EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 27.3.2019 COM(2019) 158 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 37. letno poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu

o protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepih EU ter uporabi instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti EU v letu 2018 {SWD(2019) 141 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 37. letno poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu

o protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepih EU ter uporabi instrumentov trgovinske zaščite v tretjih državah proti EU v letu 2018 Povzetek V tem 37. poročilu je dejavnost trgovinske zaščite Evropske unije (EU) opisana z dveh vidikov. Najprej so v njem posebej obravnavani glavni izzivi in razvoj, pa tudi dosežki Junckerjeve Komisije na področju trgovinske zaščite, pri čemer poročilo izjemoma presega pravne zahteve. V 60-letni zgodovini instrumentov trgovinske zaščite EU verjetno nobeno obdobje ni bilo zahtevnejše od obdobja med letoma 2014 in 2019. Zaradi svetovne presežne zmogljivosti v jeklarstvu so se znatno povečale zahteve po ukrepih trgovinske zaščite. Komisija je s tem, ko je v tem obdobju uvedla 25 novih ukrepov trgovinske zaščite za jeklo, pomembno – če ne celo bistveno – prispevala k rentabilnosti in globalni konkurenčnosti evropske jeklarske industrije. Poleg tega je bil pravilnik EU o trgovinski zaščiti prvič po letu 1994 posodobljen z dvema velikima zakonodajnima spremembama. Navedeni spremembi sta pomagali zagotoviti, da so instrumenti trgovinske zaščite EU primerni za uspešnejše in učinkovitejše obravnavanje razširjenega in škodljivega dampinga in subvencioniranja. Komisija je prvič po letu 2002 v zvezi z izdelki iz jekla začela preiskavo za uvedbo zaščitnih ukrepov oziroma uvedla ukrepe. Kot je razvidno iz tega poročila, je učinkovit, strog in uravnotežen pristop Komisije omogočil zaščito delovnih mest v EU. Prav tako je bil odločen odziv na vse bolj protekcionistična stališča nekaterih trgovinskih partnerjev, hkrati pa je potekala reforma njenega sistema instrumentov trgovinske zaščite za še učinkovitejšo delo v prihodnosti. Nato so v tem poročilu opisani protidampinški, protisubvencijski in zaščitni ukrepi EU, pa tudi dejavnost trgovinske zaščite tretjih držav proti EU v letu 2018. Ta del poročila je bil pripravljen v skladu s posodobljenimi določbami člena 23 osnovne protidampinške uredbe in člena 34 osnovne protisubvencijske uredbe, pa tudi določbami člena 23 osnovne uredbe o zaščitnih ukrepih. Temu poročilu je tako kot v prejšnjih letih priložen delovni dokument služb Komisije, skupaj s prilogami, ki zagotavljajo podrobnejše informacije in statistične podatke. Leta 2018 je bilo opravljeno pomembno delo z uvedbo ukrepov v šestih novih primerih, neuvedbo ukrepov v osmih novih primerih in enako intenzivno dejavnostjo pri pregledu obstoječih ukrepov v primerjavi z letom 2017. Poleg tega je bilo leto 2018 izjemno tudi, ker bi se lahko glede na datum začetka preiskave uporabljala različna pravila v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, kar je pomenilo vzporedno uporabo treh sklopov pravil. To poročilo in priloženi delovni dokument služb Komisije sta javnosti dostopna na naslovu: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm .



I.Dosežki Junckerjeve Komisije I.1 Učinkovito uporabljen sistem instrumentov trgovinske zaščite EU – odločno in premišljeno Da bi bila trgovina prosta, mora biti pravična. Trgovinska zaščita EU je temelj ukrepov EU za ohranjanje poštenih pogojev trgovanja. Hkrati bi bilo treba sodobne instrumente trgovinske zaščite prilagoditi gospodarskim razmeram in njihovo uporabo omejiti na to, kar je potrebno za odpravo učinkov škodljivega in nepošteno trženega uvoza. V tem duhu je Komisija v sporočilu z naslovom Trgovina za vse določila prednostni cilj povečanja učinkovitosti in uspešnosti instrumentov trgovinske zaščite. To je bilo še toliko pomembnejše, ker se je v celotnem mandatu Junckerjeva Komisija ukvarjala z zelo velikim številom primerov nepoštenega uvoza, od katerih so bili mnogi ključni za evropsko gospodarstvo. V obdobju od novembra 2014 do decembra 2018 je bilo zaradi ponovne vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev uvedenih 170 postopkov instrumentov trgovinske zaščite in 95 ukrepov. Od teh je bilo 35 ukrepov novih, ostali pa so bili povezani z obnovitvijo ali podaljšanjem veljavnih ukrepov. Instrumenti trgovinske zaščite EU ščitijo delovna mesta, zato imajo neposreden pozitivni učinek na industrijsko strukturo EU in gospodarstvo: z ukrepi trgovinske zaščite EU, uvedenimi od začetka mandata Komisije, se je učinkovito ohranilo več kot 124 000 delovnih mest. Največjo korist je imel jeklarski sektor, v katerem je bilo zaščitenih več kot 86 000 delovnih mest. Na splošno so ukrepi EU, ki so veljali konec leta 2018, v industriji pred nelojalno konkurenco učinkovito zaščitili 320 000 neposrednih delovnih mest.

