SL Uradni list Evropske unije C 115/69

Resolucija Odbora regij o delovnem načrtu Evropske komisije in prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2006

(2006/C 115/15)

Odbor regij je,

OB UPOŠTEVANJU delovnega programa Komisije za leto 2006 z naslovom Sprostitev vseh zmožnosti Evrope (KOM(2005) 531 končno);

OB UPOŠTEVANJU strateških ciljev za obdobje 2005-2009 (KOM(2005) 12 končno);

OB UPOŠTEVANJU večletnega strateškega programa šestih predsedstev 2004-2006;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije z naslovom Prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato KOM(2005) 494 končno)

OB UPOŠTEVANJU protokola o oblikah sodelovanja med Evropsko komisijo in Odborom regij (DI CdR 81/2001 rev. 2);

OB UPOŠTEVANJU resolucije Odbora regij o oživitvi lizbonske strategije (CdR 518/2004);

OB UPOŠTEVANJU resolucije Odbora regij o prihodnosti finančnih perspektiv 2007-2013 (CdR 203/2005)

ker

KER so lokalne in regionalne skupnosti pristojne za izvajanje velikega dela politik EU;

KER lokalne in regionalne skupnosti pomagajo opredeljevati prednostne naloge EU in s tem znatno krepijo demokratično legitimnost politik EU;

KER bo Odbor regij svoje prednostne naloge za štiriletno obdobje določil v februarju 2006 na začetku naslednjega štiriletnega mandata (2006-2010);

sprejel to resolucijo na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra).

Odbor regij

FINANČNE PERSPEKTIVE

ocenjuje, da bi bilo v času britanskega predsedovanja nujno sprejeti ambiciozne finančne perspektive, da bi Evropski uniji omogočili izpolniti njen mandat in doseči večjo podporo državljanov pri ponovnem zagonu reform, da bi zagotovili evropsko dodano vrednost skupne kohezijske in skupne kmetijske politike ter pripravili politični teren za raziskave in inovacije z dejansko evropsko razsežnostjo;

OBDOBJE ZA RAZMISLEK

ponavlja svojo zavezanost napredku, ki ga prinaša ustavna pogodba, ki v primerjavi z obstoječimi pogodbami pomembno izboljšuje in poenostavlja delovanje ter povečuje transparentost Evropske unije, obenem pa zagotavlja boljšo evropsko upravo;

priporoča Evropski komisiji, da v svojem predlogu časovnega načrta decentralizirane razprave, ki bo potekala v obdobju za razmislek, upošteva, da mora ta temeljiti na konceptu bližine in se izvajati v mestih ter regijah Evrope in da mora biti osredotočena na namen Unije, njeno dodano vrednost, njene temeljne vrednote in njene politike;

vabi Evropsko komisijo, da v okviru izvajanja načrta D, kakor tudi bodoče informacijske in komunikacijske politike razvije ambiciozen, proaktiven ter predvsem decentraliziran pristop, da bi spodbudila pripadnost državljanov evropskemu projektu;

je, v tem kontekstu, pripravljen prevzeti odgovornosti do regionalnih in lokalnih javnih oblasti ter lokalnih medijev, ki so nepogrešljivi posredniki pri komuniciranju z državljani; zato prosi za povečanje finančnih sredstev za te namene, da bi lahko učinkovito prispeval k obdobju za razmislek;

EVROPSKA UPRAVA

pozdravlja stališče Evropske komisije, ki pravi, da bo Evropska unija svoje cilje dosega le, če bodo pri tem sodelovale institucije, javne državne, regionalne in lokalne oblasti ter državljani; želi, da se partnerstvo pri procesu priprave in izvajanja politik Skupnosti odraža zlasti v:

— razmisleku o prednostih, ki bi jih lahko tristranske konvencije in pogodbe o ciljih prinesle mehanizmom oživljanja lizbonske strategije;

— sistematičnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v predhodni fazi priprave evropske zakonodaje in neodvisno od postopka ratifikacije ustavne pogodbe;

— nadaljevanju sistematičnega izvajanja nove metode analize učinka glavnih pobud Evropske komisije ter sodelovanju Odbora pri metodi analize učinka;

— uvedbi regionalnega svežnja v nacionalnih akcijskih načrtih za poenostavitev zakonodaje;

