Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnost za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani /* COM/2014/0148 final - 2014/0085 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Priloženi predlog je pravni akt za odobritev podpisa in začasne uporabe Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani. Ker je Evropska skupnost za atomsko energijo (ESAE) pogodbenica navedenega sporazuma, se za navedeni sporazum, ki ga Komisija podpiše in sklene v imenu ESAE, uporablja ločen postopek. Odnosi med Evropsko unijo (EU) in Gruzijo trenutno temeljijo na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki je začel veljati julija leta 1999. Svet je 10. maja 2010 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja za nov celovit in ambiciozen pridružitveni sporazum, vključno z delom, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine. Namen pridružitvenega sporazuma je pospešiti poglabljanje političnih in gospodarskih odnosov med Gruzijo in EU ter na izbranih področjih spodbuditi postopno gospodarsko vključitev Gruzije v notranji trg EU, zlasti z vzpostavitvijo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine. Sporazum predstavlja konkreten način za izkoriščanje dinamike odnosov med EU in Gruzijo, osredotočen pa je na podporo glavnim reformam, oživitev gospodarstva in rast, upravljanje in medsektorsko sodelovanje. Sporazum pomeni za Gruzijo tudi program reform ter temelji na celovitem programu usklajevanja zakonodaje Gruzije z normami in standardi EU, kateremu se lahko prilagodijo vse partnerice Gruzije in nanj osredotočijo svojo pomoč. Pomoč EU Gruziji se navezuje na program reform, kot izhaja iz Sporazuma. Za namene priprave in olajševanja izvajanja pridružitvenega sporazuma je bil pripravljen pridružitveni načrt. EU in Gruzija sta po 14. krogu pogajanj v marcu 2013 zaključili pogajanja o pridružitvenem sporazumu. Pogajanja o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine so bila zaključena julija 2013. EU in Gruzija sta 29. novembra 2013 parafirali besedilo pridružitvenega sporazuma, vključno z delom, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine. V skladu s členom 429 pridružitvenega sporazuma je predvideno, da se bodo začasno uporabljali deli navedenega sporazuma. Začasna uporaba je predvidena z namenom, da se skupni gospodarski interesi in skupne vrednote ohranijo v ravnovesju, ter ob upoštevanju skupne želje EU in Gruzije, da začneta izvajati in uveljavljati ustrezne dele Sporazuma, da bi še pred sklenitvijo Sporazuma spodbudili predhodni učinek reform na vprašanja, povezana s posameznimi sektorji. 2. REZULTATI POGAJANJ Svet se je na vseh stopnjah pogajanj redno obveščalo in se posvetovalo z njim v okviru njegovih ustreznih delovnih skupin, zlasti Delovne skupine za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo (COEST) in Odbora za trgovinsko politiko (TPC). Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je osnutek pridružitvenega sporazuma sprejemljiv za Unijo. Končno vsebino pridružitvenega sporazuma je mogoče povzeti na naslednji način: Sporazum vzpostavlja pridružitveno razmerje med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani. To pomeni novo stopnjo v razvoju pogodbenih odnosov med EU in Gruzijo, ki je namenjena političnemu in gospodarskemu povezovanju ter omogoča nadaljnji razvoj odnosov. Splošni cilji pridruževanja so osredotočeni na spodbujanje postopnega približevanja pogodbenic na podlagi skupnih vrednot; okrepljenega okvira za okrepljen politični dialog; spodbujanja, ohranjanja in krepitve miru in stabilnosti na regionalni in mednarodni ravni; spodbujanja sodelovanja, ki je namenjeno mirnemu reševanju sporov, spodbujanja Gruzije pri postopni gospodarski vključitvi izbranih področij v notranji trg EU; spodbujanja sodelovanja na področju pravosodja, svobode in varnosti z namenom okrepitve pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter vzpostavitve pogojev za vedno tesnejše sodelovanje na drugih področjih skupnega interesa. Splošna načela Sporazuma vključujejo poseben niz „bistvenih elementov“, ki jih morata spoštovati obe pogodbenici, sicer bi bili lahko sprejeti posebni ukrepi na podlagi Sporazuma, vključno z začasnim prenehanjem pravic in obveznosti. Ti elementi so spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so opredeljeni v ustreznih mednarodnih instrumentih; spoštovanje pravne države; spodbujanje spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti ter preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev ter s tem povezanih materialov. Druga splošna načela Sporazuma se nanašajo na načela prostega tržnega gospodarstva, dobro upravljanje, boj proti korupciji, boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in terorizmu, spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovito večstransko sodelovanje. Sporazum določa cilje okrepljenega političnega dialoga, ki spodbuja postopno zbliževanje stališč glede zunanje in varnostne politike. Nadalje navedeni sporazum določa dialog in sodelovanje na področju domačih reform, ki temeljita na skupnih načelih, kakor jih opredelita pogodbenici. Določeni so tudi krepitev dialoga na področju zunanje in varnostne politike, vključno s skupno zunanjo in varnostno politiko, spodbujanje miru in mednarodne pravičnosti z izvajanjem Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča ter skupna prizadevanja za regionalno stabilnost, preprečevanje konfliktov, krizno upravljanje, preprečevanje terorizma, neširjenje orožja, razoroževanje in nadzor nad oborožitvijo. Pogodbenici si bosta zlasti prizadevali za mirno reševanje nerazrešenih sporov v regiji. Na področju pravice, svobode in varnosti Sporazum posebno pozornost posveča pravni državi ter krepitvi sodnih institucij in praks. Sporazum določa okvir za sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja, varstva osebnih podatkov, pranja denarja, financiranja terorizma in boja proti drogam. Sporazum vsebuje določbe, ki se nanašajo na pretok oseb, vključno s ponovnim sprejemom, poenostavitev izdajanja vizumov in postopne ukrepe za vzpostavitev brezvizumskega režima, pod pogojem da so izpolnjeni ustrezni pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost. Prav tako vsebuje zavezanost boju proti kriminalu, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim ter nadaljnjemu razvoju pravosodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah ob polni uporabi zadevnih mednarodnih in dvostranskih pravnih aktov. Pridružitveni sporazum določa tudi obsežno sektorsko sodelovanje, pri čemer se osredotoča na podporo glavnim reformam, oživitev gospodarstva in rast, upravljanje in sektorsko sodelovanje na 28 področjih, kot so: energetika, prevoz, varstvo okolja in njegovo spodbujanje, industrijsko sodelovanje ter sodelovanje med malimi in srednje velikimi podjetji, kmetijstvo in razvoj podeželja, socialne politike, pravosodje, sodelovanje civilne družbe, potrošniška politika, reforma javne uprave, izobraževanje, usposabljanje in mladi ter sodelovanje na področju kulture. Na vseh teh področjih se okrepljeno sodelovanje začne na podlagi trenutnih okvirov, tako dvostranskih kot tudi večstranskih, da bi dosegli bolj sistematičen dialog ter izmenjavo informacij in dobrih praks. Ključnega pomena za dele Sporazuma, ki se nanašajo na sektorsko sodelovanje, je celovit seznam postopnega usklajevanja s pravnim redom EU, kakor je določen v prilogah k temu sporazumu. Posebni programi za usklajevanje in izvajanje določenih delov pravnega reda EU s strani Gruzije bodo pomenili osrednjo točko tekočega sodelovanja ter jedro programa domačih reform in modernizacije Gruzije. Sporazum vključuje posodobljen institucionalni okvir, ki obsega sodelovanje in forume za dialog. Predviden je Pridružitveni svet, pooblaščen za sprejemanje nekaterih odločitev, ki lahko svoje naloge prenese na Pridružitveni odbor, ki se tudi lahko sestane v posebni sestavi, da obravnava vprašanja, povezana s trgovino. Predvidena sta tudi foruma za civilno družbo in parlamentarno sodelovanje. Sporazum vsebuje tudi določbe o spremljanju, izpolnjevanju obveznosti in reševanju sporov (vključno s posebnimi določbami za vprašanja, povezana s trgovino). Kar zadeva tisti del Sporazuma, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine, je Komisija dosegla svoj cilj iz pogajalskih smernic, da se odpravijo uvozne dajatve za praktično celotno trgovino, hkrati pa zagotovi močan zavezujoč okvir, da se prepovejo kakršni koli samovoljni ukrepi, ki bi omejevali trgovino, vključno z izvoznimi dajatvami in količinskimi omejitvami izvoza. Del Sporazuma, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine, vsebuje mehanizem za preprečevanje izogibanja, kar zadeva uvoz občutljivih kmetijskih proizvodov. Kar zadeva tehnične ovire trgovini, bo Gruzija svoje tehnične predpise in standarde postopoma prilagodila tehničnim predpisom in standardom EU. Pogajanja za Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov se lahko začnejo, da se zagotovi, da bodo gruzijska zakonodaja in sistemi tržnega nadzora v določenih sektorjih skladni z zakonodajo in sistemi tržnega nadzora EU, tako da bo trgovina med pogodbenicama potekala pod enakimi pogoji kot med državami članicami EU. Kar zadeva trgovino z živalmi, rastlinami in njihovimi proizvodi, bo poglobljeno in celovito območje proste trgovine omogočilo uskladitev gruzijske sanitarne in fitosanitarne zakonodaje ter zakonodaje s področja dobrega počutja živali s Sporazumom EU o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, navedeno pa bo posledično privedlo do nadaljnjega olajševanja trgovine. Poglobljeno in celovito območje proste trgovine bo omogočilo vzpostavitev mehanizma za hitro posvetovanje za reševanje trgovinskih nesoglasij v zvezi s Sporazumom o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, vključno s posebnim sistemom hitrega obveščanja in mehanizmom zgodnjega opozarjanja za veterinarske in fitosanitarne nujne primere. Na podlagi sedanjega sodelovanja v carinskih zadevah Protokol o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah določa močnejši pravni okvir za zagotavljanje pravilne uporabe carinske zakonodaje in boja proti carinskim goljufijam. Kar zadeva ustanavljanje poslovnih enot, poglobljeno in celovito območje proste trgovine z nekaterimi pridržki omogoča nacionalno obravnavo in obravnavo družb po načelu države z največjimi ugodnostmi. Kar zadeva trgovino s storitvami, poglobljeno in celovito območje proste trgovine predvideva širši dostop do trga, poleg možnosti za nadaljnjo liberalizacijo dostopa do trga, tudi kot posledico usklajevanja Gruzije s pravnim redom EU na področju finančnih, telekomunikacijskih storitev, storitev elektronskega poslovanja, poštnih in kurirskih storitev ter storitev mednarodnega pomorskega prevoza. Poglobljeno in celovito območje proste trgovine bo zagotovilo visoko raven zaščite vseh kmetijskih geografskih označb EU, ne le tistih, ki se nanašajo na vina in žgane pijače, ter vseh novih proizvodov, dodanih na seznam zaščitenih geografskih označb. Ta sporazum vsebuje določbe Sporazuma o geografskih označbah med EU in Gruzijo, ki je začel veljati 1. aprila 2012, vključno z njegovimi prilogami. Predvideva mehanizem, ki omogoča popolno zaščito novih označb, ki bi se lahko dodale Sporazumu o geografskih označbah, preden začne veljati pridružitveni sporazum. Poleg tega del Sporazuma, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine vsebuje določbe o avtorskih pravicah, vzorcih in modelih (tudi neregistriranih) ter patentih, ki dopolnjujejo in posodabljajo Sporazum TRIPS ter uveljavljajo pravice intelektualne lastnine na podlagi notranjih predpisov EU. V smislu vključevanja trgov za javna naročila bo del Sporazuma, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine, po prehodnem obdobju, v okviru katerega se bo Gruzija uskladila z veljavno in prihodnjo zakonodajo EU o javnih naročilih, omogočil dostop Gruzije, ki ni članica EGP, do trga EU za javna naročila, kar zadeva ponudbe nad določenimi pragovi vrednosti. O nadaljnjem dostopu do trga EU za javna naročila, kar zadeva ponudbe pod določenimi