Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije /* COM/2013/0293 final - 2013/0152 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Evropska unija zagotavlja proračunsko jamstvo Evropski investicijski banki (v nadaljnjem besedilu: EIB) za kritje državnih in političnih tveganj v zvezi z njenim financiranjem, ki se izvaja zunaj Unije v podporo zunanjepolitičnim ciljem Unije. Jamstvo EU za zunanje financiranje EIB je učinkovito sredstvo za združevanje proračunskih sredstev EU in sredstev EIB prek zagotavljanja sredstev Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Poleg tega EIB na lastno odgovornost financira dejavnosti subjektov z bonitetno oceno naložbenega razreda zunaj Unije in dejavnosti v sklopu posebnih mandatov, kot so dejavnosti v državah AKP. Potreba po proračunskem jamstvu EU za zunanje financiranje EIB temelji na obveznosti banke iz njenega statuta, v skladu s katero mora banka zagotavljati zadostno varnost za vsa svoja posojila, splošneje pa na potrebi po zagotavljanju kreditne sposobnosti EIB, ne da bi bila pri tem ogrožena njena naloga v zvezi s prispevanjem k nemotenemu razvoju držav članic EU. Jamstvo EU je ključni instrument pri zagotavljanju skladnosti med finančno strukturo EIB, ki je bistveno bolj zadolžena kot druge mednarodne finančne institucije, in bistveno višjim tveganjem pri dajanju posojil tretjim državam ob upoštevanju potrebe, da se prepreči znižanje bonitetne ocene AAA banke in hkrati omeji njena potrošnja kapitala. Medtem ko bi nedavno odobreno povečanje kapitala EIB omogočilo, da se povečajo posojila EIB znotraj EU, to ne bi smelo vplivati na zunanjo dejavnost EIB. Celoten obseg in splošni pogoji kritja jamstva EU za zunanje financiranje EIB so določeni v sklepih Evropskega parlamenta in Sveta. Zadnji sklep, ki zajema financiranje EIB zunaj Unije v obdobju od 1. februarja 2007 do 31. decembra 2013, je Sklep št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011[1] (v nadaljnjem besedilu: trenutni sklep). Člen 16 trenutnega sklepa določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za vzpostavitev jamstva EU v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira. V zvezi s tem so v uvodni izjavi (40) trenutnega sklepa predvidene posebne zahteve: „Komisijo bi bilo treba pozvati, naj ob predložitvi predloga za odobritev jamstva EU v naslednjem finančnem okviru v tesnem sodelovanju z EIB in ob upoštevanju posledic zagotavljanja sredstev jamstvenega sklada preuči predvsem naslednje zgornje meje, ki jih krije jamstvo EU, seznam potencialno upravičenih držav in možnost, da EIB zagotovi financiranje v obliki mikrokreditov in drugih vrst instrumentov. Komisija in EIB bi morali preučiti možnosti za povečanje medsebojnega dopolnjevanja finančnih instrumentov preko IPA, ENPI, DCI, EIDHR in Instrumentom za stabilnost in zunanjega mandata EIB.“ Predlagani novi sklep bo zajemal jamstvo EU za zunanje financiranje EIB v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Komisija je izvedla oceno učinka[2], ki je priložena temu predlogu. Proučene so bile naslednje možnosti politike: · brez novega proračunskega jamstva EU, razširjenega na novo financiranje EIB zunaj Unije (možnost 0); · osnovni scenarij brez sprememb obstoječega jamstva EU, ki bi se v enaki obliki še naprej uporabljalo v naslednjem mandatu, tj. do 31. 12. 2020 (možnost 1); · prilagoditev trenutne ureditve veljavnega mandata s kombinacijo sprememb kot odziv na nov okvir politike. Opredeljene so bile tri podmožnosti: – podmožnost 2.1 (CLOSE), ki vključuje spremembo geografskega obsega mandata, da bi bilo jamstvo EU osredotočeno na najbližje regije, ki mejijo na Unijo, izključitev Azije, Latinske Amerike in Južne Afrike iz geografskega obsega, razširitev jamstva na vse vrste mikrofinanciranja, bistveno povečanje namenskih sredstev za podnebne spremembe ter pripravo letnih strateških dokumentov za posamezne države; – podmožnost 2.2 (MICRO), ki vključuje ohranitev trenutnega geografskega obsega, vzpostavitev mandata za mikrofinanciranje, ki bi imel koristi od celovitega jamstva EU, uvedbo ciljev za financiranje na področju podnebnih sprememb v okviru regionalnih sredstev in posodobitev tehničnih operativnih regionalnih smernic v skladu z večletnim okvirnim načrtovanjem zunanjih finančnih instrumentov EU; – podmožnost 2.3 (FOCUS), ki vključuje osredotočenost mandata na manj kreditno sposobne upravičence, nadaljevanje mikrofinanciranja brez izrecne upravičenosti, uvedbo splošnega cilja za sklenjene posle financiranja in uvedbo sledilnega sistema, ki omogoča spremljanje absolutnega in relativnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov vseh projektov EIB, podprtih v sklopu mandata, ter posodobitev tehničnih operativnih regionalnih smernic v skladu z večletnim okvirnim načrtovanjem zunanjih finančnih instrumentov EU; · zagotavljanje jamstva drugim evropskim finančnim institucijam, ki so upravičene v okviru različnih instrumentov kombiniranja (možnost 3). Potrjeni so bili naslednji glavni učinki: Možnost 0 bi povzročila umik EIB iz več držav in znatno povečanje stroškov financiranja za naložbene projekte v teh državah. To se šteje za politično nezaželeno zlasti zaradi svetovne gospodarske krize, ki poudarja znatne potrebe po naložbah. Zdi se, da je nadaljnje ohranjanje ustreznega toka naložb v države zunaj Unije bistvenega pomena. Možnost 1 ne bi ustrezala novemu okviru politike. Potrjeno je bilo, da bi imela podmožnost 2.3 (FOCUS) bolj pozitivne učinke in da je boljša od drugih analiziranih podmožnosti MICRO in CLOSE, zlasti v smislu proračunskih posledic ter skladnosti in dopolnjevanja s politikami in instrumenti Unije. Možnost 3 bi jamstvo EU omogočila drugim institucijam in tako zmanjšala delež posojil z jamstvom EIB, kar bi glede na institucionalni položaj EIB v EU lahko negativno vplivalo na prepoznavnost delovanja EU. Poleg tega bi proračun EU prevzel dodatne pogojne obveznosti v zvezi s financiranjem, ki ga izvajajo druge finančne institucije, ki ne spadajo nujno med institucije EU in nimajo istih delničarjev. Nazadnje imajo druge institucije svoje lastne strategije, o katerih so se dogovorili njihovi vodstveni organi in ki bi lahko omejile vpliv Unije prek njenega jamstva. Najprimernejša možnost je torej podmožnost 2.3 (FOCUS). Ocena učinka je temeljila na neuradni izmenjavi mnenj s ključnimi zunanjimi zainteresiranimi stranmi, vključno s predstavniki držav članic in glavnih zadevnih nevladnih organizacij, ki je bila organizirana v juniju in oktobru 2012 v obliki srečanj in seminarjev, da bi se proučila njihova razmišljanja. Izmenjava mnenj je potekala zlasti v zvezi s težavami, ki so ugotovljene v tem poročilu, in predvidenimi možnostmi za njihovo reševanje. Poročilo o oceni učinka je temeljilo tudi na obsežnih posvetovanjih s ključnimi zainteresiranimi stranmi (tistimi, na katere vpliva trenutni sklep, tistimi, ki sodelujejo pri njegovem izvajanju, in zakonodajalci), ki so potekala v okviru revizije mandata 2007–2013, ki se je zaključila konec leta 2011. Vsa ta posvetovanja in neuradna izmenjava mnenj so zagotovili zadostno podlago, da se oblikuje pregled stališč zunanjih zainteresiranih strani. Podrobnosti o glavnem izidu teh posvetovanj so navedene v poročilu o oceni učinka. Odbor za oceno učinka je 29. januarja 2013 po prvi zahtevi za ponovno predložitev podal pozitivno mnenje o osnutku poročila o oceni učinka. Odbor je zahteval nadaljnja pojasnila o stanju izvajanja priporočil iz vmesnega pregleda ter o vlogi EIB v okviru financiranja EU za zunanje delovanje in v zvezi z dopolnjevanjem dejavnosti drugih udeležencev, nadaljnje izboljšave ocene učinkov in oddelkov, ki vsebujejo primerjave možnosti, ter več podrobnosti o predstavitvi stališč zainteresiranih strani. Poročilo je bilo ustrezno izboljšano. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta temelji na dvojni pravni podlagi členov 209 in 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti člen 209(3) v povezavi s členom 208 določa, da EIB v skladu s pogoji iz svojega statuta prispeva k izvajanju potrebnih ukrepov za uresničevanje ciljev politike razvojnega sodelovanja Unije. Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, saj se je jamstvo EU izkazalo za učinkovito sredstvo za kritje političnih in državnih tveganj pri izvajanju zunanjega financiranja EIB v podporo zunanjim politikam Unije. Novi mandat za jamstvo EU za obdobje 2014–2020 bo omogočil nadaljevanje obstoječe uspešne in gospodarne prakse. Kjer je to mogoče in potrebno, osnutek zakonodajnega predloga vključuje besedišče, ki je bilo dogovorjeno med medinstitucionalnimi pogajanji in je izraženo v Sklepu št. 1080/2011/EU. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: jamstveni sklad), ustanovljen z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe[3], zagotavlja likvidnostno rezervo za proračun Unije za izgube, nastale pri financiranju EIB in drugem zunanjem delovanju Unije, tj. pri makrofinančni pomoči in posojilih Euratoma. Mandat EIB zajema več kot 90 % portfelja, ki ga krije jamstveni sklad. Jamstveni sklad se financira z enim letnim plačilom iz proračuna EU. Zato mehanizem zagotavljanja sredstev jamstvenega sklada, katerega cilj je ohraniti jamstveni sklad na stopnji 9 % neporavnanih izplačil posojil, dejansko omejuje obseg zunanjega mandata EIB, ki ga krije proračunsko jamstvo EU. Leta 2010 je bilo v zunanji oceni delovanja jamstvenega sklada ugotovljeno, da se 9-odstotna stopnja zagotavljanja sredstev šteje za primerno. Predlagana zgornja meja je v skladu z zneski zagotovljenih sredstev, predvidenimi v strokovnem prispevku Evropske komisije k pogajanjem v zvezi s posameznimi programi za izvajanje naslednjega večletnega finančnega okvira, ki ga je Komisija poslala 27. marca 2013 (1,193 milijarde EUR za finančni okvir za obdobje 2014–2020 po trenutnih cenah), in temelji na pričakovanih vzorcih izplačil in povračil posojil z jamstvom. V predlogu je za obdobje 2014–2020 predvidena zgornja meja financiranja EIB v okviru jamstva EU v višini 28 milijard EUR. Ta zgornja meja se razdeli na dva dela: (i) fiksno zgornjo mejo, ki znaša največ 25 milijard EUR, in (ii) neobvezni dodatni znesek v višini 3 milijarde EUR. Odločitev o aktiviranju celotnega neobveznega zneska ali njegovega dela ter njegovi regionalni razdelitvi bo sprejeta po vmesnem pregledu po običajnem zakonodajnem postopku. Fiksni del zgornje meje je v primerjavi s sedanjim sklepom bolj omejen zaradi proračunskih omejitev zneska v proračunski vrstici za zagotavljanje sredstev jamstvenega sklada v naslednjem večletnem finančnem okviru ter ni povezan s sedanjo uspešnostjo in učinkovitostjo sistema ali absorpcijsko sposobnostjo. Proračunske posledice v zvezi z zagotavljanjem sredstev jamstvenega sklada, vključno s temeljnimi predpostavkami, ter človeški in upravni viri, vključeni v upravljanje jamstva EU, so določeni v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena predlogu. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Na podlagi rezultatov ocene učinka je cilj predloga zagotoviti nadaljevanje jamstva EU za zunanje financiranje EIB za naslednjo finančno perspektivo za obdobje 2014–2020 in hkrati uvesti nekatere spremembe, in sicer: • osredotočiti geografski obseg mandata na manj kreditno sposobne upravičence, kjer bi imela uporaba jamstva najvišjo dodano vrednost; • okrepiti razsežnost podnebnih sprememb mandata, da bi se spodbujalo financiranje EIB na tem ključnem področju zunanjega delovanja Unije, z uvedbo splošnega cilja za sklenjene posle financiranja in uvedbo sledilnega sistema, ki omogoča spremljanje absolutnega in relativnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov vseh pomembnih projektov EIB, podprtih v sklopu mandata; • bolje uskladiti financiranje EIB s politikami Unije ter okrepiti skladnost in dopolnjevanje z instrumenti EU, da bi se bolje in pravočasno odražal razvoj politik, z zagotavljanjem posodobljenih tehničnih operativnih regionalnih smernic v skladu z večletnim okvirnim načrtovanjem zunanjih finančnih instrumentov EU. Podrobna razlaga ključnih elementov predloga V členu 1 je določeno podaljšanje jamstva EU na naslednjo finančno perspektivo za obdobje 2014–2020 in omogočeno šestmesečno podaljšanje, da bi se zagotovilo nadaljevanje financiranja EIB. V skladu s trenutnim sklepom je jamstvo EU omejeno na 65 % skupnih neporavnanih izplačanih zneskov EIB, povečanih za ustrezne zneske (npr. obresti, provizije in druge možne zaračunane zneske, ki jih dolžnik z jamstvom dolguje EIB v skladu s sporazumom o posojilu ali jamstvu). V členu je poudarjeno, da EIB pri dodeljevanju financiranja v sklopu jamstva EU uporablja lastna pravila in postopke, vendar pa je kritje jamstva pogojeno s tem, da je treba financiranje EIB izvajati v podporo zunanjepolitičnim ciljem Unije. V primerjavi s trenutnim sklepom je v predlogu izrecno pojasnjeno, da proračunsko jamstvo EU krije posojila, jamstva za posojila in dolžniške instrumente kapitalskega trga, ki so izdani v korist naložbenim projektom. V členu 2 so določene zgornje meje za financiranje EIB v sklopu jamstva EU (fiksna in neobvezna zgornja meja). Regionalne zgornje meje v okviru fiksne zgornje meje so podrobno opredeljene v Prilogi I k predlaganemu sklepu. V členu 3 so določeni splošni cilji in načela, ki jih je treba upoštevati pri financiranju EIB v sklopu jamstva EU. Ti splošni cilji so razvoj lokalnega zasebnega sektorja (zlasti MSP), razvoj socialne, okoljske in gospodarske infrastrukture ter blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. V obdobju, ki ga krije novi sklep, bi moralo financiranje na področju podnebnih sprememb predstavljati povprečno vsaj 25 % celotnega financiranja EIB. V zvezi s tem EIB v sodelovanju s Komisijo in po javnem posvetovanju posodobi svojo strategijo o podnebnih spremembah. Regionalno povezovanje bo temeljni cilj za vse financiranje EIB. Poleg tega financiranje EIB posredno prispeva k doseganju razvojnih ciljev Unije. V členu 4 sta obravnavana seznam držav, ki jih predlog zadeva, ter njihova potencialna in dejanska upravičenost. Komisija je tako kot v trenutnem sklepu pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov za dodelitev ali začasen odvzem upravičenosti do financiranja EIB v sklopu jamstva EU za države, ki so na seznamu potencialno upravičenih držav, vendar je za spremembo seznama potencialno upravičenih držav potreben poseben sklep zakonodajalca. V členu 4 je predvidena tudi začasna ustavitev izplačil obstoječega financiranja EIB, ki imajo koristi od skupnega jamstva, v primeru začasnega odvzema upravičenosti. V primerjavi s trenutnim sklepom je do financiranja EIB v sklopu jamstva EU upravičen Mjanmar. To kaže na napredek v odnosih Unije s to državo. Podrobnejša utemeljitev razširitve jamstva EU za financiranje EIB v Mjanmaru je navedena v prilogi k oceni učinka, priloženi temu predlogu. Ta utemeljitev upošteva politične razmere v državi in dvostranske odnose z Unijo, stanje demokracije, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter makroekonomski položaj in potrebe po naložbah. V členu 8 je opisana narava jamstva EU, ki bo krilo politična ali državna tveganja pri financiranju EIB. Poleg tega je v tem členu določeno, da je treba jamstvo EU z ustrezno metodo osredotočiti na financiranje EIB, pri katerem jamstvo EU zagotavlja znatne finančne koristi. Cilj takšne metode bi bil zagotoviti, da se jamstveno kritje EU uporabi v največjo korist upravičencev, npr. v državah in za dejavnosti, ki imajo težave pri pridobivanju sredstev na kapitalskem trgu pod sprejemljivimi pogoji, medtem ko imajo lahko države ali posojilojemalci z bonitetno oceno naložbenega razreda dostop do posojil EIB na lastno odgovornost. V členu 18 je določen vmesni pregled izvajanja mandata pred 31. decembrom 2017 na podlagi zunanje ocene. V Prilogi I so določene regionalne zgornje meje v okviru fiksne zgornje meje. V Prilogi II je določen seznam potencialno upravičenih regij in držav. V Prilogi III je določen seznam upravičenih regij in držav. V Prilogi IV je predstavljen okvir regionalne politike, v katerem EIB deluje zunaj Unije. 2013/0152 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 209 in 212 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Glavna naloga Evropske investicijske banke (EIB) je financiranje naložb v Uniji, poleg tega pa izvaja financiranje zunaj Unije v podporo zunanjim politikam Unije. S tem omogoča, da se proračunska sredstva Unije, ki so na voljo za regije zunaj Unije, dopolnjujejo s finančno močjo EIB v korist določenim tretjim državam. EIB z izvajanjem takšnega financiranja prispeva k splošnim načelom in ciljem politik Unije. (2) Člen 209(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v povezavi s členom 208 PDEU določa, da EIB v skladu s pogoji iz svojega statuta prispeva k izvajanju ukrepov, potrebnih za spodbujanje ciljev politike Unije na področju razvojnega sodelovanja. (3) Da bi se podprlo zunanje delovanje Unije in EIB omogočilo, da financira naložbe zunaj Unije, ne da bi bila zaradi tega prizadeta boniteta EIB, je bilo pri večini njenega financiranja zunaj Unije uporabljeno proračunsko jamstvo EU (v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU), ki ga upravlja Komisija. (4) Zadnje jamstvo EU za financiranje EIB, sklenjeno v obdobju od 1. februarja 2007 do 31. decembra 2013, je bilo vzpostavljeno s Sklepom št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije in o razveljavitvi Sklepa št. 633/2009/ES[4]. Jamstvo EU za financiranje EIB zunaj Unije v podporo politikam Unije bi bilo treba vzpostaviti za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. (5) Vzpostaviti bi bilo treba seznam držav, potencialno upravičenih do financiranja EIB v sklopu jamstva EU. Prav tako je primerno, da se vzpostavi seznam držav, dejansko upravičenih do financiranja EIB v sklopu jamstva EU. (6) Po nedavnem razvoju dogodkov, ki so Uniji omogočili, da začne novo poglavje v odnosih z Mjanmarom, ter za podporo potekajočim političnim in gospodarskim reformam v državi bi bilo treba Mjanmar dodati na oba seznama. (7) Da bi seznam držav, dejansko upravičenih do financiranja EIB v sklopu jamstva EU, odražal pomemben razvoj na področju politik, bi ga bilo treba ustrezno pregledati, pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s spremembami Priloge III k temu sklepu pa bi bilo treba prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (8) Da bi se prilagodili morebitnemu razvoju dejanskih potreb glede zagotavljanja sredstev jamstvenega sklada v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe[5], je treba zgornjo mejo jamstva EU razdeliti na fiksno zgornjo mejo, ki znaša največ 25 milijard EUR, in neobvezni dodatni znesek v višini 3 milijarde EUR. (9) Zneski, kriti z jamstvom EU v posamezni regiji, bi morali biti še naprej zgornje meje za financiranje EIB v sklopu jamstva EU in ne cilji, ki naj bi jih EIB dosegla. Zgornje meje bi bilo treba oceniti v sklopu vmesnega pregleda tega sklepa. (10) Da bi se povečali skladnost in osredotočenost zunanjega financiranja EIB na podporo politikam Unije in kar najbolj povečale koristi upravičencev, so bili v Sklepu št. 1080/2011/EU določeni splošni cilji financiranja EIB v vseh upravičenih regijah in državah, tj. razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti v podporo malim in srednje velikim podjetjem (MSP), socialna in gospodarska infrastruktura ter blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, na podlagi primerjalnih prednosti EIB na področjih, na katerih je dosegla dobre rezultate. Te cilje bi bilo treba ohraniti v tem sklepu. (11) Izboljšanje dostopa MSP do financiranja, vključno z MSP iz Unije, ki vlagajo v regije, zajete s tem sklepom, ima lahko bistveno vlogo pri spodbujanju gospodarskega razvoja in boju proti brezposelnosti. Da bi EIB učinkovito pomagala MSP, bi morala sodelovati z lokalnimi institucijami za finančno posredovanje v upravičenih državah, s čimer bi zlasti zagotovila, da se del finančnih koristi prenese na njihove stranke in zagotavlja dodano vrednost v primerjavi z drugimi finančnimi viri. (12) Kritje jamstva EU, ki je omejeno na državna in politična tveganja, samo po sebi ne zadostuje za zagotovitev smiselne dejavnosti EIB v podporo mikrofinanciranju. Zato bi morala biti takšna dejavnost po potrebi povezana z razpoložljivimi proračunskimi sredstvi v okviru drugih instrumentov. (13) EIB bi morala nadaljevati financiranje naložbenih projektov na področjih socialne, okoljske in gospodarske infrastrukture ter razmisliti o povečanju svoje dejavnosti v podporo zdravstveni in izobraževalni infrastrukturi, če bi z njimi lahko ustvarila jasno dodano vrednost. (14) EIB bi morala nadaljevati tudi financiranje naložbenih projektov na področjih blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, da bi spodbujala doseganje ciljev Unije na področju podnebnih sprememb na svetovni ravni. (15) Temeljni cilj financiranja EIB na področjih, zajetih s splošnimi cilji, bi moralo biti regionalno povezovanje med državami, zlasti gospodarsko povezovanje med predpristopnimi državami, sosednjimi državami in Unijo. EIB bi morala biti sposobna podpirati partnerske države na navedenih področjih z neposrednimi tujimi naložbami družb iz Unije, ki prispevajo k spodbujanju prenosa tehnologije in znanja, pod pogojem, da skrbni pregled naložbenih projektov ustrezno upošteva potrebo po zmanjšanju tveganj negativnih posledic za zaposlovanje v Uniji zaradi financiranja EIB. EIB bi bilo treba spodbuditi, da na lastno tveganje podpira neposredne tuje naložbe družb iz Unije v partnerskih državah. (16) Praktični ukrepi za povezovanje splošnih ciljev jamstva EU in njihovega izvajanja bodo določeni v