POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju del v okviru programa pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem v obdobju 2010–2014 /* COM/2015/078 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju del v okviru programa pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem v obdobju 2010–2014 Kazalo 1............ Uvod. 3 2............ Upravljanje programa. 4 3............ Poročila o posameznih državah. 6 3.1......... Bolgarija – jedrska elektrarna Kozloduj 7 3.2......... Litva – jedrska elektrarna Ignalina. 7 3.3......... Slovaška – jedrska elektrarna Bohunice V1. 9 4............ Zaključki 9 1. Uvod To poročilo predstavlja izvajanje programa pomoči Evropske unije za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem v obdobju 2010–2014. Poročilo izpolnjuje zahteve glede poročanja iz sedanjega8,9 in prejšnjega4,5,6 programa pomoči. Namen in pravna podlaga Bolgarija, Litva in Slovaška so se ob pristopu zavezale, da bodo predčasno in pred koncem načrtovane življenjske dobe zaprle osem starih jedrskih elektrarn sovjetske izvedbe. Evropska unija se je strinjala, da vsem trem državam članicam v zameno zagotovi finančno pomoč za razgradnjo zadevnih elektrarn, in sicer: enot 1–4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji, enot 1 in 2 jedrske elektrarne Ignalina v Litvi in enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem. Časovni razpored za Litvo in Slovaško (pristop leta 2004) se razlikuje od časovnega razporeda za Bolgarijo (pristop leta 2007). Pomoč EU se je izvajala v različnih obdobjih, in sicer: (1) v predpristopnem obdobju prek programa PHARE[1], (2) v obdobju po pristopu v skladu s protokoli k ustreznim aktom o pristopu[2],[3],[4], (3) v podaljšanem obdobju do leta 2013 v skladu z ustreznimi uredbami Sveta[5],[6],[7]. Z dvema uredbama Sveta[8],[9] in njunimi popravki je bila vzpostavljena nova pravna podlaga, ki zagotavlja nadaljnjo podporo programom razgradnje za obdobje 2014–2020. V prejšnjem poročilu o izvajanju[10] je opisano izpolnjevanje prvotnih zavez vseh treh držav članic ter izvajanje programa pomoči do leta 2009. V tem poročilu so opisane dejavnosti in rezultati v obdobju od leta 2010 do 31. oktobra 2014, z izjemo finančnih podatkov, ki so v poročilu zajeti do 30. septembra 2014. Proračun in področje uporabe Cilj finančne pomoči EU je bil pomagati državam članicam pri varni razgradnji reaktorjev, ki bodo predčasno zaprti (okvir za razgradnjo), ter izvesti ukrepe za ublažitev v energetskem sektorju, kot so nadomestne zmogljivosti, okoljska nadgradnja, posodobitev in energijska učinkovitost (energetski okvir). Področje uporabe novega programa pomoči se osredotoča predvsem na doseganje dokončnega stanja v postopku razgradnje. Skladno s tem se v novem finančnem obdobju (2014–2020) projektom iz energetskega okvira ne bo dodelila nobena nova pomoč, predhodni projekti pa se bodo izvajali še nekaj let. Finančna pomoč iz EU ni namenjena niti pokritju vseh stroškov razgradnje niti nadomestilu za vse gospodarske posledice predčasnega zaprtja, temveč je izraz solidarnosti med EU in državami članicami. Finančna pomoč programom razgradnje (v mio. EUR) || Dejansko dodeljena sredstva do konca leta 2009 || Dejansko dodeljena sredstva 2010–2013 || 2014–2020 v trenutnih cenah || Skupaj Bolgarija (Kozloduj) || 566 || 300 || 293 || 1 159 Litva (Ignalina) || 875 || 492 || 451 || 1 818 Slovaška (Bohunice) || 364 || 248 || 225 || 837 Skupaj || 1 805 || 1 040 || 969 || 3 814 2. Upravljanje programa 2.1. Način izvrševanja Komisija (Generalni direktorat za energetiko) izvaja program finančne pomoči EU za vse tri države članice od njihovega pristopa, pri čemer uporablja način posrednega upravljanja. Proračun se izvaja prek Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) s