PRILOGA Začasna poraba odobritev EKJS do 30. septembra 2013 /* COM/2013/0887 final */





1............ Uvod. 3 2............ Namenski prejemki za EKJS. 3 3............ Pojasnila k začasnemu izvrševanju proračuna EKJS za leto 2013. 4 4............ Izvrševanje namenskih prejemkov za EKJS. 6 5............ Sklep. 7 Priloga 1: || Začasna poraba odobritev EKJS do 30. 9. 2013 1. Uvod V Prilogi 1 je za obdobje od 16. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 predstavljena raven dejanskega izvrševanja proračuna v primerjavi s sestavo odhodkov, kot je predvidena s kazalnikom, določenim na podlagi določb člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005[1]. 2. Namenski prejemki za EKJS Na podlagi določb člena 34 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike se štejejo prejemki, ki izvirajo iz finančnih popravkov na podlagi sklepov o potrditvi skladnosti obračunov, iz plačil zaradi nepravilnosti in iz dajatve za mleko, za namenske prejemke za financiranje odhodkov EKJS. Namenski prejemki se lahko v skladu s temi določbami uporabijo za financiranje katerih koli odhodkov EKJS. Če se del teh prejemkov ne porabi, se neporabljeni del samodejno prenese v naslednje proračunsko leto[2]. Proračun za EKJS za leto 2013 vključuje: najnovejše ocene Komisije glede potreb za financiranje predvidenih odhodkov za tržne ukrepe in neposredne pomoči ter ocene namenskih prejemkov, ki naj bi bili po pričakovanjih prejeti med zadevnim proračunskim letom, in prenesenega preostalega zneska namenskih prejemkov, ki je ostal na razpolago v prejšnjem proračunskem letu. Komisija je v svojem predlogu višine odobritev za EKJS v proračunu za leto 2013 upoštevala skupne pričakovane namenske prejemke in za proračun za leto 2013 zahtevala raven odobritev, izračunano tako, da so bili ocenjeni namenski prejemki odšteti od ocenjenih potreb. Proračunski organ je sprejel nov proračun EKJS, v katerem je upošteval pričakovane namenske prejemke. Ob pripravi proračuna za leto 2013 so razpoložljivi namenski prejemki po ocenah Komisije znašali 1 533 milijonov EUR, in sicer: – pričakovani namenski prejemki v proračunskem letu 2013 so bili ocenjeni na 628 milijonov EUR; pričakovani so bili prejemki iz popravkov pri potrditvi skladnosti in prejemki iz nepravilnosti v višini 389 milijonov EUR oziroma 161 milijonov EUR; prejemki iz dajatev za mleko so bili ocenjeni na 78 milijonov EUR; – znesek namenskih prejemkov, ki naj bi se prenesli iz proračunskega leta 2012 v leto 2013, je bil ocenjen na 905 milijonov EUR (vključno s preostalim zneskom sklada za prestrukturiranje sladkorne industrije, ocenjenim na 675 milijonov EUR). Komisija je v proračunu za leto 2013 te na začetku ocenjene prejemke v višini 1 533 milijonov EUR namenila dvema shemama, in sicer: – 500 milijonov EUR za operativne sklade za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter – 1 033 milijonov EUR za shemo enotnega plačila. Proračunski organ je v skladu s predlogom Komisije za ti dve shemi odobril odobritve v višini 267 milijonov EUR oziroma 30 635 milijonov EUR. Vsota zgoraj navedenih odobritev in namenskih prejemkov ustreza skupni oceni razpoložljivih odobritev v višini 767 milijonov EUR za operativna sredstva za organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ter 31 668 milijonov EUR za shemo enotnega plačila. V Prilogi 1, ki prikazuje začasno izvrševanje proračuna za leto 2013 za obdobje do 30. septembra 2013, proračunska sredstva za člene za sektor sadja in zelenjave ter za nevezane neposredne pomoči predstavljajo odobritve za navedeni shemi, ki znašajo 611 milijonov EUR oziroma 38 076 milijonov EUR, pri čemer niso upoštevani zgoraj navedeni namenski prejemki. Če prištejemo namenske prejemke za ta sektorja, znašajo skupne odobritve v proračunu za leto 2013 za sektor sadja in zelenjave 1 111 milijonov EUR, za sektor nevezanih neposrednih pomoči pa 39 109 milijonov EUR. 3. Pojasnila k začasnemu izvrševanju proračuna EKJS za leto 2013 Raven začasnega izvrševanja proračuna za obdobje od 16. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 je prikazana v Prilogi 1. Primerjana je s sestavo odhodkov na podlagi kazalnika, določenim na podlagi določb iz člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005. V nadaljevanju je kratko pojasnilo nekaterih proračunskih členov, pri katerih se kažejo največje razlike med dejansko in pričakovano ravnijo izvrševanja proračuna za leto 2013. 3.1. Tržni ukrepi Poraba odobritev za intervencije na kmetijskih trgih je bila za 313,4 milijona EUR večja od ravni proračunskih odobritev, določenih po kazalniku z dne 30. septembra 2013. To razhajanje je neto učinek poteka izvrševanja, predvsem v sektorjih sadja in zelenjave, vina ter prašičjega in perutninskega mesa. 3.1.1. Sadje in zelenjava (+403,2 milijona EUR v primerjavi z odobritvami) V zvezi z odobritvami je ta raven izvrševanja predvsem posledica odhodkov za operativne sklade za shemo organizacij proizvajalcev, ki se financira iz odobritev iz proračuna in iz prejemkov, pripisanih tej shemi v proračunu za leto 2013 (opomba: podrobnosti so v točki 2.). Raven izvrševanja je posledica uporabe kazalnika za obdobje do 30. septembra 2013 za odobritve, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor. Opomba * v razpredelnici začasnega izvrševanja v Prilogi 1 kaže, kakšno bi bilo stanje, če bi se kazalnik z dne 30. septembra 2013 uporabil za skupne odobritve, ki naj bi bile po pričakovanjih na razpolago za financiranje tega sektorja. Kot je navedeno v točki 2, skupno pričakovano financiranje za ta sektor sestavljajo odobritve v višini 611 milijonov EUR in namenski prejemki za ta sektor, ocenjeni na 500 milijonov EUR. Če bi se kazalnik uporabil za celotna sredstva v višini 1 111 milijonov EUR, ki naj bi bila na voljo za navedeni sektor, bi bila poraba premajhna, in sicer za 29,7 milijona EUR, kar je neto učinek premajhne porabe za shemo organizacij proizvajalcev in shemo razdeljevanja sadja v šolah ter hitrejše porabe odobritev za pomoč skupinam proizvajalcev. Glede na dejanske in predvidene odhodke držav članic za leto 2013 za operativne sklade za organizacije proizvajalcev in sheme predhodnega prepoznavanja Komisija trenutno meni, da skupna razpoložljiva sredstva ne bodo zadostovala za celotno pokrivanje potreb tega sektorja in bo zato treba uporabiti dodatne odobritve. 3.1.2. Proizvodi sektorja za pridelavo grozdja (–48,4 milijona EUR) Počasnejše črpanje odobritev za sektor za pridelavo grozdja izhaja iz dejstva, da je v tej fazi izvrševanje proračunske ovojnice za sektor za pridelavo grozdja v nekaterih državah članicah počasnejše kot v preteklosti, medtem ko kazalnik temelji na pretekli povprečni hitrosti izvajanja plačil. Spremembe, ki jih je Komisija predlagala glede zakonodaje za proračunske ovojnice za sektor za pridelavo grozdja in katerih namen je lažje izvajanje nekaterih ukrepov, je upravljalni odbor izglasoval julija 2013. Komisija posledično pričakuje, da se bo hitrost izvajanja izplačil držav članic proti koncu leta povečala. Trenutna raven premajhne porabe je vsekakor manj kot polovična v primerjavi s porabo julija 2013. Vendar Komisija na podlagi dodatnih informacij držav članic pričakuje skoraj polno izvrševanje proračuna za leto 2013 za te proračunske ovojnice za sektor za pridelavo grozdja. 