EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.6.2020 COM(2020) 236 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe















1. januar 2019–31. december 2019



UVOD V 10. izdaji poročila o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe so analizirane nove ovire, s katerimi so se podjetja EU spopadala v letu 2019, in tiste ovire, ki so bile v istem letu za naša podjetja odpravljene po zaslugi partnerstva EU za dostop na trg, ki združuje Komisijo, države članice in podjetja EU . V tem partnerstvu se ugotavljajo ovire, s katerimi se podjetja EU spopadajo v tretjih državah, in določa skupna strategija za njihovo odpravo, ta strategija pa se tudi spremlja. Da bi se Komisija odzvala na naraščajoči protekcionizem, je poleg večje osredotočenosti na izvajanje trgovinskih sporazumov kot glavno prednostno nalogo postavila izvrševanje. V zvezi s tradicionalnim elementom dostopa na trg smo svoje delo okrepili z izboljševanjem usklajevanja med institucijami EU in deležniki ter preudarnejšo prednostno razvrstitvijo ovir. Predvsem pa je Komisija tudi izboljšala prizadevanja na področju komuniciranja, da bi predvsem malim in srednjim podjetjem (MSP) pojasnila, kako lahko uporabijo partnerstvo za dostop na trg za odpravo različnih ovir, s katerimi se spopadajo. V ta namen je bila koristna naša pobuda z naslovom Market Access Days (dnevi dostopa na trg), v okviru katere so bila v letu 2019 organizirana srečanja s podjetji na Nizozemskem, v Litvi, na Portugalskem, v Franciji in Latviji. Od leta 2016 je bilo poročilo vsako leto izboljšano. V letošnji izdaji je veliko bolj razčlenjena analiza vrste ovir, ki našim podjetjem povzroča največ težav, posebna pozornost pa je posvečena sektorju z najboljšimi rezultati, tj. agroživilskemu sektorju. Tako kot v lanskem poročilu najprej analiziramo vseh 438 aktivnih trgovinskih ovir in ovir za naložbe glede na državo in vrsto ovire, kot so bile sporočene Komisiji in evidentirane v podatkovni zbirki EU o dostopu na trg (MADB) . Na voljo je tudi podrobnejša analiza 43 novih ovir, sporočenih v letu 2019, pri čemer so opisani konkretni trendi v različnih državah in sektorjih ter ocenjeni trgovinski tokovi, na katere bi lahko ovire vplivale. V naslednjem oddelku so opredeljena orodja, uporabljena za odpravo 40 ovir, ki so bile v letu 2019 uspešno odpravljene, na voljo pa je tudi pregled glede na državo, vrsto ukrepov in sektor. Letošnja izdaja je posebej osredotočena na regijo Sredozemlja in Bližnjega vzhoda, pri čemer je pojasnjeno, kako so ciljno usmerjena prizadevanja pomagala odpraviti nekatere od sicer precej številnih trgovinskih ovir v teh državah. Temu sledi oddelek, v katerem so podrobneje obravnavane nekatere od odpravljenih ovir z največjim učinkom, na podlagi ekonomskega modeliranja pa so podrobneje opredeljene gospodarske koristi, ki so bile v letu 2019 ustvarjene z našim partnerstvom za dostop na trg. Poseben oddelek je posvečen odnosu z Združenimi državami, saj se še naprej bojujemo proti velikim oviram, ki so se pojavile v tej jurisdikciji. V celotnem poročilu smo osredotočeni ne le na partnerje z največjim številom novih in odpravljenih ovir, ampak smo izpostavili tudi ovire, ki vplivajo na največ trgovinskih tokov od izvoznikov EU, in njihov pomen. Okvir 1 – Metodološka opomba o evidenci ovir Naš pristop, ki temelji na deležnikih, pomeni, da je poročilo osredotočeno izključno na tiste ovire, na katere so opozorila podjetja. Osredotočeno je na trgovinske ovire, s katerimi se podjetja EU spopadajo v tretjih državah, ter povezane trende in sprejete ukrepe za njihovo odpravo v okviru našega partnerstva za dostop na trg. Čeprav podatkovna zbirka in to poročilo ne prejudicirata (ne)zakonitosti evidentiranih ukrepov, so bile vse te ovire opredeljene kot problematične za podjetja EU in prednostno razvrščene za nadaljnje ukrepanje v okviru našega dela v zvezi z dostopom na trg, saj bi bile lahko diskriminatorne, nesorazmerne ali bi lahko kako drugače omejevale trgovino. Ob branju bo skozi celotno poročilo mogoče opaziti več pomembnih rdečih niti. Prvič, nenehno povečevanje števila ovir, porast vrst zadevnih ovir in vse večja težavnost odprave številnih od njih kažejo na novo paradigmo, pri kateri se protekcionizem ukoreninja globoko v naše strukturne trgovinske odnose. Drugič, ovire vse bolj vplivajo na sektorje, povezane s tehnološko neodvisnostjo in strateško avtonomijo EU. Tretjič, ugotavljamo, da je ovire v industrijskih in storitvenih sektorjih vse težje odpravljati. Četrtič, po določenih regijah se širijo protekcionistični ukrepi. Za zaščito trgovinskih interesov EU, ki je ena od prednostnih nalog Komisije Ursule von der Leyen, bo zato potreben radikalen nov pristop.



I.PREGLED TRGOVINSKIH OVIR IN OVIR ZA NALOŽBE Ob koncu leta 2019 je bilo v podatkovni zbirki EU o dostopu na trg evidentiranih 438 aktivnih trgovinskih ovir in ovir za naložbe v 58 tretjih državah . Ta rekordni podatek skupaj z vse daljšim trajanjem številnih ovir kaže ne le na vse večji protekcionizem, ampak tudi na dejstvo, da se protekcionizem strukturno ukoreninja v naše trgovinske odnose s številnimi partnerji.

A. SKUPNO ŠTEVILO TRGOVINSKIH OVIR IN OVIR ZA NALOŽBE GLEDE NA TRETJO DRŽAVO V primerjavi z letom 2018 je prvih pet držav z največjim številom ovir ostalo istih. Kitajska je ostala država z največjim številom evidentiranih ovir, saj 38 ovir ovira izvozne in naložbene priložnosti za EU. Na drugem mestu je Rusija s trenutno 31 ovirami, sledijo pa ji Indonezija (25) in Združene države (24). Indija in Turčija si delita peto mesto s 23 sporočenimi ukrepi. Druge tretje države, pri katerih je evidentiranih deset ali več trgovinskih ovir, so Brazilija (19), Južna Koreja (19), Avstralija (14), Alžirija (12), Tajska (12), Mehika (11), Egipt (10) in Malezija (10). Na diagramu 1 je predstavljena podrobnejša razčlenitev ovir po svetu. Diagram 1: Geografska razčlenitev trgovinskih ovir in ovir za naložbe v podatkovni zbirki o dostopu na trg B. SKUPNO ŠTEVILO TRGOVINSKIH OVIR IN OVIR ZA NALOŽBE GLEDE NA VRSTO UKREPOV Diagram 2 kaže, da je bilo v letu 2019 mejnih ukrepov (229 ali 52 %) prvič več kot ukrepov onkraj meje (188 ali 43 %). To kaže, da se partnerji za dosego protekcionističnih ciljev zatekajo k širšemu repertoarju vrst ovir. Mejni ukrepi so omejitve, ki neposredno vplivajo na uvoz in izvoz na carinski ravni, in sicer prek sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov (SPS) (102 oviri), zviševanja tarif in količinskih omejitev (73), upravnih postopkov in uvoznih dovoljenj (38), izvoznih dajatev in omejitev (16) ali trgovinskih sredstev, ki niso v skladu z notranjimi obveznostmi (14). Ukrepi onkraj meje vplivajo na izdelke po uvozu z omejitvami, povezanimi z neupravičenimi tehničnimi ovirami za trgovino v zvezi s trgovino z blagom (78), pravicami intelektualne lastnine (34), javnim naročanjem (25), storitvami (22) in naložbami (15). Zaradi veliko bolj razdrobljene kategorizacije trgovinskih ovir lahko prvič predstavimo razdružen pregled posameznih vrst ovir, ki vplivajo na naša podjetja.

Diagram 2: Razčlenitev trgovinskih ovir in ovir za naložbe v podatkovni zbirki o dostopu na trg glede na vrsto ukrepov (v % skupnega števila ovir)

(mejni ukrepi so v rjavih odtenkih, ukrepi onkraj meje pa v modrih odtenkih) Okvir 2 – Zahteve po lokalni vsebini Zahteve po lokalni vsebini zavezujejo tuja podjetja k uporabi določene količine lokalno proizvedenega blaga ali lokalnih storitev. Zakoreninjene so v številne vrste ovir in vplivajo na primer na preferenčna posojila, javno naročanje ali pogoje, ki vplivajo na neposredne tuje naložbe. Za opredelitev teh izjemno izkrivljajočih določb je bila podatkovna zbirka o dostopu na trg izboljšana, tako da je mogoče brez težav spremljati zahteve po lokalni vsebini, ki so del katere koli vrste ovire. Zaradi tega pristopa nam je uspelo pokazati, da je do konca leta 2019 zelo velik delež (7 %) vseh ovir vseboval zahteve po lokalni vsebini. EU mora biti zato zelo pozorna na te prakse.