regionalnih tehničnih operativnih smernicah. Takšne smernice bi morale biti skladne s širšim okvirom regionalne politike Unije. Regionalne tehnične operativne smernice bi bilo treba po pregledu tega sklepa pregledati in nadalje posodobiti, da bi se prilagodile razvoju zunanje politike in prednostnih nalog Unije. (17) EIB v skladu s členom 19 svojega statuta Komisiji v mnenje predloži prošnje, ki so naslovljene neposredno na EIB za financiranje EIB v skladu s tem sklepom, da se preveri skladnost z veljavno zakonodajo in politikami EU. Če Komisija poda negativno mnenje o financiranju EIB v okviru postopka iz člena 19, to financiranje ni vključeno v kritje jamstva EU. (18) Medtem ko je prednost EIB še vedno v tem, da je investicijska banka, bi moralo financiranje EIB prispevati k splošnim načelom, ki vodijo zunanje delovanje Unije in so navedena v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kot so spodbujanje in utrjevanje demokracije ter pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter k izvajanju mednarodnih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija. V zvezi z državami v razvoju bi financiranje EIB moralo zlasti spodbujati njihov trajnosten gospodarski, socialni in okoljski razvoj, predvsem v najbolj ogroženih med njimi, njihovo nemoteno in postopno vključevanje v svetovno gospodarstvo, boj proti revščini ter skladnost s cilji, ki jih je Unija odobrila v okviru Združenih narodov in drugih pristojnih mednarodnih organizacij. Ob prispevanju k izvajanju ukrepov, ki so potrebni za pospeševanje ciljev Unije na področju razvojnega sodelovanja v skladu s členom 209(3) Pogodbe, bi si morala EIB prizadevati za posredno podporo uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja ZN do leta 2015 v vseh regijah, v katerih je dejavna. (19) Dejavnost EIB na podlagi tega sklepa bi morala podpirati agendo za spremembe, ki jo je predlagala Komisija, ter biti v skladu z ustreznimi načeli evropskega soglasja o razvoju in načeli učinkovitosti pomoči iz pariške deklaracije iz leta 2005, agende za ukrepanje iz Akre iz leta 2008 in sporazuma o partnerstvu iz Busana iz leta 2011. Poleg tega bi morala biti njena dejavnost skladna s strateškim okvirom EU ter akcijskim načrtom EU za človekove pravice in demokracijo, ki ga je Svet sprejel 25. junija 2012, ter mednarodnimi okoljskimi sporazumi, vključno z obveznostmi v zvezi z biotsko raznovrstnostjo. To bi se moralo izvajati z vrsto konkretnih ukrepov, zlasti s povečanjem zmogljivosti EIB za presojo okoljskih, socialnih in razvojnih vidikov naložbenih projektov, vključno s človekovimi pravicami in tveganji, povezanimi s konflikti, ter s spodbujanjem lokalnega posvetovanja z javnimi organi in civilno družbo. V zvezi s tem bi morala EIB izvajati in nadalje razvijati svoj okvir za merjenje rezultatov (REM), ki zagotavlja podroben sklop kazalnikov uspešnosti, ki merijo učinek njenega financiranja na gospodarstvo, okolje, družbo in razvoj v celem življenjskem ciklu zadevne naložbe. Izvajanje okvira REM bi bilo treba oceniti v sklopu vmesnega pregleda tega sklepa. Pri izvajanju postopka skrbnega pregleda v zvezi z naložbenim projektom bi morala EIB po potrebi ter v skladu s socialnimi in okoljskimi načeli Unije od nosilca naložbenega projekta zahtevati, da izvede lokalna posvetovanja in objavi njihove rezultate. Sporazumi o financiranju EIB, ki vključujejo enakovredne javne institucije, bi morali izrecno vključevati možnost, da se izplačila začasno ustavijo v primeru preklica upravičenosti države, v kateri se naložbeni projekt izvaja, v skladu s tem sklepom. (20) Zagotoviti bi bilo treba, da je financiranje EIB na vseh ravneh, od vnaprejšnjega strateškega načrtovanja do posledičnega razvoja naložbenega projekta, v skladu z zunanjo politiko Unije in splošnimi cilji iz tega sklepa ter jih podpira. Da bi se povečala usklajenost zunanjega delovanja Unije, bi bilo treba dodatno okrepiti politični in strateški dialog med Komisijo in EIB, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD). Še naprej bi se moral uporabljati memorandum o soglasju, ki bo revidiran v letu 2013, da bi se povečala sodelovanje in zgodnja medsebojna izmenjava informacij med Komisijo in EIB na operativni ravni. Zelo pomembno je, da si Komisija, EIB in po potrebi tudi ESZD pri postopku priprave programskih dokumentov čim prej začnejo izmenjevati stališča, da bi se kar najbolj povečalo medsebojno dopolnjevanje njihovih dejavnosti. Prav tako bi bilo treba okrepiti sodelovanje v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in vprašanji preprečevanja konfliktov. (21) Od leta 2014 bi morali zunanje odnose Unije podpirati novi instrumenti, vključno s krovno uredbo o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za zunanje ukrepanje[6]. Da bi se povečala skladnost celotne podpore Unije v zadevnih regijah, bi bilo treba izkoristiti priložnosti za združevanje financiranja EIB s proračunskimi viri Unije, kjer in kadar je to primerno, v obliki finančnih instrumentov iz naslova VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002[7], ter v obliki tehnične pomoči za pripravo projektov in njihovo izvajanje prek instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II)[8], evropskega sosedskega instrumenta (ENI)[9], instrumenta za razvojno sodelovanje (DCI)[10], instrumenta partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami[11], instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu[12], instrumenta za stabilnost[13] ter instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti[14]. Komisija je v skladu s Sklepom št. 1080/2011/EU ustanovila platformo EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju, da bi se omogočilo čim boljše delovanje mehanizmov za kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil zunaj Unije. (22) Pri financiranju zunaj Unije, ki spada na področje uporabe tega sklepa, bi si EIB morala še naprej prizadevati za izboljšanje usklajevanja in sodelovanja z evropskimi finančnimi institucijami in mednarodnimi finančnimi institucijami, zlasti tistimi, ki sodelujejo v platformi EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju. To sodelovanje po potrebi vključuje sodelovanje pri sektorskih pogojih in vzajemno zanašanje na postopke, uporabo skupnega sofinanciranja in udeležbo v globalnih pobudah, kot je pospeševanje usklajevanja in učinkovitosti pomoči. Pri takšnem usklajevanju in sodelovanju bi si bilo treba prizadevati, da se kar najbolj zmanjšata morebitno podvajanje stroškov in nepotrebno prekrivanje. Tristranski memorandum o soglasju, ki so ga sklenile Komisija, skupina EIB in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) v zvezi s sodelovanjem zunaj Unije ter ki skupini EIB in EBRD omogoča, da se dopolnjujeta z opiranjem na svoje primerjalne prednosti, je bil leta 2012 posodobljen tako, da zajema geografski obseg EBRD, ki je bil razširjen na sredozemsko regijo, in bi se moral uporabljati še naprej. Načela iz tega sklepa bi bilo treba uporabljati tudi, če se financiranje EIB izvaja na podlagi sporazumov o sodelovanju z drugimi evropskimi finančnimi institucijami in mednarodnimi finančnimi institucijami. (23) EIB bi bilo treba spodbujati, da poveča obseg svojega financiranja in razprši svoje financiranje zunaj Unije brez uveljavljanja jamstva EU, da bi se ob upoštevanju vidikov v zvezi z vzdržnostjo zadolževanja jamstvo lahko osredotočilo na države in naložbene projekte, ki imajo slab dostop do trga, jamstvo EU pa bi zaradi tega imelo višjo dodano vrednost. Posledično in vedno z namenom podpore zunanjepolitičnim ciljem Unije bi bilo treba EIB spodbujati, naj ob upoštevanju lastne zmogljivosti za prevzem tveganj daje posojila na lastno tveganje, vključno v podporo gospodarskim interesom Unije, v državah in v korist naložbenim projektom, ki imajo glede na oceno EIB ustrezno kreditno sposobnost. (24) EIB bi morala razširiti ponudbo inovativnih finančnih instrumentov, vključno z večjim poudarkom na razvijanju jamstvenih instrumentov. Poleg tega bi si morala EIB dejavno prizadevati za sodelovanje pri instrumentih delitve tveganja in financiranju na trgu dolžniškega kapitala za projekte, ki ustvarjajo stabilen in predvidljiv denarni tok. Zlasti bi morala razmisliti o podpori dolžniškim instrumentom kapitalskega trga, ki se izdajo v okviru naložbenih projektov ali so odobreni v korist naložbenim projektom, ki se izvajajo v državah upravičenkah. Poleg tega bi morala EIB povečati dajanje posojil v lokalnih valutah in izdajati obveznice na lokalnih trgih pod pogojem, da države upravičenke izvedejo potrebne strukturne reforme, zlasti v finančnem sektorju, in druge ukrepe, ki olajšujejo dejavnosti EIB. (25) Financiranje EIB v podporo zunanjim politikam Unije bi bilo treba še naprej izvajati v skladu z načeli dobre bančne prakse. Še naprej bi ga bilo treba upravljati v skladu s pravili in postopki EIB, vključno z ustreznimi nadzornimi ukrepi ter izjavo EIB o socialnih in okoljskih standardih, ter ustreznimi pravili in postopki, ki se nanašajo na Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). EIB bi morala pri financiranju ustrezno izvajati svoje politike do pomanjkljivo reguliranih ali nesodelujočih jurisdikcij, da bi prispevala k mednarodnemu boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in pranju denarja. (26) EIB bi morala sprejeti ustrezne ukrepe, da bi zagotovila, da so pri financiranju v sklopu jamstva EU finančni interesi Evropske unije zaščiteni z izvajanjem ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti ter da ima OLAF pravico, da v prostorih upravičencev opravlja preglede in inšpekcije na kraju samem – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Jamstvo EU 1. Unija odobri Evropski investicijski banki (v nadaljnjem besedilu: EIB) proračunsko jamstvo za financiranje zunaj Unije (v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU). Jamstvo EU se odobri kot splošno jamstvo za plačila, ki jih EIB ne prejme, vendar so ji dolgovana, v zvezi s posojili, jamstvi za posojila in dolžniškimi instrumenti kapitalskega trga, ki so odobreni ali izdani v korist naložbenim projektom EIB, upravičenim v skladu z odstavkom 2. 2. Do jamstva EU so upravičena posojila, posojilna jamstva in dolžniški instrumenti kapitalskega trga EIB, ki so odobreni ali izdani v korist naložbenim projektom, ki se izvajajo v državah upravičenkah v skladu s pravili in postopki EIB ter v podporo ustreznim zunanjepolitičnim ciljem Unije, kjer je bilo financiranje EIB odobreno v skladu s podpisanim sporazumom, ki ni niti potekel niti ni bil preklican (v nadaljnjem besedilu: financiranje EIB). 3. Jamstvo EU se omeji na 65 % skupnega zneska, izplačanega in zajamčenega v okviru financiranja EIB, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse povezane zneske. 4. Jamstvo EU krije posle financiranja EIB, sklenjene v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. 