[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.12.2006

COM(2006) 853 konč.

POROČILO KOMISIJE

o izvajanju določb Direktive 2003/88/ES za delavce, ki delajo proč od obale

POROČILO KOMISIJE

o izvajanju določb Direktive 2003/88/ES za delavce, ki delajo proč od obale

1. UVOD

1.1. Pravni okvir

Direktiva Sveta 93/104/ES o določenih vidikih organizacije delovnega časa[1] je iz področja uporabe izključila več sektorjev in dejavnosti, med katerimi so ribolov in druge dejavnosti na morju. Delavci, ki delajo proč od obale, so bili tako izključeni iz področja uporabe te direktive.

Leta 2000 sta Evropski parlament in Svet sprejela Direktivo 2000/34/ES[2] o spremembi zgoraj navedene Direktive 93/104/ES, da bi vključila prej izključene sektorje in dejavnosti. Po tej spremembi se je pravo Skupnosti na področju organizacije delovnega časa začelo uporabljati tudi za delavce, ki delajo proč od obale. Države članice so morale najpozneje do 1. avgusta 2003[3] v svoj notranji pravni red prenesti določbe Direktive 2000/34/ES.

Leta 2003 sta bili obe zgoraj navedeni direktivi racionalizirani in razveljavljeni z Direktivo 2003/88/ES[4] (v nadaljevanju „Direktiva“), ki je trenutno edino besedilo v veljavi.

1.2. Veljavne določbe

Člen 2(8) Direktive opredeli delo proč od obale kot delo, ki se opravlja pretežno na ali iz morskega tehničnega plovnega objekta (vključno z vrtalno opremo), ki je neposredno ali posredno povezano z raziskovanjem, črpanjem ali izkoriščanjem rudnih bogastev, vključno z ogljikovodiki, in potapljanje, povezano s takimi dejavnostmi, če se opravlja iz morskega tehničnega plovnega objekta ali plovila .

Člen 17(3)(a) predvideva možna odstopanja od členov 3 (dnevni počitek), 4 (odmori), 5 (tedenski počitek), 8 (trajanje nočnega dela) in 16 (referenčna obdobja) v primeru dejavnosti, kjer sta kraj zaposlitve in kraj bivanja delavca oddaljena drug od drugega, vključno z delom proč od obale, ali kjer so kraji delavčeve zaposlitve oddaljeni drug od drugega. Vendar so v smislu drugega odstavka istega člena odstopanja dovoljena, če zadevni delavci dobijo enakovreden nadomestni počitek ali če se jim, v izjemnih primerih, ko to iz objektivnih razlogov ni mogoče, zagotovi ustrezno varstvo .

Člen 20(2) pa določa, da ob upoštevanju splošnih načel varovanja zdravja in varnosti delavcev in če se predstavniki delodajalcev in delojemalcev posvetujejo in se spodbuja vse ustrezne oblike socialnega dialoga, vključno s pogajanji, če jih udeleženci želijo, države članice zaradi objektivnih ali tehničnih razlogov ali razlogov, ki se nanašajo na organizacijo dela, lahko podaljšajo referenčno obdobje iz člena 16(b) na 12 mesecev za delavce, ki večinoma opravljajo delo proč od obale .

Delavci ki delajo proč od obale, so torej obravnavani v vseh določbah Direktive. Kljub temu pa lahko države članice glede svojih delavcev odstopijo od členov 3, 4, 5, 8 in 16 ter za izračun najdaljšega tedenskega delovnega časa z zakonskimi ali podzakonskimi akti in z odstopanjem od člena 19 določijo referenčno obdobje, ki ni daljše od 12 mesecev.

Nekatere dejavnosti proč od obale, kot so opredeljene v Direktivi, se izvajajo na ladjah ali ploščadih v mednarodnih vodah. V tem primeru se lahko pojavi vprašanje, katera zakonodaja se uporablja za te pogodbe o zaposlitvi.