II.NOVE TRGOVINSKE OVIRE IN OVIRE ZA NALOŽBE, SPOROČENE V LETU 2019 Žal se število novih ukrepov še naprej hitro povečuje. V letu 2019 je bilo evidentiranih 43 novih ovir v 22 tretjih državah , kar je skoraj toliko kot v letu 2018, ko je bilo sporočenih 45 novih ovir. To nenehno in veliko povečevanje kaže, da je protekcionizem postal del same strukture mednarodnih trgovinskih odnosov. Ta nova realnost lahko močno vpliva na naše trgovinske tokove. Vrednost izvoza EU-27 za trgovinske tokove, na katere so vplivale ovire, sporočene v letu 2019, je približno 35,1 milijarde EUR (glej okvir 3).

Okvir 3 – Metodološka opomba glede količinske opredelitve trgovine, na katero bi lahko vplivale ovire Trgovinski tokovi, na katere bi lahko vplivale ovire, so količinsko opredeljeni na podlagi izvoznih podatkov EU za zadevne tarifne oznake harmoniziranega sistema, s katerimi je zajeta trgovina, ki poteka kljub oviram. Vsi kvantitativni podatki se nanašajo na sedanjih 27 držav članic EU. Vendar je učinek verjetno nekoliko podcenjen, ker: – ti podatki ne vključujejo ovir za storitve ali ovir, pri katerih zajetih izdelkov ni mogoče enostavno ugotoviti; – so lahko nekatero blago in storitve, na katere vplivajo ukrepi, omogočitveni elementi za druge sektorje dejavnosti (npr. visokotehnološki sektor). Na splošno analiza netarifnih ovir in njihovega vpliva ostaja izziv. Glavni razlog za to je, da so za netarifne ovire značilne različne stopnje omejitev. Razen neposrednih prepovedi večina ukrepov, ki omejujejo trgovino, trgovine ne odpravlja v celoti, temveč jo zmanjšuje. Poleg tega se lahko omejitve glede istih izdelkov ali storitev prekrivajo. Zato ni nujno, da dodatne ovire pomenijo tudi dodaten vpliv, prav tako pa odprava ene ovire še ne pomeni samodejnega izboljšanja dostopa na trg. A. NOVE OVIRE, SPOROČENE V LETU 2019, GLEDE NA TRETJO DRŽAVO V preglednici 1 in na diagramu 3 je prikazan pregled geografske razčlenitve novih ovir, evidentiranih v letu 2019. Največ novih ovir je bilo sporočenih v naših trgovinskih in naložbenih odnosih s Saudovo Arabijo in Libanonom, in sicer po pet. Tesno jima sledita Kitajska in Alžirija z evidentiranimi štirimi oziroma tremi novimi ovirami. Po dve novi oviri sta bili sporočeni v Singapurju, Južni Koreji, Maleziji, Kazahstanu, Egiptu, Maroku, Turčiji in Avstraliji. Preostalih deset ovir je bilo evidentiranih za druge tretje države. Če pogledamo trende po regijah, opazimo, da je bila velika večina novih ovir v letu 2019 uvedenih v regiji Sredozemlja in Bližnjega vzhoda (20) ter Aziji (17). V primerjavi z letom 2018 izstopata dve dejstvi: širjenje negativnih vplivov v regiji Sredozemlja in Bližnjega vzhoda ter vztrajanje Kitajske na vrhu seznama, kar kaže na dolgoročno negativen trend. Preglednica 1: Geografska razčlenitev novih ovir, sporočenih v letu 2019

Diagram 3: Geografska razčlenitev novih ovir, sporočenih v letu 2019, glede na regijo Diagram 4 prikazuje ocenjene trgovinske tokove, na katere so vplivale ovire, v primerjavi s številom ovir, evidentiranih v letu 2019 za vsako partnersko državo in regijo, pri čemer je poudarjena gospodarska teža novih ovir. Prikazano je, da sta Azija (predvsem Kitajska, pa tudi Južna Koreja) ter regija Sredozemlja in Bližnjega vzhoda v letu 2019 najvišje uvrščeni po številu novih ovir in obsegu trgovinskih tokov, na katere so vplivale. Ti regiji predstavljata skoraj 30 milijard EUR od 35,1 milijarde EUR trgovine, na katero so vplivale nove ovire (85 % celotnega zneska), in 35 ovir (več kot 80 % vseh ovir). Na tretjem mestu je Avstralija z eno oviro z velikim učinkom za motorna vozila. Diagram 4: Število sporočenih novih ovir in trgovina, na katero so vplivale; izbrane partnerske države in regije V preglednici 2 so prikazani trgovinski tokovi, na katere so vplivale ovire, za vseh 22 partnerskih držav, ki so v letu 2019 uvedle nove trgovinske ovire. Vendar ocena gospodarskega učinka novih ovir za dostop na trg včasih morda ne izraža v celoti resničnega učinka ovir. Tako je lahko na primer pri ovirah za storitve ali ovirah horizontalne narave, ki jih je težko količinsko opredeliti, ali prekrivajočih se omejitvah, ki zajemajo iste izdelke. Zaradi same velikosti kitajskega gospodarstva in ključnih sektorjev, na katere so vplivale ovire (vključno s strateškimi sektorji za EU), se posledice kitajske trgovinske politike pokažejo takoj in bi lahko pomenile oviro za trgovino EU v vrednosti več kot 15,5 milijarde EUR.

B. NOVE OVIRE, SPOROČENE V LETU 2019, GLEDE NA VRSTO UKREPOV Razčlenitev 43 novih ovir glede na vrsto ukrepov kaže, da je več novih mejnih ukrepov (65 %) kot ukrepov onkraj meje (28 %): tudi tukaj velja, da je nabor uporabljenih protekcionističnih ukrepov vse širši. Ključna značilnost v letu 2019 je, da že sami sanitarni in fitosanitarni ukrepi obsegajo eno tretjino vseh novih ovir. Podrobnejša analiza razkriva, da so najpogostejši razlogi, povezani z zdravjem živali (pet ovir), sledijo pa jim razlogi, povezani z zdravjem rastlin in javnim zdravjem (po dve oviri). Občasno je v omejitvah na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov združenih več teh značilnosti (4). Drugi mejni ukrepi se nanašajo predvsem na zvišane carinske dajatve, tarife in kvote (sedem ovir) ter upravne postopke (7). Letos je bila ena nova ovira sporočena tudi na področju izvoznih omejitev (1). Ukrepi onkraj meje so predvsem tehnične ovire v trgovini (devet ovir), nekaj pa je primerov težav s pravicami intelektualne lastnine (1), trgovinskimi sredstvi, ki niso v skladu z mednarodnimi obveznostmi (1), in oviranim dostopom podjetij EU do javnega naročanja (1). Diagram 5: Razčlenitev novih trgovinskih ovir in ovir za naložbe, sporočenih v letu 2019, glede na vrsto ukrepov (v % števila novih ovir)

(mejni ukrepi so v rjavih odtenkih, ukrepi onkraj meje pa v modrih odtenkih) Ta razčlenitev kaže na uporabo preprostejših in manj prefinjenih mejnih ukrepov za oviranje trgovine. V nasprotju z dolgoročnejšimi trendi se zdi, da partnerji lažje uporabljajo te očitno protekcionistične ukrepe, kot da bi se zanašali izključno na težje opredeljive ukrepe onkraj meje, pri čemer je treba poudariti, da postaja tako ravnanje bolj strukturno ukoreninjeno v trgovinsko politiko številnih partnerjev. C. NOVE OVIRE, SPOROČENE V LETU 2019, GLEDE NA SEKTOR Nove ovire, sporočene v letu 2019, so vplivale na trgovino EU v 17 sektorjih gospodarske aktivnosti, pri čemer so na nekatere od teh sektorjev vplivale multisektorske ovire. Največ novih ovir je bilo evidentiranih v kmetijstvu in ribištvu (16), sledilo pa jim je devet horizontalnih ali multisektorskih ukrepov. Za sektor informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ter avtomobilski sektor so bile v letu 2019 vzpostavljene po tri nove ovire, v farmacevtski industriji ter industriji lesa, papirja in celuloze pa po dve. Na več drugih sektorjev je vplivala po ena nova trgovinska ovira, in sicer na sektorje mineralnih proizvodov, železa, jekla in neželeznih kovin, tekstila in usnja, keramike in stekla, kozmetičnih izdelkov, ladjedelništva, vin in žganih pijač ter druge industrije. Diagram 6: Sektorska razčlenitev trgovinskih ovir in ovir za naložbe, ki so bile sporočene v letu 2019

(število ovir) Analiza trgovine, na katero so vplivale ovire, presega zgolj število ukrepov in bolj izpostavlja dejansko težo vsake ovire. Kot je prikazano na diagramu 7, so industrijski sektorji pomenili več kot 85 % trgovinskih tokov, na katere so vplivale ovire, medtem ko so ovire v sektorju IKT (15 milijard EUR), avtomobilskem sektorju (5,7 milijarde EUR) in elektroniki (2,6 milijarde EUR) pomenile dve tretjini celotnega izvoza EU-27, na katerega so vplivale nove sporočene ovire. To so sektorji, ki so neposredno povezani s tehnološko neodvisnostjo in strateško avtonomijo EU. Diagram 7: Trgovinski tokovi EU-27, na katere so vplivale ovire, sporočene v letu 2019, glede na sektor

(v milijardah EUR in %) Protekcionistični trendi, ki vplivajo na naše visokotehnološke sektorje in so bili opaženi že lani, se neovirano nadaljujejo tudi v letu 2019. Če te ovire ne bodo učinkovito obravnavane, bodo pomenile objektivno grožnjo ne samo konkurenčnosti podjetij EU, ampak tudi položaju EU kot globalni tehnološki voditeljici.



