[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.5.2009

COM(2009) 223 konč.

2009/0070 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropskem programu za opazovanje zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (Besedilo velja za EGP)

{SEC(2009) 639}{SEC(2009) 640}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga

1.1. Ozadje

GMES je pobuda za opazovanje zemlje pod vodstvom EU. Zaradi vse večje odgovornosti EU v evropskih in svetovnih zadevah se je Evropa odločila razviti lastni sistem za operativno opazovanje zemlje. Vzpostavitev takšnega sistema je strateška odločitev, ki bo imela dolgoročne učinke na nadaljnji politični, gospodarski, družbeni in znanstveni razvoj EU[1].

Z opazovanjem zemlje se zbirajo podatki o fizičnih, kemičnih in bioloških sistemih tega planeta ali bolj splošno o spremljanju naravnega okolja. Za svoje delovanje sistem uporablja vesoljske naprave (tj. satelite) ter naprave v zraku, na morju in na kopnem ( „in situ“ ). Informacijske storitve na podlagi tehnološko obdelanih podatkov, zbranih preko satelitov in naprav in situ , omogočajo boljše upravljanje z okoljem in izboljšujejo varnost državljanov. To bo omogočilo npr. učinkovitejše upravljanje z naravnimi viri in biološko raznovrstnostjo, spremljanje oceanov in kemične sestave ozračja, dveh ključnih dejavnikov podnebnih sprememb, odzivnost ob naravnih nesrečah in nesrečah, ki jih povzroča človek, ter zagotovilo uspešnejše nadziranje meja.

EU, Evropska vesoljska agencija (ESA) in njene države članice na področju raziskav in razvoja za opazovanje zemlje zadnjih trideset let uspešno sodelujejo pri razvoju infrastrukture in predoperativnih storitev za opazovanje zemlje[2].

Vendar pa podatki, zbrani na podlagi sedanjih storitev, z izjemo operativne meteorologije ne zadostujejo vsem potrebam oblikovalcev politik[3] ali niso neprekinjeno razpoložljivi, zlasti ker je življenjsko obdobje storitve ali z opazovanjem povezane infrastrukture omejeno zaradi proračunskih in/ali tehničnih omejitev. Povedano drugače, veliko sedanjih storitev za opazovanje zemlje v Evropi je nezanesljivih, ker imajo nezadostno infrastrukturo in njihova razpoložljivost dolgoročno ni zagotovljena. To povzroča zaskrbljenost končnih uporabnikov, kot so javni organi, pa tudi sekundarnih ponudnikov storitev, ki ne želijo investirati v nezrele, tvegane trge in bi z zbiranjem kapitala za take naložbe naleteli na dodatne težave.

GMES je bil zasnovan, da zagotovi operativno opazovanje zemlje na področju okolja in varnosti ter preseže operativno meteorologijo. Splošni cilji GMES torej so:

- omogočiti trajnostne storitve za opazovanje zemlje, prilagojene potrebam uporabnikov, vključno z javnimi oblikovalci politik in državljani zasebniki. Storitve GMES bodo oblikovalcem politik omogočile zlasti:

- pripravo nacionalne, evropske in mednarodne zakonodaje na področju okolja, vključno s podnebnimi spremembami,

- spremljanje izvajanja te zakonodaje,

- dostop do obsežnih in natančnih varnostnih podatkov (npr. za nadzor meja);

- zagotoviti trajnostno infrastrukturo za opazovanje, potrebno za izvajanje storitev GMES. To bo storjeno z ustanavljanjem partnerstev z lastniki infrastruktur ali z razvojem nove infrastrukture, če sedanja infrastruktura ne zadostuje potrebam storitev GMES;

- spodbuditi zasebni sektor h koriščenju informacijskih virov in tako omogočiti tržno rast ponudnikov storitev z dodano vrednostjo, med katerimi so večinoma mala in srednje velika podjetja (MSP).

1.2. Razlogi za predlog in njegovi cilji

GMES obsega fazo razvojnih dejavnosti in operativno fazo. Na področju razvojnih dejavnosti sredstva iz Sedmega okvirnega programa (FP7)[4] prispevajo k razvoju vesoljske infrastrukture kot del programa vesoljske komponente GMES ESA in financirajo predoperativne storitve za spremljanje kopnega, morskega okolja in ozračja, ukrepanje v kriznih razmerah, varnost ter prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev posledic teh sprememb.

V skladu s sporočilom Komisije „Globalno spremljanje okolja in varnosti: od zamisli do uresničitve“[5] in smernicami tretjega Sveta za vesolje poteka izvajanje operativnih dejavnosti GMES v zaporednih fazah z jasno opredeljenimi prednostnimi nalogami, najprej z razvojem treh storitev hitrega odziva za ukrepanje v kriznih razmerah, spremljanje kopnega in pomorske storitve.

Prve operativne storitve za upravljanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega se financirajo kot pripravljalni ukrepi[6]. Od 2011 do 2013 se morajo operativne storitve GMES razširiti, nadgraditi in dopolniti razvojne dejavnosti, financirane iz tematskega področja za vesolje Sedmega okvirnega programa, ter obsegati dejavnosti na medvladnem in nacionalnem področju. Ti ukrepi Skupnosti bodo osredotočeni na celotno storitveno verigo za ukrepanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega ter na dejavnosti za dostop do podatkov in infrastrukturo. Ta izbor temelji na naslednjih kriterijih:

- zadostna tehnična zrelost,

- povezava s pripravljalnimi ukrepi in ostalimi dejavnostmi izven okvirnih programov, kot je program pokritosti kopnega Corine,

- dokazane možnosti za razvoj prodajnih storitev,

- ponudniki storitev so nosilci gospodarskih dejavnosti in bi brez dodatnega posredovanja EU prenehali delovati, na področju morskega okolja in ozračja pa storitve večinoma zagotavljajo javne institucije, ki bodo sposobne nadaljevati z dejavnostmi brez podpore Skupnosti (čeprav verjetno manj ambiciozno) pred letom 2013, in

- glede storitev za ukrepanje v kriznih razmerah je jasno, da bi bilo najbolje organom civilne zaščite operativno zagotoviti zemljevide za ukrepanje v kriznih razmerah že leta 2011 in ne 2014.

O teh prednostnih nalogah se je obširno razpravljalo po končanem forumu GMES v Lillu, ki ga je organiziralo francosko predsedstvo, vključno s posvetovanji Svetovalnega sveta GMES. Zainteresirane strani so se strinjale, da bo v obdobju 2011–2013 treba dopolniti sedanja raziskovalna sredstva za vzpostavitev operativnih storitev na področjih, na katerih obstaja tveganje za prekinitev takih storitev. Strinjale so se tudi, da se dejavnosti za spremljanje morskega okolja in ozračja dobro razvijajo. Za FP7 je zaradi institucionalne ali znanstvene narave evropskih nosilcev dejavnosti, ki so povezani z njegovo izvedbo, v tej fazi videti, da po obsegu in kot pravni instrument zadostuje operativnim pogojem za pomorske in ozračne storitve.