Rimska konvencija iz leta 1980 o uporabi prava pri pogodbenih obligacijskih razmerjih[5] določa, da lahko stranke v primeru kolizije zakonov uveljavijo načelo o svobodni izbiri. V skladu s členom 3(1) Konvencije pogodbo ureja pravo, ki ga izbereta pogodbeni stranki . Vendar pa na področju pogodb o zaposlitvi za to načelo svobodne izbire pogodbenih strank veljajo določene spremembe. Kot prvo, izbira prava s strani pogodbenih strank ne sme pripeljati do izključitve prisilnih določb o varstvu pravic delavcev po pravu države, ki bi se uporabljalo v skladu s tem členom, če pogodbeni stranki ne bi izbrali prava (člen 6(1)). Poleg tega Konvencija določa subsidiarna pravila, če pogodbeni stranki ne bi izbrali prava. Člen 6(2) določa, da v primeru, da pogodbeni stranki ne izbereta prava, se za pogodbo o zaposlitvi uporablja : a) pravo države, v kateri delavec v izpolnjevanju pogodbe običajno opravlja svoje delo, tudi če je začasno napoten v drugo državo; ali b) pravo države, v kateri je poslovna enota, ki ga je zaposlila, če delavec običajno ne opravlja svojega dela samo v eni državi, razen kadar iz vseh okoliščin izhaja, da je pogodba tesneje povezana z drugo državo – v tem primeru se za pogodbo uporablja pravo te države .

1.3. Upravičenost poročila

Člen 20(3) Direktive določa, da bo najkasneje do 1. avgusta 2005 Komisija po posvetovanju z državami članicami ter delodajalci in delavci na evropski ravni pregledala izvajanje določb, ki se nanašajo na delavce, ki delajo proč od obale, z vidika zdravja in varnosti, da bo, po potrebi, predlagala primerne spremembe .

Zaradi tega je Komisija pripravila vprašalnik, namenjen državam članicam, in se na ravni Skupnosti posvetovala s socialnimi partnerji. Namen tega poročila je torej izpolniti obveznosti iz člena 20(3) Direktive.

2. DEJAVNOSTI PROč OD OBALE V EVROPSKI UNIJI

Večina držav članic ne izvaja nobene dejavnosti proč od obale na svojem ozemlju, vključno s „teritorialnimi vodami“. To velja za Avstrijo, Belgijo, Ciper, Češko, Dansko, Grčijo, Estonijo, Finsko, Madžarsko, Italijo, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Malto, Portugalsko, Slovaško, Slovenijo in Švedsko.

Vse te države, razen Danske in Portugalske, trdijo, da nobena domača družba ne izvaja dejavnosti proč od obale izven svojih teritorialnih voda.

Med državami članicami, ki imajo dejavnosti proč od obale na svojem ozemlju, ali domače družbe, ki izvajajo takšne dejavnosti izven svojega ozemlja, se položaj in število zadevnih delavcev znatno spreminjata. Združeno kraljestvo je zagotovo tista država članica, ki ima največ delavcev, zaposlenih v dejavnostih proč od obale. V spodnji preglednici so zajeti podatki o obstoječih dejavnostih in številu zadevnih delavcev.

Država članica | V teritorialnih vodah | Izven teritorialnih voda |

opis | delavci | opis | delavci |

DE | vrtalne ploščadi za črpanje nafte v Severnem morju | ± 75 | ni | - |

DK | ni | 0 | - Maersk Oil and Gas AS - Dong Exploration and Production A/S - Amerada Hess ApS | ± 2 000 |

ES | ploščad proč od obale Gaviota (Kantabrijsko morje, v Biskajskem zalivu) | - | ploščadi proč od obale Casablanca (Sredozemsko morje, nasproti obal Tarragone) in Poseidón (v Cadiškem zalivu) | - |