Instrumenti trgovinske zaščite EU industrijo EU razbremenijo z najnižjimi gospodarskimi stroški. Dejansko so bile stopnje dajatev, ki jih je uporabljala EU, nižje od tistih, ki so jih uvedle druge trgovinske partnerice. Dajatve na jeklo na primer trenutno v povprečju znašajo od 29 % do 45 %, ustrezne povprečne dajatve, ki jih uporabljajo ZDA, pa znašajo od 54 % do 87 %. Eden od glavnih razlogov za te nižje povprečne dajatve v EU je „pravilo nižje dajatve“, ki določa, da bi bilo treba odpraviti vir nepoštene konkurence (stopnjo dampinga) ali njen učinek (stopnjo škode), kar od tega je nižje. Poleg tega Komisija začne preiskave le, če so potrebne. Pred uvedbo popravnih ukrepov tudi oceni, ali so ukrepi trgovinske zaščite v nasprotju s splošnim gospodarskim interesom EU. Ukrepi trgovinske zaščite EU imajo močen popravljalni učinek: v večini primerov se dampinški ali subvencionirani uvoz znatno zmanjša že med preiskavo, zagotovo pa po uvedbi ukrepov. Preglednica v nadaljevanju vsebuje vzorec veljavnih ukrepov EU, ki kaže njihov učinek: Izdelek, za katerega se uporabljajo ukrepi Poreklo Zmanjšanje dampinškega ali subvencioniranega uvoza z zadevnim poreklom po uvedbi ukrepov (najnovejši podatki o uvozu v primerjavi z uvozom v prvotnem OP) Aluminijasti radiatorji Ljudska republika Kitajska –98 % Aluminijasta kolesa Ljudska republika Kitajska –38 % Keramična namizna in kuhinjska posoda Ljudska republika Kitajska –28 % Keramične ploščice Ljudska republika Kitajska –84 % Premazan fin papir Ljudska republika Kitajska –99 % Nove in protektirane pnevmatike iz gume za avtobuse ali tovornjake Ljudska republika Kitajska –81 % Izdelki iz jekla (vsi ukrepi) Različne države –70 % Izdelki iz jekla (postopki, uvedeni pod Junckerjevo Komisijo) Različne države –89 % Sladka koruza v zrnju Tajska –62 % Termoreaktivni papir Republika Koreja –91 % Vir: Comext, uredbe EU. Še en primer učinkovitosti ukrepov trgovinske zaščite EU je odziv Unije na jeklarsko krizo, kot je podrobno opisan v oddelku I.3 v nadaljevanju. EU je v obdobju od novembra 2014 do novembra 2018 zaradi uvedbe ukrepov s protidampinškimi ali izravnalnimi dajatvami pobrala več kot 1,5 milijarde EUR, ki so bili nakazani v proračun EU. Protidampinške in protisubvencijske ukrepe je treba pregledati pet let po njihovi uvedbi, če želi industrija EU ohraniti take ukrepe tudi po tem obdobju. Komisija je v obdobju od novembra 2014 do decembra 2018 začela 52 pregledov zaradi izteka ukrepov EU. Taki pregledi zaradi izteka ukrepa omogočajo primerjavo položaja industrije EU v času uvedbe ukrepov in pet let pozneje. Komisija lahko ukrepe ohrani, če v pregledu zaradi izteka ukrepa ugotovi, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga/subvencioniranja in škode. Industrija EU zahteva preglede zaradi izteka ukrepa v približno 75 % primerov. Izbrani primeri pregledov zaradi izteka ukrepa kot merilo učinkovitosti instrumentov trgovinske zaščite Pregled zaradi izteka ukrepov za keramične ploščice je eden od številnih primerov, ki ponazarjajo, kako so bili ukrepi EU učinkoviti pri zagotavljanju dolgoročne sposobnosti preživetja industrije EU. Preden so bili uvedeni ukrepi za odpravo kitajskih dampinških praks, je kitajski uvoz ogrozil preživetje keramične industrije EU: dobiček se je zmanjšal in komaj dosegel prag donosnosti, naložbe in zaposlovanje pa so se prav tako znatno zmanjšali. Z uvedbo ukrepov se je stanje izboljšalo: industrija EU je ponovno postala dobičkonosna, produktivnost in naložbe pa so se znatno povečale. V sektorju, ki ga sestavljajo večinoma mala in srednja podjetja, je tak trend naložb ključen za uspeh podjetij EU, saj morajo, da bi sledila tržnim trendom, stalno posodabljati svojo opremo. Zaradi ukrepov se je ustalilo tudi zaposlovanje pri znatnem številu približno 60 000 zaposlenih (čeprav je bilo to nižje kot pred dampingom). Vendar je bilo treba kljub temu pozitivnemu razvoju ukrepe ohraniti zaradi ogromne neizkoriščene zmogljivosti kitajskih izvoznikov in njihovega agresivnega oblikovanja cen. Pregled je pokazal, da bi brez ukrepov obstajalo precejšnje tveganje za ponovno izvajanje kitajskih nepoštenih izvoznih praks, kar bi posledično negativno vplivalo na industrijo