Program GMES naj bi bil v celoti vzpostavljen v naslednjem večletnem finančnem okviru (od leta 2014 dalje).

Cilj tega predloga je določiti pravno podlago za program GMES in financiranje ES za začetne operativne dejavnosti GMES (2011–2013), kot je bilo navedeno v Sporočilu 2008, ki ga je Svet pozdravil v svojih sklepih z dne 2. decembra 2008, da se:

- zagotovijo storitve za ukrepanje v kriznih razmerah (skupaj z zemljevidi za ukrepanje v kriznih razmerah in referenčnimi zemljevidi) različnim nosilcem dejavnosti za ukrepanje v kriznih razmerah na ravni Skupnosti in države članice ter tudi ustreznim ključnim agencijam Združenih narodov, vključno na področjih civilne zaščite, humanitarne pomoči in kriznega upravljanja, med letoma 2011 in 2013 vse dni v tednu 24 ur na dan, da se povečata učinkovitost in uspešnost njihove odzivnosti v kriznih razmerah in humanitarnih nesrečah;

- med letoma 2011 in 2013 javnim organom v Evropi (skupaj z okoljskimi agencijami) zagotovijo storitve za spremljanje kopnega (predvsem v zvezi z obdelavo podatkov, izdelki za vseevropsko pokritost kopnega, zemljevidi mest visoke ločljivosti, zemljevidi tal in tematskimi zemljevidi), da bodo bolj učinkoviti pri oblikovanju svoje politike ter izvedbenih in nadzornih nalogah; storitve za spremljanje kopnega lahko med drugim prispevajo k izvajanju tematske strategije za zaščito tal[7] in oceni ekosistemov;

- prispeva k pridobivanju in javni dostopnosti okoljskih informacij, zlasti v skladu z načeli Aarhuške konvencije[8], direktive INSPIRE in Skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS)[9];

- z zmanjševanjem stroškov dostopa do informacij spodbuja rast prodajnega sektorja, povezanega z opazovanjem zemlje, s povečevanjem števila delovnih mest, inovacij in mednarodne konkurenčnosti med letoma 2011 in 2013.

1.3. Financiranje GMES: od raziskav in razvoja do operativnega delovanja

Raziskovalni in razvojni vidiki GMES so zdaj in bodo tudi v prihodnosti sofinancirani na evropski, medvladni in nacionalni ravni na podlagi partnerstev med nosilci dejavnosti v sektorju. Del stroškov za razvoj in operativno delovanje vseh vesoljskih naprav[10] in naprav in situ , ki pridobivajo podatke za storitve GMES, bodo pokrile države članice in medvladne organizacije, ker bi ES s financiranjem vseh stroškov za potrebno infrastrukturo kršila načeli sorazmernosti in subsidiarnosti. Zato se bo ES osredotočila na področja, na katerih lahko s svojim posredovanjem zagotovi dodano vrednost.

EU bo hkrati usklajevala ta partnerstva in upravljala lastna sredstva za GMES. Z izjemo omejenih sredstev za storitve za ukrepanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega, ki so financirane kot pripravljalni ukrepi, so ta sredstva namenjena predvsem za sofinanciranje naslednjih raziskovalnih dejavnosti iz tematskega področja za vesolje FP7:

- nadgradnja vesoljske infrastrukture[11], ki jo razvija ESA, ker je sedanja infrastruktura pomanjkljiva;

- raziskave za usklajevanje podatkov, zbranih z vesoljskimi napravami in napravami in situ ;

- razvoj predoperativnih storitev.

Pri predoperativnih storitvah se raziskovanje osredotoča na razvoj storitvenih verig v obliki prototipov, preskušenih na izbranih območjih v Evropi, da se preveri učinkovitost njihovega delovanja. Financiranje se osredotoča zlasti na razvoj obdelovalne verige in potrjevanje konceptov ter razvitih tehnologij in storitev.

Naslednji izziv, s katerim se sooča GMES, je omogočiti operativne storitve v obdobju 2011–2013. Naložbe so potrebne za uvajanje izdelkov na podlagi prototipov, razvitih v predhodnih razvojnih dejavnostih, ki bodo zagotovili zadosten obseg obdelave podatkov z vseevropsko ali globalno pokritostjo in nepretrgano delovanje vse dni v tednu 24 ur na dan v najkrajšem možnem odzivnem času.

FP7 je orodje za raziskave in razvoj in kot tako ne more financirati začetnih operativnih dejavnosti GMES, ki za svoje delovanje potrebujejo trajnejšo podlago. Hkrati se bodo dejavnosti raziskav in razvoja nadaljevale na področju potrjevanja izdelkov. Zato bo v prihodnosti treba uporabljati obe vrsti financiranja, operativno in raziskovalno, ki se nanašata na različne, a dopolnjujoče potrebe. To za obdobje 2011–2013 pomeni, da morajo biti sredstva FP7, ki so že bila dodeljena tematskemu področju za vesolje, dopolnjena z dodatnimi sredstvi, ki ne bodo vezana za raziskave, v skladu s predlagano uredbo za začetne operativne dejavnosti GMES. Okvir upravljanja GMES bo usklajeval raziskovalne in operativne dejavnosti. Za načrtovanje in tehnično izvedbo storitev se bo Komisija oprla na storitve Skupnega raziskovalnega središča (JRC) in Eurostata.

1.4. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Komisija bo zagotovila dopolnjevanje in usklajenost z drugimi politikami Skupnosti, zlasti na področju konkurence, evropskih programov GNSS, varstva osebnih podatkov, civilne zaščite in humanitarne pomoči ter kohezijske in kmetijske politike. Poleg tega GMES omogoča sodelovanje na področju razvoja, humanitarne pomoči in kriznih razmer po vsem svetu, predvsem z Afriko.

Storitve GMES so bistvenega pomena, ker so njihovi glavni končni uporabniki oblikovalci politike ter spodbujajo inovacije in rast v prodajnem sektorju. GMES je zato popolnoma v skladu z lizbonsko strategijo.

