EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 29.9.2011 
SEC(2011) 1099 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument za: 
DIREKTIVA SVETA 
o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo pred nevarnostmi zaradi 
ionizirajo čega sevanja 
{COM(2011) 593 kon č.} 
{SEC(2011) 1098 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. Opredelitev problema 
1.1. Uvod 
Izpostavljenost ionizirajo čemu sevanju povzro ča škodo za zdravje. V obi čajnih okoliš činah so 
doze zelo nizke, tako da ni klini čno ugotovljivega u činka na tkivo, vendar še vedno obstaja 
možnost zapoznelega u činka, zlasti raka. Predpostavlja se, da lahko kakršna koli 
izpostavljenost, četudi majhna, pozneje v življenju povzro či raka. To zahteva poseben pristop 
k varstvu pred sevanjem, ki ga je pred ve č desetletji vzpostavila Mednarodna komisija za 
radiološko varstvo (ICRP).  
Potreba po varstvu zdravja in oko lja je bila priznana v Pog odbi Euratom (1957), poglavje III 
Zdravje in varnost pa  vsebuje posebne dolo čbe s tega podro čja. Člen 31 Pogodbe poziva k 
določitvi enotnih temeljnih va rnostnih standardov.  
Člen 31 Pogodbe Euratom prav tako dolo ča postopek za dolo čitev teh standardov in zlasti, da 
se mora Komisija posvetovati s skupino izvedencev („izvedenci iz člena 31“). Nova 
zakonodaja se na splošno oblikuje v sodelovanj u med službami Komisije in izvedenci.  
Zakonodaja Skupnosti je vedno sledila priporo čilom ICRP. Ta zelo spoštovana znanstvena 
organizacija je nedavno izdala  nove smernice o sistemu varstv a pred sevanjem (Publikacija 
št. 103, 2007), ki upoštevajo najnovejša znanst vena dognanja o tveganjih zaradi sevanja in 
opredeljujejo sistem varstva pred sevanjem.  
1.2. Opredelitev problema 
Sedanji sistem varstva delavcev in prebivalstva pred vplivi ionizirajo čega sevanja ne upošteva 
najnovejših znanstvenih ugotovi tev ter novega družbenega in  tehnološkega razvoja.  
Podrobneje: 
– varstvo zdravja delavcev in prebivalstva  ne upošteva najnovejšega znanstvenega 
napredka; 
– varstvo delavcev v industrijah NORM in posebnih strokovnih skupinah, kot so 
zunanji delavci in interventni radiologi, ni zadostno; 
– varstvo zdravja bolnikov in prebivalstva  ne upošteva najnovejšega tehnološkega 
napredka; 
– varstvo zdravja prebivalstva pred na ravnimi viri sevanja ni zadostno; 
– nevarnost ionizirajo čega sevanja za ne človeške vrste ali okolje kot celoto ni izrecno 
obravnavana, kar je v nasprotju z mednarodnimi priporo čili; 
– veljavni pravni okvir za varst vo pred sevanjem je preve č zapleten. 
Ob upoštevanju teh dejstev je Komisija izvedla celovit pregled zakonodaje Skupnosti na 
področju varstva pred sevanjem in pozvala izvedence iz člena 31, naj predložijo smernice v 
zvezi s tem. Februarja 2010 je skupina izvede ncev izdala mnenje o možni reviziji zakonodaje 
Skupnosti na podlagi osnutka direktive.  
 
SL 3   SL 2. Subsidiarnost 
V skladu s členom 2(b) Pogodbe Euratom „Skupnost v skladu s to pogodbo (...) postavlja 
enotne varnostne standarde za varovanje zdravj a delavcev in prebivalstva ter zagotavlja 
njihovo uporabo“. V skladu s preambulo Pogodbe države članice izjavljajo, da so odlo čene 
„ustvariti razmere, potrebne za razvoj mo čne jedrske industrije“ in tudi „v skrbi za 
vzpostavitev varnostnih razmer, s katerimi bo odpravljena nevarnost za življenje in zdravje 
prebivalstva“. Naloga Skupnosti je „dolo čiti enotne varnostne standarde za varovanje zdravja 
delavcev in prebivalstva ter zagotoviti nj ihovo uporabo“. Zato Pogodba Euratom izrecno 
priznava pristojnost Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE) za urejanje podro čja 
varovanja zdravja pred ionizirajo čim sevanjem. 