prispevki v ustrezne Mednarodne podporne sklade za razgradnjo (IDSF), v primeru Litve pa tudi prek nacionalne agencije, tj. Osrednje agencije za upravljanje projektov (CPMA). Mednarodni podporni skladi za razgradnjo Za vsako od treh držav članic je bil leta 2000 ustanovljen poseben sklad. Ti skladi imajo več donatorjev in se upravljajo prek EBRD. Evropska komisija je od leta 2004 edini donator, v času obstoja skladov pa je zagotovila več kot 95 % vseh prispevkov. Komisija je leta 2013 ponovno ocenila in potrdila vlogo EBRD pri upravljanju IDSF za obdobje 2014–2020. Nacionalne agencije Trenutno samo Litva izvaja ukrepe prek nacionalne agencije, tj. Osrednje agencije za upravljanje projektov (CPMA). Agencija, ki deluje od leta 2007, zagotavlja edini način izvajanja novih projektov, medtem ko EBRD zaključuje tekoče projekte, ki so se začeli pred letom 2014. Slovaška je oktobra 2014 izrazila željo, da program pomoči za razgradnjo izvede prek nacionalne agencije, tj. Slovaške agencije za inovacije in energijo, in je v zvezi s tem Komisiji poslala uradni predlog. Komisija bo proučila skladnost s finančno uredbo in leta 2015 sprejela odločitev. Bolgarija se je odločila, da še ne bo uvedla takega nacionalnega načina. 2.2. Postopkovni okvir in spremljanje programa v obdobju 2010–2013 Izvajanje za obdobje 2010–2013 se je nadaljevalo v obstoječem okviru, ki je bil leta 2010 revidiran zaradi podaljšanja pomoči Bolgariji[11]. Države članice so vsako leto pripravile programski dokument z opredelitvijo splošnih ciljev za uporabo pomoči EU v prihodnjem letu. Generalni direktorat za energetiko (GD ENER) je pregledal navedene dokumente ter jih v mnenje predložil odboru predstavnikov držav članic[12]. Komisija je namenila sredstva za vse tri programe s sprejetjem letnega sklepa o financiranju, ki so mu bili priloženi programski dokumenti. V okviru postopka za odobritev je bil vsak predlog projektov podrobno predstavljen GD ENER v pregled, Odbor pa je o njih podal mnenja. Sredstva so bila posameznim projektom dodeljena šele, ko so bili odobreni. Komisija je na zahtevo izplačala sredstva EBRD in CPMA na podlagi napovedi plačil in napredka pri izvajanju projekta. Izvajanje je spremljal nadzorni odbor, ustanovljen za vsak način izvajanja in državo: v primeru IDSF je to bila ustrezna skupščina donatorjev, v primeru Litve pa poseben odbor za CPMA. Čeprav je projekte mogoče financirati do 100 %, so bile za ključne projekte določene posamezne zgornje meje sofinanciranja, pri čemer je za prekoračitve stroškov odgovoren prejemnik. Program pomoči se je redno revidiral in ocenjeval. Računsko sodišče je izvedlo revizijo s priporočili za tekoče programe in prihodnje podaljšanje[13]. Kot je predvideno v ustreznih uredbah Sveta, je Evropska komisija izvedla zunanje finančne revizije v zvezi z BIDSF, IIDSF in KIDSF. Priporočila iz revizij se trenutno izvajajo. 2.3. Revidirani izvedbeni postopki in predpogoji Komisija je na podlagi izkušenj iz preteklih desetih let izvajanja in ob upoštevanju priporočil iz preteklih revizij avgusta 2014 sprejela revidirane izvedbene postopke, preden se je to zahtevalo v skladu z uredbami[14]. V revidiranih postopkih so za vsak program razgradnje opredeljeni cilji, pričakovani rezultati, mejniki, ciljni datumi in ustrezni kazalniki uspešnosti, vključeni pa so tudi podrobni načrti razgradnje, ki obsegajo celotne programe razgradnje.15,16 Da bi se pred začetkom izvajanja novega postopkovnega okvira za obdobje 2014–2020 vzpostavila primerna podlaga, so v uredbah Sveta opredeljeni predpogoji za prejem dodatne pomoči za vsako državo članico[15],[16]. Vsaka država članica je Komisiji pravočasno predložila ustrezne informacije, ki dokazujejo, da država spoštuje pravni red Unije na področju jedrske varnosti in da je uvedla načrt financiranja za vse programe razgradnje ter podrobne načrte razgradnje. 