1.UVOD

Uredba o trgih finančnih instrumentov (v nadaljnjem besedilu: MiFIR) in direktiva o trgih finančnih instrumentov (v nadaljnjem besedilu: MiFID II) sta bili 12. junija 2014 objavljeni v Uradnem listu, veljati sta začeli 2. julija 2014, uporabljati pa sta se začeli 3. januarja 2018.

Z MiFID II/MiFIR se uvaja tržna struktura, katere cilj je zagotoviti, da kadar je to primerno, trgovanje poteka na reguliranih platformah ter da je pregledno, da bi se zagotovilo učinkovito in pošteno oblikovanje cen.

MiFIR v tem okviru omogoča izvzetje iz zahtev glede preglednosti pred trgovanjem in po njem v zvezi z nelastniškimi finančnimi instrumenti, kar koristi reguliranim trgom, upravljavcem trgov in investicijskim podjetjem v zvezi s posli, pri katerih je nasprotna stranka članica Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), in kadar je posel sklenjen v okviru izvajanja monetarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost, za katero ima ta članica ESCB zakonsko pooblastilo, in kadar ta članica to nasprotno stranko prej obvesti, da je posel izvzet. Poleg tega je z MiFIR Komisija pooblaščena, da področje uporabe tega izvzetja razširi na centralne banke tretjih držav, če so izpolnjeni zahtevani pogoji.

Evropska komisija je v ta namen pri Centru za evropske politične študije (CEPS) in Univerzi v Bologni naročila zunanjo študijo o „izvzetju centralnih bank tretjih držav in drugih subjektov na podlagi uredbe o zlorabi trga in uredbe o trgih finančnih instrumentov“ (v nadaljnjem besedilu: študija). Študija temelji na anketnem zbiranju podatkov in teoretičnih raziskavah. Analizira pravila o preglednosti pred trgovanjem in po njem, ki se uporabljajo, kadar centralne banke tretjih držav trgujejo z nelastniškimi finančnimi instrumenti, ter obseg, v katerem te centralne banke trgujejo s takimi instrumenti v Uniji.

Komisija je v poročilu , ki ga je sprejela 9. junija 2017, sklenila, da je izvzetje iz zahtev MiFIR glede preglednosti pred trgovanjem in po njem v skladu s členom 1(9) MIFIR primerno odobriti centralnim bankam tretjih držav iz naslednjih jurisdikcij: Avstralija, Brazilija, Kanada, Posebno upravno območje Hongkong, Indija, Japonska, Mehika, Singapur, Republika Koreja, Švica, Turčija in Združene države – ter Banki za mednarodne poravnave. Z Delegirano uredbo (EU) 2017/1799, sprejeto 14. junija 2017, je bilo centralnim bankam tretjih držav iz navedenih držav odobreno izvzetje iz zahtev MiFIR glede preglednosti pred trgovanjem in po njem v skladu s členom 1(9) MIFIR.





2.PRAVNA PODLAGA POROČILA: ČLEN 1(9) MiFIR

Centralna banka Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Ljudska banka Kitajske) ni predložila dovolj informacij, zlasti v zvezi s svojim trgovanjem v EU, da bi Komisija lahko opravila oceno v času priprave Uredbe Komisije (EU) 2017/1799. Avgusta 2018 je Ljudska banka Kitajske zagotovila potrebne podatke za dokončanje ocene iz člena 1(9) MiFIR. To poročilo ocenjuje ustreznost odobritve izvzetja iz zahtev iz uredbe MiFIR glede preglednosti pred trgovanjem in po njem v skladu s členom 1(9) MIFIR Ljudski banki Kitajske glede na dodatno gradivo, ki ga je posredovala Ljudska banka Kitajske.

Člen 1(6) MiFIR vključuje izvzetje iz pravil o preglednosti pred trgovanjem in po njem v zvezi s posli, pri katerih je nasprotna stranka članica Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), in kadar je posel sklenjen v okviru izvajanja monetarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost, za katero ima ta članica ESCB zakonsko pooblastilo, in kadar ta članica to nasprotno stranko prej obvesti, da je posel izvzet.

Poleg tega je v skladu s členom 1(9) MiFIR Komisija pooblaščena za: „[…] sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 v zvezi z razširitvijo področja uporabe odstavka 6 na druge centralne banke.

V ta namen Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. junija 2015 predloži poročilo, v katerem oceni obravnavo poslov centralnih bank tretjih držav, ki za namene tega odstavka vključujejo Banko za mednarodne poravnave. V poročilo vključi analizo njihovih statutarnih nalog in obsega trgovanja v Uniji. V poročilu se:

(a) navede veljavne določbe v zadevnih tretjih državah v zvezi z razkritjem poslov centralnih bank na regulativni podlagi, vključno s posli, ki jih opravljajo članice ESCB v teh tretjih državah, in

(b) oceni potencialni učinek, ki bi ga regulativne zahteve v Uniji v zvezi z razkritjem utegnile imeti na posle centralnih bank tretjih držav.

Če Komisija v poročilu ugotovi, da je potrebno izvzetje iz odstavka 6 za posle, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka iz tretje države, ki izvaja monetarno politiko, devizne posle in dejavnosti za finančno stabilizacijo, določi, da se za to centralno banko iz tretje države uporablja izvzetje.“

3.ANALIZA POLOŽAJA LJUDSKE BANKE KITAJSKE

Merila, uporabljena pri ocenjevanju