Kupujte družbeno odgovorno – priročnik za upoštevanje družbenih vidikov pri javnem naročanju (2. izdaja)

(2021/C 237/01)

KAZALO

Uvod 4

Poglavje 1 Opredelitev, namen in koristi družbeno odgovornega javnega naročanja 4

1.1 Družbeno odgovorno javno naročanje in njegova opredelitev 4

1.2 Opredelitev in uporaba socialnih ciljev v javnem naročanju 6

1.3 Namen in koristi družbeno odgovornega javnega naročanja 9

1.4 Povezave s politikami in zakonodajo EU ter mednarodnimi politikami in zakonodajo 11

Poglavje 2 Organizacijska strategija za družbeno odgovorno kupovanje 16

2.1 Uvrščanje družbeno odgovornega javnega naročanja med prednostne naloge 16

2.2 Opredelitev ciljev 17

2.3 Posvetovanje z deležniki 17

2.4 Ocenjevanje tveganj, prednostno razvrščanje pogodb in določitev ciljev 20

2.5 Vključevanje družbeno odgovornega javnega naročanja v postopke za oddajo javnega naročila in politike javnega naročanja 22

2.6 Spremljanje in pregled napredka 23

Poglavje 3 Opredelitev potreb in načrtovanje javnega naročanja 25

3.1 Vloga ocene potreb pri družbeno odgovornem javnem naročanju 25

3.2 Tržni dialog 27

3.3 Kakšno javno naročilo? 31

3.4 Izbira postopka 33

3.5 Opredelitev in izpodbujanje specifikacij 35

3.6 Uporaba neobveznih polj v standardnih obrazcih 35

Poglavje 4 Postopek za oddajo javnega naročila 36

4.1 Opredelitev predmeta javnega naročila in zadevnih pravil 36

4.2 Enostavnejša ureditev 38

4.3 Pridržana javna naročila 41

4.4 Tehnične specifikacije 43

4.5 Skladnost s socialnim in delovnim pravom ter kolektivne pogodbe 46

4.6 Merila za izključitev in pogoji za sodelovanje 48

4.7 Merila za oddajo javnega naročila 51

4.8 Ocenjevanje ponudb in preverjanje zavez 54

4.9 Neobičajno nizke ponudbe 57

Poglavje 5 Določanje in izvajanje pogodbenih pogojev 58

5.1 Uresničitev zavez v zvezi z družbeno odgovornim javim naročanjem 58

5.2 Pogoji za izvedbo javnega naročila 59

5.3 Sklepanje pogodb z družbenimi učinki 63

5.4 Spremljanje skladnosti 64

5.5 Oddaja javnih naročil podizvajalcem 65

5.6 Reševanje težav 67

5.7 Pridobivanje spoznanj za naslednja javna naročila 68

Druga izdaja priročnika je bila pripravljena v okviru pogodbe št. SI2.801176 – 728/PP/GRO/SME/18/D/021a med Evropsko komisijo in ICLEI – Lokalnimi oblastmi za trajnostni razvoj s podporo svetovalne družbe Public Procurement Analysis (PPA). Niti Evropska komisija niti osebe, ki delujejo v njenem imenu, niso odgovorne za uporabo podatkov iz te publikacije. Pomembno obvestilo Namen tega priročnika je pomagati javnim naročnikom in spodbujati dobre prakse. Priročnik je nezavezujoč dokument ter ne vpliva na pravice in obveznosti, določene v zakonodaji EU. Odvisen je od razvoja prakse javnega naročanja in sodne prakse Sodišča Evropske unije, ki je edini organ, pristojen za uradno razlago prava Unije. Koncepti, zamisli in rešitve, ki so predlagani v tem dokumentu, ne vplivajo na nacionalno zakonodajo in jih bo morda treba prilagoditi tako, da se bo upošteval nacionalni pravni okvir. Čeprav so bile informacije iz tega priročnika skrbno pregledane, Evropska komisija ne prevzema nobene odgovornosti v zvezi s posameznimi primeri, navedenimi v njem. Več informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu (http://europa.eu).

UVOD

Družbeno odgovorno javno naročanje se nanaša na doseganje pozitivnih družbenih učinkov pri pogodbah o izvedbi javnega naročila. Javno naročanje vpliva na veliko ljudi: na uporabnike javnih storitev, na tiste, ki so vključeni v proizvodnjo in dostavo, in na zaposlene v nabavni organizaciji. Družbeno odgovorno javno naročanje nima le neposrednega vpliva, temveč lahko potencialno vpliva na širši trg tako na povpraševanje kot na ponudbo.

Javni naročniki lahko s pametnimi nakupi spodbujajo zaposlitvene možnosti, strokovno izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile, dostojno delo, socialno vključenost, enakost spolov in nediskriminacijo, dostopnost, oblikovanje za vse in etično trgovino ter si prizadevajo doseči širšo skladnost s socialnimi standardi. Pri nekaterih proizvodih, gradnjah in storitvah je lahko učinek še posebej pomemben, saj javni kupci obvladujejo velik delež trga v sektorjih, kot so gradbeno inženirstvo, zdravstvo in promet.

Za reševanje družbenih izzivov morajo javni organi okrepiti prizadevanja za doseganje vseh vidikov trajnosti (družbenega/etičnega, okoljskega in gospodarskega). Javni naročniki so glavni vlagatelji v Evropi in trenutno porabijo več kot 14 % bruto domačega proizvoda EU. Če svojo kupno moč uporabijo za blago in storitve, ki prinašajo pozitivne družbene učinke, lahko pomembno prispevajo k trajnostnemu razvoju. Ta priročnik jim nudi podporo pri pokrivanju socialne razsežnosti trajnostnega javnega naročanja.

Trenutna pandemija COVID-19 bo verjetno vplivala na zaposlovanje, zaradi nje se bosta povečala neenakost in prekarnost ter se bodo poslabšali delovni pogoji delavcev po vsem svetu, povzročila bo nadaljnji pritisk na opravljanje nekaterih storitev za osebe in vplivala na manjša podjetja. Države članice EU bodo morale v svojih strategijah okrevanja izboljšati socialno vključenost in pravičnost z izobraževanjem, nadgradnjo znanja in spretnosti, zaposlovanjem ter socialno in teritorialno kohezijo in poskrbeti, da se bodo s prehodom na zeleno gospodarstvo in digitalno tehnologijo zagotovili delovna mesta, trajnostna rast in socialno-ekonomska odpornost. Družbeno odgovorne nabavne prakse so učinkovit instrument v svežnju ukrepov nacionalnih uprav EU za dosego teh ciljev.

Namen tega dokumenta je ozavestiti javne naročnike o potencialnih koristih družbeno odgovornega javnega naročanja in na praktičen način pojasniti priložnosti, ki jih omogoča pravni okvir EU. Komisija se je med pripravo tega priročnika široko posvetovala z javnimi naročniki, da bi opredelila dobre prakse in primere tega, kaj je mogoče doseči. Ti primeri so navedeni v celotnem besedilu.

Ta priročnik je bil pripravljen za javne naročnike in v upanju, da ga bodo upoštevali tudi drugi, ki pri javnem naročanju sodelujejo kot dobavitelji ali kot ponudniki storitev, zasebni naročniki, akterji iz socialne ekonomije, vključno s socialnimi podjetji, ali nevladne organizacije.

V poglavjih tega priročnika so obravnavani vsi vidiki postopka javnega naročanja, razen izrecnega postopka za oddajo javnega naročila. V njih je podrobno opredeljeno, kako se lahko v postopek vključijo družbeni vidiki, poleg tega vsebujejo številne primere iz dejanske prakse javnih naročnikov po vsej EU. V poglavjih 2–5 večini oddelkov sledi seznam primerov dobre prakse. Njihov namen je dodatno olajšati razumevanje besedila, saj so v njih konkretno povzete poglavitne točke, obravnavane v posameznem oddelku, in to, kaj lahko javni naročniki storijo v praksi, če želijo družbeno odgovorno pristopiti k postopku javnega naročanja.

POGLAVJE 1

Opredelitev, namen in koristi družbeno odgovornega javnega naročanja

1.1 Družbeno odgovorno javno naročanje in njegova opredelitev

Družbeno odgovorno javno naročanje upošteva vpliv blaga, storitev in gradenj, za katere javno naročilo izvede javni sektor, na družbo. Poleg tega je zanj pomembno, da javnih naročnikov ne zanima nakup le po najnižji ceni ali najugodnejša ponudba, temveč tudi zagotavljanje, da se z javnim naročanjem zagotovijo družbene koristi (1) in preprečijo ali ublažijo škodljivi družbeni vplivi med izvajanjem pogodbe. Kot javni naročnik lahko socialne cilje upoštevate med celotnim postopkom javnega naročanja, če so ti cilji nediskriminacijski in povezani s predmetom javnega naročila (2). V Evropski uniji je treba družbeno odgovorno javno naročanje izvajati v skladu z direktivami o javnem naročanju iz leta 2014 (3), načeli, določenimi v Pogodbi EU (4) in Listini o temeljnih pravicah, ter mednarodnimi sporazumi, kot so Sporazum STO o javnih naročilih (GPA), dvostranski prostotrgovinski sporazumi s poglavji o javnih naročilih (5) in Konvencija OZN o pravicah invalidov (UNCRPD) (6).

Družbeno odgovorno javno naročanje je lahko pomembno orodje za izboljšanje trajnostnega razvoja in uresničevanje mednarodnih, nacionalnih, regionalnih ali lokalnih socialnih ciljev. Javno naročanje obravnava kot strateški instrument za učinkovito in trajnostno porabo javnega denarja. Za celovitejši pristop k trajnostnosti pri javnem naročanju (7) se lahko družbeni vidiki uporabljajo skupaj z merili za zeleno (8) in krožno javno naročanje (9) ter javno naročanje inovativnih rešitev (10). Izboljšanje strokovnosti in podpore javnim naročnikom lahko močno olajša uspešno uporabo družbenih vidikov in njihovo integracijo z drugimi vidiki, povezanimi s trajnostnostjo in kakovostjo (11).

Družbeno odgovorno javno naročanje javnim organom pomaga, da svojim skupnostim zagotovijo kakovostne storitve in proizvode ter dosežejo dodatne družbene in etične koristi tudi ob omejenih proračunih, zaradi česar lahko prispeva k boju proti negativnemu učinku krize zaradi COVID-19. Javni organi EU bodo morali pri okrevanju po pandemiji uporabiti vsa razpoložljiva orodja in instrumente za reševanje negativnih socialno-ekonomskih učinkov. Finančna sredstva brez primere, ki bodo na voljo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, se bodo pogosto porabila prek javnega naročanja. Zato je ključno, da lahko javni naročniki v celoti izkoristijo prilagodljivost pravil o javnem naročanju ter tako zagotovijo, da se ti viri uporabijo za doseganje čim večjega pozitivnega družbenega in gospodarskega učinka na njihove skupnosti. Odmik od logike najnižjih cen in uvajanje vidikov, povezanih z vključevanjem v družbo, enakostjo, pravično in vključujočo zaposlitvijo ter etično dobavo, sta ključna za čim večji učinek teh virov na okrevanje.

Ta priročnik vsebuje različne primere družbeno odgovornega javnega naročanja v praksi iz vse EU, v katerih so prikazani različni pristopi in dejanski učinki, ki so bili doseženi, uporabiti pa jih je mogoče kot vir navdiha. Več primerov dobre prakse iz EU in tretjih držav je na voljo v dveh poročilih: Making socially responsible procurement work – 71 good practice cases (12) (Učinkovito družbeno odgovorno javno naročanje – 71 primerov dobre prakse) in Buying for social impact – Good practice from around the EU (13) (Nakupovanje za družbeni učinek – primeri dobre prakse iz vse EU), ki sta na voljo na spletni strani Komisije o podpori za javne naročnike (14).

1.2 Opredelitev in uporaba socialnih ciljev v javnem naročanju

Javni naročniki lahko konkretne družbene vidike v odločitve o nakupih vključijo na različne načine. V nadaljevanju je naveden neizčrpen seznam primerov socialnih ciljev, za katere si je mogoče prizadevati v okviru javnega naročanja. Vendar ne pozabite, da upoštevanje obveznih pravil s področja socialnega in delovnega prava pri izvajanju pogodbe ni izbira, temveč obveznost v skladu z direktivami o javnih naročilih (15). V poglavjih 4 in 5 tega priročnika je proučeno, kako lahko ta vprašanja obravnavate v različnih fazah postopka javnega naročanja. Odločiti se morate, kateri od v nadaljevanju navedenih družbenih vidikov so pomembni za vaše javno naročilo, kar je odvisno od vaših ciljev in predmeta javnega naročila.

Spodbujanje pravičnih zaposlitvenih možnosti in socialne vključenosti

Družbeno odgovorno javno naročanje lahko prispeva k:

— zaposlitvenim možnostim za mlade in starejše delavce;

— enakosti spolov (npr. lažjemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zmanjšanju sektorske in poklicne segregacije (16), zagotavljanju enakega obravnavanja na delovnem mestu);

— zaposlitvenim možnostim za ljudi, ki so družbeno izključeni zaradi dolgotrajne brezposelnosti, brezdomstva, diskriminacije ali drugih ranljivosti;

— družbeni udeležbi in zaposlitvenim možnostim za invalide, vključno z vključujočim in dostopnim delovnim okoljem;

— izboljšanim politikam raznolikosti, socialni vključenosti in zaposlitvenim možnostim za osebe iz prikrajšanih skupin (npr. delavce migrante, pripadnike rasnih, narodnostnih ali verskih manjšin, osebe z nizko ravnijo izobrazbe in osebe s tveganjem revščine ali socialne izključenosti) ter

— možnostim strokovnega izpopolnjevanja in preusposabljanja za vse delavce.