GMES bo prispeval k Skupnemu okoljskemu informacijskemu sistemu (SEIS) in hkrati izkoristil njegove ugodnosti. GMES s svojimi storitvami prispeva k razpoložljivosti ustreznih podatkov/izdelkov. Prispevek SEIS k podatkovnim tokom GMES in situ bi lahko bila razpoložljivost podatkov v skoraj realnem času (na začetku podatkov za okoljsko zakonodajo, kar je glavno področje SEIS). Poleg tega bo Komisija zagotovila skladnost GMES z zbiranjem potrebnih podatkov za okoljsko politiko v okviru evropskih podatkovnih centrov, zlasti kar se tiče spremljanja kopnega.

GMES mora biti v skladu z okvirom infrastrukture za prostorske informacije v Evropi INSPIRE, kot je bilo opredeljeno v Sporočilu 2008. INSPIRE temelji na direktivi[12] o prostorskih podatkih, ki jih hranijo javni organi v državah članicah. Držav članic ne zavezuje k vzpostavitvi novih geoprostorskih podatkovnih zbirk, cilj GMES pa je zagotoviti nepretrgano razpoložljivost operativnih storitev za opazovanje zemlje.

2. Vsebina Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013)

Kot je navedeno v oddelku 1.2, je posebni cilj predlagane uredbe določiti pravno podlago za program GMES in financiranje ES začetnih operativnih dejavnosti GMES, kar bo komponentam GMES, izbranim na podlagi opisanih meril, zagotovilo neprekinjeno delovanje po letu 2011. Začetne operativne dejavnosti GMES (2011–2013) bo vodila Komisija v okviru splošnih dejavnosti GMES na ravni EU, vključno z raziskovalnimi dejavnostmi EU in dejavnostmi partnerjev GMES. Bistveno je zagotoviti dopolnjevanje s FP7 v smislu financiranja in organizacijske ureditve.

Člen 1 predlagane uredbe GMES določa vsebino Uredbe kot vzpostavitev programa Skupnosti za opazovanje zemlje („program GMES“) in izvedbena pravila začetnih operativnih dejavnosti GMES (2011–2013).

Člen 2 določa celotno vsebino programa GMES, ki bo obsegal tri komponente: storitve, vesolje in komponento in situ .

Člen 3 določa obseg začetnih operativnih dejavnosti GMES, ki bodo nadgrajevale in dopolnjevale dejavnosti, financirane iz tematskega področja za vesolje Sedmega okvirnega programa, ter nacionalne dejavnosti. Cilji za posamezna področja so določeni v Prilogi k predlogu. Dejavnosti iz člena 2 so bile določene v skladu z modularnim pristopom k izvajanju GMES. V skladu z opisanimi merili iz oddelka 1.2. morajo začetne operativne dejavnosti GMES (2011–2013) obsegati ukrepe na naslednjih področjih:

1. storitve za ukrepanje v kriznih razmerah;

2. storitve za spremljanje kopnega;

3. ukrepe za podporo uporabe storitev;

4. dostop do podatkov;

5. vesoljsko komponento GMES.

Začetne operativne dejavnosti na področjih ukrepanja v kriznih razmerah in storitev spremljanja kopnega se bodo sicer začele prej kot ostale storitve GMES, vendar to ne pomeni, da EU ne bo prispevala k ostalim storitvam (vključno s storitvami spremljanja morskega okolja in ozračja) po letu 2013. EU po tem letu načrtuje operativno delovanje vseh storitev GMES.

Člen 4 določa organizacijsko ureditev za začetne operativne dejavnosti GMES. Člen zlasti določa, da bo Komisija upravljala lastni prispevek za GMES in bo tudi odgovorna za usklajevanje vseh dejavnosti partnerjev GMES, tj. držav članic, ki bodo zagotovile učinkovito izvajanje pobude GMES na nacionalni ravni. V skladu s Sporočilom 2008 je treba razlikovati med celotnim okvirom upravljanja in tehnično izvedbo, za kar bodo odgovorna evropska telesa, ki sodelujejo z javnimi in zasebnimi subjekti, vključno z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), ter specializirane agencije EU[13]. Zato bo za tehnično izvedbo vesoljske komponente GMES odgovorna ESA. Poleg tega člen 4 določa, da mora Komisija zagotoviti skladnost programa GMES z ostalimi politikami Skupnosti.

Člen 5 določa pravne oblike financiranja Skupnosti.

Člen 6 določa pravila sodelovanja v programu GMES za države, ki niso članice EU. Zaradi globalne narave GMES je bistveno omogočiti sodelovanje držav, ki niso članice EU, če sporazumi in postopki to dovoljujejo. Člen 7 določa vsa finančna sredstva Skupnosti za financiranje začetnih operativnih dejavnosti GMES. Sredstva bodo dodeljena letno v skladu s Finančno uredbo. Državam, ki niso članice EU, in mednarodnim organizacijam je treba omogočiti, da lahko na podlagi ustreznih sporazumov prispevajo k programom finančno ali v naravi kot pri evropskih programih GNSS.

Člen 8 določa cilje v zvezi s politiko dostopa do podatkov in informacij za ukrepe, ki so financirani s programom GMES. Glavni cilj je popoln in prost dostop do podatkov[14], vendar se tak dostop do podatkov lahko omeji, če je treba iz varnostnih razlogov zagotoviti varstvo podatkov in informacij.

Člen 9 določa nadzorovanje ukrepov, financiranih z uredbo, v skladu z veljavnimi pravili ES in najboljšo prakso. Poročila o vmesnem in naknadnem ovrednotenju bodo predložena Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 10 določa izvedbene ukrepe. Izvedba in letni programi dela bodo podrobno določeni s postopkom v odboru. Letni program dela bo zajemal zlasti podroben opis dejavnosti v skladu s prednostnimi nalogami GMES. Odbor, ustanovljen v skladu s členom 11 predlagane uredbe, bo Komisiji pomagal pri izvajanju začetnih operativnih dejavnosti GMES, odbor za program FP7 iz tematskega področja za vesolje pa bo Komisiji še naprej pomagal z upravljanjem sredstev FP7.

Člen 11 določa ustanovitev komitološkega odbora v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[15].

Člen 12 določa pravila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti z ustreznimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij.

3. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

Predlog Uredbe o evropskem programu za opazovanje zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih temelji na obsežnih posvetovanjih, priložena pa mu je ocena učinka. Komisija je leta 2006 okrepila posvetovanja z zainteresiranimi stranmi:

- s tematskimi delavnicami z uporabniki prihodnjih storitev,

- z „izvedbenimi skupinami“, sestavljenimi iz predstavnikov uporabnikov. Te skupine so pripravile priporočila glede obsega, oblike in izvedbenih načrtov za storitve, vključno s potrebnimi infrastrukturnimi zahtevami,

- s posvetovanji nacionalnih koordinatorjev GMES s Svetovalnim svetom GMES,

- z rednimi dvostranskimi srečanji med uradom GMES Evropske komisije in zainteresiranimi stranmi iz industrije, regij in od drugod ter

- s konferencami o GMES, ki so jih organizirala zaporedna predsedstva EU.

