ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
31.

ugotavlja, da je skupno podjetje maja 2019 objavilo strateški načrt notranje revizije za obdobje 2019–2021 in da bo nato služba za notranjo revizijo izvajala revizijske posle v zvezi z izvajanjem nepovratnih sredstev in upravljanjem programov, postopkom potrjevanja prispevkov v naravi in upravljanjem človeških virov ter po možnosti na dveh dodatnih področjih tveganja; ugotavlja, da je oddelek za notranjo revizijo leta 2019 izvedel oceno tveganja goljufij, posodobil strategijo skupnega podjetja za boj proti goljufijam, izvedel posvetovanje o tveganjih in kontrolah ter spremljal izvajanje več akcijskih načrtov, povezanih s preteklimi revizijami in nadaljnjimi ukrepi; ugotavlja, da skupno podjetje v letu 2019 ni imelo novih ali odprtih priporočil, in zlasti ugotavlja, da je izvedlo prejšnja tri odprta priporočila za revizijo usklajevanja s skupnim izvajalskim centrom ter izvajanjem orodij in storitev centra.
127.

je močno zaskrbljen zaradi števila uslužbencev, ki so na dolgotrajnem bolniškem dopustu, saj bi utegnila biti v nekaterih primerih to posledica izčrpanosti in neuravnoteženega poklicnega in zasebnega življenja; poziva upravo in vodstvo političnih skupin, naj v zvezi s prizadetimi uslužbenci ukrepa proaktivno, naj pozorno oceni delovne obremenitve in skrbi za uravnoteženo porazdeljevanje nalog; v zvezi s tem poudarja, kako pomembna sta razumen urnik dela in izogibanje sestankom zunaj delovnega časa, zaradi katerih poslanci in uslužbenci ne morejo ohranjati ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, pri čemer pa je treba upoštevati parlamentarni koledar; pozdravlja kampanjo Mind Matters, ki jo je GD PERS začel leta 2018, da bi ozaveščal in destigmatiziral vprašanja glede duševnega zdravja; poziva upravo Parlamenta in vodstvo političnih skupin, naj ocenita stanje in opredelita psihološka tveganja v delovnem okolju ter oblikujeta ciljne akcijske načrte za njihovo odpravo oziroma blažitev njihovih negativnih posledic; poziva k ponovnemu pregledu veljavnih pravil, da bi omogočili hitrejše zaposlovanje nadomestnih delavcev v primeru dolgotrajnih bolniških odsotnosti;
22.

