Posebno poročilo Poročilo za leto 2014 
o spremljanju popravljalnih 
učinkov posebnih poročil 
Evropskega računskega 
sodiščaSL 2016  št. 02
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-3982-2 ISSN 1831-094X doi:10.2865/795080 QJ-AB-15-026-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-3960-0 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/89735 QJ-AB-15-026-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-3945-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/80580 QJ-AB-15-026-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Poročilo za leto 2014 
o spremljanju popravljalnih 
učinkov posebnih poročil 
Evropskega računskega 
sodišča
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 02
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat CEAD (koordinacija, vrednotenje, zanesljivost in razvoj), ki ga vodi član 
Evropskega računskega sodišča Igors Ludboržs.
Revizijo sta vodila vodilni upravni uslužbenec John Sweeney in vodja naloge Csaba Hatvani, podporo in prispevke pa 
so zagotavljali direktorja Neil Usher in Philippe Froidure, vodilna upravna uslužbenca Paul Stafford in Emmanuel Rauch 
ter Jukka Nurmio, Elisabeth Türk-Saggel, Eddy Struyvelt, Katja Mattfolk, Hubert Deville, Stéphane Clot, Ivo Koppelmaa, 
Ramona Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, Jesús Nieto Muñoz, Maciej Szymura, Niels Sorensen, Alison Ballantine-Smith, 
Danielle Pottier, Gediminas Macys in Shane Enright.
Član Evropskega računskega sodišča, pristojen za to poročilo, je bil Kevin Cardiff.
Od leve proti desni: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, Cs. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice in okrajšave
I–VI  Povzetek
1–4 Uvod
5–8 Obseg in pristop
9–12  Kako je Komisija izvedla 44 priporočil
9 –11  Uvod
12 Z izvajanjem priporočil se je izboljšalo finančno poslovodenje, toda nekateri izzivi 
za nadaljnji razvoj še ostajajo
13–23  Revizija sistemov in postopkov Komisije za nadaljnje ukrepanje na podlagi 
priporočil
13–15  Uvod
16–18  Ureditve Komisije za notranje kontroliranje
19 Komisija je uvedla nekaj izboljšav svojega sistema in postopkov za nadaljnje ukrepanje na 
podlagi priporočil, vendar še vedno obstajajo pomanjkljivosti
20 Ustreznost in zanesljivost upravljavskih informacij
21–23  Spremljanje deloma izvedenih priporočil
24–25  Najboljše prakse pri drugih sistemih in postopkih
26–29  Zaključek in priporočila
04 Kazalo  
 
 Priloga I  — Priporočila, ki jih je pregledalo Sodišče
 Priloga II —  Kmetijstvo: instrumenti za upravljanje trga mleka in mlečnih izdelkov
 Priloga III — Kmetijstvo: reforma trga sladkorja
 Priloga IV —  Kmetijstvo: posebni ukrepi v najbolj oddaljenih regijah in na egejskih otokih
 Priloga V  — Kohezija: poraba socialnega sklada za starejše delavce
 Priloga VI — Zunanji ukrepi: prispevki, usmerjeni prek organizacij ZN
 Priloga VII — Zunanji ukrepi: prehranska varnost
 Priloga VIII — Zunanji ukrepi: CRIS
 Priloga IX — Notranje politike: državna pomoč
 Priloga X — Splošna merila za uspešen sistem za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil
 Odgovori Komisije
05
 Kratice  
in okrajšave
ABAC : računovodski sistem na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, ki ga uporablja Komisija
CRIS : skupni informacijski sistem RELEX
PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije 
PETRA : sistem beleženja časa in upravljavskega poročanja
POSEI : program možnosti za oddaljene in otoške regije – ureditve POSEI za kmetijski sektor se uporabljajo za 
najbolj oddaljene regije EU 
RAD : priporočila, ukrepi, razrešnica ( Recommendations, Actions, Discharge ) – orodje IT za spremljanje
SARI : vmesnik za poročanje o državni pomoči
06
 Povzetek
I
V tem poročilu so predstavljeni rezultati, pridobljeni z našim četrtim pregledom nadaljnjega ukrepanja, ki ga je na 
podlagi priporočil Sodišča iz prejšnjih posebnih poročil izvedla Komisija. Na to temo sta bili objavljeni konsolidirani 
poročili za leti 2011 (Posebno poročilo št. 19/2012) in 2012 (Posebno poročilo št. 19/2013), rezultati za leto 2013 pa so 
bili povzeti v odstavkih 10.53 do 10.55 letnega poročila.
II
Za oceno, ali je Komisija sprejela ukrepe, potrebne za ustrezno obravnavanje priporočil Sodišča in nadaljnje ukre -
panje na njihovi podlagi, je Sodišče obravnavalo dve podvprašanji: ali je Komisija ustrezno obravnavala revizijska 
priporočila v izbranih posebnih poročilih in ali je bil sistem, ki ga je za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil 
uporabljala Komisija, trden.
III
Sodišče je preučilo nadaljnje ukrepanje Komisije na podlagi vzorca 44 priporočil iz osmih posebnih poročil Sodišča 
iz obdobja 2009–2012. Ocenilo je sedanje stanje izvedbe teh priporočil in s tem povezane upravljavske informacije 
Komisije.
IV
Pregled Sodišča je pokazal, da je Komisija 60 % priporočil Sodišča izvedla v celoti, 29 % večinoma, 8 % deloma, 3 % 
pa ni izvedla.
V
Komisija je uvedla nekaj izboljšav svojega sistema in postopkov na nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, zlasti 
v zvezi z zasnovo, informacijami in skladnostjo aplikacije IT za nadaljnje spremljanje ter njeno prijaznostjo do upo -
rabnikov. Vendar sistem za zdaj ne zagotavlja v celoti zadostne revizijske sledi sprejetih ukrepov, pa tudi ne notranje 
ocene ustreznosti teh ukrepov in spremljanja delno izvedenih priporočil.
VI
Glede na pomanjkljivosti, ugotovljene v sedanjem sistemu Komisije za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, 
ter preteklo priznanje Komisije, da so potrebne izboljšave, naj Komisija uvede ustrezne izboljšave (Posebno poročilo 
št. 19/2013), da bo uskladila svoje prakse z ustreznimi standardi notranje kontrole.
07
 Uvod
01 
V skladu z mednarodnimi standardi revidiranja je spremljanje popravljalnih učin -
kov revizijskih poročil končna stopnja v sklopu načrtovanja, izvedbe in spremlja-  
nja popravljalnih učinkov pri revizijah smotrnosti poslovanja. Spremljanje 
popravljalnih učinkov poročil o revizijah smotrnosti poslovanja je nujen element 
v verigi odgovornosti, Komisijo pa spodbuja k uspešnemu izvajanju priporočil 
Sodišča.
02 
To je tretje konsolidirano poročilo Sodišča o spremljanju popravljalnih učinkov. 
Opažanja, ki so nastala pri spremljanju popravljalnih učinkov za leto 2013, so bila 
objavljena v letnem poročilu za leto 2013 v obliki povzetka.
03 
Sodišče je v prvem poročilu o spremljanju popravljalnih učinkov (Posebno 
poročilo št. 19/2012) ugotovilo, da bi morala Komisija izboljšati nadaljnje ukre -
panje na podlagi revizijskih priporočil Sodišča. V drugem poročilu o spremljanju 
popravljalnih učinkov leta 2013 (Posebno poročilo št. 19/2013) je priporočilo, naj 
Komisija izpopolni aplikacijo RAD (priporočila, ukrepi, razrešnica), da bi bilo iz nje 
bolje razbrati, katera priporočila so bila le deloma izvedena.
04 
V tem poročilu so predstavljeni rezultati, ki jih je Sodišče pridobilo pri svojem 
pregledu za leto 2014, pri katerem je preučilo nadaljnje ukrepanje Komisije 
na podlagi priporočil iz njegovih preteklih posebnih poročil in spremembe 
aplikacije RAD.
08
 Obseg in pristop
05 
Cilj Sodišča je bil dvojen: (a) izvesti omejen pregled nadaljnjega ukrepanja 
Komisije na podlagi vzorca priporočil Sodišča iz posebnih poročil ter (b) opravi -
ti revizijo, da se oceni, ali je sistem (tehnični in postopkovni), ki ga za nadaljnje 
ukrepanje na podlagi priporočil uporablja Komisija, trden, in sicer s preverjanjem 
ustreznosti in zanesljivosti sedanjega sistema ter ugotavljanjem področij, ki bi jih 
bilo mogoče izboljšati.
06 
Pri reviziji sistema Komisije so bile preučene spremembe, ki so bile v sistemu 
(RAD) uvedene po zadnjem pregledu Sodišča leta 2012. Poleg tega je Sodišče 
primerjalo delovanje in značilnosti sistema RAD z drugimi sistemi za nadaljnje 
ukrepanje na podlagi priporočil v okviru služb Komisije, da bi ugotovilo dobre 
prakse.
07 
Namen pregleda nadaljnjega ukrepanja na podlagi prejšnjih priporočil Sodišča je 
bil ugotoviti sedanje stanje, pravočasnost izvajanja priporočil ter nerešena  
in/ali nova relevantna vprašanja (če obstajajo), ki jih je treba obravnavati. Podlaga 
za izbor osmih posebnih poročil je bila, prvič, ali sta od njihove objave minili vsaj 
dve leti, da je imela Komisija dovolj časa za obravnavanje priporočil, in, drugič, 
sedanja relevantnost priporočil. Poročila, ki so zajeta v pregled, so navedena 
v tabeli 1 .
08 
Sodišče pri ocenjevanju stanja izvedbe priporočil uporablja naslednje kategori -
je: izvedeno v celoti, večinoma izvedeno, deloma izvedeno, ni izvedeno, ni bilo 
mogoče preveriti ali ni več relevantno.
09 Obseg in pristop  
 
Seznam izbranih posebnih poročil
Št. Št. poročila Naslov
1 Posebno poročilo št. 14/2009 Ali so instrumenti za upravljanje trga mleka in mlečnih izdelkov dosegli svoje glavne cilje?
2 Posebno poročilo št. 6/2010 Ali je reforma trga sladkorja dosegla svoje glavne cilje?
3 Posebno poročilo št. 10/2010 Posebni ukrepi za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih
4 Posebno poročilo št. 25/2012 Ali obstajajo orodja za spremljanje uspešnosti porabe Evropskega socialnega sklada za starejše delavce?
5 Posebno poročilo št. 3/2011Učinkovitost in uspešnost prispevkov EU, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov v državah, ki so bile 
prizadete v konfliktih
6 Posebno poročilo št. 1/2012 Učinkovitost razvojne pomoči Evropske unije za zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki
7 Posebno poročilo št. 5/2012 Skupni informacijski sistem RELEX (CRIS)
8 Posebno poročilo št. 15/2011 Ali postopki Komisije zagotavljajo uspešno upravljanje nadzora državne pomoči?Tabela 1
10
 Kako je Komisija 
izvedla 44 priporočil
Uvod
09 
V tem razdelku so predstavljeni rezultati, ki jih je Sodišče pridobilo pri pregledu 
tega, kako je Komisija izvedla vzorec 44 priporočil iz osmih izbranih posebnih 
poročil Sodišča, objavljenih v obdobju 2009–2012. V  Prilogi I  so prikazani rezul -
tati ocene za vsako od 44 preučenih priporočil, v  prilogah II do IX  pa so na kratko 
povzeti zadevne revizije, priporočila, poznejše dejavnosti naknadnega ukrepanja, 
ki jih je izvedla Komisija, in vsa vprašanja, ki jih je treba še obravnavati.
10 
Tri od 44 preučenih priporočil niso bila več relevantna1, za tri priporočila pa ni bilo 
mogoče preveriti nadaljnjega ukrepanja, saj so bili potrebni dokazi na voljo samo 
ali večinoma na ravni držav članic2.
11 
Za preostalih 38 priporočil, ki jih je bilo mogoče oceniti, je Sodišče ugotovilo, 
da jih je Komisija v celoti izvedla 60 %3, 29 % jih je bilo izvedenih večinoma, 8 % 
deloma, 3 % pa niso bili izvedeni.
Z izvajanjem priporočil se je izboljšalo finančno 
poslovodenje, toda nekateri izzivi za nadaljnji razvoj 
še ostajajo
12 
V nadaljevanju so navedeni primeri doseženih izboljšav in preostalih izzivov po 
ukrepanju na podlagi priporočil Sodišča. Okvir 1Izboljšanje predpisov in spremljanja (glej  prilogi II in III)
V sektorjih mleka in sladkorja so bili opaženi boljši predpisi in spremljanje. Na trgu mleka je postopna dere -
gulacija skupaj z nadzorom Komisije in svežnjem ukrepov, ki je bil dan na voljo državam članicam, omogočila, 
da se proizvodnja mleka v EU bolje prilagaja povpraševanju na trgu, in prispevala k preprečevanju vrnitve 
k subvencioniranim strukturnim presežkom. Toda kratkoročno so lahko proizvajalci mleka še vedno izpostav -
ljeni nihanju povpraševanja in cen. Čeprav Komisija še vedno skrbno spremlja cene mleka in sladkorja, lahko le 
omejeno vpliva nanje.1 V zvezi s priporočilom 1 
Posebnega poročila št. 6/2010 
se bo ureditev kvot za sladkor 
končala v letu 2016/2017, 
v zvezi s priporočilom 3 
Posebnega poročila št. 5/2012 
je Komisija sprejela novo, 
drugačno strategijo IT, v zvezi 
s priporočilom 1 Posebnega 
poročila št. 5/2012 pa bo CRIS 
nadomeščen z računovodskim 
sistemom ABAC.
2 Priporočilo 3 Posebnega 
poročila št. 10/2010 ter 
priporočili 5 in 6 Posebnega 
poročila št. 6/2010.
3 Številka zajema priporočilo 11 
(Posebnega poročila 
št. 15/2011), ki ga je Komisija 
najprej zavrnila.
11 Kako je Komisija izvedla 44 priporočil  
 Okvir 2 Okvir 3Boljša kakovost podatkov
(a) Zagotavljanje zadostnih informacij in usposabljanja uradnikom ZN in Komisije, ki so odgovorni za pro -
grame EU, je bistveno. V skladu z našimi priporočili so na primer ustrezni akterji na področju prehranske 
varnosti zdaj redno deležni informacij in usposabljanja v zvezi z vprašanji, povezanimi z bojem proti lakoti 
(glej  Prilogo VII ). Poleg tega se zdaj zagotavljajo informacije o stroških, nastalih pri financiranju prek 
organizacij ZN v državah, ki jih je prizadel konflikt, da bi bilo mogoče pri prihodnjih ukrepih upoštevati 
stroškovno učinkovitost virov financiranja (glej  Prilogo VI ).