Zagotavljanje priložnosti za socialno ekonomijo in socialna podjetja

Organizacije socialne ekonomije in socialna podjetja (17) lahko pomagajo zagotoviti zgoraj omenjene zaposlitvene možnosti in socialno vključenost, s čimer zagotovijo socialni donos vaše porabe. Direktive o javnih naročilih na primer omogočajo, da se socialna vključenost spodbuja s pridržanjem javnih naročil za socialna podjetja, ki se ukvarjajo z vključevanjem oseb na trg dela, ali tiste subjekte, ki zaposlujejo vsaj 30 % invalidov ali prikrajšanih delavcev (18). Javne naročnike spodbujajo tudi, naj razmislijo o razdelitvi javnih naročil na sklope, ki bodo morda bolj dostopni organizacijam socialne ekonomije in socialnim podjetjem (19).

Spodbujanje dostojnega dela

Mednarodna organizacija dela (MOD) je dostojno delo (20) opredelila kot

„delo, ki je produktivno in zagotavlja pravičen dohodek, varnost na delovnem mestu in socialno zaščito družin, boljše možnosti za osebni razvoj in vključevanje v družbo, pravico, da lahko ljudje svobodno izrazijo svoje pomisleke, se organizirajo in sodelujejo pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje, ter enake možnosti in enako obravnavanje vseh žensk in moških“.

EU v skladu s to opredelitvijo in agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 (21) v EU in globalnih dobavnih verigah (22) spodbuja:

— varno zaposlitev;

— pravične plače;

— poštene delovne pogoje;

— socialno zaščito;

— enake možnosti in enako obravnavanje vseh žensk in moških;

— enakost spolov in nediskriminacijo pri dostopu do zaposlitve;

— socialni dialog in

— ohranjanje pravic na delovnem mestu.

Zagotavljanje spoštovanja socialnih pravic in pravic delavcev

Cilj EU je spodbujati družbeni napredek ter izboljšati življenjske in delovne pogoje evropskih državljanov (23). Javno naročanje k tem ciljem prispeva z zagotavljanjem, da dobavitelji:

— izpolnjujejo obveznosti, ki se uporabljajo na področjih socialnega in delovnega prava, določene v pravu Unije, nacionalnem pravu in kolektivnih pogodbah v skladu s pravom EU;

— upoštevajo temeljne konvencije MOD;

— upoštevajo načelo enakega obravnavanja žensk in moških, vključno z načelom enakega plačila za delo enake vrednosti (24), in spodbujanja enakosti spolov (25);

— upoštevajo zakone s področja zdravja in varnosti pri delu ter

— se borijo proti diskriminaciji na podlagi na primer spola, starosti, invalidnosti, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja ter spolne usmerjenosti in ustvarjajo enake možnosti.

Dostopnost in oblikovanje za vse

Nabava blaga, storitev in gradenj, ki so dostopna vsem, vključno z invalidi, je temeljni vidik družbeno odgovornega javnega naročanja in je obvezen pri javnih naročilih. Člen 42 Direktive 2014/24/EU in člen 60(1) Direktive 2014/25/EU določata, da se „pri pripravi tehničnih specifikacij, razen v ustrezno utemeljenih primerih, upoštevajo merila dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom“.

Ta določba podpira skladnost nacionalnih organov s Konvencijo o pravicah invalidov (26), katere pogodbenice so EU in vse države članice. Konvencija o pravicah invalidov določa obveznosti glede dostopnosti, povezani odbor ZN za pravice invalidov pa je kupovanje dostopno opredelila kot ključno vprašanje za vlade (27).

V Konvenciji o pravicah invalidov (28) sta poudarjena tudi „pomen samostojnosti invalidov in njihove neodvisnosti kot posameznikov vključno s svobodo lastne izbire“ ter „možnost dejavno sodelovati v postopkih odločanja o usmeritvah in programih vključno s tistimi, ki se nanašajo neposredno nanje“. Z drugimi besedami, javni naročniki:

— bi si morali prizadevati, da nakupujejo ob upoštevanju potreb invalidov, in da invalide vključijo v postopek nakupa. Ocena potreb in sodelovanje dobaviteljev za zagotovitev učinkovitih javnih storitev, ki upoštevajo cilje socialne in poklicne vključenosti ter posebne potrebe vaših uporabnikov, sta zajeta v poglavju 3 tega priročnika;

— morajo v tehničnih specifikacijah upoštevati dostopnost (29), da se invalidom zagotovi dostop, na primer do javnih služb, javnih zgradb, javnega prevoza, javnih informacij ter blaga in storitev IKT, vključno s spletnimi aplikacijami, in

— lahko uporabijo merila za oddajo javnega naročila za nagrajevanje ponudb, v katerih so predlagani višji standardi glede dostopnosti, kot so določeni v tehničnih specifikacijah;

— lahko vključijo tudi klavzule o uspešnosti, s katerimi zagotovijo, da se naročene storitve izvajajo na način, ki zagotavlja dostopnost rezultata, na podlagi pristopa oblikovanje za vse.

Spoštovanje človekovih pravic in reševanje vprašanj etične trgovine;

Javo naročanje se lahko uporabi za obravnavanje socialnih vprašanj v dobavnih verigah, kot so načela človekovih pravic (30) ali pravične trgovine. Spoštovanje temeljnih človekovih pravic je bistveni del vsakega poslovnega odnosa, ki ga sklene država, kot je določeno v vodilnih načelih ZN o podjetništvu in človekovih pravicah (31). Poleg tega je Sodišče Evropske unije leta 2012 razsodilo, da so vidiki pravične trgovine lahko del odločitev v zvezi z javnim naročanjem (32) in da je to izraženo v direktivah o javnem naročanju (33).

Široko področje uporabe pogodb o izvedbi javnega naročila (34) in globalna narava nekaterih dobavnih verig vključujeta tveganje, da so z vašim javnim naročanjem povezane zlorabe človekovih pravic. Primeri, kot je požar v tovarni Rana Plaza v Bangladešu, so dobro znani, vendar nevarni in nečloveški delovni pogoji obstajajo tudi v Evropi. V skladu z direktivami o javnem naročanju je treba izključiti gospodarske subjekte, pravnomočno obsojenih zaradi dela otrok in drugih oblik trgovine z ljudmi, vsi javni naročniki pa bi morali preveriti skladnost s temeljnimi konvencijami MOD (35). V tem priročniku je proučeno tudi, kako je mogoče pri javnem naročanju zaščititi človekove pravice s:

— povečanjem preglednosti v dobavnih verigah, vključno s spremljanjem podizvajalcev in pod-podizvajalcev;

— analiziranjem konkretnih tveganj v dobavnih verigah;

— zahtevanjem, da izvajalci in podizvajalci sprejmejo ukrepe za izboljšanje razmer delavcev v dobavni verigi in ukrepajo zoper morebitne ali ugotovljene kršitve človekovih pravic v proizvodnem procesu, ter

— spodbujanjem strogih kodeksov ravnanja dobaviteljev za družbeno odgovornost.

Zagotavljanje visokokakovostnih socialnih, zdravstvenih, izobraževalnih in kulturnih storitev

Direktive o javnih naročilih določajo enostavnejšo ureditev za specifične socialne, zdravstvene, izobraževalne in kulturne storitve, skupaj z raznimi drugimi kategorijami (36). Javnim naročnikom je priporočeno, naj upoštevajo potrebo po zagotavljanju „kakovosti, stalnosti, dostopnosti, cenovne dostopnosti, razpoložljivosti in celovitosti storitev, posebne potrebe različnih skupin uporabnikov, vključno s prikrajšanimi in ranljivimi skupinami, sodelovanje in krepitev vloge uporabnikov ter inovativnost“ (37). Standardi kakovosti se lahko uporabijo tudi pri javnem naročanju socialnih storitev, na primer prostovoljni evropski okvir kakovosti za socialne storitve iz leta 2010 (38). V oddelku 4.2 je proučeno, kako so se javni naročniki odločili za uporabo enostavnejše ureditve, da bi dosegli družbene koristi.

Določanje in doseganje pametnih ciljev družbeno odgovornega javnega naročanja v Nantesu (Francija) Cilj javnega naročanja Metropolitansko območje Nantesa odgovorno javno naročanje izvaja od leta 2001. Leta 2017 je bila sprejeta shema za spodbujanje odgovornega javnega naročanja (SPAR), da bi povečali skladnost številnih pobud, razvitih v preteklih 15 letih, ter okrepili povezave med dejavnostmi javnega naročanja in pobudami za podporo MSP. Pristop V okviru sheme SPAR je bil pripravljen interni priročnik za izvajanje odgovornega javnega naročanja, v katerem so bile poudarjene praktične metode in podpora, ki je na voljo na lokalnem območju, ter oblikovana struktura upravljanja sheme SPAR za nadzor nad razvojem, izvajanjem in spremljanjem odgovornih ukrepov v zvezi z javnim naročanjem: — na politični ravni so vsi ustrezni izvoljeni člani metropolitanskega sveta obveščeni o prihodnjih naložbah, da se skupaj odločijo o socialnih in okoljskih klavzulah v zvezi z vsako posamezno naložbo. Ti člani tudi redno vrednotijo učinek sheme SPAR; — na tehnični ravni skupina za javno naročanje sodeluje z mrežo ambasadorjev družbene odgovornosti podjetij v vsakem direktoratu. Naročniki operativne direktorate podpirajo pri vključevanju socialnih in okoljskih klavzul v svoje nakupe in ocenjevanju kakovost prejetih ponudb. Rezultati Ključni dosežki na področju družbeno odgovornega javnega naročanja v zadnjih dveh letih v Nantesu vključujejo: — klavzule o vključevanju v 143 pogodbah za naročilo gradenj in 1 918 pogodbah o storitvah, ki zajemajo 326 448 delovnih ur za ljudi, ki se pri dostopu od trga dela soočajo z ovirami; — poudarek na diverzifikaciji pogodb s klavzulo o vključevanju, da se poveča obseg zadevnih ljudi (na podlagi javnih naročil gradenj se zaposli več brezposelnih moških kot žensk); — klavzule v zvezi z bojem proti diskriminaciji v številnih pogodbah za poskusno dobo, zaradi česar je bil Nantesu podeljen znak za raznolikost; — uporaba pridržanih javnih naročil, ki Nantesu omogočajo, da razpis po potrebi omeji na invalidska podjetja. Pridobljene izkušnje Opredelitev, spremljanje in posodabljanje socialnih in okoljskih meril, ki se v politiko javnega naročanja vključijo v partnerstvu z vsemi deležniki, je osrednjega pomena za uspeh odgovornega naročanja. Za to sta potrebna opredelitev namenskih virov in uporaba ustreznih orodij za preverjanje.

1.3 Namen in koristi družbeno odgovornega javnega naročanja

Cilj družbeno odgovornega javnega naročanja na njegovi najosnovnejši ravni je zagotoviti izpolnjevanje pravnih obveznosti na socialnem področju. Države članice EU morajo v skladu z direktivami o javnem naročanju z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da gospodarski subjekti pri izvajanju pogodb o izvedbi javnega naročila upoštevajo veljavno pravo Evropske unije, nacionalno pravo, kolektivne pogodbe ter predpise mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava (39). Čeprav države članice različno izvajajo to določbo, je jasno, da se pri javnem naročanju socialne obveznosti ne smejo prezreti, ne nazadnje tudi zaradi zaščite pred nelojalno konkurenco izvajalcev, ki teh pravil ne upoštevajo.

V izjavi št. 22, priloženi Amsterdamski pogodbi, ki se nanaša na invalide, je že bilo navedeno, da morajo institucije Unije pri pripravi ukrepov za postopno vzpostavitev notranjega trga upoštevati potrebe invalidov (40). Evropa mora v skladu z Lizbonsko pogodbo doseči „visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek“ ter se boriti „proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja[ti] socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok“ (41). Javno naročanje je zaradi svojega obsega in pomena za notranji trg pomembno orodje za dosego teh ambicij. Družbeno odgovorno javno naročanje lahko prispeva tudi k mednarodnim obveznostim, kot so cilji OZN za trajnostni razvoj (42). Trajnostni razvoj zahteva, da gospodarski subjekti poslušajo in upoštevajo stališča in pravice posameznikov, skupnosti in skupin civilne družbe (43) – ta tema je nadalje obravnavana v poglavjih 2 in 3.

Družbeno odgovorno javno naročanje javnim naročnikom poleg izpolnjevanja obveznosti iz direktiv o javnem naročanju in druge zakonodaje pomaga:

Opredeliti tveganja glede skladnosti s socialnim in delovnim pravom

Organizacije, ki aktivno izvajajo družbeno odgovorno javno naročanje, verjetneje prepoznajo tveganja glede skladnosti z zakonodajo, ki velja neposredno zanje ali za dobavitelje. Noben javni organ ne želi biti na naslovnicah zaradi nezakonitih ali neetičnih delovnih praks v nobeni fazi svoje dobavne verige. Politika družbeno odgovornega javnega naročanja in ukrepi s tega področja vam pomagajo opredeliti tveganja za dobavno verigo ter jih čim bolj zmanjšati med javnim naročanjem upravljanjem pogodb.

Spodbujati socialno ozaveščene trge

Družbeno odgovorno javno naročanje lahko ustvari povpraševanje in spodbude za bolj odgovorno in trajnostno proizvodnjo. Javni naročniki lahko spodbujajo inovacije in povečano konkurenco s spodbujanjem trga, da ustvari nove in bolj družbeno trajnostne rešitve. Poleg tega lahko okrepi razvoj podjetij, ki želijo poleg gospodarske uspešnosti pozitivno vplivati na družbo na splošno, kot so socialna podjetja. Z določitvijo proizvodov IKT, ki so dostopni invalidom, se lahko na primer pripomore k temu, da se na trg dajo boljši in cenovno dostopnejši proizvodi.

Dokazati družbeno odgovorno upravljanje

Družbeno odgovorno javno naročanje lahko uporabite za zagotovitev, da se odzivate na vrednote in potrebe skupnosti, in za zadovoljevanje naraščajočega javnega povpraševanja po tem, da so vlade pri svojem delovanju družbeno odgovorne. Pomaga lahko torej okrepiti zaupanje javnosti v državo. Družbeno odgovorno javno naročanje lahko pozitivno vpliva tudi na zaposlene, ki izvajajo pogodbo in ustvarjajo dodatne koristi za svoje skupnosti.