IE | Marathon Oil Ireland Limited | ± 40 |

FR | vrtanje na točno določen način | ± 50 |

NL | ± 50 | ± 2 300 |

PL | ± 330 | ± 580 |

PT | Saipem Portugal upravlja s 24 plovili in ploščadmi | 9 |

UK | - Liverpool Bay Complex, ki ga izkorišča BHP Billiton - ploščad za pridobivanje nafte „Beatrice“ na območju Moray Firtha, ki jo izkorišča Talisman | 86 | 85 naftnih ploščadi, 18 plavajočih naprav in 167 ploščadi za pridobivanje zemeljskega plina | 25 000 |

3. UPORABA ODSTOPANJ

Kot je navedeno zgoraj, Direktiva določa, da lahko države članice odstopijo od členov 3, 4, 5, 8 in 16 Direktive. Poleg tega lahko za izračun najdaljšega tedenskega delovnega časa z zakonskimi ali podzakonskimi akti določijo referenčno obdobje, ki ni daljše od 12 mesecev.

Zato bi bilo primerno oceniti v kolikšni meri so države članice, na ozemlju katerih se izvajajo dejavnosti proč od obale, uporabile to možnost glede odstopanja od teh določb Direktive.

3.1. Nemčija

Delovni čas delavcev na edini obstoječi ploščadi urejajo zakon o delovnem času, kolektivna pogodba podjetij in sporazum med podjetji o delovnem času.

Organizacija dela se spreminja glede na kategorijo delavcev, vendar na splošno temelji na delovnem času, ki obsega 14 dni na ploščadi in 14 dni počitka na kopnem.

Za delavce veljajo določbe, ki so enakovredne tistim iz členov 3, 4, 5 in 8 Direktive. Dnevni počitek je določen na 11 zaporednih ur, delavci imajo po šestih urah delovnega časa 30-minutni odmor, zagotovljen je dan tedenskega počitka (načeloma ob nedeljah) in nočno delo načeloma ne sme presegati 8 ur.

Nemčija ni uporabila možnosti, da določi referenčno obdobje 12 mesecev za izračun 48-urnega delovnega časa. Tudi veljavna kolektivna pogodba ne predvideva referenčnega obdobja, ki bi bilo daljše od običajnega obdobja štirih mesecev.

Čeprav je nemška zakonodaja sprejela določbo, ki prenaša člen 22 Direktive (pod pogojem predhodne odobritve kolektivne pogodbe), pa ta možnost v tem sektorju ni bila uporabljena.

3.2. Danska

Danska je sprejela besedilo, ki ureja delovni čas delavcev, ki delajo proč od obale[6]. Besedilo določa 11 zaporednih ur dnevnega počitka v vsakem 24-urnem obdobju (kar ustreza členu 3 Direktive), odmor po vsakem šesturnem delovnem času (kar ustreza členu 4) in tri zaporedne dneve počitka na kopnem v vsakem 14-dnevnem obdobju na morju (kar ustreza členu 5 v povezavi s členom 16(a)).

Besedilo ne določa omejitev trajanja nočnega dela.

Danska zakonodaja dovoljuje, da se dnevni počitek prestavi ali zmanjša s kolektivno pogodbo. Za delavce, ki niso zajeti v kolektivni pogodbi, besedilo predvideva možnost, da individualna pogodba o zaposlitvi omogoča prestavitev ali zmanjšanje (na najmanj osem ur) dnevnega počitka. V primeru odstopanja je treba zagotoviti nadomestni počitek.

Danska zakonodaja predvideva enoletno referenčno obdobje za delavce, ki delajo proč od obale.

Danska ne uporablja možnosti iz člena 22 Direktive (individualno odstopanje).

3.3. Španija

Določbe, ki se uporabljajo za delavce, ki delajo proč od obale, so splošne določbe iz Estatuto de los Trabajadores . Za ta sektor torej ni posebne ureditve.

Odstopanje od minimalnih zahtev je dovoljeno samo s kolektivnimi pogajanji.