EU. Ukrepi za kolesa iz Kitajske so še en pomemben primer učinkovitosti instrumentov trgovinske zaščite. Ukrepi so bili prvič uvedeni leta 1993, v vrsti naknadnih pregledov zaradi izteka ukrepa in vmesnih ukrepov pa je bilo vsakokrat ugotovljeno, da so ti ukrepi še vedno potrebni zaradi zaščite pred kitajskim škodljivim dampingom. Upravičeno je mogoče trditi, da danes industrija koles EU ne bi obstajala, če ne bi bilo protidampinških ukrepov. V drugih državah, kjer ukrepi niso bili uvedeni ali so se iztekli, so kitajski izvozniki prevzeli skoraj celoten domači trg. Preiskave so večkrat pokazale, da je kitajska presežna zmogljivost zelo pomembna – v najnovejši preiskavi je bilo ugotovljeno, da je neizkoriščena zmogljivost za 25 % večja od skupne potrošnje v EU in Kitajska si je navidezno prizadevala, da bi to zmogljivost v celoti izkoristila. EU je morala zato leta 2013 ustaviti množično shemo izogibanja protidampinškim dajatvam, uvedenim na uvoz kitajskih koles prek Indonezije, Malezije, Šrilanke in Tunizije. To je industriji EU omogočilo, da je začela ponovno poslovati s skromnim, vendar trajnim dobičkom, kot je razvidno iz njihovega zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, ki trenutno poteka. Nadaljnji obstoj industrije koles EU ima strukturne učinke na gospodarstvo EU. Brez delujoče industrije koles EU ne bi obstajala industrija EU za proizvodnjo delov za kolesa. Evropa tudi ne bi mogla razviti pomembnega novega trga, tj. industrije električnih koles, ki ima še vedno velik potencial za rast. V EU je 11 000 delovnih mest neposredno povezanih s proizvodnjo koles, 16 000 delovnih mest s proizvodnjo delov za kolesa in 3 600 delovnih mest z električnimi kolesi. Komisija je januarja 2019 uvedla dokončne protidampinške in protisubvencijske ukrepe na uvoz električnih koles iz Kitajske. Ugotovljeno je bilo, da so imeli kitajski izvozniki električnih koles korist od ogromnih subvencij. Pred ukrepi trgovinske zaščite za aluminijasta kolesa iz Kitajske se je položaj industrije EU poslabšal zaradi dampinškega kitajskega uvoza, kot je razvidno na primer iz zmanjšanja obsega proizvodnje in prodaje ter težkih izgub industrije. Pet let po uvedbi protidampinških dajatev se je stanje znatno izboljšalo. Industrija EU je uspela okrevati in izkazati visok dobiček, ki se je povečeval skladno s trgom. Kitajski uvoz se je zmanjšal in tržni delež kitajskega uvoza je upadel za skoraj 75 %. Ukrepi so ohranjali zdravo konkurenco na trgu EU, saj se je tržni delež dobaviteljev iz tretjih držav okrepil, kar je omogočilo širšo ponudbo izdelkov s cenami, ki niso bile nepošteno oblikovane. Industrija EU je svojo prodajo in proizvodnjo povečala za 28 % oziroma 25 % ter ustvarila 1 200 novih delovnih mest (10-odstotno povečanje). Povečala je svoje proizvodne zmogljivosti, da bi zadovoljila rastoče povpraševanje in nadgradila svoj nabor izdelkov. Vendar je treba še vedno ohranjati ukrepe, ker bi se sicer kitajski izvozniki vrnili na trg Unije z velikimi količinami po nizkih in dampinških cenah: za industrijo EU bi se spet začel cikel nazadovanja. Globalizacija trgovine je privedla do večjih možnosti za izogibanje ukrepom trgovinske zaščite ali kakšno drugačno zmanjšanje njihove učinkovitosti. Zato Komisija stalno spremlja statistične podatke o uvozu, da bi odkrila morebitno izogibanje ukrepom ali absorpcijo dajatev. Komisija je za odpravo takih razmer med novembrom 2014 in decembrom 2018 uvedla 14 preiskav proti izogibanju ali za ugotavljanje absorpcije dajatev in posledično razširila obstoječe ukrepe v 14 primerih na druge države ali izdelke, da bi ohranila želeni učinek ukrepov. Nazadnje, pomembno je tudi, da je bila Komisija zaradi presoje, kako so ukrepi trgovinske zaščite izpolnili svoj cilj, v stalnem stiku z vsemi ključnimi organizacijami zainteresiranih strani, na katere vplivajo ukrepi trgovinske zaščite, da bi ocenila njihov učinek. Organizirana so bila redna srečanja s predstavniki podjetij in drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno zaradi obveščanja in razprave o zakonodajnih reformah instrumentov trgovinske zaščite, s čimer so se v največji možni meri upoštevali pomisleki različnih zainteresiranih strani.