III.KVALITATIVNA ANALIZA NOVIH OVIR, SPOROČENIH V LETU 2019 A.KITAJSKA

V letu 2019 je Kitajska še naprej uvajala številne trgovinske omejitve v visokotehnoloških industrijah, katerih posledice je mogoče čutiti v veliko drugih sektorjih ter ki bi lahko potencialno vplivale na trgovino v vrednosti 15 milijard EUR, s čimer je velikost te ovire podcenjena. Ti ukrepi so tako kot prejšnji ukrepi, povezani z izvajanjem kitajskih politik kibernetske varnosti, tesno usklajeni z drugimi političnimi cilji Kitajske za zaščito domačega trga ter razvoj zmogljivosti in tehnologij v okviru strategije „Made in China 2025“. Neposrednih znakov za to, da bi se ta trend v bližnji prihodnosti umiril, ni. Maja 2019 je bil objavljen osnutek mehanizma za pregled kibernetske varnosti. V skladu z njim bi bil lahko pogoj za sklenitev komercialnih pogodb, da zadevna stranka uspešno opravi pregled. Ker v osnutku ni navedeno, za katere vrste informacij in materiala bosta potrebna pregled in inšpekcijski pregled, bi bile potrebne jasne določbe za zagotovitev popolnega varstva pravic intelektualne lastnine in preprečitev prenosa poslovno občutljivih informacij. Osnutek ukrepov za oceno varnosti čezmejnega prenosa osebnih podatkov in upravnih ukrepov za varnost podatkov je bil objavljen junija 2019. Zdi se, da ukrepi presegajo pravno podlago, ki je zanje določena v zakonu o kibernetski varnosti, kjer bi se z njimi razširilo področje uporabe zahteve po lokalizaciji podatkov. Poleg tega ni jasno, kako bi se obravnavali prenosi podatkov v okviru ene (multinacionalne) poslovne skupine. Ključne določbe v osnutku ostajajo nejasne, poleg tega pa ni jasno, kako bi se predlagani ukrepi uporabljali v zvezi z drugimi ukrepi/smernicami/standardi, ki se uporabljajo za podatke. Dostop na trg v telekomunikacijskih omrežjih na Kitajskem je za EU velik razlog za zaskrbljenost, ki se s postopnim uvajanjem omrežij pete generacije (5G) še povečuje. Na podlagi informacij, ki so na voljo za rezultate prvih razpisov, se na razpisih v ogromni večini primerov prednost daje kitajskim ponudnikom omrežnih storitev. V teh rezultatih se očitno ne upošteva konkurenčni položaj prodajalcev EU, kar kaže na obstoj škodljivih ovir za dostop na trg v tem sektorju. Leta 2019 je bila z uporabo državnih subvencij in zahtev po lokalni vsebini ustanovljena skupina podjetij China Shipbuilding Group. V skladu z načrtom „Made in China 2025“ je cilj Kitajske prebiti se na vodilni položaj na področju visokotehnoloških ladij in pomorske opreme. Na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov na Kitajskem veljajo omejitve v zvezi z izdelki iz jesena (hlodi in lesom) iz Evrope zaradi tveganja prenosa glive, ki povzroča jesenov ožig, iz Evrope. Za omejitev uvoza ni nedvoumnih fitosanitarnih razlogov, poleg tega pa so na voljo učinkoviti ukrepi za zmanjšanje tveganja. EU natančno spremlja uporabo socialnega kreditnega sistema na gospodarskem področju. Cilj njegovega izvajanja je enoten sistem dodeljevanja ocene vsakemu posamezniku in vsakemu podjetju. Čeprav se ta sistem še vedno razvija, bi lahko za podjetja EU postal znatna horizontalna ovira za dostop na trg, saj bi se podjetja lahko soočala z izzivom, da morajo prestati strožji regulativni nadzor in izpolnjevati nekatere zahteve v zvezi z oceno, ki presegajo regulativni nadzor. To velja še toliko bolj, ker bodo tuja podjetja te zahteve (vsaj dejansko, če že ne pravno gledano) morda težje izpolnjevala. Socialni kreditni sistem bi lahko imel posledice tudi zunaj trgovine. Okvir 4 – Dodatne informacije o razmerah na Kitajskem: sistemska in gospodarska tekmica V EU se dojemanje Kitajske spreminja, pri čemer se EU vedno bolj zaveda izzivov, ki jih predstavljajo Kitajska in njen državno vodeni model ter neenaki konkurenčni pogoji v gospodarskih odnosih. To se je pokazalo v skupnem sporočilu (Komisije in visoke predstavnice), sprejetem 12. marca 2019, v katerem je bila Kitajska prvič omenjena kot „sistemska in gospodarska tekmica“. V sporočilu so bili predlagani konkretni ukrepi za ponovno uravnoteženje našega odnosa s Kitajsko na podlagi nadaljnjega sodelovanja in domačih ukrepov (vključno z oživitvijo instrumenta za mednarodno javno naročanje, opredelitvijo vrzeli v našem regulativnem okviru in izvajanjem mehanizma za pregled neposrednih tujih naložb). V Komisiji poteka delo za izvedbo desetih ukrepov, opredeljenih v navedenem sporočilu. Na vrhu med EU in Kitajsko, ki je potekal 9. aprila 2019 v Bruslju, je skupna izjava vključevala pomembne zaveze glede reforme Svetovne trgovinske organizacije (STO) (tj. o okrepitvi pravil o industrijskih subvencijah), odločnega napredka pri pogajanjih o celovitem sporazumu o naložbah v letu 2019, da bi se zaključila v letu 2020, ter prizadevanj za hitrejši napredek Kitajske pri tem, da bi se pridružila Sporazumu STO o vladnih naročilih (GPA). Pomembno je tudi, da skupna izjava vsebuje izrecen poziv h konkretnim rezultatom pri odpravi ovir. B.REGIJA SREDOZEMLJA IN BLIŽNJEGA VZHODA Zaradi geografske bližine, zgodovinskih povezav in medsebojno povezanih vrednostnih verig z EU, v katere so v številnih primerih vključena MSP, je nemotena trgovina s to regijo še posebej pomembna. Kot se je poročalo že leta 2018, so se žal v regiji povečali protekcionistični trendi, ki izhajajo iz gospodarske nestabilnosti ali strukturnih težav. Novi ukrepi so se znova pojavili v Alžiriji, protekcionistična stališča so se razširila na Libanon in Maroko, v Turčiji in Saudovi Arabiji pa so se okrepila. 1.Alžirija Alžirski organi so od leta 2015 uvedli številne ukrepe za omejevanje uvoza, ki so zelo negativno vplivali na izvoz EU ter so pomenili kršitev obveznosti Alžirije iz dvostranskega pridružitvenega sporazuma. Ta trend se je nadaljeval v letu 2019, ko so bile uvedene tri nove ovire. Septembra 2019 so organi poleg prejšnjih ukrepov za omejevanje trgovine komercialnim bankam izdali navodilo, da se lahko akreditivi za uvoz nekaterih izdelkov (mobilnih telefonov, opreme za gospodinjske aparate) izdajajo samo pod zahtevnimi pogoji. V isti okrožnici je bilo navedeno, da bodo ta pravila do konca leta 2019 razširjena na celoten uvoz. Zaradi usklajenega ravnanja vseh deležnikov EU (glej okvir 8) so pristojni organi 25. decembra 2019 izdali nove okrožnice, s katerimi je bila pri uporabi teh ukrepov omogočena določena stopnja prožnosti. Z odlokom, ki ga je januarja 2019 podpisal minister za trgovino, je bil za dolg seznam blaga uveden poseben carinski pribitek (DAPS) (ki znaša od 30 % do 200 % vrednosti blaga). Seznam se lahko pogosto spreminja glede na razvijajoče se potrebe domače industrije. Alžirsko ministrstvo za industrijo je maja 2019 proizvajalcem avtomobilov, ki v državi sestavljajo izdelke, sporočilo, da bo brez vnaprejšnjega obvestila in z učinkom za nazaj določena kvota za uvoz avtomobilskih delov na podlagi vrednosti. Zaradi te odločitve bo sestavljanje izdelkov morda prekinjeno zaradi pomanjkanja delov. 2.Maroko EU natančno spremlja razmere, da bi ocenila dejanski učinek uvedbe zahteve glede označevanja skladnosti za izvoz EU. Na našo pobudo je bil vzpostavljen konstruktiven dialog med EU in maroškimi strokovnjaki, po katerem so maroški organi poskušali pojasniti uporabo zahtev za gospodarske subjekte EU, pri čemer so obravnavali velik del njihovih pomislekov glede dostopa na trg. Na teh sestankih so bila obravnavana tudi druga vprašanja, na primer nove zahteve za zdravila in eksternalizacija postopkov za ugotavljanje skladnosti. 3.Libanon

