SL Uradni list Evropske unije C 160/7

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 160/05

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„MOHANT“

ES št.: SI-PDO-0005-0424-29.10.2004

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Mohant“

2. Država članica ali tretja država

Slovenija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.3: Siri.

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Mohant“ je mehki sir belkasto rumene, bež ali svetlo maslene barve z značilnim, pikantnim, ostrim, agresivnim in izredno močno izraženim vonjem in okusom. Površina sira je gladka, poravnana, suha in mazasta. Testo je izenačeno, gladko, delno elastično, težko mazavo do mazavo, zgneteno, lahko malo grudasto. Glede na tradicionalen način posnemanja mleka, mora zrel „Mohant“ vsebovati min 35 % maščobe v suhi snovi, minimalno 17 % beljakovin in 0,5 do 2,5 % soli.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

„Mohant“ se izdeluje iz surovega kravjega mleka, prirejenega na geografskem območju.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Prehrana krav molznic temelji na uporabi voluminozne krme (paša, seno, silaža), pridelane na geografskem območju, ki mora predstavljati vsaj 75 % suhe snovi dnevnega obroka. Dovoljeni so tudi vitaminsko-mineralni dodatki.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Prireja mleka in proizvodnja „Mohanta“ morata potekati znotraj definiranega geografskega območja.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

„Mohant“ zori v večjih posodah v anaerobnih pogojih. Po zorenju je mehak in mazav, brez skorje, ki bi ga ščitila pred osušitvijo in oksidacijo. Za ohranitev značilnih organoleptičnih lastnosti „Mohanta“ po zorenju, je potrebno zagotoviti takojšnje pakiranje „Mohanta“ iz večjih posod v embalažo. Ker pri anaerobnem zorenju nastaja plin, ki povzroča oblikovanje zračnih čepov znotraj sira, je izjemno pomembno skrbno polnjenje v embalažo, saj se mora sproti iztiskati zračne čepe, ki bi lahko povzročili mikrobiološki kvar izdelka.

„Mohant“ se pred pakiranjem pregnete in razreže ter takoj polni v embalažo. Po pakiranju se mora kozarec in pokrov povezati s prelepko, ki dokazuje, da je embalaža neodprta.

Le pakiranje „Mohanta“ znotraj geografskega območja je zagotovilo, da bo „Mohant“ zapakiran v čim krajšem času in bo tako ohranil svoje specifične organoleptične lastnosti, hkrati pa tudi mikrobiološko neoporečnost.

3.7 Posebna pravila za označevanje

„Mohant“ se mora označiti z imenom „Mohant“, logotipom „Samo eden je Mohant, Bohinj“, navedbo zaščitena označba porekla ter nacionalnim znakom kakovosti.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje prireje mleka in izdelave „Mohanta“ se nahaja v osrčju Julijskih Alp, znotraj meje, ki poteka od vrha Koble čez Bohinjsko sedlo do planine Pečana, do Rovtarice v smeri Soteske, do Kranjske doline čez Plešo v smeri Mrzlega studenca na Debelo peč, do Rjavine čez Triglav v dolino Triglavskih jezer, čez Zgornjo Komno do Lepe Komne, čez Tolminski Kuk na Vogel, čez planino Raskovec preko Črne prsti do Koble.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje prireje mleka in izdelave „Mohanta“ se nahaja na območju Triglavskega narodnega parka ter na območju Natura 2000. S treh strani ga obdajajo visoke gore, dolina se odpira le proti vzhodu, kamor je Sava Bohinjka vrezala globoko strugo.

Na geografskem območju prevladuje alpska klima z razmeroma ostrimi mrzlimi zimami in kratkim poletjem. Značilne so hitre vremenske spremembe z veliko padavin v obliki nalivov. Poprečna letna temperatura v dolini je 7,7 stopinj Celzija, v gorskem področju pa 3,6 stopinj Celzija. Najtoplejši je mesec julij, najhladnejši mesec v dolini je januar, v gorah februar.

Takšne pedo-klimatske in podnebne razmere neposredno vplivajo na avtohtono alpsko floro pašnikov in travnikov na geografskem območju. Alpska apneniška flora na geografskem območju je med najbogatejšimi v Evropi, saj na območju raste preko tisoč različnih rastlinskih vrst, med njimi tudi nekatere rastlinske združbe, ki drugje ne uspevajo. Mnoge od njih so tudi zaščitene.