(b) Upravljanje podatkov je čedalje pomembnejše za upravljanje politik in programov EU. Na primer:
(i) glede skupnega informacijskega sistema RELEX (informacijski sistem, ki ga je Komisija uvedla kot 
podporo za upravljanje zunanjih ukrepov) je bil nadzor kakovosti podatkov okrepljen, odgovornosti 
za upravljanje varnosti podatkov pa razjasnjene (glej  Prilogo VIII );
(ii) nadzor državne pomoči je zdaj bolje podprt s sistemi IT, zlasti zaradi okrepljene aplikacije za bele -
ženje časa v zvezi s projektom ( Project Expense Time Reporting Application  (PETRA)), ki se uporablja 
za beleženje časa in upravljavskega poročanja, ter vmesnika za poročanje o državni pomoči (SARI) 
kot orodja za komuniciranje med državami članicami in Komisijo, ki se uporablja od leta 2012 
(glej  Prilogo IX ).
Izboljšane informacije o smotrnosti poslovanja
(a) Nekateri sistemi za upravljanje smotrnosti poslovanja, ki se uporabljajo za programe POSEI - egejski otoki, 
programe za brezposelne starejše delavce in programe na področju prehranske varnosti, so bili bistveno 
izboljšani z uporabo obveznih kazalnikov smotrnosti poslovanja pri vsakoletnem poročanju držav članic.
 Toda zagotavljanje zadostnih in dosledno zanesljivih podatkov je za države članice težavno (glej  prilo -
ge IV, V, in VII).
(b) Na področju prehranske varnosti (glej  Prilogo VII ) je v 50 podrobnih profilih držav zdaj globalen pregled 
za vsako državo, s kazalniki, ki pokrivajo področje prehranske varnosti. Poleg tega je Komisija za progra -
me, namenjene zadovoljevanju potreb starejših delavcev (glej  Prilogo V ), zdaj izboljšala dokumentiranje 
svojih pregledov tako, da je uvedla novonastale kontrolne sezname za obdobje 2014–2020 ter s tem 
izboljšala dokumentiranje in pokritje ukrepov.
(c) Sodišče je priporočilo izboljšave obveznosti poročanja o prispevkih EU, ki se dodeljujejo prek or -
ganizacij ZN, vključno s kazalniki SMART, primerjalnimi poročili, podrobnimi delovnimi načrti in ra -
zumljivimi podrobnimi proračuni. Navedeno je zdaj določeno v skupnih smernicah, izdanih leta 2011 
(glej  Prilogo VI ).
12
 Revizija sistemov in postopkov 
Komisije za nadaljnje ukrepanje 
na podlagi priporočil
Uvod
13 
V skladu s standardi notranje kontrole Komisije4 mora poslovodstvo vzpostaviti 
nadzorne ukrepe za zagotovitev, da izvajanje dejavnosti poteka učinkovito in 
uspešno ob hkratnem upoštevanju veljavnih določb (standard notranje kontrole 
št. 9 – nadzor upravljanja). To zajema naslednje zahteve:
(a) poslovodstvo mora spremljati glavna vprašanja in zagotoviti nadaljnje ukre -
panje na podlagi sprejetih revizijskih in drugih priporočil. Nadzor upravljanja 
zajema vidike zakonitosti in pravilnosti ter operativno smotrnost poslovanja, 
vključuje pa tudi nadzor zunanjih organov, ki so jim zaupane naloge izvrševa -
nja proračuna;
(b) generalni direktorji morajo obvestiti pristojnega komisarja o vseh poten -
cialno bistvenih vprašanjih, povezanih z notranjim kontroliranjem in revi -
diranjem, ter pomembnih proračunskih in finančnih vprašanjih, ki bi lahko 
vplivala na dobro upravljanje dodeljenih proračunskih sredstev ali ovirala 
doseganje zastavljenih ciljev.
14 
V standardu so med drugimi merili opredeljena tudi naslednja merila, ki bi jih 
poslovodstvo morda lahko upoštevalo pri ocenjevanju uspešnosti kontrol:
(a) ali obstaja sistematično nadaljnje ukrepanje v zvezi z bistvenimi vprašanji, 
ugotovljenimi pri nadzornih dejavnostih;
(b) ali je, če so za izvajanje ukrepov odgovorni izvajalski organi (npr. v državah 
članicah ali agencijah), pristojna služba Komisije vzpostavila ustrezen nadzor 
ali zagotovila nadaljnje ukrepanje.
15 
Mednarodni standardi strokovnega ravnanja pri notranjem revidiranju5 v svojih 
smernicah s praktičnimi nasveti tudi določajo, da notranji revizorji ovrednotijo 
ustreznost, uspešnost in pravočasnost ukrepanja poslovodstva v zvezi s sporoče -
nimi opažanji in priporočili, vključno z opažanji in priporočili zunanjih revizorjev 
in drugih.4 Notranja kontrola je proces, 
zasnovan za pridobivanje 
razumnega zagotovila 
o doseganju ciljev glede 
uspešnosti in učinkovitosti 
operacij, zanesljivosti 
računovodskega poročanja ter 
skladnosti z veljavnimi zakoni 
in predpisi, http://www.coso.
org/resources.htm  (Committee 
of Sponsoring Organizations of 
the Treadway Commission  – 
odbor sponzorskih organizacij 
Treadwayeve komisije). 
Standardi notranje kontrole 
Komisije in s tem povezan 
okvir so v dokumentu 
Sporočilo o pregledu 
standardov notranje kontrole 
in zadevnega okvira – krepitev 
uspešnosti kontrol 
(SEC(2007) 1341).
5 Mednarodni standardi 
strokovnega ravnanja pri 
notranjem revidiranju 
(Standardi). Osnovni povezani 
standard 2500.A1 in praktični 
nasvet 2500.A1.1: postopek 
nadaljnjega ukrepanja na 
podlagi priporočil. Služba 
Komisije za notranjo revizijo 
opravlja svoje delo v skladu 
s temi standardi.
13 Revizija sistemov in postopkov Komisije za nadaljnje  
ukrepanje na podlagi priporočil
Ureditve Komisije za notranje kontroliranje
16 
Za spremljanje priporočil Sodišča, kot zahteva standard notranje kontrole št. 9, je 
v prvi vrsti odgovorno poslovodstvo. Službe Komisije vnesejo informacije o na -
daljnjem ukrepanju na podlagi priporočil Sodišča in zahtev organa za razrešnico 
v aplikacijo RAD, kar je podlaga za pripravo tistega dela letnega poročila o dejav -
nostih6, ki je posvečen nadaljnjemu ukrepanju na podlagi priporočil in zahtev.
17 
Komisija tudi pripravi letno poročilo o zahtevah, ki jih v vlogi organa za razre -
šnico za proračun Evropske unije izdata Evropski parlament in Svet7. Nekatere 
službe Komisije8 imajo tudi lokalne aplikacije, ki se uporabljajo za spremljanje 
revizijskih priporočil in ugotovitev na področjih, za katera so te službe odgo -
vorne (glej odstavka 24 in 25). Več modulov lokalnih aplikacij pomaga olajševati 
upravljanje (vključno z načrtovanjem, spremljanjem in poročanjem) in izvaja -
nje ukrepov, ki so odziv na priporočila in zahteve ustreznih akterjev (služba za 
notranjo revizijo, Evropsko računsko sodišče, Evropski parlament in Svet), saj so 
tako informacije in akcijski načrti za posamezne generalne direktorate in službe 
na voljo v istem repozitoriju. Poleg tega podpirajo dejavnosti notranje kontrole (v 
zvezi s standardi notranje kontrole) in naknadne kontrole.
18 
Do marca 2015 je imel vsak generalni direktorat skupino za notranjo revizijo in 
koordinatorja notranje kontrole, s funkcijami, ki so zajemale obveščanje poslo -
vodstva generalnega direktorata o ustreznosti in napredku ukrepov, sprejetih 
zaradi izvajanja priporočil Sodišča. Novembra 2014 se je Komisija odločila, da 
bo centralizirala funkcijo notranje revizije. Zato so bile te skupine razpuščene in 
služba za notranjo revizijo je postala edina revizijska skupina za Komisijo in njene 
izvajalske agencije9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/
index_en.htm
7 Člen 166(2) Uredbe (EU, 
Euratom) št. 966/2012 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. oktobra 2012 
o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije, in razveljavitvi 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 
1605/2002 (finančna uredba) 
(UL L 298, 26.10.2012, str. 1).
8 Vključno s službo za notranjo 
revizijo, GD za kmetijstvo in 
razvoj podeželja, GD za 
sosedstvo in širitvena 
pogajanja ter GD za raziskave 
in inovacije.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm
14 Revizija sistemov in postopkov Komisije za nadaljnje  
ukrepanje na podlagi priporočil
Komisija je uvedla nekaj izboljšav svojega sistema in 
postopkov za nadaljnje ukrepanje na podlagi 
priporočil, vendar še vedno obstajajo pomanjkljivosti
19 
Dobro upravljan sistem za upravljavske informacije, ki beleži revizijska priporo -
čila in nadaljnje ukrepe, bi moral olajšati odgovornost do zunanjih in notranjih 
deležnikov ter spremljanje izboljšav finančnega poslovodenja. Evidentirane 
informacije bi morale biti zanesljive, prednostne naloge za ukrepanje bi mora -
le biti določene in obstajati bi morala revizijska sled za zagotavljanje dokazov 
o sprejetih ukrepih in primerih, ko ukrepi niso bili sprejeti ali pa so bili sprejeti le 
v omejenem obsegu, ter vzrokih za to, da bi se lahko poslovodstvo na podlagi 
informacij odločalo o prevzemanju tveganja neizvedbe priporočil. Poleg tega bi 
moral tak sistem poslovodstvu omogočati pravočasen pregled nad vprašanji, ki 
so jih sprožili njegovi revizorji (notranji in zunanji) glede ugotovljenih tveganj 
in pomanjkljivosti ter priporočenih ukrepov, pa tudi lajšati nadaljnje ukrepanje 
pristojnih nadrejenih ter nato spremljanje in preverjanje ukrepanja.
Ustreznost in zanesljivost upravljavskih informacij
20 
Upravljavske informacije iz RAD so bile na splošno zanesljive. Toda pri 11 od 
24 meril (glej  Prilogo X ), ki smo jih uporabili za ocenjevanje uspešnosti sistema za 
nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, so bile ugotovljene pomanjkljivosti. Te 
so zajemale:
(a) glede popolnosti revizijskih sledi smo opazili le nekaj primerov, v katerih so 
bila dokazila (npr. akcijski načrti za naloge, ki jih je treba izpolniti v odziv na 
priporočilo) zajeta v podatkovno zbirko. Te informacije so pomembne, saj 
v odgovorih Komisije, ki so objavljeni ob posebnih poročilih, niso nujno nave -
deni konkretni ukrepi, ki jih je treba sprejeti v odziv na priporočila;
(b) priporočila, naslovljena na države članice, so sicer običajno zajeta v RAD in 
opredeljena kot sprejeta ali zavrnjena, vendar Komisija zanje ne izvaja nadalj -
njega spremljanja. Če so za izvajanje ukrepov na podlagi priporočil Sodišča 
odgovorne države članice in agencije, bi morale v skladu s standardom not -
ranje kontrole št. 9 – nadzor upravljanja pristojne službe Komisije vzpostaviti 
ustrezen nadzor ali nadaljnje spremljanje;
(c) informacije v RAD o obsegu izvajanja zadevnih priporočil so morda precenje -
ne10. Pri 39 priporočilih, ki so v RAD štela kot izvedena v celoti (opravljeno), je 
Sodišče za 14 (36 %) menilo, da so izvedena le deloma (večinoma izvedeno ali 
deloma izvedeno);10 To neujemanje med ocenama 
Komisije in Sodišča je mogoče 
deloma pojasniti s tem, da je 
RAD pred letom 2015 vseboval 
samo štiri ocenjevalne 
kategorije. Zato v sistem ni 
bilo mogoče vnesti, da so 
priporočila deloma izvedena.
15 Revizija sistemov in postopkov Komisije za nadaljnje  
ukrepanje na podlagi priporočil
(d) razen informacij na visoki ravni iz letnih poročil o dejavnostih11 generalnih 
direktoratov se ne pripravijo nobena poročila ali kazalniki, ki bi zagotavljali 
konkretne informacije o ustreznosti, uspešnosti ali pravočasnosti ukrepov, 
izvedenih na podlagi revizijskih priporočil Sodišča, kot priporočajo standardi 
notranjega revidiranja.
Spremljanje deloma izvedenih priporočil
21 
Komisija je uvedla več ukrepov za izboljšanje zmogljivosti sistema za spremljanje, 
med drugim je razvila letne načrte za spremljanje napredka. Leta 2014 je uvedla 
novo stanje izvedbe priporočil, deloma izvedeno. Vendar uporaba te kategorije 
med službami Komisije za zdaj ostaja zelo omejena.
22 
Priporočil, za katera je Sodišče ocenilo, da so deloma izvedena, vendar so v RAD 
evidentirana kot opravljena, Komisija naknadno ne odpre znova in jih ne pre -
razvrsti. Poleg tega ni postopka za ocenjevanje, ali so stara odprta priporočila 
v podatkovni zbirki še vedno relevantna. Zato stanje izvedbe v RAD ni bilo spre -
menjeno za nobeno od 86 priporočil (iz 21 posebnih poročil), za katera je Sodišče 
ocenilo, da so deloma izvedena.
23 
Komisija je v odgovorih na poročilo Sodišča (Posebno poročilo št. 19/2013) o spre -
mljanju popravljalnih učinkov njegovih priporočil že priznala, da bi bilo treba 
uskladiti kategorije za oceno izvedbe, ki jih uporabljata Komisija in Sodišče, in 
nadalje razviti aplikacijo RAD zaradi izboljšanja informacij, zagotovljenih poslo -
vodstvu. Žal Komisija zaradi drugih prednostnih nalog ni mogla doseči napredka 
pri obravnavi teh potreb.11 In od junija 2015 v poročilih 
orodja RAD Business Objects .
16
 Najboljše prakse pri drugih 
sistemih in postopkih
24 
Sodišče je sistematično primerjalo, kako več generalnih direktoratov Komisije 
obravnava priporočila Sodišča in službe za notranjo revizijo, da bi ugotovilo dob -
re prakse. Primerjava je zajemala preučitev sistemov in postopkov za nadaljnje 
ukrepanje na podlagi priporočil za vzorec priporočil iz revizijskih poročil za šest 
generalnih direktoratov (za kmetijstvo in razvoj podeželja, za mednarodno sode -
lovanje in razvoj, za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, za sosedstvo 
in širitvena pogajanja, za regionalno in mestno politiko ter za raziskave in inova -
cije), da bi se primerjala funkcionalnost sistemov12. Pregled funkcionalnosti teh 
sistemov je v  okviru 4 .
