno z upravljanjem in pogojenostjo dajatev ter zmanjšanjem visokih mejnih efektivnih davčnih stopenj, da se bo delo izplačalo in bo zagotovljena ustrezna raven socialne zaščite (Integrirana smernica št. 18). | Smernica: Zagotavljanje odprtih trgov dela za iskalce zaposlitve in zapostavljene ljudi, ženske, mlade ter starejše ljudi z aktivnimi ukrepi za zaposlovanje in preventivnimi ukrepi za boj proti brezposelnosti, ki vključujejo zgodnje prepoznavanje potreb, ukrepe za zagotavljanje novih virov zaposlovanja na področjih, kot so socialne in zdravstvene storitve, okolje ali nove tehnologije, pomoč pri iskanju zaposlitve, usmerjanje, usposabljanje in preusposabljanje kot del osebnih akcijskih načrtov, zagotavljanje socialnih storitev, potrebnih za podporo vključevanja zapostavljenih ljudi na trg dela in prispevanje k socialni in ozemeljski koheziji ter izkoreninjenju revščine, s spodbujanjem razvoja sodelovanja in prostovoljnega dela in s stalnimi pregledi davčnih sistemov in sistemov dajatev, vključno z vključenimi merili in njihovim upravljanjem ter zmanjšanjem visokih mejnih efektivnih davčnih stopenj, da se bo delo izplačalo ter se zagotovi in ohrani ustrezna raven socialne zaščite. Posebno si je treba prizadevati za tiste s kakršno koli vrsto invalidnosti z razvojem politike, ki spodbuja njihovo zaposlovanje in ustvarjanje dostopnega okolja. Prav tako je treba spodbujati popolno vključitev priseljencev v družbo in delovna mesta (Integrirana smernica št. 18). |

Sprememba 13

Priloga, oddelek 1, smernica 19

Smernica. Izboljšanje ujemanja s potrebami trga s posodobitvijo in okrepitvijo institucij trga dela, zlasti zavodov za zaposlovanje; večjo preglednostjo zaposlovanja in možnosti usposabljanja na nacionalni in evropski ravni, da se olajša mobilnost v Evropi; z boljšim predvidevanjem v zvezi s potrebami po strokovni usposobljenosti, pomanjkanjem in ozkimi grli na trgu dela; ustreznim upravljanjem ekonomske migracije (Integrirana smernica št. 19). | Smernica. Izboljšanje upravljanja zaposlovanja s posodobitvijo in okrepitvijo institucij trga dela, zlasti zavodov za zaposlovanje; večjo preglednostjo in dostopnostjo zaposlovanja, možnosti usposabljanja in izpopolnjevanja na nacionalni in evropski ravni, da se zmanjša čas prehodnega obdobja med zaposlitvama; razvojem poučevanja jezikov, da se olajšata mobilnost in izmenjava znanja in izkušenj v Evropi, boljše predvidevanje v zvezi s potrebami po strokovni usposobljenosti, pomanjkanjem in ozkimi grli na trgu dela; hitrim upravljanjem migracijskih tokov v skladu s programom tamperske strategije (Integrirana smernica št. 19). |

Sprememba 14

Priloga, oddelek 1, smernica 19 a (novo)

| Smernica. Preprečevanje bolezni, da bi zmanjšali stroške dela in primanjkljaje v državnih zdravstvenih službah in število predčasnih upokojitev zaradi trajne invalidnosti in število upokojitev zaradi nesreč pri delu ali poklicne bolezni (Integrirana smernica št. 19a). |

Sprememba 15

Priloga, oddelek 2, naslov

Izboljšajmo prilagodljivost delavcev in podjetij ter prožnost trgov dela | Izboljšajmo prilagodljivost delavcev in podjetij ter prožnost in varnost trgov dela |

Sprememba 16

Priloga, oddelek 2, odstavek 1

Evropa mora izboljšati svojo sposobnost za predvidevanje, sprožanje in absorbiranje ekonomskih in socialnih sprememb. To zahteva zaposlovanju prijazne stroške dela, sodobne oblike organizacije dela in dobro delujoče trge dela, ki bodo omogočali več prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve, da bi zadovoljili potrebe podjetij in delavcev. To bi tudi moralo prispevati k preprečevanju nastajanja segmentiranih trgov dela in zmanjševanju dela na črno. | Evropa mora izboljšati svojo sposobnost za predvidevanje, sprožanje in absorbiranje ekonomskih in socialnih sprememb. To zahteva zaposlovanju prijazne stroške dela, sodobne oblike organizacije dela, več vseživljenjskega učenja in dobro delujoče trge dela, ki bodo omogočali več prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve ter z združevanjem dela in zasebnega življenja, da bi zadovoljili potrebe podjetij in delavcev. To bi tudi moralo prispevati k preprečevanju nastajanja segmentiranih trgov dela in zmanjševanju nedovoljenega dela. |