Izključna narava zakonodajne oblasti Skupnosti Euratom v skladu s členoma 30 in 31 
Pogodbe Euratom na čeloma ne zahteva uporabe na čela subsidiarnosti. Na  drugi strani mora 
Komisija v skladu s tema dvema členoma pri sprejemanju zakonodajnih predlogov pridobiti 
mnenje skupine izvedencev, ki  jih imenuje Znanstveno-tehni čni odbor Euratom in ki kot 
neodvisni izvedenci deluje jo v korist Skupnosti.  
3. Glavni cilji politike 
Splošni cilj te pobude je zagotoviti visoko raven varstva delavcev, posameznikov iz 
prebivalstva in bolnikov pred škodo za zd ravje zaradi izpostavljenosti ionizirajo čemu sevanju 
ter varovati okolje. 
Iz tega splošnega cilja se lahko izpeljejo štirje posamezni cilji: 
1. uvedba potrebnih sprememb vsebine, da bi vklju čevale najnovejše znanstvene podatke in 
operativne izkušnje; 
2. pojasnitev zahtev in zagotovitev skladnosti z vsebino zakonodaje Skupnosti; 
3. zagotovitev skladnosti z mednar odnimi standardi in priporo čili; 
4. pokritje celotnega niza primerov in kategorij izpo stavljenosti. 
4. Možnosti politik 
Po temeljiti analizi razli čnih rešitev za ugotovljena problemati čna podro čja in preu čitvi 
različnih rešitev v smislu obsega po enostavitve, posodobitve in podro čja uporabe zakonodaje 
so bile za nadaljnje ocenjevanje izbrane naslednje možnosti: 
Možnost 1: ohranitev nespre menjenega stanja obstoje če zakonodaje; 
Možnost 2: revizija temeljnih varnostnih  standardov in direktive o zdravstvu; 
Možnost 3: revizija in konsolidacija direktive o temeljnih varnostnih standardih in direktive o 
zdravstvu ter povezovanje direktive o zunanjih delavcih, direktive o obveš čanju prebivalstva 
in direktive o visokoaktivnih zaprtih radioaktivnih virih; 
Možnost 4: revizija direktive o temeljnih varnostnih  standardih in razširitev podro čja uporabe, 
da bi vklju čevalo izpostavljenost prebival stva naravnim virom sevanja; 
 
SL 4   SL Možnost 5: revizija direktive o temeljnih varnostnih  standardih in razširitev podro čja uporabe, 
da bi vklju čevalo varstvo ne človeških vrst; 
Možnost 6: revizija in konsolidacija direktive o temeljnih varnostnih standardih in direktive o 
zdravstvu ter povezovanje direktive o zunanjih delavcih, direktive o obveš čanju prebivalstva 
in direktive o visokoaktivnih zaprtih ra dioaktivnih virih in  razširitev podro čja uporabe, da bi 
vključevalo izpostavljenost prebivalstva naravnim virom sevanja in varstvo ne človeških vrst. 
5. Presoja vplivov 
5.1. Možnost 1: ohranitev nespre menjenega stanja obstoje če zakonodaje 
Jasno je, da ta možnost ne izpolnjuje v celoti specifi čnih ciljev te pobude. Direktiva o 
temeljnih varnostnih standardih, sprejeta leta 1996, je zagotovila  ustrezno varstvo delavcev in 
posameznikov iz prebivalstva, enak o kot je bila direktiva o zdra vstvu iz leta 1997 mejnik na 
področju varstva bolnikov. Vendar sta se znanost in  družba od takrat razvili, operativne 
izkušnje so pokazale potrebo po posodobitvi neka terih zahtev, tehnološki razvoj izpodbija 
ustreznost obstoje če zakonodaje, prav tako pa ob stajajo nova družbena pri čakovanja v zvezi z 
usklajenim upravljanjem naravnih virov se vanja in virov sevanja, ki jih povzro ča človek, ter v 
zvezi z varstvom okolja.  
V okviru te možnosti je bila opravljena anali za v zvezi s tem, v kolikšnem obsegu bi lahko 
mednarodni temeljni varnostni standardi (TVS ) zapolnili vrzel. Vendar imajo mednarodni 
TVS druga čen namen: niso zavezujo či in so manj ambiciozni v zvezi z njihovo uporabo v 
državah v razvoju. Ob upoštevanju obveznosti Skupnosti, dolo čenih v Pogodbi, mora ustrezna 
nova nacionalna zakonodaja temeljiti na zakonodaji Skupnosti. 