Podpirati integracijo in vključevanje

Družbeno odgovorno javno naročanje spodbuja integracijo in vključevanje skupin, ki so v družbi pogosto marginalizirane (na primer invalidi, osebe s tveganjem revščine ali socialne izključenosti, manjšine), v tržne dejavnosti. Za podjetja, ki so v lasti takih skupin, lahko ustvari priložnosti ter omogoči usposabljanje in zaposlovanje. Je tudi primer tega, kako se lahko socialni in ekonomski vidiki vzajemno krepijo, na primer socialna podjetja opravljajo javne storitve tako, da ustvarjajo dodatno vrednost z družbenimi učinki in vplivi.

Zagotavljati učinkovitejše javnofinančne odhodke

Javno naročanje bi lahko bilo zaradi svojega obsega in omejitev, ki veljajo za neposredne socialne ukrepe zaradi proračunskih omejitev, privlačna možnost za spodbujanje socialnih ciljev. Strateško javno naročanje omogoča uporabo obstoječih in načrtovanih proračunov za pozitiven in inovativen prispevek k družbenim izzivom.

1.4 Povezave s politikami in zakonodajo EU ter mednarodnimi politikami in zakonodajo

Ta priročnik se osredotoča na zahteve in priložnosti za družbeno odgovorno javno naročanje, ki izhajajo iz direktiv o javnih naročilih. Pomembni pa so tudi številni drugi instrumenti na ravni EU in nacionalni ravni, ki vplivajo na to, kako izvajate družbeno odgovorno javno naročanje. V tem oddelku so poudarjeni nekateri najpomembnejši pravni akti in politike, ki vplivajo na družbeno odgovorno javno naročanje.

Za zaščito delavcev v vsej Evropi sta bila razvita delovno pravo in protidiskriminacijska zakonodaja EU. Taka zakonodaja delavcem zagotavlja pravice v zvezi z enakim obravnavanjem in nediskriminacijo (44), informacije o njihovih delovnih pogojih, usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja (45), pravice v zvezi z nestandardnimi pogodbami o zaposlitvi (46), urejanje delovnega časa, varovanje zdravja in varnosti ter obveščanje in posvetovanje z delavci (47).

Ta zakonodaja zavezuje izvajalce in podizvajalce v EU, javni naročniki pa morajo zagotoviti, da se te določbe izvajajo na vseh delovnih mestih. Podrobnejše informacije o zadevni zakonodaji so navedene v nadaljevanju ter v poglavjih 4 in 5.

Evropska komisija z različnimi deležniki iz vseh držav članic EU razpravlja o spodbujanju kakovosti in dostojnih delovnih praks pri javnem naročanju in sodeluje pri tem. V zadnjih letih so evropski socialni partnerji, in sicer sindikati in organizacije delodajalcev, o najugodnejših nakupih pripravili številne sektorske priročnike, pogosto s finančno podporo Komisije. Ti priročniki se nanašajo na pogodbene gostinske storitve (48), storitve zasebnega varovanja (49) in storitve objektov in opreme (50). V teh referenčnih priročnikih so poudarjene koristi javnega naročanja storitev na podlagi meril kakovosti in najugodnejše ponudbe. Priročniki vsebujejo tudi posebne primere s področja javnih naročil varovanja, čiščenja in gostinskih storitev, ki kažejo, da je za pristop, ki temelji na kakovosti, zaposlenim treba zagotoviti poštene delovne pogoje. Obstaja tudi priročnik o javnem naročanju na področju inženirskih storitev, ki vključuje premisleke o upoštevanju družbenih vidikov (51).

Evropski steber socialnih pravic

Leta 2017 so Evropski parlament, Svet in Komisija razglasili Evropski steber socialnih pravic, ki določa načela za pravičnejšo in bolj vključujočo Evropsko unijo, pri čemer so socialne prednostne naloge postavili v središče evropske agende (52).

Evropska komisija je januarja 2020 predstavila sporočilo Močna socialna Evropa za pravičen prehod (53), ki vsebuje prvi razmislek o akcijskem načrtu za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. V njem je omenjeno tudi družbeno odgovorno javno naročanje kot orodje za uporabo obstoječih sredstev na način, ki podpira vključevanje in zaposlitvene možnosti.

Na ravni EU je bila sprejeta tudi konkretna zakonodaja, ki uresničuje to ambicijo glede pravičnejše, bolj vključujoče Evropske unije in vpliva na postopke za oddajo javnega naročila. Cilj Direktive (EU) 2019/1152 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih je zagotoviti, da imajo vsi delavci, vključno s tistimi v nestandardnih ureditvah dela, dostop do informacij o svojih delovnih pogojih in da zanje ne veljajo nepošteni pogoji. Natančneje, zahteva, da do leta 2022 vsi delavci v EU:

— imajo dostop do informacij o ključnih vidikih njihovega dela od začetka delovnega razmerja;

— ne opravljajo poskusne dobe, daljše od šestih mesecev, razen v izjemnih okoliščinah;

— lahko iščejo dodatno zaposlitev, saj so klavzule o ekskluzivnosti in manj ugodna obravnava delavca prepovedane, klavzule o nezdružljivosti pa omejene;

— v razumnem roku vnaprej izvedo, kdaj bo potekalo delo;

— prejmejo pisni odgovor na zahtevo za premestitev na drugo, varnejše delovno mesto in

— so brezplačno deležni obveznega usposabljanja, ki ga mora zagotoviti delodajalec.

Poleg tega morajo države članice sprejeti pravila, da se izognejo zlorabam pogodb za delo na zahtevo, na primer dogovorov, pri katerih delodajalci delavcem ne zagotavljajo dela (pogosto imenovane „pogodbe o delu brez določenega obsega delovnih ur“). Če delodajalec svojih obveznosti ne izpolnjuje, je delavcu na voljo tudi močan nabor določb o izvrševanju.

Pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko vključujejo pogoje, ki zagotavljajo, da delodajalci spoštujejo te pogoje (tako izvajalci kot podizvajalci), in ki predvidevajo ustrezne sankcije v primeru kršitve.

Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU, ki jo morajo države članice v svojo zakonodajo prenesti do 2. avgusta 2022, uvaja več novih minimalnih pravic na področju dopusta iz družinskih razlogov in prožnih ureditev dela, vključno z:

— očetovskim dopustom: očetje/enakovredni drugi starši lahko v času rojstva otroka izrabijo vsaj deset delovnih dni očetovskega dopusta, višina nadomestila pa je vsaj enaka višini nadomestila za odsotnost zaradi bolezni;

— krepitvijo obstoječe pravice do štirimesečnega starševskega dopusta, tako da dveh od štirih mesecev ni mogoče prenesti z enega starša na drugega, in zagotovitvijo nadomestila na ustrezni ravni. Starši lahko zahtevajo tudi prožno izrabo dopusta;

— uvedbo oskrbovalskega dopusta za delavce, ki zagotavljajo osebno oskrbo ali podporo sorodniku ali osebi, živeči v istem gospodinjstvu kot delavec. Zaposleni oskrbovalci imajo pravico oskrbovalskega dopusta petih dni na leto;

— razširitvijo obstoječe pravice do zahtevanja prožnih ureditev dela (skrajšan delovni čas, prilagodljiv delovni čas in prožnost na delovnem mestu) na vse zaposlene starše otrok, starih najmanj osem let, in vse oskrbovalce.

Še enkrat, pogodbe o izvedbi javnega naročila lahko vsebujejo pogoje, ki zagotavljajo, da delodajalci, vključno z izvajalci in podizvajalci, spoštujejo te pogoje.

V bližnji prihodnosti bodo na izvajanje pogodb o izvedbi javnega naročila lahko vplivale tudi druge prihodnje pobude Komisije na področju trajnosti in pravic delavcev (npr. predlog direktive o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (54)).

Evropski akt o dostopnosti

Direktiva (EU) 2019/882 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (55), imenovana evropski akt o dostopnosti, določa skupne standarde in obveznosti za harmonizacijo zahtev glede dostopnosti za nekatere proizvode in storitve. Zagotovila bo, da bodo imeli invalidi in starejši odrasli dostop do proizvodov in storitev. Odraža tudi obveznost iz Konvencije ZN o pravicah invalidov (UNCRPD), da državam pogodbenicam olajša izpolnjevanje obveznosti glede dostopnosti. Olajšuje tudi zagotavljanje, da imajo invalidi možnost aktivnega vključevanja v postopke odločanja o politikah in programih, vključno s tistimi, ki jih neposredno zadevajo. Direktiva zajema naslednje proizvode in storitve (56):

— računalnike in operacijske sisteme,

— plačilne terminale in bankomate,

— prodajne avtomate za vozovnice in avtomate za prijavo,

— interaktivne samopostrežne terminale za zagotavljanje informacij,

— pametne telefone,

— opremo za storitve digitalne televizije,

— storitve telefonije in povezano opremo,

— dostop do avdiovizualnih medijskih storitev, kot sta razširjanje televizijskih programov in s tem povezano oprema za potrošnike,

— nekatere storitve letalskega, avtobusnega, železniškega in vodnega potniškega prevoza,

— potrošniške bančne storitve,

— e-knjige,

— e-trgovino,

— odgovarjanje na klice v sili v okviru enotne evropske številke za klic v sili „112“.

Zahteve glede obvezne dostopnosti za te proizvode in storitve bodo veljale od leta 2025 (57).

Izboljšanje dostopnosti pitnikov v Baskiji (Španija) Uvod/cilj javnega naročanja Da bi rešil vprašanja plastičnih odpadkov in zmanjšali porabo za ustekleničeno vodo, se je Mutualia, ponudnik socialnih storitev in zdravstvene oskrbe, ki upravlja 17 storitvenih centrov v Baskiji, odločil, da bo postavil pitnike, povezane z javnim vodovodnim omrežjem, ter tako namesto kupovanja ustekleničene vode ponujal vodo iz pipe. Cilj je bil ponujanje visokokakovostne pitne vode pri različnih temperaturah. Pristop Javno naročilo, katerega vrednost je bila pod mejno vrednostjo EU, je bilo oddano na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe, tehtane glede na ceno (50 %) in kakovost (50 %). Merila kakovosti so vključevala vidike dostopnosti, kot sta višina pitnikov in enostavnost uporabe za osebe z zmanjšano mobilnostjo. Mutualia je podelila več točk podjetju, ki je ponudilo aparate za vodo, ki so bili enostavni za uporabo za ljudi s težavami z vidom ali z zmanjšano gibljivostjo v rokah. Rezultati Mutualia je januarja 2019 je v svojih 17 storitvenih centrih namestila 40 novih pitnikov in osebju zagotovila steklenice za vodo za večkratno uporabo. Letno prihrani približno 17 000 EUR z vodo za svoje paciente, zaposlene in obiskovalce. Izbrani ponudnik je zaradi vključitve zahtev glede dostopnosti ponudil večje gumbe za določitev vrste vode. Poleg tega so kozarci nameščeni tako, da jih ljudje na invalidskih vozičkih lažje vzamejo in napolnijo. Mutualia je poleg položaja kozarcev upoštevala tudi višino prostora, v katerem se polnijo kozarci, in je več točk podelila avtomatom z nižjo odprtino. Pridobljene izkušnje Mutualia je z vključitvijo meril dostopnosti lahko zagotovila, da kupljeni pitniki ustrezajo vsem pacientom in obiskovalcem zdravstvenega centra. Z omogočanjem, da imajo vsi dostop do točk, kjer si lahko natočijo vodo, ljudem pomaga, da ostanejo hidrirani in zdravi, poleg tega na račun stroškov prihrani približno 17 000 EUR in pomembno zmanjšuje plastične odpadke. Vir: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue_91_Case_Study_173_Mutualia.pdf.

V skladu s členom 42(1) Direktive 2014/24/EU in členom 60 (1) Direktive 2014/25/EU morajo biti zahteve glede dostopnosti, določene v pravnih aktih EU, vključene v tehnične specifikacije, kadar naj bi nabavo uporabljale fizične osebe, bodisi splošna javnost bodisi uslužbenci javnega naročnika. Poleg tega direktivi 2014/24/EU in 2014/25/EU določata, da kadar so zahteve glede obvezne dostopnosti sprejete s pravnim aktom Unije, se tehnične specifikacije, kar zadeva merila dostopnosti za invalide ali zahteve za oblikovanje, prilagojeno vsem uporabnikom, določijo s sklicevanjem nanj. Evropski akt o dostopnosti take zahteve glede obvezne dostopnosti določa za proizvode in storitve, za katere se uporablja. S temi zahtevami glede obvezne dostopnosti se zagotavlja, da so proizvodi in storitve načrtovani in proizvedeni tako, da se zagotovi optimalna predvidljiva uporaba za invalide. Kadar je mogoče, se jim priložijo dostopne informacije o delovanju in elementih dostopnosti, po možnosti v ali na proizvodu. V dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila se lahko sklicujete na harmonizirane standarde ali tehnične specifikacije za zahteve glede dostopnosti proizvodov ali storitev, ki so jih razvile evropske organizacije za standardizacijo, na primer standard EN 17161:2019 o dostopnosti.

Zahteve glede dostopnosti iz evropskega akta o dostopnosti niso zavezujoče za proizvode in storitve, ki ne spadajo na njegovo področje uporabe. Kadar akt o dostopnosti ali druga zakonodaja EU določa pravila in obveznosti za kateri koli proizvod ali storitev, značilnosti, elementi ali funkcije pa so skladni z ustreznimi zahtevami iz evropskega akta o dostopnosti, se lahko predpostavlja, da so skladni tudi z drugo zakonodajo, razen če ni navedeno drugače. Javni naročniki se lahko v vsakem primeru odločijo za uporabo zahtev glede dostopnosti, ki presegajo zahteve glede dostopnosti, določene v pravu EU. Evropski akt o dostopnosti vključuje tudi zahteve glede dostopnosti grajenega okolja, ki ga uporabljajo stranke storitev, zajetih z direktivo o dostopnosti. Države članice se lahko odločijo, da bodo zahtevale skladnost s temi zahtevami (58).