Razširitev referenčnega obdobja na eno leto je dovoljena samo s kolektivno pogodbo.

Španija ne uporablja možnosti iz člena 22 Direktive (individualno odstopanje) v zvezi z delavci, ki delajo proč od obale.

3.4. Francija

Vrtanje, ki se izvaja v Franciji na točno določen način in za krajše obdobje (eden do dva meseca). Ob uporabi odstopanj, ki so dovoljena z Direktivo, za delavce, ki delajo proč od obale, ni posebnih določb.

3.5. Irska

Delavci, ki delajo proč od obale in so zaposleni v edinem podjetju, ki deluje na Irskem, Marathon, so upravičeni do 12-urnega dnevnega počitka in 75-minutnega odmora. Nočno delo ni omejeno.

Delovni čas temelji na sedmih delovnih dnevih na morju in 7-dnevnem počitku na kopnem.

Referenčno obdobje za izračun najdaljšega tedenskega delovnega časa je12 mesecev.

Irska ne uporablja možnosti iz člena 22 Direktive (individualno odstopanje).

3.6. Nizozemska

Delavci, ki delajo proč od obale, imajo pravico do 12-urnega dnevnega počitka in enournega odmora. Delovni čas delavcev, ki delajo ponoči, ne sme presegati 11 ur v 24-urnem obdobju in obdobja nočnega dela ne smejo presegati 28 ur v obdobju 13 tednov.

Referenčno obdobje za izračun najdaljšega tedenskega delovnega časa (določen na 40 ur) je načeloma 13 tednov. Za delavce, ki nimajo stalnega in rednega delovnega časa, to obdobje znaša 26 tednov in se sme podaljšati na 52 tednov, samo kadar je počitek na kopnem kombiniran z varnostnim usposabljanjem.

3.7. Poljska

Delovni čas v sektorju urejajo splošne določbe delovnega zakonika. Predvideno ni bilo nobeno posebno odstopanje v sektorju.

Poljska ne uporablja možnosti iz člena 22 Direktive (individualno odstopanje).

3.8. Portugalska

Na Portugalskem podjetje Saipem Portugal upravlja s 24 plovili in ploščadmi, ki delujejo na različnih krajih (Avstralija, Indija, Rusija, Daljni vzhod). Družba ima samo devet zaposlenih, za katere velja portugalska zakonodaja, ki nima posebnih določb za sektor.

3.9. Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo je uporabilo možnost za odstopanje od členov 3, 4, 5 in 8. V primeru odstopanja morajo imeti delavci zagotovljen ustrezen počitek.

Združeno kraljestvo je z zakonskimi akti uvedlo tudi enoletno referenčno obdobje za delavce, ki delajo proč od obale.

Uveljavilo je možnost iz člena 22 (individualno odstopanje). Zdi pa se, da tega odstopanja delavci, ki delajo proč od obale, prav pogosto ne uporabljajo; omejeno je na nekatera specializirana področja, kot so potapljanje in ladjedelništvo.

4. KOLEKTIVNE POGODBE

Delovni čas je področje, ki je običajno obravnavano v kolektivnih pogodbah, če te obstajajo. Glede na to, da Direktiva uvaja minimalne zahteve, kolektivne pogodbe običajno določajo ugodnejše predpise za delavce, zlasti kar zadeva najdaljši tedenski delovni čas.

Kolektivne pogodbe imajo lahko tudi zelo pomembno vlogo pri določbah o odstopanju iz Direktive v zvezi z dnevnimi in tedenskimi počitki, odmori, nočnim delom in referenčnimi obdobji (kadar država članica z zakonskim aktom ni določila referenčnega obdobja na eno leto).

