I. UVOD

Varnost je našim državljanom na prvem mestu. Evropejci upravičeno pričakujejo, da jih bomo zaščitili. Unija ima pomembno vlogo pri krepitvi notranje varnosti in obravnavanju pomislekov državljanov. Predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker je v svojem govoru o stanju v Uniji 2018 poudaril, da lahko le močna in enotna Evropa svoje državljane ščiti pred notranjimi in zunanjimi grožnjami, vključno s terorizmom. V zadnjih letih je bilo evropsko varnostno okolje posodobljeno z novo zakonodajo in pobudami politike na področju varnostne unije, večjim sodelovanjem med državami članicami ter okrepljeno vlogo agencij Unije, zlasti Europola in Evropske agencije za mejno in obalno stražo. Predsednik Juncker je v svojem govoru pozval tudi k vodilni vlogi pri dokončanju varnostne unije, da bi izpolnili pričakovanja državljanov glede notranje varnosti.

Komisija je ob govoru o stanju v Uniji 2018 predlagala vrsto ukrepov za okrepitev varnosti v EU in večjo zaščito njenih zunanjih meja. Predstavila je nova pravila za hitro odstranitev terorističnih spletnih vsebin, ki so jasna in ciljno usmerjena v preprečevanje zlorabe spletnih storitev za razširjanje terorističnih vsebin, obenem pa zagotavljajo trdne ukrepe za zaščito svobode govora in obveščanja v odprti in demokratični družbi. Prav tako je predlagala ukrepe za zagotovitev, da bodo volitve v Evropski parlament naslednje leto organizirane svobodno, pošteno in varno, vključno s priporočilom o mrežah za volilno sodelovanje, spletni preglednosti, zaščiti pred kibernetskimi incidenti in boju proti dezinformacijskim kampanjam. Da bi ostali v koraku z nenehno razvijajočimi se kibernetskimi grožnjami ter združili vire in strokovno znanje na področju kibernetskih tehnologij, je Komisija predlagala uredbo o vzpostavitvi mreže nacionalnih strokovnih centrov za kibernetsko varnost. Kot del celovitega odziva na čezmejne teroristične grožnje je predstavila pobudo za postopno razširitev pristojnosti Evropskega javnega tožilstva na teroristična kazniva dejanja, ki prizadenejo več kot eno državo članico. Poleg tega je predlagala, da se izboljša zaščita zunanjih meja z razširitvijo pristojnosti evropske mejne in obalne straže ter okrepitvijo njene zmogljivosti za ukrepanje.

Komisija je te predloge predstavila kot prispevek k srečanju voditeljev v Salzburgu, ki je potekalo 19. in 20. septembra 2018. Z njimi je poudarila, da se je treba osredotočiti na evropske rešitve, da bi se okrepile zmogljivosti držav članic za obvladovanje stalnih in razvijajočih se groženj. Glede na to, da se približujejo volitve v Evropski parlament, je ključnega pomena, da uresničimo skupni cilj izboljšanja varnosti vseh državljanov v EU. Razprava v Salzburgu je bila tako priložnost, da se doseže pozitiven zagon za sprejetje prednostnih zakonodajnih pobud pred volitvami v Evropski parlament maja 2019, vključno z najnovejšimi pobudami, ki jih je Komisija predstavila ob govoru o stanju v Uniji 2018. Prihodnji meseci bodo odločilni za doseganje čim večjega napredka pri zakonodajnih predlogih v obravnavi, da bi se medinstitucionalna pogajanja zaključila še v tem mandatu Evropskega parlamenta.

Doseganje rezultatov pri pobudah na področju varnostne unije je treba nadalje spodbuditi, da bi se okrepili naša skupna varnost in odpornost proti kibernetskim grožnjam, ki spodkopavajo na pravilih temelječi mednarodni sistem. 4. oktobra 2018 je bilo sporočeno, da je bil urad Organizacije za prepoved kemičnega orožja v Haagu aprila 2018 tarča sovražne kibernetske operacije, ki jo je izvedla ruska vojaška obveščevalna služba. Operacijo je onemogočila nizozemska obveščevalna služba v sodelovanju z Združenim kraljestvom. Predsednik Evropskega sveta Donald Tusk, predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker in visoka predstavnica in podpredsednica Federica Mogherini so skupaj izrazili resno zaskrbljenost zaradi tega poskusa oslabitve integritete Organizacije za prepoved kemičnega orožja in taka dejanja obsodili. EU si mora še toliko bolj prizadevati za nadaljnjo krepitev odpornosti svojih institucij in institucij njenih držav članic ter mednarodnih partnerjev in organizacij na digitalnem področju. To še bolj poudarja pomembnost ukrepov na področju varnostne unije, s katerimi se države članice podpirajo pri obravnavanju groženj, ki jih predstavljajo kibernetski napadi in napadi, ki jih omogoča kibernetski prostor, hibridne grožnje ter kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja.