Med socialno-ekonomsko, finančno in politično krizo so bile uvedene nove trgovinske ovire, predvsem začasna 3-odstotna dajatev na skoraj celoten uvoz in dodatne dajatve (ki segajo od 7 % do 20 %) na uvoz nekaterih izbranih izdelkov, kot so marmor, konzervirana hrana ali pohištvo. Določena je bila tudi obvezna zahteva za registracijo tovarn za nekatere izdelke, vključno s tekstilom, libanonski organi pa v letu 2019 niso sprejeli popravnih ukrepov v zvezi z ukrepom, s katerim bi bile naložene carinske dajatve na uvoz nafte/naftnih proizvodov iz EU. Dodatna ovira za dostop na trg je bila uvedena tudi z novim horizontalnim ukrepom o legalizaciji računov. Z libanonskimi organi so v zvezi s temi ukrepi potekale intenzivne razprave in izmenjave dopisov. Libanon je nazadnje umaknil zahtevo glede dvojnega carinskega certificiranja za uvoz, uvedeno leta 2019, v zvezi s katero je EU večkrat izrazila pomisleke. 4.Turčija Leta 2019 so dodatne dajatve, ki jih je uporabljala Turčija, resno ovirale delovanje carinske unije, saj so morali zaradi njih proizvajalci EU predložiti potrdila o poreklu. Turčija je te dajatve še naprej širila na še več izdelkov, kar je privedlo do znatnega povečanja števila takih potrdil, ki jih izdajo pristojni organi, to pa pomeni neposredne stroške in veliko negotovost za vse zadevne gospodarske subjekte. Aprila 2019 je Turčija znova uvedla izvozno omejitev za odpadni baker. Trenutna uporaba režima izvoznih dovoljenj pomeni dejansko prepoved, saj je zahtevane pogoje težko izpolniti in niso v skladu z obveznostmi Turčije v okviru carinske unije. Druga nova ovira se je nanašala na spremembo uredbe o kozmetičnih izdelkih, s katero bi se okvir turškega regulativnega okvira za kozmetične izdelke spremenil z notranjega nadzora trga na sistem predhodne registracije. Za trženje kozmetičnih izdelkov v Turčiji je bila potrebna celo podrobna ocena varnosti, vključno z razkritjem občutljivih podatkov. To pa je v nasprotju z obveznostmi Turčije na podlagi sporazuma o carinski uniji. Okvir 5 – Dodatne informacije o razmerah v Turčiji Leta 2019 je Turčija ostala skupno peta največja trgovinska partnerica EU, slednja pa ostaja daleč najpomembnejša trgovinska partnerica Turčije. Zlasti z začetkom veljavnosti sporazuma o carinski uniji med EU in Turčijo leta 1996 se je trgovina med EU in Turčijo v primerjavi s predhodnimi desetletji zelo povečala. S tem sporazumom se zagotavlja prosti pretok vsega industrijskega blaga in nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov med EU in Turčijo. V skladu z njim se mora Turčija prilagoditi zunanjim carinskim tarifam EU in pravilom za uvoz iz tretjih držav ter trgovinski politiki, politiki varstva konkurence, pravicam intelektualne lastnine in tehnični zakonodaji EU, povezani z obsegom trgovinske unije. V zadnjih letih so se težave začele kopičiti. Komisija seveda še naprej vztraja pri tem, da mora Turčija delovati v skladu z dogovorjenimi pravili carinske unije in nediskriminatorno izvajati dodatni protokol k pridružitvenemu sporazumu v zvezi z vsemi državami članicami, vključno z Republiko Ciper. V letu 2019 je Komisija še naprej uporabljala vsa razpoložljiva sredstva, da bi izrazila te pomisleke, med drugim v skupnem odboru carinske unije in na drugih dvostranskih sestankih. V zvezi z nadaljnjo turško politiko prisilne lokalizacije v farmacevtskem sektorju je EU sploh prvič proti državi kandidatki vložila zadevo pri STO. 5.Saudova Arabija V Saudovi Arabiji se podjetja EU spopadajo s številnimi ovirami za dostop na trg, kot je postopek za pridobitev saudskih oznak kakovosti (zlasti za keramične ploščice). Nepotrebne upravne ovire in stroški nastajajo tudi zaradi novih sanitarnih in fitosanitarnih uvoznih pogojev za izvoz sadja in zelenjave iz EU. Komisija na te ovire sistematično opozarja pri STO in v dvostranskih stikih s Saudovo Arabijo, ostajajo pa tudi ključna vprašanja na dnevnem redu dialoga o trgovini in naložbah med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu. Zaradi hitrega posredovanja pred začetkom veljavnosti sta bili novi oviri, ki sta se leta 2019 pojavili zaradi dveh osnutkov tehničnih uredb, odpravljeni še v istem letu, nanašali pa sta se na zgornje vrednosti dodanega sladkorja v nekaterih živilih in označevanje s semaforji. Medtem ko je bil za nekatere države članice leta 2019 evidentiran delni napredek, Saudova Arabija v primerih izbruhov živalskih bolezni še naprej uvaja začasne prepovedi uvoza živih živali na ravni celotne države, kar ni v skladu z mednarodnimi standardi OIE. C.AVSTRALIJA Avstralsko gorivo je po kakovosti med najslabšimi v OECD in je uvrščeno na 70. mesto na svetu. Zlasti vsebnost žvepla v neosvinčenem bencinu trenutno 15-krat presega standard EU. To gorivo nizke kakovosti je dejansko nezdružljivo z najnovejšimi visokoučinkovitimi motorji standarda Euro 6, kar pomeni, da so morali nekateri proizvajalci EU motorjem zmanjšati moč ali motorje nekaterih modelov celo zamenjati z motorji po starejših standardih, ki bolj onesnažujejo okolje. Standardi naj bi se iztekli leta 2019, vendar avstralska vlada nima konkretnih načrtov za obravnavanje učinkovitosti goriva. Zdi se, da je to povezano s stroški za nadgradnjo zmogljivosti Avstralije za rafinerijo bencina na zahtevani standard. Poleg tega se zdi, da zadevna industrija brez vladne podpore ni pripravljena izvesti te naložbe. D.JUŽNA KOREJA Od začetka leta 2019 se dobavitelji sistemov za upravljanje balastnih voda iz EU spopadajo z novo oviro, ki se je pojavila zaradi nepriznavanja preizkusov, opravljenih zunaj Koreje, v okviru homologacijskega postopka za vgradnjo takih sistemov na plovila, ki plujejo pod korejsko zastavo. Ker morajo biti od septembra 2018 s sistemom za upravljanje balastnih voda opremljena vsa nova plovila, do leta 2024 pa morajo biti z njim naknadno opremljena vsa obstoječa plovila, je zadevni trg zelo velik. Na nesorazmernost v certifikacijskih postopkih med EU in Korejo je bilo opozorjeno v dvostranskih odnosih s Korejo. Drugič, uvoz oblačil za dojenčke je od leta 2019 zelo zapleten. Nov nabor smernic o posodobljenih merilih za potrjevanje varnosti tekstilnih izdelkov za novorojenčke določa izjemno stroge postopke, vendar še ni bil uradno sporočen prek platforme STO. Povzročil je veliko število dodatnih postopkov ponovnega certificiranja in preizkušanja ter eksponentno rast stroškov ponovnega preizkušanja. Korejska carinska služba se je strinjala z naknadno obravnavo pisnih pripomb EU, Komisija pa si bo dejavno prizadevala za odpravo te ovire.

