Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj (Cepol) ter razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ /* COM/2014/0465 final - 2014/0217 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA 1.1 Politični okvir Evropska policijska akademija (v nadaljnjem besedilu: Cepol), ki je bila ustanovljena leta 2005 s Sklepom Sveta 2005/681/PNZ[1] kot agencija EU, je pooblaščena za dejavnosti v zvezi z usposabljanjem višjih uradnikov organov odkrivanja in pregona. Njen cilj je omogočanje sodelovanja med nacionalnimi policijskimi silami z organizacijo tečajev z evropsko razsežnostjo policijskega delovanja. Opredeljuje tudi skupne učne načrte o posebnih temah, širi relevantne rezultate raziskav in dobro prakso, usklajuje programe izmenjave za visoke policijske uradnike in inštruktorje, pri določenih projektih pa lahko deluje tudi kot partner upravičencev do nepovratnih sredstev EU. Z Uredbo (EU) št. 543/2014 z dne 15. maja 2014 o spremembi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ, ki je začela veljati 29. maja 2014, je bil njen sedež prenesen iz Bramshilla v Združenem kraljestvu v Budimpešto na Madžarskem. Komisija je 27. marca 2013 predložila predlog uredbe o posodobitvi pravnega okvira Evropskega policijskega urada (v nadaljnjem besedilu: Europol)[2]. Kar zadeva Cepol in usposabljanje uradnikov organov odkrivanja in pregona, je imel ta predlog tri cilje. Prvič, predlagana je bila združitev Cepola in Europola, da se ustvarijo sinergije med operativnim delom odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ter dejavnostmi usposabljanja ter prihranijo sredstva pri upravljanju, ki bi se vložila v usposabljanje. Naslednji cilj je bila okrepitev zmožnosti združene agencije za podporo usposabljanja organov odkrivanja in pregona v EU, tako se da ji namenijo potrebna pooblastila za izvajanje evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona (v nadaljnjem besedilu: program LETS), ki ga je Komisija objavila hkrati s predlogom nove uredbe o Europolu[3]. Tretji cilj je bila uskladitev pravila za upravljanje Europola s skupnim pristopom za decentralizirane agencije EU, ki so ga Evropski parlament, Svet in Komisija podprli julija 2012. Evropski parlament in Svet se nista strinjala s predlagano združitvijo Cepola in Europola. Namesto tega je bila 6. maja 2014 (na predlog držav članic v skladu s členom 76 PDEU in na podlagi člena 87(2)(b) PDEU) sprejeta uredba o preselitvi sedeža Cepola kot neodvisne agencije v Budimpešto na Madžarskem[4]. Zaradi nasprotovanja predlagani združitvi Evropski parlament in Svet nista podrobno razpravljala o drugih delih predloga o Europolu v zvezi z usposabljanjem. Uredba o preselitvi Cepola v Budimpešto na Madžarskem poziva Komisijo, naj predloži poročilo o učinkovitosti sklepa, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom za agencijo. Ta predlog uredbe je odgovor na ta poziv. Obenem je tudi odgovor na poziv iz stockholmskega programa[5], naj se pospeši usposabljanje o vprašanjih, povezanih z EU, in poskrbi, da bo takšno usposabljanje sistematično dostopno vsem ustreznim strokovnjakom na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj, ter zahtevo Evropskega parlamenta glede evropske politike usposabljanja uradnikov organov odkrivanja in pregona za ukrepanje proti hudim kaznivim dejanjem, ki postajajo vedno kompleksnejša in vedno bolj mednarodnega značaja[6]. Predlog je v skladu s prednostnimi nalogami iz sporočila o izvajanju strategije notranje varnosti[7] in skupnim pristopom za decentralizirane agencije EU. Potreba po razvijanju usposabljanja osebja organov odkrivanja in pregona na ravni EU v podporo sodelovanju v praksi in polnem izvajanju programa LETS je bila obravnavana tudi kot ena od ključnih prednostnih nalog za prihodnost v Sporočilu Komisije „Odprta in varna Evropa: doseganje rezultatov“[8]. Ta predlog uredbe temelji – razen kar zadeva združitev Cepola in Europola, o kateri sta sozakonodajalca že odločila – na pripravljalnem delu, ki ga je v letih 2011 in 2012 opravila Komisija za posodobitev pravne podlage Cepola. Zato zagotavlja pravni okvir za novi Cepol s širšimi cilji in posodobljenim upravljanjem, ki razveljavlja in nadomešča Cepol, kakor je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2005/681/PNZ. 1.2 Splošni cilj V zadnjem desetletju je v EU naraslo število primerov hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala, kazniva dejanja pa so postala bolj raznolika.[9] Europol v svoji oceni. ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za leto 2013 (SOCTA 2013) ugotavlja, da „so huda kazniva dejanja in organiziran kriminal vedno bolj dinamičen in zapleten pojav ter ostajajo velika grožnja za varnost in blaginjo v EU.“[10] Edini način za boj proti mednarodnemu kriminalu je čezmejno sodelovanje policije, carinskih organov, mejne policije in drugih organov. Tako sodelovanje pa ne more biti učinkovito brez ustrezne usposobljenosti teh organov in njihovega medsebojnega zaupanja. Glede na navedeno je treba strateške in operativne cilje v boju proti organiziranemu kriminalu, hudim čezmejnim kaznivim dejanjem in terorizmu podpreti z usklajenim, priznanim in visokokakovostnim usposabljanjem na specializiranih in centralno določenih prednostnih področjih EU za uradnike organov odkrivanja in pregona, ki so vključeni v transnacionalno sodelovanje. Splošni cilj tega predloga uredbe je torej izboljšati varnost EU s tem, da Cepol izvaja nov pristop EU za usposabljanje uradnikov organov odkrivanja in pregona, ki je skladen z razvijajočimi se prednostnimi nalogami za operativno sodelovanje na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj. Novi pristop k usposabljanju (oziroma učni sistem) je opisan v programu LETS, katerega cilj je uradnikom organov odkrivanja in pregona (od policistov in mejnih policistov do carinskih uradnikov ter, kjer je to primerno, drugih državnih uradnikov, kot so na primer tožilci) posredovati znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za učinkovito preprečevanje čezmejnega kriminala in boj proti njemu ob dobrem sodelovanju s kolegi v drugih državah članicah, agencijah EU, tretjih državah in mednarodnih organizacijah. Da bi dosegli splošni cilj, ta predlog uredbe Cepolu nalaga dve glavni nalogi: 1) zagotavljanje ustreznega usposabljanja in izmenjav na ravni EU ter 2) usklajevanje izvajanja evropskega programa usposabljanja na področju kazenskega pregona (LETS) z ocenjevanjem strateških potreb po usposabljanju in zagotavljanjem skupnega okvira za kakovost učenja na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Pogovori o pripravi prenove Europola, Cepola in usposabljanja organov odkrivanja in pregona EU so potekali leta 2010 in 2011 med Komisijo, predstavniki Evropskega parlamenta in Sveta Evropske unije ter upravnim odborom Europola in upravnim organom Cepola, pa tudi s predstavniki nacionalnih parlamentov. 2.1 Zunanje študije Zunanje petletno ocenjevanje Cepola je bilo izvedeno v obdobju 2010–2011 v skladu s členom 21 Sklepa o Cepolu[11]. Končno poročilo je bilo upravnemu odboru Cepola predloženo 31. januarja 2011[12]. V okviru neodvisne zunanje študije, naročene za pomoč pri pripravi ocene učinka, je bilo ocenjeno delovanje Cepola in zakonodajo, ki ureja Cepol, v luči ciljev stockholmskega programa ter analizirala učinke morebitnih prihodnjih ukrepov. Opravljena so bila posvetovanja s številnimi zainteresiranimi stranmi, in sicer s predstavniki nacionalnih zainteresiranih strani Cepola, uporabniki dejavnosti Cepola ter strokovnjaki na področju policijskega sodelovanja in usposabljanja. Študija je bila predložena Komisiji 23. aprila 2012[13]. 2.2 Zunanja posvetovanja Poleg tega je Komisija v presojo delovanja Sklepa o Cepolu in njegovo revizijo vključila vse države članice. Prihodnja vloga Cepola je bila obravnavana tudi v okviru več delavnic za zbiranje idej o evropskem programu usposabljanja, ki jih je Komisija organizirala v drugi polovici leta 2011 in na začetku leta 2012. Komisija je 7. februarja 2012 organizirala posvetovalno delavnico z 20 udeleženci, predvsem iz Združenega kraljestva, Francije, Nemčije, Španije, Danske, Belgije, Slovaške, Poljske in Cepola, da bi ocenili težave, ugotovljene v študiji, in priporočila ter preučili alternativne možnosti. Komisija je 3. maja 2012 organizirala posvetovalno konferenco s 60 udeleženci iz vseh držav članic. 2.3 Notranja posvetovanja GD za notranje zadeve je izvedel notranje posvetovanje z vzpostavitvijo posebne medresorske skupine, v kateri sodelujejo predstavniki Generalnega sekretariata, Pravne službe, GD za kadrovske zadeve, GD za proračun, GD za pravosodje, Službe za notranjo revizijo, urada OLAF in Evropske službe za zunanje delovanje. Sestanki medresorske skupine so potekali 15. marca, 21. maja in 5. junija 2012. 2.4 Ocena učinka Komisija je v skladu s svojo politiko „boljše zakonodaje“ opravila dve oceni učinka možnih politik v zvezi z Europolom in Cepolom. Ocena učinka o Cepolu je temeljila na dveh ciljih politike, in sicer: (i) zagotavljanju kakovostnejšega, bolj skupnega ter doslednejšega usposabljanja za večje število uradnikov organov odkrivanja in pregona pri vprašanjih čezmejne kriminalitete ter (ii) vzpostavitvi okvira v ta namen v skladu s skupnim pristopom za decentralizirane agencije EU. Komisija je ob predstavitvi programa LETS, za izvajanje katerega bodo potrebna dodatna sredstva, proučila različne možnosti, vključno s krepitvijo in racionalizacijo Cepola kot ločene agencije ter delno ali popolno združitvijo dejavnosti Cepola in Europola v novo agencijo Europol. V skladu z ustaljeno metodo Komisije je bila vsaka možnost politike ocenjena s pomočjo medresorske usmerjevalne skupine glede na njen učinek na varnost, stroške (vključno s proračunom institucij EU) in glede na učinek na temeljne pravice. Na podlagi analize celotnega učinka v okviru predloga uredbe o Europolu se je kot najprimernejša možnost pokazala pridružitev Cepola Europolu. Toda Evropski parlament in Svet nista soglašala niti s predlagano združitvijo niti z alternativno možnostjo sedeža obeh agencij v Haagu na Nizozemskem[14] ter sta odločila, da se Cepol kot neodvisna agencija preseli v Budimpešto. V skladu s tem ta predlog uredbe ohranja Cepol kot neodvisno agencijo s sedežem v Budimpešti. V tem trenutku bi vsaka druga možnost ustvarila dodatne stroške ter povzročila negotovost za prihodnost agencije in njeno osebje, kar bi negativno vplivalo na njeno zmožnost doseganja ciljev. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga tega predloga je člen 87(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Cilj in vsebina zakonodajnega predloga Cilji predloga so: podeliti Cepolu ustrezna pravna pooblastila in potrebne vire, da bo lahko izvajal usposabljanja, predvidena v sporočilu Komisije o programu LETS, objavljenem marca 2013. Izboljšati upravljanje Cepola s stremljenjem k večji učinkovitosti in z njegovo uskladitvijo z načeli, določenimi v skupnem pristopu za decentralizirane agencije EU. Izvajanje evropskega pristopa k usposabljanju Cilj Sporočila Komisije o programu LETS je zagotoviti večjo učinkovitost odziva EU na skupne varnostne izzive, zvišati raven policijskega dela v vsej EU ter spodbuditi oblikovanje skupne kulture na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj, ki bo pripomogla h krepitvi medsebojnega zaupanja in sodelovanja. Njegov cilj je tudi opredeliti in odpraviti vrzeli v obstoječih usposabljanjih na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj o čezmejnih zadevah, in sicer s podporo izvajanju usposabljanj v evropskih in nacionalnih centrih odličnosti ter, kjer je to ustrezno, z usklajevanjem takih usposabljanj[15]. Za izvajanje usposabljanja, predvidenega v sporočilu, je cilj tega predloga uredbe podeliti Cepolu ustrezna pravna pooblastila in potrebne vire. Obseg pooblastil Cepola se razširi, tako da lahko podpira, razvija, izvaja in usklajuje učne dejavnosti za vse uradnike organov odkrivanja in pregona ne glede na njihov položaj (ne le visokih policijskih uradnikov, kakor velja na podlagi veljavnega sklepa o Cepolu), pa tudi za uradnike carinskih in drugih ustreznih služb, ki se ukvarjajo s čezmejnimi vprašanji. Predlog predvideva, da bo agencija še naprej delovala v obliki mreže in povezovala mrežo ustanov za usposabljanje v državah članicah za uradnike organov odkrivanja in pregona ter vzdrževala stike z eno nacionalno enoto v vsaki državi članici. Cilji Cepola so posodobljeni in pojasnjeni, tako da lahko agencija: izboljšuje ozaveščenost in znanje o mednarodnih instrumentih in instrumentih Unije, institucijah, agencijah in organih Evropske unije; spodbuja razvoj regionalnega ali dvostranskega sodelovanja med državami članicami; obravnava posebna vsebinska področja kazenskega prava ali policijskega dela, pri katerih lahko usposabljanje na ravni EU poleg usposabljanja na nacionalni ravni zagotovi dodano vrednost; ter zagotavlja ustrezno in predhodno usposabljanje za sodelovanje v civilnih misijah v tretjih državah. Naloge Cepola v tej uredbi so določene na podlagi ocene strateških potreb po usposabljanju, da se obravnavajo prednostne naloge EU na področju notranje varnosti in njenih zunanjih vidikov, v skladu z ustreznimi političnimi cikli in z uvedbo akreditiranega sistema za certificiranje. Boljše upravljanje Predlog izboljšuje upravljanje Cepola s poenostavitvijo postopkov, zlasti v zvezi z upravnim odborom in izvršnim direktorjem, ter uskladitvijo Cepola z načeli, določenimi v skupnem pristopu za decentralizirane agencije EU, ob upoštevanju dejstva, da bi se moral Cepol kot središče učnih dejavnosti EU še naprej opirati na mrežo ustanov za usposabljanje v državah članicah in vzdrževati stike z eno nacionalno enoto v vsaki državi članici. Komisija in države članice so zastopane v upravnem odboru Cepola. V skladu s pooblastili agencije so člani upravnega odbora imenovani na podlagi njihovega znanja na področju usposabljanja uradnikov organov odkrivanja in pregona ob upoštevanju ustreznih vodstvenih, upravnih ter proračunskih veščin in znanj. Upravnemu odboru bo svetoval znanstveni odbor za tehnična vprašanja o usposabljanju (v nadaljnjem besedilu: znanstveni odbor za usposabljanje). Upravni odbor ima potrebne pristojnosti, zlasti da določi proračun, preverja njegovo izvajanje, sprejme ustrezna finančna pravila in dokumente načrtovanja, vzpostavi pregledne delovne postopke za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja Cepola, sprejme letno poročilo o dejavnostih in imenuje izvršnega direktorja. Da se zagotovi učinkovito vsakodnevno delovanje Cepola, je izvršni direktor njegov zakoniti predstavnik in vodja. Izvršni direktor je popolnoma neodvisen pri izvajanju svojih nalog in zagotavlja, da Cepol izvaja naloge, ki so predvidene v tej uredbi. Izvršni direktor je odgovoren zlasti za pripravo proračunskih dokumentov in dokumentov načrtovanja, ki jih predloži upravnemu odboru v odločanje, izvajanje letnih in večletnih delovnih programov Cepola ter drugih dokumentov načrtovanja. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Sprejetje te uredbe ne bo imelo dodatnih finančnih posledic, kakor je opisano v priloženi oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. Zneski iz ocene finančnih posledic predloga združujejo predvideni skupni znesek za Cepol, kakor je načrtovan za obdobje 2016–2020 (Sporočilo COM(2013) 519), vključno s finančnimi potrebami v višini 3,710 milijona EUR, ki so potrebni za izvajanje pooblastil v zvezi s programom LETS. Potrebna bodo dodatna štiri delovna mesta v ekvivalentu polnega delovnega časa (v nadaljnjem besedilu: EPDČ) za izvajanje novih nalog v zvezi z usposabljanjem uradnikov organov odkrivanja in pregona, tj. dejavnosti, ki so potrebne za izvajanje programa LETS. Dodatnemu osebju bo dodeljena posebna naloga usklajevanja štirih delov programa ter zagotavljanja, da dejavnosti usposabljanja temeljijo na redni analizi potreb po usposabljanju in izpolnjujejo visoke standarde kakovosti. Poleg tega bo en EPDČ zaposlen na delovno mesto pravnega svetovalca v skladu z nasvetom evropskega varuha človekovih pravic. Ob upoštevanju dodatnih delovnih mest, že predvidenih v sporočilu COM(2013) 519, bo v letu 2016 zaposlen samo en dodaten EPDČ in v letu 2017 še en, dodatno delovno mesto, ki je bilo v sporočilu COM(2013) 519 predvideno za leto 2018, pa naj bi bilo zapolnjeno že v letu 2017. Da bi spoštovali 5-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih, bo za te spremembe sporočila potrebno ustrezno nadomestilo, zato so odvisne od razpoložljivosti skupnih sredstev za agencije v letnih proračunskih postopkih, posledica tega pa so predvideni stroški zaposlenih v višini 1,305 milijona EUR v obdobju 2016–2020. Po ocenah bo v obdobju 2016–2020 zaradi preselitve iz Bramshilla v Budimpešto in razlike v koeficientu za prilagoditev plač med Združenim kraljestvom in Madžarsko prihranjenih 6,092 milijona EUR stroškov zaposlenih (razen pristojbin za šolanje). Pristojbine za šolanje otrok osebja Cepola bodo pomenile dodatne stroške v višini 1,868 milijona EUR v istem obdobju. Ocenjuje se, da bo v navedenem obdobju prihranjenih 0,658 milijona EUR zaradi nižjih stroškov nepremičnin, opreme in izdatkov upravnega odbora. Premestitev približno 40 uslužbencev s trenutne Cepolove lokacije v Bramshillu v Združenem kraljestvu na novo lokacijo v Budimpešti na Madžarskem bo potekala že pred začetkom veljavnosti tega predloga uredbe. Skupaj torej proračunski vpliv zakonodajnega predloga za Cepol kot neodvisno agencijo s sedežem v Budimpešti v obdobju 2016–2020 znaša 45,383 milijona EUR. 2014/0217 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj (Cepol) ter razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 87(2)(b) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropska policijska akademija je bila ustanovljena s Sklepom Sveta 2005/681/PNZ[16] kot subjekt Unije za usposabljanje visokih policijskih uradnikov držav članic ter izboljšanje sodelovanja med nacionalnimi policijskimi silami, tako da organizira in usklajuje dejavnosti usposabljanja z evropsko razsežnostjo policijskega delovanja. (2) „Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ zastavlja cilj, da se ustvari pristna evropska kultura na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj z vzpostavitvijo evropskih programov usposabljanj in programov izmenjave za vse ustrezne delavce s področja odkrivanja in pregona kaznivih dejanj na nacionalni ravni ter ravni EU. (3) Evropski program usposabljanja na področju kazenskega pregona (v nadaljnjem besedilu: program LETS)[17] je odgovor na poziv Evropskega sveta iz stockholmskega programa, naj se pospeši usposabljanje o vprašanjih, povezanih z Unijo, in sistematično zagotovi njegova dostopnost za vse ustrezne delavce s področja odkrivanja in pregona kaznivih dejanj, ter tudi odgovor na zahteve Evropskega parlamenta po močnejšem okviru Unije za pravosodno in policijsko usposabljanje. (4) Razvoj usposabljanja za osebje organov odkrivanja in pregona na ravni Unije za podporo praktičnemu sodelovanju ter celovito izvajanje programa LETS je ključna prednostna naloga v prihodnjih letih v tem okviru. (5) Poenostavitev in izboljšanje delovanja Cepola ob upoštevanju programa LETS povečuje Cepolove možnosti za podpiranje, razvijanje, izvajanje in usklajevanje dejavnosti usposabljanja za osebje pristojnih organov odkrivanja in pregona držav članic, ne da bi to vplivalo na nacionalne pobude držav članic na področju usposabljanja za osebje organov odkrivanja in pregona. (6) Da bi zagotovili visoko raven kakovosti, usklajenost in doslednost usposabljanja za osebje organov odkrivanja in pregona na ravni Unije, bi si moral Cepol prizadevati, da ga oblikuje v skladu z načeli programa usposabljanja na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj. Usposabljanje na ravni Unije bi moralo biti na voljo vsem uradnikom organov odkrivanja in pregona ne glede na njihov položaj. Cepol bi moral zagotoviti, da se usposabljanje ovrednoti in da se ugotovitve iz ocen potreb po usposabljanju upoštevajo pri načrtovanju, da se tako izboljša uspešnost prihodnjih ukrepov. Cepol bi moral v državah članicah spodbujati priznavanje usposabljanja na ravni Unije. (7) Da bi se izognili podvajanju dejavnosti usposabljanja za osebje pristojnih organov odkrivanja in pregona, ki jih izvajajo obstoječe agencije Evropske unije in drugi ustrezni organi, bi moral Cepol oceniti strateške potrebe po usposabljanju ter obravnavati prednostne naloge Unije na področju notranje varnosti in njenih zunanjih vidikov v skladu z ustreznimi političnimi cikli. (8) Za dosego svojih ciljev bi moral Cepol, kot središče Unije za učne dejavnosti, vzdrževati in spodbujati sodelovanje z mrežo ustanov za usposabljanje v državah članicah. Poleg tega bi ga morala v vsaki državi članici podpirati „nacionalna enota“. Dejavnosti nacionalnih enot bi moral na ravni Unije usklajevati Cepol. (9) V upravnem odboru Cepola bi morale biti zastopane Komisija in države članice, da se zagotovi učinkovit nadzor nad opravljanjem njegovih nalog. Odbor bi morali sestavljati člani, imenovani na podlagi njihovih izkušenj pri upravljanju organizacij javnega ali zasebnega sektorja ter poznavanja nacionalnih politik v zvezi z usposabljanjem uradnikov organov odkrivanja in pregona. Odbor bi moral imeti potrebna pooblastila za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejetje ustreznih finančnih pravil in strategije Cepola, oblikovanje preglednih delovnih postopkov za Cepolovo odločanje, imenovanje direktorja, določitev kazalnikov uspešnosti in izvajanje pooblastil organa za imenovanja v skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev. (10) Za zagotovitev učinkovitega vsakodnevnega delovanja Cepola bi moral biti izvršni direktor njegov zakoniti predstavnik in vodja, ki je popolnoma neodvisen pri izvajanju svojih dolžnosti in zagotavlja, da Cepol izvaja naloge, predvidene v tej uredbi. Izvršni direktor bi moral biti odgovoren zlasti za pripravo proračunskih dokumentov in dokumentov načrtovanja, ki jih predloži upravnemu odboru v odločanje, izvajanje letnega in večletnega načrtovanja ter letnih delovnih programov Cepola. (11) Za zagotovitev znanstvene kakovosti Cepolovega dela bi bilo treba kot neodvisni svetovalni organ ustanoviti znanstveni odbor, sestavljen iz neodvisnih oseb z najvišjim akademskim ali strokovnim statusom na področjih, ki jih zajema ta uredba. (12) Cepol bi moral zagotoviti, da njegova ponudba usposabljanj vključuje pomembne razvojne dosežke na področju raziskav in spodbuja oblikovanje tesnejših partnerstev med univerzami in ustanovami za usposabljanje uradnikov organov odkrivanja in pregona v državah