pragovi vrednosti, se lahko razpravlja po uspešnem zaključku usklajevanja. Ponudniki storitev bodo imeli tako vzajemen dostop do trgov za javna naročila, razen v obrambnem sektorju. Prek dela Sporazuma, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine, bo Gruzija zagotovila izvajanje celovite zakonodaje o konkurenci. Oddelek o subvencijah zagotavlja, da bo Gruzija spoštovala načela preglednosti in v ta namen vsebuje ustrezne obveznosti glede poročanja. Del Sporazuma, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine, za vprašanja o energiji, povezani s trgovino, uvaja zavezujoče določbe o neprekinjenem tranzitu nosilcev energije in dostopu do zmogljivosti za prenos energije z namenom zagotavljanja zanesljivosti oskrbe, o neodvisnosti regulativnih organov na področju energetike, pri čemer te določbe vsebujejo pojasnila o razmerju Gruzije do prihodnjih zavez v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Zaveze o prizadevanjih za trajnostni razvoj na področju trgovine in spoštovanju večstranskih zavez v zvezi s tem so tako določene, hkrati pa je zagotovljena pravica do zakonskega urejanja lastnih ravni nacionalnega varstva okolja in delavcev. Del Sporazuma, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine, vsebuje zavezo, v skladu s katero se taki standardi ne bodo opuščali ali se od njih ne bo odstopalo na način, ki bi vplival na trgovino ali naložbe med pogodbenicama. Učinkoviti postopki reševanja sporov po vzorcu dogovora STO o reševanju sporov bodo zagotovili hitro reševanje dvostranskih trgovinskih sporov, pri katerem bo prizadeta pogodbenica lahko tudi sprejela sorazmerne sankcije, postopki za nujne energetske spore, povezane s trgovino, pa bodo celo hitrejši. Prav tako so bile dogovorjene posebne določbe o preglednosti in dialogu s civilno družbo ter zainteresiranimi stranmi, da se zagotovi posvetovalni, odprt in vnaprej določen značaj na področjih oblikovanja politike in zadev, povezanih s trgovino. Poleg tega del Sporazuma, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine, vsebuje norme, ki olajšujejo ravnanje v procesu usklajevanja na področjih, povezanih s trgovino, ter ocenjevanje tega procesa. Tesnejše gospodarsko povezovanje Gruzije z EU prek poglobljenega in celovitega območja proste trgovine bo močna spodbuda za gospodarsko rast države. Kot osrednji element pridružitvenega sporazuma bo poglobljeno in celovito območje proste trgovine zagotavljalo poslovne priložnosti v EU in Gruziji ter spodbujalo resnično gospodarsko modernizacijo in povezovanje z EU. Rezultat tega procesa bi morali biti višji standardi za proizvode, boljše storitve za državljane ter predvsem pripravljenost Gruzije, da učinkovito konkurira na mednarodnih trgih. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Pravna podlaga Unije za podpis in začasno uporabo tega sporazuma sta člen 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) ter člen 218(7) PDEU. Za Evropsko skupnost za atomsko energijo se uporablja ločen pravni akt. Priloženi predlog je pravni akt za podpis in začasno uporabo pridružitvenega sporazuma. Glede na zgoraj navedene rezultate pogajanj Evropska komisija Svetu predlaga, da odloči, da bi bilo treba v imenu Unije podpisati Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, ter imenuje osebo(-e), ki bo(-do) pooblaščena(-e) za podpis v imenu Unije. Predlog določa, da bi Unija začasno uporabljala dele Sporazuma, ne da bi to vplivalo na določanje pristojnosti v skladu s Pogodbama. Dejstvo, da je Komisija predložila svoj predlog kot sporazum med Unijo in njenimi državami članicami ter Gruzijo, je povezano z nastankom tega sporazuma na podlagi pravil iz Pogodbe pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe. 2014/0085 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnost za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8), ter člena 218(7) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Svet je 10. maja 2010 Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Gruzijo za sklenitev novega sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo, ki bo nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju. (2) Ob upoštevanju tesnih zgodovinskih vezi in čedalje močnejših povezav med pogodbenicama ter ob upoštevanju njune želje, da medsebojne odnose okrepita in razširita na ambiciozen in inovativen način, so bila pogajanja o pridružitvenem sporazumu s parafiranjem Sporazuma 29. novembra 2013 uspešno zaključena. (3) Zato bi bilo treba podpisati Sporazum v imenu Unije in ga začasno uporabljati v skladu s členom 429 do njegove morebitne poznejše sklenitve. (4) Člen 429 Sporazuma določa začasno uporabo Sporazuma pred začetkom njegove veljavnosti. (5) V skladu s členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko Svet Komisijo pooblasti, da odobri spremembe, ki jih sprejme Pododbor za geografske označbe v skladu s členom 179 Sporazuma. (6) Primerno je določiti ustrezne postopke za zaščito geografskih označb v skladu s tem sporazumom. (7) Sporazum se ne razlaga tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnost za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani se odobri v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve. Besedilo Sporazuma, ki se podpiše, je priloženo temu sklepu. Člen 2 Generalni sekretariat Sveta podeli polna pooblastila za podpis Sporazuma s pridržkom njegove sklenitve osebam, ki jih določi pogajalec o sporazumu. Člen 3 1. Do začetka veljavnosti Sporazuma se bodo v skladu s členom 429 Sporazuma in na podlagi obvestila iz navedenega člena med Unijo in Gruzijo začasno uporabljali naslednji deli Sporazuma: – člen 1; – naslov I; – naslov II; – naslov III: členi 13–19; – naslov IV; – naslov V: poglavji 3 (člen 285) in 4 (člen 291); – naslov VI: poglavji 1 in 2 (razen člena 298(k)), poglavja 3, 4, 6–8, 10, 11, 13 in 20 ter člena 354 in 357; – naslov VII; – naslov VIII: razen člena 420(1), kolikor so določbe tega naslova omejene na namen zagotavljanja začasne uporabe tega sporazuma, kakor je opredeljeno v tem odstavku; – Priloge I, II–XXI, XXII–XXIII, XXIV-XXXI in XXXIV, pa tudi Protokoli I do III. 2. Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka začasne uporabe Sporazuma. Člen 4 Za namene člena 179 Sporazuma spremembe Sporazuma na podlagi odločitev Pododbora za geografske označbe odobri Komisija v imenu Unije. Kadar zainteresirane strani po nasprotovanju v zvezi z geografskimi označbami ne morejo doseči soglasja, Komisija sprejme stališče po postopku iz člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil[1]. Člen 5 1. Ime, zaščiteno na podlagi pododdelka 3 „Geografske označbe“ poglavja 9 naslova IV Sporazuma, lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži kmetijske proizvode, živila, vina, aromatizirana vina ali žgane pijače, ki so skladni z ustrezno specifikacijo. 2. V skladu s členom 175 Sporazuma države članice in institucije Unije izvršujejo zaščito, določeno v členih 170 do 174 Sporazuma, tudi na zahtevo zainteresirane strani. Člen 6 Ta Sporazum se ne razlaga tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic. Člen 7 Ta sklep začne veljati dan po sprejetju. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 343, 14.12.2012, str. 1. PRIDRUŽITVENI SPORAZUM MED EVROPSKO UNIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO IN NJUNIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER GRUZIJO NA DRUGI STRANI PREAMBULA KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, REPUBLIKA ESTONIJA, IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA HRVAŠKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE, pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice), EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija ali EU) in EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO (v nadaljnjem besedilu: Euratom) na eni strani ter GRUZIJA na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), OB UPOŠTEVANJU močnih vezi in skupnih vrednot pogodbenic, ki so bile v preteklosti vzpostavljene s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani ter razvite v okviru vzhodnega partnerstva kot posebne razsežnosti evropske sosedske politike ter prepoznavanju skupne želje pogodbenic, da nadalje razvijejo, okrepijo in razširijo svoje odnose na ambiciozen in inovativen način; OB PRIZNAVANJU evropskih teženj in evropske izbire Gruzije; OB PRIZNAVANJU, da so skupne vrednote, na katerih je zgrajena EU, namreč demokracija, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter vladavina prava, v središču političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, kakor je predvideno v tem sporazumu; OB PRIZNAVANJU, da je Gruzija, država vzhodne Evrope, zavezana izvajanju in spodbujanju teh vrednot; OB PRIZNAVANJU, da Gruzija deli zgodovinske vezi in skupne vrednote z državami članicami; OB UPOŠTEVANJU, da ta sporazum ne posega v prihodnji postopen razvoj odnosov med EU in Gruzijo, ki tako ostaja odprt; ZAVEZANI nadaljnji krepitvi spoštovanja temeljnih svoboščin, človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, demokratičnih načel, vladavine prava ter dobrega upravljanja, ki temelji na skupnih vrednotah pogodbenic; OB RAZUMEVANJU, da notranje reforme za krepitev demokracije in tržnega gospodarstva spodbujajo sodelovanje Gruzije v politikah, programih in agencijah EU. Ta proces in trajnostno reševanje sporov se vzajemno krepita ter bosta prispevala h krepitvi medsebojnega zaupanja skupnosti, ki jih razdvajajo spori; OB PRIPRAVLJENOSTI za prispevanje k političnemu, socio-ekonomskemu in institucionalnemu razvoju Gruzije prek obsežnega sodelovanja v okviru širokega izbora področij skupnih interesov, kot so razvoj civilne družbe, dobro upravljanje, tudi na davčnem področju, področju trgovinskega povezovanja, okrepljenega ekonomskega sodelovanja, vzpostavljanja institucij, javne uprave, reforme javne uprave in boja proti korupciji, zmanjševanja revščine in sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravosodja, ki je potrebno za učinkovito izvajanje tega Sporazuma, ter poudarku na pripravljenosti EU, da podpre ustrezne reforme v Gruziji; ZAVEZANI vsem načelom in določbam Ustanovne listine Združenih narodov, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti Sklepne listine helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, sklepnih dokumentov Madridske, Carigrajske in Dunajske konference (iz let 1991 in 1992), Pariške listine za novo Evropo iz leta 1990, Splošne deklaracije Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah iz leta 1948 ter Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950; OB OPOZARJANJU na njuno pripravljenost prizadevati si za mednarodni mir in varnost ter izvajati učinkovito večstransko sodelovanje in mirno reševanje sporov, zlasti s sodelovanjem v ta namen v okviru Združenih narodov (ZN) in OVSE; ZAVEZANI k mednarodnim obveznostim pogodbenic v boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev ter sodelovanju pri razoroževanju; OB PREPOZNAVANJU dodane vrednosti dejavnega sodelovanja pogodbenic v različnih oblikah regionalnega sodelovanja; V ŽELJI po nadaljnjem razvoju rednega političnega dialoga o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih skupnega interesa, vključno z regionalnimi vidiki, ob upoštevanju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) Evropske unije, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP); OB POLNEM SPOŠTOVANJU načel neodvisnosti, suverenosti, ozemeljske celovitosti in nedotakljivosti mednarodno priznanih meja, kakor jih priznavajo mednarodno pravo, Ustanovna listina Združenih narodov in Sklepna listina helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi ter relevantne resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov; OB PREPOZNAVANJU pomena zaveze Gruzije k spravi in njenih prizadevanj po ponovni vzpostavitvi ozemeljske celovitosti ter popolnem in učinkovitem nadzoru gruzijskih regij Abhazija in Tskhinvali / Južna Osetija z namenom mirnega in trajnega reševanja sporov, ki temelji na načelih mednarodnega prava, ter zaveze EU, da podpre mirno in trajno reševanje spora; OB PREPOZNAVANJU, v tem okviru, pomena