Revidirana direktiva o napotitvi delavcev

Napoteni delavec je oseba, ki omejeno obdobje opravlja svoje delo v državi članici EU, ki ni država, v kateri običajno dela (59). V EU so približno trije milijoni napotenih delavcev (60), od katerih jih je veliko vključenih v izvajanje javnih storitev ali del. Direktiva o napotenih delavcih (61) je bila prvič sprejeta leta 1996 in pomembno spremenjena leta 2018. Njen cilj je uravnotežiti svobodo opravljanja čezmejnih storitev in zaščito delavcev. Z revizijo iz leta 2018 se je okrepilo načelo enakosti med napotenimi delavci in delavci v državi gostiteljici, vključno z enakim plačilom za delo. V skladu z revidirano direktivo o napotenih delavcih (62) so napoteni delavci upravičeni do vseh obveznih (63) pogojev za zaposlitev v državi gostiteljici, ki se nanašajo na:

(a) maksimalni delovni čas in minimalni počitek;

(b) minimalni plačani letni dopust;

(c) plačilo za delo, tudi za nadurno delo; ta točka se ne uporablja za pokojninske načrte dodatnega poklicnega zavarovanja;

(d) pogoje za posredovanje dela delavcev, zlasti s strani podjetij za začasno zaposlovanje;

(e) zdravje, varnost in higieno pri delu;

(f) varnostne ukrepe glede pogojev za zaposlitev nosečnic ali žensk, ki so pred kratkim rodile, otrok in mladih;

(g) enako obravnavanje moških in žensk in druge določbe o nediskriminiranju;

(h) pogoje nastanitve delavcev, kadar jo delodajalec zagotovi delavcem, ki niso v kraju, kjer običajno opravljajo delo;

(i) dodatke ali povračilo za stroške, namenjene kritju potnih stroškov ter stroškov za prehrano in nastanitev delavcev, ki so zaradi poklicnih razlogov zdoma.

Po 12 mesecih – ali, če delodajalec to upraviči, 18 mesecih – se za napotenega delavca začnejo uporabljati vsi obvezni pogoji v skladu z delovnim pravom države gostiteljice, razen (a) nekaterih pogojev za sklenitev in prenehanje pogodbe o zaposlitvi, tudi konkurenčne klavzule, in (b) pokojninskih načrtov dodatnega poklicnega zavarovanja.

Javni naročniki bi se morali zavedati teh zahtev pri ocenjevanju ponudb in spremljanju skladnosti z delovnim pravom.

Konvencije MOD

Temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) so izrecno omenjene v direktivah o javnih naročilih (64), poleg tega tudi nacionalni zakoni in predpisi o javnem naročanju pogosto zahtevajo skladnost s konvencijami MOD. Osem temeljnih konvencij obravnava:

1. sindikalno svobodo in varstvo sindikalnih pravic;

2. uporabo načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja;

3. prisilno delo;

4. odpravo prisilnega dela;

5. minimalno starost;

6. najhujše oblike dela otrok;

7. enako plačilo;

8. diskriminacijo pri zaposlovanju in poklicih. Ustanovitev delovne skupine za spremljanje delovnih pogojev dobavitelja v Københavnu (Danska) Cilj javnega naročanja København proti socialnemu dampingu ukrepa tako, da v javna naročila vključi klavzule o delu, da se zagotovijo pošteni delovni pogoji za vse zaposlene, ki delajo za njegove dobavitelje in poddobavitelje. Pristop 1. Pošteno plačilo in pravični delovni pogoji 2. Lojalna konkurenca za vsa podjetja 3. Več vajeniških in delovnih izkušenj za mlade v izobraževanju Osebje dobaviteljev mesta København in njihovih podizvajalcev, ki delajo na Danskem, je upravičeno do minimalne plače, vključno s plačilom za nadure, maksimalnim delovnim časom in minimalnim časom počitka ter minimalnim plačanim letnim dopustom v skladu s klavzulo o delu in Direktivo. Rezultati København je ustanovil delovno skupino, sestavljeno iz devetih ljudi, ki spremlja, kako vsi njegovi dobavitelji, vključno s podizvajalci, spoštujejo klavzule o delu. Delovna skupina lahko kadar koli obišče katero koli vrsto delovnega mesta na Danskem. Plače in delovni pogoji dobaviteljev, ki delujejo na različnih področjih, kot so gradbeništvo, čiščenje in prevoz, se natančno spremljajo. Vsako leto se opravi približno 600 preverjanj skladnosti. Približno tretjina so inšpekcijski pregledi na kraju samem, preostalo pa zajemajo preiskave pogojev specifičnih zaposlenih na podlagi dokumentacije o plači, delovnem času, davkih itd. Delovna skupina pri svojih inšpekcijskih pregledih uporablja na tveganju temelječ pristop in se osredotoča zlasti na področja, na katerih je tveganje za kršitev največje. V primeru kršitev se začne dialog z delodajalcem. Če se stanje ne izboljša, mora delodajalec plačati kazen in na koncu ima mesto pravico, da pogodbo odpove. Pridobljene izkušnje Izkazalo se je, da je pristop na podlagi obiska, ki ga izvajajo interni agenti, učinkovitejši kot zunanje izvajanje spremljanja delovnih pogojev. Na splošno je glavni izvajalec odgovoren za vse kršitve vzdolž dobavne verige. Večina kršitev se zgodi v spodnjem delu dobavne verige pri podizvajalcih in pod-podizvajalcih. Kadar obstaja sum o kršitvi pogodbe, je ključno zbiranje podatkov o identiteti delavcev, zaposlenih na zadevnem kraju, in njihovem točnem delovnem času. Včasih je to lahko težka naloga. Mesto København je začelo pilotni projekt, v okviru katerega se morajo delavci ob dostopu do delovišča in odhodu z njega prijaviti z osebno izkaznico. Ta sistem olajša iskanje javnih naročil, pri katerih obstaja večje tveganje socialnega dampinga, z zagotavljanjem informacij o številu zaposlenih delavcev, vrsti dela, obliki zaposlitve, delovnem času itd.

Direktiva o zamudah pri plačilih (65)

Manj kot 40 % podjetij v EU prejema plačila v skladu z določbami, dogovorjenimi v pogodbah. Učinki zamud pri plačilih presegajo posebna pogodbena razmerja, saj se prelivajo na celotno gospodarstvo. Kadar podjetja prejemajo plačila z zamudo, delovna mesta postanejo presežna, plačila dobaviteljem zamujajo in naložbeni načrti so preloženi. Celotna dobavna veriga je ogrožena in postane manj odporna.

Pravočasno plačilo je obveznost na podlagi direktive o zamudah pri plačilih (66). Ta obveznost velja v trgovinskih poslih med javnimi organi in podjetji ter med podjetji. Javni naročniki morajo zagotoviti takojšnje plačilo svojim izvajalcem, in sicer tako, da plačilo izvedejo v 30-dnevnem roku, ki ga določa direktiva (ta rok je lahko 60 dni samo za javne subjekte v nacionalnem sistemu zdravstvenega varstva, če je to primerno) (67). Poleg tega veljajo ukrepi, ki jih lahko javni naročniki sprejmejo med postopkom javnega naročanja, da povečajo verjetnost takojšnjega plačevanja podizvajalcem med izvajanjem pogodbe. Več informacij o tem je na voljo v oddelku 5.5.

POGLAVJE 2

Organizacijska strategija za družbeno odgovorno kupovanje

2.1 Uvrščanje družbeno odgovornega javnega naročanja med prednostne naloge

Za družbeno odgovorno javno naročanje sta potrebna vodstvo in zavezanost v upravljavskih strukturah, in sicer vse od politične ravni do ključnih nosilcev odločanja in oseb, pristojnih za proračun. V tem poglavju je proučeno, kako je mogoče zagotoviti to zavezanost, ob tem so navedeni primeri organizacijskih strategij za družbeno odgovorno javno naročanje.

Poudarjanje koristi in priložnosti

Družbeno odgovorno javno naročanje lahko v majhnih in večjih skupnostih prispeva k merljivemu napredku pri izpolnjevanju socialnih ciljev, kot so varstvo človekovih pravic, spodbujanje enakosti ter ustvarjanje visokokakovostnega zaposlovanja in vključenosti. Zato bi moralo biti zagotavljanje podpore na visoki ravni za njegovo izvajanje načeloma enostavno.

Družbeno odgovorno javno naročanje lahko prispeva tudi h globalnim ciljem. Na primer, cilj ZN za trajnostni razvoj 12: Zagotoviti trajnostne načine proizvodnje in porabe je poziv vladam, naj spodbujajo uporabo praks javnega naročanja za spodbujanje agende trajnostnega razvoja (cilj 12.7) (68).

Obravnavanje izzivov in pomislekov

Za sprejetje strategije družbeno odgovornega javnega naročanja je treba odpraviti morebitne pomisleke vodstva, vodstvenih delavcev in oseb, pristojnih za proračun, vključno z zaznanimi dodatnimi stroški in sredstvi, potrebnimi za družbeno odgovorno kupovanje.

Prikaz družbeno odgovornega javnega naročanja v praksi s primeri iz vaše organizacije ali primeri drugih javnih naročnikov je učinkovit način za prikaz njegovih koristi. Ta priročnik vključuje številne študije primerov, ki prikazujejo stroškovno učinkovito in družbeno odgovorno javno naročanje.

Poleg tega izpostavite stroške neukrepanja, kot so tveganja izgube ugleda, neskladnost z zakonodajo, nedoseženi cilji ali posredni stroški javnega sektorja zaradi družbenih problemov.

Dobra praksa

— Zagotovite močno podporo družbeno odgovornemu javnemu naročanju s poudarjanjem njegovih obveznosti in priložnosti ter tveganj, ki jih prinaša neukrepanje. Svoje argumente podprite s primeri družbeno odgovornega javnega naročanja iz resničnega življenja, ki so jih izvedli vaša organizacija ali drugi.

2.2 Opredelitev ciljev

Kot je navedeno v poglavju 1, je možnih veliko družbenih vidikov, ki se lahko pojavijo pri javnem naročanju. Oblikovanje strategije družbeno odgovornega javnega naročanja lahko pomaga določiti usmerjenost pri družbeno odgovornem kupovanju.

Opredelitev obstoječih ciljev

Razmislite o tem, da bi cilje družbeno odgovornega javnega naročanja določili na podlagi obstoječih evropskih, nacionalnih, regionalnih ali lokalnih prednostnih nalogah – na primer socialni vključenosti ali ustvarjanju zaposlitvenih možnosti za prikrajšane skupine. Opredelite te prednostne naloge in razmislite o tem, kako bi lahko k njim prispevalo javno naročanje.

Evidentiranje politik in dejavnosti javnega naročanja

Kot javni naročnik morda že imate vzpostavljene politike javnega naročanja, kot je politika zelenega ali trajnostnega javnega naročanja, ali pa inovacijske ali industrijske strategije, ki so usmerjene v specifične sektorje. Evidentirajte obstoječe cilje in dejavnosti javnega naročanja ter opredelite možnosti za uskladitev družbeno odgovornega javnega naročanja s temi cilji.

Z opredelitvijo obstoječih prednostnih nalog ter evidentiranjem trenutnih politik in dejavnosti javnega naročanja lahko opredelite najpomembnejše socialne cilje. Povezovanje ciljev družbeno odgovornega javnega naročanja z obstoječimi politikami in prednostnimi nalogami lahko pripomore k legitimnosti družbeno odgovornega kupovanja ter poveča pozornost in vire, namenjene za družbeno odgovorno javno naročanje.

Dobra praksa

— Spoznajte obstoječe socialne cilje svoje organizacije in razmislite, kako jih uskladiti s trenutno politiko in prakso javnega naročanja. Opredelite potencialne sinergije, vrzeli ali ovire za doseganje socialnih ciljev z javnim naročanjem.

2.3 Posvetovanje z deležniki

Učinkovito družbeno odgovorno javno naročanje vključuje številne deležnike, posvetovanje pa je ključen korak pri razvoju strategije organizacije za družbeno odgovorno kupovanje.

Posvetovanje z deležniki o razvoju strategije družbeno odgovornega javnega naročanja v uradu za javno naročanje zveznega ministrstva za notranje zadeve (Nemčija) Cilj javnega naročanja Kompetenčni center za trajnostna naročila pri zveznem ministrstvu za notranje zadeve (KNB) je skupaj z zveznim združenjem za informacijsko tehnologijo, telekomunikacije in nove medije (Bitkom) sodeloval pri skupni strategiji za nabavo trajnostnih proizvodov in storitev IKT. Glavni cilj skupne pobude je sodelovanje javnih naročnikov in dobaviteljev pri zagotavljanju socialnih standardov in poštenih delovnih pogojev v globalni dobavni verigi proizvodnje IKT. Pristop Delegacija združenja Bitkom, sestavljena iz različno velikih dobaviteljev z različnimi portfelji proizvodov iz sektorja IKT, in center KNB sta se med letoma 2017 in 2019 pogajala o tretji različici izjave. V skladu z izjavo bodo lahko javni naročniki v zvezni, deželnih in lokalnih vladah preverili, ali so obsežne pogodbe do tretje faze dobavne verige pregledne in ali so bili pri proizvodnji predmeta javnega naročanja upoštevani socialni delovni standardi. Izjava zajema upoštevanje temeljnih konvencij MOD in konvencij št. 1, 102, 131, 155 in 170. Ko je bil sprejet osnutek različice, je bilo opravljeno posvetovanje z deležniki. Strokovnjaki združenja Bitkom in centra KNB so več kot 20 predstavnikov civilne družbe, cerkev in drugih javnih naročnikov povabili, naj podajo pripombe glede izjave in se udeležijo nadaljnjega srečanja. Center KNB in združenje Bitkom sta nekatere predloge neposredno uvedla, nekatere pa evidentirala za nadaljnje vrednotenje ali zavrnila. Po objavi nove izjave maja 2019 sta deležnike povabila na dodatni sestanek, na katerem sta pojasnila odločitve, sprejete v zvezi s predlaganimi pripombami in prispevki. Rezultati Rezultat posvetovanja z deležniki je bila posodobljena različica izjave o zavezi. Vključeni so bili številni predlogi deležnikov, ki so pomagali razjasniti nekatere vidike izjave. Postopek je centru KNB in združenju Bitkom pomagal tudi pri povezovanju izjave z dejavnostmi spremljanja civilne družbe. Posodobljena izjava, ki vključuje strožje zahteve za preverjanje za podjetja kot prej, se uporablja kot predloga za subjekte javnega sektorja v Nemčiji za naročanje proizvodov in storitev IKT, pri čemer lahko izjavo uporabijo, da pomagajo dobaviteljem izpolnjevati pogodbe pregledno in skladno s socialnimi delovnimi standardi. Za obsežne pogodbe lahko ta preglednost sega do tretje faze dobavne verige. Pridobljene izkušnje Proces vključevanja deležnikov je bil delovno intenziven, zlasti ocena predloženih pripomb. Vendar je bilo v številnih pogledih koristno, zlasti povratne informacije o razumljivosti in jasnosti standarda. Zaradi tega procesa so lahko vse strani razumele mnenja in potrebe vseh deležnikov.