5.2. Možnost 2: sprememba dveh glavnih direktiv 
Ta možnost preu čuje način, kako bi lahko dva glavna sklopa zakonodaje spremenili lo čeno 
glede na operativne izkušnje in najnove jši napredek. Spremembe bi lahko odpravile ve čino 
ugotovljenih problemati čnih podro čij: 
A) V direktivi o temeljnih varnostnih standardih: 
– uvedba nove metodologije ICRP za ocenjevanje doz in znižanje meje doze za o česno lečo; 
– celovit pristop k upravljanju industrij NORM (tj.  industrij, v katerih se predeluje naravno 
prisoten radioaktivni material); 
– stopnjevalni pristop k regulativnemu nadzoru, ki mora biti sorazmeren z u činkovitostjo 
takega spremljanja, vklju čno z enotnimi nivoji za odpravo na dzora (npr. za materiale, ki 
nastanejo pri demontaži razg rajenih jedrskih objektov). 
B) V direktivi o zdravstvu: – strožje zahteve za varstvo bolnikov ter v zvezi z oceno tveganja, poro čanjem in odzivom 
na nezgodno izpostavljenost , zlasti v radioterapiji; 
 
SL 5   SL – nov pristop k „ medicinsko-pravni izpostavljenosti “ za zagotovitev vse ve čje uporabe 
naprav za varnostne preglede, ki se zdaj v skladu z direktivo o temeljnih varnostnih 
standardih obravnava ko t javna izpostavljenost. 
Zgornje spremembe bi bistve no vplivale na naslednja podro čja: 
• Gospodarski u činek:  Čeprav na tej stopnji ni mogo če izvesti kvantitativne gospodarske 
ocene, je jasno, da bo i ndustrijam NORM koristila uskl aditev zahtev med državami 
članicami. Poleg tega lahko uvedba enotnih ni vojev za odpravo nadz ora zelo vpliva na 
znižanje stroškov demontaže jedrskih objektov. 
• Socialni in zdravstveni u činek: Socialni u činek je povezan z zagotavljanjem ustreznega 
varstva delavcem v industrijah NORM. Zdravstveni u činek bo najbolj o čiten v zvezi z 
izpostavljenostjo sevanju v zdravstvu, zlasti pri prepre čevanju pogostega CT-slikanja 
mladih bolnikov, ki pove čuje pojavnost raka v prihodnosti. Posebnim skupinam 
izvedencev (na primer ka rdiologom) bo koristilo zmanjšanje meje doze za o česno lečo, 
kar lahko prepre či nastanek sive o česne mrene. 
• Regulativna obremenitev:  Medtem ko na čelo optimizacije varstva, ki zahteva, naj bodo 
doze „tako nizke, kolikor je to razumno mogo če doseči“ (ALARA), ob upoštevanju 
socialnih in gospodarskih dejavnikov, zelo pris peva k zagotovitvi ustreznega ravnotežja 
med koristmi in stroški na podro čju operativnega varstva pred sevanjem, novi pojem 
„stopnjevalnega pristopa“ razširja to na čelo, da bi se pove čala učinkovitost regulativnega 
nadzora in zmanjšali upravni stroški za industrijske panoge. 
5.3. Možnost 3: revizija in konsolidacija direkt ive o temeljnih varnostnih standardih in 
direktive o zdravstvu ter pov ezovanje direktive o zunanjih delavcih, direktive o 
obveščanju prebivalstva in direktive o vis okoaktivnih zaprtih radioaktivnih virih. 
Ta možnost vklju čuje revizijo direktive o temeljnih varnos tnih standardih z razširitvijo zahtev 
na izpostavljenost sevanju v zdravstvu, obveš čanje prebivalstva, izpostavljenost zunanjih 
delavcev in visokoaktivne zaprte radioaktiv ne vire. V skladu s to možnostjo bi se 
Direktiva 96/29 o TVS in povezani zakonodajni  akti združili. Ta  možnost temelji na 
nezakonodajnih ukrepih za reševanje težav, povezanih  z varstvom pred naravnimi viri sevanja 
in nevarnostmi ionizirajo čega sevanja za ne človeške vrste. Poleg sprememb v okviru 
možnosti 2 bi ta možnost vklju čevala tudi naslednje spremembe: 
• uskladitev opredelitve visokoaktivnih zaprtih  radioaktivnih virov (HASS) z mednarodnimi 
standardi; 
• posebne zahteve za varstvo zunanjih delav cev z jasno opredelitvijo odgovornosti njihovih 
delodajalcev in podjetij, ki izvajajo dejavnos ti, pri katerih so izpostavljeni tveganju; 
• zahteve za obveš čanje prebivalstva pred in med iz rednim dogodkom v okviru na splošno 
spremenjenega obsega upravljanja izpos tavljenosti v primer u izrednega dogodka. 
