EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 14.6.2019 JOIN(2019) 12 final SKUPNO SPOROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN

ODBORU REGIJ

Poročilo o izvajanju akcijskega načrta proti dezinformacijam















A.Uvod Zaščita naših demokratičnih procesov in institucij pred dezinformacijami je velik izziv za naše družbe. EU je za reševanje tega izziva vzpostavila trden okvir za usklajeno ukrepanje, ki je v celoti skladen z našimi evropskimi vrednotami in temeljnimi pravicami. Evropska demokracija je močna le toliko, kolikor so v njej dejavno udeleženi njeni državljani in državljanke. Rekordno visoka udeležba na nedavnih volitvah v Evropski parlament je pokazala, kako močno si Evropejci in Evropejke želijo biti vključeni v oblikovanje prihodnosti svoje Unije. Čeprav je še prezgodaj za dokončne zaključke o ravni in vplivu dezinformacij na te volitve, je jasno, da so ukrepi, sprejeti v okviru skupnega akcijskega načrta proti dezinformacijam in namenskega volilnega svežnja, prispevali k odvračanju napadov in razkrivanju dezinformacij. Opogumljeni s temi ukrepi so k ozaveščanju o tem, kako kljubovati grožnjam, prispevali številni novinarji, preverjevalci dejstev, platforme, nacionalni organi, raziskovalci in civilna družba. Večja ozaveščenost javnosti zlonamernim akterjem otežuje manipulacijo javne razprave. Vendar to ne pomeni, da smo lahko z doseženim zadovoljni – boj proti dezinformacijam se mora nadaljevati. Gre za dolgoročen izziv, ki zadeva vse dele naše družbe ter zahteva stalno angažiranost in prizadevanja. Za zaščito demokratičnih procesov in institucij Unije pred manipulacijami in dezinformacijami je treba storiti več. Današnje poročilo Komisije in visoke predstavnice vsebuje prvo oceno dosedanjega napredka in glavna spoznanja za prihodnje ukrepanje. Natančneje pojasnjuje, kako sta akcijski načrt in volilni sveženj v okviru evropskih volitev pomagala v boju proti dezinformacijam. Je tudi prispevek Komisije in visoke predstavnice za zasedanje Evropskega sveta 20. in 21. junija 2019. B.Usklajenemu pristopu k boju proti dezinformacijam naproti S sprejetjem akcijskega načrta proti dezinformacijam sta Komisija in visoka predstavnica vzpostavili močan okvir za boj proti grožnjam znotraj in zunaj EU. Vsi zadevni akterji, vključno z institucijami EU, državami članicami, industrijo in civilno družbo, so imeli svojo vlogo pri štirih sklopih ukrepov: 1.EU je okrepila svoje zmogljivosti za odkrivanje dezinformacij in boj proti njim prek projektnih skupin za strateško komuniciranje in hibridne fuzijske celice EU v Evropski službi za zunanje delovanje. Izboljšala je tudi usklajen odziv z vzpostavitvijo sistema hitrega opozarjanja za lažjo izmenjavo informacij med državami članicami in institucijami EU. 2.EU je sodelovala s spletnimi platformami in industrijo prek prostovoljnega kodeksa ravnanja glede dezinformacij, da bi povečala preglednost politične komunikacije in preprečila manipulativno uporabo njihovih storitev. Tako uporabniki vedo, zakaj vidijo določene politične vsebine in oglase, od kod prihajajo in kdo stoji za njimi. 3.Komisija in visoka predstavnica sta v sodelovanju z Evropskim parlamentom pomagali povečati ozaveščenost in odpornost proti dezinformacijam v družbi, zlasti z več sporočanja na podlagi dejstev in obnovljenimi prizadevanji za spodbujanje medijske pismenosti. 4.Komisija podpira prizadevanja držav članic za zagotovitev integritete volitev in krepitev odpornosti demokratičnih sistemov Unije z omogočanjem sodelovanja, usmerjanjem in podporo ter zakonodajnimi ukrepi. 1.Izboljšanje zmogljivosti in okrepitev usklajenega odzivanja Komisija in visoka predstavnica sta okrepili zmogljivosti Unije za odkrivanje, analiziranje in razkrivanje dezinformacij ter zagotavljanje usklajenega odziva, zlasti prek sistema hitrega opozarjanja. To je bilo storjeno zlasti z okrepitvijo povezanih delovnih področij Generalnega direktorata za komuniciranje ter finančnih in človeških virov projektnih skupin za strateško komuniciranje pri Evropski službi za zunanje delovanje. Tako je na primer povečan proračun projektni skupini za strateško komuniciranje za vzhod pomagal razširiti obseg njenih dejavnosti in nadalje razviti strokovno spremljanje. Sistem hitrega opozarjanja je olajšal dnevno komuniciranje in izmenjavo informacij o številnih primerih in trendih na področju dezinformacij med organi in državami članicami EU. V tem trenutku na podlagi razpoložljivih dokazov ni mogoče reči, da je bila s pomočjo zunanjih virov organizirana ločena čezmejna dezinformacijska kampanja, posebej namenjena evropskim volitvam. Vendar so zbrani dokazi razkrili nadaljnje in stalne dejavnosti dezinformiranja s strani ruskih virov, katerih cilj je zmanjšati volilno udeležbo in vplivati na izbire volivcev. Te so zajemale najrazličnejše teme, od izpodbijanja demokratične legitimnosti Unije do izkoriščanja razdvajajočih javnih razprav o vprašanjih, kot so migracije in suverenost. To potrjuje, da dezinformacijske kampanje, ki jih izvajajo državni in nedržavni akterji, pomenijo hibridno grožnjo za EU. Dosledno je bil prisoten trend zlonamernih akterjev, ki uporabljajo dezinformacije za spodbujanje skrajnih stališč in polarizacijo lokalnih razprav, med drugim z neutemeljenimi napadi na EU. Domači politični akterji so pogosto prevzeli taktiko in narative, ki so jih ruski viri uporabili za napade na EU in njene vrednote. Vpleteni so bili tudi drugi zunanji akterji.

Zlonamerni akterji so požar v katedrali Notre Dame uporabili kot primer domnevnega propadanja zahodnih in krščanskih vrednot v EU. Tudi politično krizo in posledični padec vlade v Avstriji so hitro pripisali „evropskim silam iz ozadja“, „nemškim in španskim varnostnim službam“ ter posameznikom. Namen razširjanja zgodb o tem, da so zakonodajna pooblastila Evropskega parlamenta nepomembna in da ga nadzorujejo lobisti, je bil odvrniti ljudi od udeležbe na volitvah. Taktike, ki jih uporabljajo ti akterji, se razvijajo enako hitro kot ukrepi, ki jih sprejemajo države in spletne platforme. Zdi se, da so se ti akterji, zlasti tisti, povezani z ruskimi viri, v tem primeru namesto izvajanja obsežnih operacij na digitalnih platformah odločali za manj obsežne, lokalizirane operacije, ki jih je težje odkriti in razkriti. Ker so dejavnosti dezinformiranja vse bolj prefinjene in imajo neodvisni raziskovalci težave pri dostopu do ustreznih podatkov s platform, bodo za dokončno oceno dosega in učinka kampanj dezinformiranja potrebni čas ter skupna prizadevanja civilne družbe, akademske sfere, javnih akterjev in spletnih platform. Sistem hitrega opozarjanja je dokazal svojo vrednost s spodbujanjem tesnejšega usklajevanja med institucijami EU in nacionalnimi organi. Število interakcij med organi stalno narašča in orodje je postalo referenčna točka za boj proti dezinformacijam. Okrepilo se je tudi sodelovanje s spletnimi platformami, čeprav morajo te še postati odzivnejše na zunanja poročila o neavtentičnem vedenju in zlonamernih vsebinah. Sistem hitrega opozarjanja je olajšal tudi sodelovanje z mednarodnimi partnerji, kot sta skupina G7 in Severnoatlantsko zavezništvo, kar se bo v prihodnje še okrepilo. 2.Izvajanje kodeksa ravnanja glede dezinformacij Spletne platforme so za številne državljane EU postale pomemben način dostopanja do informacij. Zato lahko igrajo ključno vlogo pri širjenju dezinformacij. Komisija je zato pozvala platforme, naj okrepijo svoja prizadevanja v boju proti dezinformacijam. Na podlagi tega so glavne platforme, vključno s Facebookom, Googlom in Twitterjem ter podjetji na področju programske opreme in organi, ki zastopajo oglaševalsko industrijo, oktobra 2018 sprejele samoregulativni kodeks ravnanja glede dezinformacij. S tem so se prostovoljno zavezale k izboljšanju preglednosti, odgovornosti in verodostojnosti svojih storitev. Zaradi evropskih volitev 2019 sta Komisija in skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA) na podlagi mesečnih poročil, ki so jih med januarjem in majem 2019 predložili Facebook, Google in Twitter, izvedli ciljno usmerjeno spremljanje ukrepov, ki so jih sprejele te platforme. V okviru tega spremljanja so bili ugotovljeni naslednji dosežki: ·Spletne platforme so izboljšale nadzor nad prikazovanjem oglasov, da bi omejile zlonamerne prakse, ki se nanašajo na uporabo vabe za klik, in zmanjšale prihodke od oglaševanja tistim, ki objavljajo dezinformacije. Njihova mesečna poročila so zagotovila podrobne številčne podatke po državah članicah o številu umaknjenih oglasov in zaprtih oglaševalskih računov zaradi varljivega ali zavajajočega ravnanja. ·Vse tri spletne platforme so okrepile svoja prizadevanja za izboljšanje preglednosti političnih oglasov, zlasti z njihovim označevanjem in dajanjem javnosti na voljo prek knjižnic oglasov, ki omogočajo iskanje. ·Platforme so poročale, da so sprejele ukrepe za podporo integritete svojih storitev. Poročale so, da se je treba osredotočiti na manipulativno ravnanje, da bi vsebine z usklajenimi akcijami postale vidnejše, ter na zlorabe avtomatizirane internetne programske opreme (botov) in lažnih računov. Med januarjem in majem so spletne platforme sprejele ukrepe proti neavtentičnemu vedenju za omejitev obsega neželenih sporočil in dezinformacij na svetovni ravni. Google je poročal, da je po vsem svetu odstranil več kot 3,39 milijona kanalov na Youtubu in 8 600 kanalov zaradi kršenja njegovih pravil v zvezi z neželenimi sporočili in izdajanjem za drugo osebo. Facebook je v prvem četrtletju leta 2019 onemogočil 2,19 milijarde lažnih računov in izrecno ukrepal proti 1 574 stranem, skupinam in računom zunaj EU ter 168 stranem, skupinam in računom iz EU zaradi neavtentičnega vedenja, usmerjenega v države članice EU. Twitter je na svetovni ravni izpodbijal skoraj 77 milijonov računov, podobnih tistim, ki se uporabljajo za neželeno širjenje sporočil, ali lažnih računov. V dneh pred volitvami so spletne platforme na podlagi opozoril neodvisnih preiskovalcev in novinarjev odkrile in zaprle še druge račune, ki so širili dezinformacije in sovražni govor. Poročali so o več kot 600 skupinah in straneh na Facebooku, ki so delovale v Franciji, Nemčiji, Italiji, Združenem kraljestvu, na Poljskem in v Španiji, da bi širile dezinformacije in sovražni govor, ali so uporabljale lažne profile, da bi umetno spodbujale vsebino strank ali strani, ki so jih podpirale. Te strani so imele 763 milijonov uporabniških ogledov. Poročila raziskovalcev, preverjevalcev dejstev in civilne družbe so prav tako razkrila dodatne primere obsežnih poskusov manipuliranja volilnega obnašanja v vsaj devetih državah članicah . Ne glede na ta prizadevanja pa morajo platforme za učinkovit boj proti dezinformacijam storiti več. Čeprav je Facebook razširil preglednost na tematske oglase, Google in Twitter pa ne, so pomisleki o učinkovitosti ukrepov v zvezi s preglednostjo, ki so jih sprejeli vsi podpisniki, še vedno prisotni. Poleg tega platforme niso dosegle zadostnega napredka pri povečanju preglednosti spletnih strani, ki gostijo oglase, delno zaradi nezadostne angažiranosti oglaševalske industrije. Vse platforme bi morale zagotavljati tudi dejavno in delujoče sodelovanje s preverjevalci dejstev v vseh državah članicah, uporabnike pa usposobiti za boljše odkrivanje dezinformacij. To je mogoče doseči na primer z razvojem kazalnikov verodostojnosti za vire informacij in sodelovanjem z medijskimi organizacijami. Platforme bi morale tudi zagotoviti smiseln dostop do podatkov za raziskovalno skupnost v skladu s pravili o varstvu osebnih podatkov. Sodelovanje z raziskovalci bo omogočilo boljše odkrivanje in analizo dezinformacijskih kampanj, dobro spremljanje izvajanja kodeksa ter neodvisen nadzor nad delovanjem algoritmov. Komisija bo še naprej spodbujala široko uporabo kodeksa med vsemi zadevnimi deležniki. Pred koncem leta bo ocenila uspešnost kodeksa po začetnem 12-mesečnem obdobju izvajanja. Če rezultati ocene ne bi bili zadovoljivi, lahko Komisija predlaga nadaljnje pobude, med drugim regulativne narave. 3.Ozaveščanje in izboljšanje družbene odpornosti Za boj proti dezinformacijam in spodbujanje družbene odpornosti je treba združiti moči. To je mogoče storiti s krepitvijo vloge državljanov in civilne družbe ter zagotavljanjem komuniciranja o EU na osnovi dejstev. Pred evropskimi volitvami so institucije EU tesno sodelovale na naslednjih področjih:

·Ozaveščanje o dezinformacijah: institucije EU so sprožile več pobud za ozaveščanje javnosti o dezinformacijah v vseh državah članicah EU, vključno s seminarji, konferencami in obveščanjem medijev. Skupaj je pri tem sodelovalo več sto novinarjev, kar je privedlo do večjega razumevanja in medijskega pokrivanja groženj, povezanih z dezinformacijami. Informativna srečanja za skupine obiskovalcev, tudi med evropskim tednom mladih v Bruslju, so gostila približno 200 udeležencev iz civilne družbe, univerz in mladinskih organizacij. Zaradi novih pravil EU o varstvu podatkov so se po Nemčiji razširile govorice, da otroci na mestno božično drevo ne bodo mogli več pripeti listkov za Božička z željami za darila, kot je običaj v Nemčiji. Čeprav so bila pravila EU o varstvu podatkov oblikovana tako, da varujejo osebne podatke, če se ti uporabljajo brez dovoljenja zadevne osebe, to ne pomeni, da otroci ne smejo javno deliti, kaj si želijo za božič, če se njihovi starši s tem strinjajo. ·Boljše komuniciranje o politikah EU: za ozaveščanje in boljše razumevanje vpliva EU na vsakdanje življenje ljudi so institucije EU prek družbenih medijev in komunikacijskih kampanj zagotovile proaktivno in večjezično komuniciranje za milijone državljank in državljanov EU. Evropski parlament je izvedel kampanjo ozaveščanja z naslovom „Tokrat grem volit“, podobne ukrepe pa so sprejeli tudi številni nacionalni organi. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje sta znatno razširili pozitivno komuniciranje prek ciljnih kampanj, ki so dosegle milijone državljank in državljanov. ·Krepitev zmogljivosti EU za odzivanje na dezinformacije: Komisija je skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropskim parlamentom pripravila in razširila gradivo za razblinjanje mitov in ozaveščanje, pri čemer se je opirala na akademsko in institucionalno strokovno znanje. Notranja mreža Komisije proti dezinformacijam je redno delovala v sodelovanju z drugimi institucijami EU in je združevala strokovno znanje na področju politik in komuniciranja. Več predstavništev Komisije je na svojih spletnih straneh razbijalo dolgoletne mite o EU in razvilo partnerstva s preverjevalci dejstev, uredniškimi ekipami in drugimi pobudami civilne družbe za razkrinkanje dezinformacij. ·Krepitev družbene odpornosti s pomočjo medijske pismenosti: visoka raven medijske pismenosti je ključnega pomena, da se državljanom v digitalni dobi omogoči sprejemanje informiranih odločitev. Je predpogoj za vitalno, sodobno demokracijo. Da bi povečala pobude za medijsko pismenost po vsej EU in izpostavila najboljše prakse, zlasti na regionalni in nacionalni ravni, je Komisija organizirala prvi evropski teden medijske pismenosti z več kot 320 dogodki v EU. V skladu z novo direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah bodo morale države članice v svojih nacionalnih okvirih okrepiti ukrepe za medijsko pismenost, in sicer v tesnem sodelovanju z regulatorji in drugimi deležniki. ·Krepitev vloge civilne družbe: mednarodna mreža preverjevalcev dejstev je ustanovila evropsko podružnico neodvisnih preverjevalcev dejstev, ki vključuje 14 držav članic in je vzpostavila spletno stran v 11 jezikih EU. Komisija bo še naprej omogočala oblikovanje evropske multidisciplinarne skupnosti neodvisnih preverjevalcev dejstev in akademskih raziskovalcev. V okviru programa Obzorje 2020 je podprla naložbe v nove tehnologije za preverjanje vsebin in njihovo razširjanje prek družbenih medijev. V sosedstvu Unije je Komisija okrepila prizadevanja za vzpostavitev povezav med civilno družbo EU in partnerskih držav. To je omogočilo opredelitev in preizkušanje skupnostno usmerjanih rešitev za boj proti dezinformacijam. Komisija je vzpostavila tudi družbeni observatorij za analizo dezinformacij in družbenih medijev (SOMA), ki olajšuje mreženje, izmenjavo znanja in razvoj najboljših praks med neodvisnimi preverjevalci dejstev. Prva skupina 14 evropskih organizacij preverjevalcev dejstev ima dostop do observatorija, ki uvaja tudi multidisciplinarne centre za raziskave o dezinformacijah. Instrument za povezovanje Evrope bo zagotovil tudi sredstva (2,5 milijona EUR) za novo infrastrukturo za digitalne storitve, namenjeno mreženju preverjevalcev dejstev in raziskovalcev. 4.Zaščita integritete volitev Komisija od primera Facebook/Cambridge Analytica in razkritij o poseganju v volitve po vsem svetu odločno ukrepa, da bi zaščitila integriteto volitev in povečala odpornost družbe, zlasti z volilnim svežnjem. Ti ukrepi so pripomogli k doseganju konkretnih rezultatov na naslednjih področjih: ·Boljše usklajevanje volilnih organov: mreže za volilno sodelovanje, ki jih sestavljajo organi s pristojnostmi na področju volitev in so bile vzpostavljene v sodelovanju z državami članicami, so privedle do večje pripravljenosti na morebitne grožnje in boljšega usklajevanja dejavnosti na nacionalni ravni in ravni EU pred volitvami. Njihove dejavnosti so vključevale prepoznavanje groženj in vrzeli, pripravljenost na krize, kampanje za ozaveščanje, prizadevanja za boj proti dezinformacijam, spremljanje in izvrševanje veljavnih pravil ter analize veljavnih nacionalnih zakonov in postopkov. Vzpostavljeno sodelovanje je uspešno podprlo priprave na volitve v državah članicah in pripomoglo k zmanjšanju nekaterih razlik na tem kompleksnem področju. ·Boljša zaščita pred kibernetskimi grožnjami: praktične vaje, organizirane ob podpori Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), Komisije in Parlamenta so prispevale k večji pripravljenosti in odpornosti na kibernetske grožnje. Institucije EU so sprejele ukrepe za zaščito računov institucij EU in njihovih izbranih ključnih predstavnikov na družbenih medijih. S sprejetjem novega pravnega okvira lahko EU zdaj uvede tudi sankcije (npr. zamrznitev sredstev, prepoved potovanj) za odvračanje kibernetskih napadov, ki predstavljajo zunanjo nevarnost za Unijo ali njene države članice, in odzivanje nanje. ·Zloraba osebnih podatkov: za pojasnitev obveznosti glede varstva podatkov je Komisija izdala smernice za uporabo Splošne uredbe o varstvu podatkov v volilnem kontekstu. Evropski odbor za varstvo podatkov je podal tudi izjavo o uporabi osebnih podatkov v političnih kampanjah ter se zavezal k sodelovanju z drugimi ustreznimi organi za zagotovitev zaupanja v varnost in integriteto volitev. Poleg tega so začeli veljati novi ukrepi, ki uvajajo sankcije za evropske politične stranke za kršitve pravil o varstvu podatkov. Komisija je priporočila, naj države članice uporabijo enak pristop na nacionalni ravni. ·Povečanje preglednosti: države članice, politične stranke, fundacije in kampanje so bile pozvane, naj sprejmejo ukrepe za povečanje preglednosti političnih sporočil in oglasov. Cilj je bil državljanom EU omogočiti, da prepoznajo plačane spletne politične oglase in sporočila ter ugotovijo, kdo stoji za njimi. To lahko na primer dosežejo tako, da informacije o izdatkih za spletne dejavnosti in merilih za ciljno usmerjanje, ki se uporabljajo za oglase, dajo na voljo na svojih spletiščih. Na podlagi teh izkušenj bo Komisija oktobra 2019 sprejela celovito poročilo o volitvah, vključno z izvajanjem volilnega svežnja. C.Sklepne ugotovitve V obdobju pred evropskimi volitvami je usklajen pristop EU pripomogel k zagotavljanju večje pripravljenosti in usklajenosti v boju proti dezinformacijam. Predhodna analiza kaže, da je prispeval k razkrivanju poskusov dezinformiranja in ohranjanju integritete volitev, hkrati pa zaščitil svobodo izražanja. Najvišja volilna udeležba v zadnjih dvajsetih letih (50,97 %) odraža zanimanje državljanov za Unijo in njen pomen v njihovih življenjih. Vendar s tem še ne moremo biti zadovoljni. Dezinformacije so grožnja, ki se razvija in zahteva stalne raziskave za posodabljanje zbirke instrumentov politike v skladu z novimi trendi in praksami. Zlonamerni viri znotraj in zunaj EU nenehno uporabljajo nove taktike, pri čemer se vse pogosteje odločajo za lokalne operacije v manjšem obsegu, za katere je manj verjetno, da bodo odkrite in izpostavljene. Vendar njihov cilj ostaja enak: razdvajanje naše družbe in spodkopavanje zaupanja državljanov v demokratične procese in institucije. Zaščita naših demokratičnih procesov in institucij pred dezinformacijami in manipulacijami je dolgoročen izziv in zahteva stalna prizadevanja. Zato so potrebna skupna prizadevanja institucij EU in držav članic ter ustrezni človeški in finančni viri za boljše odkrivanje, analiziranje in razkrivanje dezinformacijskih kampanj ter izboljšanje pripravljenosti za obvladovanje dezinformacijskih kampanj na ravni EU in nacionalni ravni. Zasebni sektor in zlasti spletne platforme nosijo posebno odgovornost v boju proti dezinformacijam.