Obseg pokritosti s kolektivno pogodbo v sektorju dejavnosti proč od obale je zelo različen. Tako kaže, da Poljska in Irska nimata kolektivnih pogodb. V Združenem kraljestvu je od leta 1999 prišlo do podpisa kolektivnih sporazumov, vendar se uporabljajo samo za delavce, ki so člani sindikatov podpisnikov. Stopnja članstva v sindikatih pa je sorazmerno nizka (približno 4 500 delavcev). Na Nizozemskem so delavci, ki delajo proč od obale, pretežno zaposleni pri družbi, za katero ne velja nobena kolektivna pogodba. Kljub temu pa obstoječe kolektivne pogodbe na Danskem in v Španiji veljajo za velik delež delavcev, glede na to, da imata ti dve državi sorazmerno velik obseg pokritosti s kolektivno pogodbo (več kot 80 %). V Nemčiji za delavce edine obstoječe ploščadi velja kolektivna pogodba podjetij, ki se uporablja za redno zaposlene na ploščadi, ter sporazum med podjetji, ki ureja delovni čas.

Povprečni tedenski delovni čas danskih delavcev, ki delajo proč od obale in za katere velja koletivna pogodba, je 33 ur (namesto 48 ur, določenih v Direktivi). V Španiji kolektivna pogodba podjetja Repsol zajema določbe, ki so glede časa počitka ugodnejše (dnevni, tedenski, letni). V Nemčiji kolektivna pogodba določa tedenski delovni čas, ki ne presega 40 ur.

5. SKLEPNE UGOTOVITVE

Dejavnosti proč od obale zadevajo samo omejeno število držav članic, število delavcev pa je ocenjeno na ± 30 000. Velika večina delavcev (25 000), ki delajo proč od obale, je zaposlena v eni državi članici, Združenem kraljestvu.

Po spremembah leta 2000 Direktiva obravnava delavce, ki delajo proč od obale, vendar državam članicam omogoča odstopanje od številnih določb pod pogojem, da se zadevnim delavcem dodeli enakovreden nadomestni počitek.

Kljub temu je moč opaziti, da večina držav ni uporabila te možnosti in da za delavce, ki delajo proč od obale, veljajo nacionalne zakonske določbe v zvezi z dnevnim ali tedenskim počitkom, odmori in trajanjem nočnega dela. Združeno kraljestvo je edina država članica, ki je za delavce, ki delajo proč od obale, v celoti izrabila možnost odstopanja.

Kaže tudi, da kolektivne pogodbe, kadar obstajajo, določajo ugodnejše ureditve od minimalnih zahtev Direktive, zlasti kar zadeva najdaljši tedenski delovni čas in plačan letni dopust.

Verjetno imajo zaradi prožnosti določb Direktive v zvezi z delavci, ki delajo proč od obale, države članice precej enotno mnenje o ustreznosti določb Direktive za zadevni sektor in jih torej ne bi bilo treba spreminjati. Socialni partnerji pa po posvetovanju, ki ga ja sprožila Komisija, niso podali svojega mnenja.

Glede na stališča, ki so jih izrazile zadevne države članice, in odsotnosti pripomb socialnih partnerjev Komisija meni, da predpisov o organizaciji delovnega časa delavcev, ki delajo proč od obale, ni potrebno spremeniti.

[1] Direktiva Sveta 93/104/ES z dne 23. novembra 1993 o določenih vidikih organizacije delovnega časa, UL L 307, 13.12.1993, str. 18.

[2] Direktiva 2000/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 2000 o spremembah Direktive Sveta 93/104/ES o določenih vidikih organizacije delovnega časa, s katerimi se vključijo sektorji in dejavnosti, ki so iz te direktive izključeni, UL L 195, 1.8.2000, str. 41.

[3] Glej člen 2 Direktive 2000/34/ES.

[4] Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa, UL L 299, 18.11.2003, str. 9.

[5] Rimska konvencija iz leta 1980 o uporabi prava pri pogodbenih obligacijskih razmerjih (konsolidirana različica), UL C 27, 26.1.1998, str. 34.

[6] Odredba št. 630 z dne 1. julija 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa na morskih tehničnih plovnih objektih.