prizadevanj za izvajanje sporazuma s šestimi točkami z dne 12. avgusta 2008 in naknadnih izvedbenih ukrepov, ki iz njega izhajajo, smiselne mednarodne prisotnosti za ohranjanje miru in varnosti na terenu, vzajemne podpore pri politikah nepriznavanja in sodelovanja, podpore mednarodnim razpravam v Ženevi ter varne in dostojanstvene vrnitve vseh notranje razseljenih oseb in beguncev v skladu z načeli mednarodnega prava; ZAVEZANI k zagotavljanju koristi tesnejšega političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja Gruzije z EU vsem državljanom Gruzije, vključno s skupnostmi, ki jih razdvajajo spori; ZAVEZANI k boju proti organiziranemu kriminalu in nedovoljeni trgovini z orožjem ter k nadaljnji krepitvi sodelovanja v boju proti terorizmu; ZAVEZANI k poglabljanju njunega dialoga in sodelovanja na področju mobilnosti, migracij, azila in upravljanja mej, ob upoštevanju partnerstva za mobilnost med Evropsko unijo in Gruzijo s celovitim pristopom, ki se osredotoča na zakonito migracijo, vključno s krožno migracijo, ter sodelovanju z namenom soočanja z nezakonito migracijo, s trgovino z ljudmi ter učinkovitim izvajanjem sporazuma o ponovnem sprejemu; OB PREPOZNAVANJU pomena uvedbe režima potovanj brez vizumov za državljane Gruzije v ustreznem času, pod pogojem, da se vzpostavijo pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost, vključno z učinkovitim izvajanjem sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu; ZAVEZANI načelom prostega tržnega gospodarstva in pripravljenosti EU, da prispeva h gospodarskim reformam v Gruziji, vključno v okviru evropske sosedske politike in vzhodnega partnerstva; ZAVEZANI k uresničitvi gospodarskega povezovanja, zlasti s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, kot sestavnim delom tega sporazuma, ki vključuje usklajevanje zakonodaje, ter v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji (STO); PREPRIČANI, da bo ta sporazum ustvaril novo okolje, ki bo spodbujalo gospodarske odnose med pogodbenicama, zlasti razvoj trgovine in vlaganj, ter spodbujalo konkurenco; to so bistveni dejavniki za prestrukturiranje in modernizacijo gospodarstva; ZAVEZANI k spoštovanju načel trajnostnega razvoja, zaščiti okolja in ublažitvi podnebnih sprememb, nenehnim izboljšavam na področju upravljanja okolja in okoljskih potreb, vključno s čezmejnim sodelovanjem in izvajanjem večstranskih mednarodnih sporazumov; ZAVEZANI h krepitvi zanesljive oskrbe z energijo, vključno z razvojem južnega koridorja prek, med drugim, spodbujanja razvoja primernih projektov v Gruziji, ki spodbujajo razvoj ustrezne infrastrukture, tudi za tranzit skozi Gruzijo, krepitvijo povezovanja trgov ter postopnim približevanjem zakonodaje ključnim elementom pravnega reda EU, spodbujanjem energetske učinkovitosti ter uporabo obnovljivih energetskih virov; OB PRIZNAVANJU potrebe po krepitvi sodelovanja na področju energetike in zavezanosti pogodbenic izvajanju Pogodbe o energetski listini; OB PRIPRAVLJENOSTI, da se izboljša raven varovanja javnega zdravja in zdravstvenega varstva ljudi kot bistveni element trajnostnega razvoja in gospodarske rasti; ZAVEZANI h krepitvi medosebnih stikov, vključno s sodelovanjem in izmenjavami na področju znanosti, tehnologije, podjetništva, mladih, izobraževanja in kulture; ZAVEZANI spodbujanju čezmejnega in medregionalnega sodelovanja na obeh straneh v duhu dobrih sosedskih odnosov; OB PREPOZNAVANJU zaveze Gruzije, da v skladu s tem sporazumom postopoma izvede usklajevanje svoje zakonodaje v zadevnih sektorjih z zakonodajo EU in jo učinkovito izvaja; OB PREPOZNAVANJU zaveze Gruzije, da ustrezno razvije svojo upravno in institucionalno infrastrukturo ter s tem omogoči uveljavljanje tega sporazuma; OB UPOŠTEVANJU pripravljenosti EU, da zagotovi podporo za izvajanje reform in uporabi vse razpoložljive instrumente sodelovanja ter tehnično, finančno in gospodarsko pomoč pri tem prizadevanju; OB POTRDITVI, da določbe tega sporazuma, ki spadajo na področje uporabe dela III, naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije, zavezujejo Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del EU, razen če EU in Združeno kraljestvo in/ali Irska skupaj uradno obvestijo Gruzijo, da se Združeno kraljestvo ali Irska zavezuje kot del EU v skladu s Protokolom št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Če Združeno kraljestvo in/ali Irska prenehata biti zavezana kot del EU v skladu s členom 4a navedenega Protokola, EU skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko Gruzijo nemudoma obvesti o vsaki spremembi njunega stališča, pri čemer ju v tem primeru določbe tega sporazuma še vedno zavezujejo kot samostojni pogodbenici. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbama, DOGOVORILI O NASLEDNJEM: ČLEN 1 Cilji 1. Vzpostavi se pridružitveno razmerje med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani. 2. Cilji tega pridružitvenega razmerja so: (a) spodbujanje političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja pogodbenic, ki temelji na skupnih vrednotah in tesnih vezeh, tudi s okrepljenim sodelovanjem Gruzije v politikah, programih in agencijah EU; (b) zagotavljanje okrepljenega okvira za okrepljen politični dialog o vseh vprašanjih skupnega interesa, kar omogoča razvoj tesnih političnih odnosov med pogodbenicama; (c) prispevek h krepitvi demokracije ter politični, gospodarski in institucionalni stabilnosti v Gruziji; (d) spodbujanje, ohranjanje in krepitev miru ter stabilnosti na regionalni in mednarodni ravni na podlagi načel Ustanovne listine ZN in Sklepne listine helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, tudi s skupnimi prizadevanji za odpravo virov napetosti, krepitev varnosti na meji ter spodbujanje čezmejnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov; (e) spodbujanje sodelovanja, ki je namenjeno mirnemu reševanju sporov; (f) izboljšanje sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravice z namenom okrepiti vladavino prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; (g) podpora prizadevanjem Gruzije za razvoj gospodarskega potenciala prek mednarodnega sodelovanja, tudi z usklajevanjem njene zakonodaje z zakonodajo EU; (h) uresničitev postopnega gospodarskega povezovanja Gruzije z notranjim trgom EU, kot je določeno v tem sporazumu, zlasti z vzpostavitvijo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki bo zagotovilo daljnosežen dostop do trga na podlagi trajnostnega in celovitega usklajevanja predpisov v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz njenega članstva v STO; (i) vzpostavitev pogojev za čedalje tesnejše sodelovanje na drugih področjih skupnega interesa. NASLOV I SPLOŠNA NAČELA ČLEN 2 Splošna načela 1. Spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, razglašenih v Splošni deklaraciji Združenih narodov o človekovih pravicah iz leta 1948 in opredeljenih v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950, Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975 in v Pariški listini za novo Evropo iz leta 1990, predstavlja podlago za domače in zunanje politike pogodbenic ter je bistveni element tega sporazuma. Bistven element tega sporazuma je tudi preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev ter s tem povezanih materialov. 2. Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost načelom prostega tržnega gospodarstva, trajnostnega razvoja in učinkovitega večstranskega sodelovanja. 3. Pogodbenici ponovno potrjujeta spoštovanje načel vladavine prava in dobrega upravljanja, pa tudi njunih mednarodnih obveznosti, zlasti v okviru ZN, Sveta Evrope in OVSE. Zlasti se dogovorita za spodbujanje spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti. 4. Pogodbenici se zavežeta vladavini prava, dobremu upravljanju, boju proti korupciji, boju proti različnim oblikam mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma, spodbujanju trajnostnega razvoja, učinkovitemu večstranskemu sodelovanju ter boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev. Ta zaveza je glavni dejavnik v razvoju odnosov in sodelovanja med pogodbenicama ter tako prispeva k miru in stabilnosti v regiji. NASLOV II POLITIČNI DIALOG IN REFORME, SODELOVANJE NA PODROČJU ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE ČLEN 3 Cilji političnega dialoga 1. Med pogodbenicama se nadalje razvija in krepi politični dialog o vseh vprašanjih skupnega interesa, vključno o zadevah s področja zunanje in varnostne politike, pa tudi notranjih reformah. Navedeno bo povečalo učinkovitost političnega sodelovanja in spodbudilo zbliževanje stališč glede zadev s področja zunanje in varnostne politike, pri čemer se bodo odnosi krepili na ambiciozen in inovativen način. 2. Cilji političnega dialoga so: (a) poglobiti politično pridruževanje ter povečati politično usklajenost in učinkovitost ter usklajenost in učinkovitost varnostne politike; (b) spodbujati načela ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti mednarodno priznanih meja, suverenosti in neodvisnosti, kakor so zapisana v Ustanovni listini Združenih narodov ter Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975; (c) spodbujati mirno reševanje sporov; (d) spodbujati mednarodno stabilnost in varnost na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja; (e) okrepiti sodelovanje in dialog med pogodbenicama o kriznem upravljanju in vprašanjih mednarodne varnosti, zlasti z namenom obravnavati svetovne in regionalne težave ter ključne grožnje; (f) krepiti sodelovanje v boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vključno s preusmeritvijo v alternativno zaposlovanje znanstvenikov, ki so bili prej zaposleni v programih orožja za množično uničevanje; (g) pospeševati ciljno naravnano in praktično sodelovanje pogodbenic za dosego miru, varnosti in stabilnosti na evropski celini; (h) okrepiti spoštovanje demokratičnih načel, vladavino prava in dobro upravljanje, človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo medijev, pravicami pripadnikov narodnostnih manjšin, in prispevati k utrjevanju notranjih političnih reform; (i) razvijati dialog in poglobiti sodelovanje pogodbenic na področju varnosti in obrambe; (j) prizadevati si za nadaljnje spodbujanje regionalnega sodelovanja v različnih oblikah; (k) vsem državljanom Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja zagotavljati vse koristi tesnejšega političnega pridruževanja med EU in Gruzijo, vključno s večjim zbliževanjem varnostne politike. ČLEN 4 Notranja reforma Pogodbenici sodelujeta pri razvoju, utrjevanju in krepitvi stabilnosti in učinkovitosti demokratičnih institucij in vladavine prava; zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; pri nadaljnjem napredku na področju pravosodne in zakonodajne reforme, tako da se zagotovi neodvisnost sodstva, krepijo upravne zmogljivosti ter zagotavlja nepristranskost in učinkovitost organov kazenskega pregona; pri nadaljnjem uresničevanju reforme javne uprave in izgradnji odgovorne, uspešne, učinkovite, pregledne in strokovne javne uprave; ter pri nadaljevanju učinkovitega boja proti korupciji, zlasti v zvezi s krepitvijo mednarodnega sodelovanja v boju proti korupciji, ter zagotovitvi učinkovitega izvajanja relevantnih mednarodnih pravnih instrumentov, kot je Konvencija Združenih narodov proti korupciji iz leta 2003. ČLEN 5 Zunanja in varnostna politika 1. Pogodbenici krepita medsebojni dialog in sodelovanje ter spodbujata postopno zbliževanje na področju zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko, ter zlasti obravnavata vprašanja v zvezi s preprečevanjem konfliktov, mirnim reševanjem konfliktov in kriznim upravljanjem, regionalno stabilnostjo, razoroževanjem, neširjenjem orožja, nadzorom nad oborožitvijo, nadzorom nad izvozom orožja. Sodelovanje temelji na skupnih vrednotah in interesih, njegov namen pa bo povečati usklajenost in učinkovitost politik ter spodbujati skupno načrtovanje politik ob uporabi dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov. 2. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom spoštovanja ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti mednarodno priznanih meja, suverenosti in neodvisnosti, kot so opredeljena v Ustanovni listini Združenih narodov in v Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, ter svojo zavezanost k spodbujanju teh načel v dvostranskih in večstranskih odnosih. Pogodbenici v zvezi z namestitvijo tujih oboroženih sil na njunem ozemlju prav tako poudarjata svojo popolno podporo načelu privolitve države gostiteljice. Dogovorita se, da bi morala namestitev tujih oboroženih sil na njunem ozemlju v skladu z mednarodnim pravom potekati z izrecno privolitvijo države gostiteljice. ČLEN 6 Huda kazniva dejanja mednarodnih razsežnosti 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba njihovo nekaznovanje preprečiti z ustreznimi ukrepi na nacionalni in mednarodni ravni, vključno z Mednarodnim kazenskim sodiščem. 2. Pogodbenici menita, da ustanovitev in učinkovito delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča predstavlja pomemben razvoj za mir in pravico v mednarodni skupnosti. Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje zaveze za nadaljevanje sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem, tako da bosta izvajali Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in povezane instrumente, pri čemer bosta ustrezno ohranjali integriteto sodišča. ČLEN 7 Preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje Pogodbenici okrepita praktično sodelovanje na področjih preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, zlasti z namenom morebitne udeležbe Gruzije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja pod vodstvom EU ter pri vajah in usposabljanju na tem področju, če jo k temu povabi EU, pri čemer se oceni vsak primer posebej. ČLEN 8 Regionalna stabilnost 1. Pogodbenici okrepita skupna prizadevanja za spodbujanje stabilnosti, varnosti in demokratičnega razvoja v regiji, pa tudi prizadevanja za nadaljnjo spodbujanje regionalnega sodelovanja v različnih oblikah, zlasti pa si prizadevata za mirno reševanje nerazrešenih sporov v regiji. 2. Ta prizadevanja sledijo skupnim načelom za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, določenim v Ustanovni listini Združenih narodov, Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975 in drugih zadevnih večstranskih dokumentih. Pogodbenici bosta v celoti izkoristili večstranski okvir vzhodnega partnerstva, znotraj katerega so zagotovljene dejavnosti sodelovanja ter odprt in svoboden dialog, s čimer se krepijo vezi med partnerskimi državami. ČLEN 9 Mirno reševanje sporov 1. Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost mirnemu reševanju sporov ob popolnem spoštovanju suverenosti in ozemeljske celovitosti Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja, pa tudi skupnemu spodbujanju prizadevanj po rehabilitaciji in spravi po prenehanju spora. V pričakovanju trajnostne rešitve spora in brez poseganja v obstoječe oblike obravnave vprašanj, povezanih s sporom, bo mirno reševanje spora predstavljalo eno od osrednjih tem v programu političnega dialoga med pogodbenicama, pa tudi v dialogu z drugimi relevantnimi mednarodnimi akterji. 2. Pogodbenici priznavata pomen zavezanosti Gruzije k spravi in njenih prizadevanj, da ponovno vzpostavi svojo ozemeljsko celovitost z namenom mirnega in trajnega reševanja spora, izvajanja sporazuma s šestimi točkami z dne 12. avgusta 2008 in naknadnih izvedbenih ukrepov, ki iz njega izhajajo, v celoti, izvajanja vzajemne podpore pri politikah nepriznavanja in sodelovanja, podpore mednarodnim razpravam v Ženevi ter varne in dostojanstvene vrnitve vseh notranje razseljenih oseb in beguncev v kraj običajnega prebivališča v skladu z načeli mednarodnega prava; ter smiselnega mednarodnega sodelovanja na terenu, ki po potrebi vključuje sodelovanje EU. 3. Pogodbenici uskladita, tudi z drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, svoja prizadevanja za mirno reševanje sporov v Gruziji, vključno s prizadevanji v zvezi s humanitarnimi vprašanji. 4. Vsa navedena prizadevanja sledijo skupnim načelom za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, določenim v Ustanovni listini ZN, Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975 in drugih zadevnih večstranskih dokumentih. ČLEN 10 Orožje za množično uničevanje 1. Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi akterji, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodnemu miru in stabilnosti. Zato pogodbenici soglašata o sodelovanju in prispevanju k boju proti širjenju orožja za množično uničenje in njegovih nosilcev, ob celovitem upoštevanju in izvajanju zavez na državni ravni, ki sta jih sprejeli v okviru mednarodnih sporazumov o razorožitvi in nerazširjanju kot tudi drugih zadevnih mednarodnih obveznosti. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistven element tega sporazuma. 2. Nadalje pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev: (a) s sprejetjem ukrepov za podpis in ratifikacijo vseh drugih ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov ali za pristop k njim, kadar je to ustrezno, ter za njihovo popolno izvajanje ter (b) z uvedbo učinkovitega nacionalnega sistema nadzora izvoza, tako za nacionalni izvoz kot tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe, izvedene na tehnologijah z dvojno rabo v okviru orožja za množično uničevanje in določitvijo učinkovitih kazni v primeru kršenja nadzora izvoza. 3. Pogodbenici se dogovorita, da bosta ta vprašanja obravnavali v svojem političnem dialogu. ČLEN 11 Osebno in lahko orožje ter nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja 1. Pogodbenici se zavedata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in dajanje v obtok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, ter pretirano kopičenje, slabo upravljanje, neustrezno zavarovane zaloge in nenadzorovano širjenje tega orožja še naprej resno ogrožajo mir in mednarodno varnost. 2. Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti obravnavanja nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na podlagi obstoječih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, na primer Akcijskega programa Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem v vseh oblikah ter boj proti njej. 3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali in zagotavljali koordinacijo, dopolnjevanje in sinergijo v svojih prizadevanjih za odpravo nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, in uničenje prekomernih zalog na svetovni, regionalni, podregionalni in nacionalni ravni. 4. Poleg tega se pogodbenici dogovorita, da bosta nadaljevali sodelovanje na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2008/944/CFSP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme. 5. Pogodbenici se dogovorita, da bosta ta vprašanja obravnavali v svojem političnem dialogu. ČLEN 12 Boj proti terorizmu 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen boja proti terorizmu in preprečevanja terorizma ter se dogovorita za sodelovanje na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni, da bi preprečevali terorizem v vseh njegovih oblikah in pojavih ter se borili proti njemu. 2. Pogodbenici se dogovorita, da je treba boj proti terorizmu izvajati s popolnim spoštovanjem vladavine prava in v celoti usklajeno z mednarodnim pravom, vključno z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, mednarodnim pravom o beguncih in mednarodnim humanitarnim pravom, načeli Ustanovne listine Združenih narodov in vsemi relevantnimi mednarodnimi instrumenti, povezanimi z bojem proti terorizmu. 3. Pogodbenici poudarjata pomen splošne ratifikacije in popolnega izvajanja vseh konvencij in protokolov ZN, povezanih z bojem proti terorizmu. Pogodbenici se dogovorita, da bosta nadaljevali s spodbujanjem dialoga o osnutku Splošne konvencije o mednarodnem terorizmu ter sodelovali pri izvajanju Globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, vseh relevantnih resolucij Varnostnega sveta ZN in konvencij Sveta Evrope. Pogodbenici se prav tako dogovorita, da bosta sodelovali pri spodbujanju mednarodnega soglasja pri preprečevanju terorizma in boja proti terorizmu. NASLOV III SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA ČLEN 13 Vladavina prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin 1. Pogodbenici bosta pri medsebojnem sodelovanju na področju svobode, varnosti in pravice posebno pozornost namenili nadaljnjemu utrjevanju vladavine prava, vključno z neodvisnostjo sodstva, dostopom do pravnega varstva in pravico do poštenega sojenja. 2. Pogodbenici bosta v celoti sodelovali pri učinkovitem delovanju institucij na področjih izvrševanja zakonodaje in pravosodja. 3. Vodilo pri vseh oblikah sodelovanja na področju pravice, svobode in varnosti bo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin. ČLEN 14 Varstvo osebnih podatkov Pogodbenici se dogovorita za sodelovanje, da bi zagotovili visoko raven varstva osebnih podatkov v skladu s pravnimi instrumenti in standardi EU, Sveta Evrope in mednarodnega prava iz Priloge I k temu Sporazumu. ČLEN 15 Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja 1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen skupnega upravljanja migracijskih tokov med svojimi ozemlji in vzpostavita celovit dialog o vseh vprašanjih, povezanih z migracijo, vključno z zakonito migracijo, mednarodno zaščito in bojem proti nezakoniti migraciji, tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi. 2. Sodelovanje bo temeljilo na posebnih ocenah potreb, ki se izvede s posvetovanjem med pogodbenicama in izvaja v skladu z njuno zadevno veljavno zakonodajo. To sodelovanje bo osredotočeno zlasti na: (a) temeljne vzroke in posledice migracije; (b) pripravo in izvajanje nacionalnih zakonov in praks na področju mednarodne zaščite, da bi bile izpolnjene določbe Ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega Protokola o statusu beguncev iz leta 1967 ter drugih relevantnih mednarodnih instrumentov, kot je Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950, ter zagotovljeno spoštovanje načela „nevračanja“; (c) pravila o sprejemu ter pravice in položaj sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje državljanov drugih držav, ki v državi prebivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji; (d) krepitev učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z vprašanji učinkovitega boja proti mrežam tihotapcev in trgovine z ljudmi ter zaščite žrtev te trgovine; (e) izvajanje delovnega dogovora o vzpostavitvi operativnega sodelovanja med Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) in gruzijskim ministrstvom za notranje zadeve, ki je bil podpisan 4. decembra 2008; (f) vprašanja, kot so organizacija, usposabljanje, dobre prakse in drugi operativni ukrepi na področju varnosti dokumentov in upravljanja mej. 3. Sodelovanje lahko spodbudi tudi krožno migracijo, ki bi lahko prispevala k razvoju. ČLEN 16 Gibanje oseb in ponovni sprejem 1. Pogodbenici bosta zagotovili popolno izvajanje: (a) Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, ki je začel veljati 1. marca 2011, ter (b) Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, ki je začel veljati 1. marca 2011. 2. Pogodbenici nadaljujeta s prizadevanji za krepitev mobilnosti državljanov in sprejemata postopne ukrepe, ki bodo sčasoma pripomogli k uresničitvi skupnega cilja, in sicer brezvizumskega režima, če bodo izpolnjeni pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost iz dvofaznega akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima. ČLEN 17 Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji. 1. Pogodbenici sodelujeta pri boju proti kriminalnim in nezakonitim dejavnostim, zlasti mednarodnim, tako organiziranim kot drugim, ter pri njihovem preprečevanju, pri čemer so te dejavnosti: (a) tihotapljenje ljudi, osebnega orožja in prepovedanih drog ter trgovina z njimi; (b) tihotapljenje blaga in trgovina z njim; (c) nezakonite ekonomske in finančne dejavnosti, kot so ponarejanje, davčna utaja in goljufije v zvezi z javnimi naročili; (d) poneverbe pri projektih, ki jih financirajo mednarodni donatorji; (e) aktivna in pasivna korupcija v zasebnem in javnem sektorju; (f) ponarejanje listin, predložitev lažnih izjav ter (g) kibernetska kriminaliteta. 