Posvetovanje z deležniki lahko vključuje ankete ali intervjuje ali organizacijo delavnic, seminarjev in konferenc, ki združujejo ustrezne notranje in zunanje deležnike in s participativnim dialogom spodbujajo skupni pristop k družbeni odgovornosti. Posvetovanja morajo biti dostopna, da se vključijo invalidi.

Določitev izhodišča za socialno javno naročanje

S posvetovanjem z deležniki se lahko določi izhodišče trenutnih praks socialnega javnega naročanja. Ali so na primer socialne zahteve že vključene v nekatere razpise? Ali je trg sposoben izpolniti te zahteve? Koliko trenutna pričakovanja odražajo dobre prakse na trgu?

Zbiranje povratnih informacij in strokovnih mnenj

Z vključevanjem deležnikov v postopek razvoja strategije se informira in izboljša njena vsebina ter lahko zagotovi zaveza k doseganju njenih ciljev.

Različni deležniki, s katerimi se je treba posvetovati, vključujejo:

— javne naročnike – nabavne strokovnjake, katerih znanje je potrebno za pripravo in oceno ponudb;

— uporabnike – vključno z zaposlenimi in državljani ter civilno družbo (npr. invalidi in njihove organizacije), ki določajo povpraševanje po blagu in storitvah ter vplivajo na družbena pričakovanja;

— socialne partnerje, in sicer organizacije delodajalcev in sindikate, ki lahko pomagajo zagotoviti najboljše delovne pogoje zaposlenih ter skladnost z nacionalno zakonodajo in kolektivnimi pogodbami pred in med izvajanjem pogodb;

— podjetja (vključno z organizacijami socialne ekonomije in socialnimi podjetji) – potencialne izvajalce in podizvajalce, ki nudijo vpogled v trenutno prakso, dobavne verige in možnosti za izboljšave;

— druge organe, ki lahko nudijo vpogled v vprašanja na področju dela;

— mednarodne organizacije, kot sta Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in Mednarodna organizacija dela (MOD), ki zagotavljajo smernice, z njimi pa se je mogoče posvetovati za informacije;

— trgovinska ali panožna združenja, ki bodo morda lahko širila informacije in zbirala mnenja udeležencev na trgu, ter

— druge ustrezne zunanje organizacije – vključno z nevladnimi organizacijami in skupinami državljanov, ki prispevajo k spodbujanju družbene odgovornosti, ter tehničnimi strokovnjaki (npr. za dostopnost) –, katerih sodelovanje lahko poveča preglednost in odgovornost strategije družbeno odgovornega javnega naročanja.

Opredelitev priložnosti za podporo socialnim podjetjem v mestu Söderhamn (Švedska) Cilj javnega naročanja Mesto Söderhamn je po uradnem predlogu mestnega sveta začelo postopek, v okviru katerega je proučilo možnosti za določitev vsaj dveh javnih naročil, pri katerih bi se upoštevala socialna merila in ki bi bila osredotočena na podporo socialni vključenosti in socialnim podjetjem. Pristop Izvedla se je ocena potreb in začel se je dialog s socialnimi podjetji, da se potrebe naročnikov uskladijo s storitvami, ki jih nudijo socialna podjetja. Rezultat ocene potreb in dialoga s socialnimi podjetji je bil razpis za nakup pošiljk košar s svežim sadjem za zaposlene v občini enkrat ali dvakrat tedensko. Samo socialna podjetja so imela možnost sodelovati in oddati ponudbe za to pogodbo, ki ni dosegala praga za uporabo direktiv o javnem naročanju. Rezultati Izbrana ponudba je obsegala košare ekološko pridelanega sadja, ki jih je dobavilo delovno integrirano socialno podjetje. Dobavitelj je imel možnost, da za dostavo košar s sadjem zaposli dolgotrajno brezposelno osebo. Stroški košar so bili popolnoma primerljivi s komercialnimi podjetji, ki so dostavljala zasebnemu sektorju. Poleg tega je dobavitelj od občine prej prejemal denarni dodatek v višini 60 000 EUR/leto, ki ni več potreben. Izbrani dobavitelj je imel leta 2016 štiri zaposlene, do leta 2019 pa devet. Socialno podjetje je od izbora na tem prvotnem razpisu ustanovilo tudi center, katerega cilj je občini pomagati pri podpiranju zagona socialnih podjetij, pri čemer je javno naročanje ena od strategij rasti. Skupaj z devetimi drugimi socialnimi podjetji je ustanovilo tudi nacionalno združenje, ki na enem spletnem mestu združuje vsa švedska delovno integrirana socialna podjetja. Pridobljene izkušnje Javno naročanje manjšega obsega je lahko zelo učinkovito. V tem primeru je pozitivno vplivalo na tržni in družbeni uspeh dobavitelja. Čeprav je šlo za majhen nakup, vseeno zahteva čas in predanost naročnika ter podporno vodstvo in smernice.

Posvetovanje z deležniki je dragoceno v vseh fazah razvoja strategije, od začetnega dogovora o ciljih do določanja ciljev, izvajanja in spremljanja družbeno odgovornega javnega naročanja. Organizacijski pristop k družbeno odgovornemu javnemu naročanju je prepričljiv le, če deležniki razumejo naravo izziva, njihovo vlogo pri rešitvi in pozitiven učinek, ki ga lahko imajo njihova dejanja.

Dobra praksa

— Posvetujte se z ustreznimi deležniki, tako notranjimi kot zunanjimi, da boste bolje razumeli ovire in priložnosti za družbeno odgovorno kupovanje ter povečali podporo deležnikov dejavnostim družbeno odgovornega javnega naročanja.

2.4 Ocenjevanje tveganj, prednostno razvrščanje pogodb in določitev ciljev

Zaradi omejenih virov večine javnih naročnikov ni mogoče hkrati obravnavati vseh socialnih vprašanj pri vseh proizvodih in storitvah. Poleg tega stopnja družbenih vplivov in tveganj ni enaka pri vseh proizvodih in storitvah. Zato je smiselno dati prednost manjši skupini proizvodov in storitev, kjer ima lahko družbeno odgovorno javno naročanje največji vpliv na vaše opredeljene socialne cilje.

Ocenjevanje tveganj

Z oceno tveganja javnega naročanja v vaši organizaciji se lahko opredelijo družbeni vplivi, povezani z različnimi kategorijami nabave. Nekateri sektorji imajo na primer večji delež ranljivih delavcev ali pa višje stopnje neenakosti spolov. Nekateri proizvodi lahko vključujejo surovine ali sestavine, pridobljene s konfliktnih območij ali regij z nizkimi delovnimi standardi.

V oceni tveganja se opredelijo dogodki ali pogoji, zaradi katerih vaše javno naročanje ne izpolnjuje socialnih ciljev. Tveganje se meri glede na dva dejavnika: koliko je verjetno, da se bodo ti dogodki ali pogoji zgodili? Če se bodo, koliko bodo vplivali na socialne cilje?

Vprašanja, ki jih je treba upoštevati pri oceni tveganja proizvodov in storitev, vključujejo:

— Osnovni delovni pogoji – ali obstaja tveganje, da se konvencije MOD ali ustrezni nacionalni standardi ali standardi EU v panogi ne upoštevajo? Ali so slabi pogoji znana težava v proizvodnem procesu (na primer tekstil, elektronika, tlakovci) ali pri zagotavljanju storitev (na primer socialni damping v gostinstvu, čiščenju in gradbeništvu)?

— Delovna sila – katera vrsta dela se uporablja pri proizvodnji ali zagotavljanju storitev in kakšna tveganja so s tem povezana? Ali se na primer v panogi običajno uporabljajo nestandardne zaposlitve, na primer pogodbe o delu brez določenega obsega delovnih ur, delavci brez dokumentov ali delavci migranti, ali kažejo razlike v obravnavi delavcev glede na spol, raso ali druge dejavnike?

— Neprekinjenost storitev – ali obstaja tveganje, da bi s spremembo ponudnika ali pogojev veljavne pogodbe negativno vplivali na uporabnike storitev? Analiza koristi in tveganj bi morala zajemati potencialne učinke na varnost in dobro počutje ljudi, ki uporabljajo storitve, in njihovih oskrbovalcev. To je še posebej pomembno za socialne službe, ki pomagajo ljudem v ranljivih situacijah, starejšim ali invalidom.

— Povezava s predmetom javnega naročila – socialne zahteve morajo biti ustrezno povezane s konkretnimi proizvodi ali storitvami, ki se kupujejo (glej poglavje 4). To povezavo je morda težje vzpostaviti pri dolgih in kompleksnih dobavnih verigah, kot so tiste v sektorju IKT. Proučiti bi morali, koliko vzdolž dobavne verige je mogoče oceniti tveganje.

Eden od modelov za ocenjevanje tveganj je razvrstitev – s številčno lestvico – verjetnosti, da se bodo tveganja pojavila, in posledic, če se bodo. Ta razvrstitev je lahko tudi del posvetovanja z deležniki. Proizvodi in storitve, uvrščeni visoko glede na verjetnost in posledice, pri čemer lahko vzpostavite jasno povezavo do predmeta javnega naročila, bi morali biti opredeljeni kot prednostni.

Ocena tveganja je pomembna tudi pri posameznih razpisih. Pomaga vam opredeliti točke v dobavni verigi ali pri zagotavljanju storitev, kjer so tveganja velika, in zagotavlja spoštovanje načela sorazmernosti (kar pomeni, da so zahteve, vključene v razpis, primerne za doseganje konkretnih socialnih ciljev in ne presegajo tistega, kar je potrebno).

Dolge in kompleksne globalne dobavne verige niso pregledne in javni naročniki morda težko dostopajo do informacij. Vendar si številne nevladne organizacije prizadevajo, da bi bile te informacije dostopnejše, na primer Electronics Watch (69) ali Swedwatch (70). Nekatere od teh informacij so osredotočene na maloprodajo in javno porabo, vendar so še vedno zelo pomembne za podobne proizvode, ki jih nabavlja javni sektor. Pomagajo lahko opredeliti socialna tveganja, za katera obstajajo orodja in programi za preverjanje, s čimer se preprečijo neupravičene omejitve konkurence.

Ocena tveganj pri javnem naročanju pri agenciji za javno upravljanje in e-upravo (Difi) (Norveška) Cilj javnega naročanja Agencija za javno upravljanje in e-upravo (Difi) na Norveškem je za javne naročnike pripravila seznam proizvodov z visokim tveganjem, da bi jih ozavestila o potrebi po skrbnem preverjanju spoštovanja človekovih pravic. Ta seznam javnim naročnikom pomaga dodeliti ustrezna sredstva za ocenjevanje ponudb in spremljanje meril za družbeno odgovorno javno naročanje v fazi oddaje javnega naročila. Seznam vključuje različne sektorje, npr. gradbeni materiali, elektronika in IKT, pohištvo, pisarniški material, tekstil in hrana, ter zajema vse stopnje proizvodnega procesa – od pridobivanja surovin do končne montaže. Pristop Agencija Difi podatke za oceno tveganja pridobi iz poročil, člankov, filmov in akademskih raziskav. Z dobavitelji in do neke mere z industrijskimi organizacijami/pobudami so bili opravljeni tudi razgovori, da bi se zagotovilo razumevanje dobavnih verig. Podatki o trgovanju so bili uporabljeni za evidentiranje dobavnih verig, saj sta preglednost in sledljivost pogosto omejeni. Rezultati Seznam proizvodov z visokim tveganjem, ki ga je pripravila agencija Difi, vsebuje koristne informacije o tveganju v skupinah proizvodov in natančneje v izbranih kategorijah proizvodov. Lahko se uporablja kot smernice za obravnavanje načela sorazmernosti glede tega, katere skupine proizvodov in konkretne kategorije proizvodov izbrati pri uporabi instrumentov družbeno odgovornega javnega naročanja pri načrtovanju dejavnosti javnega naročanja. Prav tako lahko dobaviteljem proizvodov z visokim tveganjem pomaga dati prednost skrbnemu pregledu spoštovanja človekovih pravic v njihovih globalnih dobavnih verigah. Več informacij o seznamu proizvodov z visokim tveganjem je na voljo na povezavi: https://www.anskaffelser.no/public-procurement/socially-responsible-public-procurement/information-about-high-risk-products. Pridobljene izkušnje Pri pridobivanju dostopa do informacij o dobavni verigi so stalno številne težave. V večini primerov ni preglednosti zaradi kompleksne in dinamične mreže dobaviteljev od surovin do proizvodnje, do prihoda v Evropo ali za storitve, ki jih zagotavljajo domači in tuji akterji. Seznam proizvodov z visokim tveganjem, ki ga je pripravila agencija Difi, je uporabno orodje za javne naročnike pri sprejemanju odločitev, katere proizvode izbrati kot del družbeno odgovornega javnega naročanja. Z uporabo seznama se lahko zmanjša tveganje za kršitve človekovih pravic v dobavni verigi proizvodov z visokim tveganjem. Vendar ta seznam ni izčrpen. Proizvodi, ki trenutno niso na seznamu, bi lahko še vedno predstavljali veliko tveganje, zato bi morali javni naročniki dodatno raziskati tveganje za človekove pravice, povezano s temi proizvodi in storitvami.