članicah. (13) Da se zagotovi popolna samostojnost in neodvisnost Cepola, bi mu bilo treba zagotoviti samostojen proračun, katerega prihodki bi bili v prvi vrsti prispevki iz proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Evropske unije bi bilo treba uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov bi moralo opravljati Računsko sodišče. (14) Pri opravljanju svojih nalog bi moral imeti Cepol tudi možnost dodelitve nepovratnih sredstev ustanovam za usposabljanje in raziskovalnim ustanovam v državah članicah za izvajanje Cepolovih tečajev, seminarjev in konferenc. Nepovratna sredstva, dodeljena državam članicam, bi morala dodatno prispevati k spodbujanju sodelovanja med ustanovami za usposabljanje v državah članicah v okviru mreže in spodbujati vzajemno priznavanje na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj. (15) Pri izvajanju svojega poslanstva in kolikor je to potrebno za opravljanje njegovih nalog bi moralo biti Cepolu omogočeno sodelovanje z drugimi agencijami in ustreznimi organi Evropske unije, pristojnimi organi tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, ki so pristojne za vprašanja, zajeta v tej uredbi, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu s to uredbo, ali v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih z nacionalnimi ustanovami za usposabljanje iz tretjih držav na podlagi člena 8 Sklepa Sveta 2005/681/PNZ. (16) Za Cepol bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta[18]. (17) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do zasebnosti, kot sta zaščiteni s členoma 8 in 7 Listine ter s členom 16 Pogodbe. (18) [V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta navedeni državi uradno sporočili, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.] ALI [Brez poseganja v člen 4 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, navedeni državi ne bosta sodelovali pri sprejetju te uredbe, ki zanju ne bo zavezujoča in jima je ne bo treba uporabljati.] (19) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I CILJI IN NALOGE AGENCIJE Člen 1 Ustanovitev Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj 1. Ustanovi se Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj(Cepol) za spodbujanje usklajene evropske politike usposabljanja na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj. 2. Cepol, ustanovljen s to uredbo, nadomesti in nasledi Cepol, ustanovljen s Sklepom 2005/681/PNZ. Člen 2 Opredelitve pojmov V tej uredbi: (a) „uradniki organov odkrivanja in pregona“ pomenijo policijske in carinske uradnike ter uradnike drugih relevantnih služb, tudi organov Unije, ki so odgovorne za preprečevanje hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, pa tudi za preprečevanje terorizma in oblik kaznivih dejanj, ki vplivajo na skupni interes politike Unije, in boj proti njim ter za krizno upravljanje in mednarodni policijski nadzor na večjih dogodkih; (b) „organi Unije“ pomenijo institucije, subjekte, organe, misije, urade in agencije, ki so bili ustanovljeni s Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o delovanju Evropske unije ali na njuni podlagi; (c) „mednarodne organizacije“ pomenijo mednarodne organizacije in njihove podrejene organe mednarodnega javnega prava ali druge organe, ki so bili ustanovljeni s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma, ter Interpol; Člen 3 Cilji 1. V skladu s programom LETS Cepol podpira, razvija, izvaja in usklajuje usposabljanje uradnikov organov odkrivanja in pregona, zlasti na področju boja proti hudim kaznivim dejanjem, ki prizadenejo dve ali več držav članic, in boja proti terorizmu ter na področjih varovanja javnega reda in športnih dogodkov z velikim tveganjem, načrtovanja in poveljevanja misijam Unije, vodenja organov odkrivanja in pregona in jezikovnih znanj, ter s tem: (a) izboljšuje ozaveščenost in znanje o: (i) mednarodnih instrumentih in instrumentih Unije za sodelovanje organov odkrivanja in pregona; (ii) organih Unije, zlasti Europolu, Eurojustu in Frontexu, njihovem delovanju in vlogi; (iii) pravosodnih vidikih sodelovanja organov odkrivanja in pregona in praktičnem znanju o dostopu do tokov informacij; (b) spodbuja razvoj regionalnega in dvostranskega sodelovanja med državami članicami ter med državami članicami, organi Unije in tretjimi državami; (c) obravnava posebna vsebinska področja kazenskega prava ali policijskega dela, na katerih lahko usposabljanje na ravni Unije zagotovi dodano vrednost; (d) oblikuje posebne skupne učne načrte za uradnike organov odkrivanja in pregona, da se usposobijo za sodelovanje v misijah Unije; (e) podpira države članice in organe Unije pri dejavnostih za gradnjo zmogljivosti organov odkrivanja in pregona v tretjih državah; (f) usposablja inštruktorje in pomaga pri izboljševanju in izmenjavi dobrih učnih praks. 2. Cepol razvija in redno posodablja učna orodja in metode ter jih uporablja z vidika vseživljenjskega učenja, da izboljša znanja in veščine uradnikov organov odkrivanja in pregona. Cepol ocenjuje rezultate navedenih ukrepov, da se izboljšajo kakovost, doslednost in uspešnost prihodnjih ukrepov. 3. Cepol povezuje mrežo ustanov za usposabljanje uradnikov organov odkrivanja in pregona v državah članicah in se vzdržuje stike z eno nacionalno enoto v vsaki državi članici, ki deluje znotraj mreže, ter vsemi drugimi pristojnimi organi v državah članicah, katerih naloge vključujejo usposabljanje uradnikov organov odkrivanja in pregona. 4. Cepol izvaja učne dejavnosti iz odstavka 1 v sodelovanju z mrežo ustanov za usposabljanje v državah članicah v skladu s finančnimi pravili, ki se uporabljajo za Cepol. Člen 4 Naloge 1. Cepol pripravlja strateške večletne analize potreb po usposabljanju in večletne učne programe. 2. Cepol razvija in izvaja dejavnosti usposabljanja ter učne izdelke, ki lahko vključujejo: (a) tečaje, seminarje, konference, spletne dejavnosti in dejavnosti e-učenja; (b) skupne učne načrte za večanje ozaveščenosti, odpravo vrzeli in/ali omogočanje skupnega pristopa v zvezi s pojavi čezmejne kriminalitete; (c) module usposabljanja različnih ravni ali stopenj zahtevnosti znanj, ki jih potrebuje relevantna ciljna skupina, in so osredotočeni na opredeljeno geografsko območje, na posebno vsebinsko področje kriminalitete ali na določen sklop poklicnih veščin; (d) programe izmenjave in programe napotitve uradnikov organov odkrivanja in pregona v okviru pristopa, ki temelji na operativnem usposabljanju. 3. Da se zagotovi usklajena evropska politika usposabljanja za podporo misij in gradnje zmogljivosti v tretjih državah, Cepol: (a) ocenjuje učinek obstoječih politik in pobud za usposabljanje organov odkrivanja in pregona, ki so povezane z Unijo; (b) razvija in zagotavlja usposabljanje, da pripravi uradnike organov odkrivanja in pregona držav članic na sodelovanje v misijah Unije ter jim omogoči, da pridobijo ustrezna jezikovna znanja, ob usklajevanju z Evropsko akademijo za varnost in obrambo; (c) razvija in zagotavlja usposabljanje za uradnike organov odkrivanja in pregona iz tretjih držav, zlasti iz držav, ki so kandidatke za pristop k Uniji, in držav v okviru evropske sosedske politike; (d) upravlja namenska sredstva zunanje pomoči Unije za pomoč tretjim državam pri gradnji njihove zmogljivosti na ustreznih področjih politike v skladu z vzpostavljenimi prednostnimi nalogami Unije. 4. Cepol spodbuja medsebojno priznavanje usposabljanja uradnikov organov odkrivanja in pregona v državah članicah in s tem povezanih obstoječih evropskih standardov kakovosti. 5. Cepol lahko na lastno pobudo sodeluje v dejavnostih obveščanja na področjih v njegovi pristojnosti. Dejavnosti obveščanja ne smejo škodljivo vplivati na naloge iz odstavka 1 in se izvajajo v skladu z ustreznimi načrti sporočanja in razširjanja, ki jih sprejme upravni odbor. Člen 5 Raziskave, pomembne za usposabljanje 1. Cepol prispeva k razvoju raziskav, pomembnih za dejavnosti usposabljanja, ki jih zajema ta uredba, zlasti na področju boja proti hudim kaznivim dejanjem in čezmejnih kazenskih zadev nasploh. 2. Cepol spodbuja in vzpostavlja partnerstva z organi Unije ter javnimi in zasebnimi akademskimi institucijami ter spodbuja oblikovanje tesnejših partnerstev med univerzami in ustanovami za usposabljanje organov odkrivanja in pregona v državah članicah. POGLAVJE II SODELOVANJE MED DRŽAVAMI ČLANICAMI IN CEPOLOM Člen 6 Nacionalne enote Cepola 1. Vsaka država članica ustanovi ali imenuje nacionalno enoto, odgovorno za izvajanje nalog, določenih v tem členu. Vsaka država članica imenuje uradnika za vodjo nacionalne enote. Vodja nacionalne enote je nacionalna kontaktna točka Cepola. Kadar je mogoče, je vodja nacionalne enote predstavnik države članice v upravnem odboru. 2. Nacionalne enote: a) na lastno pobudo Cepolu zagotavljajo informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog; b) prispevajo k učinkovitemu obveščanju in sodelovanju Cepola z vsemi ustreznimi ustanovami za usposabljanje, vključno z ustreznimi raziskovalnimi ustanovami v državah članicah; c) prispevajo k delovnim programom, letnim časovnim razporedom in spletišču Cepola ter jih krepijo; d) se odzivajo na zahtevke Cepola po informacijah in nasvetih. 3. Vodje nacionalnih enot se redno sestajajo na zahtevo upravnega odbora ali izvršnega direktorja, ki Cepolu pomaga pri operativnih zadevah, sicer zlasti, da: a) obravnavajo in razvijajo predloge za izboljšanje operativne učinkovitosti Cepola ter za spodbuditev držav članic, da prevzamejo obveznosti v zvezi s tem; b) pravočasno organizirajo in uskladijo ustrezna imenovanja udeležencev v dejavnostih na nacionalni ravni; c) usklajujejo izvajanje dejavnosti in sestanke v svoji državi članici; d) zagotavljajo podporo pri vzpostavitvi programa izmenjave za uradnike organov odkrivanja in pregona. 4. Vsaka država članica določi organizacijo in osebje nacionalne enote glede na nacionalno zakonodajo. POGLAVJE III ORGANIZACIJA CEPOLA Člen 7 Upravna in vodstvena struktura Upravno in vodstveno strukturo Cepola sestavljajo: (a) upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 9; (b) izvršni direktor, ki izvaja dolžnosti iz člena 15; (c) znanstveni odbor za usposabljanje v skladu s členom 16; (d) vsi drugi posvetovalni organi, ki jih po potrebi ustanovi upravni odbor v skladu s členom 9(1). ODDELEK 1 UPRAVNI ODBOR Člen 8 Sestava 1. Upravni odbor je sestavljen iz enega predstavnika vsake države članice in dveh predstavnikov Komisije, od katerih imajo vsi glasovalno pravico. 2. Vsak član upravnega odbora ima namestnika. Namestnik zastopa člana med njegovo odsotnostjo. 3. Člani upravnega odbora in njihovi namestniki so imenovani na podlagi njihovega znanja na področju usposabljanja uradnikov organov odkrivanja in pregona ob upoštevanju ustreznih vodstvenih, upravnih ter proračunskih veščin in znanj. Vse strani, zastopane v upravnem odboru, si prizadevajo omejiti menjavanje svojih predstavnikov, da bi s tem zagotovile stalnost dela upravnega odbora. Vse strani si prizadevajo doseči uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru. 4. Mandat članov in namestnikov traja štiri leta. Mandat se lahko podaljša. Člen 9 Naloge 1. Upravni odbor: (a) vsako leto z dvotretjinsko večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico, ter v skladu s členom 10 sprejme programski dokument Cepola, ki vsebuje večletno načrtovanje in letni delovni program za naslednje leto; (b) z dvotretjinsko večino glasov članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Cepola in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Cepola, v skladu s poglavjem IV; (c) sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Cepola in ga vsako leto do 1. julija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču. Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih se objavi; (d) v skladu s členom 21 sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Cepol; (e) sprejme notranjo strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufij, pri čemer upošteva stroške in koristi ukrepov, ki naj bi se izvajali; (f) sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in člani znanstvenega odbora za usposabljanje; (g) na podlagi analize potreb sprejme in redno posodablja načrte sporočanja in razširjanja iz člena 4; (h) sprejme poslovnik; (i) v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Cepola izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi[19] (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja); (i') za načrtovanje za leto 2016 sprejme večletni načrt kadrovske politike ob upoštevanju mnenja Komisije;[20] (j) sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov; (k) po potrebi vzpostavi notranje revizijske zmogljivosti; (l) imenuje izvršnega direktorja in po potrebi podaljša njegov mandat ali ga razreši s položaja v skladu s členom 23; (m) ob upoštevanju kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki je pri opravljanju svojih dolžnosti popolnoma neodvisen; (n) imenuje člane znanstvenega odbora za usposabljanje; (o) zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ustrezno upoštevani; (p) ob upoštevanju poslovnih in finančnih zahtev sprejme vse odločitve ob vzpostavitvi notranjih struktur Cepola in, če je potrebno, glede njihove spremembe; (q) po potrebi sprejme druga notranja pravila. 2. Upravni odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev o podelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja izvršnemu direktorju in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta podelitev pooblastil začasno umakne. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil. 3. Zaradi izjemnih okoliščin lahko upravni odbor s sklepom začasno umakne prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in njegov nadaljnji prenos pooblastil ter jih izvaja sam ali pa jih prenese na enega od svojih članov ali uslužbenca, ki ni izvršni direktor. Člen 10 Letno in večletno načrtovanje 1. Upravni odbor vsako leto najpozneje do 30. novembra sprejme večletni program in letni delovni program na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, ob upoštevanju mnenja Komisije in glede na večletno načrtovanje po posvetovanju z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti. Upravni odbor posreduje programski dokument Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. Programski dokument postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna in se po potrebi ustrezno prilagodi. 2. Večletni program določa pripravo splošnega strateškega načrta, vključno s cilji, pričakovanimi rezultati in kazalniki uspešnosti. Določa tudi načrtovanje virov, vključno z večletnim proračunom in osebjem. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami. Večletno načrtovanje se izvede prek letnih delovnih programov in se po potrebi posodobi ob upoštevanju rezultatov zunanjih in notranjih ocen iz člena 33. Ugotovitve teh ocen se po potrebi upoštevajo tudi v letnem delovnem programu za naslednje leto. 3. Ta letni delovni program zajema podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki naj bi se financirali, ter kazalnik finančnih sredstev in človeških virov, dodeljenih vsakemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih. Letni delovni program je skladen z večletnim delovnim programom iz odstavkov 1 in 2. Jasno prikazuje naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali črtane. Letno in/ali večletno načrtovanje vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami iz člena 3 in ukrepe, povezane s to strategijo. 4. Upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program, kadar se Cepolu dodeli nova naloga. Vsaka bistvena sprememba letnega delovnega programa se sprejme po enakem postopku kot prvotni letni delovni program. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe. Člen 11 Predsednik 1. Upravni odbor izmed svojih članov z glasovalno pravico izvoli predsednika in njegovega namestnika. Predsednika in njegovega namestnika z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora z glasovalno pravico. Namestnik predsednika po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti. 2. Mandat predsednika in njegovega namestnika traja štiri leta. Njun mandat se lahko enkrat podaljša. Če pa med njunim mandatom preneha njuno članstvo v upravnem odboru, na isti dan samodejno preneha tudi njun mandat. Člen 12 Sestanki 1. Sestanke upravnega odbora skliče predsednik. 2. Izvršni direktor Cepola se udeležuje razprav, vendar nima pravice glasovanja. 3. Upravni odbor ima dva redna sestanka na leto. Prav tako se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine članov. 4. Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje je lahko pomembno za razpravo, da se udeleži sestanka kot opazovalec. 5. Članom upravnega odbora lahko na sestankih pomagajo svetovalci ali strokovnjaki, če poslovnik to omogoča. 6. Cepol upravnemu odboru zagotovi tajniške storitve. Člen 13 Pravila glasovanja 1. Brez poseganja v člen 9(1)(a) in (b) ter člen 23(8) upravni odbor sprejema odločitve z večino glasov članov z glasovalno pravico. 2. Vsak član z glasovalno pravico ima en glas. V primeru odsotnosti člana z glasovalno pravico ima pravico do glasovanja njegov namestnik. 3. Predsednik sodeluje pri glasovanju. 4. Izvršni direktor ne sodeluje pri glasovanju. 5. V poslovniku upravnega odbora so določena podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pa pogoji, pod katerimi lahko član deluje v imenu drugega člana. ODDELEK 2 IZVRŠNI DIREKTOR Člen 14 Odgovornosti izvršnega direktorja 1. Izvršni direktor upravlja Cepol. Izvršni direktor je za svoje ravnanje odgovoren upravnemu odboru. 2. Brez poseganja v pristojnosti Komisije in upravnega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju svojih nalog in ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od posameznih vlad ali drugih organov. 3. Izvršni direktor na poziv poroča Evropskemu parlamentu o izvajanju svojih nalog. Svet lahko izvršnega direktorja pozove, da poroča o izvajanju svojih nalog. 4. Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Cepola. 5. Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje nalog, ki so Cepolu dodeljene s to uredbo. Izvršni direktor je odgovoren zlasti za: (a) vsakodnevno upravljanje Cepola; (b) predložitev predlogov upravnemu odboru v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur Cepola; (c) izvajanje odločitev upravnega odbora; (d) pripravo letnega delovnega programa in večletnega načrtovanja ter njuno predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo; (e) izvajanje letnega delovnega programa in večletnega načrtovanja ter poročanje upravnemu odboru o njunem izvajanju; (f) pripravo ustreznih osnutkov izvedbenih pravil za uveljavitev kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov; (g) pripravo osnutka konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Cepola in njegovo predložitev v odobritev upravnemu odboru; (h) pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav urada OLAF in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno; (i) zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrijejo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter po potrebi z naložitvijo učinkovitih, sorazmernih ter odvračilnih upravnih in finančnih kazni; (j) pripravo osnutka notranje strategije Cepola za boj proti goljufijam in njegovo predložitev v odobritev upravnemu odboru; (k) pripravo osnutka finančnih pravil, ki veljajo za Cepol; (l) pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Cepola ter izvrševanje njegovega proračuna; (m) podporo predsedniku upravnega odbora pri pripravi sestankov upravnega odbora; (n) opravljanje drugih nalog na podlagi te uredbe. ODDELEK 3 ZNANSTVENI ODBOR ZA USPOSABLJANJE Člen 15 Cilji in naloge 1. Znanstveni odbor za usposabljanje je neodvisen svetovalni organ, ki jamči in usmerja znanstveno kakovost dejavnosti usposabljanja Cepola. Za ta namen izvršni direktor znanstveni odbor za usposabljanje že na začetku vključi v pripravo vseh dokumentov iz člena 9, kolikor so ti povezani z usposabljanjem. 2. Znanstveni odbor za usposabljanje sestavlja 11 oseb z najvišjim akademskim ali strokovnim statusom na področjih, ki jih zajema člen 4 te uredbe. Upravni odbor imenuje člane po objavi preglednega razpisa in izbirnega postopka v Uradnem listu Evropske unije. Člani upravnega odbora niso člani znanstvenega odbora za usposabljanje. Člani znanstvenega odbora za usposabljanje so neodvisni. Ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade ali drugega organa. 3. Cepol na svojem spletišču objavi seznam članov znanstvenega odbora za usposabljanje in ga redno posodablja. 4. Mandat članov znanstvenega odbora za usposabljanje traja pet let. Člani ne morejo biti ponovno imenovani, lahko pa so odstavljeni s položaja, če ne izpolnjujejo meril neodvisnosti. 5. Znanstveni odbor za usposabljanje imenuje svojega predsednika in namestnika predsednika, njun mandat pa traja pet let. Mnenja sprejema z navadno večino. Predsednik skliče znanstveni odbor največ štirikrat letno. Po potrebi predsednik skliče izredni sestanek na svojo pobudo ali na zahtevo vsaj štirih članov odbora. 6. Izvršni direktor ali njegov predstavnik sta povabljena na sestanke kot opazovalca brez glasovalne pravice. 7. Znanstvenemu odboru za usposabljanje pomaga sekretar, ki je uslužbenec Cepola in ga določi odbor ter imenuje izvršni direktor. 8. Znanstveni odbor za usposabljanje zlasti: (a) svetuje izvršnemu direktorju pri pripravi osnutka letnega delovnega programa in drugih strateških dokumentov, da se zagotovi njihova znanstvena kakovost in usklajenost z ustreznimi sektorskimi politikami ter prednostnimi nalogami Unije; (b) zagotovi neodvisno mnenje in nasvete upravnemu odboru glede zadev, ki so v njegovi pristojnosti; (c) zagotovi neodvisno mnenje in nasvete o kakovosti učnih načrtov, uporabljenih učnih metodah, učnih možnostih in znanstvenem razvoju; (d) na zahtevo upravnega odbora ali izvršnega direktorja izvaja vse druge svetovalne naloge v zvezi z znanstvenimi vidiki dejavnosti Cepola v zvezi z usposabljanjem. 9. Letni proračun znanstvenega odbora za usposabljanje se dodeli posebni proračunski vrstici Cepola. POGLAVJE IV FINANČNE DOLOČBE Člen 16 Proračun 1. Vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se ocenijo vsi prihodki in odhodki Cepola ter se prikažejo v njegovem proračunu. 2. Proračun Cepola je uravnotežen v smislu prihodkov in odhodkov. 3. Brez poseganja v druge vire prihodki Cepola vsebujejo prispevek Unije iz splošnega proračuna Evropske unije. 4. Cepol lahko prejema sredstva Unije v obliki sporazumov o prenosu pooblastil ali ad-hoc in izjemnih dodelitev nepovratnih sredstev v skladu s svojimi finančnimi pravili iz člena 21 ter določbami ustreznih instrumentov, ki podpirajo politike Unije. 