2. Pogodbenici krepita dvostransko, regionalno in mednarodno sodelovanje organov kazenskega pregona, vključno z razvojem sodelovanja med Europolom in relevantnimi organi Gruzije. Pogodbenici sta zavezani učinkovitemu izvajanju relevantnih mednarodnih standardov, zlasti tistih, ki so zapisani v Konvenciji Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu iz leta 2000 (UNTOC) in v treh protokolih te konvencije ter v Konvenciji Združenih narodov proti korupciji iz leta 2003. ČLEN 18 Prepovedane droge 1. Pogodbenici sodelujeta v mejah svojih pooblastil in pristojnosti, da bi zagotovili uravnotežen in enoten pristop k vprašanjem, ki so povezana z drogami. Namen politik in ukrepov v zvezi z drogami je krepitev struktur za preprečevanje prepovedanih drog in boj proti njim, zmanjševanje njihove ponudbe, trgovine z njimi in povpraševanja po njih, obravnava zdravstvenih in socialnih posledic zlorabe drog z namenom zmanjševanja škode in učinkovitejše preprečevanje preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo mamil in psihotropnih snovi. 2. Pogodbenici se dogovorita o potrebnih načinih sodelovanja za uresničitev teh ciljev. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, strategijo EU na področju drog (2013–2020), politično deklaracijo o smernicah za zmanjševanje povpraševanja po drogah, ki jo je junija 1998 na dvajsetem zasedanju o drogah sprejela Generalna skupščina Združenih narodov. ČLEN 19 Pranje denarja in financiranje terorizma 1. Pogodbenici tesno sodelujeta pri preprečevanju uporabe svojih finančnih in ustreznih nefinančnih sistemov za pranje prihodkov iz kriminalnih dejavnosti na splošno, zlasti pa za nedovoljen promet s prepovedanimi drogami, ter uporabe navedenih finančnih sistemov za financiranje terorizma. To sodelovanje zajema tudi izterjavo materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz kaznivih dejanj. 2. Sodelovanje na tem področju omogoča izmenjavo ustreznih informacij v okviru zadevnih zakonodaj in sprejetje ustreznih standardov za preprečevanje pranja denarja in boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, primerljivih s tistimi, ki so jih sprejeli ustrezni mednarodni organi, ki delujejo na tem področju, na primer Projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja (FATF). ČLEN 20 Sodelovanje v boju proti terorizmu 1. Pogodbenici ob popolni usklajenosti z načeli, na katerih temelji boj proti terorizmu, kakor je opredeljen v členu 12 tega sporazuma, ponovno potrjujeta pomen izvrševanja zakonodaje in pravosodnega pristopa k boju proti terorizmu ter se dogovorita za sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju terorizma, zlasti z: (a) zagotovitvijo, da se teroristična dejanja opredelijo kot kazniva, v skladu z opredelitvijo iz Okvirnega sklepa Sveta 2008/919/PNZ z dne 28. novembra 2008 o spremembi Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu; (b) izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in posameznikih ter njihovih podpornih mrežah, v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo, zlasti glede varstva podatkov in zasebnosti; (c) izmenjavo izkušenj glede sredstev in metod ter z njimi povezanih tehničnih vidikov, pa tudi glede usposabljanja na področju preprečevanja in zatiranja terorizma, v skladu z zakonodajo, ki se uporablja; (d) izmenjavo informacij o dobrih praksah pri obravnavanju radikalizacije in novačenja ter boju proti njima in spodbujanju rehabilitacije; (e) izmenjavo stališč in izkušenj v zvezi s čezmejnim gibanjem in potovanji osumljenih teroristov pa tudi v zvezi s terorističnimi grožnjami; (f) izmenjavo dobrih praks glede zaščite človekovih pravic v boju proti terorizmu, zlasti v zvezi s kazenskopravnimi postopki; (g) sprejemanjem ukrepov zaradi groženj, ki jih predstavlja kemični, biološki, radiacijski in jedrski terorizem ter uvajanjem nujnih ukrepov za preprečevanje nakupa in prevoza kemičnih, bioloških, radiacijskih in jedrskih materialov ter uporabo teh materialov za teroristične namene, pa tudi za preprečevanje nezakonitih dejanj, ki bi ogrozila kemične, biološke in jedrske zmogljivosti ter radiacijske elemente z visokim tveganjem. 2. Sodelovanje temelji na ustreznih razpoložljivih ocenah, kot so ocene ustreznih organov ZN in Sveta Evrope ter se izvaja ob medsebojnem posvetovanju pogodbenic. ČLEN 21 Pravno sodelovanje 1. Pogodbenici se dogovorita, da bosta razvili pravosodno sodelovanje v civilnih in gospodarskih zadevah, predvsem glede pogajanj, ratifikacije in izvajanja večstranskih konvencij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, zlasti konvencij haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju mednarodnega pravnega sodelovanja in sodnih postopkov ter zaščito otrok. 2. Pogodbenici si bosta glede pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah prizadevali okrepiti sodelovanje v zvezi z vzajemno pravno pomočjo na podlagi zadevnih mednarodnih sporazumov. To bo po potrebi vključevalo dostop do ustreznih mednarodnih instrumentov ZN in Sveta Evrope in izvajanje teh instrumentov ter tesnejše sodelovanje z Eurojustom. NASLOV IV TRGOVINA IN Z NJO POVEZANE ZADEVE POGLAVJE 1 NACIONALNA OBRAVNAVA IN DOSTOP DO TRGA ZA BLAGO ODDELEK 1 SKUPNE DOLOČBE ČLEN 22 Cilj Pogodbenici z začetkom veljavnosti tega sporazuma ustanovita območje proste trgovine v skladu z določbami tega sporazuma in s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994). ČLEN 23 Področje in obseg uporabe 1. Določbe tega poglavja se uporabljajo v blagovni menjavi[1] med pogodbenicama. 2. V tem poglavju „s poreklom“ pomeni ustrezen po pravilih o poreklu, določenih v Protokolu I k temu sporazumu. ODDELEK 2 ODPRAVA CARIN, PRISTOJBIN IN DRUGIH TAKS ČLEN 24 Opredelitev carin V tem poglavju „carina“ vključuje kakršno koli dajatev ali takso, ki se naloži za uvoz ali izvoz blaga ali v zvezi z njim, vključno s kakršnimi koli oblikami dodatnih davkov ali dodatnih taks, ki se naložijo za tak uvoz ali izvoz ali v zvezi z njim. „Carina“ ne vključuje: (a) taks, enakovrednih notranjim davkom, naloženim v skladu s členom 31 tega sporazuma; (b) dajatev, naloženih v skladu s poglavjem 2 (Trgovinska sredstva) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma; (c) pristojbin ali drugih taks, naloženih v skladu s členom 30 tega sporazuma. ČLEN 25 Uvrstitev blaga Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama se določi v tarifni nomenklaturi vsake pogodbenice, ki se razlaga v skladu s harmoniziranim sistemom iz leta 2012, ki temelji na Mednarodni konvenciji o harmoniziranem sistemu pojmovanj in šifrskih oznak blaga iz leta 1983 (v nadaljnjem besedilu: HS) in naknadnih spremembah te konvencije. ČLEN 26 Odprava carin pri uvozu blaga 1. Pogodbenici odpravita vse carine na blago s poreklom v drugi pogodbenici od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, razen v primerih iz odstavkov 2 in 3 tega člena in brez poseganja v odstavek 4 tega člena. 2. Izdelki, navedeni v Prilogi II-A k temu sporazumu, se uvozijo v Unijo brez carin v okviru omejitev tarifnih kvot, opredeljenih v navedeni prilogi. Za uvoz, ki presega omejitev tarifne kvote, se uporablja carinska stopnja za države z največjimi ugodnostmi. 3. Izdelki, navedeni v prilogi II-B k temu sporazumu so pri uvozu v Unijo predmet uvozne dajatve, pri čemer so oproščeni ad valorem elementa navedene uvozne dajatve. 4. Za uvoz izdelkov s poreklom iz Gruzije, ki so navedeni v Prilogi II-C tega sporazuma, velja mehanizem za preprečevanje izogibanja iz člena 27 tega sporazuma. 5. Pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma se pogodbenici na zahtevo katere koli pogodbenice posvetujeta o morebitni razširitvi obsega liberalizacije carin pri trgovini med pogodbenicama. Odločitev na podlagi tega odstavka sprejme Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma. ČLEN 27 Mehanizem za preprečevanje izogibanja za kmetijske proizvode in predelane kmetijske proizvode 1. Za proizvode, navedene v Prilogi II-C k temu sporazumu, velja mehanizem za preprečevanje izogibanja iz tega člena. Povprečni letni obseg uvoza iz Gruzije v Unijo za vsako kategorijo teh izdelkov je določen v Prilogi II-C k temu sporazumu. 2. Kadar obseg uvoza enega ali več kategorij izdelkov iz odstavka 1 doseže 70 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi II-C, v katerem koli letu od 1. januarja dalje, Unija obvesti Gruzijo o obsegu uvoza zadevnih izdelkov. Po tem obvestilu in v 14 koledarskih dneh od datuma, s katerim obseg uvoza ene ali več kategorij izdelkov iz odstavka 1 doseže 80 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi II-C, Gruzija Uniji predloži utemeljeno obrazložitev, da ima zmogljivosti za proizvodnjo izdelkov za izvoz v Unijo, pri čemer je obseg iz Priloge II-C presežen. Če navedeni uvoz preseže 100 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi II-C, Gruzija pa ne predloži utemeljene obrazložitve, lahko Unija začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov. Začasna opustitev se uporablja za obdobje šestih mesecev in začne veljati z dnem objave odločitve v Uradnem listu Evropske unije, da se preferencialna obravnava začasno opusti. 3. Unija Gruzijo brez nepotrebnega odlašanja obvesti o vseh začasnih opustitvah, ki se sprejmejo v skladu z odstavkom 2. 4. Unija začasno opustitev odpravi pred iztekom šestih mesecev od začetka njene veljavnosti, če Gruzija Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, predloži trdne in zadovoljive dokaze o tem, da je obseg zadevne kategorije izdelkov, katerih uvoz presega obseg iz Priloge II-C k temu sporazumu, rezultat spremembe ravni proizvodnje in izvoznih zmogljivosti Gruzije v zvezi z zadevnimi izdelki. 5. Unija in Gruzija lahko v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi na zahtevo Gruzije sporazumno spremenita Prilogo II-C tega sporazuma, pri čemer se prilagodi obseg uvoza, da se upoštevajo spremembe ravni proizvodnje in izvoznih zmogljivosti Gruzije za zadevne izdelke. ČLEN 28 Mirovanje Nobena pogodbenica ne sme sprejeti nobenih novih carin na blago s poreklom iz druge pogodbenice ali povišati carin, ki se uporabljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma. To nobeni od pogodbenic ne preprečuje, da bi ohranila ali povišala carine v skladu z dovoljenjem Organa STO za reševanje sporov (v nadaljnjem besedilu: DSB). ČLEN 29 Carine pri izvozu Nobena pogodbenica ne sprejme ali ohranja nobene carine ali davka, razen notranjih taks, ki se uporabljajo v skladu s členom 30 tega sporazuma, na izvoz blaga na ozemlje druge pogodbenice ali v povezavi s takim izvozom. ČLEN 30 Pristojbine in druge takse Vsaka pogodbenica v skladu s členom VIII GATT 1994 in pojasnjevalnimi opombami k temu členu zagotovi, da so vse pristojbine in takse kakršnega koli značaja razen carin ali drugih ukrepov iz člena 26 tega sporazuma, uvedene za uvoz ali izvoz blaga ali v zvezi z njima, količinsko omejene na približne stroške opravljenih storitev in ne pomenijo posrednega varstva domačega blaga ali obdavčitve uvoza ali izvoza za davčne namene. ODDELEK 3 NETARIFNI UKREPI ČLEN 31 Nacionalna obravnava Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III GATT 1994, vključno z pojasnjevalnimi opombami k temu členu. V ta namen so člen III GATT 1994 in pojasnjevalne opombe k temu členu vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del. ČLEN 32 Uvozne in izvozne omejitve Če v tem sporazumu ni določeno drugače ter v skladu s členom XI GATT 1994 in pojasnjevalnimi opombami k temu členu, nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobene prepovedi ali omejitve uvoza katerega koli blaga druge pogodbenice ali izvoza ali prodaje za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na ozemlje druge pogodbenice. V ta namen so člen IX GATT 1994 in pojasnjevalne opombe k temu členu vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del. ODDELEK 4 POSEBNE DOLOČBE GLEDE BLAGA ČLEN 33 Splošne izjeme Nobena določba tega poglavja se ne razlaga tako, da kateri koli pogodbenici preprečuje sprejetje ali izvajanje ukrepov v skladu s členoma XX in XXI GATT 1994 in ustreznimi pojasnjevalnimi opombami k tema členoma iz GATT 1994, ki so vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del. ODDELEK 5 UPRAVNO SODELOVANJE IN USKLAJEVANJE Z DRUGIMI DRŽAVAMI ČLEN 34 Začasni umik preferencialov 1. Pogodbenici se strinjata, da sta upravno sodelovanje in pomoč bistvenega pomena za izvajanje in nadzor preferencialne tarifne obravnave, odobrene na podlagi tega poglavja, in poudarjata svojo zavezanost boju proti nepravilnostim in goljufijam v carinskih in s temi povezanih zadevah. 