3.1.3. Prašičje meso, jajca in perutninsko meso ter čebelarski in drugi živalski proizvodi (–29,5 milijona EUR) Počasnejša poraba odobritev v tem členu je nastala, ker je v sektorju perutninskega mesa oktobra 2012 in februarja 2013 prišlo do znižanja stopnje izvoznih nadomestil, julija 2013 pa do ukinitve. Ker se izvožene količine niso veliko spremenile, je pričakovati, da bodo skupni odhodki za ta ukrep nižji od ocen ob pripravi proračuna za leto 2013, kar bo na koncu leta povzročilo premajhno porabo za to vrstico. 3.2. Neposredne pomoči Poraba odobritev za neposredne pomoči je bila v primerjavi z vrednostmi kazalnika z dne 30. septembra 2013 večja za 704,6 milijona EUR. 3.2.1. Nevezane neposredne pomoči (+759,2 milijona EUR glede na odobrena sredstva) Glede odobrenih sredstev shema enotnega plačila (SEP) kaže preveliko porabo sredstev, kar je posledica uporabe kazalnika za obdobje do 30. septembra 2013 za odobrena proračunska sredstva, ki ne vključujejo namenskih prejemkov za ta sektor. Opomba * v razpredelnici začasnega izvrševanja v Prilogi 1 kaže, kakšno bi bilo stanje, če bi se kazalnik z dne 30. septembra 2013 uporabil za skupne odobritve, ki naj bi bile po pričakovanjih na razpolago za financiranje sektorja nevezanih neposrednih pomoči. Kot je navedeno v točki 2, skupno financiranje, predvideno za nevezane neposredne pomoči, sestavljajo odobritve v višini 38 076 milijonov EUR in namenski prejemki za nevezane neposredne pomoči, ocenjeni na 1 033 milijonov EUR. Če bi kazalnik uporabili za skupna sredstva v višini 39 109 milijonov EUR, ki bodo predvidoma na razpolago za nevezane neposredne pomoči, bi bila poraba za 273,6 milijona EUR premajhna. Ta razlika izhaja iz načina določanja kazalnika SEP (ki temelji na hitrosti izvajanja plačil iz leta 2012, vendar upošteva dejanska plačila za prva dva meseca v letu), ki predstavlja 100 % v primerjavi z dejanskim izvrševanjem do 30. septembra 2013, ki predstavlja 99,2 %[3]. Po drugi strani pa so države članice že nekoliko prekoračile v proračunu ocenjene odobritve za SEPP, in sicer za približno 0,2 %. Kar zadeva shemo nevezane posebne podpore iz člena 68, se pričakuje, da bo izvrševanje držav članic v letu 2013 doseglo raven odobritev. Komisija za zdaj pričakuje, da bodo razpoložljive odobritve in namenski prejemki zadostovali za kritje dejanskega izvrševanja za ta člen. Dejansko izvrševanje za ta sektor zdaj znaša 99,3 % ocenjenih neto zneskov, Komisija pa pričakuje rahlo neto premajhno porabo za nevezane neposredne pomoči. 3.2.2. Druge neposredne pomoči (–54 milijonov EUR) Vzrok za razliko v črpanju odobritev za druge neposredne pomoči glede na vrednosti kazalnika na dan 30. septembra 2013 je v nekoliko počasnejšem izvrševanju za nekatere sheme, zlasti za shemo vezane posebne podpore iz člena 68, dodatnih zneskov za pridelovalce sladkorne pese in sladkornega trsa ter visokih popravkov, ki so jih sporočile nekatere države članice. Proračun za plačila neposrednih pomoči iz programa POSEI pa je bil prekoračen zaradi sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 228/2013, s katero je bilo v proračunskem letu 2013 odobreno enkratno plačilo premije za proizvajalce banan. Kljub preveliki porabi v programu POSEI Komisija trenutno meni, da se za sheme tega proračunskega člena pričakuje nekoliko premajhna poraba. 