5. Odhodki Cepola vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter operativne stroške. 6. Odobritve proračunskih sredstev za ukrepe v okviru velikih projektov, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razčlenijo v letne obroke prek več let. Člen 17 Priprava proračuna 1. Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek načrta prihodkov in odhodkov Cepola za naslednje proračunsko leto, ki vsebuje kadrovski načrt, ter ga pošlje upravnemu odboru. 2. Upravni odbor na podlagi tega osnutka sprejme začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Cepola za naslednje proračunsko leto. 3. Začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Cepola se vsako leto pošlje Komisiji do 31. januarja. Upravni odbor pošlje končni osnutek načrta Komisiji do 31. marca. 4. Komisija načrt skupaj s predlogom splošnega proračuna Evropske unije pošlje proračunskemu organu. 5. Na podlagi načrta Komisija v predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, za katere meni, da so potrebne za kadrovski načrt in znesek subvencij v breme splošnega proračuna, ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členoma 313 in 314 Pogodbe. 6. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek Evropske unije Cepolu. 7. Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Cepola. 8. Proračun Cepola sprejme upravni odbor. Proračun je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Kadar je to potrebno, se proračun ustrezno prilagodi. 9. Za vsak nepremičninski projekt, ki bi lahko imel znatne posledice za proračun Cepola, se uporabljajo določbe Uredbe (EU) št. 1271/2013[21]. Člen 18 Izvrševanje proračuna 1. Proračun Cepola izvršuje izvršni direktor. 2. Izvršni direktor proračunskemu organu vsako leto pošlje vse informacije, ki bi lahko vplivale na ugotovitve morebitnih postopkov ocenjevanja. Člen 19 Predstavitev zaključnega računa in razrešnica 1. Računovodja Cepola do 1. marca naslednjega proračunskega leta računovodji Komisije in Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun. 2. Cepol do 31. marca naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju. 3. Računovodja Komisije do 31. marca naslednjega proračunskega leta Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun Cepola, konsolidiran z računom Komisije. 4. Računovodja po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Cepola v skladu s členom 148 finančne uredbe pripravi končni zaključni račun Cepola. Izvršni direktor ga pošlje upravnemu odboru v presojo. 5. Upravni odbor poda mnenje o končnem zaključnem računu Cepola. 6. Računovodja Cepola do 1. julija po vsakem proračunskem letu Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču pošlje končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora. 7. Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega leta. 8. Izvršni direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe do 30. septembra. Izvršni direktor pošlje ta odgovor tudi upravnemu odboru. 9. Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži vse informacije, potrebne za nemoteno izvajanje postopka potrditve zaključnega računa za zadevno finančno leto, v skladu s členom 165(3) finančne uredbe. 10. Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da Evropski parlament do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N. Člen 20 Finančna pravila 1. Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Cepol. Pravila ne odstopajo od Delegirane uredbe (EU) 1271/2013, razen če je tako odstopanje posebej potrebno za delovanje Cepola in je Komisija dala predhodno soglasje. 2. Cepol lahko brez objave razpisov za zbiranje predlogov državam članicam dodeli nepovratna sredstva za zagotavljanje usposabljanja v zvezi z nalogami iz člena 4(2) in (3). POGLAVJE V OSEBJE Člen 21 Splošno 1. Za osebje Cepola se uporabljajo kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev[22] ter pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za namen uporabe teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev. Člen 22 Izvršni direktor 1. Izvršni direktor je zaposlen kot začasni uslužbenec Cepola v skladu s členom 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev. 2. Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor, po tem ko ga po odprtem in preglednem izbirnem postopku izbere izmed kandidatov s seznama, ki jih predlaga Komisija. Za namen sklenitve pogodbe z izvršnim direktorjem Cepol zastopa predsednik upravnega odbora. 3. Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Do konca tega obdobja Komisija izvede presojo, ki upošteva oceno uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Cepola. 4. Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva presojo iz odstavka 3, izvršnemu direktorju enkrat podaljša mandat, in sicer za največ pet let. 5. Izvršni direktor s podaljšanim mandatom ob koncu skupnega obdobja zaposlitve ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto. 6. Izvršni direktor je lahko odstavljen samo na podlagi sklepa upravnega odbora, sprejetega na predlog Komisije. 7. Upravni odbor odločitve o imenovanju, podaljšanju mandata ali odstavitvi izvršnega direktorja sprejme na podlagi dvotretjinske večine glasov članov z glasovalno pravico. Člen 23 Napoteni nacionalni strokovnjaki 1. Cepol lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake. 2. Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Cepol. POGLAVJE VI RAZNE DOLOČBE Člen 24 Pravni status 1. Cepol je organ Unije. Je pravna oseba. 2. Cepol ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku. 3. Sedež Cepola je v Budimpešti na Madžarskem. Člen 25 Privilegiji in imunitete Za Cepol in njegovo osebje se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije. Člen 26 Jezikovna ureditev 1. Za Cepol se uporabljajo določbe iz Uredbe št. 1[23]. 2. Upravni odbor o notranji jezikovni ureditvi Cepola odloča z dvotretjinsko večino članov. 3. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Cepola, zagotavlja Prevajalski center za organe Evropske unije. Člen 27 Preglednost 1. Za dokumente, ki jih hrani Cepol, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001. 2. Upravni odbor v šestih mesecih po prvem sestanku sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001. 3. Zoper odločitve, ki jih sprejme Cepol na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je mogoče vložiti pritožbo pri evropskem varuhu človekovih pravic ali tožbo pred Sodiščem Evropske unije, pod pogoji, določenimi v členih 228 oziroma 263 Pogodbe. 4. Cepol obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001[24]. Člen 28 Boj proti goljufijam 1. Za lažji boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim v skladu z Uredbo št. 883/2013[25] Cepol v šestih mesecih od dne, ko začne delovati, pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)[26] in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse uslužbence Cepola, na podlagi predloge, določene v Prilogi k navedenemu sporazumu. 2. Računsko sodišče ima pooblastila za opravljanje revizij na podlagi dokumentov in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije od Cepola. 3. OLAF lahko v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi št. 883/2013 in Uredbi (Euratom, ES) št. 2185/96[27], izvaja preiskave, vključno s pregledi na kraju samem in inšpekcijami, da ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega dejanja, ki vpliva na finančne interese Unije, v zvezi z nepovratnimi sredstvi ali pogodbami, ki jih financira Cepol. 4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in sklepi Cepola o nepovratnih sredstvih vsebujejo določbe, ki Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu z njunimi pristojnostmi. Člen 29 Pravila o varnosti na področju zaščite tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov Cepol uporablja načela varnosti, opredeljena v varnostnih pravilih Komisije za varstvo tajnih podatkov Evropske unije in občutljivih netajnih podatkov, kakor je določeno v Prilogi k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom[28]. To med drugim zajema določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi takšnih podatkov. Člen 30 Odgovornost 1. Pogodbeno odgovornost Cepola ureja pravo, ki se uporablja za posamezno pogodbo. 2. Za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene Cepol, je pristojno Sodišče Evropske unije. 3. V primeru nepogodbene odgovornosti Cepol v skladu s splošnimi načeli, skupnimi pravnim ureditvam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo pri opravljanju svojih nalog povzročijo njegovi oddelki ali njegovo osebje. 4. V odškodninskih sporih iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropske unije. 5. Osebno odgovornost Cepolovega osebja do Cepola urejajo določbe kadrovskih predpisov ali pogojev za zaposlitev, ki se zanje uporabljajo. Člen 31 Ocenjevanje in pregled 1. Komisija najpozneje v petih letih po datumu iz člena 43 in vsakih pet let zatem naroči ocenjevanje, da se presodijo predvsem vpliv, učinkovitost in uspešnost Cepola ter njegovih delovnih praks. Ocenjevanje se nanaša zlasti na morebitno potrebo po spremembi pooblastil Cepola in finančne posledice takšnih sprememb. 2. Komisija poročilo o ocenjevanju skupaj s svojimi ugotovitvami posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, nacionalnim parlamentom in upravnemu odboru. Ugotovitve ocenjevanja se objavijo. 3. Ob vsakem drugem ocenjevanju se ocenijo tudi rezultati, ki jih je Cepol dosegel v zvezi s svojimi cilji, pooblastili in nalogami. Če Komisija meni, da nadaljnji obstoj Cepola glede na zastavljene cilje, pooblastila in naloge ni več upravičen, lahko predlaga ustrezno spremembo ali razveljavitev te uredbe. Člen 32 Upravne poizvedbe Dejavnosti Cepola lahko preiskuje evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 Pogodbe. Člen 33 Sodelovanje z organi Evropske unije, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami 1. Cepol je odprt za udeležbo tretjih držav, ki so z Unijo v ta namen sklenile sporazum. 2. Kolikor je to nujno za izpolnjevanje njegovih nalog, lahko Cepol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z organi Unije v skladu s cilji teh organov, z organi tretjih držav, ustanovami za usposabljanje tretjih držav, mednarodnimi organizacijami in subjekti zasebnega prava. 3. V skladu z odstavkoma 1 in 2 se dosežejo dogovori, ki podrobno določajo predvsem naravo, obseg in način sodelovanja zadevnih tretjih držav pri delu Cepola, vključno z določbami v zvezi z njihovim sodelovanjem pri pobudah, ki jih sprejema Cepol, finančnimi prispevki in osebjem. Glede kadrovskih zadev je ta ureditev v vseh pogledih skladna s kadrovskimi predpisi. 4. Cepol sodeluje z organi Unije, ki so pristojni za vprašanja, zajeta v tej uredbi, iz odstavka 2, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi, v skladu s to uredbo ali ustreznimi določbami Sklepa 2005/681/PNZ. Takšni delovni dogovori se lahko sklenejo le z dovoljenjem upravnega odbora in na podlagi predhodne odobritve Komisije. Člen 34 Sporazum o sedežu in pogoji delovanja 1. Potrebne določbe glede sedeža Cepola na Madžarskem ter sredstev, ki jih da na voljo ta država članica, ter posebna pravila, ki se v državi članici gostiteljici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Cepola in njihove družinske člane, so določeni v sporazumu o sedežu med Cepolom in Madžarsko, sprejetem po odobritvi upravnega odbora in najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe. 2. Država članica gostiteljica Cepola zagotovi najboljše mogoče pogoje za zagotovitev delovanja Cepola, vključno z večjezičnim šolanjem z evropsko vsebino in ustreznimi prometnimi povezavami. POGLAVJE VII PREHODNE DOLOČBE Člen 35 Splošno pravno nasledstvo 1. Cepol, ustanovljen s to uredbo, je splošni pravni naslednik Cepola, ustanovljenega s Sklepom 2005/681/PNZ, glede vseh pogodb, ki jih je ta sklenil, kakor tudi glede vseh njegovih odgovornosti in lastnine, ki jo je pridobil. 