Hkrati člen 36 uredbe MiFIR določa, da mesto trgovanja na zahtevo CNS, ki želi opraviti kliring poslov na tem mestu trgovanja, dovoli nediskriminatoren in pregleden dostop do svojih podatkov o trgovanju.

Člen 35 uredbe MiFIR določa, da CNS mestom trgovanja dovoli nediskriminatoren in pregleden dostop do kliringa poslov ne glede na mesto trgovanja, kjer se posel izvrši. V okviru tega je cilj odprtega in nediskriminatornega dostopa zagotoviti, da ima mesto trgovanja pravico do nedskriminatorne obravnave v smislu načina obravnave pogodb, s katerimi se trguje na njegovi platformi, kar zadeva (i) zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota gospodarsko enakovrednih pogodb ter (ii) navzkrižnega kritja s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS. To bi moralo mestom trgovanja omogočiti, da se odločijo, katere CNS lahko izvedejo kliring poslov, izvršenih na njihovih platformah.

Cilj določb o odprtem in nediskriminatornem dostopu je okrepiti konkurenco med mesti trgovanja in CNS ter nazadnje znižati stroške končnih vlagateljev z onemogočanjem diskriminatornih praks, ki lahko obstajajo na ravni CNS in ravni mest trgovanja.

V skladu s členom 52(12) uredbe MiFIR to poročilo zajema le instrumente ETD in torej ne vključuje prenosljivih vrednostnih papirjev, instrumentov denarnega trga in izvedenih finančnih instrumentov OTC.

V uredbi MiFIR sta tako kot v Uredbi (EU) št. 648/2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC (v nadaljnjem besedilu: uredba EMIR) določena obveznost kliringa za instrumente ETD ter nediskriminatoren in pregleden dostop do CNS in mest trgovanja za prenosljive vrednostne papirje, instrumente denarnega trga in instrumente ETD.

Komisija je ESMA pozvala, naj v okviru ocene tveganja (i) opredeli morebitne dejavnike tveganja in oceni njihovo verjetnost ter obseg škodljivih učinkov na finančne sisteme, (ii) oceni obstoj sistemskega tveganja na podlagi dejavnikov tveganja, ki se lahko štejejo za specifične za ureditve dostopa v skladu z uredbo MiFIR, ter (iii) vključi podrobno kvalitativno in kvantitativno analizo, s katero bo utemeljila svoje argumente.

Člen 52(12) uredbe MiFIR določa, da mora Evropska komisija pripraviti poročilo na podlagi ocene tveganja, ki jo pripravi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA), ob posvetovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ESRB), pri čemer upošteva tveganja za splošno stabilnost in pravilno delovanje finančnih trgov v vsej Uniji zaradi določb o prostem in nediskriminatornem dostopu v zvezi z instrumenti ETD. Komisija je julija 2015 pozvala ESMA, naj v sodelovanju z ESRB opravi to oceno tveganja. ESMA je na podlagi mnenja ESRB, objavljenega 9. februarja 2016, oceno tveganja predložil 31. marca 2016.

To poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: poročilo) ocenjuje potrebo po začasnem izvzetju izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, (exchange-traded derivatives, v nadaljnjem besedilu: instrumenti ETD) s področja uporabe členov 35 in 36 Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov (v nadaljnjem besedilu: uredba MiFIR). Evropska komisija mora v skladu s členom 52(12) predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o potrebi po začasnem izvzetju instrumentov ETD iz določb o nediskriminatornem dostopu do centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu CNS) in mest trgovanja iz členov 35 in 36 uredbe MiFIR za največ 30 mesecev od 3. januarja 2018.

Vendar je v uredbi MiFIR predvideno, da bi odprt dostop do CNS in mest trgovanja v nekaterih okoliščinah lahko pomenil tveganja in bi imel morebitne pomanjkljivosti, ki bi lahko pretehtale cilje politike v zvezi s krepitvijo konkurence. V zvezi s tem so v členih 35 in 36 uredbe MiFIR določeni pogoji, pod katerimi se dostop lahko zavrne. Pristojni organi za CNS in mesto trgovanja lahko torej zavrnejo dostop do določene CNS ali mesta trgovanja, če bi odobritev dostopa (i) ogrozila nemoteno in pravilno delovanje trga, zlasti zaradi drobitve likvidnosti, ali negativno vplivala na sistemsko tveganje ali (ii) če bi bil potreben dogovor o interoperabilnosti (za instrument ETD), razen če sta udeležena mesto trgovanja in CNS soglašala s to ureditvijo in če so tveganja, ki izhajajo iz te ureditve, zavarovana s premoženjem pri tretji osebi. CNS in mesta trgovanja lahko dostop zavrnejo tudi, če bi povzročil znatno nepotrebno tveganje, ki ga ni mogoče obvladati, in sicer zaradi pričakovanega obsega poslov, operativnega tveganja in zapletenosti ter drugih dejavnikov, ki povzročajo znatna nepotrebna tveganja.