2.4. Postopkovni okvir in spremljanje programa leta 2014 Komisija je 30. oktobra 2014 s sprejetjem sklepa o financiranju odobrila uporabo sredstev za vse tri programe[17]. Sredstva za leto 2014 bodo dejansko dodeljena prek sporazumov o prenosu, sklenjenih z izvedbenima organoma, EBRD in CPMA. Ti sporazumi so bili dne 31. oktobra 2014 v pripravi in bodo predvidoma zaključeni pravočasno, da se omogoči uporaba sredstev za leto 2014. Komisija bo prenesla sredstva EBRD in CPMA na podlagi napovedi plačil in napredka pri izvajanju projekta. Leta 2014 je bil postopno oblikovan nov postopkovni okvir, ki so ga nato z novimi projekti začeli izvajati vsi deležniki. Revidirani izvedbeni postopki s podrobnejšimi zahtevami glede poročanja veljajo tudi za tekoče projekte, ki so se začeli v prejšnjem postopkovnem okviru, če nova pravila niso v nasprotju z obstoječimi formalnimi dogovori. Izvajanje ukrepov in finančne pomoči spremlja nadzorni odbor, ustanovljen za vsako državo in način izvajanja. 3. Poročila o posameznih državah Kljub težavam so reaktorji ostali zaprti in izpraznjevanje se je nadaljevalo, pri čemer so bili izpraznjeni vsi reaktorji razen enega. Pri vseh programih razgradnje je bil dosežen znaten napredek, kar je še posebej vidno tam, kjer so z dejavnostmi demontaže turbinskih dvoran v skladu z načrti nastale velike količine materiala, večinoma za čiščenje ter nato za običajno recikliranje ali odlaganje radioaktivnih odpadkov. 3.1. Bolgarija – jedrska elektrarna Kozloduj Obveze glede zaprtja in razvoj financiranja Enoti 1–2 sta bili od leta 2008 pod nadzorom državnega podjetja za radioaktivne odpadke (SERAW). Enoti 3–4 sta izpraznjeni od junija 2012, marca 2013 pa sta bili iz elektrarne preneseni na SERAW, ki je prevzel tudi vse dejavnosti razgradnje. Bistvena korist glede pomoči EU je bila sprememba strategije razgradnje leta 2006, tj. prehod z „odložene razgradnje“ na „takojšnjo razgradnjo“. To omogoča skrajšanje trajanja razgradnje in čim večji izkoristek razpoložljivega osebja, pri čemer naj bi se znižali tudi skupni stroški. Na podlagi najnovejše ocene (iz leta 2011) naj bi bila dela dokončana leta 2030. Pri nekaterih projektih je prišlo do zamud, vendar to ni vplivalo na kritično pot, tako da je dela še vedno mogoče dokončati v načrtovanem roku. Skupna pomoč EU, ki je bila dodeljena Bolgariji, znaša 868 milijonov EUR. Podrobnosti o dodelitvi sredstev Bolgariji so na voljo v tabeli 1 Priloge. Ob koncu obdobja poročanja je znesek neporavnanih plačil EU znašal 238 milijonov EUR (razlika med obvezami v višini 868 milijonov EUR in dejanskimi plačili v višini 630 milijonov EUR). Izvajanje projektov Dejavnosti demontaže v turbinskih dvoranah enot 1–4 potekajo zadovoljivo. Pristojni organ naj bi predvidoma kmalu izdal dovoljenje za razgradnjo enot 1–2. Zaradi potrebne ponovne presoje vplivov nacionalnega odlagališča na okolje se je povečalo tveganje za zamudo pri končnem datumu programa. Nerešeni pravni spori v zvezi s presojo vplivov na okolje, povezani z obratom za taljenje s plazmo ter dovoljenjem za razgradnjo, pomenijo stalno tveganje za zamudo in dodatne stroške na ravni programa. Do konca leta 2013 je bilo v okviru programa Kozloduj približno 40 % dodeljenih sredstev namenjenih podpori ključnim projektom v energetskem sektorju v skladu z energetsko strategijo Bolgarije[18]. Napredek pri ključnih projektih, ki so bili podprti med obdobjem poročanja, je opisan v tabeli 2 Priloge. 