2. Če pogodbenica na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da druga pogodbenica ne zagotavlja upravnega sodelovanja ali pomoči in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije v okviru tega poglavja, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov v skladu s tem členom. 3. V tem členu nezagotavljanje upravnega sodelovanja/pomoči med drugim pomeni: (a) ponavljajoče se nespoštovanje obveznosti preverjanja porekla zadevnega blaga; (b) ponavljajoče se zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri izvajanju in/ali sporočanju rezultatov naknadnega preverjanja dokazila o poreklu; (c) stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri pridobivanju pooblastil za izvajanje poizvedb, da bi se preverila verodostojnost dokumentov ali točnost informacij v zvezi z odobritvijo zadevne preferencialne obravnave. 4. Za namene tega člena je nepravilnosti ali goljufije med drugim mogoče ugotoviti, kadar se obseg uvoza blaga, ki presega običajno raven proizvodnje in izvoznih zmogljivosti druge pogodbenice, brez zadovoljive obrazložitve močno poveča in je to povezano z objektivnimi informacijami o nepravilnostih ali goljufijah. 5. Za uporabo začasne opustitve veljajo naslednji pogoji: (a) Pogodbenica, ki na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da druga pogodbenica ne zagotavlja upravnega sodelovanja ali pomoči in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije, brez nepotrebnega odlašanja obvesti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, o svojih ugotovitvah skupaj z objektivnimi informacijami ter na podlagi vseh ustreznih informacij in objektivnih ugotovitev začne posvetovanja v okviru navedenega odbora, da bi se sprejela rešitev, ki bo sprejemljiva za obe pogodbenici; (b) če sta pogodbenici že začeli posvetovanja v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi in se nista uspeli dogovoriti o sprejemljivi rešitvi v treh mesecih po obvestilu, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo zadevnega blaga; o začasni opustitvi je treba brez nepotrebnega odlašanja obvestiti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi; (c) začasne opustitve na podlagi tega člena se omejijo le na tiste, ki so potrebne za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice. Veljajo največ šest mesecev in se lahko podaljšajo, če se ob izteku veljavnosti ni nič spremenilo glede pogojev, ki so privedli do prvotne opustitve. O njih potekajo redna posvetovanja v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, zlasti z namenom, da se odpravijo takoj, ko ni več pogojev za njihov obstoj. 6. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi notranjimi postopki objavi obvestila uvoznikom, ki se nanašajo na kakršno koli uradno obvestilo iz odstavka 5(a), odločitev iz odstavka 5(b) ter podaljšanje ali prenehanje iz odstavka 5(c). ČLEN 35 Obravnava upravnih napak V primeru napake pristojnih organov pri ustreznem vodenju preferencialnega sistema izvoza ter zlasti pri uporabi določb protokola I k temu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja, pri čemer zaradi te napake nastanejo posledice na področju uvoznih dajatev, lahko pogodbenica, ki se sooča s takimi posledicami, zaprosi Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, da preuči možnosti za sprejetje vseh ustreznih ukrepov za razrešitev položaja. ČLEN 36 Sporazumi z drugimi državami 1. Ta sporazum ne preprečuje ohranjanja ali vzpostavljanja carinskih unij, območij proste trgovine ali ureditev obmejnega prometa, če te niso v nasprotju s trgovinskimi dogovori iz tega sporazuma. 2. Posvetovanja med pogodbenicama o sporazumih o vzpostavitvi carinskih unij, območij proste trgovine ali ureditev obmejnega prometa in o drugih pomembnih vprašanjih, povezanih s trgovinskimi politikami pogodbenic do tretjih držav na zahtevo katere koli od pogodbenic potekajo v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma. Posvetovanja se opravijo zlasti v primeru pristopa tretje države k EU, da se zagotovi upoštevanje obojestranskih interesov Unije in Gruzije, navedenih v tem sporazumu. POGLAVJE 2 TRGOVINSKA SREDSTVA ODDELEK 1 GLOBALNI ZAŠČITNI UKREPI ČLEN 37 Splošne določbe 1. Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz člena XIX GATT 1994 in Sporazuma o zaščitnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o zaščitnih ukrepih) in člena 5 Sporazuma o kmetijstvu iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o kmetijstvu). 2. Za ta oddelek ne veljajo preferencialna pravila o poreklu, ki jih vzpostavlja poglavje 1 (Nacionalna obravnava in dostop do blagovnega trga) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. 3. Za določbe tega oddelka ne velja poglavje 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega Sporazuma. ČLEN 38 Preglednost 1. Pogodbenica, ki začne preiskavo v zvezi z zaščitnimi ukrepi, o tem obvesti drugo pogodbenico, če gre za njen bistven gospodarski interes. 2. Ne glede na člen 37 tega sporazuma pogodbenica, ki začne preiskavo in namerava sprejeti zaščitne ukrepe, na zahtevo druge pogodbenice takoj pošlje ad hoc pisno obvestilo z vsemi zadevnimi informacijami, ki so pripeljale do začetka preiskave o zaščitnih ukrepih in do sprejetja zaščitnih ukrepov, kadar je to ustrezno vključno z informacijami o začetku preiskave v zvezi z zaščitnimi ukrepi, o predhodnih ugotovitvah in končnih ugotovitvah preiskave, ter drugi pogodbenici ponudi možnost posvetovanj. 3. V tem členu se šteje, da ima pogodbenica bistven gospodarski interes, če je med petimi največjimi dobavitelji uvoženega izdelka v obdobju zadnjih treh let, merjeno bodisi po absolutnem obsegu bodisi po vrednosti. ČLEN 39 Uporaba ukrepov 1. Pogodbenici si bosta ob sprejemanju zaščitnih ukrepov prizadevali, da bodo ti sprejeti na način, ki bo najmanj vplival na njuno dvostransko trgovino. 2. Za namene odstavka 1 tega člena velja, da pogodbenica, po mnenju katere so izpolnjene pravne zahteve za sprejetje dokončnih zaščitnih ukrepov in ki namerava sprejeti takšne ukrepe, o tem obvesti drugo pogodbenico in slednji ponudi možnost dvostranskih posvetovanj. Če se zadovoljiva rešitev ne doseže v 30 dneh od obvestila, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe za odpravo zadevnega problema. ODDELEK 2 PROTIDAMPINŠKI IN IZRAVNALNI UKREPI ČLEN 40 Splošne določbe 1. Pogodbenici obdržita svoje pravice in obveznosti iz člena VI GATT 1994, Sporazuma o izvajanju člena VI GATT 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Protidampinški sporazum) ter Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih). 2. Za ta oddelek ne veljajo preferencialna pravila o poreklu, ki jih vzpostavlja poglavje 1 (Nacionalna obravnava in dostop do blagovnega trga) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. 3. Za določbe tega oddelka ne velja poglavje 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega Sporazuma. ČLEN 41 Preglednost 1. Pogodbenici soglašata, da se protidampinški in izravnalni ukrepi uporabljajo v polni skladnosti z zahtevami iz Protidampinškega sporazuma in Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter da morajo temeljiti na pravičnem in preglednem sistemu. 2. Pogodbenici neposredno po uvedbi začasnih ukrepov in pred končno določitvijo v celoti in smiselno razkrijeta vsa bistvena dejstva in pomisleke, na katerih temelji sklep o uvedbi ukrepov, brez poseganja v člen 6.5 Protidampinškega sporazuma in člen 12.4 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Razkritja so v pisni obliki, zainteresiranim stranem pa zagotavljajo dovolj časa za predložitev pripomb. 3. Vsaki zainteresirani strani se omogoči, da izrazi svoja stališča med preiskavo v zvezi s protidampinško in protisubvencijsko dajatvijo, če to ne zavlačuje preiskave po nepotrebnem. ČLEN 42 Upoštevanje javnega interesa Pogodbenica ne sme uvesti protidampinških ali izravnalnih ukrepov, če je na podlagi informacij, razkritih v okviru preiskave, mogoče jasno skleniti, da uvedba takšnih ukrepov ni v javnem interesu. Obstoj javnega interesa se določa na podlagi ocene vseh različnih interesov, obravnavanih kot celota, vključno z interesi domače industrije, uporabnikov, potrošnikov in uvoznikov, če ti preiskovalnim organom predložijo zadevne informacije. ČLEN 43 Pravilo nižje dajatve Če se pogodbenica odloči uvesti začasno ali dokončno protidampinško ali izravnalno dajatev, stopnja take dajatve ne preseže stopnje dampinga ali celotnega zneska izravnalnih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vendar mora biti nižja od stopnje dampinga ali celotnega zneska izravnalnih subvencij, če je taka nižja dajatev primerna za odpravo škode za domačo industrijo. POGLAVJE 3 TEHNIČNE OVIRE V TRGOVINI, STANDARDIZACIJI, MEROSLOVJU, AKREDITACIJI IN UGOTAVLJANJU SKLADNOSTI ČLEN 44 Področje uporabe in opredelitev pojmov 1. To poglavje se uporablja za pripravo, sprejetje in uporabo standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, kot jih opredeljuje Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini), ki lahko vplivajo na blagovno menjavo med pogodbenicama. 2. Ne glede na odstavek 1 se to poglavje ne uporablja za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, kot so opredeljeni v Prilogi A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov), in tudi ne za specifikacije nabav, ki jih pripravijo javni organi za potrebe lastne proizvodnje ali porabe. 3. V tem poglavju se uporablja opredelitev pojmov iz Priloge I k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini. ČLEN 45 Potrditev Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini Pogodbenici potrjujeta svoje obstoječe medsebojne pravice in obveznosti v skladu s Sporazumom o tehničnih ovirah v trgovini, ki je smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. ČLEN 46 Tehnično sodelovanje 1. Pogodbenici okrepita sodelovanje na področju standardov, tehničnih predpisov, meroslovja, nadzora trga, akreditacije in sistemov za ugotavljanje skladnosti z namenom izboljšanja vzajemnega razumevanja njunih sistemov in olajšanja dostopa do njunih trgov. V ta namen lahko vzpostavita ureditvene dialoge na horizontalni in sektorski ravni. 2. Pogodbenici v okviru dvostranskega sodelovanja skušata opredeliti, razviti in spodbujati pobude za olajševanje trgovine, ki med drugim lahko vključujejo: (a) krepitev regulativnega sodelovanja prek izmenjave podatkov in izkušenj ter prek znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da se izboljša kakovost njunih tehničnih predpisov, standardov, nadzora trga, ugotavljanja skladnosti in akreditacije, ter da se učinkovito uporabijo regulativna sredstva; (b) pospeševanje in spodbujanje sodelovanja med njunimi javnimi in/ali zasebnimi organizacijami, odgovornimi za meroslovje, standardizacijo, nadzor blaga, ugotavljanje skladnosti in akreditacijo; (c) spodbujanje razvoja kakovostne infrastrukture za standardizacijo, meroslovje, akreditacijo, ugotavljanje skladnosti in sistema nadzora trga v Gruziji; (d) spodbujanje udeležbe Gruzije pri delu sorodnih evropskih organizacij; (e) iskanje rešitev za morebitne tehnične ovire v trgovini ter (f) prizadevanja za usklajevanje stališč v zvezi z zadevami skupnega interesa v mednarodni trgovini in regulativnih organizacijah, kot sta STO in Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (v nadaljevanju: UN/ECE), če je to primerno. ČLEN 47 Usklajevanje tehničnih predpisov, standardov in ugotavljanje skladnosti 1. Gruzija ob upoštevanju svojih prednostnih nalog v zvezi z usklajevanjem v različnih sektorjih sprejme potrebne ukrepe, da bi postopoma dosegla skladnost z Unijo na področju tehničnih predpisov, standardov, meroslovja, akreditacije in ugotavljanja skladnosti, s tem povezanih sistemov in sistema za nadzor trga ter si prizadeva slediti načelom in praksam, ki so zapisane v ustreznem pravnem redu Unije (okvirni seznam v Prilogi III-B k temu Sporazumu). Seznam ukrepov za usklajevanje je naveden v Prilogi III-A k temu Sporazumu, ki se lahko spremeni na podlagi odločitve Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma. 2. Z namenom uresničitve teh ciljev Gruzija: (a) ob upoštevanju svojih prednostnih nalog postopoma usklajuje svojo zakonodajo z ustreznim pravnim redom Unije ter (b) uresničuje in ohranja raven upravne in institucionalne učinkovitosti, ki je potrebna za zagotavljanje učinkovitega in preglednega sistema, ki se zahteva za izvajanje tega poglavja. 