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so jasno pokazala, da uporabnikom raziskovalni projekti ne zadostujejo. Potrebujejo pravočasen dostop do zanesljivih in natančnih podatkov in informacij, pri storitvah za ukrepanje v kriznih razmerah pa celo neposreden dostop do ustreznih podatkov in informacij. Za uresničitev tega cilja je po mnenju zainteresiranih strani treba:

- sprejeti primerne ukrepe za razširitev pripravljalne operativne proračunske vrstice iz leta 2008 za kritje začetnih operativnih dejavnosti storitev GMES,

- določiti obseg dejavnosti v skladu s sedanjimi finančnimi in programskimi ureditvami,

- ustanoviti partnerstva za zagotovitev trajnostnih operativnih storitev,

- zaradi uporabniške usmerjenosti zagotoviti skladnost med storitvami in potrebami uporabnikov ter

- s politiko prostega dostopa do podatkov in informacij spodbuditi tržno rast storitvenega sektorja z dodano vrednostjo (vključno z MSP).

Poleg osnovnega scenarija („brez ukrepanja“) poročilo o ceni učinka analizira tri možnosti za izvajanje začetnih operativnih dejavnosti GMES: (i) metodo odprtega usklajevanja, (ii) regulativno ukrepanje in (iii) finančna sredstva Skupnosti. Ocena učinka kaže, da so finančna sredstva Skupnosti najboljša možnost, saj je takšno financiranje verjetno bolj stroškovno učinkovito od ostalih možnosti, tudi pri najboljšem možnem poteku ostalih dveh možnosti. Analiza učinka finančnih sredstev Skupnosti je dokazala, da je ta možnost stroškovno ustrezna in bi prodajnemu sektorju omogočila trajnostno podlago za razvoj storitev, prilagojenih odjemalcem.

4. SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Skupnosti.

Glede storitev z vseevropsko (ali celo globalno) pokritostjo, zlasti storitev za vseevropsko pokritost kopnega, države članice ne morejo zadostiti ciljem predlaganih ukrepov, ker je prispevke različnih držav članic treba združiti na evropski ravni. Skupnost lahko zagotovi boljše izvajanje ostalih predlaganih storitev za opazovanje zemlje, ki jih zajema predlog (npr. zemljevidi za ukrepanje v kriznih razmerah ali tematski zemljevidi za spremljanje kopnega omejenega geografskega obsega) iz dveh razlogov. Prvič, bolj skladno in centralizirano upravljanje vhodnih podatkov iz vesoljskih senzorskih naprav in naprav in situ bo omogočilo ekonomijo obsega. Drugič, neusklajeno izvajanje storitev za opazovanje zemlje na ravni države članice ali regionalni ravni bi pomenilo podvajanje ter bi oviralo ali celo onemogočilo pregledno in objektivno nadzorovanje izvajanja okoljske zakonodaje ES. Če informacija, ki jo je pridobila država članica, ni primerljiva, Komisija ne bo mogla oceniti, ali je vsaka država članica zagotovila pravilno izvajanje okoljske zakonodaje.

Predlog je popolnoma v skladu z načelom sorazmernosti, ker (i) operativne storitve GMES za spremljanje kopnega in ukrepanje v kriznih razmerah ne nadomeščajo sedanjih storitev, temveč jih dopolnjujejo ali zagotavljajo njihovo neprekinjenost in (ii) bo opravljanje storitev centralizirano na ravni Skupnosti le, če bo to nujno.

5. Izbira pravnega instrumenta

Komisija predlaga vzpostavitev evropskega programa za opazovanje zemlje (GMES) z uredbo, tj. splošno uporabnim instrumentom, ki je v celoti zavezujoč in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. Predlagani osnovni akt določa vloge in odgovornosti Komisije in tudi držav članic. Uredba je zato najprimernejši instrument, s katerim bo mogoče doseči želeni cilj.

6. Proračunske posledice

Ocena finančnih posledic tega predloga uredbe določa proračunska sredstva za začetne operativne dejavnosti GMES. Predlog je združljiv z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2007–2013.

2009/0070 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropskem programu za opazovanje zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[16],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[17],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[18],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[19],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski svet se je na srečanju 15. in 16. junija 2001 v Gothenburgu dogovoril o strategiji trajnostnega razvoja za krepitev skupnih gospodarskih, socialnih in okoljskih politik ter lizbonskemu procesu dodal okoljsko razsežnost.

(2) V Resoluciji o evropski vesoljski politiki[20]z dne 21. 5. 2007, sprejeti na četrtem skupnem in soodločujočem srečanju Sveta Evropske unije in Sveta Evropske vesoljske agencije na ministrski ravni („Svet za vesolje“, ustanovljen v skladu s členom 8(1) Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko agencijo[21]), je Svet poudaril, da se zaveda sedanjega in možnega prispevka, ki ga vesoljske dejavnosti dajejo lizbonski strategiji za rast in delovna mesta, saj zagotavljajo tehnologije in storitve, potrebne za nastajajočo evropsko družbo znanja, in prispevajo k evropski koheziji, ter da je vesolje pomemben del strategije trajnostnega razvoja.

(3) Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) je pobuda za opazovanje zemlje, ki jo Evropska skupnost izvaja na podlagi partnerstev z državami članicami. Njen cilj je spodbuditi boljšo izrabo industrijskih možnosti na področju politik inovacij, raziskovalnega in tehnološkega razvoja v zvezi z opazovanjem zemlje in zagotoviti uporabniku informacijske storitve, ki omogočajo dostop do natančnih podatkov in informacij na področju okolja in varnosti pod nadzorom Skupnosti in so prilagojene širokemu krogu uporabnikov. Med uporabnike sodijo tudi nosilci odločitev na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki oblikujejo in izvajajo okoljske politike.

(4) Za trajnostno uresničitev cilja GMES je treba uskladiti dejavnosti vseh partnerjev GMES ter razviti, vzpostaviti in upravljati storitve in naprave za opazovanje v skladu s potrebami uporabnikov. GMES bo ključni dejavnik pri podpiranju biološke raznovrstnosti, spremljanja ekosistemov ter prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitve posledic teh sprememb.

(5) Storitve GMES so potrebne, ker lahko zasebni sektor spodbudijo k stalni uporabi informacijskih virov za večjo inovativnost ponudnikov storitev z dodano vrednostjo, med katerimi so večinoma mala in srednje velika podjetja (MSP).