— posebni pozornosti pri prenosu zakonodaje EU ter njenih učinkov na zakonodajo lokalnih in regionalnih oblasti;

pozdravlja dejstvo, da Komisija namerava okrepiti proces posvetovanja in analize učinka zakonodaje, da bi dosegla njeno izboljšanje. Zaradi morebitnih posledic skupne trgovinske politike za regije in občine Odbor poziva Komisijo, da se z njim posvetuje tudi o pobudah pri tej politiki, zlasti pri pripravi priporočil, s katerimi se Komisijo pooblašča za pogajanja o mednarodnih trgovinskih sporazumih;

zato poziva Evropsko komisijo, da bi spodbudila njegovo bolj proaktivno sodelovanje v fazi pred ukrepanjem Skupnosti, prek priprave prospektivnih mnenj o bodočih politikah Skupnosti in njihovem vplivu na lokalne in regionalne oblasti, kakor tudi prek poročil o učinkih določenih direktiv z lokalnega in regionalnega vidika;

poudarja, da v okviru prizadevanj Komisije za kodifikacijo in preoblikovanje zakonodajnih predlogov izraz „boljša priprava zakonodaje“ ne bi smel pomeniti le „manj zakonodaje“. Vsak umik zakonodaje mora Komisija utemeljiti z ovrednotenjem evropske dodane vrednosti zakonodajnega predloga;

BLAGINJA

ponavlja prepričanje, da je treba enako pozornost nameniti vsem trem stebrom lizbonske strategije: ekonomskemu, socialnemu in okoljskemu;

poziva Evropsko komisijo, da upošteva pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri večanju rasti in zaposlovanja v EU v kontekstu postopka revizije in izvajanja integriranih smernic za rast in zaposlovanje;

verjame, da sta kohezija in konkurenca dva cilja, ki se vzajemno krepita in ju ne gre ločevati: izkoristek premalo izkoriščenega ozemeljskega potenciala in kapitala lahko izboljša konkurenčnost določenega območja ter pozitivno vpliva na cilje ozemeljskega ravnovesja in kohezije; zato se strinja z idejo, da je konkurenca odvisna od delovanja enotnega trga in vztraja, da je treba posebno pozornost nameniti čezmejnim regijam;

ugotavlja, da je strukture upravljanja lizbonske strategije v državah članicah treba prilagoditi, da bi omogočili neposrednejše in tesnejše formalno povezovanje sredstev strukturnih skladov z lizbonsko strategijo;

se v celoti strinja z oceno Komisije, da je globalizacija stvarnost, s katero se moramo sprijazniti, če želimo vzpostaviti trajno rast ter kakovostna delovna mesta v Evropi, s posebnim poudarkom na vnaprejšnjem predvidevanju in spremljanju prestrukturiranj, ki spremljajo globalizacijo;

poziva Evropsko komisijo, da nadaljuje odpravljanje ovir za mobilnost državljanov in da državljane spodbuja k izkoriščanju priložnosti po vsej Uniji, kar je bistvenega pomena za dinamično gospodarstvo;

ugotavlja, da sta izobraževanje in usposabljanje ključna instrumenta za dosego ciljev lizbonske strategije in zagotavljanja vključevanja Evropejcev v na znanju temelječo družbo; zato z zadovoljstvom sprejema dejstvo, da se bo Komisija osredotočila na priznavanje kvalifikacij, spodbujanje mobilnosti in investiranje v podjetniško kulturo;

pripisuje velik pomen spodbujanju informacijske družbe, ki bo regionalno in socialno pravična, tako da bo jamčila, da bodo vsi državljani usposobljeni za življenje in delo v novi digitalni dobi; OR je in bo tudi v bodoče prispeval k razvijanju lokalnih in regionalnih e-storitev in e-uprave; ob tem pa poudarja, da je delovanje na lokalni in regionalni ravni lahko najbolj učinkovita metoda za dosego rezultatov;

se strinja z vizijo Komisije glede potrebe po izgradnji čezevropske mreže za pobudo za rast, pri čemer je treba zagotoviti, da se znatna dodatna sredstva pospremi z novimi ukrepi za izboljšanje delovanja in koordiniranja mrež;

meni, da so čezevropske mreže v sektorjih prometa, telekomunikacij in energije bistvenega pomena za izkoristek celotnega potenciala evropskega gospodarstva, povezovanje razširjene Evrope ter izboljšanja ozemeljske kohezije;

SOLIDARNOST

podpira voljo po osredotočenju prizadevanj v ustrezno načrtovanje nove generacije strukturnih skladov, vendar v tem okviru opozarja na upravne in finančne posledice, ki jih za lokalne in regionalne skupnosti pomenijo zamude in dolgotrajno pomanjkanje sporazuma o finančnih perspektivah;

zlasti pozorno bo spremljal izvajanje cilja „evropskega ozemeljskega sodelovanja“, predvsem glede opredelitve upravičenih območij, poenostavitve upravnih postopkov ter koherentnosti med njegovim delovanjem in evropskimi strateškimi smernicami;