3. Gruzija ne spremeni svoje horizontalne in sektorske zakonodaje na prednostnih področjih za usklajevanje, razen zaradi njene postopne uskladitve z ustreznim pravnim redom Unije in zaradi ohranjanja takšne usklajenosti; ter obvesti Unijo o vseh tovrstnih spremembah svoje nacionalne zakonodaje. 4. Gruzija zagotovi in poenostavi sodelovanje svojih zadevnih nacionalnih organov v evropskih in mednarodnih organizacijah za standardizacijo, pravno in temeljno meroslovje ter ugotavljanje skladnosti, vključno z akreditacijo v skladu z ustreznimi področji delovanja teh organov in statusom članstva, ki jim je na voljo. 5. Gruzija si z namenom vključitve svojega sistema standardizacije po najboljših močeh prizadeva zagotoviti, da njen organ za standardizacijo: (a) postopoma prenese korpus evropskih standardov (EN) v nacionalne standarde, vključno z usklajenimi evropskimi standardi, katerih prostovoljna raba se šteje za skladno z zakonodajo Unije, preneseno v gruzijsko zakonodajo; (b) hkrati pa s tem prenosom umakne neskladne nacionalne standarde; (c) postopoma izpolni druge pogoje za polnopravno članstvo v evropskih organizacijah za standardizacijo. ČLEN 48 Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov Pogodbenici se lahko navsezadnje dogovorita, da se Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih (ACAA) izdelkov doda kot protokol k temu sporazumu, ki v skladu z dogovorom zajema enega ali več sektorjev, potem ko Unija preveri, da so zadevna gruzijska sektorska in horizontalna zakonodaja, institucije in standardi v celoti usklajeni z zakonodajo, institucijami in standardi EU. Tak Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov bo določal, da blagovna menjava med pogodbenicama v sektorjih, ki jih zajema, poteka pod enakimi pogoji, kot za takšno blagovno menjavo veljajo med državami članicami. ČLEN 49 Označevanje in etiketiranje 1 Brez poseganja v določbe člena 47 in člena 48 tega sporazuma ter ob spoštovanju tehničnih predpisov v zvezi z zahtevami glede označevanja in etiketiranja pogodbenici ponovno potrdita načela iz poglavja 2.2 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, pri čemer se takšne zahteve ne pripravijo, sprejmejo ali uporabljajo z namenom ustvariti nepotrebne ovire za mednarodno trgovino oziroma s takšnim učinkom. V ta namen takšne zahteve glede označevanja in etiketiranja ne omejujejo trgovine bolj, kot je to potrebno za doseganje zakonitega cilja, pri čemer se upoštevajo tveganja, ki bi nastala zaradi neizpolnitve. 2. Zlasti glede obveznega označevanja in etiketiranja se pogodbenici dogovorita: (a) da si bosta prizadevali čim bolj zmanjšati svoje potrebe v zvezi z označevanjem in etiketiranjem, razen kolikor je to potrebno za prevzem pravnega reda Unije na tem področju ter za zaščito zdravja, varnosti ali okolja oziroma zaradi drugih razumnih razlogov s področja javnega reda; (b) da pogodbenica lahko določi obliko etiketiranja ali označevanja, vendar ne zahteva odobritve, registracije ali certificiranja etiket ter (c) da pogodbenica ohrani pravico zahtevati navedbo informacij na etiketah ali oznakah v določenem jeziku. POGLAVJE 4 SANITARNI IN FITOSANITARNI UKREPI ČLEN 50 Cilj 1. Cilj tega poglavja je olajšati trgovanje med pogodbenicama s primarnimi proizvodi, za katere veljajo sanitarni in fitosanitarni ukrepi, vključno z vsemi ukrepi iz Priloge IV k temu sporazumu, ob tem pa varovati zdravje ljudi, živali in rastlin: (a) z zagotovitvijo popolne preglednosti, kar zadeva ukrepe iz Priloge IV k temu sporazumu, ki se uporabljajo v trgovini; (b) z usklajevanjem gruzijskega zakonodajnega sistema s sistemom EU; (c) s priznavanjem zdravstvenega stanja živali in rastlin pogodbenic ter z izvajanjem načela regionalizacije; (d) z oblikovanjem mehanizma za priznavanje enakovrednosti ukrepov iz Priloge IV, ki jih izvaja pogodbenica; (e) z nadaljevanjem izvajanja Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; (f) z oblikovanjem mehanizmov in postopkov za olajšanje trgovanja ter (g) z izboljšanjem komunikacije in sodelovanja pogodbenic pri ukrepih iz Priloge IV k temu sporazumu. 2. Cilj tega poglavja je tudi doseganje skupnega stališča pogodbenic o standardih dobrega počutja živali. ČLEN 51 Večstranske obveznosti Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje pravice in obveznosti po Sporazumu STO in zlasti Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov. ČLEN 52 Področje uporabe To poglavje se uporablja za vse sanitarne in fitosanitarne ukrepe pogodbenic, ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na trgovino med pogodbenicama, vključno z vsemi ukrepi, navedenimi v Prilogi IV k temu sporazumu. To področje uporabe ne vpliva na obseg usklajevanja iz člena 55 tega sporazuma. ČLEN 53 Opredelitev pojmov V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve: 1. „sanitarni in fitosanitarni ukrepi“ pomenijo ukrepe, kakor so opredeljeni v odstavku 1 Priloge A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; 2. „živali“ pomenijo živali, kot so opredeljene v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali oziroma v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali; 3. „živalski proizvodi“ pomenijo izdelke živalskega izvora vključno s proizvodi iz vodnih živali, kakor so opredeljeni v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali; 4. „živalski stranski proizvodi, ki niso namenjeni prehrani ljudi“ pomenijo cela telesa ali dele živali, proizvode živalskega izvora ali druge proizvode, pridobljene iz živali, ki niso namenjeni prehrani ljudi, kakor so navedeni v delu 2(II) Priloge IV-A k temu sporazumu; 5. „rastline“ pomenijo žive rastline in njihove opredeljene žive dele skupaj s semeni in dednino: (a) plodove v botaničnem smislu, razen shranjenih z globokim zamrzovanjem; (b) vrtnine, razen shranjene z globokim zamrzovanjem; (c) gomolje, stebelne gomolje, čebulice, korenike; (d) rezano cvetje; (e) veje z listi; (f) posekano drevje z listjem; (g) kulture rastlinskih tkiv; (h) liste, listje; (i) živ cvetni prah; ter (j) cepiče za okuliranje, potaknjence, cepiče; 6. „rastlinski proizvodi“ pomenijo proizvode rastlinskega porekla, nepredelane ali obdelane s preprostim postopkom, če to niso rastline, opredeljene v delu 3 Priloge IV-A k temu sporazumu; 7. „semena“ pomenijo semena v botaničnem smislu, namenjena za sajenje; 8. „škodljivi organizmi“ so vsaka vrsta, sev ali biotip rastline, živali ali povzročitelja bolezni, ki je škodljiv za rastline ali rastlinske proizvode; 9. „varovana območja“ pomenijo območja v smislu člena 2(1)(h) Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti ali v smislu vsake določbe naslednice; 10. „bolezen živali“ pomeni klinični ali patološki pojav okužbe pri živalih; 11. „bolezni akvakultur“ pomenijo klinične ali neklinične okužbe z enim ali več etioloških povzročiteljev bolezni, navedenih v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali; 12. „okužba pri živalih“ pomeni situacijo, v kateri je pri živalih prisoten kužen povzročitelj bolezni, s kliničnim ali patološkim pojavom okužbe ali brez njega; 13. „standardi dobrega počutja živali“ pomenijo standarde za zaščito živali, kakršne sta oblikovali in jih uporabljata pogodbenici in, ki so v skladu s standardi Mednarodne organizacije za zdravje živali, če je to primerno; 14. „ustrezna raven sanitarne in fitosanitarne zaščite“ pomeni ustrezno raven sanitarne in fitosanitarne zaščite, kakor je opredeljena v odstavku 5 Priloge A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; 15. „regija“ pomeni, kar zadeva zdravje živali, območje ali regijo, kakor sta opredeljena v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali, kar zadeva akvakulturo, pa območje, kakor je opredeljeno v mednarodnem Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali. V zvezi z Unijo izraz „ozemlje“ ali „država“ pomeni ozemlje Unije; 16. „območje brez škodljivih organizmov“ pomeni območje, na katerem se znanstveno dokazano določen škodljiv organizem ne pojavlja in na katerem se, kadar je to ustrezno, takšno stanje uradno ohranja; 17. „regionalizacija“ pomeni koncept regionalizacije, kakor je opisan v členu 6 Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; 18. „pošiljka živali ali proizvodov živalskega izvora“ pomeni število živali ali količino proizvodov živalskega izvora iste vrste, zajetih v istem potrdilu ali dokumentu, prevažanih z istim prevoznim sredstvom, ki jih pošlje en pošiljatelj in izvirajo iz iste pogodbenice izvoznice ali regije take pogodbenice. Pošiljko živali lahko sestavlja en ali več primarnih proizvodov ali partij; 19. “pošiljka rastlin ali rastlinskih proizvodov” pomeni količino rastlin, rastlinskih proizvodov in/ali drugega blaga, ki se premeščajo iz ene pogodbenice v drugo in za katere, kadar se to zahteva, velja eno samo fitosanitarno spričevalo. Pošiljko živali lahko sestavlja en ali več primarnih proizvodov ali partij; 20. „partija“ pomeni število ali enote iste vrste blaga, razpoznavnega po homogenosti sestave in izvoru, in sestavlja del pošiljke; 21. „enakovrednost za namen trgovanja“ (v nadaljnjem besedilu: „enakovrednost“) pomeni, da ukrepi iz Priloge IV, ki se uporabljajo v pogodbenici izvoznici, ne glede na to ali se razlikujejo od ukrepov iz Priloge IV, ki se uporabljajo v pogodbenici uvoznici ali ne, objektivno dosegajo primerno raven zaščite pogodbenice uvoznice ali sprejemljivo raven tveganja; 22. „sektor“ pomeni proizvodno in trgovinsko strukturo za proizvod ali kategorijo proizvodov v pogodbenici; 23. „podsektor“ pomeni dobro opredeljen in nadzorovan del sektorja; 24. „primarni proizvod“ pomeni izdelke ali drugo blago, navedene pod točkami od 2 do 7; 25. „posebno uvozno dovoljenje“ pomeni uradno dovoljenje, ki ga pristojni organi pogodbenice uvoznice vnaprej izdajo posameznemu uvozniku in v katerem so določeni pogoji za uvoz ene same ali več pošiljk primarnega proizvoda iz pogodbenice izvoznice, na področju uporabe tega poglavja; 26. „delovni dnevi“ pomenijo vse dneve v tednu, razen nedelje, sobote in državnih praznikov posamezne pogodbenice; 27. „inšpekcijski pregled“ pomeni pregled katerega koli vidika krme, živil, zdravja živali in dobrega počutja živali, s katerim se ugotovi, ali je zadevni vidik v skladu z zakonskimi zahtevami o krmi in živilih ter pravili o zdravju in dobrem počutju živali; 28. „inšpekcijski pregled rastlin“ pomeni uraden vizualen pregled rastlin, rastlinskih proizvodov in drugega nadzorovanega blaga, da se ugotovi morebitna prisotnost škodljivih organizmov in/ali skladnost s fitosanitarnimi predpisi; 29. „preverjanje“ pomeni ugotavljanje, ali so izpolnjene določene zahteve, in sicer s pregledom in preučevanjem objektivnih dokazov. ČLEN 54 Pristojni organi Pogodbenici se na prvem srečanju Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe iz člena 65 tega sporazuma medsebojno obvestita o strukturi, organizaciji in razmejitvi pristojnosti svojih pristojnih organov. Pogodbenici se medsebojno obveščata o kakršni koli spremembi v zvezi z navedenimi pristojnimi organi, ki se nanaša na strukturo, organizacijo in delitev pristojnosti, vključno s kontaktnimi točkami. ČLEN 55 Postopno usklajevanje 1. Gruzija nadaljuje s postopnim usklajevanjem svojih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ukrepov za dobro počutje živali ter drugih zakonodajnih ukrepov, kakor so opredeljeni v Prilogi IV k temu sporazumu, z ukrepi Unije v skladu z načeli in postopkom iz Priloge XI k temu sporazumu. 