je na podlagi poročila Računskega sodišča seznanjen, da je skupno podjetje pristojno za naknadne revizije za vmesna in končna plačila sedmega okvirnega programa pri upravičencih, za naknadno revizijo zahtevkov za povračilo stroškov projektov programa Obzorje 2020 pa je pristojna skupna revizijska služba Komisije; ugotavlja, da je na podlagi rezultatov naknadnih revizij, ki so bili na voljo konec leta 2019, podjetje poročalo o reprezentativni stopnji napake v višini 2,08 % in stopnji preostale napake v višini 1,08 % za projekte sedmega okvirnega programa ter reprezentativni stopnji napake v višini 0,94 % in stopnji preostale napake v višini 0,7 % za projekte programa Obzorje 2020 (obračuni in končna plačila); je seznanjen, da se v predlogu Komisije o uredbi o programu Obzorje 2020 predlaga, da je za stroške za raziskave v okviru Obzorja 2020 tveganje napake na letni osnovi med 2 in 5 % ob upoštevanju stroškov nadzora, poenostavitve predlaganih ukrepov za zmanjšanje kompleksnosti pravil in tveganja, povezanega s povračilom stroškov raziskovalnega projekta, realističen cilj ter da je končni cilj, da se stopnja preostalih napak ob zaključku programov čim bolj približa 2 %, potem ko bo upoštevan finančni vpliv vseh revizij ter popravnih in obnovitvenih ukrepov;
—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 14,
—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,
na podlagi poročila Računskega sodišča z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bile ugotovljene pomanjkljivosti v zvezi s pretirano odvisnostjo od pogodbenih izvajalcev, zunanjih svetovalcev in začasnih delavcev, uporabo neustreznih meril pri dodeljevanju naročil in sklepanjem pogodb z neobičajno nizkimi ponudniki brez razumne utemeljitve; ugotavlja, da je več agencij redne dejavnosti, občasno pa tudi osrednje poslovne dejavnosti, pogosto predajalo zunanjim izvajalcem, to pa je oslabilo notranje strokovno znanje in nadzor nad izvajanjem pogodb, določene pomanjkljivosti pa so bile ugotovljene tudi pri postopku javnega naročanja, kar utegne škoditi pošteni konkurenci in najboljši stroškovni učinkovitosti javnih naročil; priporoča, da se pri dodelitvi naročil doseže ustrezno razmerje med ceno in kvaliteto ter optimalna zasnova okvirnih pogodb, upravičena uporaba posredniških storitev ter uporaba podrobnih okvirnih pogodb; ugotavlja, da so bile določbe o zagotavljanju vzdrževanja IT in opreme v okvirnih pogodbah pri šestih agencijah pomanjkljive, saj so omogočale nakup artiklov, ki niso bili posebej omenjeni v pogodbi, zanje ni veljal prvotni konkurenčni postopek, prav tako pa so omogočale, da je izvajalec zaračunal pribitek na ceno artiklov, ki ga je kupil pri drugih dobaviteljih; ugotavlja, da agencije sicer nimajo pooblastil za spreminjanje osnovnih pogodbenih ureditev, vendar tudi pri predhodnih pregledih niso preverjale točnosti pribitkov, ki jih je zaračunaval pogodbeni izvajalec; poziva vse agencije in organe Unije, naj dosledno spoštujejo pravila javnega naročanja; poudarja, da je digitalizacija velika priložnost, da agencije povečajo učinkovitost in preglednost, tudi na področju javnih naročil; zato poziva vse agencije in organe, naj hitro dokončno oblikujejo in začnejo uporabljati elektronske javne razpise, elektronsko oddajo ponudb, elektronsko izdajanje računov in elektronske obrazce za javna naročila; poziva Komisijo in agencije, naj nujno uvedejo potrebne izboljšave v ekipah za oddajo javnih naročil, pri tem pa upoštevajo, da težave so in da jih je treba obravnavati sistemsko;
7.

meni, da vloga agencije pri spodbujanju ustanovitve agencije Frontex ne bi smela ogrožati njenih osnovnih dejavnosti kot organa Unije, pristojnega za organizacijo operativnega usklajevanja dejavnosti nadzora ribištva in zagotavljanja pomoči državam članicam in Komisiji na tem področju, saj bi to lahko oslabilo nadzor ribištva in povzročilo povečanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; zato poudarja, da je treba agenciji zagotoviti ustrezne finančne in človeške vire, sorazmerne z njenimi vse obsežnejšimi nalogami;
12.

se zaveda kompleksne narave študij, ki jih je izvedla agencija ter zajemajo zakonodajo in prakso vseh držav članic; poudarja pomen teh študij in mnenj za razvoj pravnih aktov Unije ter pomen zagotavljanja ustreznih finančnih sredstev agenciji, da bi ji omogočili boljše izvajanje nalog; pozdravlja, da agencija neprekinjeno raziskuje in poroča o vseh vrstah diskriminacije v Uniji, s čimer prispeva k izboljševanju strategij vključevanja ter s tem povezanih politik Unije in držav članic; še posebej pozdravlja, da se agencija posveča zaščiti ranljivih skupin s posebnimi študijami, kot so poročila o pravici invalidov do neodvisnega življenja, o socialni vključenosti mladih Romov ter o rasni diskriminaciji in rasističnih zločinih zoper ljudi afriškega porekla; obžaluje, da sedanji mandat agencije omejuje njeno zmožnost izvajanja ukrepov in pripravljanja študij na nekaterih tematskih področjih; poudarja dejstvo, da bi morala agencija obseg delovanja razširiti na vsa področja pravic, zaščitenih z Listino, vključno z vprašanji pravosodnega in policijskega sodelovanja v kazenskih zadevah, in meni, da bi morala imeti možnost na lastno pobudo pripravljati mnenja o zakonodajnih pobudah;
114.