5. Če do izteka obdobja iz odstavka 4 Evropski parlament in Svet ne sprejmeta sklepa, s katerim se EIB odobri novo jamstvo EU za izgube pri njenem financiranju zunaj Unije, se navedeno obdobje samodejno podaljša za šest mesecev. Člen 2 Zgornje meje za financiranje EIB v sklopu jamstva EU 1. Zgornja meja financiranja EIB v okviru jamstva EU za obdobje 2014–2020 ne sme preseči 28 000 000 000 EUR. Preklicani zneski se ne upoštevajo pri zgornji meji. Ta zgornja meja se razdeli na: (a) fiksno zgornjo mejo, ki znaša največ 25 000 000 000; (b) neobvezni dodatni znesek v višini 3 000 000 000. Odločitev o aktiviranju celotnega zneska iz točke (b) ali njegovega dela ter njegovi regionalni razdelitvi bo sprejeta po vmesnem pregledu v skladu s členom 18. 2. Fiksna zgornja meja iz odstavka 1(a) se razdeli na regionalne zgornje meje in podomejitve, kakor je opredeljeno v Prilogi I. Znotraj regionalnih zgornjih mej EIB postopoma zagotovi uravnoteženo razdelitev med državami znotraj regij, ki so zajete z jamstvom EU. Člen 3 Splošni cilji in načela 1. Jamstvo EU se odobri samo za financiranja EIB, ki podpirajo katerega koli od naslednjih splošnih ciljev: (a) razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti pomoči MSP; (b) razvoj socialne, okoljske in gospodarske infrastrukture; (c) blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. 2. Financiranje EIB, izvedeno v skladu s tem sklepom, prispeva k splošnim načelom, ki vodijo zunanje delovanje Unije in so navedena v členu 21 PEU, ter k izvajanju mednarodnih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija. 3. Regionalno povezovanje med državami, vključno z gospodarskim povezovanjem med predpristopnimi državami, sosednjimi državami in Unijo, je temeljni cilj za financiranje EIB na področjih splošnih ciljev iz odstavka 1. 4. V državah v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu prejemnikov uradne razvojne pomoči (URP) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), financiranje EIB posredno prispeva k doseganju ciljev politik Unije na področju razvojnega sodelovanja, kakor so navedeni v členu 208 PDEU. 5. Financiranje EIB, ki podpira cilje iz odstavka 1(a), lahko vključuje podporo naložbenim projektom MSP iz Unije. 6. Financiranje EIB, ki podpira cilje iz odstavka 1(b), podpira naložbene projekte na področjih prometa, energije, vključno z obnovljivo energijo, preoblikovanja energetskih sistemov, ki omogoča prehod na tehnologije in goriva z nizko intenzivnostjo ogljika, varnosti preskrbe z energijo in energetske infrastrukture, vključno za proizvodnjo in prevoz plina na energetski trg EU, okoljske infrastrukture, vključno z vodo, komunalno in zeleno infrastrukturo, informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s telekomunikacijami in širokopasovno omrežno infrastrukturo, zdravstva ter šolstva. 7. Financiranje EIB, ki podpira cilje iz odstavka 1(c), podpira naložbene projekte za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki prispevajo k skupnemu cilju Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, zlasti z izogibanjem ali zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov na področjih obnovljive energije, energetske učinkovitosti in trajnostnega prometa ali s povečanjem odpornosti ranljivih držav, sektorjev in skupnosti na škodljive posledice podnebnih sprememb. V obdobju, zajetem s sklepom, obseg tega financiranja pomeni vsaj 25 % celotnega financiranja EIB. 8. V skladu s cilji Unije in mednarodnimi cilji glede podnebnih sprememb EIB v sodelovanju s Komisijo po javnem posvetovanju in pred koncem leta 2016 posodobi svojo strategijo o podnebnih spremembah v zvezi s financiranjem EIB. Člen 4 Vključene države 1. Seznam držav, ki bi lahko bile upravičene do financiranja EIB v sklopu jamstva EU, je v Prilogi II. Seznam držav, ki so upravičene do financiranja EIB v sklopu jamstva EU, je v Prilogi III in vsebuje le države, ki so naštete v Prilogi II. 2. Komisijo se pooblasti, da v skladu s členom 17 sprejme delegirane akte glede sprememb Priloge III. Odločitve Komisije temeljijo na splošni gospodarski in politični oceni, ki vključuje tudi vidike glede demokracije, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi na ustreznih resolucijah Evropskega parlamenta in sklepih Sveta. 3. Ob upoštevanju odstavka 4 delegirani akti o spremembi Priloge III ne vplivajo na jamstvo EU za kritje poslov financiranja EIB, sklenjenih pred začetkom veljavnosti delegiranih aktov. 4. Izplačila financiranj EIB, ki imajo koristi od skupnega jamstva, kot je navedeno v členu 8(1), se ne izvajajo v državah, ki niso naštete v Prilogi III. 5. Jamstvo EU krije samo financiranje EIB, ki se izvaja v upravičenih državah, ki so z EIB sklenile okvirni sporazum, v katerem so določeni pravni pogoji, pod katerimi se izvaja takšno financiranje. 6. Jamstvo EU ne krije financiranja EIB v določeni državi, če je bil sporazum, ki se nanaša na takšno financiranje, podpisan po pristopu te države k Uniji. Člen 5 Prispevek financiranja EIB k politikam Unije 1. Komisija skupaj z EIB v enem letu po sprejetju tega sklepa posodobi veljavne regionalne tehnične operativne smernice za financiranje EIB. Regionalne tehnične operativne smernice so skladne s širšim okvirom regionalne politike Unije iz Priloge IV. Regionalne tehnične operativne smernice zlasti zagotovijo, da financiranje EIB, ki se izvaja v skladu s tem sklepom, dopolnjuje ustrezne politike, programe in instrumente pomoči Unije v različnih regijah. Komisija in EIB pri posodabljanju teh smernic upoštevata ustrezne resolucije Evropskega parlamenta in sklepe Sveta. Po potrebi se o vprašanjih politike posvetujeta tudi z ESZD. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu nemudoma pošlje dokončane posodobljene smernice. V okviru, določenem v regionalnih tehničnih operativnih smernicah, EIB opredeli ustrezne strategije financiranja in zagotovi njihovo izvajanje. Regionalne tehnične operativne smernice se pregledajo po pregledu iz člena 18. 2. Financiranje EIB ni vključeno v kritje jamstva EU, če Komisija predloži negativno mnenje o zadevnem financiranju v okviru postopka iz člena 19 statuta EIB. Člen 6 Sodelovanje s Komisijo in ESZD 1. Da bi se financiranje EIB in proračunska sredstva Unije kar najbolj dopolnjevala, se dodatno okrepi skladnost zunanjih ukrepov EIB z zunanjepolitičnimi cilji Unije, zlasti s posodobitvijo regionalnih tehničnih operativnih smernic iz člena 5 ter rednim in sistematičnim dialogom ter zgodnjo izmenjavo informacij o: (a) strateških dokumentih, ki jih pripravi Komisija in/ali, odvisno od primera, ESZD, kot so nacionalni in regionalni strateški dokumenti, okvirni programi, akcijski načrti in predpristopni dokumenti; (b) dokumentih EIB za strateško načrtovanje in uvedbi novih naložbenih projektov; (c) drugih političnih in operativnih vidikih. 2. Sodelovanje poteka različno v različnih regijah, vključno na ravni delegacij EU, glede na vlogo EIB in politike Unije v posameznih regijah. Člen 7 Sodelovanje z drugimi evropskimi finančnimi institucijami in mednarodnimi finančnimi institucijami 1. Financiranje EIB poteka v sodelovanju z drugimi evropskimi finančnimi institucijami ali mednarodnimi finančnimi institucijami, kadar je to ustrezno, da se kar najbolj poveča medsebojno dopolnjevanje, sodelovanje in učinkovitost, da se ob sodelovanju razvijejo inovativni finančni instrumenti, da se zagotovijo preudarna in smiselna delitev tveganj ter enotni pogoji za projekte in sektorje ter da se čim bolj zmanjša morebitno podvajanje stroškov in nepotrebno prekrivanje. 2. Sodelovanje iz odstavka 1 se omogoča z usklajevanjem, ki poteka v okviru memoranduma o soglasju ali znotraj drugih okvirov regionalnega sodelovanja Unije, kadar je to ustrezno, med Komisijo, EIB ter glavnimi evropskimi finančnimi institucijami in mednarodnimi finančnimi institucijami, ki delujejo v različnih regijah. Člen 8 Kritje in pogoji jamstva EU 1. Pri financiranju EIB, ki se sklene z državo ali za katero jamči država, in drugih oblikah financiranja EIB, sklenjenega z regionalnimi ali lokalnimi organi, javnimi podjetji ali zavodi v državni lasti in/ali pod državnim nadzorom, če je bila za takšne druge oblike financiranja EIB opravljena ustrezna ocena kreditnega tveganja EIB ob upoštevanju okoliščin kreditnega tveganja v zadevni državi, jamstvo EU krije vsa plačila, ki jih EIB ne prejme, vendar so ji dolgovana (v nadaljnjem besedilu: skupno jamstvo). 2. Za namene odstavka 1 Palestino zastopa Palestinska oblast, Kosovo[15] pa kosovska vlada. 3. Pri financiranju EIB, ki ni zajeto v odstavku 1, in financiranju EIB, ki ga sestavljajo dolžniški instrumenti kapitalskega trga, jamstvo EU krije vsa plačila, ki jih EIB ne prejme, vendar so ji dolgovana, če je izpad plačila povzročila uresničitev enega od naslednjih političnih tveganj (v nadaljnjem besedilu: jamstvo pri političnem tveganju): (a) nekonvertibilnost valute; (b) razlastitev; (c) vojna ali državljanski nemiri; (d) odklonitev pravnega varstva pri kršitvi pogodbe. 4. Financiranje EIB je osredotočeno na naložbene projekte, pri katerih jamstvo EU zagotavlja smiselno finančno dodano vrednost glede na oceno kreditnega tveganja EIB. 5. Komisija in EIB v sporazumu iz člena 13 določita metodo, s katero lahko EIB v sklopu svojega zunanjega delovanja določi dejavnosti, ki bodo financirane na podlagi tega sklepa, in dejavnosti, ki bodo financirane na lastno tveganje EIB. Metoda temelji na kreditni sposobnosti financiranja EIB, kakor jo oceni EIB, regijah in zgornjih mejah, kakor so opredeljene v Prilogi I, vrsti pogodbenice (ali je državni organ/država, subjekt na poddržavni ravni iz odstavka 1 ali zasebni subjekt), zmogljivosti EIB za prevzem tveganj in drugih ustreznih merilih, vključno z dodano vrednostjo jamstva EU. 6. Pri uveljavljanju jamstva EU Unija prevzame vse ustrezne pravice banke v zvezi s kakršno koli obveznostjo glede njenega financiranja v skladu s sporazumom iz člena 13. Člen 9 Ocena EIB in spremljanje naložbenih projektov 1. EIB opravi postopek skrbnega pregleda naložbenih projektov, na katere se nanaša jamstvo EU, ter po potrebi v skladu s socialnimi in okoljskimi načeli Unije zahteva ustrezno javno posvetovanje na lokalni ravni glede razvojnih vidikov teh projektov. Kadar je to ustrezno, ocena iz prvega pododstavka vključuje presojo, kako se lahko zmogljivosti upravičencev do sredstev EIB v času trajanja projekta okrepijo s tehnično pomočjo. Pravila in postopki EIB vključujejo potrebne določbe o ocenjevanju okoljskega in socialnega vpliva naložbenih projektov ter vidikov v zvezi s človekovimi pravicami in preprečevanjem konfliktov, da se na podlagi tega sklepa podprejo samo naložbeni projekti, ki so gospodarsko, finančno, okoljevarstveno in socialno trajnostni. 