25 
Ti različni sistemi Komisije za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil so bili 
razviti, da bi se upoštevalo individualne in posebne potrebe zadevnih generalnih 
direktoratov. Pri primerjavi z aplikacijo RAD je pregled različnih sistemov jasno 
pokazal mnoge dobre funkcije, ki so v teh sistemih na voljo za podpiranje zahtev 
za dobro odgovornost in upravljanje. Okvir 4Primeri drugih sistemov za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, ki jih 
uporabljajo službe Komisije
(a) Aplikacija za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, ki jo uporablja služba Komisije za notranjo revizijo 
(GRC Issue Track ), je trden sistem, ki beleži vsa vprašanja in jih stalno spremlja. Poročanje se opravi vsako 
četrtletje in je osredotočeno na vprašanja z visokim tveganjem, ki niso bila pravočasno obravnavana. Ak -
cijski načrti in vsa dokazila so zlahka dostopni v sistemu. Obstaja več poročil, vključno z letnim poročilom 
notranjega revizorja (ARIA), letnim poročilom o dejavnostih službe za notranjo revizijo in poročili odbo -
ra za spremljanje poteka revizij. V okviru naloge nadaljnjega ukrepanja se preostalo tveganje ponovno 
oceni, bistvenost priporočila pa se lahko zmanjša. Revidirance se stalno opozarja na odprta vprašanja, kar 
zagotavlja veliko prepoznavnost in redno nadaljnje ukrepanje.
(b) Komisija (GD za kmetijstvo in razvoj podeželja) uporablja orodje Internal Control Management (ICM), ki je 
delovni prostor za sodelovanje. Orodje omogoča mesečni prenos podatkov iz RAD. V primerjavi z RAD 
ima več prednosti, vključno s prijaznostjo do uporabnikov (za revizorje in poslovodstvo), možnostjo 
upravljanja akcijskih načrtov in s tem povezanih ukrepov, možnostjo, da stanje izvedbe dokumentirata 
revidiranec in revizor, ter več takoj uporabnih poročil o iztekajočih se priporočilih in priporočilih, ki niso 
bila pravočasno izvedena. ICM pomaga revidirancem pri pisanju jasnih, dosegljivih in časovno opredelje -
nih akcijskih načrtov. Vsebuje tudi poročila, ki kažejo stanje glede priporočil skupine za notranjo revizijo, 
službe za notranjo revizijo in Sodišča ter glede zahtev Evropskega parlamenta in Sveta. Ta poročila se 
dnevno samodejno osvežujejo, tako da vedno vsebujejo najnovejše informacije.
(c) Sistem ASUR, ki ga uporablja GD za raziskave in inovacije, in sistem ARGO, ki ga uporablja GD za sosed -
stvo in širitvena pogajanja, imata v primerjavi z RAD dodatne funkcije. Na primer zahteva se standarden 
akcijski načrt, roki in dokazila pa so dobro upravljani. Oba sistema zajemata modul za načrtovanje in 
analiziranje tveganja ter sta prožna in zelo prilagodljiva.12 Priporočila Sodišča vključuje 
samo Internal Control 
Management  (ICM) 
Generalnega direktorata za 
kmetijstvo in razvoj podeželja. 
Podatki se mesečno prenašajo 
iz RAD.
17
 Zaključek in priporočila
26 
Pregled nadaljnjega ukrepanja Komisije na podlagi 44 priporočil iz posebnih 
poročil Sodišča je pokazal, da je Komisija 60 % priporočil Sodišča izvedla v celoti, 
29 % večinoma, 8 % pa deloma, kar je pripomoglo k izboljšanju finančnega poslo -
vodenja na več področjih proračuna EU (glej odstavek 12 in priloge II do XI .)
27 
Naša revizija ustreznosti in zanesljivosti aplikacije RAD, ki jo uporablja Komisija, je 
pokazala, da so bile informacije v aplikaciji RAD običajno zanesljive. Toda apli -
kacija ima še vedno pomanjkljivosti, kot so pomanjkanje konkretnih informacij 
o sprejetih ukrepih (odstavek 20(a)), neobstoj ustreznega nadzora ali nadaljnje -
ga ukrepanja v primerih, ko so za izvajanje ukrepov odgovorne države članice 
(odstavek 20(b)), ter pomanjkanje naknadnega nadzora in pregledovanja deloma 
izvedenih priporočil (odstavek 20(c)).
28 
Komisija potrebuje globalni pregled nad ukrepi, sprejetimi v odziv na slabosti, ki 
sta jih ugotovila Sodišče in organ za razrešnico, ki sta udeležena pri kontroliranju 
in nadzoru, v skladu z njenimi standardi notranje kontrole in smernicami o naj -
boljših praksah pri notranjem revidiranju. Kot je Komisija v preteklosti že priznala, 
je treba uskladiti kategorije za oceno zadostnosti sprejetih ukrepov in nadalje 
razviti aplikacijo RAD zaradi izboljšanja informacij, zagotovljenih poslovodstvu. 
Kot dopolnilo k temu je potrebno boljše nadaljnje ukrepanje na podlagi priporo -
čil, ki bi privedlo k izboljšanemu poročanju o ustreznosti in pravočasnosti spre -
jetih popravljalnih ukrepov, Komisija pa bi morala določiti službo, ki bi opravljala 
to delo. Če bi bilo to doseženo, bi izboljšani sistem za nadaljnje ukrepanje na 
podlagi priporočil zagotavljal zadostne, zanesljive in relevantne informacije o iz -
boljšavah, doseženih zaradi priporočil Sodišča, ter tako prispeval k zagotavljanju 
dobrega finančnega poslovodenja proračuna EU.
18 Zaključek in priporočila  
 
29 
Glede na pomanjkljivosti, ugotovljene v sedanjem sistemu Komisije za nadaljnje 
ukrepanje na podlagi priporočil, ter preteklo priznanje Komisije, da so potrebne 
izboljšave (Posebno poročilo št. 19/201313), naj Komisija uvede ustrezne izboljša -
ve svojih sistemov, da bo uskladila svoje prakse z ustreznimi standardi notranje 
kontrole, kar bo zajemalo:
(a) pojasnjevanje in/ali dokumentiranje stanja izvedbe ukrepov, sprejetih na 
podlagi priporočil;
(b) pregledovanje ukrepov držav članic in agencij, s katerimi obravnavajo revizij -
ska priporočila Sodišča;
(c) izčrpnejše poročanje o ukrepih, sprejetih pri obravnavanju teh priporočil, 
v letnem poročilu o dejavnostih ali drugje;
(d) pregledovanje priporočil, ki jih je Sodišče ocenilo kot deloma izvedena, tako 
da se bo odražalo njihovo dejansko stanje izvedbe.
To poročilo je sprejel senat CEAD, ki ga vodi Igors LUDBORŽS, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 19. januarja 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
13 Glej odstavek VI povzetka.
19
 Priloge Priloga IPriporočila, ki jih je pregledalo Sodišče
Posebno 
poročiloNa revizijo Odstavek RADIzvedeno 
v celotiIzvedeno
Ni izvedenoNi bilo 
mogoče 
preveritiNi več 
relevantno večinoma deloma
Posebno  
poročilo  
št. 14/2009  
Mleko1 66 opravljeno X
2 67 opravljeno X
3 69 opravljeno X
4 72 opravljeno X
Posebno  
poročilo   
št. 6/2010  
Sladkor1 99/1 opravljeno X
2 99/2 opravljeno X
3 101 opravljeno X
4 102 opravljeno X
5 108 zavrnjeno X
6 108 zavrnjeno X
Posebno  
poročilo   
št. 10/2010  
Najbolj  
oddaljene 
regije1 80 opravljeno X
2 81 opravljeno X
3 82 opravljeno X
4 83 opravljeno X
5 84 opravljeno X
Posebno  
poročilo   
št. 25/2012  
Starejši delavci1 62 opravljeno X
2 62 opravljeno X
3 63 opravljeno X
4 64 opravljeno X
5 64 opravljeno X
Posebno 
poročilo   
št. 3/2011  
ZN1 48 opravljeno X
2 50 opravljeno X
3 52 opravljeno X
Posebno 
poročilo  
št. 1/2012  
Prehranska 
varnost1 68 opravljeno X
2 68 opravljeno X
3 68 opravljeno X
4 68 opravljeno X
5 68 opravljeno X
6 68 opravljeno X
20 Priloge  
 Priloga IPosebno 
poročiloNa revizijo Odstavek RADIzvedeno 
v celotiIzvedeno
Ni izvedenoNi bilo 
mogoče 
preveritiNi več 
relevantno večinoma deloma
Posebno 
poročilo  
št. 5/2012  
CRIS1 76 opravljeno X
2 79 opravljeno X
3 80 preklicano X
4 81 opravljeno X
Posebno 
poročilo  
št. 15/2011  
Državna pomoč1 96a opravljeno X
2 96b opravljeno X
3 96c opravljeno X
4 98a zavrnjeno X
5 98b opravljeno X
6 98c opravljeno X
7 98d opravljeno X
8 98e opravljeno X
9 98f opravljeno X
10 100a opravljeno X
11 100b zavrnjeno X
SKUPAJ 44 44 23 11 3 1 3 3
OCENJENO 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Priloge  
 Priloga IIKmetijstvo: instrumenti za upravljanje trga mleka in mlečnih izdelkov
1. Posebno poročilo št. 14/2009 je zastavilo vprašanje, ali so instrumenti za upravljanje trga mleka in 
mlečnih izdelkov dosegli svoje glavne cilje.
Mleko ima zelo pomembno mesto v kmetijskem gospodarstvu Evropske unije. Več kot milijon proizvajalcev 
letno zagotavlja 148 milijonov ton mleka, ki je ob odvozu s kmetij vredno 41 000 milijonov EUR. Mlečno-  
predelovalna industrija (ki izdeluje predvsem sire, maslo in konzumno mleko) zaposluje približno 400 000 lju -
di in ustvarja promet v višini 120 milijard EUR.
(Vir:  Sporočilo za javnost ECA/09/63.)
2. V tem posebnem poročilu je Evropsko računsko sodišče pregledovalo, kako uspešno je Komisija upravljala 
trg mleka in mlečnih izdelkov po uvedbi mlečnih kvot leta 1984 glede na glavne cilje mlečne politike EU. 
Sodišče je tudi opozorilo na najbolj kritična vprašanja, ki jih je treba upoštevati v procesu liberalizacije trga 
mleka, ki se je začela leta 2003.
3. Mlečna politika EU je bila oblikovana, da bi uresničila kompleksen nabor ciljev, med katerimi so predvsem: 
(a) uravnovesiti trg, (b) stabilizirati cene mleka in mlečnih izdelkov, (c) zagotoviti primeren življenjski stan -
dard proizvajalcem in (d) izboljšati konkurenčnost.
22 Priloge  
 Priloga IIPriporočila Sodišča
Priporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(1)  Komisija mora še naprej nadzirati gibanje trga mleka 
in mlečnih izdelkov z izvajanjem potrebnih ukrepov, da 
deregulacija sektorja ne bo povzročila ponovne prekomer -
ne proizvodnje. Če ji to ne bo uspelo, se lahko njen cilj, da 
vztraja pri najnižji možni stopnji regulacije, kot je varnostna 
mreža, hitro izkaže za neuresničljivega.izvedeno v celotiDeregulacija trga in tržno usmerjen pristop, za katerega 
si prizadeva Komisija, sta omogočila, da se proizvodnja 
mleka v EU bolje odziva na povpraševanje na trgu, in 
tako prispevala k cilju Komisije o stabilizaciji trga mleka 
in mlečnih izdelkov ter preprečitvi ponovne prekomerne 
proizvodnje, zlasti stalne strukturne subvencionirane 
prekomerne proizvodnje.
(2)  Čeprav Sodišče priznava, da je proces oblikovanja cen 
na živilskem področju še posebej zapleten, meni, da ga 
mora Komisija redno spremljati. Komisija in države članice 
morajo poskrbeti za to, da koncentracija predelovalnih in 
distribucijskih podjetij ne bo postavila proizvajalcev mleka 
v položaj, kjer ne bodo imeli vpliva na ceno in bodo cene 
lahko samo sprejemali ( price-takers ), ter da ne bo omejila 
možnosti končnih potrošnikov, da so enakopravno deležni 
cenovnih znižanj.večinoma izvedenoKar zadeva spremljanje, je pred kratkim ustanovljeni 
observatorij za trg mleka izčrpen, zlahka dostopen 
in koristen vir podatkov o sektorju mleka, ki ga lahko 
vsi deležniki uporabijo za spremljanje, analiziranje in 
potencialne tržne intervencije. Proizvajalcem mleka je 
bil zagotovljen sveženj ukrepov (na primer ustanavljanje 
organizacij proizvajalcev), ki naj bi položaj proizvajalcev 
v verigi preskrbe z mlekom okrepil tako, da bi imeli 
močnejši vpliv na proizvodne cene. Prvi pozitivni primeri 
uporabe teh priložnosti so že bili opaženi (npr. v poročilu 
o izvajanju svežnja ukrepov za mleko).
Vendar Sodišče meni, da bi lahko Komisija dejavneje 
spodbujala ukrepe iz svežnja, ki so usmerjeni v krepitev 
položaja proizvajalcev mleka v verigi preskrbe z mlekom, 
saj njihova sedanja uporaba ostaja omejena. Še en 
problem je zelo omejen vpliv Komisije na porabniške 
cene zaradi številnih razlogov, kot so politika tržne 
usmerjenosti, zapletenost določanja cen v sektorju, zlasti 
za mlečne izdelke, in omejen prenos cen med proizvodno 
ceno mleka in porabniškimi cenami mlečnih izdelkov.
(3)  Kar zadeva sektor mleka, sta tako prejšnja politika podpore 
s cenami kot sedanja politika neposredne dohodkovne 
pomoči v praksi brez natančne ozemeljske ali socialne 
usmeritve. Glede na pomen proizvodnje mleka v kmetijstvu 
in njen vpliv na upravljanje podeželja Sodišče Komisiji 
priporoča, da temeljito razmisli o strategijah, ki bi jih bilo 
treba uvesti za učinkovito reševanje:
 ο  posebnih težav regij, v katerih je proizvodnja mleka najbolj 
ranljiva, zlasti gorskih območij;
 ο  okoljskih posledic geografske koncentracije proizvodnje 
mleka.večinoma izvedenoKomisija se je od Posebnega poročila št. 14/2009, ki ga je 
izdalo Sodišče, osredotočala na prikrajšana območja na 
področju kmetijstva in okoljske vidike kmetijske politike. 
Ohranjala in razvijala je zakonodajni okvir EU (zlasti oze -
lenitveno komponento), ki vsebuje sveženj zakonodajnih 
instrumentov za države članice.