Sprememba 17

Priloga, oddelek 2, odstavek 2

V današnjem čedalje bolj globalnem gospodarstvu z odpirajočimi se trgi in nastajanjem vedno novih tehnologij se podjetja in delavci srečujejo s potrebo in dejansko tudi s priložnostmi za prilagajanje. Ta proces strukturnih sprememb je sicer na splošno ugoden za gospodarsko rast in zaposlovanje, vendar tudi močno poseže v življenje nekaterih delavcev in podjetij. Podjetja morajo postati prožnejša, da se odzovejo na nagle spremembe v povpraševanju po njihovih proizvodih in storitvah, prilagodijo novim tehnologijam in da so sposobna stalno uvajati inovacije, da bi ostala konkurenčna. Odzvati se morajo tudi na vse večjo zahtevo po kakovosti delovnih mest, ki je povezana z delavčevimi osebnimi željami in družinskimi spremembami, spopasti pa se bodo morala tudi s starajočo se delovno silo in manjšim številom novo zaposlenih mladih. Za delavce postaja delovno življenje bolj zapleteno, saj postajajo delovni vzorci bolj raznoliki in neredni, v življenjskem ciklusu pa je treba uspešno izpeljati vse več prehodov. Pri hitro spreminjajočih se gospodarstvih in spremljajočem prestrukturiranju se morajo spopadati z novim načinom dela, vključno s povečano uporabo informacijskokomunikacijskih tehnologij, in s spremembami delovnega statusa ter biti pripravljeni na vseživljenjsko učenje. Za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU je prav tako potrebna geografska mobilnost. | V današnjem čedalje bolj globalnem gospodarstvu z odpirajočimi se trgi in nastajanjem vedno novih tehnologij se podjetja in delavci srečujejo s potrebo in dejansko tudi s priložnostmi za prilagajanje. Ta proces strukturnih sprememb je sicer na splošno ugoden za gospodarsko rast in zaposlovanje, vendar tudi močno poseže v življenje nekaterih delavcev in podjetij. Podjetjem je treba omogočiti, da se prožneje odzovejo na spremembe v povpraševanju po njihovih proizvodih in storitvah, prilagodijo novim tehnologijam in da se izkažejo sposobna uvajati inovacije, da bi ostala konkurenčna. Morala bi biti tudi sposobna zadovoljiti vse večjo zahtevo po višji kakovosti delovnih mest, ki je povezana z delavčevimi osebnimi željami in družinskimi spremembami, spopasti pa se bodo morala tudi s starajočo se delovno silo in manjšim številom novo zaposlenih mladih. Za delavce postaja delovno življenje bolj zapleteno, saj postajajo delovni vzorci bolj raznoliki in neredni, sami pa morajo opravljati več različnih vrst dela. Pri hitro spreminjajočih se gospodarstvih in spremljajočem prestrukturiranju morajo biti opremljena za spopadanje z novim načinom dela, vključno s povečano uporabo informacijsko-komunikacijskih tehnologij, in s spremembami delovnega statusa ter biti pripravljeni na vseživljenjsko učenje. Za širši dostop do zaposlitvenih priložnosti v vsej EU je prav tako potrebna geografska mobilnost. |

Sprememba 18

Priloga, oddelek 2, smernica 20

Smernica. Spodbujanje prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela s prilagoditvijo zakonodaje o zaposlovanju s pregledom, kjer je to potrebno, ravni prilagodljivosti, ki je zagotovljena s pogodbami za nedoločen in določen čas; boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z odpiranjem trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje; podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo; spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela, vključno z boljšim zdravjem in varnostjo pri delu ter raznolikostjo pogodbenih ureditev delovnega časa, da bi izboljšali kakovost in produktivnost pri delu; prilagajanjem novim tehnologijam na delovnem mestu, odločnim ukrepanjem za preusmeritev dela na črno v redno zaposlitev (Integrirana smernica št. 20). Glej tudi integrirano smernico "Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikam" (št. 4). | Smernica. Spodbujanje in povečanje prožnosti v povezavi z varnostjo zaposlitve in zmanjšanje segmentacije trga dela s spodbujanjem dobrih odnosov med delodajalci in delojemalci na osnovi trdnih, neodvisnih in reprezentativnih sindikatov ter popolnejših podatkov in posvetovanja z delavci; s prilagoditvijo in uskladitvijo zakonodaje o zaposlovanju s pregledom, kjer je to potrebno, ravni prilagodljivosti in varnosti, ki je zagotovljena s pogodbami za nedoločen in določen čas; boljšim predvidevanjem in pozitivnim upravljanjem sprememb, vključno z gospodarskim prestrukturiranjem, predvsem sprememb, povezanih z odpiranjem trgovine, da se tako kar najbolj zmanjšajo socialni stroški in se olajša prilagajanje novim razmeram; podporo prehodom v poklicnem statusu, vključno z usposabljanjem, samozaposlitvijo, ustanavljanjem podjetij in geografsko mobilnostjo; spodbujanjem in razširjanjem inovativnih in prilagodljivih oblik organizacije dela; učinkovitimi ukrepi za zmanjševanje števila delovnih nesreč s pomočjo izboljšanega preprečevanja tveganj na delovnem mestu, zlasti s sporazumi na evropski ravni, in raznolikostjo pogodbenih dogovorov, skupaj s prožnim delovnim časom, da bi izboljšali kakovost in produktivnost pri delu ter usklajevanje dela in družinskega življenja, s prilagajanjem novim tehnologijam na delovnem mestu, odločnim ukrepanjem za preusmeritev nedovoljenega dela v redno zaposlitev in bojem proti sivi ekonomiji (Integrirana smernica št. 20). Glej tudi integrirano smernico "Spodbujanje večje skladnosti med makroekonomskimi in strukturnimi politikam" (št. 4). |