3.3. Revizija odhodkov za kmetijstvo 3.3.1. Računovodska potrditev obračunov iz prejšnjih let (+200 milijonov EUR) Komisija je sprejela vse sklepe o računovodski potrditvi obračunov, ki so bile predvidene v proračunskem letu 2013. V skladu s temi sklepi je Komisija državam članicam vrnila, tj. opravila pozitivne popravke, približno 6 milijonov EUR. Pričakujejo se še dodatni popravki, ki bodo nastali na podlagi neupoštevanja plačilnih rokov s strani držav članic in bodo predloženi odboru za sklada novembra 2013. Poudariti je treba, da je Komisija v dopolnilnem pismu za leto 2013 predlagala popravke zneskov v višini –56 milijonov EUR na podlagi povprečnega izvrševanja v preteklih letih, saj takšni popravki niso predvidljivi. V novem predlogu proračuna, oblikovanem novembra, je bil po neuspelem prvem spravnem postopku ta znesek povečan na –100 milijonov EUR. Po spravnem postopku 5. decembra 2012 je proračunski organ sprejel proračun za leto 2013, v katerem je bil ta znesek na koncu določen na –200 milijonov EUR. Zaradi zgoraj navedenih popravkov in negativnih odhodkov v višini –200 milijonov EUR bo morala Komisija za zaprtje te proračunske postavke v letu 2013 posledični primanjkljaj negativnih proračunskih sredstev pokriti s pozitivnimi proračunskimi sredstvi iz drugih postavk. 4. Izvrševanje namenskih prejemkov za EKJS Razpredelnica v Prilogi 1 prikazuje, da so bili do 30. septembra 2013 zbrani namenski prejemki v višini 681,7 milijona EUR, in sicer: – prejemki, ki izvirajo iz popravkov na podlagi sklepov o potrditvi skladnosti obračunov, so znašali 457,2 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta pričakuje še nekaj dodatnih zneskov na podlagi ad-hoc sklepa o potrditvi skladnosti obračunov št. 42, ki ga je Komisija sprejela avgusta 2013; – prejemki, ki izvirajo iz nepravilnosti, so znašali približno 144,4 milijona EUR, pri čemer se do konca proračunskega leta pričakujejo še dodatni zneski, in – do zdaj je bila zbrana večina prejemkov iz dajatev za mleko, ki znašajo približno 80,1 milijona EUR. Znesek namenskih prejemkov, ki so bili dejansko preneseni iz leta 2012 v leto 2013, je znašal 1 245,6 milijona EUR (vključno s preostalim zneskom iz začasnega sklada za prestrukturiranje sladkorne industrije v višini približno 755 milijonov EUR, potem ko so bila izvedena vsa plačila v okviru sklada). Ta znesek je znatno višji od prvotno ocenjenega zneska v višini 905 milijonov EUR. Tako znesek namenskih prejemkov, ki je na voljo za financiranje odhodkov EKJS, na dan 30. septembra 2013 znaša 1 927,2 milijona EUR, pri čemer se pričakuje, da se bo do konca proračunskega leta še povečal. 5. Sklep Začasno izvrševanje proračunskih sredstev EKJS za leto 2013 za obdobje do 30. septembra 2013 kaže, da so mesečna povračila državam članicam za približno 1 184,1 milijona EUR presegla na kazalniku utemeljeno sestavo odhodkov za izvrševanje proračuna. Na voljo so namenski prejemki v višini 1 927,2 milijona EUR, v letu 2013 pa naj bi bili zbrani še dodatni zneski. Komisija na tej točki meni, da bodo namenski prejemki, ki bodo na voljo konec leta, vključno z možnim nezadostnim izvrševanjem v drugih delih proračuna, zadostovali za kritje vseh finančnih potreb proračuna za leto 2013, vključno s pričakovanimi potrebami negativnih odhodkov računovodske potrditve obračunov. Komisija pričakuje, da bodo uporabljene vse odobritve proračuna za leto 2013 kot tudi del namenskih prejemkov, zbranih leta 2013. Preostali znesek namenskega prejemka, trenutno ocenjenega na 615 milijonov EUR, bo prenesen v naslednje proračunsko leto 2014 in se je že upošteval v dopolnilnem pismu št. 2/2014, ki ga trenutno obravnava proračunski organ. [1] UL L 209, 11.8.2005, str. 1. [2] V členu 14 Uredbe (EU, EURATOM) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, je določeno, da se notranji namenski prejemki prenesejo samo za eno leto. Zato se za dobro upravljanje proračuna ti namenski prejemki na splošno porabijo najprej, pred odobritvami zadevnega proračunskega člena. [3] Raven izvrševanja sredstev na področju nevezanih neposrednih pomoči je izračunana kot odstotek potreb, vključenih v proračun, kar vključuje znesek namenskih prejemkov za SEP. PRILOGA 1