Toda ob upoštevanju (a) velikega števila mlečnih 
kmetij na prikrajšanih območjih in morebitnih resnih 
nezaželenih posledic sedanjih in prihodnjih strukturnih 
prilagoditev v sektorju ter (b) tega, da je Komisija upora -
bo ukrepov iz svežnja prepustila presoji držav članic, je 
Sodišče ugotovilo, da tveganja iz odstavka 69 Posebnega 
poročila št. 14/2009 še vedno obstajajo in da sedanji 
okvir politike morda ne bo zadoščal za ohranjanje 
proizvodnje na prikrajšanih območjih.
(4)  Svetovni trg bo za evropski sektor mleka ostal drugotnega 
pomena, saj bo nanj lahko dostopal samo v obdobjih 
visokih svetovnih cen. Trajne tržne deleže si bodo lahko 
pridobili samo proizvajalci sirov in drugih izdelkov z visoko 
dodano vrednostjo. Zato si morajo Komisija in države 
članice nujno še naprej prizadevati, da proizvodnjo mleka 
prednostno usmerijo v zadovoljevanje potreb domačega 
evropskega trga, poleg tega pa še v proizvodnjo sira in 
drugih izdelkov z visoko dodano vrednostjo, ki jih je moč 
izvažati brez proračunske pomoči.izvedeno v celotiZaradi rastočega povpraševanja na svetovnem trgu in 
prizadevanja za tržno usmerjene politike je EU v času 
od objave Posebnega poročila št. 14/2009 postala ena 
od vodilnih izvoznic mlečnih izdelkov brez izvoznih 
nadomestil.
23 Priloge  
 Priloga IIIKmetijstvo: reforma trga sladkorja
1. Posebno poročilo št. 6/2010 je zadevalo reformo trga sladkorja.
Leta 2006 je EU uvedla pomembno reformo v sektorju sladkorja, da bi ob izpolnjevanju mednarodnih zavez 
zagotovila njegovo konkurenčnost in stabilizirala trg. Evropsko računsko sodišče je revidiralo reformo in 
prišlo do zaključka, da so kvote opuščale tudi konkurenčne tovarne, čeprav je bil prvotno cilj, da se k odpo -
vedi kvotam spodbudi najmanj konkurenčne proizvajalce sladkorja. Odvisnost od uvoza se je povečala in 
obstaja dvom o tem, da imajo od znižanja cen korist končni potrošniki, poleg tega pa se še vedno zamuja pri 
izvajanju diverzifikacije in okoljskih ukrepov. Sodišče je ugotovilo tudi, da se povečuje tveganje preselitve 
proizvodnih zmogljivosti. Reforma trga sladkorja je pomenila znižanje cen in 30-odstotno zmanjšanje kvot 
za proizvodnjo, zaradi česar je bilo zaprtih 80 tovarn. Sklad za prestrukturiranje in pomoč za diverzifikacijo 
naj bi omilila socialni in ekonomski učinek teh ukrepov. Sodišče je ocenilo, v kolikšnem obsegu so bili doslej 
doseženi cilji reforme.
(Vir:  Sporočilo za javnost ECA/10/30.)
Priporočila Sodišča
2. Sodišče je izreklo dve priporočili o zagotavljanju konkurenčnosti, še dve o stabilizaciji trgov in zagotavljanju 
redne preskrbe ter dve o obravnavanju in lajšanju težav pri prilagajanju.
24 Priloge  
 Priloga IIIPriporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(1)  Komisija bo zaradi zunanjih pritiskov morda morala pre -
dlagati nadaljnje prilagoditve domače proizvodnje. Sodišče 
priporoča, naj v tem primeru instrumente in ukrepe načrtu -
je tako, da bodo zagotavljali splošno doslednost in temeljili 
na podrobnih tehničnih ocenah potreb ter objektivnih in 
nediskriminatornih merilih.ni več relevantnoPriporočilo 1 je zahtevalo, da Komisija predlaga dodatne 
prilagoditve domače proizvodnje zaradi zunanjih priti -
skov, toda ta ni po reformi predlagala nobenih bistvenih 
prilagoditev domače proizvodnje in kvot. Vendar pa 
priporočilo po koncu ureditve kvot za sladkor leta 2017 
ne bo več relevantno.
(2)  Zaradi pomembnosti proizvodnje sladkorja v kmetijstvu 
Sodišče priporoča, naj Komisija predlaga ukrepe za 
odstranitev togosti in omejitev v sedanjem sistemu kvot, 
ki negativno vplivajo na konkurenčnost pridelovalcev in 
proizvajalcev.izvedeno v celotiPredlog Komisije iz leta 2011 o koncu sistema kvot 
z vsemi njegovimi togostmi in omejitvami je bil odobren.
(3)  Sodišče priporoča, naj se pri morebitnih odločitvah 
v prihodnosti, ki bodo vplivale na proizvodnjo sladkorja 
v EU, upošteva raven domače proizvodnje sladkorja, ki se 
zdi potrebna glede na cilj iz Pogodbe o zagotavljanju redne 
preskrbe.večinoma izvedenoUredba (EU) št. 1308/2013 daje Komisiji zakonodajna 
pooblastila in orodja za intervencije na trgu v primeru 
prekomerne ali premajhne preskrbe s sladkorjem. 
Nedavna poročila zagotavljajo dokaze, da Komisija redno 
spremlja proizvodnjo in porabo sladkorja, uvoz in izvoz 
ter začetne in končne zaloge sladkorja, da bi zagotovila 
razpoložljivost preskrbe s sladkorjem na trgu EU v skladu 
s cilji iz Pogodbe. Toda ugotovljeno je bilo, da je bistveno 
zanašanje EU na uvoz sladkorja glavni dejavnik, ki 
lahko vpliva na razpoložljivost preskrbe s sladkorjem in 
stabilnost trga EU. Ta je zdaj še vedno neto uvoznica in 
proizvaja 83 %–88 % sladkorja, ki se v njej porabi.
(4)  Čeprav Sodišče priznava, da je proces oblikovanja cen 
na živilskem področju še posebej zapleten, meni, da ga 
mora Komisija redno spremljati. Komisija in države članice 
morajo zagotoviti pravilno izvajanje konkurenčnega prava 
v sektorju in s tem doseganje cilja iz Pogodbe, da je preskr -
ba potrošnikom dostopna po primernih cenah.večinoma izvedenoKomisija mesečno spremlja cene sladkorja. Ni očitnih 
vprašanj v zvezi z razumnostjo cen sladkorja ali razpo -
ložljivostjo preskrbe. Komisija je tudi sprožila študijo 
o prenosu cen na trgu sladkorja. Vendar pa bi v okviru 
svojih pooblastil lahko storila več za zagotavljanje, da 
se konkurenčno pravo uveljavlja, tako da bi spremljala 
nenavadno nizke ali visoke cene sladkorja, ocenjevala 
koncentracijo proizvajalcev sladkorja in njen učinek na 
pravila o konkurenci ter razmislila o strategiji za izboljša -
nje vertikalnega prenosa cen, da bi bili lahko potrošniki 
deležni razumnega deleža vseh znižanj proizvodnih cen.
(5)  Sodišče priporoča, naj Komisija in države članice sprejmejo 
nujne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da ukrepi diverzi -
fikacije hitro postanejo operativni in povzročijo načrtovani 
učinek spodbujanja alternativ sladkorni pesi in proizvodnji 
sladkorja.ni bilo mogoče preveritiKomisija je zavrnila priporočili 5 in 6 z utemeljitvijo, da 
so za (a) izvajanje ukrepov za diverzifikacijo in (b) zago -
tavljanje skladnosti z okoljskimi obveznostmi po zaprtju 
tovarn po načelu subsidiarnosti odgovorne države 
članice. Stanja izvedbe teh priporočil ni bilo mogoče pre -
veriti, ker je bil pregled, opravljen v zvezi z ukrepanjem 
na podlagi priporočil, povezanim z državami članicami, 
preveč omejenega obsega.(6)  Sodišče priporoča, naj Komisija in države članice dejavneje 
sodelujejo pri zagotavljanju, da se okoljske obveznosti, ki so 
jih sprejele zaprte tovarne, v celoti izpolnijo.ni bilo mogoče preveriti
25 Priloge  
 Priloga IVKmetijstvo: posebni ukrepi v najbolj oddaljenih regijah in na egejskih otokih
1. Posebno poročilo št. 10/2010 je zadevalo izvajanje posebnih ukrepov za kmetijstvo v najbolj oddalje -
nih regijah in na egejskih otokih.
2. Posebni ukrepi za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih so bili oblikovani 
zaradi upoštevanja strukturnih, socialnih in gospodarskih razmer v teh regijah.
3. Evropsko računsko sodišče je po reformi teh posebnih ukrepov leta 2006 ocenilo njihovo uspešnost.
4. Reforma je zajemala premik k večji regionalni udeležbi, decentralizaciji in prožnosti odločanja na podlagi 
programov, ki jih države članice predložijo v odobritev Evropski komisiji.
(Vir:  Sporočilo za javnost ECA/10/39.)
Priporočila Sodišča
5. Sodišče je izreklo dve priporočili o odzivanju na posebne potrebe, dve o izvajanju reforme iz leta 2006 in eno 
o spremljanju.
26 Priloge  
 Priloga IVPriporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(1)  Komisija bi morala pri prihodnjih programskih načrtovanjih 
posebnih ukrepov pomagati državam članicam pri pripravi 
njihovih programov z razširjanjem najboljših praks in 
opredelitvijo usklajenega okvira kazalnikov za spremljanje 
uspešnosti [smotrnosti poslovanja] programov. Kazal -
niki bi morali vsebovati vsaj informacije o gospodarskih 
spremembah (npr. vrednost proizvodnje, dodana vrednost) 
in družbenih spremembah (npr. ustvarjena ali ohranjena 
delovna mesta).večinoma izvedenoKomisija je v okviru pomoči državam članicam opredelila 
okvir skupnih kazalnikov za spremljanje smotrnosti 
poslovanja v okviru programov in leta 2014 v zakonodajo 
EU zajela seznam kazalnikov smotrnosti poslovanja.
Sedanje izvedbene uredbe zajemajo usklajene kazalnike 
smotrnosti poslovanja v zvezi s cilji programov POSEI - 
egejski otoki. Države članice jih morajo obvezno uporab -
ljati v letnih poročilih Komisiji o izvajanju programov.
Toda države članice so imele težave pri zagotavljanju za -
dostnih podatkov v zvezi z vsemi kazalniki, vsebina vseh 
letnih poročil o izvajanju pa ne ustreza vedno zadevni 
zahtevi Komisije. Na splošno ni bilo na voljo nobene 
uradne dokumentacije o njenih nadaljnjih ukrepih za 
razširjanje najboljših praks.
(2)  Komisija bi morala znova premisliti o roku 1. avgust n – 1 
za formalno odobritev sprememb programov, da bi države 
članice v času pripravljanja sprememb imele na voljo 
zanesljive informacije o odhodkih prejšnjega leta.izvedeno v celotiDržave članice lahko zdaj predlagajo spremembe s prož -
nim postopkom ter prejšnji rok 1. avgust n – 1 prestavijo 
na poznejši čas ali ga povsem umaknejo.
(3)  Države članice bi morale spremeniti zadevne ukrepe, da bi 
odpravile slabosti iz odstavkov 44 do 67 z uporabo pristopa 
od spodaj navzgor ob posvetovanju z zainteresiranimi 
stranmi na kraju samem. Poročilo Komisije o vrednotenju 
bi moralo služiti tudi za ugotavljanje neuspešnih ukrepov, 
katerih zasnovo bi bilo treba izboljšati.ni bilo mogoče preveritiPriporočila 3, ki je bilo naslovljeno predvsem na 
države članice, ni mogoče preveriti v okviru omejenega 
pregleda nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil, ki 
je potekalo na ravni Komisije. Toda v poročilu Komisije 
o vrednotenju so bili ugotovljeni ukrepi, ki ne dosegajo 
svojih ciljev (točka 4.3.1), državam članicam pa so bile 
predlagane izboljšave (poglavje 8), kot jih je priporočilo 
Sodišče.
(4)  Države članice bi morale zasnovati kontrolne postopke, 
prilagojene vsaki vrsti ukrepov. Zlasti bi morale zagotoviti, 
da se njihovi identifikacijski sistemi za kmetijske površine 
redno posodabljajo. Komisija bi morala zagotoviti, da 
kontrolni postopki delujejo uspešno.večinoma izvedenoNov večletni program Komisije za obdobje 2014–2017 
zajema vsaj dve reviziji programov POSEI - egejski otoki 
na leto, nove smernice, da bi države članice predstavile 
kontrolne statistične podatke bolj pregledno, ter tekoč 
proces za zbiranje informacij in izvajanje dokumenta -
cijskega pregleda kontrolnih postopkov za programe 
POSEI - egejski otoki na Komisiji. Vendar pa revizije, ki jih 
izvaja Komisija, v zadnjih letih niso bile dovolj pogoste 
in včasih niso zajele najbolj relevantnih področij in/ali 
ukrepov.
(5)  Komisija bi morala izkoristiti informacije, ki jih posredujejo 
države članice, za letno spremljanje uspešnosti [smotrnosti 
poslovanja] programov, vključno z že obstoječimi informa -
cijami in informacijami, ki jih je treba še dopolniti.večinoma izvedenoOd uvedbe skupnih kazalnikov za programe POSEI/
PIME (manjši egejski otoki) Komisija vsako leto analizira 
informacije, ki jih zagotovijo države članice v letnih poro -
čilih o izvajanju. Vendar države članice kazalnike v letnih 
poročilih uporabljajo različno, vsebino poročil pa bi bilo 
treba izboljšati.
27 Priloge  
 Priloga VKohezija: poraba socialnega sklada za starejše delavce
1. Posebno poročilo št. 25/2012 je zadevalo socialni sklad in zastavljalo vprašanje, ali obstajajo orodja 
za spremljanje uspešnosti porabe.
2. Evropski socialni sklad (ESS) je ključni instrument za pomoč državam članicam pri doseganju ciljev politike 
EU glede zaposlovanja. Njegov cilj je spodbujati vključevanje brezposelnih in prikrajšanih oseb na trg delov -
ne sile, zlasti s podpiranjem usposabljanja.
3. Cilj revizije je bil preveriti, ali in v kolikšnem obsegu so države članice in Komisija razvile in uporabljale 
orodja, ki jih potrebujejo, da bi ocenile, ali so bili načrtovani cilji doseženi. Sodišče je zato izbralo eno glavnih 
prikrajšanih skupin – starejše delavce.
28 Priloge  
 Priloga VPriporočila Sodišča
Priporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(1)  Komisija naj od držav članic zahteva, naj svoje operativne 
programe zasnujejo tako, da bo mogoče meriti smotrnost 
porabe sredstev ESS. Ciljne populacije naj bodo nedvoumno 
opredeljene, pripravijo naj se ustrezni kvantificirani ožji 
operativni cilji in kazalniki za merjenje izložkov, rezultatov 
in specifičnih učinkov na ravni ciljne populacijske skupine. 