V tem šestnajstem poročilu o napredku na področju varnostne unije je opisano splošno stanje, pri čemer je poudarek na najnovejših pobudah Komisije, ki so bile predstavljene v okviru govora o stanju v Uniji 2018, in napredku od zadnjega poročila iz junija 2018, pa tudi na zakonodajnih prednostnih nalogah, o katerih so se dogovorili predsedniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v skupni izjavi z dne 14. decembra 2017 (glej tudi seznam vseh pobud na področju varnostne unije v Prilogi I).

II. DOSEGANJE REZULTATOV PRI ZAKONODAJNIH PREDNOSTNIH NALOGAH

V zadnjih mesecih je bil dosežen dogovor o nekaterih zakonodajnih prednostnih nalogah na področju varnostne unije; sozakonodajalca sta dosegla dogovor glede predlogov o: vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), ki bo omogočal vnaprejšnje preverjanje oseb, ki brez vizuma potujejo v EU, in sicer preverjanje z vidika nedovoljenih migracij in varnostno preverjanje; okrepitvi schengenskega informacijskega sistema, najbolj uporabljanega sistema za izmenjavo informacij za namene upravljanja varnosti in meja v Evropi; okrepitvi mandata agencije eu-LISA, Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ter o trdnejših pravilih za kriminalizacijo pranja denarja, in sprejela nove ukrepe za okrepitev pravil EU o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma s 5. direktivo o preprečevanju pranja denarja. Še nesprejete ukrepe bi bilo treba hitro sprejeti.

V primeru številnih predlogov dogovor še ni bil dosežen in potrebna so nadaljnja prizadevanja.

1.Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za upravljanje varnosti, meja in migracij

Da bi se zagotovilo, da imajo uslužbenci organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter mejni policisti držav članic na voljo popolne, točne in zanesljive informacije, kadar koli in kjer koli jih potrebujejo, je Komisija decembra 2017 predstavila zakonodajne predloge o interoperabilnosti informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij, junija 2018 pa spremembe teh predlogov. Predlagani ukrepi bodo nacionalnim organom omogočali, da odkrijejo primere uporabe več identitet in se borijo proti identitetnim prevaram. Svet je 14. junija 2018 prejel pogajalski mandat, ki je bil 12. septembra 2018 dopolnjen v zvezi z naknadnimi spremembami. Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) naj bi o pogajalskem mandatu glasoval v prihodnjih dneh, potrditev mandata na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta pa se načrtuje za teden od 22. oktobra 2018. Vse tri institucije so se v skupni izjavi dogovorile, da bodo zagotovile sprejetje predlaganih uredb o interoperabilnosti pred volitvami v Evropski parlament leta 2019. Da bi se to uresničilo, je treba upoštevati ambiciozen časovni razpored, ki sta ga predvidela sozakonodajalca.

Pogajanja o zakonodajnem predlogu za razširitev evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc na državljane tretjih držav, ki je še ena od zakonodajnih prednostnih nalog na področju izmenjave informacij, so v zaključni fazi. Predlog predvideva vzpostavitev centralizirane podatkovne zbirke, v kateri bo mogoče hitro preveriti, ali ima katera od držav članic informacije o obsodbah državljana tretje države. Končni dogovor glede predloga je zelo blizu, sozakonodajalca pa bosta imela priložnost, da na naslednjem tristranskem srečanju, ki naj bi potekalo 17. oktobra 2018, zaključita razpravo o tej prednostni zakonodajni pobudi v skladu s skupno izjavo.