Sprememba 19

Priloga, oddelek 2, odstavek pred smernico 21

Da bi kar najbolj povečali odpiranje delovnih mest, ohranili konkurenčnost in prispevali k splošnemu gospodarskemu okviru, mora biti celoten razvoj plač v skladu z rastjo produktivnosti v gospodarskem ciklusu in izražati stanje na trgu dela. Za enostavnejše odpiranje delovnih mest, zlasti za nizko plačane zaposlitve, bodo morda potrebna tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža. | Da bi kar najbolj povečali odpiranje delovnih mest, ohranili konkurenčnost in prispevali k splošnemu gospodarskemu okviru, mora biti celoten razvoj plač v skladu z rastjo produktivnosti. Za enostavnejše odpiranje delovnih mest so priporočljiva tudi prizadevanja za zmanjšanje stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, in za pregled davčnega primeža. |

Sprememba 20

Priloga, oddelek 2, smernica 21

Smernica. Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela s spodbujanjem oblikovanja pravega okvira za pogajanja o plačah, da bi se izrazile razlike v trendih produktivnosti in trga dela na sektorski in regionalni ravni, pri tem pa spoštovati vlogo socialnih partnerjev; in spremljanjem ter, kjer je primerno, pregledom strukture in ravni stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, ter njihovega vpliva na zaposlovanje, zlasti za nizko plačano delovno silo in za iskalce prve zaposlitve (Integrirana smernica št. 21). Glej tudi integrirano smernico "Zagotavljanje, da gibanje plač prispeva k makroekonomski stabilnosti in rasti" (št. 5). | Smernica. Zagotavljanje zaposlovanju prijaznih plač in napredka pri drugih stroških dela z zagotavljanjem in spodbujanjem odprtosti pravega okvira za pogajanja o plačah, zlasti v okviru kolektivnih pogodb, tako da bi se izrazile razlike v trendih produktivnosti in trga dela na nacionalni, sektorski in regionalni ravni, pri tem pa spoštovati vlogo socialnih partnerjev; in spremljanjem ter, kjer je primerno, pregledom, skupaj s socialnimi partnerji, strukture in ravni stroškov dela, ki ne spadajo v plačo, posebno prispevkov za socialno varnost, nadzorom njihovega vpliva na zaposlovanje, posebno za nizko kvalificirane, mlade ljudi, ki prvič vstopajo na trg dela, starejše ljudi, ki želijo nadaljevati z delom, in invalidne osebe; s posebnimi ukrepi za odpravo razlik v plačilu glede na spol, vključno z bolj učinkovitim izvajanjem zakonodaje o enakosti spolov v zvezi z enakim plačilom, razvojem jasnih, posodobljenih statističnih podatkov in boljšo uporabo načrtov za enakopravnost. (Integrirana smernica št. 21). Glej tudi integrirano smernico "Zagotavljanje, da gibanje plač prispeva k makroekonomski stabilnosti in rasti" (št. 5). |