Določijo naj se vmesni mejniki in vzpostavi hierarhija ciljnih 
vrednosti. Ožji cilji za rezultate in specifične učinke opera -
tivnih programov naj se vključijo na ravni projektov, saj bi 
to pripomoglo k doseganju ciljnih vrednosti operativnih 
programov in omogočilo povezovanje plačil s smotrnostjo 
poslovanja.večinoma izvedeno
Ti priporočili sta bili večinoma izvedeni. Merjenje 
smotrnosti poslovanja je v središču predpisov za obdob -
je 2014–2020, skupni kazalniki izložkov in rezultatov 
pa so postali obvezni za običajnejše politike. Toda razen 
mladih brezposelnih še vedno ni osredotočenosti na 
ciljne skupine, ki so deležne pomoči, in na merjenje us -
pešnosti ukrepov na ravni ciljne skupine. Komisija mora 
še vedno dokazati, da spremlja rezultate na projektni 
ravni in opravlja hipotetične ocene učinka.(2)  Komisija naj od držav članic zahteva, naj svoje sisteme za 
spremljanje in vrednotenje zasnujejo tako, da bo mogoče 
pravočasno in razumljivo meriti napredek pri doseganju 
vseh ciljnih vrednosti v ustreznih presledkih, kar bo 
omogočilo sprejemanje popravnih ukrepov in upoštevanje 
pridobljenih izkušenj pri prihodnjem odločanju. Takšna 
zasnova zahteva pravočasno zbiranje relevantnih in prever -
ljivih podatkov, pravilno delovanje elektronskih sistemov za 
obdelavo podatkov, tekoča vrednotenja, tudi na ravni ciljne 
skupine, in pri ukrepih ESS za povečanje stopnje zaposle -
nosti tudi merjenje neto vpliva na zaposlovanje.večinoma izvedeno
(3)  Za zagotavljanje ustreznih podatkov o porabljenih sredstvih 
in doseženih rezultatih ESS mora Komisija od držav članic 
pridobiti usklajene in zanesljive informacije. Natančneje, 
Komisija naj izda obvezne skupne kazalnike, ki jih bodo 
države članice vključile v svoje operativne programe, 
prednostne teme EU naj bodo usklajene s strategijami EU, 
zakonodajalec pa naj jasno opredeli njihovo vsebino.izvedeno v celotiESS za obdobje 2014–2020 je bil usklajen s strategijo 
Evropa 2020. Uvedeni so bili obvezni skupni kazalniki 
izložkov in rezultatov.
(4)  Komisija naj pri organizaciji ocenjevanja upravljavskih in 
kontrolnih sistemov poskrbi za poglobljeno analizo vpraša -
nja smotrnosti.izvedeno v celotiNačrtovane revizije podatkov o smotrnosti poslovanja 
in smernice, izdane za revizorje, kažejo, da je bil storjen 
korak k odgovornosti, in sicer z zanesljivim sistemom 
za zbiranje, evidentiranje in hranjenje podatkov 
o smotrnosti poslovanja.
(5)  Komisija naj izboljša dokumentiranje svojih pregledov tako, 
da poskrbi za revizijsko sled, ki bo omogočala ocenjevanje 
obsega in doslednosti teh pregledov.izvedeno v celotiZa obdobje 2014–2020 so bili pripravljeni novi kontrolni 
seznami, ki izboljšujejo dokumentiranje in pokritost 
ukrepov.
29 Priloge  
 Priloga VIZunanji ukrepi: prispevki, usmerjeni prek organizacij ZN
1. Posebno poročilo št. 3/2011 je zadevalo učinkovitost in uspešnost prispevkov EU, usmerjenih prek 
organizacij Združenih narodov v državah, ki so bile prizadete v konfliktih.
2. Evropska komisija je okrepila svoje sodelovanje z Združenimi narodi kot del svoje zaveze k boljšemu uskla -
jevanju pomoči. Znesek sredstev Urada EuropeAid, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov, se je 
s 144 milijonov EUR v letu 2001 povečal na 935 milijonov EUR v letu 2009, največji pa je bil leta 2006, ko je 
znašal več kot milijardo EUR.
3. To je bila druga faza dvodelne revizije, v kateri je bilo ovrednoteno doseganje ciljev.
4. Skupno revizijsko vprašanje je bilo, ali Komisija pri usmerjanju sredstev prek Združenih narodov dosega 
smotrno porabo sredstev.
30 Priloge  
 Priloga VIPriporočila Sodišča
5. Sodišče je Komisiji priporočilo, naj uvede naslednje spremembe glede načrtovanja projektov, uspešnosti, 
trajnosti in učinkovitosti:
Priporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(1)  Komisija bi morala uvesti naslednje spremembe pri načrto -
vanju projektov:
 ο  morala bi zagotoviti, da so za projekte, ki so jim namenjena 
njena sredstva, določeni jasni praktični cilji. Cilje bi bilo 
treba, kjer je mogoče, količinsko opredeliti, da se olajša 
izvrševanje in spremljanje projektov ter Komisiji zagotovijo 
koristne povratne informacije. Jasno bi bilo treba določiti 
povezavo med projektnimi dejavnostmi, cilji projekta in 
širšimi cilji;
 ο  časovni okvir v sporazumu o prispevku bi morala bolje 
prilagoditi projektnemu okolju, da na poznejši stopnji ni 
dolgotrajnih in dragih podaljšanj obdobja izvajanja;
 ο  podrobnost navedb v proračunu je osnova za kasnejša po -
ročila, zato bi moral proračun vsebovati vse informacije, ki 
so potrebne za ocenjevanje zlasti učinkovitosti financiranih 
dejavnosti.izvedeno v celotiNove Joint Guidelines on reporting obligations under the 
FAFA  (skupne smernice o obveznostih poročanja v okviru 
sporazuma FAFA) iz leta 2011 so:
 ο  opomnile na zahtevo, da morajo biti kazalniki 
SMART ter da morajo poročila omogočati primerja -
vo z vsemi vidiki prvotnega opisa ukrepa in dajati 
koristne povratne informacije (upravljanje znanja) 
Komisiji o istovrstnih ukrepih;
 ο  poudarile pomembnost podrobnih delovnih 
načrtov in določile načela za zagotovitev njihovega 
posodabljanja;
 ο  določile načela in postopke za zagotovitev, da 
Organizacija združenih narodov in Komisija enako 
razumeta vsako podrobnost v proračunu ter da je 
raven informacij zadostna, da omogoča primerjavo 
z opisom ukrepa.
Na smernice se opomni na vsakem skupnem usposa -
bljanju EU/ZN. Tudi zahteve so pojasnjene na rednih 
usposabljanjih.
(2)  Komisija bi morala uvesti naslednje spremembe pri uspeš -
nosti in trajnosti:
 ο  morala bi vztrajati, da pravočasno prejme potrebna 
poročila, in si še naprej prizadevati, da so v teh poročilih 
informacije, ki jih potrebuje za ocenjevanje napredka in 
uspeha projektov;
 ο  njeno nadaljnje spremljanje bi moralo biti med celotnim 
trajanjem projekta hitro, sistematično, jasno evidentirano 
in izčrpno;
 ο  po vsakem projektu bi morala ugotoviti, kakšno znanje je 
pridobila za prihodnje intervencije, zlasti z vidika trajnosti.izvedeno v celotiSmernice so:
 ο  poudarile pomembnost zagotavljanja pravočasnih 
poročil na podlagi podrobnih delovnih načrtov 
ter določile načela za zagotavljanje, da pri teh 
poročilih ni zamud, da je Komisija obveščena, in 
da je v poročilih navedena vsaka podrobnost, ki je 
potrebna za ocenjevanje izvajanja ukrepov;
 ο  določile načela in postopke za zagotavljanje, da se 
potrebne informacije pravočasno posredujejo Ko -
misiji, skupaj z ustreznimi analizami in popravljal -
nimi ukrepi za vse težave, ki se pojavijo;
 ο  vsebovale (v zadnji različici vzorca za akcijske doku -
mente) obvezen pododdelek, namenjen navedbam 
o pridobljenem znanju in trajnosti ukrepa.
31 Priloge  
 Priloga VIPriporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(3)  Komisija bi morala uvesti naslednje spremembe pri 
učinkovitosti:
 ο  izvesti bi bilo treba sistematično oceno stroškov in ustrezno 
dokumentirati rezultate. Več pozornosti bi bilo treba 
nameniti učinkovitosti, ocenjevanje stroškov pa ne bi smelo 
biti omejeno na vprašanja upravičenosti;
 ο  kjer je izvedljivo, bi bilo treba za običajne postavke stroškov 
pripraviti merila uspešnosti, da se olajša ocenjevanje 
stroškov v predlogih projektov in finančnih poročilih.prva točka izvedena v celoti,
druga točka deloma izvedenaSmernice so določile načela in postopke za zagotavljanje, 
da je raven informacij zadostna, da omogoča ocenjeva -
nje upravičenosti in potrebnosti predlaganih stroškov ter 
primerjavo z opisom ukrepa.
Točka 2 priporočila 3 o pripravi meril uspešnosti za običajne 
postavke stroškov (izvedeno v nekaterih vidikih).
Komisija je naročila odredbodajalcem, naj pri financi -
ranju projektov ocenijo razumnost stroškov. Nekatere 
delegacije EU pripravijo primerjave stroškov s pomočjo 
lokalnih ekonomskih študij. Poleg tega Komisija zahteva, 
da odredbodajalci pri evidentiranju nepovratnih sredstev 
in pogodb v CRIS utemeljijo razloge, zakaj so se odločili 
za sklenitev pogodbe z mednarodno organizacijo.
Vendar Komisija ne ocenjuje neposredno razumnosti 
projektnih stroškov, pač pa se zanaša na tržno znanje 
mednarodnih organizacij, s katerimi sklepa pogodbe.
Izraz „kjer je izvedljivo” v besedilu priporočila je 
treba razumeti kot „če so primeri podobni in če bi bile 
informacije lahko razumno dostopne”. Končni strošek je 
rezultat količin in stroškov na enoto. Če stroški na enoto 
niso znani, je mogoče vsaj primerjati količine s količinami 
pri podobnih ukrepih, ki so bili financirani v preteklosti, 
da se oceni razumnost novega ukrepa, ki bo financiran. 
Če tega ni, se Komisija zanaša na izjavo tretje strani, 
in sicer brez vsakega preverjanja, čeprav ima ustrezno 
dokumentacijo.
32 Priloge  
 Priloga VIIZunanji ukrepi: prehranska varnost
1. Posebno poročilo št. 1/2012 je zadevalo uspešnost razvojne pomoči EU za prehransko varnost 
v podsaharski Afriki.
2. Prehranska varnost predstavlja veliko težavo v podsaharski Afriki, kjer 30 % prebivalstva trpi zaradi lakote.
3. Sodišče je preučilo, ali je razvojna pomoč Evropske unije za prehransko varnost v podsaharski Afriki uspešna: 
ali razvojna pomoč EU za prehransko varnost ustreza potrebam in prednostnim nalogam držav ter ali so 
posredovanja EU uspešna.
4. Revizija je bila osredotočena na neposredno razvojno podporo EU za tri razsežnosti prehranske varnosti, tj. 
razpoložljivost hrane, dostop do hrane in izkoristek hrane (prehrana). Sodišče pa ni preučilo, ali je prehran -
ska varnost vključena v vsa zadevna področja sodelovanja EU, kot so zdravstvo, izobraževanje ali voda in 
sanitarije.
33 Priloge  
 Priloga VIIPriporočila Sodišča
Priporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(1)  Za potrebe programskega obdobja po letu 2013 bi morali 
Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje izvesti 
strukturirano oceno stanja na področju zanesljive preskrbe 
s hrano v vsaki državi in sistematično preučiti možnost 
uporabe podpore EU na tem področju.izvedeno v celotiRezultat ocene je bilo 50 podrobnih preglednic s podatki 
o prehranski varnosti za posamezne države na podlagi 
mednarodnih kazalnikov, predvsem od agencij ZN 
(FAO, Unicef …) in nevladnih organizacij. Preglednice 
vsebujejo splošen pregled za vsako državo z izračunani -
mi kazalniki in pokrivajo področje prehranske varnosti 
z zadevami, kot so indeks človekovega razvoja v državi 
ter prehransko, okoljsko in kmetijsko stanje.
(2)  Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali, 
po možnosti z drugimi razvojnimi partnerji, preučiti 
izvedljivost stalnega instrumenta za financiranje nujnih in 
dopolnilnih ukrepov, ki bi utegnil biti potreben za spopa -
danje s posledicami morebitnih bodočih kriz, povezanih 
s hrano, v državah v razvoju.izvedeno v celotiSlužbe Komisije so na podlagi tehnične analize prehran -
ske in hranilne varnosti razvile mehanizem za prehran -
sko varnost in metodologijo z okvirnim proračunom 
v višini 525 milijonov EUR (2014–2020), ki naj bi se vsako 
leto uporabljal za določitev držav in predloge za porabo. 
Rezultati tega mehanizma bi morali biti dokaj podobni 
rezultatom stalnega instrumenta.
(3)  Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali 
pri opredeljevanju strategije sodelovanja, določanju in obli -
kovanju posredovanj ter pri izvajanju dialoga o politikah 
s partnerskimi vladami večjo pozornost posvetiti prehrani, 
zlasti v okviru programov proračunske podpore.izvedeno v celotiKomisija je ustvarila jasen politični zagon, ko je razglasi -
la finančno pomoč v višini 3,5 milijarde EUR in specifične 
cilje, ki jih je treba doseči v boju proti podhranjenosti. 
V akcijskem načrtu za prehrano je podrobno navedeno, 
kako se bo ta finančna podpora izvajala.
(4)  Poleg tega bi morala Komisija:  
določiti cilje posredovanj, ki bodo dovolj natančno 
opredeljeni in ki jih bo s kazalniki uspešnosti [smotrnosti 
poslovanja] mogoče izmeriti. Zagotoviti bi morala tudi, da 
bo z boljšo oceno tveganj in predpostavk glede uspešnega 
izvajanja posredovanj te cilje mogoče doseči.izvedeno v celotiV referenčnih dokumentih so določeni merljivi cilji in 
specifični kazalniki ter s tem povezana metodologija 
za njihovo izvajanje. V dokumentih so navedene tudi 
strateške prednostne naloge, ki temeljijo na analizi 
tveganj in izzivov.
Redno je organiziranih več dejavnosti, katerih cilj je 
zagotavljati informacije in usposabljanje ustreznim 
akterjem v boju proti lakoti.