2. Poleg predhodne ocene razvojnih vidikov EIB spremlja tudi izvajanje financiranja. EIB zlasti zahteva od nosilcev projektov, da izvajajo temeljito spremljanje v času izvajanja projekta in vse do zaključka, med drugim glede razvojnega in okoljskega vpliva naložbenega projekta ter njegovega vpliva na spoštovanje človekovih pravic. EIB preveri informacije, ki jih posredujejo nosilci projektov. 3. Spremljanje EIB zajema tudi izvajanje posrednega financiranja in uspešnost finančnih posrednikov pri podpori MSP. 4. EIB vzpostavi celovit sledilni sistem za spremljanje relativnega in absolutnega zmanjševanja emisij toplogrednih plinov v okviru vseh pomembnih financiranj EIB, pri katerih so emisije znatne in podatki na voljo. Člen 10 Letno poročanje in obračunavanje 1. Komisija letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o financiranju EIB, izvedenem na podlagi tega sklepa. Poročilo vključuje: (a) oceno financiranja EIB na ravni projekta, sektorja, države in regije; (b) oceno uporabe metode iz člena 8(5); (c) oceno dodane vrednosti in učinka financiranja EIB na razvoj na skupni osnovi ter njegovega prispevka k uresničevanju zunanjepolitičnih in strateških ciljev Unije ob upoštevanju regionalnih tehničnih operativnih smernic iz člena 5; (d) oceno finančnih koristi, prenesenih na upravičence do financiranja EIB, na skupni osnovi; (e) oceno kakovosti financiranja EIB, zlasti v zvezi s tem, do kolikšne mere je EIB upoštevala okoljsko in socialno vzdržnost pri postopku skrbnega pregleda in spremljanju financiranih naložbenih projektov; (f) zahtevke za jamstvo EU; (g) informacije o obsegu financiranja na področju podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti na podlagi tega sklepa, učinku vseh znatnih naložb na absolutno in relativno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov na skupni osnovi, kakor je opredeljeno v strategiji EIB o podnebnih spremembah iz člena 3, ter informacije o številu projektov, ocenjenih glede na podnebno tveganje; (h) opis sodelovanja s Komisijo, drugimi evropskimi finančnimi institucijami in mednarodnimi finančnimi institucijami, vključno s sofinanciranjem. Poročilo zlasti vsebuje razčlenitev finančnih virov Unije ter virov drugih evropskih finančnih institucij in mednarodnih finančnih institucij, uporabljenih skupaj s financiranjem EIB, da se omogoči pregled vseh naložb, podprtih s financiranjem EIB, izvedenim na podlagi tega sklepa. V poročilu se omeni tudi sklenitev novega memoranduma o soglasju med EIB in drugimi evropskimi finančnimi institucijami ali mednarodnimi finančnimi institucijami, ki vpliva na financiranje EIB na podlagi tega sklepa; (i) informacije o spremljanju delovanja memoranduma o soglasju med EIB in Evropskim varuhom človekovih pravic, če ta memorandum ustreza financiranju EIB, vključenem v ta sklep. 2. EIB za namene poročanja Komisije iz odstavka 1 predloži Komisiji letna poročila o financiranju EIB, izvedenem na podlagi tega sklepa, vključno z vsemi elementi, ki jih Komisija potrebuje za poročanje v skladu z odstavkom 1. EIB lahko Komisiji predloži tudi dodatne zadevne informacije, da se Svetu in Evropskemu parlamentu zagotovi celovit pregled zunanje dejavnosti EIB. 3. EIB Komisiji zagotovi statistične, finančne in računovodske podatke o posameznih financiranjih EIB ter vse dodatne informacije, potrebne za izpolnitev poročevalskih obveznosti Komisije ali zahtev Računskega sodišča, ter revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih v okviru financiranja EIB. EIB Komisiji predloži tudi druge potrebne dokumente v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002[16]. 4. Za namene obračunavanja in poročanja Komisije o tveganjih, ki jih krije jamstvo EU, EIB Komisiji zagotovi svojo oceno tveganja in informacije o bonitetni oceni v zvezi s financiranjem EIB. 5. EIB Komisiji vsaj enkrat na leto zagotovi okvirni večletni program za načrtovani obseg sklenjenih poslov financiranja EIB, da se zagotovi skladnost načrtovanega financiranja EIB z zgornjimi mejami iz tega sklepa in da lahko Komisija zagotovi ustrezno proračunsko načrtovanje za zagotovitev sredstev jamstvenega sklada[17]. Komisija upošteva ta načrt pri pripravi osnutka proračuna. 6. EIB še naprej seznanja Evropski parlament, Svet in Komisijo z vsemi neodvisnimi ocenjevalnimi poročili, ki vsebujejo ugotovitve o praktičnih rezultatih, doseženih pri posebnih dejavnostih EIB v okviru tega sklepa in drugih zunanjih mandatov. 7. EIB zagotovi informacije iz odstavkov 2 do 6 na svoje stroške. Člen 11 Javno razkritje informacij 1. EIB v skladu s svojo politiko preglednosti na svojem spletnem mestu objavi informacije v zvezi z: (a) vsemi financiranji EIB, izvedenimi na podlagi tega sklepa, in zlasti navede, ali je naložbeni projekt zajet v jamstvu EU; (b) vsemi memorandumi o soglasju med EIB in drugimi evropskimi finančnimi institucijami ali mednarodnimi finančnimi institucijami, ki vplivajo na financiranje EIB na podlagi tega sklepa, razen če zanje veljajo zahteve glede zaupnosti. 2. Komisija na svojem spletnem mestu objavi informacije o vseh primerih izterjav v okviru sporazuma iz člena 14, razen če zanje veljajo zahteve glede zaupnosti. Člen 12 Nesodelujoče jurisdikcije EIB pri svojem financiranju ne dopušča nobenih dejavnosti, ki se izvajajo za nezakonite namene, vključno s pranjem denarja, financiranjem terorizma, davčnimi goljufijami in davčnimi utajami, korupcijo ter goljufijami, ki škodijo finančnim interesom EU. EIB zlasti ne sodeluje pri financiranjih, ki se izvajajo v upravičeni državi prek tuje nesodelujoče jurisdikcije, ki so jo kot tako opredelile OECD, Projektna skupina za finančno ukrepanje ali druge ustrezne mednarodne organizacije. Člen 13 Sporazum o jamstvu Komisija in EIB podpišeta sporazum o jamstvu, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke v zvezi z jamstvom EU, kot je določeno v členu 8, ter o tem ustrezno obvestita Evropski parlament in Svet. Člen 14 Izterjava plačil, ki jih izvede Komisija 1. Če Komisija izvede plačilo na podlagi jamstva EU, EIB v imenu in za račun Komisije izterja terjatve za izplačane zneske. 2. EIB in Komisija najpozneje do datuma podpisa sporazuma iz člena 13 podpišeta ločen sporazum, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke za izterjavo terjatev. Člen 15 Revizija Računskega sodišča Računsko sodišče opravi revizijo jamstva EU ter plačil in izterjanih zneskov v sklopu tega jamstva, ki se pripišejo splošnemu proračunu Unije. Člen 16 Ukrepi proti goljufijam 1. EIB takoj obvesti OLAF, če v kateri koli fazi priprave, izvedbe ali zaključka projekta v sklopu jamstva EU odkrije morebiten primer goljufije, korupcije ali druge nezakonite dejavnosti, ki bi lahko škodila finančnim interesom EU. 2. OLAF lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999, Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, da se zaščitijo finančni interesi Evropske unije in ugotovi, ali je v zvezi s financiranjem prišlo do goljufije, korupcije ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije. Člen 17 Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 4 se prenese na Komisijo za nedoločen čas. 3. Pooblastilo iz člena 4 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 4, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet uradno obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 18 Vmesni pregled Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2017 predloži vmesno poročilo, v katerem oceni izvajanje tega sklepa v prvih letih, ki mu je po potrebi priložen predlog za njegovo spremembo. Poročilo temelji na zunanji oceni in prispevku EIB. Člen 19 Zaključno poročanje Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zaključno poročilo o uporabi tega sklepa do 31. decembra 2021. Člen 20 Začetek veljavnosti Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA I REGIONALNE ZGORNJE MEJE A. Predpristopne države: 8 400 000 000 EUR; B. Sosednje in partnerske države: 12 400 000 000 EUR, razdeljeno na naslednje okvirne podomejitve: (i) sredozemske države: 8 400 000 000 EUR; (ii) Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija: 4 000 000 000 EUR; C. Azija in Latinska Amerika: 3 600 000 000 EUR, razdeljeno na naslednje okvirne podomejitve: (i) Latinska Amerika: 2 150 000 000 EUR; (ii) Azija: 1 200 000 000 EUR; (iii) Srednja Azija: 250 000 000 EUR; D. Južna Afrika: 600 000 000 EUR. Kjer je ustrezno, EIB v okviru skupne fiksne zgornje meje zaprosi Komisijo za soglasje, da se znesek v višini največ 20 % podregionalnih zgornjih meja prerazporedi znotraj regij, znesek v višini največ 10 % regionalnih zgornjih meja pa med regijami. PRILOGA II POTENCIALNO UPRAVIČENE REGIJE IN DRŽAVE A. Predpristopne države 1. Kandidatke Islandija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora, Srbija, Turčija 2. Potencialne kandidatke Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo B. Sosednje in partnerske države 1. Sredozemske države Alžirija, Egipt, Izrael, Jordanija, Libanon, Libija, Maroko, Palestina, Sirija, Tunizija 2. Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija Vzhodna Evropa: Belorusija, Republika Moldavija, Ukrajina Južni Kavkaz: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija Rusija C. Azija in Latinska Amerika 1. Latinska Amerika Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Ekvador, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Mehika, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Urugvaj, Venezuela 2. Azija Afganistan, Bangladeš, Butan, Brunej, Filipini, Indija, Indonezija, Irak, Jemen, Južna Koreja, Kambodža, Kitajska (vključno s posebnima upravnima regijama Hong Kong in Macao), Laos, Malezija, Maldivi, Mjanmar, Mongolija, Nepal, Pakistan, Singapur, Šrilanka, Tajvan, Tajska, Vietnam 3. Srednja Azija Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan D. Južna Afrika Republika Južna Afrika PRILOGA III UPRAVIČENE REGIJE IN DRŽAVE A. Predpristopne države 1. Kandidatke Islandija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora, Srbija, Turčija 2. Potencialne kandidatke Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo B. Sosednje in partnerske države 1. Sredozemske države Alžirija, Egipt, Izrael, Jordanija, Libanon, Libija, Maroko, Palestina, Tunizija 2. Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija Vzhodna Evropa: Republika Moldavija, Ukrajina Južni Kavkaz: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija Rusija C. Azija in Latinska Amerika 1. Latinska Amerika Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Ekvador, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Kolumbija, Kostarika, Mehika, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Urugvaj, Venezuela 2. Azija Bangladeš, Brunej, Filipini, Indija, Indonezija, Irak, Jemen, Južna Koreja, Kambodža, Kitajska (vključno s posebnima upravnima regijama Hongkong in Macao), Laos, Malezija, Maldivi, Mjanmar, Mongolija, Nepal, Pakistan, Singapur, Šrilanka, Tajska, Vietnam 3. Srednja Azija Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan D. Južna Afrika Republika Južna Afrika PRILOGA IV OKVIR REGIONALNE POLITIKE Dejavnost EIB v partnerskih državah, ki sodelujejo v predpristopnem procesu, se izvaja v okviru, vzpostavljenem v partnerstvih za pristop in evropskih partnerstvih, v katerih so določene prednostne naloge za države kandidatke in potencialne kandidatke z namenom napredovanja pri približevanju Uniji ter ki predstavljajo okvir za pomoč Unije. Stabilizacijsko-pridružitveni proces je okvir politike Unije za Zahodni Balkan. Temelji na progresivnem partnerstvu, v katerem Unija v okviru stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov ponuja trgovinske ugodnosti, gospodarsko in finančno pomoč ter pogodbena razmerja. S predpristopno finančno pomočjo se kandidatkam in potencialnim kandidatkam pomaga pri pripravi na prevzem obveznosti in izzivov članstva v Uniji. Ta pomoč podpira proces reform, vključno s pripravami na morebitno članstvo. Usmerjena je na vzpostavljanje institucij, usklajevanje s pravnim redom Unije, pripravo na politike in instrumente Unije ter na spodbujanje ukrepov za uresničitev ekonomske konvergence. Dejavnost EIB v sosednjih državah se izvaja v okviru evropske sosedske politike „Nov odziv na spremembe v sosedstvu“, ki je bila sprejeta 25. maja 2011, in sklepov Sveta, ki so bili sprejeti 20. junija 2011 in pozivajo predvsem k večji podpori partnerskim državam, ki se zavzemajo za izgradnjo demokratične družbe in izvajanje reform, v skladu z načelom „več za več“ in načelom vzajemne odgovornosti, ter zagotavlja okvir strateške politike za odnose EU s sosednjimi državami. V okviru tega sodelovanja je financiranje EIB na podlagi tega sklepa usmerjeno tudi v politike, ki spodbujajo vključujočo rast in ustvarjanje novih delovnih mest, kar spodbuja socialno stabilnost v skladu s pristopom, temelječim na pobudah, ki podpira zunanjepolitične cilje Unije, tudi v zvezi z vprašanji migracij. Za uresničitev teh ciljev Unija in njene partnerske države izvajajo skupno dogovorjene dvostranske akcijske načrte, v katerih je določen niz prednostnih nalog, med drugim tudi glede političnih in varnostnih vprašanj, trgovinskih in gospodarskih zadev, okoljskih in socialnih vprašanj ter povezovanja prometnih in energetskih omrežij. Unija za Sredozemlje, vzhodno partnerstvo, sinergija Črnega morja, strategija Unije za Podonavje in strategija Unije za regijo Baltskega morja so večstranske in regionalne pobude, ki spodbujajo sodelovanje med Unijo in ustrezno skupino sosednjih partnerskih držav, ki se soočajo s skupnimi izzivi in/ali delijo skupno geografsko območje. Z Unijo za Sredozemlje naj bi s podporo skupnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja na obeh straneh Sredozemskega morja oživili evro-sredozemski proces povezovanja ter podprli izboljšani socialno-ekonomski razvoj, solidarnost, regionalno povezovanje, trajnostni razvoj in pridobivanje znanja ob poudarjanju potrebe po večjem finančnem sodelovanju v podporo regionalnim in nadnacionalnim projektom. Unija za Sredozemlje podpira predvsem vzpostavljanje pomorskih in kopenskih avtocest, sanacijo okolja v Sredozemlju, načrt za sončno energijo v Sredozemlju, sredozemsko pobudo za razvoj podjetništva, pobude za civilno zaščito in evro-sredozemsko univerzo. Strategija Unije za regijo Baltskega morja podpira trajnostno okolje ter optimalen gospodarski in socialni razvoj v tej regiji. Strategija Unije za Podonavje podpira zlasti prometni razvoj, energetske povezave in varnost preskrbe z energijo ter trajnostni okoljski in socialno-gospodarski razvoj v Podonavju. Vzhodno partnerstvo želi ustvariti potrebne pogoje za pospešitev političnega povezovanja ter nadaljnjega gospodarskega povezovanja med Unijo in državami vzhodnega partnerstva. Ruska federacija in Unija imata široko strateško partnerstvo, ki se razlikuje od evropske sosedske politike ter se izraža s skupnimi prostori in načrti. Na večstranski ravni jih dopolnjuje severna dimenzija, ki je okvir za sodelovanje med Unijo, Rusijo, Norveško in Islandijo (Belorusija, Kanada in ZDA so opazovalke v severni dimenziji). Dejavnost EIB v Latinski Ameriki se izvaja v okviru strateškega partnerstva med Unijo, Latinsko Ameriko in Karibi. Kot je poudarila Komisija septembra 2009 v sporočilu „Evropska unija in Latinska Amerika: partnerstvo svetovnih akterjev“, so prednostne naloge Unije pri sodelovanju z Latinsko Ameriko spodbujanje regionalnega povezovanja ter izkoreninjenje revščine in družbenih neenakosti zaradi spodbujanja trajnostnega ekonomskega in socialnega razvoja. Ti cilji politike se bodo uresničevali ob upoštevanju različnih razvojnih ravni držav Latinske Amerike. Na področjih skupnega interesa obeh regij, ki vključujejo okolje, podnebne spremembe, zmanjšanje nevarnosti nesreč in energijo, znanost, raziskave, visokošolsko izobraževanje, tehnologijo in inovacije, se bosta nadaljevala dvostranski dialog in sodelovanje. EIB se spodbuja, da bi bila aktivna v Aziji, zlasti v manj uspešnih državah. V tej raznoliki regiji Unija poglablja strateški partnerstvi s Kitajsko in Indijo, napredujejo pa tudi pogajanja za novo partnerstvo in sporazume o prosti trgovini z državami jugovzhodne Azije. Istočasno pa ima razvojno sodelovanje v programu Unije za Azijo še vedno veliko vlogo; cilj razvojne strategije Unije za azijsko regijo je izkoreninjenje revščine s podpiranjem splošne trajnostne gospodarske rasti, spodbujanjem ugodnega okolja ter pogojev za trgovino in povezovanje znotraj regije, izboljšanjem upravljanja, povečanjem politične in socialne stabilnosti ter podpiranjem uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015. Skupaj se izvajajo politike, ki so usmerjene v skupne izzive, kot so podnebne spremembe, trajnostni razvoj, varnost in stabilnost, upravljanje in človekove pravice ter preprečevanje naravnih in humanitarnih katastrof ter odziv nanje. S strategijo Unije za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je Evropski svet sprejel junija 2007, se je okrepil regionalni in dvostranski dialog ter sodelovanje Unije z državami srednje Azije glede pomembnih vprašanj, s katerimi se sooča regija, na primer zmanjšanje revščine, trajnostni razvoj in stabilnost. Izvajanje strategije je dobro napredovalo na področjih človekovih pravic, pravne države, dobrega upravljanja in demokracije, izobraževanja, gospodarskega razvoja, trgovine in naložb, energije in prometa ter okoljskih politik. Dejavnost EIB v Južni Afriki se izvaja v okviru skupnega strateškega dokumenta EU za Južno Afriko. V tem strateškem dokumentu so kot osrednja področja opredeljena ustvarjanje delovnih mest, razvoj zmogljivosti za zagotavljanje storitev in socialna kohezija. Dejavnosti EIB v Južni Afriki so v veliki meri dopolnile program EU za razvojno sodelovanje, in sicer z usmeritvijo EIB v podporo zasebnemu sektorju ter v naložbe za širjenje infrastrukture in socialnih storitev (nastanitev, elektrika, prečiščevanje pitne vode in komunalna infrastruktura). Na podlagi vmesnega pregleda strateškega dokumenta EU za Južno Afriko, ki je bil izveden med letoma 2009 in 2010, se predlaga okrepitev ukrepov na področju podnebnih sprememb, in sicer z dejavnostmi, ki podpirajo ustvarjanje zelenih delovnih mest. Za obdobje 2014–2020 se pričakuje, da bo dejavnost EIB na dopolnjujoč način podprla politike, programe in instrumente EU na področju zunanjega sodelovanja, in sicer z nadaljnjim osredotočanjem na ključne prednostne naloge EU in Južne Afrike, da se spodbudi pravičen in trajnosten gospodarski razvoj, prispeva k ustvarjanju delovnih mest in razvoju zmogljivosti ter podpre trajnostno zagotavljanje osnovnih infrastruktur in storitev ter pravičen dostop do njih. OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[18] Področje: Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve Dejavnost v okviru ABB: Mednarodne ekonomske in finančne zadeve 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[19]. X Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Splošni cilj dejavnosti EIB zunaj Unije v sklopu zunanjega mandata je podpora zunanjim politikam Unije s financiranjem ustreznih naložbenih projektov v partnerskih državah z združevanjem proračunskega jamstva EU in lastnih sredstev EIB. EIB bi morala s financiranjem zunaj Unije v sklopu jamstva EU podpirati gospodarski, socialni in okoljski trajnostni razvoj partnerskih držav Unije ter njihovo partnerstvo z Unijo. S financiranjem EIB v sklopu mandata se poskušajo doseči naslednji splošni cilji: (a) razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti pomoči MSP; (b) razvoj socialne, okoljske in gospodarske infrastrukture; (c) blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. 1.4.2. Posamezni cilji ABM in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilj ABM št. 2: „Izboljšati profil EU, njeno zastopanost v tujini ter sodelovanje z EIB in EBRD, drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in zadevnimi gospodarskimi forumi za okrepitev zbliževanja njihovih strategij in dejavnosti ter zunanjih prednostnih nalog EU“. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Naslov 01.03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice V povezavi s tem predlogom je bila izvedena ocena učinka. Glavne posledice predloga so bile ocenjene v poročilu o oceni učinka. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic EIB je prek operativnega spremljanja sklopa kazalnikov razvila okvir za merjenje rezultatov in posledic financiranja EIB. Okvir za merjenje rezultatov (REM)[20] izboljšuje predhodno oceno pričakovanih rezultatov projektov in krepi sposobnost EIB, da poroča o dejanskih doseženih rezultatih. Namen okvira REM je prikazati, kako posojila EIB ustvarjajo realizacije, ki omogočajo rezultate in sčasoma privedejo do učinkov, ki so v skladu s cilji mandata EIB. Poleg tega se bo napredek pri doseganju posameznih in operativnih ciljev predloga spremljal z glavnimi kazalniki, ko je navedeno v oddelku 2.1. Kar zadeva financiranje za projekte, ki spodbujajo podnebne ukrepe, bi bila upravičenost do financiranja na področju podnebnih sprememb pojasnjena glede na dogovorjena merila, ki temeljijo na obstoječih opredelitvah EIB v zvezi s sledenjem odhodkov na področju podnebnih sprememb in jih po potrebi zaostrujejo (npr. z uvedbo meril v zvezi z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov ter po potrebi z izboljšanjem opredelitev v zvezi z energetsko učinkovitostjo in prilagajanjem), pri čemer bi se te opredelitve uporabile tudi v fazi spremljanja za uveljavitev kazalnikov politike iz Ria ali enakovrednega sistema, ki bi ga Komisija predlagala za spremljanje proračuna EU v naslednjem večletnem finančnem okviru. Hkrati bi morala EIB še naprej razvijati metodologije za ocenjevanje podnebnega tveganja, da bi povečala odpornost vseh zadevnih financiranj na podnebne spremembe, ter vključiti oblikovanje cen ogljika v gospodarsko analizo stroškov in koristi. Poleg tega bi bilo treba v ustreznih sektorskih politikah izboljšati omejevalna merila upravičenosti za projekte z velikimi emisijami ogljika. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno V členu 16 Sklepa št. 1080/2011/EU je navedeno, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za vzpostavitev jamstva EU v sklopu naslednjega večletnega finančnega okvira (2014–2020). Jamstvo EU v skladu s Sklepom št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta krije posle financiranja EIB, sklenjene v obdobju od 1. februarja 2007 do 31. decembra 2013. Zato bi bilo treba pred potekom trenutnega mandata sprejeti nov sklep po rednem zakonodajnem postopku[21]. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Financiranje EIB zunaj Unije je zelo prepoznavno in učinkovito orodje, ki podpira zunanje delovanje Unije. Glavne prednosti delovanja EIB v takšnih državah poleg finančnega prispevka vključujejo tudi prenos strokovnega znanja na nosilce projektov ter uporabo okoljskih in socialnih standardov EU ter standardov EU glede javnih naročil v financiranih naložbenih projektih. Poleg navedenih prednosti EIB v celoti prenaša tudi finančne prednosti, ki izhajajo iz jamstva EU, in privlačne stroške financiranja EIB za končne upravičence v obliki konkurenčnih obrestnih mer. Mandat, ki ga krije jamstvo EU, zagotavlja potrebno politično in finančno podporo Unije za države in naložbene projekte, ki zaradi večjih tveganj sicer ne bi izpolnjevali običajnih smernic in meril EIB. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Ocena učinka, ki je bila pripravljena za ta sklep, upošteva spoznanja, pridobljena med izvajanjem prejšnjih mandatov. Cilj novega zakonodajnega predloga je obravnavati težave, ugotovljene v poročilu o oceni učinka. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi zadevnimi instrumenti Financiranje EIB bo dopolnjevalo dejavnosti, ki se bodo izvajale na podlagi instrumentov za zunanjo pomoč. Za dodatno povečanje podpore zunanjim politikam Unije v vsaki posamezni regiji se bo okrepila povezanost med prednostnimi nalogami EIB in politikami Unije. To se bo doseglo z vzpostavitvijo in vmesno posodobitvijo regionalnih tehničnih operativnih smernic, ki bodo zagotovile močnejši okvir za dialog in sodelovanje med EIB in Komisijo. Financiranje EIB se bo lahko, kjer je to primerno, koristno združevalo s proračunskimi viri EU v obliki odobritev sofinanciranja, tveganega kapitala, delitve tveganja ali tehnične pomoči za pripravo projektov in njihovo izvajanje ali krepitve pravnega in regulativnega okvira. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic x Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – x trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 EIB lahko svoje posle financiranja sklene med letoma 2014 in 2020. Predvideno je šestmesečno podaljšanje, če Evropski parlament in Svet do konca leta 2020 ne sprejmeta sklepa za odobritev novega jamstva EU EIB za financiranje zunaj Unije. – x finančne posledice od leta 2014 do neopredeljenega datuma. Celoten čas trajanja ukrepa in njegovih finančnih posledic se bo določil z rokom zapadlosti sklenjenih poslov financiranja EIB. Končni učinek je odvisen od zneska morebitnih zahtevkov in izterjav (glej tudi točko 3.2.2 spodaj). ¨ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[22] X Neposredno upravljanje – Komisija. Opombe V skladu z veljavnimi določbami je v predlogu predvideno, da EIB financira naložbene projekte v skladu s svojimi pravili in postopki. Za neposredno upravljanje jamstva EU je pristojna Komisija. EIB in Komisija skleneta sporazum o jamstvu in sporazum o izterjavi, v katerih podrobno opredelita določbe in postopke za izvajanje predlaganega sklepa. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Financiranje EIB v sklopu jamstva EU bo EIB upravljala v skladu s svojimi pravili in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Če Komisijo zastopa direktor ali namestnik direktorja, upravni odbor EIB odobri vsako financiranje EIB in spremlja, ali upravljanje EIB poteka v skladu s statutom in splošnimi navodili, ki jih določi svet guvernerjev. V veljavnem tristranskem sporazumu med Komisijo, Računskim sodiščem in EIB iz oktobra 2003 (ki je bil po dogovoru leta 2007 podaljšan za štiri leta in nato še enkrat leta 2011), so podrobno določena pravila, v skladu s katerimi mora Računsko sodišče opraviti revizije financiranja EIB v sklopu jamstva EU. V zakonodajnem aktu so tako kot v Sklepu št. 1080/2011/EU predvidena redna poročila. Komisija bo vsako leto predložila Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju mandata EIB. Poročanje o rezultatih bo temeljilo na ustreznem združevanju kazalnikov v celotnem portfelju, če je to mogoče, ali v določenem sektorju. Ti kazalniki se bodo merili med celotnim trajanjem projekta na ravni ocene ter med spremljanjem, dokler izvajanje projekta ni povsem zaključeno in takoj, ko je mogoče izmeriti prve izide razvoja, in sicer običajno do tri leta po zaključku projekta. V največji možni meri se bodo uporabili tudi za naknadno ocenjevanje. Ti kazalniki bi morali zajemati naslednja področja: i) znesek sklenjenega posla financiranja glede na regijo, ii) izplačani znesek glede na regijo, iii) napredek pri doseganju uravnotežene porazdelitve dejavnosti glede na državo, iv) razčlenitev dejavnosti glede na različne cilje, v) obseg posojil na področju podnebnih sprememb glede na ciljno financiranje ter učinek na absolutno in relativno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, vi) število projektov, ocenjenih glede na podnebno tveganje, vii) število in znesek financiranj, kombiniranih z nepovratnimi sredstvi EU, ter viii) število in znesek sofinanciranj z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. EIB Komisiji zagotovi tudi potrebne statistične, finančne in računovodske podatke o posameznih financiranjih EIB, ki jih krije jamstvo EU, da izpolni svoje poročevalske dolžnosti ali zahteve Evropskega računskega sodišča, in revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih za financiranja EIB, ki jih krije jamstvo EU. Vmesna ocena se izvede tri leta po začetku mandata. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja Tveganje za proračun EU je povezano s proračunskim jamstvom, ki ga Unija zagotavlja EIB za njeno financiranje v tretjih državah. Jamstvo zagotavlja celovito kritje za vsa plačila, ki jih EIB ne prejme v okviru državnih in poddržavnih poslov, ter zgolj politično kritje za druge posle, pri katerih si Unija in EIB delita tveganje. Jamstvo EU je v vsakem primeru omejeno na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in jamstev, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse povezane zneske. Proračunski vpis („p.m.“), iz katerega je razvidno proračunsko jamstvo za posojila EIB tretjim državam, bi se aktiviral le v primeru, da bi EIB dejansko uveljavila jamstvo, ki ga jamstveni sklad ne more v celoti pokriti. Čeprav se takšen primer uporabe proračuna (tj. ki presega znesek jamstvenega sklada, ki je 31. decembra 2012 znašal 2 002 milijona EUR) šteje za malo verjetnega, pripombe v zvezi z zadevno proračunsko postavko izražajo potrebe po financiranju, ki bi se lahko pojavile v primeru, da bi EIB zahtevala plačilo v zvezi z zamudami, ki jih krije jamstvo EU. Leta 2012 in na začetku leta 2013 je moral jamstveni sklad kriti zamude pri plačevanju posojil v Siriji. V letnih poročilih Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun, so analizirani kazalniki tveganja v državah, ki kažejo razvoj tveganja neplačil. Poročilo vsebuje informacije o količinskih vidikih tveganja za proračun EU. Vendar je kakovost tveganja odvisna od vrste financiranja in plačilne sposobnosti posojilojemalcev. Tveganja so v poročilu ocenjena na podlagi informacij o gospodarskem in finančnem položaju, bonitetnih ocenah in drugih znanih dejstvih o državah, ki so prejele zajamčena posojila. 2.2.2. Načrtovani načini kontrole Za upravljanje jamstva EU je pristojna Komisija. Financiranje EIB na podlagi predlaganega sklepa se bo izvajalo v skladu s standardnim poslovnikom EIB in dobro bančno prakso. EIB in Komisija skleneta sporazum, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke za izvajanje predlaganega sklepa. Glej tudi oddelek 2.1. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti EIB ima glavno odgovornost za sprejetje ukrepov za preprečevanje goljufij, zlasti z izvajanjem „politike EIB za preprečevanje in odvračanje od korupcije, goljufij, dogovarjanja, izsiljevanja, pranja denarja in financiranja terorizma pri dejavnostih Evropske investicijske banke“, ki se trenutno pregleduje, za financiranje. EIB je decembra 2010 sprejela politiko do pomanjkljivo reguliranih, nepreglednih in nesodelujočih jurisdikcij. Poleg tega je v členu 17 sklepa predvideno izvajanje ukrepov proti goljufijam. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje………………………...……….] || dif./nedif. ([23]) || držav Efte[24] || držav kandidatk[25] || tretjih držav || po členu 18(1)(aa) finančne uredbe 4 || 01.0305 Jamstvo EU za posojila in jamstva za posojila EIB za financiranje v tretjih državah 01.0306 Zagotavljanje sredstev jamstvenega sklada || dif./ nedif. || NE NE || NE NE || NE NE || NE NE 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || Številka || Razdelek 4 GD ECFIN || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || 2018–2020 || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || Številka proračunske vrstice 01 0305 || obveznosti || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. plačila || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Številka proračunske vrstice 01 0306 || obveznosti || (1a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 plačila || (2a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov[26] || || || || || || || || Številka proračunske vrstice 01 0306 || || (3) || 0 || 0 || 0.5 || 0. || 0 || 0 || 0 || 0,5 Odobritve za GD ECFIN SKUPAJ || obveznosti || =1+1a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 || plačila || =2+2a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || 58,482 || 239,759 || 272,664399 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569 plačila || (5) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1192,569  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || 0 || 0 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,5 Odobritve iz RAZDELKA 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || =4+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 plačila || =5+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1193,069 Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || 2018–2020 || SKUPAJ GD ECFIN ||  Človeški viri || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419  Drugi upravni odhodki || || || || || || || || GD ECFIN SKUPAJ || odobritve || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || 2018–2020 || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1199,488 plačila || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1199,488 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || 2018–2020 || SKUPAJ REALIZACIJE vrsta[27] || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || stroški realizacij skupaj POSAMEZNI CILJ št. 1[28] || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || POSAMEZNI CILJ št. 2 „Izboljšati profil EU, njeno zastopanost v tujini ter sodelovanje z EIB in EBRD, drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in zadevnimi gospodarskimi forumi za okrepitev zbliževanja njihovih strategij in dejavnosti ter zunanjih prednostnih nalog EU“. || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || 1 || 58,482 || 1 || 239,759 || 1 || 272,664 || 1 || 199,039 || 1 || 178,055 || 1 || 159,750 || 1 || 84,820 || 7 || 1192,569 Seštevek za posamezni cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || 58,482 || || 239,759 || || 272,664 || || 199,039 || || 178,055 || || 159,750 || || 84,820 || || 1192,569 Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje je mogoče povzeti na naslednji način: • 01 0305 – „Jamstvo EU za posojila in jamstva za posojila EIB za financiranje v tretjih državah“ Proračunski vpis („p.m.