I.2 Sistem, preoblikovan za še večjo učinkovitost in zanesljivost Posodobitev Jedro pravilnika EU o instrumentih trgovinske zaščite je bilo oblikovano ob koncu urugvajskega kroga pogajanj. Poskusi posodobitve osnovnih uredb so potekali že leta 2008. Vendar so bile potrebne spremembe za posodobitev nazadnje uspešno izvedene šele pod sedanjo Komisijo. Tako je bilo zlasti zato, ker so nove razmere na svetovnem trgu in naraščajoči val nepoštenih trgovinskih praks jasno pokazali, da sta nujno potrebna dodatna učinkovitost in zanesljivost. Potem ko sta Svet in Evropski parlament 5. decembra 2017 dosegla dogovor o predlogu Komisije, so posodobljena pravila začela veljati 8. junija 2018. Zaradi tega pomembnega koraka naprej so instrumenti trgovinske zaščite EU postali učinkovitejši, preglednejši in bolj prilagojeni za spoprijemanje z izzivi globalnega gospodarstva ter se hkrati odzivajo na potrebe vseh zainteresiranih strani, in sicer interese proizvajalcev, uvoznikov in nadaljnjih uporabnikov EU. Posodobljena zakonodaja EU zagotavlja številne spremembe. Uvedla in izboljšala je izračun stopnje škode, ki je bistven za uporabo pravila nižje dajatve, tj. ene od ključnih značilnosti instrumentov trgovinske zaščite Unije. Izračun neškodljive cene je bil posodobljen, da bi bolje izražal sedanje gospodarske razmere. To vključuje minimalni 6-odstotni dobiček ter možnost, da se pri izračunu stopnje škode upoštevajo naložbe industrije Unije in njene potrebe na področju raziskav in razvoja. Poleg tega se lahko z novimi pravili upošteva obstoj izkrivljanja v zvezi s surovinami, ki vse bolj pesti današnje trgovinske izmenjave. Zaradi večje učinkovitosti je bil sprejet krajši časovni okvir za uvedbo začasnih ukrepov – ti ukrepi se morajo zdaj običajno sprejeti v sedmih mesecih, vendar ne pozneje kot v osmih mesecih, prej pa je bilo potrebnih devet mesecev. Evropska industrija si bo lahko tako hitreje opomogla od nepoštene konkurence. EU je uvedla tudi mehanizem za vnaprejšnje opozarjanje o uvedbi začasnih protidampinških in protisubvencijskih ukrepov, da bi zagotovila še večjo preglednost postopkov in gospodarskim subjektom omogočila, da se prej prilagodijo ukrepom. Takega sistema v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite ne izvaja nobena druga jurisdikcija. Drugi ključni element, ki ga je Komisija skušala doseči, je približanje instrumentov trgovinske zaščite potrebam manjših podjetij: v skladu s tem bodo MSP EU dobila dodatno podporo, ko bodo razmišljala o ukrepih trgovinske zaščite ali bodo ti nanjo vplivali. Nazadnje, zakonodaja o trgovinski zaščiti Komisiji prvič omogoča, da v več dobro opredeljenih okoliščinah upošteva socialne in okoljske vidike v državah, ki se pregledujejo. To velja zlasti v zvezi s pravilom nižje dajatve pri določanju stopnje škode. Ta novi pristop se odziva na splošne pomisleke številnih institucionalnih zainteresiranih strani in velikega dela javnosti, da se lahko odprta trgovinska politika vzpostavi le s trajnostno trgovino, ki spoštuje minimalno število skupnih vrednot. Nova metodologija za izračun dampinga in okrepljen protisubvencijski instrument 20. decembra 2017 sta bili na predlog Komisije spremenjeni osnovni uredbi EU, da bi se bolje obravnavale nove gospodarske razmere. Ta zakonodajna sprememba pomeni obsežno prenovo instrumentov trgovinske zaščite EU. Prvič, s spremembo je bila uvedena nova metodologija za izračun normalne vrednosti blaga v preiskavi v primeru znatnih izkrivljanj, ki so jih povzročili organi države izvoznice. Taka izkrivljanja lahko obstajajo v državi kot celoti ali v zadevnem sektorju: nova pravila ne posegajo v obravnavanje katere koli države kot tržnega ali netržnega gospodarstva. Da bi zainteresirane strani lahko argumentirale svoje trditve, da v določenih državah obstajajo izkrivljanja, lahko Komisija objavi poročila o ugotovljenih izkrivljanjih v državi ali sektorju. Prvo tako poročilo se je nanašalo na Kitajsko, saj je bila to doslej država, ki jo najbolj zadeva dejavnost trgovinske zaščite EU. Komisija je tudi napovedala, da bo naslednje poročilo o državi zadevalo Rusijo. Drugič, nove spremembe so tudi okrepile