(5)  Komisija bi morala v večji meri podpreti finančno vzdržnost 
programov za kmetijstvo in socialne transferje. Pri tem bi 
morala večji poudarek nameniti razvoju uspešnih storitev 
za svetovanje o kmetijstvu na terenu, infrastrukture, 
ki se uporablja po spravilu pridelka, in posojil za razvoj 
podeželja.izvedeno v celotiKomisija prispeva k forumom in organizacijam, ki se 
ukvarjajo s specifičnimi storitvami v korist kmetom. (To 
je priporočilo 5(a) v Posebnem poročilu št. 1/2012.)
(6)  Komisija bi morala v večji meri podpreti finančno vzdržnost 
programov za kmetijstvo in socialne transferje. Pri tem bi 
morala zagotoviti, da bodo programi za socialne transferje 
zagotavljali ustrezno podporo pri razvoju zmogljivosti 
upravičencev za ustvarjanje dohodka.izvedeno v celotiV referenčnem dokumentu Social Transfers in the fight 
against hunger  (socialni transferji v boju proti lakoti) so 
določeni metodologije, cilji, ožji cilji in dobro opredeljeni 
ključni kazalniki. Ta dokument se sklicuje na praktične 
dokumente, ki lahko podpirajo vsak vidik procesa.
Informiranje in usposabljanje ustreznih akterjev je redno 
organizirano. (To je priporočilo 5(b) v Posebnem poročilu 
št. 1/2012.)
34 Priloge  
 Priloga VIIIZunanji ukrepi: CRIS
1. Posebno poročilo št. 5/2012 je zadevalo skupni informacijski sistem RELEX (CRIS).
2. CRIS je informacijski sistem, ki ga je Komisija uvedla kot podporo za upravljanje zunanjih ukrepov.
3. Zagotavlja podatke o različnih fazah upravljanja, od načrtovanja programov do priprave in spremljanja, ter 
vključuje operativne in finančne vidike posameznih ukrepov. Poleg tega podaja finančne podatke računo -
vodskemu sistemu Komisije ABAC.
4. Evropsko računsko sodišče je v Posebnem poročilu št. 5/2012 ocenilo, ali je CRIS uspešno zadovoljeval infor -
macijske potrebe Komisije. Sodišče je zlasti ocenilo, ali je bil CRIS zasnovan tako, da bi uspešno zadovoljeval 
potrebe Komisije, in ali so bile informacije, ki jih je zagotavljal, zanesljive.
35 Priloge  
 Priloga VIIIPriporočila Sodišča
5. Sodišče je izreklo naslednja štiri priporočila:
Priporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(1)  Treba bi bilo natančno določiti zaželeno vlogo CRIS kot 
informacijskega sistema, zlasti v zvezi z računovodskim 
sistemom Komisije ABAC. Komisija bi si zlasti morala 
prizadevati za zmanjšanje podvajanja funkcij ABAC v CRIS.ni več relevantnoŠe vedno je bilo treba določiti načrtovano vlogo CRIS kot 
informacijskega sistema, zlasti v zvezi z računovodskim 
sistemom Komisije ABAC.
(2)  Šifrante podatkov za CRIS bi bilo treba racionalizirati, tako 
da bodo enotni in se bodo vrednosti njihovih podatkov 
medsebojno izključevale. Poleg tega bi bilo treba ponovno 
preučiti sedanji nadzor (preverjanja, procese) kakovosti 
podatkov in ga okrepiti zaradi uspešnih varoval, ki bi 
zagotavljala zanesljive podatke. Ti ukrepi bi morali biti 
namenjeni zlasti zagotavljanju uspešnosti in učinkovitosti 
CRIS pri priskrbi agregatnih informacij po državi upravičen -
ki, področju politike in finančnem instrumentu.večinoma izvedenoPotekalo je več pobud GD za mednarodno sodelovanje 
in razvoj, namenjenih racionalizaciji šifrantov podatkov 
CRIS (razvoj sistema za referenčne podatke, racionali -
zacija podatkovnih kod in vzpostavitev podatkovnega 
slovarja). Vendar pobude za racionalizacijo podatkovnih 
kod CRIS še niso končane.
Nadzor kakovosti podatkov CRIS je bil okrepljen, npr. 
opredeljena sta bila strategija za kakovost podatkov in 
glavni načrt za kakovost podatkov ter ustanovljena je 
bila skupina za kakovost podatkov.
(3)  Glede na velikost in raznolikost populacije uporabnikov 
CRIS bi bilo treba pri prihodnjem razvoju CRIS namenjati 
ustrezno pozornost izboljševanju prijaznosti do uporabni -
kov sistema.ni več relevantnoVečina projektov za izboljšanje prijaznosti CRIS do 
uporabnikov je bila v začetku leta 2013 ustavljena do 
sprejetja in izvajanja nove strategije GD za mednaro -
dno sodelovanje in razvoj za področje informacijske 
tehnologije.
(4)  Treba bi bilo določiti odgovornosti za upravljanje varnosti 
podatkov v CRIS. Opraviti bi bilo treba celovito oceno tvega -
nja v zvezi z informacijsko tehnologijo in ustrezno poskrbeti 
za varstvo osebnih in finančnih podatkov.deloma izvedenoOdgovornosti za upravljanje varnosti podatkov v CRIS so 
bile razjasnjene.
Med letoma 2012 in 2014 so bile v omejenem obsegu 
izvedene nekatere dejavnosti ocenjevanja tveganj 
v zvezi z informacijsko tehnologijo, toda celovite ocene 
teh tveganj v GD za mednarodno sodelovanje in razvoj 
še vedno ni. Brez takšne ocene ni bilo jasnega pregleda 
tveganj, povezanih z varstvom osebnih in finančnih 
podatkov v informacijskih sistemih GD za mednarodno 
sodelovanje in razvoj.
36 Priloge  
 Priloga IXNotranje politike: državna pomoč
1. V Posebnem poročilu št. 15/2011 je bilo zastavljeno vprašanje, ali postopki Komisije zagotavljajo 
uspešno upravljanje nadzora državne pomoči.
2. Državna pomoč je opredeljena v členu 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije in nadzor nad njo je po -
membno jamstvo za delovanje notranjega trga. Komisija ima splošno odgovornost za nadzor državne po -
moči. Da se zagotovi združljivost državne pomoči držav članic z notranjim trgom, morajo države članice EU 
najprej obvestiti Komisijo o ukrepih pomoči in pred odobritvijo državnih pomoči pridobiti njeno dovoljenje.
3. V posebnem poročilu Sodišča je bilo preučeno, ali je Komisija izvajala postopke, ki omogočajo uspešno 
upravljanje nadzora državne pomoči. Revizija je bila osredotočena na procese, organizacijo ter postopke za 
odločanje in spremljanje na Komisiji v obdobju 2008–2010.
37 Priloge  
 Priloga IXPriporočila Sodišča
4. Sodišče je priporočilo, da bi morala Komisija pregledati dodelitev in uporabo virov, namenjenih njenemu 
upravljanju državnih pomoči, da bi:
Priporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(1)  sprejela bolj proaktivno stališče v svojem odnosu z dr -
žavami članicami in si bolj prizadevala za njihovo večjo 
ozaveščenost o pravilih o državni pomoči z razširjanjem 
najboljših praks in zagotavljanjem bolj praktičnih smernic;izvedeno v celotiGD za konkurenco je sprožil niz pobud, vključno z mrežo 
kontaktnih točk za države, organizacijo usposabljanj in 
sestankov na visoki ravni z državami članicami, objavo 
navodil o pojmu državne pomoči in oblikovanjem 
platforme, ki državam članicam omogoča zastavljanje 
vprašanj o razlagi in izvedbi.
(2)  okrepila svoje dejavnosti spremljanja tako z vidika velikosti 
vzorca kot njegovega obsega;izvedeno v celotiKomisija je postopoma okrepila svoje dejavnosti 
spremljanja z vidika velikosti vzorca in udeležbe enot za 
obravnavanje primerov.
(3)  bolj sistematično in ciljno usmerjeno organizirala svoje 
preiskave po uradni dolžnosti zaradi odkrivanja nezakonite 
pomoči.izvedeno v celotiSprejetje in uporaba novih pravnih instrumentov 
v davčnih preiskavah sta povzročila, da se je začelo več 
poglobljenih preiskav.
(4)  Sodišče je Komisiji priporočilo tudi, da:  
bi se morala zaradi povečanja preglednosti in pospešitve 
procesa odločanja zavezati, da vse predhodne preučitve 
v enem letu po prejetju prvotne priglasitve zaključi s spre -
jetjem sklepa ali z uvedbo formalnega postopka preiskave;ni izvedenoČeprav Sodišče pozdravlja povečanje pozornosti, ki jo 
poslovodstvo namenja predhodnim preučitvam, neza -
ključenim več kot devet mesecev, sedanji pravni okvir 
Komisiji še vedno omogoča, da nadaljuje predhodno 
preučitev, vse dokler meni, da je nepopolna, in da 
začetek preglednejšega formalnega postopka preiskave 
prestavi na poznejši čas.
(5)  bi morala čim bolj zmanjšati število zahtev po podatkih, ki 
se pošljejo državam članicam, ter jih omejiti na tiste, ki so 
nujno potrebne za njeno odločanje;izvedeno v celotiKer se je namestniku generalnega direktorja, ki je 
odgovoren za državno pomoč, nenehno poročalo o za -
mudah in ker mora odobriti tretjo zahtevo po dodatnih 
podatkih, je bila uvedena zahtevana omejitev števila 
zahtev, poslanih državam članicam.
(6)  bi morala zaradi zagotovitve večje pravne gotovosti vsem 
udeleženim stranem hitro obravnavati neutemeljene 
pritožbe;večinoma izvedenoFiltri, uvedeni v členu 20 nove postopkovne uredbe, bi 
morali bistveno zmanjšati število neutemeljenih pritožb. 
Kljub temu pa učinek te spremembe še ni v celoti viden.
(7)  bi morala pri vsakem primeru redno obveščati pritožnika, 
državo članico in upravičenca o napredku (ali njegovem 
pomanjkanju) in o rezultatu preiskave;izvedeno v celotiZaradi rednega obveščanja pritožnika, države članice in 
upravičenca o napredku vsake zadeve se zdaj pošiljajo 
pisna obvestila, kot je bilo priporočeno.
(8)  bi morala razmisliti, ali lahko iz svojega ukrepanja ob 
finančni krizi pridobi izkušnje, ki bi ji lahko pomagale 
izboljšati njene redne delovne metode;izvedeno v celotiGD za konkurenco je ustrezno upošteval izkušnje, prido -
bljene pri ukrepanju ob finančni krizi. Glavna pridobljena 
izkušnja je bila potreba po pospešitvi procesa analizira -
nja in odločanja. Generalni direktorat je v okviru svojega 
projekta za posodobitev državne pomoči sprejel več 
ukrepov za pospešitev procesa analiziranja in odločanja 
v primerih, ki niso povezani s krizo.
38 Priloge  
 Priloga IXPriporočilo Stanje izvedbe Ocena Sodišča
(9)  bi morala izvajati okrepljen sistem beleženja časa in uprav -
ljavskega poročanja, da bi uspešno spremljala, koliko časa 
se porabi za vsak primer in delovno obremenitev vsakega 
skrbnika primera, da bi lahko optimizirala uporabo svojih 
virov.izvedeno v celotiGD za konkurenco je uvedel okrepljen sistem beleženja 
časa in upravljavskega poročanja (PETRA).
(10)  Sodišče je Komisiji priporočilo tudi, da:  
bi morala izboljšati učinkovitost in zanesljivost svojega 
postopka zbiranja podatkov;deloma izvedenoVmesnik za poročanje o državni pomoči (SARI) kot orodje 
za komuniciranje med državami članicami in GD za kon -
kurenco je začel delovati na koncu leta 2012, čeprav je 
treba glede zanesljivosti sistema še vedno uvesti izbolj -
šave, vključno z (a) validacijskimi pravili, da bi se izognili 
temu, da države članice vnašajo nepopolne informacije, 
(b) beleženjem različnih operacij za validiranje, ki jih 
izvedejo uporabniki, ter (c) izboljšanjem funkcij iskanja.
(11)  bi morala redno ocenjevati naknadni učinek državne 
pomoči in nadzora državne pomoči na podjetja, trge in 
gospodarstvo kot celoto.izvedeno v celotiUkrepi na področju ocenjevanja naknadnega učinka 
državne pomoči so zajemali objavo skupne metodologije 
za vrednotenje državne pomoči in uvedbo možnosti za 
zahtevo po vrednotenju v novih smernicah za državno 
pomoč.  
Opomba: Komisija je to priporočilo sprva zavrnila.
39 Priloge  
 Priloga XSplošna merila za uspešen sistem za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil
Vprašanja ZahteveRAD
v celoti 
izpolnjenodeloma 
izpolnjenoni 
izpolnjeno
1.  Ali je sistem zasnovan tako, 
da zagotavlja potrebne 
informacije?(a)  Vloga sistema v arhitekturi informacijskih sistemov Komisije je 
opredeljena, dokumentirana in odobrena. X
(b)  Informacijske potrebe so sistematično opredeljene, analizirane in 
dokumentirane. X
(c)  Arhitektura in zasnova sistema sta dokumentirani in odražata ugoto -
vljene potrebe. X
2.  Ali je ta sistem zasnovan tako, 
da ustreza dokumentacijskim 
zahtevam sistema finančnih 
informacij?(a)  Tehnična dokumentacija sistema vsebuje opis vsebine vsakega 
podatkovnega polja. X
(b)  Tehnična dokumentacija sistema vsebuje opis tega, kako sistem 
obravnava vsako posamezno operacijo. X
(c)  Sistem zagotavlja obstoj popolne revizijske sledi za vsako operacijo. X
3.  Ali je sistem zasnovan tako, 
da ustreza zahtevam glede 
zaupnosti, razpoložljivosti in 
celovitosti informacij?(a)  Tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje zaupnosti so opre -
deljeni in dokumentirani ter se pri njih upoštevajo stroški njihovega 
izvajanja in tveganje, ki ga zajema obdelava in vrsta podatkov 
v sistemu. X
(b)  Postopki za dodelitev, ohranjanje in odvzem pravic dostopa so 
odobreni in dokumentirani. X
(c)  Cilji glede stopnje razpoložljivosti sistema so določeni, odobreni in 
dokumentirani. X
(d)  Razpoložljivost se spremlja in se o njej poroča. Zaradi izpolnjevanja 
ciljev se sprejemajo ustrezni ukrepi. X
(e)  Načrt za varnostno kopiranje podatkov je odobren in dokumentiran. 