IV.TRGOVINSKE OVIRE IN OVIRE ZA NALOŽBE, ODPRAVLJENE V LETU 2019

A.STRATEGIJA EU ZA ODPRAVLJANJE TRGOVINSKIH OVIR IN OVIR ZA NALOŽBE Strategija EU za dostop na trg uporablja različna orodja za odpravo trgovinskih ovir. 1. orodje: diplomatski ukrepi. Izvajajo se diplomatske dejavnosti, pri katerih Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje, države članice EU in industrija tesno sodelujejo prek mreže delegacij EU in veleposlaništev držav članic v tretjih državah. To obsega najrazličnejše dejavnosti, ki segajo od tehničnih trgovinskih projektov do uradnih demarš, kot so misije komisarjev na visoki ravni ter ministrski in predsedniški ukrepi. Kadar se s tem poveča učinkovitost našega dela, se ukrepi uskladijo s podobno mislečimi partnerji. 2. orodje: reševanje sporov. Redno delo odborov STO se dopolnjuje z vztrajnim delovanjem Komisije v okviru sistema za reševanje sporov. Poleg tega EU s pozornim spremljanjem zagotavlja, da tretje države pravilno izvajajo odločitve STO. Uvedba postopka zoper Ukrajino na podlagi pridružitvenega sporazuma (prepoved izvoza lesa) in zoper Južnoafriško carinsko unijo na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu (perutnina) ter postopkov reševanja sporov pri STO zoper Indonezijo (izvozne omejitve za surovine) in ZDA (ukrepi tržne zaščite za zrele oljke) v letu 2019 kaže, da Komisija brez obotavljanja uporabi sistem za dvostransko reševanje sporov, kot je določen v njenih sporazumih o prosti trgovini, in sistem za večstransko reševanje sporov. Poleg tega je Komisija vložila uraden predlog za okrepitev uredbe o izvrševanju, ki EU omogoča uvedbo nekaterih protiukrepov v primeru ovir za ustrezno delovanje dvo- ali večstranskega reševanja sporov. Kot dodatno orodje lahko Komisija na zahtevo izvoznikov uporabi postopek, določen v uredbi o trgovinskih ovirah. 3. orodje: sporazumi EU o prosti trgovini. Ovire, odkrite v okviru našega dela v zvezi z dostopom na trg, se neposredno vključijo v trgovinska pogajanja ali, kjer obstajajo sporazumi o prosti trgovini, v ustrezne mehanizme izvajanja, da se zagotovi učinkovita obravnava prednostnih nalog glede dostopa na trg. Komisija je tudi okrepila prizadevanja za izvajanje in izvrševanje, da bi zagotovila, da lahko podjetja, vključno z MSP, izkoristijo prednosti obstoječih zavez. EU ima orodja in jih učinkovito uporablja za odpravo trgovinskih ovir, boljšo zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, uvedbo postopkov za reševanje sporov in uvedbo ukrepov tržne zaščite v primerih nepoštene trgovine, pri čemer je izboljšala usklajevanje teh različnih stebrov svojih dejavnosti izvrševanja. Pomembno je, da se naše partnerstvo za dostop na trg uporablja tudi kot sistem zgodnjega opozarjanja, ki preprečuje ovire, še preden bi se lahko pojavile. B.OVIRE, ODPRAVLJENE V LETU 2019, GLEDE NA TRETJO DRŽAVO Zaradi skupnih prizadevanj vseh deležnikov v našem partnerstvu za dostop na trg je bilo v letu 2019 v celoti ali delno odpravljenih skupno 40 ovir v 22 tretjih državah in devetih sektorjih gospodarske aktivnosti, vključno s horizontalnimi ovirami. Ob upoštevanju vseh količinsko opredeljivih ovir je izvoz EU, na katerega so v letu 2019 vplivale odpravljene trgovinske ovire, dosegel 19,4 milijarde EUR za EU-27. Na diagramu 8 so prikazane tretje države, v katerih so bile ovire uspešno odpravljene. Prva je Saudova Arabija s petimi odpravljenimi ovirami v letu 2019, sledijo pa ji Egipt, Singapur in Rusija (vsaka država s po tremi). Po dve oviri sta bili odpravljeni v Avstraliji, Kanadi, na Kitajskem, Japonskem, v Južni Koreji, Mehiki, Ekvadorju in Združenih arabskih emiratih. V letu 2019 je bilo odpravljenih še deset trgovinskih ovir, s katerimi so se podjetja EU spopadala v desetih drugih tretjih državah. Diagram 8: Geografska razčlenitev ovir, odpravljenih v letu 2019 Na podlagi vrednosti trgovine (preglednica 3), na katero so vplivale odpravljene ovire, so bile najpomembnejše ovire odpravljene na Kitajskem, kar ustreza 63-odstotnemu deležu vseh trgovinskih tokov, na katere so vplivale ovire, sledijo pa ji Saudova Arabija in Združeni arabski emirati, ki predstavljajo približno 17 %. Pomembno je opozoriti, da so v tem primeru trgovinski tokovi v nekaterih državah ali regijah morda podcenjeni, saj je odpravljene ovire s horizontalno zajetimi izdelki težje oceniti. Preglednica 3: Trgovinski tokovi EU-27, na katere so vplivale ovire, odpravljene v letu 2019, glede na partnerske države

(v milijardah EUR) Naša strategija lahko celo v okoljih, ki trenutno predstavljajo največji izziv za trgovino, na primer na Kitajskem ter v regiji Sredozemlja in Bližnjega vzhoda, zagotovi oprijemljive rezultate za izvoznike EU, zlasti MSP, dejavna v agroživilskemu sektorju. C.OVIRE, ODPRAVLJENE V LETU 2019, GLEDE NA VRSTO UKREPOV Naša prizadevanja v okviru partnerstva za dostop na trg so znatneje prispevala k odpravi ovir na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov (24) v kmetijskem in ribiškem sektorju. Odpravljeni so bili tudi drugi mejni ukrepi, in sicer uvozne tarife (3), carinski upravni postopki (2) in izvozne omejitve (2). Obravnavane ovire onkraj meje so vplivale na podjetja EU v obliki tehničnih ovir za trgovino (6 ukrepov) in pravic intelektualne lastnine (1 ovira), v letu 2019 pa je bila uspešno odpravljena tudi ena ovira v trgovini s storitvami.

Diagram 9: Razčlenitev ovir, odpravljenih v letu 2019, glede na vrsto (število ukrepov) V letu 2019 je bil dosežen velik napredek pri odpravljanju ovir v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnim ukrepi. Nasprotno se je za težavno izkazalo odpravljanje vrst ukrepov, ki se navadno uporabljajo za industrijske sektorje ali storitve. Za to bosta v prihodnjih letih potrebna večja pozornost in odločnejši pristop. D.OVIRE, ODPRAVLJENE V LETU 2019, GLEDE NA SEKTOR Na diagramu 10 je predstavljen pregled števila ovir, odpravljenih na različnih področjih gospodarske aktivnosti. Največ ukrepov je bilo odpravljenih v kmetijskem in ribiškem sektorju (26). Med njimi so delno ali v celoti rešene zadeve v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi (24) ter dve tehnični uredbi (predvsem ena o označevanju s „semaforji“). V sektorju vina in žganih pijač so bile odpravljene tri ovire, v sektorju kozmetičnih izdelkov pa dve. Posamezne ovire so bile odpravljene v sektorjih IKT, komunikacijskih storitev, tekstila in usnja, lesa, papirja in celuloze ter železa in jekla. Obravnavane so bile tudi tri ovire, ki so bile v celoti horizontalne ali pa so vplivale na različne industrije.

Diagram 10: Sektorska razčlenitev ovir, odpravljenih v letu 2019, kot so zabeležene v podatkovni zbirki o dostopu na trg (število ovir) Na podlagi izračunov trgovinskih tokov, na katere so vplivale ovire, je na diagramu 11 prikazana gospodarska teža odpravljenih ovir v različnih sektorjih, pri čemer je opozorjeno, da je lahko njihova odprava v letu 2019 pozitivno vplivala na izvoz EU predvsem v kmetijskem in ribiškem sektorju, kar ustreza 72 % vseh trgovinskih tokov, na katere so vplivale ovire, kar znaša 14,1 milijarde EUR. Od odprave ovir sta imela znatne koristi tudi sektorja vin in žganih pijač (2,5 milijarde EUR) ter kozmetičnih izdelkov (1,5 milijarde EUR).

Diagram 11: Trgovinski tokovi EU-27, na katere so vplivale ovire, odpravljene v letu 2019, glede na sektor