(6) GMES obsega fazo razvojnih dejavnosti in operativno fazo. Svet za vesolje je v svojih tretjih smernicah, sprejetih na seji dne 28. 11. 2005, podprl izvajanje dejavnosti GMES v zaporednih fazah z jasno opredeljenimi prednostnimi nalogami, najprej z razvojem treh storitev hitrega odziva za ukrepanje v kriznih razmerah, spremljanje kopnega in pomorske storitve.

(7) Prve operativne storitve na področju ukrepanja v kriznih razmerah in spremljanja kopnega so bile financirane kot pripravljalni ukrepi v skladu s členom 49(6)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[22] (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba).

(8) Poleg razvojnih dejavnosti, financiranih iz tematskega področja za vesolje v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[23](v nadaljnjem besedilu: Sedmi okvirni program), mora Skupnost v obdobju 2011–2013 zagotoviti neprekinjeno povezavo s pripravljalnimi ukrepi in povečati trajnost operativnih storitev na področjih z zadostno tehnično zrelostjo in dokazanimi možnostmi za razvoj prodajnih storitev, vključno z ukrepanjem v kriznih razmerah in spremljanjem kopnega. S sredstvi za raziskave in razvoj iz Sedmega okvirnega programa se bo razvoj pomorskih in ozračnih storitev nadaljeval vzporedno s storitvami za ukrepanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega, vključno z razvojem predoperativnih zmogljivosti pred letom 2013.

(9) V sporočilu „Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES): skrbimo za varnejši planet“[24] je Komisija opisala svoj pristop k upravljanju in financiranju GMES ter poudarila, da namerava prenesti odgovornost za tehnično izvedbo GMES na specializirane agencije, vključno z ESA za vesoljsko komponento GMES zaradi njene strokovnosti in edinstvenega položaja.

(10) Operativne storitve za ublažitev posledic v kriznih razmerah in ukrepe humanitarne pomoči so potrebne za usklajevanje sedanjih zmogljivosti Skupnosti in njenih držav članic ter izboljšanje prihodnje pripravljenosti, za ukrepanje in vzpostavitev normalnega stanja po naravnih nesrečah in nesrečah, ki jih povzroči človek, ki imajo pogosto tudi škodljive posledice za okolje. Ker podnebne spremembe lahko povečajo možnost kriznih razmer, bo vloga GMES bistvena pri prilagajanju podnebnim spremembam. Storitve GMES morajo zato omogočati geoprostorske informacije za podporo udeležencem na področju kriznih razmer in humanitarnih ukrepov.

(11) Storitve za spremljanje kopnega so bistvene za spremljanje biološke raznovrstnosti in ekosistemov, prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitve posledic teh sprememb ter upravljanje s širokim področjem virov in politik, ki so povezane z naravnim okoljem: s tlemi, vodo, kmetijstvom, gozdovi, javno preskrbo z energijo, urbanimi območji, rekreacijskimi objekti, infrastrukturo in prometom. Operativne storitve za spremljanje kopnega so potrebne na evropski in tudi globalni ravni, v sodelovanju z državami članicami, tretjimi državami v Evropi in partnerji zunaj Evrope ter Združenimi narodi.

(12) Opravljanje operativnih storitev, ki so financirane s to uredbo, je odvisno od dostopa do podatkov, ki so zbrani z uporabo vesoljske infrastrukture, naprav v zraku, na morju in zemeljskih tleh („infrastruktura in situ “) ter raziskovalnih programov. Zato je treba zagotoviti dostop do takih podatkov ter po potrebi zbiranje podatkov in situ dopolniti z dejavnostmi na ravni Skupnosti in nacionalni ravni. To dopolnjevanje je zlasti pomembno, kadar nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti ne zahtevata zbiranja takšnih podatkov. Pripadajoča vesoljska infrastruktura in infrastruktura in situ morata biti stalno na razpolago, vključno z vesoljsko infrastrukturo, razvito posebej za GMES v okviru programa vesoljske komponente GMES ESA (misije s sentineli). Začetna operativna faza s prvimi sentineli se bo začela leta 2011.

(13) Komisija mora zagotoviti dopolnjevanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti GMES iz Sedmega okvirnega programa, prispevka ES k začetnim operativnim dejavnostim GMES, z dejavnostmi partnerjev GMES in sedanjimi strukturami, kot so evropski podatkovni centri.

(14) Izvajanje začetnih operativnih dejavnosti GMES mora biti v skladu z drugimi ustreznimi politikami, instrumenti in ukrepi Skupnosti, zlasti s konkurenčnostjo in inovativnostjo, kohezijsko politiko, raziskovalnimi, prometnimi in konkurenčnimi politikami, evropskim programom Globalnih navigacijskih satelitskih sistemov (GNSS) in varstvom osebnih podatkov. GMES mora poleg tega podpreti razvoj vesoljske informacijske infrastrukture v Skupnosti, določene z Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE)[25]. GMES mora dopolniti področji skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS)[26] in dejavnosti Skupnosti za ukrepanje v kriznih razmerah.

(15) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru ter okvirni sporazumi z državami kandidatkami in možnimi kandidatkami določajo sodelovanje navedenih držav v programih Skupnosti. Drugim državam, ki niso članice EU, in mednarodnim organizacijam je treba sodelovanje omogočiti s sklenitvijo ustreznih mednarodnih sporazumov.

(16) Finančna sredstva za celotno trajanje začetnih operativnih dejavnosti GMES je treba določiti v višini 107 milijonov EUR kot glavni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[27]. Poleg teh finančnih sredstev je za raziskovalne ukrepe, ki spremljajo začetne operativne dejavnosti GMES, predvidenih dodatnih 43 milijonov EUR iz tematskega področja za vesolje Sedmega okvirnega programa.

(17) V skladu s Finančno uredbo lahko države članice, države, ki niso članice EU, in mednarodne organizacije prispevajo k programom na podlagi ustreznih sporazumov.

(18) Storitve GMES morajo biti v celoti prosto dostopne. To je nujno za spodbujanje najširše uporabe in izmenjave podatkov in informacij, zbranih z opazovanjem zemlje, v skladu z načeli SEIS, INSPIRE in Globalnega sistema sistemov za opazovanje zemlje (GEOSS).

(19) Zaradi možnih prilagoditev je treba ukrepe, ki jih financira ta uredba, nadzirati in vrednotiti.

(20) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji dodeljenih izvedbenih pooblastil[28].

(21) Komisiji je treba zlasti podeliti pooblastila, da prilagodi Prilogo v skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(a) Sklepa 1999/468/ES.

(22) Treba je sprejeti tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter ustrezne ukrepe za izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev v skladu z uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[29] in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[30] ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[31].