Redno se izvaja in preizkuša. X
(f)  Načrt ponovne vzpostavitve delovanja po nesreči je odobren in 
dokumentiran. X
(g)  Če je ustrezno, sistem zahteva poslovna pravila (samodejno nadzo -
rovanje vnosa) za izboljšanje kakovosti podatkov o transakcijah. To 
dopolnjujejo ustrezne „ročne” kontrole. X
(h)  Ustvarjene so ustrezne kategorije podatkov in zagotovljene smernice, 
ki lajšajo in zagotavljajo, da so uporabniki pri vnašanju, pridobivanju 
in statističnem analiziranju podatkov ter poročanju o njih dosledni. X
(i)  Na ravni sistema se redno spremlja kakovost podatkov in sprejemajo 
se ustrezni ukrepi za kontrolirano odpravljanje ugotovljenih slabosti.n. r.1
(j)  Za poročila poslovodstva in kazalnike, ki se opirajo na podatke iz tega 
sistema, se uporablja ustrezen nadzor kakovosti. X
1 Teh meril na podlagi razpoložljivih informacij nismo mogli preveriti.
40 Priloge  
 Priloga XVprašanja ZahteveRAD
v celoti 
izpolnjenodeloma 
izpolnjenoni 
izpolnjeno
4.  Ali je sistem zasnovan tako, 
da je uporabniku prijazen?(a)  Na voljo je popolna in posodobljena dokumentacija za uporabnike ali 
datoteke s pomočjo. X
(b)  Zadovoljstvo uporabnikov se redno spremlja in povratne informacije, 
pridobljene od uporabnikov, se upoštevajo. X
(c)  Uspešna orodja za iskanje podatkov in poročanje so zlahka na voljo 
uporabnikom, da lahko z njimi pridobivajo informacije. X
5.  Ali so informacije, ki jih 
zagotavlja sistem, popolne?(a)  Vse transakcije so zajete izključno samo enkrat. X
(b)  Vsa ustrezna podatkovna polja so izpolnjena. X
6.  Ali so informacije, ki jih 
zagotavlja sistem, dosledne?Isti podatki v drugih delih sistema IT nimajo drugačnih vrednosti (notranja 
doslednost IT).X
7.  Ali so informacije, ki jih 
zagotavlja sistem, pravilne?Informacije, zabeležene v sistemu, odražajo dejansko stanje (dokument na 
papirju ali neposredno opažanje na kraju samem).X
8.  Ali so informacije, ki jih zago -
tavlja sistem, posodobljene?Informacije so v sistem zajete pravočasno. X
41 Odgovori  
Komisije
Povzetek
IV
Komisija si prizadeva, da se priporočila, ki jih je Sodišče objavilo v svojih posebnih poročilih in jih je Komisija spre -
jela, sistematično izvajajo in nadalje spremljajo.
Poudarja, da se 3 % priporočil, za katera se je ocenilo, da „ niso izvedena“ , nanašajo le na eno priporočilo iz Poseb -
nega poročila št. 15/2011, ki ga je Komisija zavrnila.
V
Postopki v okviru aplikacije RAD (priporočila, ukrepi, razrešnica) so vzpostavljeni, dokumentirani in na voljo. Za vnos 
podatkov so odgovorni zadevni generalni direktorati in službe v skladu z jasnimi pravili za zadevna posvetovanja 
med službami, potrjevanje in postopke dela v zvezi z odobritvijo na ustrezni hierarhični ravni. Generalni direktorati 
in službe lahko k svojim odgovorom naložijo spremne dokumente. V aplikaciji RAD je mogoče tudi navesti trenutno 
stanje ukrepov, ki jih je sprejela Komisija. Uvedeno je bilo novo stanje izvedbe za priporočila, in sicer „deloma izve -
deno“ , ki deluje. Kljub temu lahko Komisija in Sodišče prideta do različnih zaključkov glede učinkovitega izvajanja 
priporočil.
Komisija o nadaljnjem ukrepanju na podlagi priporočil Sodišča, naslovljenih na Komisijo, poroča v letnih poročilih 
generalnih direktoratov in služb o dejavnostih ter v letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu 
o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za zadevno proračunsko leto.
VI
Komisija meni, da so njene kontrolne ureditve skladne z mednarodnimi standardi kontrole ter dobrimi praksami.
Vendar si prizadeva, da bi obravnavala nadaljnje izzive v zvezi s sistemom in postopki za nadaljnje ukrepanje v zvezi 
z razrešnico.
Odgovori Komisije 42
Uvod
03
Komisija si prizadeva, da se priporočila, ki jih je Sodišče objavilo v svojih posebnih poročilih in jih je Komisija spre -
jela, sistematično izvajajo in nadalje spremljajo. Ponudnik sistema za Komisijo je predvidel in uvedel novo stanje 
izvedbe za priporočila, in sicer „deloma izvedeno“ , ki je na voljo.
Kako je komisija izvedla 44 priporočil
09
Sistem in postopki Komisije za nadaljnje ukrepanje v zvezi z razrešnico zajemajo vsa objavljena posebna poročila 
Sodišča, ki so pomembna za Komisijo.
11
Komisija si prizadeva, da se priporočila, ki jih je Sodišče objavilo v svojih posebnih poročilih in jih je Komisija spre -
jela, sistematično izvajajo in nadalje spremljajo.
Komisija poudarja, da se 3 % priporočil, ki so bili ocenjeni kot „neizvedeni“ , nanašajo le na eno priporočilo iz Poseb -
nega poročila št. 15/2011, ki ga je Komisija zavrnila.
Okvir 1 – Izboljšanje predpisov in spremljanja (glej  prilogi II in III)
Omejen vpliv Komisije na cene je logična posledica tržno usmerjenega pristopa in premika skupne kmetijske poli -
tike (SKP) od subvencioniranja cen k dohodkovni podpori, kot sta odločila Evropski parlament in Svet.
Spremljanje cen sladkorja je le del celovite ocene trga sladkorja, katere namen je doseganje ciljev SKP in reforme 
sektorja sladkorja iz leta 2006. Ti cilji se ne nanašajo na vplivanje na cene.
Odgovori Komisije 43
Revizija sistemov in postopkov Komisije za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil
Skupni odgovor Komisije na odstavka 13 in 14
Okvir Komisije za notranjo kontrolo in povezane kontrolne ureditve so bili razviti posebej za njeno okolje. 
Temeljijo na mednarodni dobri praksi in se zgledujejo po okviru odbora sponzorskih organizacij Treadwayjeve 
komisije (COSO).
Okvir Komisije za notranjo kontrolo odgovornost za sistematično nadaljnje ukrepanje v zvezi z bistvenimi vprašanji, 
ugotovljenimi pri nadzornih dejavnostih, jasno dodeljuje poslovodstvu.
15
Komisija poudarja, da so praktični nasveti priporočene smernice v skladu z mednarodnim okvirom strokovnih praks, 
ki ga objavi Inštitut za notranje revizorje.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 28.
18
Glej odgovore Komisije na odstavek 28.
20
Aplikacija RAD je bila zasnovana za potrebe in namene postopka razrešnice. Zagotavlja zanesljive, relevantne in 
koristne informacije, ki prikazujejo stanje izvedbe ukrepov, ki jih je Komisija sprejela glede nadaljnjega ukrepanja 
v zvezi z razrešnico. Aplikacija se stalno izboljšuje tudi na podlagi priporočil Sodišča in zahtev služb Komisije. Komi -
sija bo pri odločanju o nadaljnjem razvoju aplikacije RAD še naprej upoštevala priporočila Sodišča.
20(a)
Postopki v okviru aplikacije RAD, vključno s povezavami na posebna poročila Sodišča in službe Komisije, odgovorne 
za izvajanje priporočil, so vzpostavljeni, dokumentirani in na voljo. Za vnos vseh podatkov so odgovorni zadevni 
generalni direktorati in službe v skladu z jasnimi pravili za zadevna posvetovanja med službami, potrjevanje in 
postopke dela v zvezi z odobritvijo na ustrezni hierarhični ravni. Generalni direktorati in službe lahko k svojim odgo -
vorom naložijo spremne dokumente.
20(b)
Komisija bo v skladu s svojim okvirom notranje kontrole in povezanimi kontrolnimi ureditvami ter v posebnih pri -
merih deljenega upravljanja, v katerih ima nadzorno vlogo, bistvena vprašanja ustrezno pregledala z državami člani -
cami. Cilj skupne delovne skupine Komisije in Sodišča je proučiti načine za boljše spremljanje, izvajanje in poročanje 
o nadaljnjem ukrepanju na podlagi priporočil Sodišča.
Odgovori Komisije 44
20(c)
Komisija in Sodišče lahko prideta do različnih zaključkov glede uspešnega izvajanja sprejetih priporočil iz poseb -
nih poročil. Aplikacija RAD zagotavlja možnost navedbe trenutnega stanja izvedbe ukrepa, ki so ga sprejele službe 
Komisije, vključno v zvezi s pričakovanim datumom zaključka.
20(d)
Komisija o nadaljnjem ukrepanju na podlagi priporočil Sodišča, naslovljenih na Komisijo, poroča v letnih poročilih 
generalnih direktoratov in služb o dejavnostih ter v letnem poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu 
o nadaljnjem ukrepanju v zvezi z razrešnico za zadevno proračunsko leto.
Vendar priznava, da so pri poročanju mogoče nadaljnje izboljšave.
21
Generalni direktorati in službe so z dopisom z dne 16. oktobra 2014 v zvezi z izdajo različice 6.4 aplikacije RAD prejeli 
jasna navodila o novi funkciji „deloma izvedena priporočila“ . Na ravni vseh generalnih direktoratov in služb sta se 
izvedla ozaveščanje in usposabljanje v zvezi z novim stanjem izvedbe priporočil, „deloma izvedeno“ .
Komisija meni, da generalni direktorati in službe to novo funkcijo uporabljajo po potrebi in kjer je primerno.
22
Komisija si prizadeva, da se sprejeta priporočila iz posebnih poročil Sodišča sistematično izvajajo in nadalje 
spremljajo.
Komisija in Sodišče lahko prideta glede učinkovitega izvajanja priporočil do različnih zaključkov. Komisija priznava, 
da so pri priporočilih, v zvezi s katerimi prideta obe instituciji do enakega zaključka o stanju izvedbe, mogoče 
nadaljnje izboljšave postopka nadaljnjega spremljanja.
23
Kot je navedeno v odgovoru Komisije na odstavek 26 poročila za leto 2013 o spremljanju popravnih učinkov 
(Posebno poročilo št. 19/2013), je lahko uskladitev kategorij za ocenjevanje ukrepov, ki obravnavajo priporočila Sodi -
šča, in jih uporabljata Komisija in Sodišče, ena od tem prihodnjih razprav med institucijama.
Odgovori Komisije 45
Najboljše prakse pri drugih sistemih in postopkih
25
Aplikacija RAD je bila razvita za upravljanje usklajevanja med službami v postopku razrešnice, zadevnih odgovorov 
Komisije v preteklih letih in s tem povezane organizacije sodelovanja med službami v okviru Komisije. Čeprav so 
mogoče nadaljnje izboljšave in razvoj IT, Komisija meni, da je aplikacija RAD ustrezno orodje za podpiranje zahtev za 
odgovornost in upravljanje v zvezi s postopkom razrešnice.
Zaključek in priporočila
26
Komisija si prizadeva, da se priporočila, ki jih je Sodišče objavilo v svojih posebnih poročilih in jih je Komisija spre -
jela, sistematično izvajajo in nadalje spremljajo.
Sistem in postopki Komisije za nadaljnje ukrepanje v zvezi z razrešnico zajemajo vsa objavljena posebna poročila 
Sodišča, ki so pomembna za Komisijo.
27
Glej odgovore Komisije na odstavke 20(a), 20(b) in 20(c).
28
Komisija meni, da aplikacija RAD omogoča celostni pregled vseh priporočil in zahtev, naslovljenih na Komisijo 
v zvezi s postopkom razrešnice.
Kot je navedeno v odgovoru Komisije na odstavek 26 Posebnega poročila št. 19/2013 o spremljanju popravnih 
učinkov, je lahko uskladitev kategorij za ocenjevanje ukrepov, ki obravnavajo priporočila Sodišča, in jih uporabljata 
Komisija in Sodišče, ena od tem prihodnjih razprav med institucijama.
Kar zadeva nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil Sodišča, je Komisija sprejela odločitev, da je to naloga poslo -
vodstva, ki bi lahko ogrozila neodvisnost službe za notranjo revizijo, če bi ji bila dodeljena.
Odgovori Komisije 46
29
Komisija meni, da so njene kontrolne ureditve v skladu z mednarodnimi standardi kontrole ter dobrimi praksami. 
Vendar si Komisija prizadeva, da bi obravnavala nadaljnje izzive v zvezi s sistemom in postopki za nadaljnje ukrepa -
nje v zvezi z razrešnico.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 28.
29(a)
Komisija sprejema to priporočilo.
Ocenila bo možnosti za izboljšanje informacij o stanju izvedbe sprejetih ukrepov.
29(b)
Komisija sprejema to priporočilo za posebne primere v okviru skupnega upravljanja, pri katerih ima nadzorno vlogo. 
Komisija bo bistvena vprašanja ustrezno pregledovala z državami članicami. Cilj skupne delovne skupine Komisije in 
Sodišča je proučiti načine za boljše spremljanje, izvajanje in poročanje o nadaljnjem ukrepanju na podlagi priporočil 
Sodišča.
29(c)
Komisija sprejema to priporočilo.
Prizadevala si bo za nadaljnje izboljšanje poročanja o ukrepih v letnih poročilih o dejavnostih.
29(d)
Komisija sprejema to priporočilo.
Nadalje bo spremljala vse zadevne generalne direktorate in službe.
Odgovori Komisije 47
Priloge
Priloga II
Kmetijstvo: instrumenti za upravljanje trga mleka in mlečnih izdelkov
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (2)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Za ustanavljanje (novih) organizacij proizvajalcev sta potrebna čas in močna zavezanost kmetov, npr. da ustva -
rijo organizacije proizvajalcev, nato pa začnejo skupna pogajanja. Ugoden razvoj na trgu in ugodne napovedi 
v letih 2012 in 2013 morda niso spodbudili kmetov, da bi se pridružili organizacijam proizvajalcev.
Komisija je poleg številnih razprav z državami članicami na ravni Komisije in Sveta o tem, kako so (organi in delež -
niki) na ravni držav članic izvajali „sveženj ukrepov za mleko“ ob številnih formalnih in neformalnih priložnostih 
dejavno spodbujala ukrepe med deležniki, zlasti kmeti in organizacijami kmetov (npr. predstavitve, ki so jih pred -
stavniki Komisije pripravili za srečanja in dogodke).