Sprememba 21

Priloga, oddelek 3, smernica 22

Smernica. Razširitev in izboljšanje naložb v človeški kapital z vzpostavljanjem učinkovitih strategij vseživljenjskega učenja, skladno z evropskimi zavezami, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov za podjetja, javne organe in posameznike, zlasti da se bistveno zmanjša število učencev, ki predčasno končajo šolanje; večjim dostopom do začetnega poklicnega, srednjega in visokošolskega izobraževanja, vključno s pripravništvi in podjetniškim usposabljanjem; in okrepljenim sodelovanjem v stalnem usposabljanju, tudi na delovnem mestu, v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko kvalificirane in starejše delavce (Integrirana smernica št. 22). Glej tudi integrirano smernico "Povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj" (št. 12). | Smernica. Razširitev in izboljšanje naložb v človeški kapital z vzpostavljanjem učinkovitih strategij vseživljenjskega učenja v sodelovanju s socialnimi partnerji, skladno z evropskimi zavezami, vključno z ustreznimi spodbudami in mehanizmi delitve stroškov za podjetja, javni sektor in posameznike, opredelijo in načrtujejo potrebni ukrepi za zmanjšanje števila učencev, ki predčasno končajo šolanje; večjim dostopom do začetnega poklicnega, srednjega in visokošolskega izobraževanja, neuniverzitetnim poklicnim usposabljanjem, spodbujanjem podjetništva na vseh stopnjah izobraževanja, uporabo informacijske družbe in novih tehnologij ter okrepljenim sodelovanjem v stalnem usposabljanju, tudi na delovnem mestu, v vseh življenjskih obdobjih, zlasti za nizko kvalificirane, starejše delavce, ženske, zlasti ob vrnitvi na delo, ter zaposlene v malih in srednje velikih podjetjih, in spodbujanjem programov izmenjave za učitelje in učence med podjetji na nacionalni ravni ter med državami članicami (Integrirana smernica št. 22). Glej tudi integrirano smernico "Povečanje in izboljšanje naložb v raziskave in razvoj" (št. 12). |

Sprememba 22

Priloga, oddelek 3, smernica 23

Smernica. Prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam po usposobljenosti z boljšim prepoznavanjem poklicnih potreb in ključne usposobljenosti in predvidevanjem prihodnjih zahtev po strokovnih znanjih; razširitvijo ponudbe orodij izobraževanja in usposabljanja; oblikovanjem okvira za večjo preglednost in učinkovitejše priznavanje kvalifikacij ter veljavnost neformalnega in priložnostnega učenja; zagotavljanjem privlačnosti, odprtosti in visoke kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja (Integrirana smernica št. 23). | Smernica. Prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja novim zahtevam po usposobljenosti z boljšim prepoznavanjem poklicnih potreb in ključne usposobljenosti in predvidevanjem prihodnjih zahtev po strokovnih znanjih; in podpiranjem tesnega sodelovanja med industrijo ter izobraževalnimi in raziskovalnimi centri, da se za zagotovijo boljše razmere za inovacije med evropskimi podjetji, razširitvijo ponudbe orodij izobraževanja in usposabljanja; oblikovanjem okvira za večjo preglednost in učinkovitejše priznavanje enakovrednih kvalifikacij ter veljavnost neformalnega in priložnostnega učenja; zagotavljanjem privlačnosti, odprtosti in visoke kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja, vključno s sistemi, ki upoštevajo posebne potrebe zapostavljenih ljudi na trgu dela, zlasti žensk, mladih in starejših ljudi; posebej si je treba prizadevati za pridobitev študentov in znanstvenikov iz tretjih držav (Integrirana smernica št. 23). |

Sprememba 23

Priloga, oddelek 3, odstavek za smernico 23

Pri ukrepanju morajo države članice posebno pozornost nameniti dobremu upravljanju politik zaposlovanja. Oblikovati morajo obsežno partnerstvo za spremembe, ki bo vključevalo parlamentarne organe in interesne skupine, tudi na regionalni in lokalni ravni. Evropski in nacionalni socialni partnerji morajo imeti glavno vlogo. Države članice morajo opredeliti zaveze in cilje v skladu s smernicami in priporočili EU. Dobro upravljanje zahteva tudi preglednost pri dodeljevanju upravnih in finančnih sredstev. V soglasju s Komisijo si morajo države članice prizadevati pridobiti sredstva iz strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, za izvajanje Evropske strategije zaposlovanja in poročati o sprejetih ukrepih. Posebno pozornost je treba nameniti krepitvi institucionalnih in upravnih zmogljivosti držav članic. | Pri ukrepanju morajo države članice posebno pozornost nameniti dobremu upravljanju politik zaposlovanja. Oblikovati morajo obsežno partnerstvo za spremembe, ki bo vključevalo parlamentarne organe in vse interesne skupine, na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Regionalni in lokalni udeleženci držav članic morajo opredeliti zaveze in preverljive cilje v skladu s smernicami in priporočili EU ter posebnimi regionalnimi in lokalnimi potrebami. Dobro upravljanje zahteva tudi preglednost pri dodeljevanju upravnih in finančnih sredstev. V soglasju s Komisijo si morajo države članice in regije prizadevati pridobiti sredstva iz strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, za izvajanje Evropske strategije zaposlovanja in poročati o sprejetih ukrepih. Posebno pozornost je treba nameniti krepitvi institucionalnih in upravnih zmogljivosti držav članic in regij. |

[1] Še ni objavljeno v Uradnem listu.

--------------------------------------------------