protisubvencijski instrument. Komisiji omogoča, da bolje zajame celoten obseg subvencioniranja, tako da omogoča obravnavo subvencij, ugotovljenih šele med preiskavo. Ta sprememba je pomembna, ker tuje vlade subvencije vse pogosteje zagotavljajo nepregledno in v nasprotju s pravili Svetovne trgovinske organizacije (STO) o priglasitvi subvencij. I.3 Sistem, ki učinkovito rešuje nove globalne izzive V zadnjih nekaj letih je pomen instrumentov trgovinske zaščite vse večji, saj so se ti instrumenti izkazali za bistvene pri reševanju izzivov svetovne trgovine. Evropska jeklarska industrija je zaradi trgovinskega prelivanja kitajske presežne zmogljivosti v obdobju 2013–2016 utrpela hude izgube. Odziv politike je bil hiter in celovit s sporočilom, ki je bilo objavljeno marca 2016 in določa najrazličnejše ukrepe, ki – kar je ključno – zajemajo trgovinsko politiko. Kar zadeva instrumente trgovinske zaščite, je bil odziv dvojen. EU je v obdobju 2014–2018 uvedla 25 novih ukrepov v zvezi z izdelki iz jekla (od skupno 35 novih ukrepov trgovinske zaščite), da bi odpravila škodljive učinke dampinškega in subvencioniranega uvoza ter ponovno vzpostavila poštene pogoje trgovanja in tako prispevala k okrevanju sektorja. Poleg tega je EU sprejela številne ukrepe za boljšo zaščito jeklarske industrije na področju trgovinske zaščite z nadzorom uvoza, pospešenimi preiskavami, začetkom preiskav na podlagi nevarnosti škode (kjer je bilo to utemeljeno) ali retroaktivno uporabo dokončnih dajatev, kjer je bilo upravičeno. Ti ukrepi so imeli znaten učinek: uvoz izdelkov iz jekla, zajetih v ukrepih, sprejetih v obdobju 2014–2017, se je v primerjavi z obsegom uvoza pred uvedbo ukrepov v povprečju zmanjšal za več kot 95 %. Uvoz ni bil več konkurenčen, ko so ukrepi trgovinske zaščite nevtralizirali nepošten element tega uvoza, tj. dampinške ali subvencionirane cene. Kar zadeva kritične izdelke iz jekla, glede katerih je uporabniška industrija EU odvisna od uvoza, kot so vroče valjani kolobarji, je dampinški ali subvencionirani uvoz nadomestil uvoz iz drugih virov, za katere takrat ni bilo dokazov o nepoštenem oblikovanju cen. Ukrepi trgovinske zaščite so z nevtralizacijo dampinškega ali subvencioniranega uvoza ponovno vzpostavili enake konkurenčne pogoje, ne le za proizvodno industrijo EU, temveč tudi za druge dobavitelje iz tretjih držav, s čimer so omogočili, da imajo uporabniki EU še naprej na voljo raznovrstne vire oskrbe. Leto 2017 je prineslo prve oprijemljive znake okrevanja za jeklarski sektor, kar je bilo deloma posledica ukrepov trgovinske zaščite, ki jih je uvedla Komisija. Vendar je dampinški in/ali subvencionirani uvoz še vedno ogrožal industrijo jeklarstva EU in ji povzročal škodo. To je zlasti posledica svetovne presežne zmogljivosti jeklarstva. V zvezi s tem je leto 2018 prineslo dodatne izzive na trgovinskem področju, zaradi katerih je bil potreben hiter, vendar premišljen odziv Komisije. ZDA so 23. marca 2018 uvedle 25-odstotno uvozno dajatev na izdelke iz jekla. EU je menila, da ti ukrepi niso pravno upravičeni in se je odločno odzvala na te poteze, ki povzročajo motnje v trgovini. Tridelni ukrep Komisije je – poleg izpodbijanja ukrepov ZDA v okviru sistema STO za reševanje sporov in uvedbe izravnalnih ukrepov – zajemal sprejetje ukrepa trgovinske zaščite z začetkom preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov, prve od leta 2002. Dejansko so začeli svetovni dobavitelji zaradi dajatev v ZDA del svojega izvoza v ZDA preusmerjati v EU. Da bi se izognili nadaljnjemu močnemu povečanju uvoza, ki bi lahko ogrozil že tako krhko gospodarsko stanje proizvajalcev jekla EU (zaradi globalne presežne zmogljivosti), je Komisija sprejela dokončne zaščitne ukrepe erga omnes. Z ukrepi v obliki tarifnih kvot se bodo ohranili tradicionalni trgovinski tokovi in raznolikost virov oskrbe, ki jih potrebuje uporabniška industrija EU, ter hkrati zaščitila proizvodna industrija EU pred preusmeritvijo trgovinskih tokov. Komisija je okrepila tudi svoj boj proti subvencijam, ki izkrivljajo trgovino, tretjih držav. Zlasti se lahko subvencije, ki prispevajo k presežni zmogljivosti, izkažejo za