Pri pogajanjih o predlogu Komisije o okrepitvi sistema Eurodac z razširitvijo njegove uporabe na identifikacijo ne le prosilcev za azil, temveč tudi nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ter oseb, ki so nedovoljeno vstopile v EU, v zadnjih mesecih ni bilo napredka, kljub predhodnemu političnemu dogovoru, ki sta ga sozakonodajalca dosegla junija 2018. Sozakonodajalca morata v skladu z dogovorom iz skupne izjave nujno dokončati to prednostno zakonodajno pobudo. To je potrebno za zagotovitev, da so podatki o nezakonito prebivajočih državljanih tretjih držav in osebah, ki so nedovoljeno vstopile v EU, po eni strani del predlagane interoperabilnosti informacijskih sistemov EU, po drugi strani pa del prizadevanj za hitro rešitev na področju azilne reforme. Predlog za okrepitev sistema Eurodac je eden od petih predlogov za reformo skupnega evropskega azilnega sistema, pri katerih je bil dosežen največji napredek. Tako kot pri drugih dokumentih v napredni fazi bi morala sozakonodajalca pogajanja o tem predlogu zaključiti še pred koncem leta 2018.

Poleg tega v Evropskem parlamentu in Svetu poteka delo v zvezi z zakonodajnim predlogom iz maja 2018 o okrepitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS). Predlog določa razširitev področja uporabe podatkovne zbirke, da bi se vključili podatki o dokumentih za dolgoročno bivanje in njihovih imetnikih, uvedla okrepljena preverjanja v različnih podatkovnih zbirkah za odkrivanje in opredelitev morebitnih migracijskih in varnostnih tveganj pred izdajo vizuma ali ob izdaji dokumenta za dolgoročno bivanje ter okrepila zmogljivost za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Komisija poziva Evropski parlament in Svet, naj svoja pogajalska mandata sprejmeta do konca leta 2018 in najpozneje v začetku leta 2019 začneta tristranske razprave, da bi lahko dogovor o tem dosjeju dosegla v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta.

Komisija za uresničitev trdnejših in pametnejših informacijskih sistemov za upravljanje varnosti, meja in migracij poziva Evropski parlament in Svet, naj: Prednostne naloge iz skupne izjave: ·oktobra 2018 začneta tristranske razprave v zvezi z zakonodajnimi predlogi o interoperabilnosti in do konca leta dosežeta dogovor o njih; ·oktobra 2018 dosežeta dogovor v zvezi z zakonodajnim predlogom o razširitvi evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc na državljane tretjih držav; ·do konca leta 2018 zaključita pogajanja o zakonodajnem predlogu o sistemu Eurodac. Drugo: ·do konca leta 2018 sprejmeta svoja pogajalska mandata v zvezi z zakonodajnim predlogom o okrepitvi vizumskega informacijskega sistema.

2.Izboljšanje varnosti z okrepljenim upravljanjem zunanjih meja

Notranja varnost je odvisna od večje zaščite zunanjih meja. Komisija je 12. septembra 2018 v okviru govora o stanju v Uniji 2018 sprejela zakonodajna predloga o okrepitvi pooblastil Evropske mejne in obalne straže ter Agencije Evropske unije za azil in predlog za okrepitev vračanja. Ti predlogi bodo skupaj zagotovili potrebna orodja za učinkovitejše upravljanje migracij na zunanjih mejah.

Komisija je predlagala številne spremembe Evropske agencije za mejno in obalno stražo, zlasti lastno operativno vejo, tj. stalno enoto Evropske mejne in obalne straže z 10 000 operativnimi uslužbenci z izvršilnimi pooblastili do leta 2020 za vse njene dejavnosti, da bi lahko države članice učinkovito podprla na terenu z zanesljivo in takoj razpoložljivo pomočjo. Stalna enota bo zagotavljala, da ima Evropska agencija za mejno in obalno stražo potrebne zmogljivosti, vključno z lastno opremo, za zaščito zunanjih meja EU, preprečevanje sekundarnih gibanj in učinkovito izvajanje vračanja migrantov brez urejenega statusa.

S predlogom se bo okrepilo tudi sodelovanje s tretjimi državami in dodatno izboljšale možnosti za izmenjavo informacij med Agencijo in Europolom, vključno z osebnimi podatki, ki se nanašajo na osebe, osumljene čezmejnega kriminala. Navedeni predlog je jasna prednostna naloga Komisije, ki zato poziva Evropski parlament in Svet, naj predlagano zakonodajo sprejmeta v sedanjem mandatu Evropskega parlamenta. Da bi to dosegla, bi morala sozakonodajalca svoja pogajalska mandata sprejeti najpozneje do konca leta 2018, da bi se tristranske razprave lahko začele v začetku leta 2019.