Prednostno razvrščanje javnih naročil

Vsa javna naročila ne omogočajo enakih možnosti za doseganje socialnih ciljev. Prednostno razvrščanje lahko pomaga opredeliti javna naročila, ki bi lahko imela največji učinek. Pri prednostnem razvrščanju javnih naročil upoštevajte naslednja vprašanja:

— Katera socialna tveganja ali morebitne družbene koristi so povezane z javnim naročilom in kako pomembni so?

— Ali so javna naročila dovolj velika in trajajo dovolj dolgo, da bodo vplivala na prakse dobaviteljev? Če je odgovor negativen, ali lahko sodelujete z drugimi javnimi organi in združite povpraševanje v tej kategoriji?

— Ali so socialno boljše alternative na voljo in cenovno dostopne? Ali bi se z vključitvijo družbenih vidikov neupravičeno omejila konkurenca?

— Kako dolga je dobavna veriga proizvoda? Kako se lahko javno naročanje učinkovito usmeri na točko v dobavni verigi, v kateri se pojavljajo tveganja ali lahko dosežejo koristi?

— Ali so lahko preverljiva merila javnega naročanja neposredno usmerjena v socialne cilje? Ali je možen učinkovitejši način za izvajanje politike z uporabo drugih orodij, ki so na voljo javnemu naročniku?

— Kako prepoznavno bo družbeno delovanje? Ali lahko prispeva k večji ozaveščenosti o socialnih vprašanjih v dobavnih verigah med zaposlenimi, dobavitelji in morda celo širšo javnostjo? Ali v primeru neukrepanja na tem področju obstaja tveganje izgube ugleda?

— Ali je mogoče, da se javno naročilo pridrži za družbene organizacije, ki neposredno podpirajo zaposlovanje invalidov ali prikrajšanih oseb?

Drug vidik pri prednostnem razvrščanju javnih naročil, zlasti kadar je družbeno odgovorno javno naročanje obvezno, je mejna vrednost javnih naročil, pri kateri boste uvedli socialne zahteve. Direktive o javnih naročilih se uporabljajo samo pri razpisih, katerih vrednost presega določene mejne vrednosti glede na naravo javnega naročila in organ, ki naroča (71). Družbeno odgovorno javno naročanje lahko izvajate tudi pri javnih naročilih, ki so pod temi mejnimi vrednostmi ali ne spadajo na področje uporabe direktiv.

Določitev ciljev

Določitev ciljev dokazuje zavezanost socialnim ciljem, povečuje motivacijo in zagotavlja okvir za merjenje napredka.

V vsaki ustrezni kategoriji proizvodov ali storitev določite poseben cilj, povezan s posameznim socialnim ciljem. Učinkoviti cilji so merljivi (mogoče jih je količinsko opredeliti), dosegljivi (določeni glede na trenutno izhodišče) in določajo, na kateri datum bodo doseženi.

Dobri praksi

— Spoznajte družbene vplive svojega javnega naročanja z izvedbo ocene tveganja. Po potrebi se posvetujte s strokovnjaki iz drugih oddelkov svoje organizacije (na primer oddelka za delo), sindikati, dobavitelji ali neodvisnimi nevladnimi organizacijami, da boste bolje razumeli dobavne verige proizvodov in storitev, ki jih nabavljate, ter z njimi povezane delovne pogoje.

— Oblikujte strategijo družbeno odgovornega javnega naročanja, v kateri bodo opisane kategorije javnega naročanja ali navedena specifična javna naročila, pri katerih boste prednostno upoštevali družbeno odgovorno javno naročanje. Za vsako prednostno nalogo določite merljiv in dosegljiv cilj, ki ga je treba doseči do zadevnega datuma.

2.5 Vključevanje družbeno odgovornega javnega naročanja v postopke za oddajo javnega naročila in politike javnega naročanja

Pri uvajanju družbeno odgovornega javnega naročanja v postopke za oddajo javnega naročila in politike javnega naročanja upoštevajte:

— pravni in regulativni okvir – vključno s tem, kako je družbeno odgovorno javno naročanje skladno z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo na področju javnega naročanja ter mednarodnimi obveznostmi EU;

— institucionalni okvir – vključno s tem, ali so javna naročila centralizirana ali decentralizirana ter kaj to pomeni za upravljanje in spremljanje družbeno odgovornega javnega naročanja;

— upravljavsko strukturo – vključno z oblikovanjem novih struktur za usmerjanje vključevanja družbeno odgovornega javnega naročanja, kot je delovna skupina, ki vključuje ključne deležnike, ali imenovanje zagovornikov družbeno odgovornega javnega naročanja v ustreznih oddelkih;

— dodeljevanje odgovornosti – vključno z določitvijo voditeljev, strokovnjakov in naročnikov na ustreznih položajih, ki lahko spodbujajo ukrepe in zagotavljajo doseganje ciljev;

— dostop do strokovnega znanja – vključno s sodelovanjem strokovnjakov iz vaše organizacije pri vprašanjih, pomembnih za družbeno odgovorno javno naročanje, sodelovanjem z ustreznimi oddelki ali organizacijami, bodisi zunanjimi bodisi notranjimi, in vzpostavitvijo stika z drugimi organizacijami, ki bi lahko svetovale glede izvajanja ukrepov družbeno odgovornega javnega naročanja ali ga usmerjale;

— razpoložljivost strokovne sposobnosti in virov in virov – razmislite o tem, ali bi bilo treba zagotoviti dejavnosti za krepitev zmogljivosti ali jasne smernice in merila.

Podpiranje vključevanja z obveščanjem

Obsežno obveščajte o ciljih družbeno odgovornega javnega naročanja, da ga vključite v organizacijo. Zagotovite, da so vloga in pristojnosti osebja v vaši organizaciji natančno določeni. Dejavnosti notranjega obveščanja lahko vključujejo seminarje, biltene ali vključitev v intranet vaše organizacije.

Zelo pomembna je tudi zunanja komunikacija. Z obveščanjem trga o socialnih ciljih pred objavo razpisov se dobaviteljem omogoči čas za odziv. Tudi obveščanje javnosti o ciljih povečuje vašo odgovornost in daje zgled, ki lahko spodbudi širše ukrepanje. Lahko tudi pomaga doseči soglasje glede praks, ki vključujejo uporabo socialnih vidikov.

Nazadnje, izmenjava znanja z drugimi javnimi naročniki o dobri praksi (ali tveganjih, ki se jim je mogoče izogniti) lahko pripomore k hitrejšemu učenju o družbeno odgovornem javnem naročanju. Ta izmenjava znanja lahko poteka na lokalni, regionalni, nacionalni ali celo mednarodni ravni. Izmenjava znanja v EU lahko zlasti pripomore k zvišanju standardov, ki jih zahtevajo javni naročniki po vsej Evropi, in spodbuja večjo družbeno odgovornost kot pravilo.

Delovna skupina mreže Procura+ Network za družbeno odgovorno javno naročanje IKT Cilj javnega naročanja Mreža Procura+ Network je ustanovila interesno skupino za družbeno odgovorno javno naročanje, da bi spodbudila izmenjavo dejavnosti javnega naročanja in podprla javne naročnike pri nabavi strojne opreme informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). Skupina vključuje javne naročnike iz vse Evrope, vključno z organom Greater London Authority, mestom Stockholm, mestnim svetom Barcelone, škotskim centrom Advanced Procurement for Universities and Colleges (APUC) in mestom Haarlem. Pristop Člani interesne skupine komunicirajo in si znanje o družbeno odgovornem javnem naročanju izmenjujejo na rednih osebnih sestankih v živo in virtualnih sestankih. Skupina s podporo organizacij Electronics Watch in ICLEI Europe razvija merila, specifikacije in klavzule, ki upoštevajo družbeno odgovornost v celotni dobavni verigi proizvodov IKT. Rezultati Sodelujoči javni naročniki lahko z izmenjavo svojih izkušenj in primerov dobre prakse pridobijo tehnično in strokovno znanje o družbeno odgovornem javnem naročanju. Skupina se uporablja tudi kot platforma za predstavitev prihodnjih razpisov in olajšanje izmenjav med javnimi naročniki ter potencialnimi dobavitelji in prodajnimi posredniki glede na njihove potrebe in zmožnosti. Skupina je skupaj razvila poseben sklop meril: How to procure fair ICT hardware – criteria set for socially responsible public procurement (Kako nabaviti primerno strojno opremo IKT – merila za družbeno odgovorno javno naročanje). Dokument vključuje pogoje za sodelovanje, tehnične specifikacije, merila za oddajo javnega naročila in klavzule o izvedbi javnega naročila. Določena merila so ambiciozna, saj presegajo raven talilnice in obravnavajo tudi vprašanja v fazi rudarjenja. Pridobljene izkušnje Sodelovanje z drugimi naročniki iz javnega sektorja in izmenjava vpogledov v zvezi s trgom sta koristna, saj javnim naročnikom omogočata, da opredelijo skupne potrebe in razvijejo strategije za nakup družbeno odgovornih proizvodov, ki najbolj ustrezajo potrebam.

Dobra praksa

— Svojo strategijo družbeno odgovornega javnega naročanja vključite v svoje dejavnosti javnega naročanja. Dodelite odgovornosti, razmislite o ustanovitvi skupine za upravljanje in obsežno obveščajte o svojih ciljih družbeno odgovornega javnega naročanja, tako da se osebje in dobavitelji zavedajo pričakovanj, drugi javni naročniki pa spodbudijo k sprejetju podobnih ukrepov.

2.6 Spremljanje in pregled napredka

Zbiranje podatkov o uspešnosti družbeno odgovornega javnega naročanja

Učinkovito izvajanje družbeno odgovornega javnega naročanja vključuje vzpostavitev sistema spremljanja, ki meri napredek pri doseganju ciljev. Sistemi za spremljanje vključujejo vse od preprostih zbirk podatkov, ki beležijo uporabo družbenih meril, do specializiranih sistemov, integriranih s platformami za e-javno naročanje.

Vključevanje spremljanja trajnostnega javnega naročanja v obstoječe sisteme poročanja v Flandriji (Belgija) Cilj javnega naročanja Vlada Flandrije si za trajnostno javno naročanje prizadeva od leta 2008, ko je postavila cilj, da bo do leta 2020 njeno javno naročanje v celoti trajnostno. V obdobju 2009–2015 sta bila sprejeta dva akcijska načrta za usmerjanje napredka pri doseganju tega cilja, nato pa je trajnostno javno naročanje postalo del celostne strategije o javnem naročanju. Določila je minimalna trajnostna merila za devet skupin proizvodov ter smernice in predloge za dodatnih 17 skupin proizvodov. Če kupljeni proizvodi izpolnjujejo ta merila, lahko Flandrija javno naročanje označi za trajnostno. Pristop Spremljanje trajnostnega javnega naročanja je bilo leta 2017 vključeno v sistem upravljanja pogodb vlade Flandrije. Vsa javna naročila v vrednosti 30 000 EUR ali več morajo biti vpisana v sistem upravljanja pogodb in odgovoriti je treba na naslednjih devet obveznih vprašanj v zvezi s trajnostnim javnim naročanjem: 1. uporaba osnovnih trajnostnih meril: v celoti so vključena v dokument v zvezi z oddajo javnega naročila/niso vključena v dokument v zvezi z oddajo javnega naročila ali pa so vanj vključena le delno/javno naročanje ne zadeva skupine proizvodov, za katero so bila opredeljena osnovna merila; 2. uporaba drugih trajnostnih meril: v dokument v zvezi z oddajo javnega naročila je vključeno vsaj še eno drugo trajnostno merilo/v dokument v zvezi z oddajo javnega naročila ni vključeno nobeno drugo trajnostno merilo; 3. zahtevana potrdila o okoljskem upravljanju: relevantna in priložena dokumentu v zvezi z oddajo javnega naročila/relevantna, vendar dokumentu v zvezi z oddajo javnega naročila niso priložena iz specifičnih razlogov/niso relevantna; 4. dostop je omejen na socialna podjetja: da/ne; 5. del faze izvajanja naročila je rezerviran za socialna podjetja: da/ne; 6. uporaba klavzule o nediskriminaciji: da/ne; 7. uporaba socialne klavzule o zaposlovanju, izobraževanju in usposabljanju v dokumentu v zvezi z oddajo javnega naročila: da/ne; 8. uporaba etične klavzule: relevantna in vključena v dokument v zvezi z oddajo javnega naročila/relevantna, vendar v dokument v zvezi z oddajo javnega naročila ni vključena iz specifičnih razlogov/ni relevantna – javno naročanje se ne nanaša na blago z visokim tveganjem; 9. javno naročanje inovativnih rešitev: inovacija je v predkomercialni fazi raziskav in razvoja/inovacija je v predkomercialni fazi in komercialni fazi/inovacija je v komercialni fazi/ni inovativnega vidika. Pridobljene izkušnje Spremljanje uporabe orodja je potrebno za zagotovitev njegove učinkovitosti. Ko je Flandrija opazila, da se vse manj poroča o uporabi trajnostnega javnega naročanja med letoma 2015 in 2016, je lahko odpravila pomembne ovire za svoj cilj za leto 2020, med drugim z vključitvijo klavzul o trajnosti v predloge v zvezi z oddajo javnega naročila in opredelitvijo okvirnih sporazumov na področjih, na katerih so bili potrebni prihodnji ukrepi. Vira: http://www.procuraplus.org/fileadmin/user_upload/Procura__case_studies/Procuraplus_case_study_Flanders.pdf in https://overheid.vlaanderen.be/monitoring-duurzame-overheidsopdrachten%20.