(v milijardah EUR in %) Količinsko opredeljiva učinkovitost strategije EU za odpravo ovir v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi ter odobritev dostopa na trg za izvoz EU v letu 2019 izhaja iz večstranskega pristopa. V okviru 6 so ponazorjene nekatere zgodbe o uspehu, ki so rezultat takega pristopa in niso omenjene v oddelku V. Okvir 6 – Odprava ovir v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnim ukrepi – nekaj zgodb o uspehu ·Japonska – agroživilski sektor Prepoved uvoza govedine zaradi BSE Že več kot 20 let se dogaja, da Japonska uvede prepoved uvoza govedine iz držav, ki uradno obvestijo o izbruhu BSE. Taki ukrepi se štejejo za nesorazmerne, Japonska pa ni zagotovila znanstvene ocene tveganja, da bi utemeljila strožje ukrepe, kot jih določa standard OIE. V zadnjih letih je bila zaradi dialoga z japonskimi organi za več držav članic EU odpravljena prepoved v zvezi z BSE. Leta 2019 je Japonska po večletnih razpravah odpravila prepoved uvoza govedine iz Hrvaške in sprejela govedino od živali, starejših od 30 mesecev, iz Irske. Z novimi dvostranskimi strukturami, vzpostavljenimi na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko, se odpirajo dodatne priložnosti, da Komisija zahteva oprijemljivejše rezultate o tem vprašanju z Japonsko in odpravo preostalih ovir. Prepoved na ravni države v primeru izbruhov visokopatogene aviarne influence V mednarodnih standardih OIE o okužbi z virusi aviarne influence so opredeljeni primeri izbruhov, za katere naj se ne bi sprejeli ukrepi trgovinske omejitve, in izbruhov, pri katerih naj bi bile trgovinske omejitve določene za opredeljena okužena območja v zadevni državi (namesto da bi bilo v omejitev vključeno celotno ozemlje). Japonska kljub učinkovitim in strogim ukrepom regionalizacije, ki jih EU sprejema v skladu z mednarodnim standardom in ki bi morali omogočati popolnoma varno nadaljevanje trgovine, po izbruhih patogene aviarne influence uvaja prepovedi na ravni države. Nekaj napredka je bilo doseženega, saj je mogoče v primeru izbruhov visokopatogene aviarne influence na Japonsko s prostih območij izvažati valilna jajca in enodnevne piščance iz Nizozemske. Komisija širše sodeluje z Japonsko, vključno v okviru novih dvostranskih struktur na podlagi sporazuma med EU in Japonsko, da bi dosegla vzajemno priznavanje ukrepov regionalizacije, povezanih z zdravstvenim statusom živali. Oprijemljivi rezultati tega projekta se pričakujejo v sprejemljivem roku. ·Kanada – agroživilski sektor Fitosanitarni uvozni pogoji za sveže paradižnike Leta 2016 so začele veljati kanadske fitosanitarne uvozne zahteve v zvezi s Tuta absoluta (paradižnikova listna zavrtalka) za sveže paradižnike, v skladu s katerimi je treba zelene dele paradižnika odstraniti, če se uvažajo iz države, prizadete zaradi Tuta absoluta. Leta 2019 je bila Španija prva država, ki je lahko potrdila pošiljke plodov svežega paradižnika brez zelenih delov. Obstaja tudi zanimanje za izvoz paradižnikov z zelenimi deli, zato je bila Kanadi predložena vloga s kontrolnimi pogoji, ki zagotavljajo popolnoma varno trgovanje. Kanada to vlogo še vedno presoja. Neupravičene trgovinske omejitve zaradi nepriznavanja države brez škodljivcev in območij brez škodljivcev v državah članicah EU za kitajskega kozlička (Anoplophora chinensis (CLB)) in azijskega kozlička (Anoplophora glabripennis (ALB)) Kanada je leta 2013 neupravičeno prepovedala uvoz rastlin s steblom premera več kot 10 mm iz celotne EU zaradi domnevnega poslovnega tveganja za prenos ALB in CLB. Dejansko sta ta škodljivca v EU dobro nadzorovana s strogimi nadzornimi ukrepi, zato bi morali trgovinski partnerji priznati območja brez škodljivcev. Kanada je na podlagi zahtevka Komisije za 21 držav članic EU priznala, da v njih ni CLB in ALB. Komisija s Kanado nadaljuje razprave, da bi se tudi v prizadetih državah članicah EU priznala območja brez škodljivcev. ·Mehika – agroživilski sektor Uvozne omejitve za sveže sadje in zelenjavo Izvoz sadja in zelenjave iz EU v Mehiko ovirajo uvozni protokoli, ki vključujejo nesorazmeren blažitveni ukrep (hlajenje) in inšpekcijske preglede pred odpošiljanjem v državi porekla, ki jih plača industrija (predhodno carinjenje). Mehika še ni predložila podlage za svojo oceno tveganja, da uporablja te zelo raznovrstne ukrepe za škodljive organizme in blažitvene ukrepe. Poleg tega je seznam ukrepov za zmanjšanje karantenskih škodljivih organizmov za citruse, jabolka, hruške, kivije in breskve dolg in zapleten. Za vsak proizvod se izvede individualna študija, da se mu dovoli vstop v Mehiko. Leta 2019 je bil opažen napredek v zvezi s to oviro, ko je Mehika odobrila uvoz hrušk iz Belgije. Poleg tega je Mehika uradno sporočila fitosanitarne uvozne pogoje za uvoz kivija iz Italije (zahteva je bila nerešena od leta 2006), v drugi polovici leta 2019 pa je uvozne pogoje objavila na svojem spletišču, kar pomeni, da je trg za kivije iz Italije odprt. Dolgi postopki odobritve za uvoz mesa prašičev Mehika uporablja dolge postopke odobritve za uvoz mesa prašičev. V zadnjih letih je bil viden napredek in leta 2019 je bil Nizozemski dovoljen izvoz svinjine. Mehika se je tudi zavezala, da bo postopno uvedla predhodni seznam držav članic z dovoljenjem za izvoz, s katerim bo odpravila potrebo po prihodnjih revizijah obratov. Zrcalna slika uspeha na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov je dejstvo, da so ovire za industrijske in storitvene sektorje, odpravljene v letu 2019, vplivale na precej manjšo količino izvoza EU. To velja vsaj v sektorjih, kot je visoka tehnologija, ki so bistveni za tehnološko neodvisnost in strateško avtonomijo EU. To kaže, da postaja protekcionizem na teh področjih vsesplošno razširjen, zaradi česar je potreben kvalitativno drugačen pristop EU, da bo slednja utrdila svoj položaj ne samo kot največji trgovinski blok na svetu, ampak tudi kot svetovna tehnološka voditeljica.



V.KVALITATIVNA ANALIZA OVIR, ODPRAVLJENIH V LETU 2019 To poglavje vsebuje bolj poglobljeno analizo izbranega števila ovir, obravnavanih v letu 2019, pri čemer je poudarek na državah z največjimi trgovinskimi tokovi, na katere bi lahko vplivali odpravljeni ukrepi. To so Kitajska, regija Sredozemlja in Bližnjega vzhoda (Tunizija, Egipt, Libanon, Turčija, Združeni arabski emirati, Saudova Arabija), Rusija, Avstralija in Južna Koreja. Te partnerice ustrezajo 98 % trgovinskih tokov, na katere bi lahko vplivali ukrepi, odpravljeni v letu 2019. A.KITAJSKA

Zahteve glede certificiranja živil z nizkim tveganjem Osnutek zahteve glede certificiranja živil z nizkim tveganjem je bil predlagan leta 2015 in bi poleg uradnega certificiranja zahteval dodatno certificiranje. Uradno certificiranje ali potrjevanje vseh proizvodov, zajetih s predlaganim ukrepom, ni temeljilo na znanstveni oceni tveganja, ki ga predstavljajo ti proizvodi, zato je bilo nesorazmerno. Kitajska je marca 2019 izjavila, da je priglašena zahteva glede certificiranja začasno prekinjena, medtem ko se v elektronski delovni skupini Codex Committee on Food Import and Export Inspection and Certification Systems (Odbor Codex za sisteme nadzora in certificiranja uvoza in izvoza živil – CCFICS) išče večstransko sprejeta rešitev. Vendar pa je konec decembra 2019 Kitajska začela nacionalno posvetovanje o osnutku uredbe o registraciji čezmorskih proizvajalcev uvožene hrane. Če se bo ta uredba izvajala, bo z njo za podjetja EU, ki izvažajo živila na Kitajsko, uveden zelo obremenjujoč upravni postopek registracije ne glede na tveganje, povezano z živilom. Zaradi postopka bi nastala ozka grla, ki bi delovala kot prava netarifna trgovinska ovira. Dolgotrajna in neupravičena prepoved uvoza goveda/ovac in proizvodov iz njih iz EU Kitajska je leta 2000 uvedla prepoved uvoza goveda/ovac in proizvodov iz njih iz EU zaradi bovine in transmisivne spongiformne encefalopatije (ki sta bolj znani kot BSE oziroma TSA), šele od leta 2014 pa se omejitve po posameznih državah članicah počasi odpravljajo. Leta 2019 je bil uvoz govedine dovoljen za Francijo, Irsko in Nizozemsko, čeprav z omejitvami glede starosti upravičenih živali, kategorij proizvodov in števila obratov, ki jim je dovoljen izvoz. Komisija nadaljuje preverjanje s Kitajsko, da bi se odpravile preostale omejitve za zadevne tri države članice z dovoljenjem za izvoz in pridobilo dovoljenje za vse države članice EU, ki jih zanima izvoz proizvodov iz goveda/ovac na Kitajsko. B.REGIJA SREDOZEMLJA IN BLIŽNJEGA VZHODA EU je v zadnjih letih okrepila prizadevanja za odpravo ovir v regiji Sredozemlja in Bližnjega vzhoda (glej okvir 7). Posledično je bilo v zadnjih nekaj letih in predvsem v letu 2019 odpravljenih ali zmanjšanih več ovir. 1.Tunizija Leta 2018 je bil presenetljivo sprejet nov omejevalni ukrep, s katerim so bila uvedena uvozna dovoljenja za zelo dolg seznam izdelkov (oblačila, kozmetične izdelke, proizvode iz agroživilskega sektorja, čistilna sredstva, igrače, tekstilne izdelke) in ki je vplival na trgovinske tokove EU v vrednosti 350 milijonov EUR. S temi ukrepi so bila dejansko uvedena neavtomatično izdana uvozna dovoljenja, tj. količinske omejitve, ki so na podlagi sporazuma o prosti trgovini med EU in Tunizijo prepovedane. Ukrep ni bil uradno sporočen STO, očitno pa je kršil tudi večstranska pravila. Julija 2019 je po dodatnih obsežnih pozivih k umiku teh ukrepov tunizijska vlada sporočila, da se je odločila preklicati te ukrepe za odobritev omejitve uvoza. 2.Egipt Leta 2019 je Egipt zaradi tesnega sodelovanja odpravil zahtevo po veterinarskih pregledih živih živali v EU pred izvozom, obljubil uskladitev zahtev, povezanih z BSE, za meso s priporočili OIE, sprejel standarde EU za večino zahtev za semenski krompir in olajšal postopek za uvoz začetne formule za dojenčke iz držav članic EU, razvrščenih med „nereferenčne“ države. 3.Libanon Po več posredovanjih v zvezi z načrtovano obvezno registracijo tovarn za nekatere izdelke, predvideno v letu 2019, je Libanon obvestil EU o odločitvi, da je ne bo izvedel. Podobno je odpravil zahtevo glede dvojnega certificiranja za uvoz, ki je bila uvedena leta 2019 in o kateri je EU večkrat izrazila pomisleke. 4.Turčija V skladu s sporazumom o carinski uniji med EU in Turčijo bi moral biti uvoz iz EU z dokumentom A.TR načeloma izključen iz ocene tveganja. Zaradi omejenih informacij, ki so na voljo o tem postopku, je za velik delež takega uvoza trenutno potrebno potrdilo o poreklu. To pomeni neposredne stroške in tudi veliko negotovost za vse zadevne gospodarske subjekte. Kljub temu je Komisiji uspelo rešiti konkretno oviro za kategorijo elektronskih izdelkov, ki so bili proizvedeni v državah članicah EU in vključeni v turško dodatno shemo dajatev. 5.Saudova Arabija Saudova Arabija je po preučitvi pisnih pripomb EU umaknila osnutek uredbe za zgornjo vrednost dodanega sladkorja v nekaterih živilih. Poleg tega je sporočila, da bo označevanje s semaforji, ki je v osnutku uredbe predvideno za označevanje hranilne vrednosti večine pakiranih živilskih proizvodov, prostovoljno in ne obvezno, kot je bilo načrtovano prej. Nekaj dosežkov je bilo evidentiranih tudi na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, pri čemer so bile v celoti ali delno obravnavane tri ovire, in sicer so bile neutemeljene uvozne omejitve za goveje in ovčje meso zaradi BSE ter prepovedi uvoza živih živali na ravni države zaradi obvestila OIE o izbruhih živalskih bolezni za nekatere države članice odpravljene, za izvoz rib, rakov in mehkužcev v Saudovo Arabijo pa so bila določena dvostranska potrdila, s čimer se je za odobrene gospodarske subjekte trg dejansko znova odprl. 6.Združeni arabski emirati (ZAE) Komisija in delegacija EU sta na podlagi usmerjenih prizadevanj v letu 2019 odpravili nekatere najpomembnejše ovire za dostop na trg v avtomobilskem in agroživilskem sektorju, kot so novi postopki odobritve, vključno z dragimi revizijami s strani tretjih oseb, preizkušanji in označevanjem izdelkov, ki vplivajo na vse posamezne avtomobilske dele in nekatere mlečne izdelke ter sadne sokove.