3.2. Litva – jedrska elektrarna Ignalina Obveze glede zaprtja in razvoj financiranja Težke politične razmere, vključno s pritiskom iz leta 2012, da enota 2 ponovno začne delovati, so minile in Litva je izpolnila svoje obveze v okviru pristopa. Obe enoti sta varno vzdrževani in sta trenutno v razgradnji, vendar je enota 2 samo delno izpraznjena. Jedrska elektrarna Ignalina je kot državno podjetje, ki je upravljalo reaktorja, sedaj odgovorna za varno vzdrževanje in razgradnjo obeh reaktorskih enot. Postopek „upravljanja sprememb“, tj. prehoda s proizvodnje električne energije na organizacijo za razgradnjo, ki je opisan v prejšnjem poročilu, je bil uspešen, pri čemer sta Litva in jedrska elektrarna Ignalina sprejeli odgovornost za postopek razgradnje. Vodstvo jedrske elektrarne Ignalina si prizadeva za nadaljnjo posodobitev podjetja. Skupna pomoč EU, ki je bila doslej dodeljena Litvi, znaša 1 367 milijonov EUR. Podrobnosti o dodelitvi sredstev Litvi so na voljo v tabeli 3 Priloge. Ob koncu obdobja poročanja je znesek neporavnanih plačil EU znašal 282 milijonov EUR (razlika med obvezami v višini 1 367 milijonov EUR in dejanskimi plačili v višini 1 085 milijonov EUR). Izvajanje projektov Varno vzdrževanje enot reaktorja, priprava na razgradnjo (vključno s strateško dokumentacijo) ter izgradnja obratov za obdelavo in skladiščenje odpadkov so bili opredeljeni kot cilji pomoči EU. Od leta 2009 sta jedrska elektrarna Ignalina in Litva prek zaporednih vlad zelo okrepili svojo udeležbo pri postopku razgradnje in odgovornost za ta postopek. Dva ključna projekta naložb v infrastrukturo, „začasno skladišče izrabljenega goriva“ in „obrat za obdelavo in skladiščenje trdnih odpadkov“, sta privedla do sporov tehnične in poslovne narave med jedrsko elektrarno Ignalina in njenimi dobavitelji. Od leta 2013 se sporna vprašanja dejavno obravnavajo in postopno rešujejo prek dogovorjenega okvira. Vendar so navedene okoliščine privedle do resnih zamud in povečanja stroškov: dokončanje postopka razgradnje je sedaj predvideno za leto 2038 (prvotno za leto 2030), dosežen pa je bil poslovni dogovor o povečanju stroškov v višini 72,9 milijona EUR. Dejavnosti, ki jih jedrska elektrarna Ignalina izvaja z lastno delovno silo, so osredotočene na demontažo turbinske dvorane, pri čemer je bil dosežen bistven napredek. V tej stavbi sedaj redno delujejo obrati za fragmentacijo in dekontaminacijo. Zaradi lažjega obvladovanja zaostanka pri materialu, ki ga je treba predelati, ta oprema začasno obratuje v treh izmenah. Do konca leta 2013 je bilo v okviru programa Ignalina približno 25 % dodeljenih sredstev namenjenih podpori ključnim projektom v energetskem sektorju v skladu z energetsko strategijo Litve[19]. Napredek pri ključnih projektih, ki so bili podprti med obdobjem poročanja, je opisan v tabeli 4 Priloge. 3.3. Slovaška – jedrska elektrarna Bohunice V1 Obveze glede zaprtja in razvoj financiranja Jedrska elektrarna V1 ima dva reaktorja VVER 440/230. Za nadzor po zaprtju in razgradnjo jedrske elektrarne V1 je odgovorno državno podjetje JAVYS. Enota 1 je bila dokončno zaustavljena konec leta 2006, enota 2 pa konec leta 2008. Skupna pomoč EU, ki je bila doslej dodeljena Slovaški, znaša 612 milijonov EUR. Podrobnosti o dodelitvi sredstev Slovaški so na voljo v tabeli 5 Priloge. Ob koncu obdobja poročanja je znesek neporavnanih plačil EU znašal 250 milijonov EUR (razlika med obvezami v višini 612 milijonov EUR in dejanskimi plačili v višini 362 milijonov EUR). Izvajanje projektov Dovoljenje za prvo fazo razgradnje, ki omogoča dejavnosti demontaže zunaj nadzorovanih območij, je bilo izdano leta 2011, kot je bilo predvideno. Na zadevnih območjih, kot so turbinske dvorane, so se nadaljevale dejavnosti demontaže in dosežen je bil znaten napredek. Izvedena so bila pripravljalna dela za razgradnjo. Strategija razgradnje je bila leta 2012 posodobljena. Zamude pri večjih projektih niso vplivale na kritično pot razgradnje. Vse poteka