2. Ta uredba ne vpliva na pravno veljavnost sporazumov, ki jih je Cepol, ustanovljen s Sklepom 2005/681/PNZ, sklenil pred začetkom veljavnosti te uredbe. 3. Sporazum o sedežu, sprejet na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, preneha veljati na dan začetka uporabe te uredbe. Člen 36 Prehodna ureditev glede upravnega odbora 1. Mandat članov upravnega odbora Cepola, ustanovljenega na podlagi člena 10 Sklepa 2005/681/PNZ, preneha ... [dan začetka veljavnosti te uredbe]. 2. Upravni odbor, ustanovljen na podlagi člena 10 Sklepa 2005/681/PNZ, v obdobju med ... [dan začetka veljavnosti te uredbe] in ... [dan začetka uporabe te uredbe]: (a) opravlja naloge upravnega odbora iz člena 9 te uredbe; (b) pripravi sprejetje pravil za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 glede dokumentov Cepola iz člena 29 te uredbe ter o obveznostih nerazkrivanja in varovanja tajnosti ter varstvu občutljivih in tajnih podatkov Unije iz člena 31 te uredbe; (c) pripravi vse morebitne instrumente, ki so potrebni za uporabo te uredbe; ter (d) pregleda notranja pravila in ukrepe, ki jih je upravni odbor sprejel na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, da upravnemu odboru, ustanovljenemu na podlagi člena 8 te uredbe, omogoči sprejetje sklepa na podlagi člena 42(2) te uredbe. Člen 37 Prehodna ureditev glede izvršnega direktorja in osebja 1. Izvršni direktor Cepola, imenovan na podlagi člena 11(1) Sklepa 2005/681/PNZ, obdrži odgovornosti izvršnega direktorja, določene v členu 15 te uredbe, do izteka svojega mandata. Drugi pogoji njegove pogodbe ostanejo nespremenjeni. Če se ta mandat konča po ... [dan začetka veljavnosti te uredbe] toda pred ... [dan začetka uporabe te uredbe], se samodejno podaljša do eno leto po ... [dan začetka uporabe te uredbe]. 2. Če izvršni direktor ne želi ali ne more delovati v skladu z odstavkom 1, upravni odbor imenuje začasnega izvršnega direktorja, ki opravlja dolžnosti, dodeljene izvršnemu direktorju, v obdobju največ 18 mesecev, do imenovanj v skladu s členom 23. 3. Ta uredba ne vpliva na pravice in obveznosti osebja, zaposlenega v skladu s Sklepom 2005/681/PNZ. 4. Pogodbe o zaposlitvi osebja iz prvega pododstavka se lahko obnovijo na podlagi te uredbe v skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev. Člen 38 Prehodne proračunske določbe Postopek razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 25 Sklepa 2005/681/PNZ, se izvede v skladu s pravili iz Sklepa 2005/681/PNZ. POGLAVJE VIII KONČNE DOLOČBE Člen 39 Razveljavitev Ta uredba nadomešča Sklep 2005/681/PNZ z dnem začetka uporabe te uredbe. Člen 40 Ohranitev veljavnosti notranjih pravil, ki jih je sprejel upravni odbor Notranja pravila in ukrepi, ki jih je sprejel upravni odbor na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, ostanejo veljavni po [dan začetka uporabe te uredbe], razen če upravni odbor odloči drugače pri uporabi te uredbe. Člen 41 Začetek veljavnosti 1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2. Uporablja se od [dan začetka uporabe]. Vendar se členi 36, 37 in 38 uporabljajo od [dan začetka veljavnosti te uredbe]. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik Ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga – „Agencije“ k SKLEPU KOMISIJE o notranjih pravilih za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije (oddelek Evropske komisije), ki veljajo za službe Komisije [za vse predloge ali pobude, predložene zakonodajnemu organu v zvezi z organi iz člena 208 finančne uredbe (člen 31 finančne uredbe in člen 19 izvedbenih pravil)] 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1 Naslov predloga/pobude 1.2 Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3 Vrsta predloga/pobude 1.4 Cilji 1.5 Utemeljitev predloga/pobude 1.6 Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7 Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Pravila o spremljanju in poročanju 2.2 Upravljavski in kontrolni sistem 2.3 Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1 Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2 Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1 Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2 Ocenjene posledice za odobritve [organa] 3.2.3 Ocenjene posledice za človeške vire [organa] 3.2.4 Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5 Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3 Ocenjene posledice za prihodke 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA in SVETA o ustanovitvi Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj (Cepol) ter razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB [29] Področje politike: NOTRANJE ZADEVE (naslov 18) Dejavnost: 18.02 Notranja varnost 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa.[30] þ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Evropska policijska akademija (Cepol) je bila ustanovljena leta 2000 s sklepom Sveta, leta 2005 pa je (s Sklepom Sveta 2005/681/PNZ) postala agencija Evropske unije. Cepol povezuje visoke policijske uradnike po vsej Evropi, njegov cilj pa je spodbujanje čezmejnega sodelovanja v boju proti kriminalu ter vzdrževanje javne varnosti, reda in miru. Stockholmski program določa, da je treba za razvoj pristne evropske kulture na področju pravosodja ter odkrivanja in pregona kaznivih dejanj nujno okrepiti usposabljanje o vprašanjih, povezanih z Unijo, in da bi si bilo treba prizadevati za sistematične programe evropskega usposabljanja. Komisija je zato pred sprejetjem predloga nove uredbe predlagala evropski program usposabljanja na področju kazenskega pregona (v nadaljnjem besedilu: program LETS), ki naj bi nadgrajeval dejavnosti, ki jih trenutno izvaja Cepol – glede na to, da bi lahko v skladu s sedanjo pravno podlago Cepol le delno izvajal program LETS, saj je njegova pristojnost omejena na visoke policijske uradnike. 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Št. posameznega cilja Posamezni cilj št. 1: usklajevanje ustreznega usposabljanja in izmenjav na ravni EU za uradnike organov odkrivanja in pregona. Posamezni cilj št. 2: usklajevanje izvajanja programa usposabljanja na področju kazenskega pregona (LETS). Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 18.02 – Notranja varnost 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda na upravičence/ciljne skupine. Usposabljanje uradnikov organov odkrivanja in pregona ter s tem dvig standardov policijske dejavnosti v EU, izboljšanje zaupanja med organi odkrivanja in pregona in prispevanje k skupni kulturi na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj, s čimer naj bi se zagotovil učinkovitejši odziv EU na skupne varnostne izzive. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. – število analiz v zvezi s potrebami; – število izdelkov za zagotavljanje kakovosti; – število skupnih učnih načrtov; – število modulov usposabljanja (in e-usposabljanja); – število izvedenih tečajev; – število organiziranih izmenjav; – zadovoljstvo uporabnikov. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Usposabljanje na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj, ki ga bo zagotovila agencija, bo dvignilo standarde policijske dejavnosti v EU, prispevalo k izboljšanju zaupanja med organi odkrivanja in pregona, prispevalo k skupni kulturi na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ter tako zagotovilo učinkovitejši odziv EU na skupne varnostne izzive. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Dodana vrednost sodelovanja EU pri usposabljanju na področju odkrivanja in pregona kaznivih dejanj je zagotoviti usklajen pristop k razvoju in izvajanju takega usposabljanja. Na tem področju so veliko storile že države članice na nacionalni ravni in Cepol na ravni EU. Vendar pa je, kot je pojasnjeno v Sporočilu Komisije o evropskem programu usposabljanja organov kazenskega pregona (LETS), treba storiti še več, na primer zagotoviti, da se usposabljanje odziva na potrebe, povezane z vsebinami na področjih kriminalitete, ki se prednostno obravnavajo na ravni EU, in zagotoviti dosleden pristop k izvajanju usposabljanja na ravni EU v skladu z najvišjimi standardi kakovosti. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Sporočilo Komisije o evropskem programu usposabljanja organov kazenskega pregona (LETS) temelji na pregledu stanja, ki ga je Cepol izvedel leta 2012, ter obsežnih posvetovanjih s strokovnjaki iz držav članic in agencij PNZ. Rezultati so pokazali potrebo po bolj usklajenem pristopu, vključno z močno vlogo agencije EU kot vodilne sile in koordinatorja pri izvajanju programa, s tesnim sodelovanjem z drugimi agencijami in nacionalnimi akademijami za usposabljanje. V Cepolu se je izvedlo petletno ocenjevanje, ki je bilo zaključeno leta 2011, in zunanja študija, ki jo je naročila Komisija v pomoč pri pripravi ocene učinka za prihodnji zakonodajni predlog. Rezultati so pokazali potrebo po povečanju obsega usposabljanja o razsežnostih EU pri policijskem delu, po boljšem usklajevanju med Cepolom, državami članicami in drugimi agencijami ter po izboljšanju trenutnega upravljanja in strukture Cepola. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Cepol sodeluje z drugimi agencijami EU na področju pravosodja in notranjih zadev (vključno z Europolom, Frontexom in Agencijo za temeljne pravice). Cepol bo zagotovil skladen razvoj dejavnosti usposabljanja za osebje pristojnih organov odkrivanja in pregona, ki jih izvajajo obstoječe agencije Evropske unije in drugi ustrezni organi, ter se izognil njihovemu podvajanju, tako da bo ocenil strateške potrebe po usposabljanju ter obravnaval prednostne naloge Unije na področju notranje varnosti in njenih zunanjih vidikov, v skladu z ustreznimi političnimi cikli. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic ¨ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: ¨ trajanje predloga/pobude od [DD. MM. ]LLLL do [DD. MM. ]LLLL, ¨ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. þ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med 1. 1. 2016 in 31. 3. 2016, –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[31] Iz proračuna za leto 2014 ¨ Neposredno upravljanje – Komisija prek: – ¨ izvajalskih agencij. – ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. þ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: ¨ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite); ¨EIB in Evropskemu investicijskemu skladu; þ organom iz členov 208 in 209; ¨ subjektom javnega prava; ¨ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; ¨ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; ¨ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. Opombe 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. V skladu s predlogom uredbe mora Cepol vsako leto pripraviti programski dokument, ki vsebuje njegovo večletno načrtovanje in letni program dela. Poleg tega Komisija vsakih pet let naroči ocenjevanje, da bi ocenila predvsem učinek, uspešnost in učinkovitost Cepola ter njegovih delovnih praks. Ocenjevanje obravnava predvsem morebitno potrebo po spremembi pooblastil Cepola in finančne posledice takšnih sprememb. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja Preoblikovanje Cepola v agencijo, odgovorno za izvajanje programa LETS in usklajevanje učenja na ravni EU bi lahko bilo po mnenju zainteresiranih strani preveč ambiciozno glede na trenutno velikost Cepola. Spremembe v njegovih pooblastilih se morajo odražati v strukturi in upravljanju nove agencije. Poleg tega je treba upoštevati tveganja zaradi selitve agencije na njen novi sedež – predvsem v smislu osebja. 2.2.2. Načrtovani načini kontrole V Cepolu se opravljajo naslednje vrste nadzora: proračunski nadzor, notranja revizija, letna poročila Evropskega računskega sodišča, letna razrešnica glede izvrševanja proračuna EU in morebitne preiskave, ki jih vodi urad OLAF, s čimer se zagotovi zlasti ustrezna poraba sredstev, dodeljenih agencijam. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se za agencijo brez omejitev uporabljajo določbe Uredbe št. 883/2013, kakor določa člen 29 uredbe. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje…...….] || dif./ nedif. ([32]) || držav Efte[33] || držav kandidatk[34] || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe 3 || 18 02 05 – Evropska policijska akademija (CEPOL) || dif. || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje…...….] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe || || || || || || 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || 3 || Varnost in državljanstvo Cepol || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ Naslov 1: || obveznosti || (1) || || || || || || || plačila || (2) || || || || || || || Naslov 2: || obveznosti || (1a) || || || || || || || plačila || (2 a) || || || || || || || Naslov 3: || obveznosti || (3 a) || || || || || || || || plačila || (3b) || || || || || || || Odobritve za Cepol SKUPAJ || obveznosti || =1+1a +3 || || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 45,383 plačila || =2+2a +(3b) || || 8,641 || 8,813 || 9,126 || 9,308 || 9,495 || 45,383 Opombe: Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto 2019 || leto 2020 || SKUPAJ GD: Notranje zadeve ||  Človeški viri || || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,660  Drugi upravni odhodki || || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 GD ZA NOTRANJE ZADEVE SKUPAJ || odobritve || || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675 Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto 2019 || leto 2020 || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058 plačila || || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za Cepol – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – þ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto 2019 || leto 2020 || SKUPAJ || vrsta[35] || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || stroški realizacij skupaj || POSAMEZNI CILJ št. 1[36] Usklajevanje izvajanja politike EU v zvezi z usposabljanjem uradnikov organov odkrivanja in pregona ter zagotavljanje ustreznih usposabljanj in izmenjav na ravni EU. || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || usklajevanje || 0,201 || 5 || 0,955 || 5 || 0,974 || 5 || 1,009 || 5 || 1,029 || 5 || 1,049 || 25 || 5,015 || – realizacija || skupni učni načrti, moduli usposabljanja, moduli e-učenja || 0,103 || 15 || 1,469 || 15 || 1,498 || 15 || 1,552 || 15 || 1,582 || 15 || 1,614 || 75 || 7,715 || – realizacija || št. izvedenih tečajev || 0,034 || 113 || 3,673 || 113 || 3,746 || 113 || 3,879 || 113 || 3,956 || 113 || 4,036 || 565 || 19,289 || – realizacija || št. organiziranih izmenjav || 0,003 || 490 || 1,249 || 490 || 1,273 || 490 || 1,319 || 490 || 1,345 || 490 || 1,372 || 2450 || 86,558 || Seštevek za posamezni cilj št. 1 || || 7,345 || || 7,491 || || 7,758 || || 7,912 || || 8,071 || || 38,577 || POSAMEZNI CILJ št. 2 Izvajanje programa usposabljanja organov odkrivanja in pregona || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || usklajevanje štirih delov programa, analize potreb in izdelki za zagotavljanje kakovosti || 0,272 || 5 || 1,296 || 5 || 1,322 || 5 || 1,368 || 5 || 1,396 || 5 || 1,424 || 25 || 6,806 || Seštevek za posamezni cilj št. 2 || || 1,296 || || 1,322 || || 1,368 || || 1,396 || || 1,424 || || 6,806 || STROŠKI SKUPAJ || || 8,641 || || 8,813 || || 9,126 || || 9,308 || || 9,495 || || 45,383 || 3.2.3. Ocenjene posledice za človeške vire Cepola 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – þ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Človeški viri || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020 Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (v številu zaposlenih) || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 || – od tega AD || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 || – od tega AST || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || Zunanji sodelavci (EPDČ) || 20 || 16 || 16 || 16 || 16 || – od tega pogodbeni uslužbenci || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || – od tega napoteni nacionalni strokovnjaki (NNS) || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 || Osebje skupaj || 48 || 46 || 46 || 46 || 46 || || || || || || || || Odhodki za zaposlene || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020 Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom || 2,762 || 2,913 || 3,014 || 3,014 || 3,014 || 14,716 – od tega AD || 1,657 || 1,808 || 1,909 || 1,909 || 1,909 || 9,191 – od tega AST || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 5,525 Zunanji sodelavci || 1,008 || 1,008 || 0,889 || 0,889 || 0,889 || 4,682 – od tega pogodbeni uslužbenci || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 2,664 – od tega napoteni nacionalni strokovnjaki (NNS) || 0,475 || 0,475 || 0,356 || 0,356 || 0,356 || 2,018 Odhodki za zaposlene skupaj || 3,770 || 3,921 || 3,902 || 3,902 || 3,902 || 19,398 Opombe: Kadrovski načrt Cepola v letu 2014 je: 27 začasnih uslužbencev (16 AD + 11 AST), 10 pogodbenih uslužbencev in 5,5 napotenega nacionalnega strokovnjaka. Agencija namerava v letu 2016 zaposliti dodatnega začasnega uslužbenca na delovno mesto pravnega svetovalca (1 AD) v skladu z nasvetom evropskega varuha človekovih pravic. Tri delovna mesta za program LETS so že vključena v ohranitev števila zaposlenih Cepola na 25 v skladu s Sporočilom COM(2013) 519 z dne 10. julija 2013, od tega bo eno od treh dodatnih delovnih mest odobreno šele leta 2018. Predvideva se, da bo treba dodatno osebje, ki bo delalo na izvajanju programa LETS zaposliti v letu 2017 (+ 1 AD); zato bi bilo treba predvideno dodatno delovno mesto za leto 2018 zapolniti že prej. . Štirje uslužbenci v zvezi s programom LETS bodo zadolženi za usklajevanje štirih delov programa ter zagotavljanje, da dejavnosti usposabljanja temeljijo na redni analizi potreb po usposabljanju in izpolnjujejo visoke standarde kakovosti. Glede na to, da so trije dodatni uslužbenci za Cepol predvideni že v Sporočilu COM(2013) 519, bo treba prej zapolniti le 1 EPDČ za leto 2016, enega dodatnega uslužbenca pa bo treba poiskati v letu 2017, ob upoštevanju razpoložljivosti skupnih sredstev za agencije v okviru letnih proračunskih postopkov. Vsi stroški zaposlenih so bili izračunani na podlagi smernic GD za proračun z dne 8. avgusta 2013: 1 začasni uslužbenec = 132 000 EUR na leto, 1 pogodbeni uslužbenec = 70 000 EUR na leto, 1 napoten nacionalni strokovnjak = 78 000 EUR na leto. V izračunih je bil upoštevan koeficient za prilagoditev plač za Madžarsko (76,1 %). 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po delovnih mestih v skladu s kadrovskim načrtom in zunanje sodelavce DELOVNA MESTA V SKLADU S KADROVSKIM NAČRTOM || || || || || Funkcionalna skupina in razred || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 začasna delovna mesta || začasna delovna mesta || začasna delovna mesta || začasna delovna mesta || začasna delovna mesta AD 16 || || || || || AD 15 || || || || || AD 14 || || || 1 || 1 || 1 AD 13 || 1 || 1 || || || AD 12 || || || 1 || 2 || 2 AD 11 || 1 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 10 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 9 || 3 || 3 || 3 || 3 || 4 AD 8 || || || || || AD 7 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AD 6 || || || || || AD 5 || 8 || 9 || 8 || 7 || 8 AD skupaj || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 AST 11 || || || || || AST 10 || || || || || AST 9 || || || || || AST 8 || || || 1 || 2 || 2 AST 7 || || 1 || 1 || 1 || 2 AST 6 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 AST 5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AST 4 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 AST 3 || 6 || 5 || 4 || 3 || 2 AST 2 || || || || || AST 1 || || || || || AST skupaj || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 AST/SC 6 || || || || || AST/SC 5 || || || || || AST/SC 4 || || || || || AST/SC 3 || || || || || AST/SC 2 || || || || || AST/SC 1 || || || || || AST/SC skupaj || || || || || SKUPAJ || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 || || || || || ZUNANJI SODELAVCI || || || || || Pogodbeni uslužbenci || Ocena za leto 2016* || Ocena za leto 2017* || Ocena za leto 2018* || Ocena za leto 2019* || Ocena za leto 2020* FS IV || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 FS III || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 FS II || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 FS I || || || || || Skupaj || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || || || || || Napoteni nacionalni strokovnjaki || Ocena za leto 2016* || Ocena za leto 2017* || Ocena za leto 2018* || Ocena za leto 2019* || Ocena za leto 2020* Skupaj || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 (*) Ocena na podlagi povprečnih stroškov Podatki v tem kadrovskem načrtu ostanejo okvirni. Kadrovski načrt za vsako leto je predmet odločitve proračunskega organa. Zvišanje razredov v tem kadrovskem načrtu ne pomeni samodejne prerazporeditve osebja, za katerega se uporabi običajen postopek ocenjevanja in prerazvrstitve. 3.2.3.3. Ocenjene potrebe po človeških virih za matični GD – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – þ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || leto 2015 || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto 2019 || leto 2020 18 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 SKUPAJ || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Predstavljajo Komisijo v upravnem odboru agencije. Pripravijo mnenje Komisije o letnem delovnem programu in spremljajo njegovo izvajanje. Spremljajo izvrševanje proračuna. Pomagajo agenciji pri razvoju njenih dejavnosti v skladu s politikami EU, tudi s sodelovanjem na sestankih strokovnjakov. Opis izračuna stroškov za EPDČ bi moral biti vključen v oddelek 3 Priloge, 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – þ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – o Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. – – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[37]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. [...] 