(23) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te uredbe, tj. določitve programa GMES in njegovih začetnih operativnih dejavnosti, saj bodo začetne operativne dejavnosti GMES obsegale tudi vseevropske zmogljivosti in bodo odvisne od usklajenega izvajanja storitev v državah članicah, ki jih je treba usklajevati na ravni Skupnosti, in kar je cilj zaradi obsega ukrepa lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko zato Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je nujno za doseganje teh ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa evropski program za opazovanje zemlje (v nadaljnjem besedilu: program GMES) in pravila za izvajanje začetnih operativnih dejavnosti GMES.

Člen 2Program GMES

1. Program GMES nadgrajuje raziskovalne dejavnosti iz Sklepa št. 1982/2006/ES (v nadaljnjem besedilu: Sedmi okvirni program) in program vesoljske komponente GMES Evropske vesoljske agencije.

2. Program GMES obsega:

6. storitveno komponento z dostopom do informacij na naslednjih tematskih področjih:

7. spremljanje kopnega,

8. upravljanje v kriznih razmerah,

9. varnost,

10. spremljanje morskega okolja,

11. spremljanje ozračja,

12. prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev posledic teh sprememb;

13. vesoljsko komponento s trajnostnimi vesoljskimi napravami za opazovanje na tematskih področjih iz točke (a);

14. komponento in situ z napravami v zraku, na morju in zemeljskih tleh za opazovanje na tematskih področjih iz točke (a).

Člen 3 Začetne operativne dejavnosti GMES (2011–2013)

1. Začetne operativne dejavnosti GMES pokrivajo obdobje 2011–2013 in obsegajo ukrepe na naslednjih področjih:

15. storitve za ukrepanje v kriznih razmerah;

16. storitve za spremljanje kopnega;

17. ukrepi za podporo uporabe storitev;

18. dostop do podatkov, vključno s podporo zbiranja podatkov in situ ;

19. vesoljska komponenta GMES.

2. Posebni cilji ukrepov iz odstavka 1 so določeni v Prilogi.

Komisija lahko prilagodi Prilogo v skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen 4 Organizacijska ureditev

1. Komisija zagotovi usklajevanje programa GMES z dejavnostmi na nacionalni in mednarodni ravni ter na ravni Skupnosti.

2. Evropska komisija upravlja sredstva, dodeljena dejavnostim iz te uredbe, v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba) ter zagotovi usklajevanje in dopolnjevanje programa GMES z drugimi ustreznimi politikami, instrumenti in ukrepi Skupnosti, zlasti na področju konkurenčnosti in inovativnosti, kohezije, raziskav, prometa in konkurence, evropskih programov Globalnih navigacijskih satelitskih sistemov (GNSS), varstva osebnih podatkov, Direktive 2007/2/ES (INSPIRE), skupnih okoljskih informacijskih sistemov SEIS in dejavnosti Skupnosti za ukrepanje v kriznih razmerah.

3. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev izvajanja pobude GMES na ravni države članice in možnih sinergij z ustreznimi pobudami na nacionalni ali mednarodni ravni ali ravni Skupnosti.

Izvajanje vesoljske komponente GMES se zaupa Evropski vesoljski agenciji ob podpori Evropske organizacije za uporabo meteoroloških satelitov (EUMETSAT), kadar je to potrebno.

Člen 5Oblike financiranja Skupnosti

1. Skupnost lahko uporabi zlasti naslednji pravni obliki financiranja:

20. nepovratna sredstva;

21. pogodbe za izvedbo javnih naročil.

2. Nepovratna sredstva so lahko v posebnih oblikah, npr. v obliki okvirnega sporazuma o partnerstvu, ali v obliki sofinanciranja dejavnosti ali nepovratnih sredstev za ukrepe. Za nepovratna sredstva za poslovanje organov, ki si prizadevajo za doseganje ciljev v splošnem evropskem interesu, določbe Finančne uredbe o postopnem zmanjševanju ne veljajo. Največji delež sofinanciranja pri nepovratnih sredstvih je sprejet v skladu s postopkom iz člena 11(3).

Člen 6Sodelovanje tretjih držav

Pri ukrepih iz člena 2(1) lahko sodelujejo naslednje države:

22. države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu s pogoji iz tega sporazuma;

23. države kandidatke in možne kandidatke, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces v skladu z okvirnimi sporazumi ali protokolom k pridružitvenemu sporazumu o splošnih načelih sodelovanja navedenih držav v programih Skupnosti, sklenjenimi z navedenimi državami;

24. Švicarska konfederacija, ostale tretje države razen tistih iz točk (1) in (2) ter mednarodne organizacije v skladu s sporazumi, ki jih Evropska skupnost sklene s takimi tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 300 Pogodbe ES, ki določa pogoje in podrobna pravila za njihovo sodelovanje.

Člen 7Financiranje

1. Finančna sredstva za izvajanje te uredbe znašajo 107 milijonov EUR.

2. Finančna sredstva odobri proračunski organ vsako leto v mejah, določenih v večletnem finančnem okviru.

3. Dodatna finančna sredstva za program GMES lahko zagotovijo tudi tretje države ali mednarodne organizacije.

Dodatna finančna sredstva iz prvega pododstavka se obravnavajo kot namenski prejemki v skladu s členom 18 Finančne uredbe.

Člen 8Politika dostopa do podatkov in informacij GMES

1. Cilji politike dostopa do podatkov in informacij za ukrepe, ki so financirani s programom GMES, so naslednji:

25. spodbujanje uporabe in izmenjave podatkov in informacij GMES;

26. popoln in prost dostop do informacij, ki jih omogočajo storitve GMES, in podatkov, zbranih na podlagi infrastrukture GMES, ob upoštevanju varnostnih omejitev;

27. večja moč trgov za opazovanje zemlje v Evropi in zlasti prodajnega sektorja, da se omogočijo rast in nova delovna mesta;

28. zagotavljanje trajnosti dostopa do podatkov in informacij GMES;

29. podpora evropskih raziskovalnih skupnosti.

2. Komisija izvršuje cilje politike dostopa do podatkov in informacij GMES za komponente storitev, vesolja in in situ ter zlasti zagotavlja, da so sporazumi o nepovratnih sredstvih, pogodbe o izvedbi javnih naročil in sporazumi o prenosu pooblastil, sklenjeni s ponudniki storitev GMES, upravljavci infrastrukture GMES in ponudniki podatkov, v skladu s cilji iz odstavka 1.

Člen 9Nadzor in vrednotenje

1. Komisija nadzoruje in vrednoti izvajanje ukrepov iz člena 3(1).

2. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o vmesnem vrednotenju do 31. decembra 2012 in poročilo o naknadnem vrednotenju.