v skladu s splošnim časovnim razporedom, pri čemer naj bi se vse dejavnosti zaključile leta 2025. Pri programu razgradnje je bil ugotovljen jasen napredek: zahtevni projekti (npr. dekontaminacija primarnih krogov) so uspešno napredovali, druga stopnja dovoljenja za razgradnjo pa naj bi bila kot ključni mejnik predvidoma izdana pred koncem leta 2014. Pripravljajo se obsežni javni razpisi za demontažo sistemov na nadzorovanem območju in velike komponente reaktorskih hladilnih sistemov. Do konca leta 2013 je bilo v okviru programa Bohunice približno 35 % dodeljenih sredstev namenjenih podpori ključnim projektom v energetskem sektorju v skladu energetsko strategijo Slovaške republike[20]. Napredek pri ključnih projektih, ki so bili podprti med obdobjem poročanja, je opisan v tabeli 6 Priloge. 4. Zaključki Politične težave, ki so bile opisane v prejšnjem poročilu, so večinoma odpravljene, pri čemer še naprej veljajo vse obveze glede zaprtja. V skladu s tem se je pozornost nepovratno preusmerila v dejavnosti razgradnje. To ne bi bilo mogoče brez programa pomoči za razgradnjo. Litva, Slovaška in Bolgarija so si prizadevale za izpolnitev svojih obvez glede zaprtja, saj so nadaljevale razgradnjo zaustavljenih reaktorjev. Kljub določenim zamudam je bil dosežen pomemben napredek ne le pri pripravljalnih delih in organizacijskih spremembah, temveč tudi pri dejanski odstranitvi zgradb in opreme. Ugotovljena je bila potreba po financiranju končanja programov razgradnje. V načrtih financiranja je bil ugotovljen razkorak med potrebami ter že zagotovljenimi sredstvi, med katerimi je program pomoči EU glavni prispevek. Zaradi narave potrebnih dodatnih sredstev so nujni nadaljnji premišljeni ukrepi. Okvir za razgradnjo Kot je podrobneje navedeno v vseh treh načrtih za razgradnjo, se pozornost postopoma preusmerja s pripravljalnega dela na demontažo in ravnanje z zadevnimi odpadki. Obrati, ki so potrebni za razgradnjo ter obdelavo in skladiščenje radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva, se še gradijo. Dokumentacija v zvezi z dovoljenji je pripravljena in demontaža se je začela. Za Bolgarijo in Slovaško se pričakuje, da bodo dokončna dovoljenja za razgradnjo izdana kmalu. Čeprav je pri določenih projektih razgradnje prišlo do zamud, so se slednje dejavno obravnavale, da bi se zmanjšal njihov vpliv na končni datum razgradnje, pri čemer se v Litvi vsem zamudam pri splošnem časovnem razporedu ni bilo mogoče izogniti. Energetski okvir Energetski sektor je imel koristi od projektov, ki so bili v skladu z nacionalnimi energetskimi politikami. V obdobju poročanja se je pozornost preusmerila v razgradnjo, čeprav je bil v Bolgariji pomemben delež pomoči dodeljen energetskemu sektorju. Izvajanje že začetih projektov bo trajalo še nekaj let, podpore pa ne bodo deležni nobeni novi projekti v energetskem sektorju. Obeti Izdaja druge stopnje dovoljenj za razgradnjo v Bolgariji in na Slovaškem bo omogočila demontažo jedrnih sistemov. To naj bi v naslednjem letu pomenilo povečan pretok materiala, odstranjenega iz jedrskih objektov. Podrobni cilji in kazalniki, ki so bili opredeljeni v izvedbenih postopkih, bodo omogočili natančno spremljanje napredka del na podlagi kvantitativnih podatkov. Zlasti načrtovana uvedba metode prislužene vrednosti (EVM)[21] v vseh treh programih bo podprla vodenje projektov na lokalni ravni ter še izboljšala učinkovitost spremljanja in poročanja Komisije. Od leta 2015 bo podrobnejši in bolj kvantitativen opis izvajanja del na podlagi delovnega programa temeljil na zanesljivih, doslednih in primerljivih kazalnikih. Službe Komisije (Generalni direktorat za energetiko in njegov direktorat za vire v skupni rabi) pripravljajo revizijo predlagane nacionalne agencije na Slovaškem ter na