Najučinkovitejše je spremljanje družbeno odgovornega javnega naročanja z obstoječimi sistemi poročanja in revizijskimi postopki. Verjetno boste morali prilagoditi svoje sisteme, na primer vstaviti nova podatkovna polja v programsko opremo za spremljanje. Razmislite tudi o zunanji neodvisni reviziji uspešnosti družbeno odgovornega javnega naročanja, vključno s primerjanjem uspešnosti javnega naročnika z njegovo preteklo uspešnostjo ali uspešnostjo drugih organizacij.

Pregled in izboljšanje družbeno odgovornega javnega naročanja

Redno pregledujte rezultate spremljanja, da zagotovite napredek pri doseganju ciljev in zaželeni prispevek ukrepov k ciljem.

Ko organizacija doseže svoje cilje, o tem obvestite svoje sodelavce in druge. Nato se znova začne postopek posvetovanja in določanja ciljev, kar zagotavlja nenehno izboljševanje socialnih ciljev.

Sistemske spremembe na trgu niso mogoče, če se dobri rezultati dosegajo ločeno. Družbeno odgovorno javno naročanje lahko pomaga dokazati, da je trg sposoben izpolnjevati višje standarde, obveščanje o tem pa lahko pomaga povečati pričakovanja deležnikov.

Dobra praksa

— Spremljajte izvajanje družbeno odgovornega javnega naročanja in redno pregledujte rezultate, da zagotovite napredek in ustrezno prilagodite strategijo ali prakse javnega naročanja.

POGLAVJE 3

Opredelitev potreb in načrtovanje javnega naročanja

3.1 Vloga ocene potreb pri družbeno odgovornem javnem naročanju

Za družbeno odgovorno javno naročanje je lahko ocena potreb prva faza v ciklu javnega naročanja pred izvedbo razpisa. Cilj ocene potreb je zagotoviti, da obstaja dejansko povpraševanje po blagu, storitvah ali gradnji, in opredeliti načine za zadovoljevanje teh potreb čim bolj družbeno odgovorno. Z oceno dejanskih potreb glede na rezultate se določita obseg in narava zahtev, kar omogoča prožnejši in potencialno stroškovno učinkovit odziv trga. V okviru družbeno odgovornega javnega naročanja se ocena potreb izvede zaradi:

— zagotavljanja, da kupljeno ustreza socialnim zahtevam;

— oblikovanja javnega naročanja in javnih naročil, da se sčasoma omogoči prilagodljivost in zagotovi, da lahko sodelujejo najrazličnejše organizacije, vključno z organizacijami socialne ekonomije in socialnimi podjetji, neprofitnimi ali prostovoljnimi organizacijami, ter

— povečanja družbenih vplivov in rezultatov: preverjanje, ali javno naročanje ponuja možnosti za pospeševanje ustreznih družbenih in etičnih rezultatov.

Primeri tega, kako lahko ocena potreb vpliva na družbene vplive in rezultate pri javnem naročanju:

— lokalni organ izbere bolj prožne in raznovrstne možnosti mobilnosti, da bi starejšim občanom in invalidom zagotovil večjo svobodo pri izbiri prevoza;

— lokalni organ zagotavlja socialne storitve in storitve oskrbe, prilagojene potrebam posameznikov, pri čemer posebno pozornost namenja vidiku spolov (72);

— vladna služba v pogodbo o gradbenih delih vključi klavzulo o možnostih zaposlovanja in usposabljanja za brezposelne in prikrajšane osebe;

— bolnišnica od ponudnika medicinske opreme zahteva preglednost v njegovi dobavni verigi, da spremlja in preverja delovne pogoje delavcev skupaj z organizacijami civilne družbe.

Z oceno potreb se lahko prihrani denar in ustvarijo socialni donosi, zaradi česar je poglavitni del faze pred izvedbo javnega naročanja. Znotraj organizacije bo morda potreben kulturni premik – odmik od razmišljanja o številu kupljenih enot k razmišljanju o tem, kako trajnostno zadovoljiti potrebe in zagotoviti družbene učinke.

Posvetovanje z uporabniki

Uporabniki proizvoda, storitve ali gradnje pogosto niso isti ljudje, ki jih kupujejo. Lahko so drugi posamezniki iz iste organizacije, zaposleni v drugem javnem organu ali državljani (npr. pacienti v bolnišnicah, stanovalci, učenci, dijaki ali študentje). S posvetovanjem se lahko opredelijo socialna vprašanja in zagotovi, da je razpis oblikovan tako, da se kar najbolje izkoristijo vse možnosti za pozitivne družbene vplive. Za posvetovanje z uporabniki pred začetkom postopka za oddajo javnega naročila se lahko uporabijo naslednje tehnike:

— objavite vprašalnik ali spletno anketo, da določite potrebe in želje uporabnikov;

— opazujte in analizirajte obstoječe vzorce uporabe;

— vse ustrezne deležnike povabite na sestanek, na katerem boste pregledali sedanje prakse in skupaj načrtovali boljše družbene učinke pri naslednjem javnem naročanju, in/ali

— vse uporabnike povabite na predstavitve dobaviteljev, ki se izvedejo v okviru predhodnega preverjanja trga (glej oddelek 3.2);

— vprašalnik naj bo dostopen invalidom.

Posvetovanje z uporabniki o posebnih potrebah glede mobilnosti v mestu Rotterdam (Nizozemska) Cilj javnega naročanja V Rotterdamu prevozne storitve uporablja 30 000 meščanov s posebnimi potrebami. Različnim ciljnim skupinam so na voljo različne storitve, kar je v preteklosti vodilo do razdrobljenih in včasih nezadostnih storitev. Mesto Rotterdam se je odločilo, da bo vključilo vse storitve mobilnosti, učinkoviteje upravljalo svoj vozni park in posledično zagotovilo prevoz, ki najbolje ustreza potrebam njihovih strank. Pristop Rotterdam je izvedel obsežne, v stranke usmerjene raziskave, da bi odkril neizpolnjene potrebe in poti strank, zaradi katerih so bile potrebne večdisciplinarne rešitve. Mesto je uporabilo inovativni postopek za oddajo javnega naročila z vnaprejšnjo zavezo, v katerem je pred objavo razpisa trgu sporočalo svoje družbene potrebe in želene rezultate ter se strinjalo z nakupom na novo ustvarjene storitve, če ustreza zahtevam. Postopek tržnega dialoga je vključeval predstavnike skupin končnih uporabnikov, ki so podali neposredne povratne informacije. Rezultati Izbrani izvajalec je konzorcij različnih tržnih udeležencev, vključno z MSP, ki zdaj izvaja prevozno storitev z mehanizmi za stalno izboljševanje, osredotočeno na uporabnike. Storitev ponuja prilagoditev mobilnosti (vključno s proračunom za osebno mobilnost), tako da lahko Rotterdam vsakodnevno upošteva osebne preference in značilnosti uporabnikov. Zagotavlja tudi osebno podporo in mentorstvo za učenje bolj samostojnega potovanja, da lahko stranke povečajo svojo samostojnost. Poleg tega so vozniki v neposrednem stiku z organizacijami za dobro počutje, da spremljajo potrebe strank in se odzivajo nanje. Naročena vozila so skoraj popolnoma brez emisij (električna), letna naložba pa presega 2 milijona EUR socialnega donosa naložbe. Pridobljene izkušnje Ne podcenjujte kompleksnosti in virov, potrebnih za smiseln dialog. Postopek začnite zgodaj, da boste lahko od uporabnikov in dobaviteljev dobili vse zahtevane podrobne informacije, ocenili pravne vidike pristopa in zagotovili, da bo prilagojena rešitev čim bližje potrebam uporabnikov.

Oblikovanje izjave o potrebah

Na podlagi informacij, zbranih med posvetovanjem z uporabniki, bi moralo biti mogoče oblikovati preprosto izjavo o potrebah, v kateri je opisan razlog za nakup in se upoštevajo morebitne alternative nakupu.

Izjava o potrebah se lahko uporabi za razvoj poslovnega modela za javno naročanje in obveščanje dobaviteljev med predhodnim preverjanjem trga in postopkom za oddajo javnega naročila. Ključne deležnike, kot so uporabniki storitev, državljani ali nevladne organizacije, se lahko zaprosi, naj pregledajo, izpodbijajo in potrdijo izjavo o potrebah s socialnega vidika.

Dobra praksa

— Ocena potreb naj bo ena izmed prvih dejavnosti v postopku javnega naročanja. Posvetovanje s sodelavci in končnimi uporabniki pomaga zagotoviti, da kupujete pravi proizvod ali storitev in to na način, ki lahko prinese pozitivne družbene učinke.

Primer družbeno odgovornega javnega naročanja v izjavi potreb Javni naročnik želi podaljšati pogodbo o storitvah čiščenja za vsakodnevno čiščenje vseh občinskih stavb. Da bi izpolnil svoje zaveze glede socialne politike, javni naročnik po posvetovanju s sedanjimi zaposlenimi in drugimi deležniki zahteva, naj se javno naročilo izvede ob upoštevanju naslednjih socialnih vidikov: — pravično plačilo zaposlenih, tudi za nadure; — poklicno napredovanje, vključno z usposabljanjem in prilagojenimi rotacijami za obiskovanje tečajev; — uravnoteženje delovnih/družinskih obveznosti z uporabo pogodb o zaposlitvi za polni in krajši delovni čas z družinami prijaznimi rotacijami in izmenami; — zdravje pri delu z uporabo neškodljivih čistilnih sredstev.

3.2 Tržni dialog

Pred postopkom za oddajo javnega naročila se običajno izvede preverjanje trga, da se opredelijo potencialni dobavitelji ter ustrezni proizvodi in storitve. Za dobavitelje se predvidi čas za pripravo ponudbe in prejmejo obvestilo, da lahko pripravijo ponudbo za razpis, običajna in socialna podjetja lahko na primer sklenejo partnerstva za krepitev družbenih učinkov.

Nekateri postopki, zlasti konkurenčni dialogi ali konkurenčni postopki s pogajanji, lahko med postopkom za oddajo javnega naročila omogočijo tudi več priložnosti za dialog s ponudniki. Po razpisu je treba ponudnike obvestiti o rezultatih in jim svetovati, kako izboljšati svojo socialno ponudbo na prihodnjih razpisih.

S tržnim dialogom za družbeno odgovorno javno naročanje se lahko:

— opredelijo potencialni ponudniki in rešitve s pozitivnimi družbenimi vplivi;

— okrepijo zmogljivosti na trgu za izpolnjevanje družbenih potreb in zahtev;

— informira zasnova javnega naročanja in javnega naročila tako, da so družbena merila relevantna, povezana s predmetom javnega naročila, dosegljiva in nediskriminacijska;

— dobaviteljem pomaga, da predložijo ponudbe z močnimi socialnimi elementi, in

— dobaviteljem po končanem postopku zagotovijo povratne informacije.

Koristi tržnega dialoga vključujejo izboljšano načrtovanje in upravljanje družbeno odgovornega javnega naročanja, zlasti kadar se izvaja kot del postopka ocenjevanja potreb. Te dejavnosti tudi prispevajo k temu, da javni naročniki bolje razumejo zmožnost potencialnih ponudnikov, kar zadeva izpolnitev socialnih ciljev in ambicij. Z dialogom se lahko povečata zaupanje in vaša verodostojnost pri dobaviteljih in mnogi pozdravijo priložnost, da se odzovejo na družbene zahteve pred začetkom javnega naročanja. Skratka, tržni dialog lahko pomaga ustvariti pogoje, potrebne za zagotavljanje družbeno odgovornega javnega naročanja znotraj javnega naročnika in na trgu.

3.2.1 Predhodno preverjanje trga

Pravila EU izrecno omogočajo predhodno preverjanje trga z dobavitelji in določajo (73): „Javni naročniki lahko pred začetkom postopka javnega naročanja izvedejo preverjanje trga, da bi pripravili oddajo javnega naročila in obvestili gospodarske subjekte o svojih načrtih in zahtevah v zvezi z javnim naročanjem.“ Določajo tudi, da lahko pri preverjanju trga zaprosite za nasvete neodvisnih strokovnjakov, organov ali udeležencev na trgu, pod pogojem, da to ne izkrivlja konkurence ter ne pomeni kršenja načel nediskriminacije in transparentnosti.

V praksi je ključno zagotoviti, da se predhodna preverjanja trga objavijo pregledno in vnaprej. Poleg tega se vse informacije, ki jih udeležencem posredujete med preverjanjem trga, dajo na voljo tudi drugim gospodarskim subjektom, ki ne morejo sodelovati v preverjanju trga, za predložitev ponudb pa mora biti na voljo dovolj časa. Javni naročniki morajo zagotoviti, da se v postopkih za oddajo javnega naročila vsi ponudniki obravnavajo enako, zato preverjanje trga ponudniku ne bi smelo prinesti nepoštene prednosti ali slabšega položaja (74).

3.2.2 Priprava na predhodno preverjanje trga

Prvi korak vsakega postopka predhodnega preverjanja trga je proučiti, kakšni bi morali biti izidi vašega javnega naročila, vključno z družbenimi učinki. Pomembna pripravljalna dejavnost je tudi izbira prave ekipe iz vaše organizacije za sodelovanje s trgom. Vključite osebje za javno naročanje, tehnično osebje, vodstvene delavce in po potrebi končne uporabnike, pa tudi notranje ali zunanje strokovnjake s specializiranim znanjem o socialnih elementih javnega naročila.