Člen 10Izvedbeni ukrepi

1. Komisija sprejme letni program dela v skladu s členom 110 Finančne uredbe in členoma 90 in 166 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002[32]in v skladu s postopkom iz člena 11(3).

2. Z dodeljenimi finančnimi sredstvi za program GMES se lahko krijejo tudi izdatki, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, nadzora, spremljanja, revizije in vrednotenja, neposredno potrebnih za upravljanje programa GMES in dosego njegovih ciljev, zlasti študij, sestankov, informiranja in objavljanja ter vsi drugi izdatki tehnične in upravne pomoči, ki jih lahko ima Komisija pri upravljanju programa GMES.

Člen 11Odbor

1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor GMES).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

Člen 12Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Komisija zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, ki jih financira ta uredba, zaščitijo finančni interesi Skupnosti, in sicer z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neutemeljeno izplačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbami (ES, Euratom) št. 2988/95, (Euratom, ES) št. 2185/96 in (ES) št. 1073/1999.

2. Pri ukrepih Skupnosti, ki se financirajo v skladu s to uredbo, se za nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 šteje vsaka kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbene obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja nosilca gospodarske dejavnosti, in ki je ali bi lahko z neupravičenimi stroški škodovala splošnemu proračunu Skupnosti.

3. Sporazumi, sklenjeni v skladu s to uredbo, vključno s sporazumi, sklenjenimi s sodelujočimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, določajo spremljanje in finančni nadzor, ki ju izvaja Komisija ali njen pooblaščeni predstavnik, in revizijo, ki jo izvaja Računsko sodišče, po potrebi na kraju samem.

Člen 13Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

Cilji začetnih operativnih dejavnosti GMES (2011–2013)

Ukrepi iz člena 2(1) imajo naslednje cilje:

30. storitve za ukrepanje v kriznih razmerah, ki temeljijo na sedanjih dejavnostih v Evropi, nosilcem dejavnosti za ukrepanje v kriznih razmerah omogočijo dostopnost podatkov, zbranih z opazovanjem zemlje, in pripadajočih izdelkov na mednarodni, evropski, nacionalni in regionalni ravni za različne oblike nesreč, vključno z vremensko pogojenimi nesrečami (vključno z neurji, požari in poplavami), geofizikalnimi nesrečami (vključno s potresi, cunamiji, vulkanskimi izbruhi in zemeljskimi plazovi), nesrečami, ki jih namerno ali nenamerno povzroči človek, in ostalimi humanitarnimi nesrečami. Ker lahko podnebne spremembe povečajo možnost kriznih razmer, bo vloga GMES bistvena pri ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam kot del dejavnosti za preprečevanje, pripravljenost, odzivnost in vzpostavitev normalnega stanja na področju kriznih razmer v Evropi;

31. storitve za spremljanje kopnega omogočijo dostopnost podatkov, zbranih z opazovanjem zemlje, in pripadajočih izdelkov evropskim, nacionalnim in regionalnim organom, pristojnim za okoljsko spremljanje biološke raznovrstnosti, tal, vode, gozdov in nacionalnih virov ter splošno izvajanje okoljskih politik, zbiranje geografskih informacij, kmetijstva, energije, urbanističnega načrtovanja, infrastrukture in prometa. Storitve za spremljanje kopnega obsegajo spremljanje spremenljivk podnebnih sprememb;

32. ukrepi za podporo uporabe storitev obsegajo tehnične vmesnike, prilagojene uporabniškemu okolju, usposabljanje, komuniciranje in razvoj prodajnega sektorja;

33. dostop do podatkov, vključno s podporo zbiranja podatkov in situ , omogoči zbiranje in razpoložljivost podatkov, zbranih z opazovanjem zemlje na podlagi širokega kroga evropskih misij in ostalih infrastrukturnih oblik, vključno z infrastrukturo in situ , za dosego ciljev GMES in zlasti za storitve za ukrepanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega;

34. začetne operativne dejavnosti GMES omogočijo delovanje vesoljske komponente GMES z uporabo vesoljske infrastrukture za opazovanje zemlje ter opazovanje zemeljskih podsistemov (vključno s kopenskim površjem, ozračjem in oceani). To temelji na sedanji ali načrtovani nacionalni in evropski vesoljski infrastrukturi ter na vesoljski infrastrukturi, razviti s programom vesoljske komponente GMES.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013).

2. OKVIR ABM/ABB

Področje politike: podjetništvo.

Dejavnosti: konkurenčnost, industrijska politika, inovacije in podjetništvo.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Nova proračunska vrstica: 02.02.15

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

2011–2013 za prevzem obveznosti in 2011–2016 za plačila.

3.3. Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

02.02.15.XX | obvezni | dif.[33] | DA | DA | DA | 1a |

02.01.04.05 | obvezni/ neobvezni | dif. | DA | DA | DA | 1a |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 18 | 22 | 24 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Kot je opredeljeno v poglavju 1 Obrazložitvenega memoranduma, je GMES pobuda za opazovanje zemlje. Za svoje delovanje sistem uporablja vesoljske naprave (tj. satelite) ter naprave v zraku, na morju in zemeljskih tleh ( „in situ“ ). Podatki, zbrani prek satelitov in naprav in situ , omogočajo informacijske storitve na področjih spremljanja kopnega, morskega okolja in ozračja, ukrepanja v kriznih razmerah, varnosti ter prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitve posledic teh sprememb.

GMES je zdaj sofinanciran na evropski, medvladni in nacionalni ravni na podlagi partnerstev med različnimi udeleženci. Z izjemo omejenih sredstev zlasti za storitve za ukrepanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega, ki so financirane kot pripravljalni ukrepi[38], so ta sredstva zdaj namenjena predvsem za raziskovalne in razvojne dejavnosti iz FP7.

Sredstva iz Sedmega okvirnega programa (FP7) je treba v obdobju 2011–2013 nadgraditi iz več vzrokov. Prvič, začetne operativne dejavnosti GMES se morajo razširiti in v naslednjem večletnem finančnem okviru (od 2014) razviti v celostni program GMES. Drugič, nekateri predoperativni storitveni projekti, financirani s FP7, zlasti storitve za ukrepanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega, so dovolj zreli za prehod iz predoperativne faze v fazo operativnih storitev (tj. storitev, ki ne temeljijo na raziskavah) celo pred naslednjim večletnim finančnim okvirom.