Ti pogoji so podrobno opisani v regulativnem tehničnem standardu glede dostopa do kliringa, kar zadeva mesta trgovanja in centralne nasprotne stranke, ki vključuje tudi pogoje, pod katerimi se odobrijo dostop, postopke obveščanja in druge zahteve. V tehničnem standardu so nadalje opredeljene zlasti različne vrste tveganj, ki izhajajo iz pričakovanega obsega poslov, operativnega tveganja in zapletenosti ter drugih dejavnikov, ki povzročajo znatna nepotrebna tveganja (npr. nov proizvod, grožnja sposobnosti uspešnega poslovanja CNS ali mesta trgovanja, pravno tveganje ali nezdružljivost pravil o trgovanju in pravil o kliringu).

Poleg tega se z uredbo MiFIR uvajajo posebne določbe za ustrezno upoštevanje zapletenosti instrumentov ETD ter posledičnih izzivov, ki jih lahko prinaša odprt in nediskriminatoren dostop. Instrumenti ETD so zapleteni zlasti zaradi dolgih rokov dospelosti in učinkov finančnega vzvoda.

Mesto trgovanja ali CNS v primeru instrumentov ETD pošlje pisni odgovor v šestih mesecih in ne v treh mesecih kot pri drugih finančnih instrumentih, ter omogoči dostop v treh mesecih od zagotovitve pozitivnega odgovora na zahtevo po dostopu. Če pristojni organ, mesto trgovanja ali CNS zavrne dostop, pojasni vse razloge za svojo odločitev in obvesti zadevne pristojne organe.

V uredbi MiFIR je določena tudi prehodna ureditev za mesta trgovanja, ki ponujajo storitve trgovanja z instrumenti ETD, z letnim nominalnim zneskom trgovanja v višini 1 000 000 milijonov EUR, pri čemer se lahko odločijo za 30-mesečno izvzetje (do 60-mesečno pod določenimi pogoji) iz določb o odprtem in nediskriminatornem dostopu od začetka uporabe uredbe MiFIR.

Komisija se lahko v skladu s členom 52(12) uredbe MiFIR in ob upoštevanju sklepov iz tega poročila odloči, da bo na podlagi ocene tveganja, ki jo ESMA pripravi ob posvetovanju z ESRB, izvzela instrumente ETD s področja uporabe členov 35 in 36 uredbe MiFIR za največ 30 mesecev. Člen 54(2) uredbe MiFIR določa, da lahko CNS ali mesto trgovanja, če se Komisija ne odloči za začasno izvzetje instrumentov ETD s področja uporabe členov 35 in 36 uredbe MiFIR, pri svojem pristojnem organu zaprosi za dovoljenje za uporabo prehodne ureditve. Pristojni organ lahko oceni tveganja zaradi uporabe odprtega in nediskriminatornega dostopa v zvezi z instrumenti ETD za pravilno delovanje ustrezne CNS ali mesta trgovanja, in lahko odloči, da se ustrezna CNS ali mesto trgovanja v prehodnem obdobju do 3. julija 2020 izvzame iz obveznosti dostopa.

4.TRŽNA STRUKTURA INSTRUMENTOV ETD

Navesti je treba, da je bila ocena tveganja, ki jo je opravil ESMA, objavljena aprila 2016, torej v zelo zgodnji fazi izvajanja ali pred izvajanjem novih regulativnih zahtev, katerih cilj je zagotoviti, da (i) se trgovanje z likvidnimi in standardiziranimi izvedenimi finančnimi instrumenti v največji možni meri izvaja na mestih trgovanja ter da (ii) se za zadevne izvedene finančne instrumente OTC in instrumente ETD zagotovi centralni kliring z namenom zmanjšanja sistemskega tveganja.

ESMA skupaj z ESRB meni, da se bo z uvedbo obveznosti trgovanja na mestu trgovanja v skladu s členom 28 uredbe MiFIR za izvedene finančne instrumente OTC, ki izpolnjujejo določene pogoje, predvidoma povečalo število izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestih trgovanja in tudi na reguliranih trgih. Izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, se bodo torej obravnavali kot instrumenti ETD, zato bo morala v skladu s členom 29 uredbe MiFIR kliring zanje opraviti CNS.

Po ugotovitvah ESMA evropski trg izvedenih finančnih instrumentov poteka predvsem izven organiziranega trga vrednostnih papirjev. Od konca junija 2016 je obseg svetovnega trga instrumentov ETD nekoliko presegel 10 % svetovnega trga izvedenih finančnih instrumentov, ki pa se od leta 2008 zmanjšuje. Z vidika neporavnanega nominalnega zneska je trg instrumentov ETD sestavljen zlasti iz obrestnih izvedenih finančnih instrumentov, kar je razdeljeno na 60 % opcij in 40 % terminskih poslov.

