V rezultatih revizije Sodišča za leto 2014 je bilo navedeno, da bistvene napačne navedbe niso vplivale na računovodske izkaze, tako da je Sodišče izdalo, tako kot že od leta 2007 naprej, pozitivno mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov. Pri odhodkih je Sodišče ugotovilo, da je ocenjena stopnja napake pri plačilih za leto 2014 znašala 4,4 %, kar se je približalo 4,5 % iz leta 2013. Poleg razdelka 5 večletnega finančnega okvira (uprava) je pomembna napaka vplivala na odhodke iz vseh preostalih postavk. Za konkurenčnost, kohezijo in globalno Evropo je ocenjena stopnja napake znašala 5,6 %, 5,7 % oziroma 2,7 %, kar pomeni povečanje glede na enakovredne rezultate v letu 2013. Vendar je bila za naravne vire ocenjena stopnja napake 3,6 %, kar je zmanjšanje glede na enakovredne rezultate za leto 2013. Kohezija je največ prispevala k skupni stopnji napake, sledili pa so ji naravni viri, konkurenčnost in globalna Evropa. Spodnji grafikon prikazuje prispevek k skupni ocenjeni stopnji napake za leto 2014 po razdelkih večletnega finančnega okvira.

V letnem poročilu za leto 2014 je Sodišče posodobilo svoj revizijski pristop in strukturo poročila. Glavna sprememba zadeva količinsko opredelitev hujših kršitev pravil o javnem naročanju in ustrezno prilagoditev številčnih podatkov za leti 2013 in 2012, da se zagotovi primerljivosti rezultatov. Nova struktura poročila, tj. poglavja od 5 do 9, odraža razdelke večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

Za letošnje poročilo so bile opredeljene tri glavne teme, in sicer (1) merjenje rezultatov uspešnosti, (2) vrste količinsko opredeljivih napak – kršitve pravil o državni pomoči in javnem naročanju ter (3) dobro finančno poslovodenje. Poročilu je priložen tudi delovni dokument služb Komisije, v katerem so odgovori držav članic na prilogi I in III.

Te informacije so bile predstavljene v obliki dopisa in treh prilog, ki jih izpolni vsaka država članica, vključujejo pa tudi spremljajoče smernice o pripravi in predložitvi odgovorov na vprašalnike. Priloga I je vsebovala vprašalnik o odstavkih poročila, ki se nanašajo na posamezne države članice, Priloga II je vsebovala vprašalnik o revizijskih ugotovitvah, ki se nanašajo na posamezne države članice, Priloga III pa vprašalnik o aktualnih ugotovitvah iz izjave o zanesljivosti za leto 2014 glede deljenega upravljanja.

Sodišče je v svojem poročilu opredelilo tudi dve vrsti programov odhodkov, tj. programi, ki temeljijo na upravičenosti, in sheme na podlagi povračila stroškov, ki vključujeta posebne vzorce tveganja. To poročilo kaže, da so bile med glavnimi napakami v letu 2014 napake v zvezi z upravičenostjo in shemami na podlagi povračila stroškov. Napake v kategoriji povračila stroškov vključujejo predvsem resne kršitve pravil o javnem naročanju pri razpisnem postopku in izvajanju pogodb. Pri programih, ki temeljijo na upravičenosti, tipične napake vključujejo čezmerne prijave kmetov in upravne napake, ki vplivajo na plačila kmetom. Spodnji grafikon prikazuje prispevke k skupni ocenjeni stopnji napake, razčlenjene po vrsti napake.