priznava politiko ničelne tolerance do nadlegovanja na vseh ravneh v Parlamentu, vključno s poslanci, uslužbenci in akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki, in sprejete ukrepe zoper nadlegovanje na delovnem mestu, še zlasti posodobljeni načrt za uvedbo preventivnih ukrepov in ukrepov zgodnje podpore v primerih sporov in nadlegovanja med poslanci in akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki, praktikanti in drugimi zaposlenimi, ki ga je predsedstvo sprejelo 12. marca 2018, zunanjo revizijo interne prakse in postopkov Parlamenta, vzpostavitev mreže zaupnih svetovalcev in uvedbo funkcije mediatorja ter organizacijo javnih predstavitev s strokovnjaki za nadlegovanje na delovnem mestu; ugotavlja, da naj bi bili rezultati notranje revizije nared v začetku novembra 2018, in zahteva, da se mu posredujejo, takoj ko bodo na voljo; poziva k obrazložitvi te zamude; pozdravlja dejstvo, da so nekatere skupine svoje poslance odločno spodbudile k udeležbi na usposabljanjih o dostojanstvu in spoštovanju na delovnem mestu, da bi bili za zgled, in poziva k tečajem za poslance in uslužbence; pričakuje popolno in pregledno izvajanje časovnega načrta; je seznanjen, da je svetovalni odbor o nadlegovanju na delovnem mestu in njegovem preprečevanju med letoma 2014 in 2017 vsako leto prejel okoli dvajset pritožb o psihičnem ali spolnem nadlegovanju na delu in sedem leta 2018, kar pa seveda ni zanemarljivo, saj je že vsak tovrstni primer preveč;
5.

opozarja, da agencija zagotavlja zanesljive in neodvisne informacije o okolju; želi pohvaliti kakovost rezultatov agencije v letu 2018, kot so njena poročila o kakovosti zraka v Evropi, o živem srebru v evropskem okolju in o krožnem gospodarstvu; poudarja, da je še vedno težko pridobiti jasne in zanesljive informacije o nekaterih sektorjih gospodarstva Unije, zato agencija ne more izvesti celovite analize stanja okolja v Uniji;
11.

poudarja, da sta preglednost in ozaveščenost državljanov o agencijah bistvenega pomena za njihovo demokratično odgovornost; meni, da sta možnost in enostavnost uporabe sredstev in podatkov agencije bistvenega pomena; zato poziva, naj se oceni, kako se podatki in viri trenutno prikazujejo in dajejo na voljo ter v kolikšni meri so za državljane zlahka opredeljivi, prepoznavni in uporabni; ugotavlja, da bi lahko države članice s pripravo celovitega načrta, s katerim bi dosegle več državljanov Unije, povečale ozaveščenost javnosti na tem področju;
A.

ker je v predlogu spremembe proračuna št. 3/2019 obravnavan predlog, da bi se Solidarnostni sklad Evropske unije uporabil za pomoč Romuniji zaradi poplav v severovzhodni regiji, Italiji zaradi poplav in zemeljskih plazov po močnem deževju od alpskih območij na severu pa vse do Sicilije ter za pomoč Avstriji zaradi podobnih vremenskih ujm, do katerih je v letu 2018 prišlo v alpskih in južnih regijah te države;
31.

pozdravlja sinergije skupnega podjetja z drugimi programi in skladi Unije, npr. s pilotnim projektom Evropskega parlamenta Pot do odličnosti, in pozdravlja sodelovanje z drugimi ustreznimi projekti, kot sta skupno podjetje SESAR in projekt Rail Baltica;
3.

z zadovoljstvom ugotavlja, da agencija uporablja nekatere ključne kazalnike uspešnosti, da bi ocenila dodano vrednost, ki jo zagotavljajo njene dejavnosti, in izboljšala svoje upravljanje proračuna, pri čemer je osredotočila več kvalitativnih kazalnikov za oceno doseganja operativnih ciljev in več kvantitativnih kazalnikov za svoje upravne cilje; ugotavlja tudi, da kazalniki učinka kažejo, da so rezultati agencije presegli cilje, določene v delovnem programu za leto 2017, glede na okvir strategije agencije za obdobje 2016–2020; poziva agencijo, naj še naprej razvija ključne kazalnike uspešnosti, da bi bolje ocenila rezultate in učinek svojih dejavnosti ter tako pridobila nasvete o tem, kako zagotoviti večjo dodano vrednost za svoje rezultate;
ugotavlja, da je skupina za notranjo revizijo v letu 2017 izvedla štiri posle dajanja revizijskih zagotovil, da bi ocenila, ali so bili izpolnjeni ustrezni predpisi in cilji postopka ter ali so bila ustrezno ublažena ključna tveganja; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila ta raven zagotovila dosežena pri vseh pregledih in da so bila podana priporočila za dodatno okrepitev kontrolnega okolja ali splošne učinkovitosti postopkov; poleg tega priznava, da so se z nadaljnjimi ukrepi v zvezi z revizijami, izvedenimi leta 2016, preostala tveganja znatno zmanjšala na sprejemljivo raven in da so se izvajali vsi nezaključeni ukrepi, pri čemer naj bi se zadnji ukrep zaključil do sredine leta 2018;
5.