Združitev petih direktiv bi bil velik dosežek v smislu skladnosti zakonodaje Skupnosti. 
Prestrukturiranje, ki je potre bno za sprejetje tega širšega podro čja uporabe direktive TVS, bi 
dodatno pove čalo jasnost besedila in zagotovilo boljše operativno izvajanje zahtev. Medtem 
 
SL 6   SL ko možnost 3 ohranja gospodarske, socialne in  zdravstvene koristi iz možnosti 2 ter pove čuje 
učinek nekaterih od teh vidikov, na primer z u činkovitejšim varstvom in pove čano 
mobilnostjo zunanjih delavcev, je najve čja korist možnosti 3 poenostavitev zakonodaje 
Skupnosti in ustrezno zmanjšanje regulativne  obremenitve, tako v smislu prenosa v 
nacionalno zakonodajo kot v operativnem smis lu. Smernice o oblikovanju nacionalnih 
akcijskih na črtov za zmanjšanje tveganj zaradi notranje izpostavlj enosti radonu bodo usmerile 
pozornost držav članic na to težavo in na možne ukrepe za njeno odpravo. Vendar bo imel ta 
ukrep dodano vrednost le, če bodo države članice upoštevale predlaga ni nasvet, kar ne bo 
mogoče brez sprejetih zavezujo čih zahtev. 
5.4. Možnost 4: revizija direktive o temeljnih varnostnih standardih  in razširitev podro čja 
uporabe, da bi vklju čevalo izpostavljenost prebivalst va naravnim virom sevanja  
Nova priporo čila ICRP zagotavljajo skladnejše upravljanje izpostavljenosti naravnim virom 
sevanja, in sicer z opredelitvijo referenčnih nivojev  za koncentracije radona  v bivalnem okolju 
in za zunanjo izpostavljenost zaradi gradbenih materialov. 
Kot je poudarila SZO, je treba pozornost nameniti zdravstvenemu u činku zavezujo čih zahtev 
za radon v bivalnem okolju. Države članice bodo morale oblikova ti celovit in pregleden 
akcijski na črt, prilagojen nacionalnim potrebam in geološkim zna čilnostim razli čnih regij. Za 
izvajanje in uveljavljanje nacionalnega akcijskega na črta so odgovorne države članice. 
Usklajene zahteve glede gra dbenega materiala bodo omogo čile nadaljnjo standardizacijo v 
okviru zakonodaje Skupnosti o gr adbenih izdelkih (Direktiva Sveta 89/106/EGS). Vendar bo 
to pomenilo tudi stroške za industrijo. Potrošnikom in gradbenim poklicem bo koristil nadzor in označevanje materialov, hkrati pa se bo zm anjšalo upravno breme za industrijo na 
najmanjšo možno raven, in sicer z ustrezno izbiro referenčnega nivoja  in s seznamom vrst 
materialov, ki vzbujajo zaskrbljenost. 
5.5. 
Možnost 5: revizija direktive o temeljnih varnostnih standardih  in razširitev podro čja 
uporabe, da bi vklju čevalo varstvo ne človeških vrst  
ICRP je oblikovala metodologijo za oce no izpostavljenosti živih organizmov. Vklju čitev 
ustreznih zahtev v direktivo TVS Eura tom (ter v nove mednarodne TVS) omogo ča državam 
članicam, da to vklju čijo v nacionalne okoljske po litike, in sicer v skladu  s sedanjimi pristopi 
k varovanju zdravja pred ionizirajo čim sevanjem. To razširjeno podro čje uporabe zakonodaje 
Skupnosti mora vplivati na okolje predvsem v smislu boljšega razumevanja odsotnosti u činka 
v običajnih razmerah in v smislu prepre čevanja okoljske škode v primeru jedrske nesre če. 
Zahteve za varstvo okolja trenutno niso zelo stroge. Poleg metodologije za oceno 
izpostavljenosti živih organizmov (Publikacija št. 108) bo ICRP leta 2011 ali 2012 predložila 
smernice o uporabi sistema varstva pred sevanjem . Tako bi bilo pred sprejetjem Direktive s 
strani Sveta na voljo dovolj časa za vklju čitev usklajenih meril na tej podlagi. Zato so 
izvedenci iz člena 31 priporo čili, naj se zahteve že zdaj vklju čijo v predlog Komisije, namesto 
da se čez nekaj vklju čijo v dodatni sklop zakonodaje, kar bi bilo v nasprotju s politiko 
poenostavitve Komisije. 