zelo izkrivljajoče in pogosto povzročijo prelivanje proizvodnih presežkov na izvozne trge. Tako subvencioniranje ima dejansko pogosto podobne učinke kot izvozne subvencije, pri čemer so slednje na podlagi pravil STO prepovedane. Komisija je med novembrom 2014 in decembrom 2018 začela 25 protisubvencijskih preiskav ter na novo uvedla, razširila ali podaljšala 12 protisubvencijskih ukrepov. V številnih primerih so ugotovitve preiskave opozorile na razmeroma visoke stopnje subvencioniranja, ki so bile v prejšnjih obdobjih precej redke. Če jih navedemo le nekaj, uvedene so bile precej visoke izravnalne dajatve na vroče valjane ploščate izdelke iz jekla iz Kitajske (v višini do 35,9 %) ali pnevmatike iz Kitajske (v višini do 51,08 %). Komisija je zaradi vse večjega pomena reševanja problema subvencioniranja s strani tretjih držav izdala posebno podatkovno zbirko o subvencijah, namenjeno zagotavljanju večje preglednosti glede tujih shem subvencij. Podatkovna zbirka je zdaj objavljena na spletišču Komisije in se redno posodablja. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so članice STO pravno zavezane k priglasitvi svojih subvencij STO. Vendar številne članice STO te obveznosti ne izpolnjujejo ali pa jo izpolnjujejo le delno. EU o teh primerih neskladnosti sistematično razpravlja v protisubvencijskem odboru STO. Poleg tega je naročila študije, ki proučujejo subvencioniranje s strani tujih vlad, zlasti Kitajske. Te študije bodo javno dostopne, da bodo nadomestile pomanjkanje preglednosti tujih shem subvencij. I.4 Odločno prizadevanje za odpravo ukrepov tretje države Komisija je v okviru svojih prizadevanj za zagotovitev poštenih pogojev trgovanja za evropsko industrijo posredovala tudi, ko so tretje države nameravale uvesti neupravičene ukrepe trgovinske zaščite proti izvozu EU. Dejavnost trgovinske zaščite po vsem svetu se od leta 2014 nenehno povečuje in je leta 2018 dosegla najvišjo raven, ko so službe Komisije posredovale v približno 70 tujih preiskavah za zaščito trgovine. Ta posredovanja so zajemala pisne predložitve in udeležbo na zaslišanjih na tehnični ravni v okviru tekočih preiskav. Po potrebi je Komisija posredovala tudi politično.

Cilj takih ukrepov je zagotoviti, da se pravila spoštujejo in prepreči zloraba instrumentov trgovinske zaščite. Na ta način so se z ukrepi Komisije preprečili številni neupravičeni ukrepi. Pomembni primeri tega so na primer: (1) ZDA so začele preiskave proti uvozu velikih civilnih letal iz Kanade. Ta primer je posredno vplival na EU, saj je vključeval družbo EU, ki proizvaja krila za kanadska letala. Kakršni koli ukrepi bi lahko neposredno ogrozili približno 4 000 delovnih mest v EU. Komisija je med preiskavo ZDA večkrat posredovala in opozorila na jasna neskladja zadeve s pravili STO. Zlasti se je osredotočila na odsotnost škode za industrijo ZDA. Navedena trditev je privedla do opustitve preiskave ZDA januarja 2018. (2) Komisija je uspešno posredovala v turški preiskavi za uvedbo zaščitnih ukrepov v zvezi s pnevmatikami, ki bi lahko prizadeli letni izvoz EU v višini 450 milijonov EUR: Komisija je prepričljivo posredovala in ukrepi niso bili uvedeni. (3) Komisija je uspešno ukrepala tudi v protidampinški preiskavi v zvezi z uvozom premazanega papirja, ki jo je izvedla Indija (vrednost izvoza okoli 110 milijonov EUR). Komisija je večkrat posredovala, tudi prek delegacije EU, in nazadnje z neposrednim posredovanjem komisarke Malmström pri indijski vladi. Postopek se je zaključil brez uvedbe ukrepov. (4) Leta 2018 je bil dosežen napredek pri avstralski protidampinški preiskavi v zvezi z uvozom konzerviranega paradižnika iz Italije, primeru, v katerem je bila Komisija dejavna že več let (začetni ukrepi so bili uvedeni leta 2014 in 2016, za izvoz, ki je bil takrat vreden približno 60 milijonov EUR). Avstralska komisija za pregled je potrdila, da kakršni koli neposredni ukrepi podpore italijanskim pridelovalcem paradižnika niso imeli nobenega izkrivljajočega učinka in da na italijanskem trgu paradižnika ni bilo „posebnih razmer na trgu“, zaradi česar se je zadeva dokončno zaključila. (5) Komisija je posredovala v preiskavi v zvezi