Zaradi prizadevanj EU je organ ZAE za standardizacijo in metrologijo potrdil, da je mogoče namesto registracije in preizkušanja posameznih avtomobilskih delov te drage zahteve izpolniti na ravni skupine avtomobilskih delov. S tem so se bistveno znižali stroški in zmanjšalo upravno breme. Združeni arabski emirati so olajšali uvoz mlečnih izdelkov in sadnih sokov iz EU. Organ za standardizacijo in metrologijo je priznal sistem EU za varnost hrane, tako da teh proizvodov v Evropi ni treba revidirati, ampak le odobriti z dokumentacijskimi pregledi. Stroški odobritve so se zato bistveno znižali, saj podjetjem ni treba plačevati revizijskih stroškov tretjim izvajalcem certificiranja za EU. ZAE so poleg tega priznali odobritve EU za aditive za živila in pesticide, zato se lahko podjetja EU pri vseh agroživilskih proizvodih sklicujejo na zakonodajo EU. Okvir 7 – Regija Sredozemlja in Bližnjega vzhoda: navodila EU za odpravljanje ovir EU je uporabila veliko različnih instrumentov: – stalno diplomatsko sodelovanje: uradne demarše na visoki ravni in izmenjave dopisov z lokalnimi organi (Alžirija, Tunizija, Saudova Arabija), obiski na visoki ravni; – aktivno uporabo ključnih dvostranskih srečanj: srečanje pridružitvenega odbora (Tunizija), dialog v dvostranskih trgovinskih pododborih (Tunizija, Egipt), vrsta tehničnih sestankov (Egipt, Saudova Arabija), študijski obiski EU (ZAE); – ukrepanje z državami članicami, podjetji EU in, kadar je ustrezno, z vključitvijo enako mislečih partnerjev in lokalnih deležnikov, ki so ga usklajevale Komisija in delegacije EU; – dosledno opozarjanje na težave pri STO: odbor za uvozna dovoljenja (Tunizija), pripombe v okviru tehničnih ovir za trgovino, sodelovanje z drugimi članicami STO (Saudova Arabija). C.RUSIJA Odnose med EU in Rusijo, vključno s trgovino, bremenijo politični dogodki iz leta 2014, pri čemer so stiki omejeni na tehnično raven in izmenjave v STO. Komisija še naprej brani interese EU z vsemi razpoložljivimi sredstvi, vključno z odbori STO za reševanje sporov, in še naprej odpravlja moteče dejavnike za trgovino prek dvostranskih tehničnih stikov. Tako so bile v letu 2019 odpravljene tri ovire za trgovino: –Rusija je leta 2014 uvedla prepoved izvoza surove kože z dlako ali brez dlake, leta 2019 pa so bile uvedene izvozne kvote za nekatere kategorije brezovine v hlodih. Zaradi teh ukrepov je bil dostop industrij EU do ključnih surovin zapleten. Po tem, ko je Komisija večkrat opozorila na težavo pri svetu STO za trgovino z blagom, odboru STO za dostop na trg in v dvostranskih odnosih, Rusija ni obnovila začasnih ukrepov, ki so se tako leta 2019 iztekli. –Rusija je uvedla tudi višje trošarine za tuja vina. Po tem, ko je Komisija večkrat opozorila na težavo pri svetu STO za trgovino z blagom, odboru STO za kmetijstvo in v dvostranskih odnosih, je Rusija sprejela ukrep, s katerim je 1. januarja 2020 izenačila trošarino za tuja in domača vina. Komisija ostaja previdna pri presoji, ali vzporedni novi mehanizem za povračilo trošarin ne postavlja uvoženih vin neupravičeno v slabši položaj in s tem izničuje koristi izenačitve trošarin. Kljub odpravi teh treh ovir v letu 2019 trgovinski odnosi z Rusijo na splošno ostajajo težavni, pojavljajo se pa tudi novi pomisleki (glej okvir 8). Okvir 8 – Dodatne informacije o razmerah v Rusiji – novi pomisleki glede horizontalnih ukrepov V letu 2019 je bila Rusija še naprej četrta največja trgovinska partnerica EU. Politika nadomestitve uvoza, ki jo je Rusija postopno uvajala od leta 2012, je v veliki meri sovpadala s pristopom Rusije k STO. Rusija je namesto podpiranja liberalizacije postopno vzpostavila številne ukrepe, ki dajejo domačim proizvodom in storitvam prednost pred tujimi ter ki spodbujajo lokalizacijo proizvodnje tujih podjetij v Rusiji. Povezani ukrepi so pogosto v nasprotju z duhom in/ali besedilom pravil STO ter vir številnih motečih dejavnikov za trgovino. Na trgovino (omejeno) vplivajo tudi sankcije EU in ruske povračilne sankcije. Trenutno poteka nova reforma javnega naročanja, katere izrecni cilj je povečati delež ruskega blaga in storitev pri naročilih, ki jih objavijo ne samo vladni organi, ampak tudi podjetja v državni lasti. Ključnim izvoznim sektorjem EU, kot so zdravila, medicinske naprave, stroji ali motorna vozila, to povzroča velike skrbi, Komisija pa posledično natančno spremlja spremembe za zagotovitev, da so ukrepi v skladu z ruskimi zavezami v okviru STO. Komisija pozorno spremlja tudi možnost novih zakonodajnih pobud na področju edinstvenih identifikacijskih oznak ter spremljanja in sledenja številnih kategorij blaga, ki prav tako vzbujajo veliko zaskrbljenost. D.JUŽNA KOREJA V Južni Koreji sta bili v letu 2019 odpravljeni dve oviri, in sicer za kozmetične izdelke (popolnoma) in goveje meso (delno). Korejska nacionalna agencija za preprečevanje požarov je želela večino kozmetičnih izdelkov razvrstiti med nevarne izdelke, posledica česar so bile stroge zahteve glede skladiščenja in distribucije, ki so se industriji zdele nerealne. Težava je bila izpostavljena na sestanku odbora EU in Koreje za trgovino z blagom, februarja 2019 pa je Koreja kozmetične izdelke izključila iz področja uporabe. Južna Koreja ne uvaža govedine in drugih proizvodov iz držav članic EU zaradi omejitev, povezanih z BSE, po drugi strani pa je spet začela uvažati iz drugih držav z enakim statusom OIE, kot ga ima EU. Koreja je bila na svoje neupravičene in diskriminatorne ukrepe opozorjena na številnih dvostranskih srečanjih na različnih ravneh ter na generalnem zasedanju sanitarnega in fitosanitarnega odbora STO. Uvoz iz Danske in Nizozemske je bil leta 2019 odobren, s čimer je bila ovira delno odpravljena. Vendar uvoz iz drugih držav članic ostaja onemogočen, Komisija pa je odločena, da bo to neupravičeno in diskriminatorno oviro hitro odpravila. E.AVSTRALIJA V Avstraliji sta bili v letu 2019 uspešno obravnavani dve oviri, in sicer v zvezi s kozmetičnimi izdelki in standardi za preizkušanje jekla.