toplo priporoča, da bi bodoči programi, ki se financirajo iz strukturnih skladov, pokrivali vidike kot so: oživljanje mest, socialna revščina, posebni ukrepi na področju stanovanj, gospodarsko prestrukturiranje in javni prevoz, torej elemente, ki so skoncentrirani v območjih metropol, čeprav priznava, da so vse evropske regije enako pomembne in morajo prihodnji programi zagotavljati ravnotežje med mesti in podeželjem;

vabi države članice in njihove teritorialne skupnosti, da bi uporabo sredstev iz ESS usmerili tako, da bi pomagali območjem, ki so prizadeta zaradi urbanega nasilja; poziva Evropsko komisijo, da zagotovi, da bodo pobuda URBAN in njeni cilji zajeti v prihodnje strukturne sklade;

odločno podpira dodano vrednost novega pravnega instrumenta imenovanega „Evropsko združenje za čezmejno sodelovanje“, namenjenega pobudam za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, in poudarja, da je pomembno, da se ne otežuje postopkov nadzora v fazi ustanavljanja EZČS; Odbor je bil platforma akterjev lokalnega in regionalnega sodelovanja pri spremljanju postopka sprejemanja uredbe in ustanavljanja prvih EZČS;

ponovno poudarja potrebo po ohranjanju večfunkcionalnega kmetijstva v vseh regijah Evrope, saj podeželje pokriva 90 % ozemlja EU, in pozdravlja nadaljevanje reforme SKP v sektorjih, ki še niso bili reformirani; ter glede tega opozarja, da je pri prihodnjih reformah treba izkoristiti priložnost za iskanje novih oblik kompenzacij za naravne ovire, ki najbolj ogrožajo kmetije, sredstev za spodbujanje upravljanja velikih površin in njihov gospodarski razvoj na splošno;

meni, da je na vsak način treba nadaljevati delo na področju storitev splošnega pomena, ki so za regionalne in lokalne skupnosti strateškega pomena; posebej poudarja potrebo po horizontalnem in večsektorskem referenčnem okviru Skupnosti, da bi določili obseg storitev splošnega pomena, ki je izvzet iz pravil konkurence; v tem kontekstu bo leta 2006 s posebnim zanimanjem preučil sporočilo o socialnem sektorju in storitvah splošnega pomena;

opozarja, da so demografske spremembe za evropske lokalne in regionalne skupnosti politični, ekonomski in socialni izziv. Te spremembe morajo spodbuditi dejanja na vseh ravneh javnega življenja, saj je od priprave nanje odvisna trajnost naših družb; zato vabi Komisijo, da v letu 2006 poskrbi za operativno nadaljevanje zelene knjige o demografskih spremembah;

pozdravlja pobude Skupnosti o razvijanju nove strategije o zdravju in varstvu pri delu, ki bo Evropski uniji omogočila opredeliti koherentnejši okvir na tem področju; poudarja potrebo po zagotovitvi dejanske vključenosti regionalnih in lokalnih oblasti, zlasti pri vzpostavljanju kazalnikov zdravja in bodoče primerjalne analize;

vztraja pri pomenu enakosti možnosti, področja, kjer morajo lokalne in regionalne skupnosti odigrati ključno vlogo, zlasti zaradi svoje vloge glavnega delodajalca ter odgovornosti, ki jo imajo kot dobavitelji blaga in ponudniki storitev; glede tega z zanimanjem pričakuje sporočilo Evropske komisije o strategiji na področju enakosti med spoloma;

pozdravlja predlog, da bi bilo leto 2008 leto medkulturnega dialoga in ponavlja, da je za OR spoštovanje kulturne in jezikovne raznolikosti eno temeljnih načel procesa evropske integracije, katerega cilj ni odpravljati razlike ali ustvarjati enotne identitete, temveč krepiti sodelovanje in razumevanje med narodi Evrope;

se strinja s stališčem Evropske komisije, da bo boj proti podnebnim spremembam eden od glavnih izzivov v prihodnosti, s katerim se bo treba spopadati „portfeljsko“, prek sodelovanja med vsemi sferami vlade, v sodelovanju z zasebnim sektorjem, zdravstvom, združenji in vzgojnimi skupinami ter organizacijami, ki delujejo na področju energetske učinkovitosti;

prosi Evropsko komisijo, da v akcijski načrt vključi več ukrepov, usmerjenih v dobavitelje in industrije oskrbe z energijo ter predlaga ekonomske spodbude za ukrepe energetske učinkovitosti — zlasti v korist uporabe obnovljivih energij, sprejemljivost državnih pomoči za ukrepe spodbujanja eko-inovacij ter izboljšanja produktivnosti za večjo energetsko učinkovitost, kar bo spodbudilo inovacijo, povečalo konkurenčnost Evrope ter zagotovilo trajnostno in varno oskrbo z energijo;

poudarja potrebo po tem, da se ustvari dinamičen pomorski sektor, ki bo temeljil na trajnostnem razvoju in zahteva, da se prispevek lokalnih in regionalnih skupnosti na področju upravljanja pomorskih virov v celoti prizna in vključi v novo politiko EU;

VARNOST

podpira izvajanje desetih prednostnih nalog haaškega programa za naslednjih pet let, ki izražajo voljo in odločenost za krepitev prostora svobode, varnosti in pravice, ter poziva Evropsko komisijo k pripravi posebnega akcijskega načrta za lokalne in regionalne oblasti, ki bi omogočil večjo vključenost lokalne in regionalne razsežnosti v pristop Skupnosti;

podpira zavezanost Evropske komisije k boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu ter ponovno predlaga ustanovitev evropskega centra za spremljanje varnosti v urbanih območjih, ki bi vključeval predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti držav članic, ki bi lahko podali koristne informacije v zvezi s pripravo politik, spodbujanjem in usklajevanjem raziskav, zbiranjem, sistematizacijo in pripravo varnostnih podatkov, zlasti s širjenjem primerov dobrih praks ter vzpostavljanjem regionalnih in lokalnih partnerstev;

ponovno priporoča, da se za podporo in razvijanje instrumentov za uresničitev prostora svobode, varnosti in pravice uporabi strukturne sklade in poziva Evropsko komisijo, da v okviru novih finančnih perspektiv v praksi izvede smernice s tega področja, navedene v tretjem kohezijskem poročilu;

se strinja, da je varnost prometnih sistemov glavna skrb prevoznikov in uporabnikov, kot so javne oblasti in potniki, in da so nedavni teroristični napadi v Londonu in Madridu tragično opozorili, da se je treba bolj osredotočiti na varnost prometnih sistemov po vsej Evropi;

poziva Evropsko komisijo k načrtovanju in sprejetju čezmejnih projektov, v katere bi se dejavno vključile obmejne regije ter k izboljšanju usklajenosti novega solidarnostnega sklada s strukturnimi skladi; predlaga izboljšanje usklajenosti mehanizma Skupnosti za civilno zaščito, tako da se v vseh ogroženih območjih ustanovi regionalne centre za civilno zaščito, ki bi bili zadolženi za zbiranje podatkov in nadzor ter za vzpostavitev sistema zgodnjega opozarjanja;

EVROPA SVETOVNI PARTNER

namerava vztrajati pri svoji zavezanosti k zagotavljanju medkulturnega političnega dialoga med predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti držav članic in držav kandidatk za vstop v EU ter držav v predpristopni fazi; zato meni, da bi bilo zaželeno ustanoviti skupni posvetovalni odbor s Turčijo in ponovno poziva Komisijo naj, čim bo to možno, predlaga operativno rešitev, ki bo zapolnila zakonsko vrzel, da bi bilo mogoče v okviru sporazuma o stabilizaciji in pridružitvi ustanoviti skupni posvetovalni odbor s Hrvaško in državami Zahodnega Balkana;

spodbuja Evropsko komisijo naj, v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi in civilno družbo, spodbudi in podpre kampanje obveščanja o procesu širitve Evropske unije na lokalni in regionalni ravni, tako v državah članicah kot v državah kandidatkah ter potencialnih državah kandidatkah;

podpira krepitev sosedske politike s pomočjo novih akcijskih načrtov; poziva Evropsko komisijo, da upošteva prispevek čezmejnega in medregijskega sodelovanja v teh načrtih in zahteva, da se ga vključi v njihovo pripravo, izvajanje in ocenjevanje;

ponovno izraža podporo krepitvi evro-mediteranskega partnerstva ter zahtevo po ukrepih v prid večje udeležbe in pridruževanja lokalnih in regionalnih skupnosti; ter poziva k ustanovitvi novega foruma v okviru evro-mediteranskih institucij, katerega naloga bi bila spodbujati teritorialno in decentralizirano sodelovanje ter partnerstvo in razvijanje operativnih programov za celoten sredozemski bazen;

obžaluje, da je prispevek evropskih teritorialnih skupnosti k evropski razvojni politiki danes še vedno v veliki meri nepoznan; zato priporoča, da se ponovno preuči mesto decentraliziranega sodelovanja in da se prizna, da imajo lokalne in regionalne skupnosti, poleg drugih akterjev, znanje in izkušnje, s katerimi lahko sodelujejo v globalnem pristopu k boju proti revščini v svetu in k uresničevanju razvojnih ciljev novega tisočletja, ki so jih sprejeli Združeni narodi;

zadolži svojega predsednika, da to resolucijo preda Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu ter avstrijskemu in finskemu predsedstvu.