Bližina Mediterana se kaže v toploljubni vegetaciji južnih pobočij Spodnjih bohinjskih gora in Pršivca. Rastline so se prilagodile na ostre razmere s pritlikavo ali poleglo rastjo, hitrim razvojem in večletnim razmnoževanjem, odebeljenimi listi, pogosto poraslimi z dlačicami. Dolge korenine jim omogočajo močno zakoreninjenost, cvetovi so bolj barviti.

Začetki planšarstva in z njim povezanega sirarstva na geografskem območju segajo že v 13. stoletje. Premalo obdelovalnih površin, dolge zime, kratka poletja so bili razlog, da so se prebivalci že od nekdaj v večji meri ukvarjali z živinorejo. Bohinjci so planšarstvo razvili do popolnosti. Pastirji so spomladi začeli pasti na senožetnih planinah, ki so ležale najnižje, potem so živino gnali na srednje in visoke planine, jeseni pa v obratnem vrstnem redu spet nazaj v dolino.

Sirarstvo je bilo vse do sredine 19. stoletja organizirano tako, da je vsak planšar (majer) na planini mleko predeloval v mlečne izdelke. Med mlečnimi izdelki, ki so jih predelovali na planinah, je „Mohant“ že takrat imel posebno mesto.

Različni pisni in ustni viri potrjujejo zgodovino izdelave in uporabo imena „Mohant“ na geografskem območju. V Slovenskem etimološkem slovarju (2003) dr. Marko Snoj v navaja, da se ime „Mohant“ pojavi že v 18. stoletju. Anton Pevc v knjigi Sirarstvo (1925), v obsežnem poglavju o „Mohantu“ opisuje njegovo izdelovanje v Bohinju. Tradicionalno izdelavo „Mohanta“ je v Bohinjskem zborniku (1987) opisala tudi Anka Novak. Za tradicionalni postopek proizvodnje sta specifični predvsem dve fazi: faza, ko sirno zrno po fazi sušenja pustijo, da se usede na dno, in faza zorenja v „dežah“ (posebnih posodah), kjer zagotavljajo anaerobne pogoje zorenja „Mohanta“. V skladu s tradicionalnim postopkom se „Mohant“ proizvaja še danes.

5.2 Posebnosti proizvoda

Za „Mohant“ sta značilna, močno izražen vonj ter pikanten okus, ki lahko tudi nekoliko greni. Vonj in okus sira sta lahko za marsikoga celo odbijajoča, vendar sta značilna za „Mohant“ in zato mu pravijo tudi posebnež med siri.

Posebnost je tudi njegova tekstura, ki je mazava, lahko tudi malo grudasta.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Lastnosti, po katerih se „Mohant“ razlikuje od drugih sirov, so tesno povezane z geografskim območjem proizvodnje. Pedo-klimatske in podnebne značilnosti vplivajo na avtohtono floro na travnikih, pašnikih in planinah na geografskem območju. Alpska apneniška flora na geografskem območju je med najbogatejšimi v Evropi, saj na območju raste preko tisoč različnih rastlinskih vrst, med njimi tudi nekatere rastlinske združbe, ki drugje ne uspevajo. Nekatere med njimi so tudi zaščitene. Paša molznic se izvaja na geografskem območju. Bogata avtohtona flora ima na posebnosti „Mohanta“ velik vpliv. Surovo mleko, iz katerega se proizvaja, ima prav zaradi nje posebne organoleptične lastnosti, ki vplivajo na njegov specifičen vonj in okus, ki ga ločita od drugih sirov. Ker mleko ni termično obdelano in ni podvrženo intenzivnim, restriktivnim ali ostrim tehnološkim postopkom (prenizke temperature hlajenja, termična obdelava s previsokimi temperaturami, dolgotrajni postopki zorenja mleka), spontana pestra in koristna avtohtona mikroflora, ovira razvoj nezaželjenih patogenih mikroorganizmov.

Na vonj, okus in teksturo „Mohanta“ pomembno vpliva tudi tradicionalni postopek proizvodnje, ki se prenaša iz roda v rod. Zorenje že tradicionalno poteka v anaerobnih pogojih v posebnih večjih posodah (deže). Med zorenjem pride do razgradnje beljakovin do aminokislin. Pri tem se sprošča plin, zato postane sir mazav, pridobi pa tudi specifični vonj in okus.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/MOHANT_SP_EU.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.