pozdravlja predlog Komisije o novem mehanizmu EU na področju civilne zaščite, saj gre za način, s katerim bi bilo mogoče preprečiti naravne katastrofe in se odzvati nanje; meni, da mehanizem EU na področju civilne zaščite ponazarja solidarnost v Uniji, in sicer v skladu s Solidarnostnim skladom Evropske unije (SSEU); v zvezi s tem opozarja, kako pomembno je ohraniti posebne pogoje dostopa do SSEU za najbolj oddaljene regije, da bi jim tako omogočili, da se bodo lahko soočile z veliko izpostavljenostjo naravnim nesrečam; prav tako poziva k večji prožnosti pri rokih za preložitev vloge za mobilizacijo in uporabo sredstev SSEU v primerih, ko je zbiranje informacij težavno in odvisno od intenzivnosti naravne nesreče;
33.

je zadovoljen, da je bila novembra 2016 objavljena evropska študija SESAR o prihodnosti dronov; meni, da je za varno vključevanje dronov v evropski zračni prostor potrebnih več različnih inovacij, tudi tehnologije, povezane z upravljanjem zračnega prostora; se je z zanimanjem seznanil s pregledom razvoja evropskega trga dronov do leta 2050 in ogromnim potencialom za Evropo in njeno svetovno konkurenčnost, pa tudi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti v prihodnjih 5 do 10 letih, da bi izkoristili ta potencial, vključno s podporo razvoju in raziskavam, ki bi jo na ravni Unije zagotovili z vzpostavitvijo ekosistema, ki zajema tako regulativni okvir kot tehnologijo ter združuje vse najpomembnejše javne in zasebne deležnike, prinaša pa višjo raven financiranja Unije, zlasti za razcvet malih in srednjih podjetij v tem sektorju;
8.

je seznanjen, da se vloga nanaša na 2 388 delavcev, ki jih je odpustilo podjetje Ericsson, pri čemer bo v predlaganih ukrepih sodelovalo 900 delavcev; poudarja, da več kot 30 % delavcev te skupine sodi v starostno skupino od 55 do 64 let in ima spretnosti, ki so specifične za industrijo telekomunikacijske strojne opreme in so za trenutni trg dela zastarele, zato so v slabšem položaju za vrnitev na ta trg in jim grozi dolgotrajna brezposelnost; zato pozdravlja, da je projekt osredotočen na „ukrepe za prikrajšane skupine“;
36.

pričakuje hitrejši začetek veljavnosti evropske uredbe o brezpilotnih zrakoplovih; opozarja na osrednjo vlogo agencije pri zagotavljanju največje možne stopnje letalske varnosti po vsej Evropi; poudarja, da je treba agenciji, glede na hitro razvijajoče se storitve civilnega letalstva, kot kaže vse bolj razširjena uporaba brezpilotnih zrakoplovov, zagotoviti potrebne finančne, materialne in človeške vire, ki ji bodo omogočili uspešno opravljanje regulativnih in izvršilnih nalog na področjih varnosti in varstva okolja, ne da bi bili pri tem ogroženi njena neodvisnost in nepristranskost;
272.

meni, da bi bilo treba v zakonodaji o ukrepih SKP po letu 2020 zagotoviti, da bodo Komisija in države članice (v skladu z deljenim upravljanjem) izboljšale sistem spremljanja in vrednotenja; zlasti meni, da: (a) bi morala Komisija opredeliti kazalnike izložkov, rezultatov in učinkov, s katerimi bi bilo mogoče oceniti napredek, uspešnost in učinkovitosti orodij politike glede na cilje, pri tem pa bi morala izhajati iz najboljše prakse, kot so uporabni kazalniki, ki so jih države članice razvile za svoje sisteme spremljanja; (b) bi morale države članice redno zbirati dejanske podatke o strukturnih in finančnih značilnostih gospodarstev, ki prejemajo podporo (npr. prihodki, dohodki, število zaposlenih, uvedene inovacije, izobrazbena stopnja kmetov), s katerimi bi bilo mogoče oceniti učinkovitost in uspešnost ukrepov pri doseganju zastavljenih ciljev politike; (c) bi morale Komisija in države članice zahtevati, da se pri vrednotenjih pridobijo uporabne informacije o dosežkih projektov in ukrepov, ki temeljijo na dejanskih podatkih o razvoju strukturnih in finančnih značilnosti kmetijskih gospodarstev, ki so prejela podporo, pri tem pa bi morale izhajati iz najboljših praks (npr. primerjalna analiza, analiza hipotetičnih scenarijev, raziskave), kot so na primer tiste, ugotovljene med to revizijo (glej okvir 5 posebnega poročila Računskega sodišča in odstavek 75, primer Emilije Romanje); (d) je treba zagotoviti, da bodo imeli mladi kmeti dostop do svetovanja in orodij, da se bodo učinkovito in uspešno spopadali s tržnimi motnjami in zasičenostjo, pa tudi nihanjem cen; meni, da bi tako lahko povečali konkurenčnost in izboljšali tržno usmerjenost ter zmanjšali nihanja prihodkov proizvajalcev, povezana s krizo;
3.

je seznanjen s tem, da nadzornik v skladu z veljavnim postopkom razrešnice junija Računskemu sodišču predloži letna poročila o dejavnostih, Računsko sodišče pa nato oktobra svoje poročilo predloži Parlamentu, ki maja na plenarnem zasedanju glasuje o razrešnici; dodaja, da med pripravo zaključnega računa in zaključkom postopka razrešnice preteče vsaj 17 mesecev, razen če se podelitev razrešnice preloži; poudarja, da so časovni roki revizije v zasebnem sektorju mnogo krajši; poudarja, da je treba postopek razrešnice poenostaviti in pospešiti; zahteva, da nadzornik in Računsko sodišče upoštevata najboljšo prakso iz zasebnega sektorja; v zvezi s tem predlaga določitev roka za predložitev letnih poročil o dejavnostih na dan 31. marca v letu, ki sledi obračunskemu letu, in roka za predložitev poročila Računskega sodišča na dan 1. julija; predlaga tudi, naj se časovni okvir za postopek razrešnice, kot je določen v členu 5 Priloge IV Poslovnika Parlamenta, revidira tako, da bi Parlament o podelitvi razrešnice glasoval na delnem plenarnem zasedanju novembra, s čimer bi se postopek razrešnice zaključil v letu, ki sledi zadevnemu obračunskemu letu;
12.

izraža zaskrbljenost, ker je bilo skupno podjetje leta 2012 obveščeno o insolvenčnih postopkih zoper dva upravičenca, vendar ni poskušalo izterjati plačil v okviru predhodnega financiranja, izplačanih tema upravičencema, vse do leta 2016, tj. kar štiri leta pozneje; ugotavlja, da so bili postopki do takrat zaključeni in da je bilo treba izterjatev neporavnanih plačil v okviru predhodnega financiranja v višini 230 000 EUR opustiti; priznava, da je stečaj dveh upravičencev zapuščina skupnega podjetja ENIAC, pri čemer je do njega prišlo, preden je bilo vključeno v skupno podjetje; vendar ugotavlja, da so bila ta sredstva izgubljena in da je treba to napako prepoznati za namen pravilnega računovodenja;
11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom.
D.

ker Grčija, da bi dokazala povezavo med odpuščanjem presežnih delavcev ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, trdi, da je bilo njeno gospodarstvo v hudi recesiji že šest zaporednih let (2008–2013); ker se je med letoma 2008 in 2016 grški bruto domači proizvod (BDP) zmanjšal za 26,2 %, javna poraba pa za 22,8 %, v državi pa je novih 700 000 brezposelnih; ker so grške vlade za odplačilo zunanjih dolgov od leta 2008 znatno povečale davčne stopnje, racionalizirale javne odhodke in znižale plače javnih uslužbencev, zlasti pokojnine, pri čemer so se znižale tudi plače v zasebnem sektorju, kar je bila posledica kombiniranja uporabljenih politik; ker se je upad prihodkov kazal v padcu potrošnje, kar je močno prizadelo sektor trgovine na drobno;
5.

priznava, da je upravni odbor centra sprejel novo politiko za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov, ki zadeva člane upravnega odbora in znanstvenega odbora; priznava tudi, da so bile posledično izjave teh članov objavljene na spletnem mestu centra; ugotavlja, da so življenjepisi in izjave o interesih na spletnem mestu centra dobro organizirani, vidni, dostopni in uporabniku prijazni; ugotavlja tudi, da je upravni odbor centra decembra 2014 sprejel politiko za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov; nadalje ugotavlja, da ta politika velja od septembra 2015 in da obsega obrazce za izjave o interesih za člane upravnega odbora in znanstvenega odbora;
C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi kot 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;
10.

je seznanjen z navedbami agencije, da je izboljšala raven načrtovanja in spremljanja svojih postopkov javnih naročil; zlasti ugotavlja, da je agencija izvedla četrtletna spremljanja proračuna in priložnostne sestanke za načrtovanje javnega naročanja ter da najvišjemu vodstvu redno zagotavlja povratne informacije, v katerih izpostavlja morebitne zamude pri izvajanju in tveganja zanj; ugotavlja, da je agencija z zadevnimi strankami znotraj agencije sklenila sporazum o ravni storitev glede javnega naročanja in upravljanja pogodb ter izvajala dodatna orodja za spremljanje, kot so spremljanje datumov poteka pogodb in njihovega podaljševanja, centralizirano spremljanje porabe okvirne pogodbe ter izboljšan dostop do dokumentov in informacij prek informacijskega sistema agencije;
5.

ugotavlja, da so lahko prenosi v naslednje leto zaradi večletne narave operativnih programov agencij pogosto deloma ali povsem upravičeni in ne pomenijo nujno slabosti pri načrtovanju in izvrševanju proračuna ter tudi niso vedno v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti, zlasti če jih agencija načrtuje in o tem obvesti Računsko sodišče; je seznanjen z dejstvom, da je imela agencija težave pri usklajevanju načela enoletnosti z večletno naravo izvedbenega projekta REMIT;
41.

na podlagi navedb omrežja ugotavlja, da so vse agencije kot del etičnih smernic za prijavljanje nepravilnosti in v skladu z določbami kadrovskih predpisov že sprejele splošna pravila o prijavljanju nepravilnosti; vseeno z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je le 65 % agencij sprejelo dodatna notranja pravila o prijavljanju nepravilnosti; na podlagi opažanj omrežja priznava, da v primerih, kjer ustrezna pravila še niso sprejeta, postopek poteka, pri čemer je treba pravila še sprejeti; ugotavlja, da v več primerih agencije čakajo na smernice ali prispevek Komisije, preden lahko končajo oblikovanje svojih pravil; poleg tega priznava, da je treba pravila pripraviti in jih začeti izvajati v prvi polovici leta 2017; poziva agencije, ki še niso sprejel internih pravil o prijavljanju nepravilnosti, naj to nemudoma storijo ter s tem tudi okrepijo svojo notranjo politiko o prijavljanju nepravilnosti, da bi spodbudile kulturo preglednosti in odgovornosti na delovnem mestu, naj zaposlene redno obveščajo in usposablja o njihovih dolžnostih in pravicah, zagotavljajo zaščito prijaviteljev nepravilnosti pred povračilnimi ukrepi, pravočasno ukrepajo na podlagi vsebine opozoril prijaviteljev nepravilnosti, pri čemer naj o postopku redno obveščajo tako prijavitelja nepravilnosti kot vse morebitne vpletene osebe, ter naj vzpostavijo kanale za anonimno interno poročanje; poziva agencije, naj organu za podelitev razrešnice letno poročajo o številu primerov prijave nepravilnosti in o ukrepih, ki so jim sledile; poziva agencije in v enaki meri Komisijo, naj zagotovijo potrebne smernice in odobritev, kadar se to zahteva;