splošno podpirajo razvoj v smeri polne odgovornosti za razgradnjo na nacionalni ravni. [1] Kot Program pomoči za srednje- in vzhodnoevropske države. [2] UL L 236, 23.9.2003, str. 33 in 944. [3] UL L 236, 23.9.2003, str. 33 in 954. [4] UL L 157, 21.6.2005, str. 11 in 38. [5] UL L 411, 30.12.2006, str. 10. [6] UL L 131, 23.5.2007, str. 1. [7] UL L 189, 22.7.2010, str. 9. [8] UL L 346, 20.12.2013, str. 1, in UL L 8, 11.1.2014, str. 31. [9] UL L 346, 20.12.2013, str. 7, in UL L 8, 11.1.2014, str. 30, in UL L 121, 24.4.2014, str. 59. [10] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi finančnih sredstev v letih od 2004 do 2009, dodeljenih Litvi, Slovaški in Bolgariji za pomoč pri razgradnji predčasno zaustavljenih jedrskih elektrarn v skladu z akti o pristopu, COM(2011) 432 final. [11] Sklep Komisije o postopkih v zvezi z načrtovanjem in spremljanjem ukrepov in finančne pomoči v okviru programov Bohunice, Ignalina in Kozloduj za obdobje 2007–2013, C(2010) 6885. [12] Odbor za program pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn (NDAPC). [13] Posebno poročilo Računskega sodišča št. 16/2011 o finančni pomoči EU za razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem. [14] Izvedbeni sklep Komisije z dne 7. 8. 2014 o pravilih uporabe programov pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn za Bolgarijo, Litvo in Slovaško za obdobje 2014–2020, C(2014) 5449 final. [15] UL L 346, 20.12.2013, str. 1, in UL L 8, 11.1.2014, str. 31. [16] UL L 346, 20.12.2013, str. 7, in UL L 8, 11.1.2014, str. 30, in UL L 121, 24.4.2014, str. 59. [17] Izvedbeni sklep Komisije z dne 30. 10. 2014 o sprejetju sklepa o financiranju izvajanja programov pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn Bohunice, Ignalina in Kozloduj v letu 2014. [18] Energetska strategija Bolgarije do leta 2020, objavljena v SG No. 43 z dne 7. junija 2011. [19] Resolucija o potrditvi nacionalne energetske strategije, 18. januarja 2007, št. X-1046, Vilna. [20] Energetska politika Slovaške republike, potrjena z resolucijo Slovaške republike št. 29 z dne 11. januarja 2006. [21] Tehnika vodenja projektov za merjenje uspešnosti in napredka projektov Bolgarija Tabela 1 – Zbirni finančni podatki za Bolgarijo (v mio. EUR) || Do leta 2009 || 2010–2013 || Januar–september 2014 || Skupaj Prispevek iz EU || 568 || 300 || 0 || 868 Prispevek iz drugih virov || 15 || 0 || 0 || 15 Obresti || 23 || 6 || 0 || 29 Skupaj v dobro || 606 || 306 || 0 || 911 || || || || Preneseno iz EU || 363 || 188 || 79 || 630 Preneseno iz drugih virov || 14 || 0 || 0 || 14 Obresti || 23 || 6 || 0 || 29 Skupni denarni znesek v dobro || 400 || 194 || 80 || 673 || || || || Dodeljeno projektom || 513 || 384 || –36* || 861 Podpisane pogodbe || 328 || 229 || 51 || 608 Znesek, porabljen za podpisane pogodbe || 173 || 255 || 37 || 465 Kumulativni stroški || 5 || 3 || 0 || 8 (*) Obseg projekta razgradnje je bil bistveno zmanjšan, projekt izgradnje obrata za proizvodnjo toplote pa je bil odpovedan. Ustrezni sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev v skupnem znesku 41 milijonov EUR so zaključeni, ustrezna sredstva pa zapadla. Tabela 2 – Poudarki ključnih projektov v Bolgariji Okvir za razgradnjo || Dekontaminacija in demontaža || V skladu s ciljem je bilo doslej demontiranega okoli 4 000 ton materiala v turbinskih dvoranah 1–4. Dovoljenje za razgradnjo enot 1 in 2 jedrske elektrarne Kozloduj je bilo izdano novembra 2014. Karakterizacija || Izvaja se radiološka inventura enot 1–4: izračuni za aktiviranje in kontaminacijo so zaključeni, vzorčenje za ugotovitev nuklidnih vektorjev pa še poteka. Obdelava in priprava odpadkov || Za obrat za taljenje s plazmo so bila predložena vsa dokazila, dokončno dovoljenje za izgradnjo pa bo predvidoma izdano v