s protidampinškim pregledom, ki so jo ZDA izvedle glede uvoza nepremazanega papirja iz Portugalske (vrednost izvoza približno 140 milijonov EUR). Po posredovanju Komisije se je končna dajatev v višini 37 % znižala na 1,75 % (podobno kot pri posredovanju leta 2016, ko se je z 29 % znižala na 7 %). (6) Komisija je posredovala v protidampinški preiskavi Kolumbije v zvezi z zamrznjenim ocvrtim krompirčkom iz EU. Posledično se je zmanjšalo število podjetij, na katere so vplivale dajatve, stopnje dajatev pa so se znižale. Vendar so ukrepi še vedno problematični in Komisija proučuje nadaljnje korake za odpravo ukrepov, kot so nadaljnja dvostranska posredovanja ali morebitno ukrepanje v STO. Komisija je v številnih primerih uporabila tudi postopke reševanja sporov STO, da bi dosegla umik neupravičenih ukrepov. Tako je bilo v primeru ruskih protidampinških dajatev na lahka gospodarska vozila iz Nemčije in Italije, kjer je bilo na koncu ugotovljeno, da je Rusija kršila svoje obveznosti na podlagi pravil STO, zato ni podaljšala ukrepov. Med mandatom Komisije so pogajanja o sporazumih o prosti trgovini omogočila dogovor s partnerji EU o skupnih pravilih v postopkih trgovinske zaščite. To je vključevalo večjo preglednost pri izvajanju preiskav in zagotavljanje uravnoteženega pristopa k uporabi dajatev. To se je doseglo na primer s spodbujanjem uporabe pravila nižje dajatve, kjer je mogoče, ter upoštevanjem interesov uvoznikov in nadaljnjih uporabnikov. Take določbe so zdaj del sporazumov EU s Korejo in Japonsko, glede njih pa potekajo pogajanja z drugimi partnerji. I.5 Preglednejši sistem Medtem ko pravila STO določajo le minimalne zahteve, je ta Komisija sprejela številne pobude za preglednost, da bi sistem instrumentov trgovinske zaščite postal bolj učinkovit, vključujoč in informativen za tiste, ki jih to zadeva. Komisija zato zdaj upravlja namensko spletno platformo (TRON), ki omogoča boljšo in lažjo izmenjavo informacij z zainteresiranimi stranmi. Tem stranem omogoča neprekinjen dostop do nezaupnih preiskovalnih datotek, da bi učinkoviteje zagovarjale svoje pravice. Kar zadeva preglednost za širšo javnost, Komisija od maja 2016 na svojem spletišču sistematično objavlja nezaupne povzetke vseh pritožb ali zahtevkov za pregled. Poleg tega službe za instrumente trgovinske zaščite od 1. avgusta 2017 vsaki zainteresirani strani, pri kateri se opravi preveritveni obisk, predložijo poročilo o pregledu, s čimer presegajo zaveze Komisije iz sporočila z naslovom Trgovina za vse. V datoteko je vključena tudi nezaupna različica takega poročila, ki je dostopna drugim zainteresiranim stranem. Rezultati preveritvenih obiskov se lahko izkažejo za zelo pomembne za ugotovitve v zvezi z nekaterimi družbami, tak pristop pa lahko prispeva k preprečevanju nepotrebnih sporov. Komisija zaključuje tudi izvajanje še enega elementa, ki javnosti omogoča vpogled v postopke trgovinske zaščite, in sicer na svojem spletišču omogoča objavo informacij o zahtevkih družb za vračila in s tem povezanih preiskavah.



II. Dejavnosti instrumentov trgovinske zaščite v letu 2018 II.1Preiskovalna dejavnost II.1.1Splošni pregled Konec leta 2018 je bilo v EU veljavnih 93 dokončnih protidampinških in 12 izravnalnih ukrepov. To pomeni rahlo zmanjšanje v primerjavi s prejšnjim letom. Preiskovalno delo je ostalo na visoki ravni in je doseglo skoraj raven iz leta 2017. Zajemalo je zlasti nove preiskave na podlagi novih sklopov pravil v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, pa tudi še vedno veliko število pregledov. Ob koncu leta 2018 je bilo v teku 45 preiskav in šest preiskav v zvezi z vračilom, ki zajemajo 99 zahtevkov za vračilo. Podrobnejši pregled zakonodaje na področju instrumentov trgovinske zaščite in informacije o letni dejavnosti so podani v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu poročilu, in njegovih ustreznih prilogah. II.1.2Protidampinške in protisubvencijske preiskave (glej priloge od A do I) Leta 2018 je bilo uvedenih 10 novih preiskav. V dveh postopkih so bile uvedene začasne dajatve. Štiri zadeve so se končale z uvedbo dokončnih dajatev, osem preiskav pa brez uvedbe ukrepov.