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – þ V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – ¨ V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: Odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || leto N || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 3.3. Ocenjene posledice za prihodke – þ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ¨ za lastna sredstva, ¨ za razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve, ki so na voljo za tekoče proračunsko leto || Posledice predloga/pobude[38] leto N || leto N+1 || leto N+2 || leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Člen …………. || || || || || || || || Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. [...] Navedite metodo za izračun posledic za prihodke. [...] PRILOGA k OCENI FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA Naslov predloga/pobude: Sklep Komisije o notranjih pravilih za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije (oddelek Evropske komisije), ki veljajo za službe Komisije 1. ŠTEVILO in STROŠKI PREDVIDENIH POTREBNIH ČLOVEŠKIH VIROV 2. STROŠKI DRUGIH UPRAVNIH ODHODKOV 3. METODE IZRAČUNA ZA OCENO STROŠKOV 3.1. Človeški viri 3.2. Drugi upravni odhodki Ta priloga mora biti priložena oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga pri posvetovanju med službami. Preglednice s podatki se uporabljajo kot vir za preglednice iz ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga. Namenjene so izključno notranji uporabi znotraj Komisije. 1. Stroški predvidenih potrebnih človeških virov ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. þ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto 2019 || leto 2020 || SKUPAJ EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) 18 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || AD || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 AST || || || || || || || || || || || || XX 01 01 02 (v delegacijah Unije) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Zunanji sodelavci [39] XX 01 02 01 („splošna sredstva“) || PU || || || || || || || || || || || || NNS || || || || || || || || || || || || ZU || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (v delegacijah Unije) || PU || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || NNS || || || || || || || || || || || || ZU || || || || || || || || || || || || MSD || || || || || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || || || || || || Seštevek – RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto 2019 || leto 2020 || SKUPAJ EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) 10 01 05 02 (neposredne raziskave) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Zunanji sodelavci [40] XX 01 04 yy Dodatna zgornja meja za zunanje sodelavce v okviru odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). || – na sedežu || PU || || || || || || || || || || || || NNS || || || || || || || || || || || || ZU || || || || || || || || || || || || – v delegacijah Unije || PU || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || NNS || || || || || || || || || || || || ZU || || || || || || || || || || || || MSD || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (posredne raziskave) || PU || || || || || || || || || || || || NNS || || || || || || || || || || || || ZU || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (neposredne raziskave) || PU || || || || || || || || || || || || NNS || || || || || || || || || || || || ZU || || || || || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || || || || || || Seštevek – zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || || || || || || XX je zadevno področje ali naslov SKUPAJ || || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660 Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 2. Stroški drugih upravnih odhodkov ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. þ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto 2019 || leto 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || Na sedežu: || || || || || || 18 01 02 11 01 – Stroški za službena potovanja in reprezentančni stroški || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 XX 01 02 11 02 – Stroški za konference in sestanke || || || || || || XX 01 02 11 03 – Odbori[41] || || || || || || XX 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja || || || || || || XX 01 03 01 03 – Oprema IKT[42] || || || || || || XX 01 03 01 04 – Storitve IKT4 || || || || || || Druge proračunske vrstice (po potrebi navedite) || || || || || || V delegacijah Unije || || || || || || XX 01 02 12 01 – Stroški za službena potovanja in konference ter reprezentančni stroški || || || || || || XX 01 02 12 02 – Nadaljnje usposabljanje osebja || || || || || || XX 01 03 02 01 – Nakup ali najem stavb in s tem povezani odhodki || || || || || || XX 01 03 02 02 – Oprema, pohištvo, dobave in storitve || || || || || || Seštevek – RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 XX je zadevno področje ali naslov. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || leto 2016 || leto 2017 || leto 2018 || leto 2019 || leto 2020 || SKUPAJ Zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || XX 01 04 yy – Odhodki za tehnično in upravno pomoč (brez zunanjih sodelavcev) iz odobritev za poslovanje (nekdanje vrstice BA) || || || || || || – na sedežu || || || || || || – v delegacijah Unije || || || || || || XX 01 05 03 – Drugi odhodki za upravljanje v posrednem raziskovanju || || || || || || 10 01 05 03 – Drugi odhodki za upravljanje v neposrednem raziskovanju || || || || || || Druge proračunske vrstice (po potrebi navedite) || || || || || || Seštevek – zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || XX je zadevno področje ali naslov. SKUPAJ RAZDELEK 5 in zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015 Potrebe po odobritvah za upravne zadeve se krijejo z odobritvami, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na obstoječe proračunske omejitve. 3. Metode izračuna za oceno stroškov 3.1. Človeški viri Ta del določa metodo izračuna, ki se uporablja za ocenjevanje človeških virov, ki se štejejo za potrebne (predpostavke o količini dela, vključno s posebnimi delovnimi mesti (delovni profili Sysper 2), kategorije osebja in ustrezni povprečni stroški). RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira Opomba: povprečni stroški vsake kategorije uslužbencev na sedežu so dostopni na BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms  Uradniki in začasni uslužbenci Povprečni stroški za 1 AD znašajo 132 000 EUR na leto na podlagi okrožnice GD za proračun RUF z dne 8. avgusta 2013.  Zunanji sodelavci Zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira  Samo delovna mesta, ki se financirajo iz proračuna za raziskave  Zunanji sodelavci 3.2. Drugi upravni odhodki Podrobno navedite metodo izračuna, uporabljeno za vsako proračunsko vrstico, zlasti z njo povezane predpostavke (npr. število letnih sestankov, povprečni stroški itn.) RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira Predpostavke: 6 službenih potovanj na leto s povprečnimi stroški 500 EUR na potovanje (1 uslužbenec, ki se udeleži 2 sestankov nacionalnih kontaktnih točk, 2 uslužbenca, ki se udeležita 2 sestankov upravnega odbora) Zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira [1] UL L 256 1.10.2005. [2] COM(2013) 173/2 final. [3] COM(2013) 172 final. [4] Navedena uredba spreminja člen 4 Sklepa Sveta 2005/681/PNZ, ki kot sedež določa Bramshill v Združenem kraljestvu. [5] Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (UL C 115, 4.5.2010, str. 1). [6] Poročilo Posebnega odbora za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja z dne 22. februarja 2013 in resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2014 o vmesnem pregledu stockholmskega programa. [7] COM(2010) 673 final. [8] COM(2014) 154 final. [9] Europol (2011). Ocena ogroženosti zaradi organiziranega kriminala v EU. [10] Europol (2013). Ocena ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (SOCTA). [11] Študija na podlagi petletnega ocenjevanja dejavnosti Cepola z dne 21. januarja 2011; Consortium Blomeyer & Sanz, Centre for Strategy and Evaluation Studies LLP in Evalutility Ltd. [12] www.cepol.europa.eu [13] Študija o spremembi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ o vzpostavitvi dejavnosti Cepola. Končno poročilo z dne 21. aprila 2012 – GHK Consultants. [14] Na podlagi načrta o sedežu na isti lokaciji bi Cepol obdržal svojo pravno samostojnost, upravljanje, proračun, poslanstvo in pooblastila, vendar bi si nekatere upravne službe delil z Europolom. [15] Sporočilo Komisije o programu LETS temelji na opredelitvi potreb po usposabljanju in opredelitvi njegovega izvajanja, ki ga opravlja Cepol, ter posvetovanjih s strokovnjaki držav članic in agencij na področju pravosodja in notranjih zadev v okviru štirih strokovnih srečanj in treh konferenc v letih 2011 in 2012, na katerih so sodelovali tudi poslanci Evropskega parlamenta. [16] Sklep Sveta 2005/681/PNZ z dne 20. septembra 2005 o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) in razveljavitvi Sklepa 2000/820/PNZ (UL L 256, 1.10.2005, str. 63). [17] COM(2013) 172 final. [18] Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). [19] Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter o uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1). [20] Kakor je predvideno v revidirani okvirni finančni uredbi (Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013), so informacije v sedanjih večletnih načrtih kadrovske politike del novega programskega dokumenta iz člena 9(1)(a). Nova pravila načrtovanja se uporabljajo od 1. januarja 2016; leto 2017 je prvo leto, ki ga ureja nov programski dokument. Zato je ločeno sprejemanje večletnih načrtov kadrovske politike obvezno le do načrtovanja za leto 2016. [21] UL L 328, 7.12.2013, str. 42. [22] UL L 287, 29.10.2013, str. 15–62. [23] Uredba Sveta (ES) št. 920/2005 z dne 13. junija 2005 o spremembi Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958. [24] Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. [25] Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999. [26] Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); UL L 136, 31.5.1999, str. 15–19. [27] Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2–5.) [28] Sklep Komisije z dne 2. avgusta 2006 o spremembi Sklepa 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (2006/548/ES, Euratom). [29] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [30] Po členu 54(2)(a) oz.(b) finančne uredbe. [31] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [32] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [33] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [34] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [35] Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr.: število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest ...). [36] Kakor je opisano v točki 1.4.2 „Posamezni cilji …“. [37] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma za obdobje 2007–2013. [38] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja. [39] PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mladi strokovnjak na delegaciji. [40] PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mladi strokovnjak na delegaciji. [41] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada. [42] IKT: Informacijske in komunikacijske tehnologije