O svežnju ukrepov za mleko se je redno razpravljalo z deležniki v svetovalnih skupinah za mleko, v katerih imajo 
organizacije kmetov (Copa-Cogeca, Evropska koordinacija Via Campesina in European Milk Board (evropska organi -
zacija za mleko)) pomembno število sedežev. O svežnju ukrepov za mleko se je razpravljalo tudi na skupnih sestan -
kih upravljalnega odbora in svetovalne skupine za mleko v letih 2011 in 2012. Komisija je sodelovala tudi na dveh 
seminarjih v letih 2012 in 2014, ki ju je organizacija Copa-Cogeca organizirala v zvezi z izvajanjem svežnja ukrepov 
za mleko in na katerih je kmete (organizacije) spodbujala, naj izkoristijo sveženj ukrepov za mleko (organizacije pro -
izvajalcev itd.). Poleg tega se je o svežnju ukrepov za mleko razpravljalo na konferenci z naslovom „SEKTOR MLEKA 
V EU: RAZVOJ PO LETU 2015“, ki je bila organizirana leta 2013 in na kateri so bili zastopani vsi deležniki.
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (3)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Zakonodajalci so v skladu z načelom subsidiarnosti menili, da so za opredelitev vrst kmetovanja ali kmetijskih 
sektorjev, ki jih je treba podpreti z neposrednimi plačili zaradi določenih težav, s katerimi se spopadajo, izključno 
odgovorne države članice. Zdi se, da so slednje najprimernejše za opredelitev regij ali sektorjev, ki imajo na svojem 
ozemlju težave, in za določitev prednostne razvrstitve posameznih potreb po ciljno usmerjeni podpori, pri čemer se 
hkrati upošteva sektorska specializacija regij.
Zakonodajalci so določili, da države članice v vsak program razvoja podeželja vključijo analizo SWOT stanja in 
opredelitev potreb, ki jih je treba obravnavati na geografskem območju, zajetem v programu. Vključiti je treba opis 
strategije, ki dokazuje, da se posebne potrebe, povezane s posebnimi pogoji na regionalni ali podregionalni ravni 
upoštevajo in konkretno obravnavajo z ustrezno oblikovanimi kombinacijami ukrepov ali tematskih podprogramov. 
Države članice so tiste, ki morajo po potrebi opredeliti slabosti in nevarnosti za sektor mleka ter kmetom zagotoviti 
ukrepe, s katerimi bodo lahko izpolnili potrebe.
Kar zadeva navzkrižno skladnost in novo zeleno komponento neposrednih plačil, je treba državam članicam pustiti 
določen manevrski prostor, ki jim bo omogočil, da upoštevajo lokalne potrebe in omejitve ter posebna okoljska 
vprašanja. To načelo se torej je in se bo še naprej upoštevalo v zakonodaji EU.
Odgovori Komisije 48
Priloga III
Kmetijstvo: reforma trga sladkorja
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (3)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Eden od ciljev reforme sektorja sladkorja iz leta 2006 je bil izpolniti obveznosti Unije, ki izhajajo iz mednarodnih 
sporazumov, in ravnati v skladu z mednarodnimi ureditvami, kot je dostop brez dajatev in kvot za najmanj razvite 
države, ki je bil sprejet zaradi uresničevanja mednarodne trgovinske in razvojne politike Unije. Zato ocene Sodišča, 
da je EU zdaj neto uvoznica in je odvisna od uvoza sladkorja, ni mogoče šteti kot v nasprotju s ciljem Pogodbe glede 
zagotavljanja redne preskrbe.
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (4)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Komisija je začela preiskavo protimonopolne politike in države članice so opravile potrebne poizvedbe glede kon -
kurence v sektorju sladkorja. Poleg tega je mogoče na podlagi preprostega dejstva, da so bile cene sladkorja v EU 
v letu 2015 na najnižji ravni od uvedbe reforme razumno sklepati, da je cilj Pogodbe glede preskrbe s sladkorjem po 
razumnih cenah za potrošnike izpolnjen.
Skupni odgovor na priporočili (5) in (6)
V skladu z načelom subsidiarnosti so za izvajanje teh priporočil odgovorne države članice.
Priloga IV
Kmetijstvo: posebni ukrepi v najbolj oddaljenih regijah in na egejskih otokih
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (1)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Po predložitvi letnih poročil za leto 2013 je bilo treba zbrati enotne kazalnike (kot so opredeljeni v Prilogi VIII 
k Uredbi (EU) št. 180/2014), ki bodo predstavljeni leta 2014. Leto 2013 je bilo prehodno. Četudi so v teh poročilih za 
leto 2013 nekateri kazalniki manjkali (70 % kazalnikov), so v poročilih za leto 2014 (prejetih leta 2015) navedeni vsi 
kazalniki, kljub temu pa bi bilo treba v prihodnjih poročilih uvesti nekaj izboljšav.
Dvostranska srečanja potekajo redno, zlasti v okviru sprememb programa. Službe Komisije na teh srečanjih opozo -
rijo na nekatere dobre prakse, ki jih morajo upoštevati države članice, kot so informacije, ki jih je treba dati upravi -
čencem ter pomen, pripisan preverljivosti in možnosti nadzorovanja novih ukrepov.
Poleg tega so bili 9. julija 2014 Upravljalnemu odboru za neposredna plačila predloženi standardni obrazci za poro -
čanje o kontrolnih statističnih podatkih za programe POSEI/SAI, ki bi jih bilo treba uporabljati od leta 2014, nato 
pa so se z državami članicami izmenjale informacije zaradi sprejetja smernic o zbiranju teh podatkov. Ti podatki so 
sedaj vključeni v letno poročilo.
Odgovori Komisije 49
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (4)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Komisija poudarja, da se prednostne naloge revizije določijo glede na osrednjo analizo tveganja v skladu z razpolo -
žljivimi revizijskimi viri. Poudarja, da se je intenzivnost revizije za ukrepe POSEI v zadnjih dveh letih povečala, ko so 
bile revidirane vse zadevne države članice in ukrepi (pomembnost).
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (5)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Po predložitvi letnih poročil za leto 2013 je bilo treba zbrati enotne kazalnike (kot so opredeljeni v Prilogi VIII 
k Uredbi (EU) št. 180/2014), ki bodo predstavljeni leta 2014. Leto 2013 je bilo prehodno. Četudi so v teh poročilih za 
leto 2013 nekateri kazalniki manjkali (70 % kazalnikov), so v poročilih za leto 2014 (prejetih leta 2015) navedeni vsi 
kazalniki, kljub temu da bi bilo treba v naslednjih poročilih uvesti nekaj izboljšav.
Komisija te podatke vsako leto analizira in od držav članic po potrebi zahteva dodatne informacije, da izboljša neka -
tere njihove podatke.
Države članice so v dveh letih bistveno izboljšale predstavitev enotnih kazalnikov, ki sedaj poteka na celovit način.
Priloga V
Kohezija: poraba socialnega sklada za starejše delavce
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (1)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Kjer je primerno, prednostne naložbe v uredbi o ESS za obdobje 2014–2020 opredeljujejo zadevne ciljne skupine. 
Pomembna prednostna naložba se nanaša na „dejavno in zdravo staranje“. Da lahko organi upravljanja, kadar izbe -
rejo to prednostno naložbo, opredelijo posebni cilj, na primer v skladu s priporočilom za posamezno državo, morajo 
opredeliti cilje za učinke in rezultate na tej ravni. Poleg tega bodo v letno poročanje (letno poročilo o izvajanju) 
vključeni skupni kazalniki, ki so med drugim povezani s starostno skupino in statusom na trgu dela (tj. skupni dolgo -
ročni kazalnik ESS: „udeleženci, starejši od 54 let, vključno s samozaposlenimi, ki imajo zaposlitev šest mesecev po 
zaključku sodelovanja“ [pri operaciji]). Komisija meni, da bo imela dovolj informacij za merjenje uspešnosti ukrepov 
za starejše delavce, tako kot za mlade brezposelne.
Načelo deljenega upravljanja, v skladu s katerim države članice izvajajo operativne programe, ne omogoča 
ustreznega spremljanja ciljnih vrednosti na ravni projekta. Vendar bo uredba o skupnih določbah (Uredba (EU) 
št. 1303/2013), ki omogoča uporabo možnosti poenostavljenih stroškov, organom upravljanja in upravičencem omo -
gočila, da se osredotočijo na rezultate na ravni projekta.
Komisija je od leta 2011 z državami članicami organizirala več dogodkov o izvajanju hipotetičnih ocen učinka, ki so 
bili namenjeni ozaveščanju in krepitvi zmogljivosti. Da bi se državam članicam zagotovila metodološka podpora, je 
bilo leta 2013 v skupnem raziskovalnem središču v Ispri vzpostavljeno središče za raziskovanje ocen učinka.
Odgovori Komisije 50
O tej temi se je v okviru partnerskih srečanj za ocenjevanje ESS večkrat razpravljalo z organi upravljanja.
Komisija je financirala osem pilotnih hipotetičnih ocen učinka ukrepov ESS v Španiji, Italiji (dva projekta), Estoniji, na 
Portugalskem (dva projekta), v Litvi in na Slovaškem. Rezultati so bili objavljeni na različnih forumih in na konferenci 
v Bruslju.
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (2)
Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti.
Podatki o vseh kazalnikih – skupnih in za posamezni program – se Komisiji pošljejo po elektronski poti kot struk -
turiran niz podatkov v okviru letnih poročil o izvajanju, poročilu o pobudi za zaposlovanje mladih za leto 2015 in 
končnem poročilu. Ti podatki bodo Komisiji omogočili, da vsako leto spremlja napredek pri doseganju ciljnih vred -
nosti po posameznih ciljnih skupinah, na ravni prednostnih naložb pa bo mogoče izračunati stopnjo uresničevanja 
(stroški/učinek/rezultati).
Učinek zaposlovanja se bo meril s povezanimi enotnimi dolgoročnejšimi kazalniki rezultatov. Merjenje neto učinkov 
na zaposlovanje se lahko meri s hipotetičnimi ocenami učinka.
Organi upravljanja morajo izvesti oceno učinka, čeprav ne nujno hipotetičnih ocen. Komisija sicer spodbuja upo -
rabo hipotetičnih ocen učinka z organiziranjem dogodkov za ozaveščanje in krepitev zmogljivosti ter vzpostavitvijo 
središča za raziskovanje ocen učinka. V državah članicah je bilo izvedenih več usposabljanj in regionalnih delavnic. 
Komisija bo še naprej zagotavljala podporo s spodbujanjem in vodenjem izkustvenih skupnosti o hipotetični oceni 
učinka.
Priloga VI
Zunanji ukrepi: prispevki, usmerjeni prek organizacij ZN
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (3)
Odgovor na drugo alineo:
Komisija meni, da izvajanje takšnega informacijskega sistema o merilih uspešnosti v državah, ki so bile prizadete 
v konfliktih, ni mogoče. Težko je namreč zagotoviti doslednost podatkov (ki morajo biti popolni in zanesljivi ter jih 
je treba redno posodabljati), stroški bi bili razmeroma visoki, stroškovna učinkovitost pa negativna. Komisija zato 
meni, da je ta druga točka priporočila izvedena.
Priloga VIII
Zunanji ukrepi: CRIS
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (1)
Načrtovana vloga CRIS kot informacijskega sistema, zlasti v zvezi z računovodskim sistemom Komisije ABAC, je bila 
pojasnjena v okviru nove strategije za informacijske sisteme Komisije.
Komisija je 12. junija 2014 potrdila novo strategijo, pri čemer je navedla naslednje:
— finančne funkcije sistema CRIS bo, kolikor je mogoče, v skladu s strategijo racionalizacije Komisije zamenjal 
sistem ABAC. Dejavnosti razvojnega vzdrževanja, razen razvojnega vzdrževanja, ki prispeva k izboljšanju kako -
vosti podatkov, poročanju, izvajanju ukrepov za poenostavitev in zmanjšanju stroškov vzdrževanja, bi bilo treba 
prekiniti, da se lahko moduli prenesejo v sistem ABAC,
Odgovori Komisije 51
— funkcije CRIS, ki jih v sistemu ABAC ni mogoče izvajati, bodo vključene v prihodnji operacijski sistem, ki bo te -
meljil na sodobni tehnologiji in bo izpolnjeval operativne potrebe, vključno z zahtevami v zvezi s preglednostjo 
(imenovan OPSYS).
Ta strategija se izvaja v skladu z naslednjim načrtom:
— upravljanje jamstev poteka od 1. januarja 2014 izključno v sistemu ABAC,
— finančno napovedovanje: z decembrom 2014 je bilo uvedeno novo orodje (BPC), ki je zamenjalo prejšnji modul 
sistema CRIS za napovedovanje,
— finančni moduli sistema CRIS (računi, plačila, nalogi za izterjavo, napoved prihodkov) se bodo postopno nehali 
uporabljati aprila 2016. Od navedenega datuma se bodo uporabljali finančni moduli sistema ABAC. Za operativ -
na modula pogodbe in sklepi se trenutno izvaja analiza vrzeli, da bi se lahko vključila v skupne sisteme (SYGMA, 
e-javno naročanje).
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (2)
Racionalizacija šifrantov podatkov za CRIS se izvaja.
Komisija trenutno pregleduje upravljanje regionalnih geografskih podatkov. Trenutno se preverja postopek v treh 
korakih, da bo mogoče šifrirati le geografske cone na ravni države (ne več na ravni regij), da se bo cona prejemnika 
pomoči Odbora za razvojno pomoč samodejno odbila od cone upravičenca in da se bo zagotovila doslednost pri 
šifriranju podatkov o lokaciji ukrepa.
Komisija preverja tudi seznam domen, ta skrajšani seznam pa bo povezala s proračunskimi postavkami, ki jih trenu -
tno uporabljajo različne službe Komisije v sistemu CRIS.
Poleg tega se bodo z racionalizacijo sistema CRIS aprila 2016 dejansko racionalizirale tudi šifre (z uporabo šifer 
sistema ABAC).
Odgovori Komisije na priporočila Sodišča (4)
Komisija meni, da se je stanje izvedbe spremenilo v „v celoti izvedeno“.
Komisija je 21. oktobra 2014 podpisala posebno pogodbo (ref. št. 84). V tej oceni so se razkrile varnostne grožnje 
in pomanjkljivosti Komisije ter opredelili blažilni ukrepi. Posebno poročilo, ki je bilo usmerjeno na varnost osebnih 
in finančnih podatkov, je bilo predloženo 18. decembra 2014. Celovito poročilo o oceni varnosti je bilo predloženo 
30. septembra 2015.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
Spremljanje popravljalnih učinkov posebnih poročil 
Evropskega računskega sodišča je nujen element v verigi 
odgovornosti, ki Komisijo in države članice spodbuja 
k uspešnemu izvajanju priporočil. V tem poročilu so 
predstavljeni rezultati četrtega pregleda, ki ga je Sodišče 
opravilo v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem Komisije na 
podlagi vzorca 44 priporočil iz osmih posebnih poročil, 
objavljenih v obdobju 2009–2012. Pregled je pokazal, da je 
Komisija 89 % priporočil Sodišča izvedla v celoti ali 
večinoma, 8 % deloma, 3 % pa ni izvedla.
Sodišče tudi priporoča, naj Komisija uvede nekaj izboljšav 
svojih praks za nadaljnje ukrepanje.