2. Pogodbenici sodelujeta pri postopnem usklajevanju in izgradnji zmogljivosti. 3. Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe redno spremlja izvajanje procesa približevanja, določenega v Prilogi XI k temu sporazumu, da zagotovi potrebna priporočila o usklajevanju. 4. Gruzijski organi najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma predložijo seznam sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ukrepov za dobro počutje živali in drugih zakonodajnih ukrepov EU, kot so opredeljeni v Prilogi IV k temu sporazumu, s katerimi bodo ti organi uskladili nacionalne ukrepe. Seznam se razdeli v prednostna področja, v okviru katerih se trgovanje z določenim primarnim proizvodom ali skupino primarnih proizvodov z usklajevanjem poenostavi. Navedeni seznam uskladitev ima vlogo referenčnega dokumenta za izvajanje tega poglavja. ČLEN 56 Priznavanje zdravstvenega statusa ozemlja ali regije glede živali in škodljivih organizmov ter regionalnih razmer za potrebe trgovine Priznavanje statusa za živalske bolezni, infekcije pri živalih ali škodljive organizme 1. Za živalske bolezni in infekcije pri živalih (skupaj z zoonozo) velja: (a) pogodbenica uvoznica za potrebe trgovanja pogodbenici izvoznici ali njenim regijam prizna status zdravstvenega stanja živali v skladu s postopkom iz Priloge VI k temu sporazumu za živalske bolezni, opredeljene v Prilogi V-A k temu sporazumu; (b) kadar pogodbenica meni, da ima za svoje ozemlje ali regijo poseben status za določeno živalsko bolezen, razen tistih iz Priloge V-A k temu sporazumu, lahko zahteva priznanje tega statusa v skladu s postopkom, določenim v delu C Priloge VI k temu sporazumu. S tem v zvezi lahko pogodbenica uvoznica zahteva jamstva za uvoz živih živali in proizvodov živalskega izvora, ki jim je priložena pojasnjevalna opomba in so ustrezna za dogovorjeni status pogodbenic; (c) pogodbenici kot osnovo za trgovanje med njima priznavata status ozemelj ali regij ali status v sektorju ali podsektorju pogodbenic, povezan z razširjenostjo ali posledicami živalske bolezni, razen tistih iz Priloge V-A k temu sporazumu, ali infekcij pri živalih in/ali s tem povezanimi tveganji, če je to primerno, kot ga opredeljuje Mednarodna organizacija za zdravje živali. pogodbenica uvoznica lahko zahteva jamstva za uvoz živih živali in proizvodov živalskega izvora, ki so primerna za opredeljeni status v skladu s priporočili Mednarodne organizacije za varstvo živali, ter (d) brez poseganja v člene 58, 60 in 64 tega sporazuma ter če pogodbenica uvoznica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva podpornih ali dodatnih informacij ali posvetov in/ali preverjanja, vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi omogoči trgovanje na podlagi določb točk (a), (b) in (c) tega odstavka. 2. Za škodljive organizme velja: (a) pogodbenici za potrebe trgovanja priznavata status glede škodljivih organizmov, opredeljenih v Prilogi V-B k temu sporazumu, kakor je določen v Prilogi VI-B, ter (b) brez poseganja v člene 58, 60 in 64 tega sporazuma ter če pogodbenica uvoznica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva podpornih ali dodatnih informacij ali posvetovanj in/ali preverjanja, vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi omogoči trgovanje na podlagi določbe točke (a) tega odstavka. Priznavanje regionalizacije / razdelitve območij, območij brez škodljivih organizmov in varovanih območij 3. Pogodbenici priznavata pojma regionalizacije in območij brez škodljivih organizmov, kot ju opredeljujejo zadevna mednarodna konvencija o varstvu rastlin (IPPC) iz leta 1997 ter mednarodni standardi za fitosanitarne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: ISPM) Organizacije za prehrano in kmetijstvo, ter pojem varovanih območij v skladu z Direktivo 2000/29/ES in soglašata o njihovi uporabi v trgovini med njima. 4. Pogodbenici soglašata, da se sklepi o regionalizaciji za bolezni živali in rib iz Priloge V-A ter za škodljive organizme iz Priloge V-B k temu sporazumu sprejmejo v skladu z določbami delov A in B Priloge VI k temu sporazumu. 5. Glede bolezni živali v skladu z določbami člena 58 tega sporazuma pogodbenica izvoznica, ki od pogodbenice uvoznice zahteva priznanje svojega sklepa o regionalizaciji, to obvesti o svojih ukrepih s popolnimi pojasnili in podpornimi podatki za svoje določitve in odločitve. Brez poseganja v člen 59 tega sporazuma, in če pogodbenica uvoznica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva dodatnih informacij ali posvetovanj in/ali preverjanja v 15 delovnih dneh po prejetju obvestila, tako sporočen sklep velja za sprejet. Posvetovanja iz prvega pododstavka tega odstavka potekajo v skladu s členom 59(3) tega sporazuma. Pogodbenica uvoznica dodatne informacije oceni v 15 delovnih dneh po njihovem prejetju. Preverjanje iz prvega pododstavka tega odstavka se izvaja v skladu s členom 62 tega sporazuma in v 25 delovnih dneh po prejetju zahtevka za preverjanje. 6. Glede škodljivih organizmov vsaka pogodbenica zagotovi, da se pri trgovini z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugim blagom ustrezno upošteva status škodljivih organizmov na območju, ki ga druga pogodbenica priznava kot varovano območje ali kot območje brez škodljivih organizmov. Pogodbenica, ki od druge pogodbenice zahteva priznanje svojega območja brez škodljivih organizmov, jo obvesti o svojih ukrepih ter na zahtevo predloži popolna pojasnila in podporne podatke za njegovo ustanovitev in ohranjanje, pri čemer upošteva ustrezne standarde FAO ali standarde Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, vključno z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe. Brez poseganja v člen 64 tega sporazuma ter če pogodbenica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva dodatnih informacij, posvetovanj in/ali preverjanja v treh mesecih po obvestilu, tako sporočen sklep o regionalizaciji območja brez škodljivih organizmov velja za sprejetega. Posvetovanja iz prvega pododstavka tega odstavka potekajo v skladu s členom 59(3) tega sporazuma. Pogodbenica uvoznica dodatne informacije oceni v treh mesecih po prejetju teh informacij. Preverjanje iz prvega pododstavka tega odstavka se izvaja v skladu s členom 62 tega sporazuma in v 12 mesecih po prejetju zahtevka za preverjanje, ob upoštevanju bioloških lastnosti škodljivega organizma in zadevnega posevka. 7. Po dokončanju postopkov iz odstavkov od 4 do 6 in brez poseganja v člen 64 tega sporazuma vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi omogoči trgovanje. Kompartmentalizacija 8. Pogodbenici se lahko udeležita nadaljnjih razprav glede vprašanja kompartmentalizacije. ČLEN 57 Priznanje enakovrednosti 1. Enakovrednost se lahko prizna za: (a) posamezen ukrep; (b) skupino ukrepov ali (c) sistem, ki velja za sektor, podsektor, primarne proizvode ali skupine primarnih proizvodov. 2. Pri priznavanju enakovrednosti pogodbenici uporabljata postopek iz odstavka 3 tega člena. Ta postopek zajema objektiven dokaz enakovrednosti s strani pogodbenice izvoznice in objektivno oceno zahtevka s strani pogodbenice uvoznice. Ta ocena lahko vključuje inšpekcijske preglede ali preverjanja. 3. Na zahtevo pogodbenice izvoznice v zvezi s priznanjem enakovrednosti, kot je določena v odstavku 1 tega člena, pogodbenici nemudoma, najpozneje pa v treh mesecih po tem, ko pogodbenica uvoznica prejme tak zahtevek, začneta posvetovalni postopek, ki vključuje korake iz Priloge VIII k temu sporazumu. Če pa pogodbenica izvoznica vloži več zahtevkov, se pogodbenici na zahtevo pogodbenice uvoznice v okviru Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe iz člena 65 tega sporazuma dogovorita o časovnem razporedu, po katerem začneta in izvedeta postopek iz tega odstavka. 4. Gruzija Unijo nemudoma obvesti o ukrepu, skupini ukrepov ali sistemu, kakor so opredeljeni v odstavku 1 tega člena, ki so bili usklajeni na podlagi spremljanja iz člena 55(3). Navedeno dejanje je podlaga za zahtevek Gruzije, da začne postopek priznavanja enakovrednosti zadevnih ukrepov, kakor je določen v odstavku 3 tega člena. 5. Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače, pogodbenica uvoznica dokonča postopek priznavanja enakovrednosti iz odstavka 3 tega člena v 360 dneh po tem, ko je od pogodbenice izvoznice prejela zahtevek, skupaj s spisom, ki dokazuje enakovrednost. Ta časovni rok se lahko podaljša za sezonske posevke, ko je upravičeno z oceno počakati, da se omogoči preverjanje v primernem obdobju rasti posevka. 6. Pogodbenica uvoznica enakovrednost rastlin, rastlinskih proizvodov in drugega blaga ugotavlja v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe. 7. Pogodbenica uvoznica lahko umakne ali začasno opusti enakovrednost, če ena od pogodbenic spremeni ukrepe, ki vplivajo na enakovrednost, pod pogojem, da je upoštevan naslednji postopek: (a) v skladu z določbami iz člena 58(2) tega sporazuma pogodbenica izvoznica pogodbenico uvoznico obvesti o vsakem predlogu spremembe svojih ukrepov, za katere se priznava enakovrednost ukrepov, in verjetnem učinku predlaganih ukrepov na priznano enakovrednost. V 30 delovnih dneh po prejetju teh informacij pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico obvesti, ali se na podlagi predlaganih ukrepov enakovrednost priznava še naprej ali ne; (b) v skladu z določbami iz člena 58(2) tega sporazuma pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico brez odlašanja obvesti o vsakem predlogu spremembe svojih ukrepov, na katerih je temeljilo priznavanje enakovrednosti, in verjetnem učinku predlaganih ukrepov na priznano enakovrednost. Če pogodbenica uvoznica enakovrednosti ne prizna več, se lahko pogodbenici dogovorita o pogojih za vnovičen začetek postopka iz odstavka 3 tega člena na podlagi predlaganih ukrepov. 8. Priznavanje, začasna opustitev ali umik enakovrednosti je zgolj na strani pogodbenice uvoznice, ki ravna v skladu s svojim upravnim in zakonodajnim okvirom. Navedena pogodbenica pogodbenici izvoznici predloži popolno pojasnilo v pisni obliki in podporne podatke, uporabljene za namere in odločitve, ki jih zajema ta člen. V primeru nepriznavanja, začasne opustitve ali umika enakovrednosti pogodbenica uvoznica pogodbenici izvoznici navede zahtevane pogoje, na podlagi katerih se lahko znova začne postopek iz odstavka 3. 9. Brez poseganja v člen 64 tega sporazuma pogodbenica uvoznica ne sme umakniti ali začasno opustiti enakovrednosti, preden začnejo veljati predlagani novi ukrepi katere koli pogodbenice. 10. Če pogodbenica uvoznica uradno prizna enakovrednost na podlagi posvetovalnega postopka iz Priloge VIII k temu sporazumu, Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe v skladu s postopkom iz člena 65(5) tega sporazuma razglasi priznanje enakovrednosti v trgovini med pogodbenicama. Navedena odločitev zagotovi tudi zmanjšanje obsega fizičnih pregledov na mejah, poenostavljena potrdila in postopke za predhodno uvrstitev na seznam za poslovne enote, če je primerno. Status priznavanja enakovrednosti se navede v Prilogi XII k temu sporazumu. ČLEN 58 Preglednost in izmenjava informacij 1. Brez poseganja v člen 59 tega sporazuma pogodbenici sodelujeta pri izboljševanju vzajemnega razumevanja svojih struktur za uradni nadzor in mehanizmov za uporabo ukrepov iz Priloge IV k temu sporazumu ter delovanja takih struktur in mehanizma. To se lahko med drugim doseže s poročili mednarodnih revizij, ko so ta objavljena, pogodbenici pa si lahko izmenjata informacije o rezultatih takih revizij oziroma druge informacije, kot je ustrezno. 2. V okviru približevanja zakonodaje iz člena 55 tega sporazuma ali priznavanja enakovrednosti iz člena 57 tega sporazuma se pogodbenici medsebojno obveščata o zakonodajnih ali drugih postopkovnih spremembah, sprejetih na zadevnih področjih. 3. Unija v tem okviru pravočasno obvesti Gruzijo o spremembah zakonodaje Unije, da ji omogoči preučitev temu primerne spremembe njene zakonodaje. Za olajšanje prenosa zakonodajnih dokumentov na zahtevo ene od pogodbenic je treba vzpostaviti potrebno raven sodelovanja. V ta namen se pogodbenici medsebojno obvestita o svojih kontaktnih