letu 2014. Predhodna izgradnja se je začela. Vzorčenje koncentratov izparilnika je končano. Trenutno poteka neodvisen pregled finančnega predloga izvajalca za stopnjo obdelave, ki bo trajal do zaključka analize vzorcev. Izdano je bilo dovoljenje za izgradnjo delavnice za zmanjšanje velikosti in dekontaminacijo. Takoj nato se je začela izgradnja. Začasno skladiščenje in odlaganje odpadkov || Začetek aktivnega obratovanja skladišča za suho izrabljeno gorivo je bil zaključen s prejemom 6 polnih sodov. Priprava zahtevka za dovoljenje je v zaključni fazi. Ker je potrebna ponovna presoja vplivov nacionalnega odlagališča na okolje, bo prišlo do zamude pri izgradnji. Pripravljalna dela, kot sta spremljanje območja pred odlaganjem in priprava infrastrukture, medtem potekajo skladno s časovnim razporedom. Energetski okvir || Obnova termoelektrarne Marica East 2 || Namestitev sistema za odstranjevanje vode iz sadre je končana. Obnova črpalne postaje za ohlajeno vodo bo zaključena v prvi četrtini leta 2015. Obnova in razširitev nacionalnega sistema za distribucijo električne energije || Obnova postaj Caravec, Burgas, Metallurgična, Zlatica in Majak je končana, postaje pa obratujejo. Izdano je bilo dovoljenje za dokončanje postaje Kavarna, začetek obratovanja pa naj bi bil predvidoma odobren konec oktobra 2014. Izgradnja visokotlačnih plinovodov in postaj za uravnavanje plina || Izgradnja je skoraj končana, z izjemo majhnega dela plinovoda na zaščitenem območju Suhata Reka. Ukrepi za energijsko učinkovitost javnih stavb || Obsežen projekt obnove glavne zgradbe Univerze v Ruseju je bil končan. Na dan 5. oktobra 2014 so bili ukrepi za energijsko učinkovitost v celoti izvedeni v 120 javnih stavbah od skupno 168. Ukrepi za energijsko učinkovitost so bili v letu 2013 končani v vseh 49 občinskih stavbah v Burgasu, Plovdivu in Stari Zagori. Litva Tabela 3 – Zbirni finančni podatki za Litvo (v mio. EUR) || Do leta 2009 || 2010–2013 || Januar–september 2014 || Skupaj Prispevek iz EU || 875 || 492 || 0 || 1 367 Prispevek iz drugih virov || 33 || 0 || 0 || 33 Obresti || 49 || 7 || 0 || 56 Skupaj v dobro || 957 || 499 || 0 || 1 456 || || || || Preneseno iz EU || 712 || 324 || 50 || 1 085 Preneseno iz drugih virov || 33 || 0 || 0 || 33 Obresti || 49 || 7 || 0 || 56 Skupni denarni znesek v dobro || 794 || 331 || 50 || 1 174 || || || || Dodeljeno projektom || 862 || 348 || –16 || 1 194 Podpisane pogodbe || 772 || 356 || 9 || 1 137 Znesek, porabljen za podpisane pogodbe || 422 || 449 || 94 || 965 Kumulativni stroški || 6 || 6 || 0 || 12 Tabela 4 – Poudarki ključnih projektov, podprtih v Litvi Okvir za razgradnjo || Dekontaminacija in demontaža || Dekontaminacija primarnega kroga je trenutno ustavljena zaradi neuspešnega poskusa dekontaminacije. Pravni postopki zoper izvajalca so v teku. Upravljavec elektrarne še vedno razvija strategijo obnove projekta. Od leta 2010 do danes je bilo v turbinski dvorani demontiranih več kot 8 000 ton materiala. Obdelava in priprava odpadkov || Obrat za ravnanje s trdnimi odpadki in njihovo skladiščenje: izgradnja in montažna dela potekajo brez zamud. Dejavnosti projektiranja in izdajanja licenc pri pripravah na hladne teste potekajo skladno z revidiranim časovnim razporedom. Začasno skladiščenje in odlaganje odpadkov || Začasno skladiščenje za zbirališča izrabljenega goriva: gradbena dela so zaključena, hladni testi nameščene opreme pa se izvajajo. Projektiranje in izdelava sodov potekata skladno z revidiranim časovnim razporedom. Nadgradnja žerjavov v dvorani z zbiralnikom izrabljenega goriva napreduje kljub odprtim trgovinskim sporom med izvajalcem in jedrsko elektrarno Ignalina. Projekt je na kritični poti izpraznjevanja v enoti 2 jedrske elektrarne Ignalina. Projekt odlagališč blizu