Preiskave v zvezi s pregledom so še vedno zajemale pomemben del opravljenega dela. Leta 2018 se je začelo kar 17 preiskav v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, sedem pregledov zaradi izteka ukrepov pa se je končalo s potrditvijo dajatve. Noben pregled zaradi izteka ukrepa se ni zaključil z iztekom ukrepov. Leta 2018 so samodejno prenehali veljati štirje ukrepi. Izvajati so se začeli trije vmesni pregledi. Štirje vmesni pregledi so se zaključili brez spremembe ukrepov, dva pa s spremembo. Nazadnje, leta 2018 so bile uvedene tri ponovne preiskave, ki običajno zadevajo izvajanje sodnih odločb. Končanih je bilo pet takih pregledov. II.1.3Preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov (glej Prilogo L) EU je leta 2018 začela tri preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov – eno erga omnes za izdelke iz jekla in dve dvostranski zoper Kambodžo in Mjanmar glede indijskega riža, na podlagi pravil splošne sheme preferencialov EU. II.1.4Dejavnosti preverjanja Komisija med preiskavami opravlja obiske, da bi pregledala evidence podjetij ali združenj ter tako preverila informacije, predložene med postopkom. Leta 2018 so službe EU za instrumente trgovinske zaščite opravile 167 takih obiskov, kar je znašalo 1 978 delovnih dni preverjanja/osebo. II.2Izvrševanje ukrepov (glej priloge J, K, M in Q) Kot je že bilo navedeno, je najpomembneje zagotoviti učinkovito izvajanje uvedenih ukrepov. Ena od ključnih dejavnosti je preprečiti izmikanje ukrepom prek absorpcije dajatev ali izogibanja. Leta 2018 se je začel en pregled za ugotavljanje absorpcije dajatve, ki ob koncu leta še ni bil končan. Končal se ni noben drug pregled za ugotavljanje absorpcije dajatve. Leta 2018 se ni začela nobena preiskava o izogibanju, končali pa sta se dve taki preiskavi, uvedeni leta 2017, in sicer brez podaljšanja dajatve. Del dejavnosti izvrševanja je tudi spremljanje zavez. V začetku leta 2018 so bile veljavne tri zaveze podjetij. Med letom ni bila sprejeta nobena nova zaveza. Ob koncu leta 2018 so bile zato še vedno veljavne tri zaveze. Nazadnje, kar zadeva izvajanje ukrepov, Komisija tesno sodeluje z uradom OLAF. Komisija je leta 2018 uradu OLAF kot običajno predložila vse informacije in dokaze v zvezi z nezakonitimi dejavnostmi, povezanimi z instrumenti trgovinske zaščite. II.3Mala in srednja podjetja (MSP) Leta 2018 je Komisija v okviru posodobitve instrumentov trgovinske zaščite začela pobudo za pomoč MSP, ki so jih prizadele preiskave trgovinske zaščite, tako v EU kot v tretjih državah. Vzpostavljena je bila namenska spletna stran. Na enem mestu je združila nasvete za podjetja, vzorčne vprašalnike in celovit vodnik o tem, kako ravnati v postopku preiskav. To dopolnjuje službo za pomoč MSP, ki MSP še naprej pomaga pri iskanju informacij v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite. Poizvedbe, ki jih je služba za pomoč prejela med letom, so zajemale vse od zahtev po splošnih informacijah v zvezi z naravo instrumentov trgovinske zaščite do bolj ciljno usmerjenih poizvedb v zvezi z zadevami. II.4 Socialni in okoljski standardi Kadar se uporablja nova metodologija izračuna normalne vrednosti, Komisija za določitev normalne vrednosti izdelka izbere ustrezno reprezentativno državo. Kadar obstaja več kot ena taka država, bi morala njena izbira nato temeljiti na oceni ustrezne ravni socialne in okoljske zaščite v zadevnih državah. Komisija bi zato v novih preiskavah in pregledih zaradi izteka ukrepov, uvedenih po 20. decembru 2017, preverila zlasti, ali so bile ratificirane ustrezne mednarodne konvencije. Opis tega, kako se standardi socialne in okoljske zaščite proučijo in upoštevajo v preiskavah trgovinske zaščite, bo mogoč šele v prihodnjih letnih poročilih, potem ko bodo v preiskavah podane začasne ali končne ugotovitve. Nobena od tekočih preiskav, v katerih se uporablja nova metodologija, še ni dosegla navedene faze – rezultati bodo na voljo šele v naslednjem letnem poročilu. Poleg tega od začetka veljavnosti posodobljenih pravil v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite ciljna cena izdelka, ki jo izračuna Komisija, izraža tudi dejanske ali prihodnje stroške proizvodnje družb EU, ki izhajajo ali bi izhajali iz uporabe večstranskih okoljskih sporazumov (in njihovih protokolov), pa tudi nekaterih konvencij Mednarodne organizacije dela. Zato Komisija od 8. junija 2018 to pravilo uporablja v svojih preiskavah. Glede na to, da tudi v tem primeru nobena od tekočih preiskav, v kateri bi se pojavilo to vprašanje, še ni dosegla začasne ali končne faze, bodo taki primeri zato obravnavani v naslednjem letnem poročilu. II.5 Sodna presoja sodišč EU Splošno sodišče in Sodišče sta leta 2018 razsodila v 26 postopkih s področja instrumentov trgovinske zaščite: Splošno sodišče je izreklo deset sodb, Sodišče pa je odločalo o 12 pritožbah in izdalo štiri predhodne odločbe. Pomembne sodbe so opisane v Prilogi S. Leta 2018 je bilo v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite vloženih 15 novih zadev (v primerjavi z 20 leta 2017).