“), iz katerega je razvidno proračunsko jamstvo za posojila EIB tretjim državam, se aktivira le v primeru dejanskega uveljavljanja jamstva, ki ga jamstveni sklad ne more v celoti pokriti. • 01 0306 – „Zagotavljanje sredstev jamstvenega sklada“ Sredstva jamstvenega sklada za zunanje delovanje je treba zagotavljati v skladu z uredbo o jamstvenem skladu (Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009). V skladu s to uredbo je treba posojila odobriti na podlagi neporavnanega zneska na koncu leta. Zagotovljeni znesek se izračuna na začetku leta „n“ kot razlika med ciljnim zneskom (9 % neporavnanega zneska) in neto vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta „n – 1“. Ta zagotovljeni znesek se v letu „n“ vključi v predlog proračuna za leto „n + 1“ in dejansko plača z eno transakcijo na začetku leta „n + 1“ iz proračunske vrstice 01 0306. Jamstveni sklad krije tudi makrofinančno pomoč in posojila Euratom, ki ne spadajo na področje uporabe predlaganega sklepa. Zato ocenjene proračunske potrebe upoštevajo obstoječe sklenjene posle financiranja in potencialna nova financiranja na podlagi teh dveh dejavnosti. Dejanske letne potrebe po zagotavljanju sredstev jamstvenega sklada v obdobju 2014–2020 bodo na koncu odvisne od dejanske pogostosti sklenjenih poslov, izplačil in povračil posojil pri teh treh dejavnostih ter gibanja sredstev jamstvenega sklada. V spodnji tabeli so izpostavljene pričakovane dejavnosti zunanjega delovanja, ki jih bo jamstveni sklad kril v obdobju 2012–2020 (obseg sklenjenih poslov in izplačil posojil). Dejavnosti zunanjega delovanja, ki jih krije jamstveni sklad, in sredstva jamstvenega sklada v obdobju 2012–2020 (v mio. EUR) || || || || || || || || || || || || || || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || || || || || || || || || (A) Okvirni obseg sklenjenih poslov financiranja EIB (novi sklep 2014–2020 – skupna fiksna zgornja meja = 25 000 milijonov EUR) || 3 959 || 4 450 || 3 600 || 3 600 || 3 600 || 3 550 || 3 500 || 3 550 || 3 550 (B) Neporavnani izplačani znesek financiranj EIB na podlagi ocenjenih izplačil in amortizacije (prejšnji sklep in novi sklep) || 22 526 || 25 826 || 29 098 || 31 685 || 34 024 || 35 600 || 37 187 || 38 274 || 39 533 (C) Neporavnani izplačani znesek drugih financiranj na podlagi predvidenih izplačil in amortizacij (makrofinančna pomoč + Euratom) || 573 || 1 310 || 2 187 || 2 266 || 2 336 || 2 204 || 1 725 || 1 230 || 907 (D) = (B) + (C) || Neporavnani izplačani znesek skupaj, določen na podlagi predvidenih izplačil in amortizacij || 23 099 || 27 136 || 31 285 || 33 951 || 36 360 || 37 804 || 38 912 || 38 504 || 40 440 || || || || || || || || || || || Opombe: || (C) Te številke ne vključujejo morebitnih novih posojil makrofinančne pomoči in Euratoma. || || || || || || || Medtem ko bi moral biti obseg posojil skladen s skupnimi zagotovljenimi sredstvi, predvidenimi za finančni okvir, se lahko letne potrebe po zagotavljanju sredstev jamstvenega sklada razlikujejo, saj bodo sčasoma izračunane na podlagi skupnega neporavnanega izplačanega zneska ob koncu leta n – 2. Če letne potrebe v prihodnjem letu presežejo predviden znesek zagotovljenih sredstev za navedeno leto, bo dodatni prispevek zlasti zagotovljen s prerazporeditvijo iz instrumentov za financiranje, ki vključujejo načrtovanje geografskih programov, zlasti v primeru aktiviranja neobvezne dodatne zgornje meje. Proračunski učinek možnega aktiviranja neobvezne dodatne zgornje meje bi bilo treba izračunati na podlagi posodobljenih napovedi potreb po zagotavljanju sredstev pri vmesnem pregledu. Predvidene potrebe za obdobje 2014–2020 upoštevajo učinek obstoječih uveljavitev jamstva za zamude pri plačevanju posojil v Siriji, ki so nastale leta 2012 in na začetku leta 2013, ter nadaljnje uveljavitve, predvidene v dveh letih po sprejetju tega predloga, če posojila v teh letih še vedno ne bodo odplačana. Vendar ne upoštevajo izrednih proračunskih potreb, kot so morebitne nadaljnje zamude plačil drugih upravičencev do posojil, ali prilagoditev vrednotenja sredstev sklada. Morebitne nadaljnje zamude plačil je nedvomno težko predvideti. Treba je opozoriti, da je v skladu z uredbo o jamstvenem skladu napolnitev sklada del obveznih odhodkov, kar bi pomenilo, da se v primeru nepričakovanega neplačila uporabijo sredstva iz Razdelka 4. Polletna poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun, omogočajo upoštevanje največjih tveganj, ki jih krije proračun (prim. poročilo [COM(2013) 211 in spremni delovni dokument služb Komisije SWD(2013) 130 – Stanje 30. junija 2012]). 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || 2018–2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Drugi upravni odhodki || || || || || || || || Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[29] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi upravni odhodki || || || 0,500 || || || || || Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 0,917 || 0,917 || 1,417 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,919 SKUPAJ || 0,917 || 0,917 || 1,417 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,917 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2016 || 2018–2020  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || ||  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[30] XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || || || || || || || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || || || || || || XX 01 04 yy [31] || – na sedežu[32] || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || SKUPAJ || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 Področje politike ali zadevni proračunski naslov je 01.03 – Mednarodne gospodarske in finančne zadeve. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim znotraj GD, po potrebi z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Najpomembnejše naloge, ki izhajajo iz predloga, so: – priprava zakonodajnega predloga, – spremljanje zakonodajnega postopka v Evropskem parlamentu in Svetu, – odnosi in komunikacija z EIB, zlasti za pripravo poročil, pripravo in spremljanje sporazumov o jamstvu in izterjavi, operativne regionalne smernice in morebitne uveljavitve jamstva EU, – spremljanje naložbenih projektov EIB na podlagi člena 19 statuta EIB, – upravljanje letnega proračunskega postopka in jamstvenega sklada, – priprava poročil, ki jih zahteva zakonodaja. Zunanji sodelavci || 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – X Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[33]. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – X V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 3.3. Ocenjene posledice za prihodke – ¨ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – X Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ na lastna sredstva, – X na razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Posledice predloga/pobude[34] Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || …vstavite ustrezno število stolpcev glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Člen …………. || || || || || || || || Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. Če je jamstveni sklad nad ciljnim zneskom, se presežek preusmeri na splošno proračunsko vrstico. Metoda za izračun možnih posledic za prihodke je podrobno opisana v oddelku 3.2.2 o mehanizmih delovanja jamstvenega sklada. [1] Sklep o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije in o razveljavitvi Sklepa št. 633/2009/ES (UL L 280, 27.10.2011, str. 1). [2] SWD(2013) XX. [3] UL L 145, 10.6.2009, str. 10. [4] UL L 280, 27.10.2011, str. 1. [5] UL L 145, 10.6.2009, str.10. [6] COM(2011)842 final. [7] UL L 298, 26.10.2012, str. 1. [8] COM(2011)838 final. [9] COM(2011)839 final. [10] COM(2011)840 final. [11] COM(2011)843 final. [12] COM(2011)844 final. [13] COM(2011)845 final. [14] COM(2011)841 final. [15] To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/99 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. [16] UL L 298, 26.10.2012, str. 1. [17] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10). [18] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [19] Po členu 49(6)(a) oz. (b) finančne uredbe. [20] http://www.eib.org/projects/cycle/monitoring/rem.htm. [21] Opozoriti je treba, da se v primeru, da Evropski parlament in Svet pred potekom trenutnega mandata 31. decembra 2013 ne sprejmeta sklepa, s katerim se EIB odobri novo jamstvo EU za njeno financiranje zunaj Unije, navedeno obdobje v skladu s Sklepom št. 1080/2011/EU samodejno podaljša za šest mesecev. [22] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [23] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [24] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [25] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [26] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [27] Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest…). [28] Kakor je opisan v oddelku 1.4.2 „Posamezni cilji…“. [29] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [30] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mladi strokovnjak na delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [31] V okviru zgornje meje za zunanje sodelavce iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [32] Zlasti za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [33] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma. [34] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.