5.6. Možnost 6: revizija in konsolidacija direkt ive o temeljnih varnostnih standardih in 
direktive o zdravstvu ter pov ezovanje direktive o zunanjih delavcih, direktive o 
obveščanju prebivalstva in direktive o visokoa ktivnih zaprtih radi oaktivnih virih in 
 
SL 7   SL razširitev podro čja uporabe, da bi vklju čevalo izpostavljenost pr ebivalstva naravnim 
virom sevanja in varstvo ne človeških vrst 
Ta možnost vklju čuje vse elemente možnosti 3. Revizija  temeljnih varnostnih standardov 
vključuje vsa opredeljena vpr ašanja in širi podro čje uporabe, da bi vklju čevalo celoten niz 
primerov izpostavljenosti, vklju čno z izpostavljenostjo prebivalstva radonu in gradbenemu 
materialu v bivalnem okolju, in vse kategorije izpostavljenosti ljudi in ne človeških vrst. 
6. Primerjava možnosti 
Različne možnosti so bile primer jane na podlagi njihove u činkovitosti, uspešnosti in 
skladnosti z drugo zakonodajo. Možnost 1 deln o izpolnjuje splošni cilj ukrepa. Vklju čena je 
kot izhodiš čni scenarij za primerjavo drugih možnosti.  Možnost 2 je v celoti usklajena s 
prvim ciljem in v dolo čenem obsegu izboljšuje usklajenost zakonodaje Euratom na podro čju 
varstva pred sevanjem, prav tako pa je  v skladu z mednarodnimi standardi, s čimer izpolnjuje 
tri navedene cilje. Možnost 3 v celoti izpolnjuje cilj usklajenosti in jasnosti. Prav tako je v 
skladu s politiko poenostavitve Komisije. 
Možnosti 4 in 5 v celoti izpolnjujeta cilj usklajenosti z mednarodnimi priporo čili. Ti dve 
možnosti širita podro čje uporabe veljavne zakonodaje, ka r bi lahko pomenilo dolo čene 
upravne in gospodarske stroške.  Možnost 6 združuje možnosti 4 in 5 ter tako zajema celoten 
niz vprašanj na podro čju varstva pred sevanjem. Možnos t 6 konsolidira vso zakonodajo tako 
kot možnost 3. Z uporabo možnosti 6 bi bili uspeš no izpolnjeni vsi cilji,  in sicer s sklopom 
učinkovitih ukrepov. Prav tako ta možnost zagotav lja najboljšo možno usklajenost z drugo 
zakonodajo. Preglednica s povzetkom primer jave je na voljo v Prilogi 1. 
7. Spremljanje in ocenjevanje 
Države članice bodo v skladu s členom 33 Pogodbe Euratom predložile Komisiji osnutek 
zakonodaje in upravnih dolo čb, da bo lahko ta zagotovila uskladitev pristopov. Ustrezen 
prenos Direktive v nacionalno zakonodajo bo glavni pokazatelj njene uspešnost v smislu 
jasnosti in poenostavitve.  
 
SL 8   SL Priloga 1 Povzetek primerjave možnosti od 2 do 6 
Učinek Možnost 
2 Možnost 
3 Možnost 4 Možnost 
5 Možnost 
6 
Gospodarski  (+) (+) (+) (+) (+) 
Delovanje notranjega trga (+) (+) (+) (+) (+) 
Upravno breme za podjetja (+) (+) (+)(-) 
 (+) 
(-) (+)(-) 
Regulativni organi (-) (+) (-) (-) (+)(--) 
Okolje  (+) (+) (+) (++) (++) 
Varovanje okolja (+) (+) (+) (++) (++) 
Socialne zadeve in zdravje (+) (++) (++) (+) (++) 
Zdravje in varnost pri delu (+) (++) (+) (+) (++) 
Mobilnost delavcev in 
strokovnjakov (+) (+)  (+) (+) (+) 
Varstvo bolnikov (+) (+)   (+) 
Varstvo prebivalstva (+) (+) (++) (+) (++) 
Usklajenost in jasnost 
zakonodaje (+) (++) (+) 
 (+) (++) 
Mednarodna usklajenost (+) (+) (+) (+) (++) 
Splošni u činek + ++ ++ + +++