Avstralija je predvidela spremembe zakona o kemikalijah iz leta 2017 v zvezi s preizkušanjem za nove kemijske sestavine kozmetičnih izdelkov. Delegacija EU je avstralskim organom poslala dopis, v katerem je poudarila pomen zagotavljanja usklajenosti med pravnim okvirom Avstralije in EU. Zakon o industrijskih kemikalijah je bil sprejet marca 2019 in je usklajen s prakso EU. Priznani avstralski nacionalni organ za standarde Standards Australia je začel posvetovanje o štirih osnutkih standardov za preizkušanje jekla, v katerih je bilo za avstralski standard predlagano morebitno odstopanje od zahtev ISO za preizkušanje. Težava je bila izpostavljena med dialogi trgovinskih partnerjev EU in Avstralije. Decembra 2019 je bil postopek priprave osnutka za standard ISO 17607 opuščen. F.UČINEK ODPRAVLJENIH OVIR V prejšnjih poglavjih tega poročila smo analizirali trgovinske tokove, povezane z ovirami, ki so bile odpravljene leta 2019 (glej okvir 3). Poleg tega so v poročilo vključeni rezultati bolj izpopolnjene analize na podlagi ekonometrične ocene povečanja izvoza EU v partnerske države, ki so uvedle oviro, po odpravi zadevne ovire. V ta namen smo za količinsko opredelitev uporabili regresijsko analizo. Rezultat te ekonometrične analize morda ne pokaže celotnega učinka strategije dostopa na trg, saj metodologija ne dopušča vključitve zapletenih horizontalnih ovir, ki vplivajo na blago, ali ovir, ki se ne nanašajo zgolj na blago (npr. na storitve, javno naročanje, naložbe ali pravice intelektualne lastnine) ter lahko prek trgovinskih in naložbenih tokov posredno ali neposredno vplivajo na različne izdelke. Rezultati v povprečju kažejo, da so bile z odpravo tega podsklopa ovir ustvarjene konkretne koristi za izvoznike EU. Po ocenah naj bi se izvoz po odpravi ovir v povprečju povečal za približno 60 %. To v smislu vrednosti pomeni, da so podjetja EU v letu 2019 zaradi odprave ovir v obdobju 2014–2018 ustvarila za približno 8 milijard EUR dodatnega izvoza. To je toliko, kot znašajo koristi odprave trgovinskih ovir v prejšnjih letih, in primerljivo s pričakovanim povečanjem izvoza EU zaradi nekaterih naših trgovinskih sporazumov.

VI. POGLED NA ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE EU in ZDA sta najpomembnejši trgovinski in naložbeni partnerici, kar izhaja iz pretekle zavezanosti odprtim trgom ter predstavlja največji in najgloblji dvostranski gospodarski odnos na svetu. Tarife EU in ZDA so nizke (povprečno znašajo 3 % ali manj), naši trgi storitev pa so primerljivo odprti. Dobavne verige podjetij EU in ZDA so resnično čezatlantske. Poleg tega je svetovne izzive mogoče ustrezno premostiti le s sodelovanjem med EU in ZDA. Vendar se je zdaj ta odnos znašel pred številnimi novimi izzivi. Leta 2019 so se trgovinske napetosti povečale, ko so ZDA po odločitvi STO v njihovo korist v zadevi Airbus uvedle tarife na blago EU v vrednosti 7,5 milijarde USD. Komisija je obžalovala odločitev ZDA za uvedbo tarif, saj je predložila predlog za rešitev spora v skladu z zahtevami STO. Poleg tega je Komisija ZDA opozorila, da bo njihova odločitev za uvedbo tarif dejansko prisilila EU, da uporabi pravice do povračilnih ukrepov, ko bo arbiter STO v vzporedni zadevi pozneje v letu 2020 izdal odločbo v zadevi Boeing. Kar zadeva protisubvencijske in protidampinške dajatve, ki so jih ZDA uvedle na zrele oljke iz Španije, so bila marca 2019 organizirana posvetovanja STO, vendar spor z njimi ni bil rešen, zato je EU maja 2019 zahtevala ustanovitev odbora. Dajatve veljajo od 1. avgusta 2018, zaradi njih pa je španskim podjetjem onemogočen dostop na ameriški trg. Pozitivno pa je to, da so se napetosti zaradi ameriške preiskave nacionalne varnosti pri uvozu avtomobilov in avtomobilskih delov nekoliko umirile, ko je 13. novembra 2019 minil rok, do katerega bi morale ZDA sprejeti ukrepe, ne da bi predsednik sprejel uradno odločitev. Komisija bo še naprej pozorno spremljala to zadevo, saj EU zavrača predpostavko, da bi lahko trgovina z osebnimi vozili iz EU ogrozila nacionalno varnost ZDA. Po drugi strani so se pritiski na čezatlantsko trgovino nadaljevali zaradi tarif na jeklo in aluminij iz EU, ki so jih ZDA junija 2018 uvedle domnevno zaradi nacionalne varnosti. EU je sprejela izravnalne tarife na ameriški izvoz v EU, katerih ukinitev je ponudila takoj, ko bodo ZDA odpravile svoje tarife. ZDA so januarja 2020 tarife na jeklo in aluminij razširile na nekatere proizvode iz jekla in aluminija; aprila 2020 se je EU odzvala z uvedbo izravnalnih ukrepov na tri izdelke iz ZDA (nekatere vrste vžigalnikov, nekatere vrste plastičnega pribora (fitingov) za pohištvo in karoserij ter igralne karte). Komisija opozarja, da so ZDA podobne dajatve, uvedene za njihove partnerice, kot sta Mehika in Kanada, v letu 2019 umaknile. Komisija je tudi izrazila obžalovanje, ker je 11. decembra 2019 prenehal delovati pritožbeni organ STO, in sicer v bistvu zaradi nenehnega nasprotovanja ZDA vnovičnemu imenovanju njegovih članov. Opozorila je tudi, da je to bil zelo hud udarec za mednarodni trgovinski sistem, ki temelji na pravilih, in za pomembno ravnotežje zavez, ki so jih članice STO sprejele ob koncu urugvajskega kroga. EU se strinja z ZDA, da je treba sistem STO nujno temeljito reformirati, ter je letos partnericam, ki so pripravljene spore v okviru STO še naprej reševati v zavezujočem in neodvisnem postopku z možnostjo pritožb, predlagala začasno pritožbeno ureditev. Komisija je še vedno zaskrbljena zaradi dveh posebnih določb ameriškega zakona o znižanju davkov in delovnih mestih iz leta 2017, tj. erozije davčne osnove in davčne določbe za boj proti zlorabi, ki ima nekatere diskriminatorne vidike, ter odbitkov za v tujini dosežen dohodek iz neopredmetenih sredstev, ki bi lahko pomenil prepovedano subvencijo. Ameriška vlada je leta 2019 sprejela izvedbena pravila za obe določbi. Komisija se je seznanila z dvostranskimi in regionalnimi trgovinskimi sporazumi, ki so jih ZDA leta 2019 podpisale s tretjimi državami. Po njenem mnenju ti sporazumi vzbujajo več pomislekov v zvezi s spoštovanjem multilateralizma in pravil o prosti trgovini na svetovni ravni. Prvič, Komisija dvomi, ali bi omejeni dogovor, ki so ga ZDA in Japonska septembra 2019 dosegle o kmetijstvu in digitalni trgovini, izpolnil standarde STO za sporazume o prosti trgovini. Drugič, Komisija je zaskrbljena, da bi se lahko zaradi omejevalnih pravil glede porekla avtomobilov in avtomobilskih delov, vključenih v sporazum med Združenimi državami, Mehiko in Kanado, preusmerili trgovinski in naložbeni tokovi, kar bo negativno vplivalo na svetovne dobavne verige ter povzročilo zvišanje stroškov za proizvajalce in stranke. Tretjič, Komisija je zaskrbljena zaradi „prve faze“ trgovinskega sporazuma, sklenjenega decembra 2019 med ZDA in Kitajsko, zlasti zaradi njegovih velikih nabavnih obveznosti, ki niso v skladu z načeli prostega trga in obveznostmi STO glede nediskriminacije. Komisija je zaskrbljena zaradi zadnjega pravila, ki ga je 3. februarja 2020 objavilo ameriško ministrstvo za trgovino in ki določa, da lahko navedeno ministrstvo podcenjenost valute tuje države za namene ameriškega postopka za uvedbo izravnalne dajatve obravnava kot subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalne dajatve. Komisija bo spremljala izvajanje pravila za zagotovitev, da se proste valute, kot je euro, ne bodo neupravičeno znašle v ameriških postopkih za uvedbo izravnalne dajatve. Komisija je zaskrbljena tudi zaradi uvedbe protidampinških preiskav in preiskav za uvedbo izravnalne dajatve, ki jih je ameriško ministrstvo za trgovino 9. januarja 2020 začelo v zvezi z uvozom jeklenih kovanih razvodnih blokov za hidravliko iz Nemčije in Italije. Preiskave navedenega ministrstva vključujejo več domnevnih subvencij EU, med drugim prvič za prosto dodelitev pravic v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) kot subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalne dajatve. Komisija bo spremljala te postopke za zagotovitev nespornosti načela ETS. ZDA so maja 2019 aktivirale naslov III Helms-Burtonovega zakona in omogočile ukrepe na podlagi naslova IV, kar je kršitev sporazuma med EU in ZDA iz leta 1998. Ameriška vlada je začela uporabljati ukrepe zoper vodstvene delavce podjetij EU. EU ponavlja, da odločno nasprotuje ekstrateritorialni uporabi ameriških ukrepov na podlagi naslovov III in IV navedenega zakona, kot je ameriška zavrnitev prepovedi vstopa predstavnikom podjetij EU, ki so v nasprotju z mednarodnim pravom. Komisija bo natančno spremljala razvoj preiskav, ki so jih ZDA julija 2019 začele v zvezi s francoskim davkom na digitalne storitve na podlagi člena 301 zakona o trgovinskih sporazumih iz leta 1974. Komisija je na splošno zaskrbljena zaradi uporabe enostranskih pristopov, ki so v nasprotju z večstranskim trgovinskim sistemom, ki temelječi na pravilih, poleg tega pa meni, da bi bilo treba vse trgovinske ukrepe začasno ustaviti, da bi se omogočil uspešen zaključek postopka OECD o splošnem davku na digitalne storitve.