površja naj bi dosegel pomemben mejnik pred koncem leta 2014, ko naj bi izvajalec oddal tehnično dokumentacijo z načrti. Projekt deponijskih odlagališč zamuja in je še vedno na stopnji javnega naročanja. Energetski okvir || Elektrarna s plinsko turbino s kombiniranim ciklom || Od 15. oktobra 2012 obratuje nova elektrarna s plinsko turbino s kombiniranim ciklom moči 455 MW, v skladu s časovnim razporedom litovskega sistemskega operaterja prenosnega omrežja LITGRID AB. Daljinsko ogrevanje v kraju Visaginas || Zamenjana sta bila oba plinska kotla za daljinsko ogrevanje, v polovici zgradb pa so bili nameščeni novi toplotni izmenjevalniki. Nadgradnja energijske učinkovitosti večstanovanjskih in javnih stavb || Dober napredek je bil dosežen v kraju Ignalina, kjer je bilo med 67 zgradbami v okviru izvedbenega načrta posodobljenih 33 zgradb. Težave so se pojavljale pri razvoju projektov v krajih Zarasai in Visaginas. Energetska povezava med Litvo in Poljsko || Izgradnja projekta LitPol Link, ki ga sofinancira Evropska komisija, napreduje dobro. Rok za dokončanje prvega dela projekta (500 MW) je še vedno konec decembra 2015. Slovaška Tabela 5 – Zbirni finančni podatki za Slovaško (v mio. EUR) || Do leta 2009 || 2010–2013 || Januar–september 2014 || Skupaj Prispevek iz EU || 364 || 248 || 0 || 612 Prispevek iz drugih virov || 11 || 0 || 0 || 11 Obresti || 11 || 3 || 1 || 15 Skupaj v dobro || 386 || 251 || 1 || 638 || || || || Preneseno iz EU || 168 || 158 || 36 || 362 Preneseno iz drugih virov || 11 || 0 || 0 || 11 Obresti || 11 || 3 || 1 || 15 Skupni denarni znesek v dobro || 190 || 161 || 36 || 388 || || || || Dodeljeno projektom || 272 || 275 || 76 || 623 Podpisane pogodbe || 87 || 193 || 19 || 299 Znesek, porabljen za podpisane pogodbe || 65 || 144 || 28 || 237 Kumulativni stroški || 5 || 3 || 0 || 8 Tabela 6 – Poudarki ključnih projektov, podprtih na Slovaškem Okvir za razgradnjo || Dekontaminacija in demontaža || Doseženi so bili vidni rezultati, zlasti praznjenje kovinske opreme in betonskih struktur iz turbinske dvorane (97 % dokončano). Oprema za dekontaminacijo primarnega kroga je bila dostavljena, prvi testi pa so bili uspešno zaključeni. Dekontaminacija naj bi se predvidoma končala v prvi četrtini leta 2015. Prva stopnja dovoljenja za razgradnjo bo potekla konec leta 2014. Druga stopnja, ki naj bi omogočila demontažo na kontaminiranih območjih, naj bi se predvidoma začela januarja 2015. Obdelava in priprava odpadkov || Projekt obdelave mulja in sorbentov je bil spremenjen in v primerjavi s prvotnimi ocenami sedaj upošteva višje obsege in dela. Projekt napreduje dobro in skladno s časovnim razporedom. Začasno skladiščenje in odlaganje odpadkov || Skladno s časovnim razporedom napredujejo projekti za zasnovo novega odlagališča za zelo nizko radioaktivne odpadke ter razširitev obstoječega odlagališča za nizko in srednje radioaktivne odpadke in kratkožive radioaktivne odpadke. Energetski okvir || Obnovitev prenosnega sistema || TR Bošáca – transformator T402. Obdobje javljanja okvar se je zaključilo 3. avgusta 2014. Pretvorba 400/110 kV v TR Medzibrod. Obdobje javljanja okvar še traja in se bo zaključilo 29. septembra 2015. Doslej ni bila javljena nobena okvara. 400 kV prenosnega daljnovoda za ES Medzibrod. Obdobje javljanja okvar še traja in se bo zaključilo 29. septembra 2015. Vse trenutno znane okvare so bile odpravljene. Rekultivacija in revitalizacija gozdnih površin, prizadetih zaradi projekta, sta bili zaključeni 30. septembra 2014. Finančni instrument za trajnostne vire energije || Izračuni kažejo, da so naložbe v stanovanjski in industrijski sektor v povprečju dosegle 33- oziroma 17-odstotne prihranke energije. Projekti za energijsko učinkovitost javnih stavb || Vsi projekti so zaključeni.