V oceni tveganja, ki jo je opravil ESMA, je poudarjeno tudi, da se je v zadnjih letih dosledno precej zmanjšal delež neporavnanega nominalnega zneska za instrumente ETD, za katere se izvaja dnevni kliring, s postopnim prehajanjem na instrumente z daljšo dospelostjo.

ESMA nadalje opisuje evropski trg instrumentov ETD kot močno koncentriran trg na ravni trgovanja in kliringa z vertikalno povezano tržno infrastrukturo, v okviru katere so prevladujoče strukture trgovanja in kliringa del istih povezanih skupin. Leta 2014 je tržni delež največje CNS z vidika števila trgovinskih poslov z instrumenti ETD, za katere je bil opravljen kliring, znašal 58 %, skupni tržni delež treh največjih CNS pa 90 %. Preostali tržni deleži so porazdeljeni med številnimi manjšimi udeleženci na trgu.

ESMA je pri ocenjevanju strukture trga na podlagi razreda sredstev ugotovil, da je trg še bolj koncentriran, pri čemer ena izmenjava zajema več kot 70 % lastniških instrumentov ETD v smislu vrednosti, s katero se trguje, druga pa približno 80 % instrumentov ETD na obveznice, še vedno v smislu vrednosti, s katero se trguje.

V primeru instrumentov ETD na blago, z izjemo instrumentov ETD na energijo, je situacija nekoliko drugačna, saj sta za trg instrumentov ETD na blago značilna visoka raven specializacije ter majhno prekrivanje mest trgovanja in CNS.

Hkrati se je s sedanjim izvajanjem obveznosti kliringa iz uredbe EMIR na trgu OTC za centralni kliring že zagotovil in se bo še naprej zagotavljal precejšen delež pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje izven organiziranega trga vrednostnih papirjev. Evropska komisija je na podlagi regulativnih tehničnih standardov ESMA v skladu z uredbo EMIR dejansko že sprejela delegirane akte za centralni kliring obrestnih zamenjav (denominiranih v UR, GBP, JPY, USD, NOK, PLN in SEK) in indeksov kreditnih zamenjav, denominiranih v EUR, s čimer je kliring zagotovila za približno 70 % trga izvedenih finančnih instrumentov OTC v teh razredih. Omeniti je tudi treba, da čeprav je ponudba za kliring zelo koncentrirana, storitve kliringa za obrestne zamenjave ponuja šest različnih CNS.

Komisija ugotavlja, da (i) obrestni izvedeni finančni instrumenti predstavljajo glavni delež trga instrumentov ETD, (ii) da bi se lahko z obveznostjo trgovanja iz uredbe MiFIR v opredelitev instrumentov ETD vključil del obrestnih izvedenih finančnih instrumentov, (iii) se obveznost kliringa iz uredbe EMIR že uporablja za obrestne zamenjave in da (iv) je trg obrestnih izvedenih finančnih instrumentov kljub koncentraciji trga razdeljen med šest različnih CNS. Komisija se zato strinja s sklepnimi ugotovitvami ESMA, da so obrestni izvedeni finančni instrumenti pri ocenjevanju posledic izvajanja določb o odprtem in nediskriminatornem dostopu za instrumente ETD najpomembnejši razred sredstev.

5.OCENA TVEGANJA DOLOČB O ODPRTEM IN NEDISKRIMINATORNEM DOSTOPU ZA INSTRUMENTE ETD

Čeprav se določbe o odprtem dostopu iz uredbe MiFIR še ne izvajajo, ESMA poroča, da so nekatere CNS in mesta trgovanja EGP že razvili ter da uspešno uporabljajo ureditve dostopa za instrumente ETD ali izvedene finančne instrumente OTC. Organ ESMA meni, da ureditve dostopa, ki jih uporabljajo tržne infrastrukture v skladu z določbami iz uredbe EMIR, do zdaj niso povzročile opaznih sistemskih tveganj, in to kljub dejstvu, da so izvedeni finančni instrumenti OTC na splošno manj standardizirani in bolj zapleteni kot instrumenti ETD.

Vendar Evropska komisija v skladu z oceno ESMA meni, da lahko obstoječe ureditve dostopa za instrumente ETD načeloma še vedno povzročijo tveganja, ki bi lahko ogrozila nemoteno in pravilno delovanje trgov, ali negativno vplivala na sistemsko tveganje.

ESMA s tega vidika in ob upoštevanju makrobonitetne ocene tveganja ESRB poudarja več možnih tveganj, ki bi se lahko pojavila zaradi izvajanja določb o odprtem in nediskriminatornem dostopu za instrumente ETD v skladu z uredbo MiFIR.