3Povzetek odgovorov držav članic

3.1Merjenje uspešnosti rezultatov

Letno poročilo Računskega sodišča v poglavju 3 (Doseganje rezultatov proračuna EU) analizira uspešnost z vidika strategije Evropa 2020 in preverja, kako uspešni so bili elementi, uvedeni z novim večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020. Države članice so bile vprašane, ali že uporabljajo ali pa nameravajo uporabljati skupne kazalnike, uvedene za pet skladov EU. Pri štirih skladih (Evropski kmetijski sklad za razvoj (EKSRP), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR)) so odgovori pokazali, da skoraj vse države članice že uporabljajo ali pa nameravajo uporabiti skupne kazalnike. Za Kohezijski sklad (KS) je 57 % držav članic navedlo, da uporabljajo skupne kazalnike, 14 % pa jih je navedlo, da skupnih kazalnikov ni mogoče uporabiti. Spodnji grafikon prikazuje podrobne odgovore držav članic.

V zvezi z uporabo dodatnih ali dopolnilnih kazalnikov je več držav članic (Francija, Grčija, Litva, Luksemburg, Španija in Združeno kraljestvo) navedlo, da so uporabljale kazalnike za posamezni program ali dodatne kazalnike, ki jih pogosto opredelijo organi upravljanja in so vključeni v okvir uspešnosti operativnega programa. V nekaterih primerih skupne kazalnike dopolnjujejo kazalniki na nacionalni ravni. Na primer, za ESRR, KS in ESS Poljska uporablja:

„vrsto kazalnikov na ravni projektov, ki izhaja iz skupnega seznama ključnih kazalnikov, pripravi pa jo minister za regionalni razvoj. Ta seznam vključuje skupne kazalnike na evropski ravni iz uredb o skladih in ključne kazalnike, določene na nacionalni ravni.“

Portugalska je poudarila, da so bili kazalniki, ki jih je treba uporabiti za obdobje 2014–2020 za operativne programe s podobnimi cilji, usklajeni, in da „poleg seznama skupnih kazalnikov Skupnosti obstaja tudi seznam usklajenih nacionalnih kazalnikov“.

Države članice so predložile tudi sezname ali podrobnejše informacije o kazalnikih za specifične programe, ki se uporabljajo za različne sklade. Švedska je navedla, da za 9 programov ESRR obstaja približno petintrideset kazalnikov učinka in „okoli trideset kazalnikov uspešnosti, ki so povezani s prednostnimi naložbami in specifičnimi cilji v okviru programov“. Danska je predložila seznam kazalnikov vpliva, učinka in rezultatov za EKSRP, ESS in ESPR. Slovaška je razčlenila kazalnike, ki jih je pripravil osrednji usklajevalni organ in ki pokrivajo različne programe, ter predložila tudi seznam kazalnikov za Evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI).

Na koncu so bile države članice vprašane, ali bi lahko predložile smiselne podatke o kazalnikih, ki bi se lahko uporabljali pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira, načrtovanem za leto 2017. Nekatere države članice, kot so Danska, Francija in Grčija, so poročale, da ne bo mogoče zagotoviti smiselnih podatkov do leta 2017, zlasti ker bo raven izvajanja nekaterih operativnih programov prenizka, tako da bi bili podatki nepomembni. Grčija je navedla, da:

„bodo informacije o doseganju nacionalnih ciljev strategije Evropa 2020 na voljo v poročilu o napredku Evropskega statističnega sistema v letu 2017 (in letu 2019). Ker izvajanje operativnih programov še ne bo pokazalo rezultatov pred predložitvijo poročila leta 2017, ni pričakovati, da bodo pomembni podatki na voljo za vmesni pregled večletnega finančnega okvira“.

Portugalska in Poljska sta poudarili, da sta uporabili celovit sistem poročanja, ki je zagotavljal kakovostno redno poročanje. Vendar, kot je opozorila Poljska:

„učinka sredstev EU ne bo mogoče zajeti v finančno perspektivo za obdobje 2014–20, dokler ne bo dosežen zadosten napredek. Leto 2017 je še prezgodaj za pripravo povzetka sklepov.“

Več drugih držav članic, kot so Avstrija, Hrvaška, Češka, Irska in Slovenija, je bilo prepričanih, da se smiselni podatki lahko zagotovijo do leta 2017 za programe v okviru nekaterih skladov. Češka je poročala, da: