SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 30.5.2008 
SEC(2008)1944 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k Sporo čilu Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu 
socialno-ekonomskemu odboru „Za evropsko strategijo na podro čju e-pravosodja“ 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
COM(2008)329 final 
SEC(2008)1947 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka Sporo čila Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu 
ekonomsko-socialnemu odboru „Za evropsko strategijo na podro čju e-pravosodja“ 
1. Politi čno ozadje 
Junija 2007 je Svet za pravosodje in not ranje zadeve (doc. 10393/07 JURINFO 21) dolo čil 
več prednostnih nalog na podro čju razvoja e-pravosodja v Evropski uniji. 
– vzpostavitev evropskega vmes nika (portal e-pravosodje); 
– vzpostavitev pogojev za povezovanje razli čnih registrov, kot so kazenske evidence, 
registri pla čilne nesposobnosti, trgovinski in poslovni registri ter zemljiške knjige; 
– za četek priprav za uporabo IKT pri postopku za evropski pla čilni nalog v skladu z 
Uredbo (ES) št. 1896/2006; 
– pove čanje uporabe tehnologije za videokonference v čezmejnih postopkih, predvsem 
pri pridobivanju dokazov; 
– razvijanje podpornih orodij za tolma čenje in prevajanje. 
Med nemškim, portugalskim in (sedanjim) sl ovenskim predsedovanjem je delo na podro čju e-
pravosodja enakomerno napredovalo. 
Pri dejavnostih na tem podro čju je treba: 
– zagotoviti prednost operativnim projektom; – dati prednost decentraliziranim strukturam in  obenem zagotoviti usklajevanje na evropski 
ravni; 
– izhajati iz obstoje čih pravnih instrumentov in uporabiti ra čunalniška orodja za izboljšanje 
njihove u činkovitosti. 
Tudi Evropski parlament je podprl projekt e-pravosodje. Na tem podro čju že obstaja vrsta pobud na evropski  in nacionalni ravni (Doc. 6358/08, 
JURINFO 14). 
Komisija je vedno spodbujala uporabo sodobnih informacijskih te hnologij tako na civilnem 
kot na kazenskem podro čju. To možnost predvideva ve č instrumentov, ki so že bili sprejeti v 
okviru pravosodnega sodelovanja v civi lnih zadevah, kot so evropski pla čilni nalog, uredba o 
pridobivanju dokazov in evropski postopek v sporih majhne vrednosti. Nadalje je Komisija od 
leta 2003 v tesnem sodelovanju z državami članicami upravljala portal Evropske pravosodne 
mreže v civilnih in poslovnih zad evah, ki je državljanom dostopen v 22 jezikih. Komisija je 
poleg tega oblikovala tudi evropski pravosodni a tlas, t.j. elektronsko orodje, ki je na voljo 
sodnikom in pravosodnim delavcem in omogo ča, da čezmejni postopki la hko potekajo preko 
SL 3   SL spleta. Ti orodji sta zagotovo predhodna elem enta prihodnjega evropskega okvira za e-
pravosodje. 
Na kazenskem podro čju Komisija razvija orodje, ki bo omogo čalo izmenjavo podatkov iz 
kazenskih evidenc držav članic. Tudi Eurojust je razvil sisteme varnega komuniciranja z 
nacionalnimi organi, zlasti v okviru projekta E-POC. 
V prihodnjih letih bo e-pravos odje ponujalo veliko možnosti, s katerimi bodo državljani dobili 
jasnejšo sliko evropskega pravosodnega obmo čja. Komisija želi v mesecu maju sprejeti 
sporočilo, v katerem bo oblikovala splošno strateg ijo v zvezi s tem pomembnim vprašanjem. 
Namen tega sporo čila je izoblikovati objektivna merila za dolo čitev prednostnih nalog, zlasti 
za prihodnje projekte na evrops ki ravni, da bi v ustreznem času dosegli konkretne rezultate. 
2. Opredelitev problema Ker se število sodnih postopkov pove čuje po vsej Evropi in ker je nadnacionalna razsežnost 
pravosodja vedno pomembnejš a ter zaradi vedno ve čje mobilnosti gospoda rskih subjektov in 
državljanov, tradicionalni pra vosodni sistemi ne dajejo ve č primernih rešitev za nove potrebe. 
Nadnacionalno pravosodje ima specifi čne lastnosti in predstavlja  poseben izziv, ki zahteva 
ustrezne in inovativne rešitve. 
Glavne slabe strani nadn acionalnega pravosodja so: 
• pomanjkanje informacij o postopkih, ki se uporabljajo v drugih državah članicah; 
• jezikovne pregrade; • težave pri izmenjavi podatkov med pravosodnimi organi razli čnih držav članic;  
• pomanjkanje zaupanja med pravosodnimi organi razli čnih DČ;  
• nezadostno izvajanje obstoje čih instrumentov Skupnosti; 
• težave, povezane z varnostjo in overjanjem dokumentov. Različne nacionalne pobude na tem podro čju, ki sicer opozarjajo na pomembnost tega pojava, 
bi lahko pripeljale do uporabe razli čnih tehničnih rešitev v razli čnih državah članicah. To bi 
lahko povzro čilo resne težave za interoperabilnost.  Namen pobude e-pravosodje je prepre čiti, 
da bi se to zgodilo, in predla gati skupen pristop v tej zadevi. 
3. Cilji pobude Namen sporo čila je: 
• spodbujati lažji dostop do informacij, s sple tnim dostopom do informacij in njihovim 
rednim posodabljanjem; 
• pospešiti postopke, zlasti s poenostav ljeno uporabo videokonfer ence in podpiranjem 
usklajenega razvoja e-pravosodja; 
• pove čati medsebojno zaupanje pravosodnih orga nov, predvsem z odpravo ovir, ki so 
povezane z ve čjezičnostjo, in z zanesljivimi orodji za za gotavljanje varnosti in overjanje 
podatkov; 
SL 4   SL • okrepiti mehanizme čezmejnega pravosodnega sodel ovanja, zlasti z oblikovanjem 
praktičnih orodij in omogo čanjem izvajanja obstoje čih instrumentov Skupnosti; 
• uskladiti obstoje če projekte in zagotoviti njihovo skladnost. 
4. Možnosti politike V poročilu o oceni u činka so prou čene štiri razli čne možnosti politike za reševanje problema, 
vključno z možnostjo ohranitve obstoje čega stanja (možnost 1). 
a) Možnost 1: ohranitev obstoje čega stanja: prepustiti e-pravosodje D Č – nadaljevanje 
obstoječih projektov 
+ Ni potrebnih nobenih sredstev. – Sedanje težave bodo najverjetn eje ostale. – Možnost razli čnih tehni čnih rešitev v 
različnih DČ. 
b) Možnost 2: podpora nadnacionalnih  ukrepov in spodbujanje izmenjave 
najboljših praks + Nacionalni projekti bod o verjetno bolje napredovali. – Potrebnih je nekaj sredstev. 
– Majhen domet, omejene možnosti za reševanje problemov. c) Možnost 3: evropska pobuda e-pravosodje: na podlagi štir ih meril bi se strategija 
lahko usmerila na naslednje dejavnosti: upora ba videokonference, vzpostavitev portala e-
pravosodje, izboljšanje prevaj alskih orodij z razvojem sp letnih orodij za avtomatsko 
prevajanje, izboljšanje na podro čju komuniciranja med pravosodnimi organi, ve č 
medomrežnih povezav med nacionalnimi eviden cami, spletna orodja za evropske postopke 
(na primer evropski pla čilni nalog). 
+ Združuje evropsko raven in n acionalne sposobnosti. – Omogo ča 
ekonomije obsega.  – Za razli čne projekte so potrebne lo čene študije izvedljivosti. 
d) Možnost 4: zakonodajni ukrep i: horizontalni instrumenti,  ki zahtevajo skupne tehni čne  
in pravne standarde za e-pravosodje 
+ Najve čja učinkovitost skupnih rešitev. 
– Pravna podlaga, politi čna občutljivost podro čja. 
5. Najprimernejša možnost Najprimernejša možnost politike je možnost 3, ki vklju čuje elemente možnosti 2. 
Zakaj? 
SL 5   SL • Ker podpira razvoj konkretnih projektov za izboljšanje pravosodnega sodelovanja 
(prevodi, videokonference itd.). 
• Ker v skladu z na čelom subsidiarnosti spodbuja pobudo e-pravosodje na nacionalni 
ravni in hkrati z izmenjavo najboljših praks zagotavlja doslednost na evropski ravni.  
• Se izogne tveganju razli čnih tehničnih rešitev, a ne vsilju je skupnega standarda. 
• Omogo ča ekonomije obsega in prihranek pri stroških nacionalnih uprav in 
državljanov, a ne pomeni prevelikega finan čnega bremena za EU in države članice. 
• Institucijam EU zagotavlja osrednjo vlogo in hkrati obide (pravna in politi čna) 
tveganja zakonodajnih ukrepov. 
6. Koga to zadeva? • Države članice, ki imajo glavno odgovornost, da zagotovijo u činkovitost pravosodnih 
sistemov in vrednost zaupanja vanje; 
• Evropsko komisijo v vlogi varuha pogodb; • pravosodne organe držav članic, ki potrebujejo boljša or odja za komuniciranje, zlasti v 
čezmejnih postopkih; 
• pravosodne delavce, državljane in podjetja, ki se vsi zavzemajo za ve čjo uporabo 
računalniških orodij, da bi našli boljš e rešitve za svoje potrebe na podro čju pravosodja. 
7. Kdo je bil vprašan za mnenje? Pri pripravi poro čila o oceni u činka se je upošteval odziv držav članic, pravosodnih organov, 
pravosodnih delavcev, državljanov in podjetij. Vsi ti akterji so  bili neposredno ali posredno 
vključeni v posvetovanje pred pripravo osnutka ocene u činka. 
Pri opredeljevanju potreb državljanov na podro čju civilnega pravosodja so se upoštevale 
ugotovitve Eurobarometra za to podro čje. Z anketo, ki je bila razširjena preko pravosodne 
mreže v civilnih zadevah in pravosodne mreže v kazenskih zadevah, so se zbrala mnenja 
pravosodnih delavcev. Mnenja  pravosodnih organov držav članic pa so se zbrala z vprašalniki 
o uporabi IKT v pravosodnih sistemih držav članic, registrih pla čilne nesposobnosti in 
uporabi videokonference, ki jih je razširil Svet. 
Kar zadeva notranje posvetovanje, je ge neralni direktorat, ki je avtor poro čila, razvil tesne 
stike z generalnimi direktorati DIGIT, DGT , ENTR, INFSO, MARKT, TREN ter z OLAF, 
OPOCE in SG.