Nato analizirajte trg, da proučite, kako bi lahko dobavitelji zadovoljili družbene potrebe za načrtovani proizvod, storitev ali gradnjo. Vprašanja, ki jih je treba obravnavati, vključujejo naslednja vprašanja:

— Ali je trg dovolj zrel za izpolnitev družbenih zahtev? Ali so obstoječi dobavitelji sposobni zadovoljiti družbene potrebe ali na trg prihajajo novi dobavitelji s socialnimi inovacijami?

— Ali bo trg tehnično sposoben izpolniti družbene zahteve? Ali se lahko dobavitelji na primer odzovejo na zahteve po informacijah o delovnih pogojih v dobavni verigi ali na klavzule o skupnostnih koristih v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest? Kako se bodo take zaveze preverile in izvrševale?

— Koliko dobaviteljev lahko zagotovi zahtevano? Ali tržna zmogljivost pomeni, da bo na razpisu konkurenca ali pa bi lahko socialne zahteve potencialno omejile ponudbe?

— Ali lahko socialne zahteve na socialno inovativen način združijo dobavitelje iz različnih poslovnih modelov, kot so organizacije socialne ekonomije in socialna podjetja? Kako bi to delovalo in kako se lahko to spodbuja z zasnovo razpisa?

— Ali dobavitelji poslujejo drugače ali pa zagotavljajo drugo blago ali storitve na različnih geografskih območjih in kako bi to vplivalo na družbene vidike ponudbe?

S teoretičnimi raziskavami in analizami zadevnega trga se lahko odkrijejo družbeno odgovorne rešitve, ki so že na voljo, ali pa dobavitelji razvijajo nove proizvode in pristope, s katerimi se lahko izpolnijo družbene potrebe.

Nazadnje, pred neposrednim preverjanjem trga se pogovorite s sodelavci pri drugih javnih naročnikih, da ugotovite, kaj kupujejo za reševanje socialnih težav, in kakšne so njihove pridobljene izkušnje. Razumevanje, kaj pri drugem javnem naročniku deluje (ali ne deluje), lahko pripomore k temu, da se z novim socialnim pristopom k javnemu naročanju strinjajo tudi nosilci odločanja in sodelavci, ki so bolj naklonjeni tveganjem.

3.2.3 Kako sodelovati s trgom

Za sodelovanje s trgom je možnih več strategij in metod. Veliko je odvisno od razpoložljivih virov in časa ter potrebne stopnje socialnih inovacij.

Vprašalniki za sondiranje dobaviteljev in trga

Vprašalniki so uporabna in razmeroma hitra metoda za pridobivanje informacij ter za merjenje stopnje zanimanja in zmožnosti dobaviteljev za zagotavljanje socialnih rešitev. Z vprašalniki je treba seznaniti čim širšo javnost, da bi se zagotovila čim večja udeležba dobaviteljev.

Analiza prejetih odgovorov bi morala prispevati k razvoju obsega in naslednjih korakov strategije in postopka za oddajo javnega naročila. Pazite, da ne boste podatkov uporabili za zagotovitev neposrednih ali posrednih ugodnosti kateremu koli potencialnemu dobavitelju, četudi nenamerno. Cilj tega pristopa bi moralo biti pregledno izogibanje takim prednostim.

Predhodno informativno obvestilo (PIN)

Predhodno informativno obvestilo je običajen način zgodnjega obveščanja trga o nameri glede oddaje naročila/okviru in se lahko uporabi za začetek tržnega posvetovanja. Objavi se na spletnem mestu elektronskih javnih naročil Tenders Electronic Daily (TED), ki doseže operaterje zunaj vaše domače regije, ki imajo lahko različne pristope k družbenim vidikom.

Predhodno informativno obvestilo ne ustvarja nobene obveznosti glede začetka postopka za oddajo javnega naročila in oddajo javnega naročila, vendar bi moralo, kadar je to mogoče, vsebovati podrobnosti in roke za načrtovano javno naročanje, saj to prispeva k osredotočenosti udeležencev. V predhodnem informativnem obvestilu obvezno navedite, kakšno obliko odziva zahtevate od trga – izpolnjen vprašalnik, posamezne odgovore ali sodelovanje v preverjanju trga.

Predhodni načrt javnega naročanja

S predhodnim načrtom javnega naročanja se dobavitelje vnaprej obvesti o prihodnjih priložnostih za sodelovanje pri javnem naročilu in se jim omogoči dovolj časa za načrtovanje in pripravo kakovostnih ponudb. Načrti lahko vključujejo izjavo o potrebah, da se dobaviteljem zagotovijo natančnejše informacije o vaših družbenih potrebah in zahtevah.

Dogodki, na katerih se srečajo naročniki in dobavitelji

Srečanja, na katerih se potencialni naročniki družijo s potencialnimi dobavitelji, so forum, na katerih:

Mesto Haarlem (Nizozemska) preverja trg glede družbeno odgovornih rešitev IKT Cilji javnega naročanja Mesto Haarlem je leta 2019 za dobavitelje in prodajne posrednike proizvodov in storitev IKT organiziralo srečanje z naročniki. Cilj tega predhodnega preverjanja trga je bil preveriti trenutni odziv trga in proučiti pripravljenost trga za vključitev družbeno odgovornih meril za oddajo javnega naročila in pogodbenih klavzul v prihodnji razpis za strojno opremo IKT. Pristop Mesto Haarlem je vse ponudnike, ki so želeli sodelovati na navedenem srečanju, še pred srečanjem pozvalo, naj vnaprej pripravijo odgovore na navedena vprašanja. Ta so vključevala vprašanja za dobavitelje: 1. Kaj bi moral javni naročnik po njihovem mnenju navesti v razpisni dokumentaciji, da bi lahko predlagali dobro informirane rešitve za izboljšanje odgovornosti v dobavni verigi? 2. Izpolnjevanje najmanj katerih standardov v zvezi z družbeno odgovornostjo bi moral javni naročnik pri tem razpisu pričakovati od sposobnega dobavitelja? 3. Ali bi bili pripravljeni in zmožni javnim naročnikom na zahtevo razkriti informacije v zvezi s svojim programom odgovornosti dobavitelja? 4. Ali se pri sprejemanju odločitev glede nabave uporabljajo podatki o delu in človekovih pravicah? Kako bi bilo mogoče to preveriti? 5. Ali njihovo podjetje ali dobavna veriga v fazi pridobivanja pri proizvodnji sprejema ukrepe za odpravo vplivov na delo in človekove pravice? Znova, kako bi bilo to mogoče preveriti? 6. Ali imajo dobavno verigo, ki: (a) lahko izpolni vse zahteve in (b) jo je mogoče uporabiti kmalu po oddaji javnega naročila? Oblika srečanja je dobaviteljem omogočila, da pokažejo kratke predstavitve, v okviru katerih javne naročnike seznanijo s trenutnim stanjem in s tem, kaj bi lahko bilo zajeto v odzivu na prihodnji razpis. Ključni element srečanja je bilo druženje v svetovni kavarni (World café), ki je javnim naročnikom in dobaviteljem omogočilo neposredno poglobljeno razpravo o temah, izpostavljenih čez dan. V tem primeru so bili drugi javni naročniki pozvani, naj se udeležijo okrogle mize za izmenjavo mnenj z dobavitelji in tako povečajo učinek sodelovanja ter gostijo tako okroglo mizo. Rezultati Dobavitelji in prodajni posredniki so se lahko s tem, ko so si pred dogodkom, na katerem so se srečali z naročniki, izmenjali informacije o prihodnjem razpisu mesta Haarlem in povezanih ključnih vprašanjih, pripravili vnaprej. To je še posebej pomembno za sektorje s kompleksnimi dobavnimi verigami in najsodobnejšimi merili, saj od enega predstavnika dobavitelja ni mogoče pričakovati popolnega pregleda poslovanja. Svetovna kavarna je mestu Haarlem prinesla nova spoznanja o prihodnjem razpisu, na podlagi katerih so nastala nova merila za socialno odgovornost, ki so bila poleg tega kombinirana z modelom krožnega javnega naročanja. Pridobljene izkušnje Dogodki za srečevanje z naročniki so najuspešnejši, kadar ima naročnik jasen cilj ali opredeljeno potrebo po pogovoru s trgom. To bi bilo treba sporočiti vnaprej, da lahko dobavitelji proučijo svoj položaj. Poskusite najti ravnovesje med zagotavljanjem informacij, ki lahko usmerjajo razpravo na dogodku, in tem, da dobaviteljev ne preobremenite s preveč informacijami. Da bi prejeli ključne vpoglede, zagotovite namenski prostor za neposredno izmenjavo, ne samo srečanj v obliki plenarnih zasedanj.

— lahko naročniki razpravljajo o svojih potrebah, vključno z družbenimi zahtevami;

— dobavitelji lahko zagotovijo informacije o svojih proizvodih in storitvah ter o tem, kako lahko javno naročilo izvajajo družbeno odgovorno, in

— drugi ustrezni deležniki, kot so socialni partnerji ali nevladne organizacije, lahko zagotovijo prispevke strokovnjakov.

Številni javni naročniki organizirajo srečanja naročnikov in dobaviteljev, na katerih te povabijo, naj se udeležijo dneva odprtih vrat in spoznajo ljudi, ki so odgovorni za nakup zadevnega blaga in storitev. Dobavitelji lahko izvedo več o priložnostih za sodelovanje pri javnem naročanju ter s tem bolje razumejo politike in postopke javnega naročanja. V nekaterih primerih so dobavitelji lahko pozvani tudi, naj predstavijo svoje rešitve in pristope.

3.2.4 Dialog med postopkom za oddajo javnega naročila in po njem

Dialog z dobavitelji med razpisom

Med formalnim postopkom javnega naročanja je potrebna previdnost pri komunikaciji s ponudniki, vendar je s ponudniki še vedno mogoče sodelovanje v zvezi z družbenimi vidiki njihovih razpisov. To še posebej velja za nekatere postopke, kot so konkurenčni dialog, konkurenčni postopek s pogajanji ali postopki v okviru enostavnejše ureditve (glej oddelka 3.4 in 4.1.1). V teh postopkih je mogoče izboljšati družbene vidike prvotnih ponudb ponudnikov z zagotavljanjem povratnih informacij na podlagi meril razpisa za oddajo javnega naročila.

Vključevanje trga za družbeno odgovorna delovna oblačila v Gentu (Belgija) Cilj javnega naročanja Mesto Gent je leta 2014 posodobilo svojo politiko javnega naročanja in vključilo socialne cilje, kot so spodbujanje zaposlovanja prikrajšanih skupin, pospeševanje lokalne gospodarske rasti ter vključevanje mednarodnih standardov in načel pravične trgovine. Leta 2016 si je Gent skupaj z združenjem flamskih mest in občin (VVSG) zadal cilj, da nabavi pravičnejša delovna oblačila. Glavni cilji so bili vključitev jamstev v zvezi z mednarodnimi konvencijami o delu in povečanje preglednosti v celotni verigi preskrbe s tekstilom. Pristop Gent je javno naročanje izvedel v treh fazah: najprej je analiziral predhodne postopke za oddajo javnega naročila, pri čemer je iskal dobre prakse v regiji Flandriji, kar zadeva vključevanje trajnosti v specifikacije glede delovnih oblačil. Nato sta mesto Gent in VVSG izvedla obsežno tržno študijo, v kateri so bili ocenjeni pripravljenost trga, preglednost dobavnih verig in potencial znakov v sektorju ter zbrana stališča dobaviteljev o trajnostnem povpraševanju in uporabi socialnih klavzul pri javnem naročanju. Mesto Gent je ugotovilo, da trg ni pripravljen zagotoviti zahtevane ravni okoljske in družbene uspešnosti, zato je v tretji fazi za dobavitelje ustvarilo zbirko orodij za socialno trajnostna delovna oblačila, ki dobaviteljem zagotavlja smernice za izboljšanje med trajanjem pogodb. Mesto je okvirni sporazum razdelilo na pet sklopov, v katerih so se zahtevale različne ravni družbene in okoljske uspešnosti, pri čemer so bili v zbirki orodij opredeljeni vsaka posamezna raven in dokazi, ki so jih morali predložiti dobavitelji. V zbirki orodij je podrobno opisana tudi pot do bolj odgovornih delovnih oblačil, ki se jim dobavitelji zavežejo s pogodbenimi klavzulami. Rezultati Kadar je to mogoče, so delovna oblačila zdaj narejena iz organskega bombaža iz pravične trgovine in recikliranega poliestra. Pomembnost družbenih vidikov je odvisna od kategorije oblačil in opredeljene so bile različne ambicije. Dobavitelji so zahtevali preglednost v dobavni verigi, vendar je bila v eni kategoriji zahtevana večja preglednost kot v drugih. Na splošno je bil cilj aktivirati izvajalca za sodelovanje v procesu stalnega izboljševanja socialnih razmer med izvajanjem okvira. Uspešnost dobaviteljev preverijo tretje osebe, ki si skupaj z mestom Gent prizadevajo za izboljšave. Pridobljene izkušnje Trg je pripravljen sodelovati pri stalnem izboljševanju delovnih pogojev v dobavni verigi, vendar je za to treba dobavitelje angažirati, jih k temu spodbujati in jih pri tem podpirati. Pogodbene klavzule so le del rešitve, za uspeh sta nujna dialog in partnerstvo z dobavitelji, ki se mora začeti pred objavo razpisa in nadaljevati med izvajanjem pogodbe.

Obveščanje dobaviteljev po razpisu

Po razpisu neizbrane ponudnike obvestite o razlogih za neuspeh njihove ponudbe in pojasnite, kako je bila ponudba uspešna glede na socialna merila. Z obvestilom se lahko obravnavajo pomisleki ponudnikov in zberejo povratne informacije o postopku javnega naročanja (vključno s socialnimi merili), dobavitelji pa spodbujajo, naj izboljšajo svojo socialno ponudbo za naslednje javno naročilo. Poleg tega lahko pregled izbrane ponudbe z uspešnim dobaviteljem vključuje razpravo o prednostih in slabostih socialnih elementov ponudbe ter izvajanje in spremljanje med trajanjem pogodbe.

3.2.5 Obvladovanje tvegan