Zemljevidi za ukrepanje v kriznih razmerah morajo biti čim prej operativno dostopni, da bodo lahko organi civilne zaščite v državah članicah učinkoviteje ukrepali ob naravnih nesrečah ali nesrečah, ki jih povzroči človek, in spodbudili sodelovanje med državami ob čezmejnih nesrečah. Učinkovito izvajanje storitev za civilno zaščito ima pomemben ekonomski učinek ter je bistveno za zaščito posameznikove varnosti in varstvo nujno potrebne gospodarske infrastrukture.

Storitve za spremljanje kopnega bodo oblikovalcem politik (vključno z okoljskimi agencijami) pomagale pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju skladnosti ukrepov na področjih rabe zemljišč, sprememb v pokritosti kopnega in urbanističnega upravljanja.

Storitve za ukrepanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega so odvisne od pomožnih dejavnosti, kot je dostop do podatkov. Podatkovni nizi, potrebni za storitve, bi morali zato biti primerni za ponovno uporabo pri nadaljnji obdelavi, tj. z uvedbo dovoljenj, ki dopuščajo več uporabnikov, ob upoštevanju proračunskih omejitev. Poleg tega je treba upravljati infrastrukturo za zbiranje podatkov.

Ta predlog je namenjen javnim in zasebnim organizacijam ter ponudnikom storitev na področju opazovanja zemlje.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

V skladu z Obrazložitvenim memorandumom je financiranje Skupnosti najprimernejša oblika intervencijskega ukrepa za obravnavo navedenih potreb.

Glede vseevropskih izdelkov države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganih ukrepov, ker je prispevke različnih držav članic treba združiti na evropski ravni. Skupnost lahko zagotovi boljše opravljanje ostalih storitev (npr. zemljevidi za ukrepanje v kriznih razmerah ali tematski zemljevidi za spremljanje kopnega omejenega geografskega obsega) iz dveh razlogov. Prvič, bolj skladno in centralizirano upravljanje vhodnih podatkov iz vesoljskih senzorskih naprav in naprav in situ bo omogočilo ekonomijo obsega. Drugič, neusklajeno opravljanje storitev za opazovanje zemlje na ravni države članice bi pomenilo podvajanje ter bi oviralo ali celo onemogočilo pregledno in objektivno nadzorovanje izvajanja okoljske zakonodaje ES.

S spodbujanjem večje uporabe in večanjem števila možnih uporabnikov navedenih storitev v EU lahko Skupnost poveča dodano vrednost takih storitev ter gospodarske in družbene koristi, ki jih omogoča močan razvoj prodajnega sektorja, kar odpira nova delovna mesta in uvaja inovativne storitve v zasebni sektor.

Zdaj ni nobenih drugih finančnih instrumentov, ki bi se osredotočali na potrebe, obravnavane s tem predlogom. Vendar bodo ukrepi za izvedbo tega programa povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, ki so financirane z okvirnimi programi ES. Te povezave so dobrodošle, saj pomenijo uspešen zaključek raziskovalne faze in prehajanje v operativno fazo, za katero se lahko odobri pomoč iz tega programa.

Komisija bo zagotovila dopolnjevanje in usklajenost z drugimi politikami Skupnosti, zlasti na področju konkurence, prometa, evropskega programa GNSS, varstva osebnih podatkov, kohezijske politike[39], INSPIRE in SEIS. Poleg tega mora biti GMES sredstvo sodelovanja na področju razvoja, humanitarne pomoči in kriznih razmer po vsem svetu, zlasti z Afriko.

Storitve GMES so bistvenega pomena, ker so njihovi neposredni uporabniki oblikovalci politik ter spodbujajo inovacije in rast v prodajnem sektorju. GMES je zato popolnoma v skladu z lizbonsko strategijo.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Ta predlog se navezuje na politike konkurenčnosti, gospodarstva, inovacij in podjetništva Skupnosti, njegovi cilji pa so naslednji:

35. omogočiti začetne operativne storitve GMES, prilagojene potrebam uporabnikov, vključno z javnimi oblikovalci politik in državljani zasebniki;

36. prispevati k trajnostni infrastrukturi za opazovanje, potrebni za izvajanje storitev GMES;

37. spodbuditi zasebni sektor k večjemu koriščenju informacijskih virov in večji inovativnosti ponudnikov storitev z dodano vrednostjo.

Razvoj storitev za opazovanje zemlje ključno vpliva zlasti na povečevanje gospodarske konkurenčnosti in inovativnosti v tem sektorju in na prodajnih trgih. Za trajnostno zagotavljanje storitev na področju opazovanja zemlje v Evropi je še vedno nujno dosledno javno posredovanje. Takšno posredovanje je potrebno, ker pri zadovoljevanju različnih potreb javnosti nastajajo tržne nepopolnosti in ker je prodajni sektor nezrel trg, močno odvisen od javnega financiranja, poleg tega pa je bil njegov razvoj do zdaj velikokrat upočasnjen zaradi negotovosti glede uresničljivosti in dolgoročne razpoložljivosti osnovnih storitev in podatkov, ki jih pridobivajo. Doseganje navedenih ciljev bo prispevalo k rasti in novim delovnim mestom v inovativnem prodajnem sektorju, v katerem so večinoma MSP. Te storitve bodo olajšale dostop do ključnih podatkov, potrebnih pri oblikovanju politik na lokalni in regionalni ravni na področjih kmetijstva, vključno z gozdarstvom, in upravljanja z vodami. Te storitve bi na primer lahko pomagale izboljšati načrtovanje in vzdrževanje cestnih omrežij. To bo nenazadnje pomagalo izboljšati tudi ocenjevanje vplivov podnebnih sprememb.

Dejavnosti za ukrepanje v kriznih razmerah naj bi povečale učinkovitost storitev za civilno zaščito, saj bodo z boljšim predvidevanjem okoljskih tveganj, boljšim dostopom do pravočasnega in natančnega kartiranja med nesrečami ter boljšim kriznim upravljanjem po nesrečah ohranjale življenja in zmanjševale škodo na nujno potrebni gospodarski infrastrukturi. Operativni cilji, vrste realizacij, rezultati in z njimi povezani kazalniki so povzeti v spodnji preglednici.

Operativni cilj | Realizacija | Realizirani ciljni kazalnik | Rezultati | Kazalnik rezultatov | Učinek | Kazalniki učinka |

1. Omogočiti opravljanje storitev za ukrepanje v kriznih razmerah | 1.1. storitve za kartiranje za ukrepanje v kriznih razmerah na evropski ravni | sprožitev kartiranja na zahtevo na evropski ravni | večja razpoložljivost in pravočasnost dobave zemljevidov | zadovoljitev zahteve glede na razpoložljivi proračun | večja pravočasnost in zanesljivost dostopa do podatkov in informacij, zbranih s storitvami | stopnja zadovoljstva ustreznega uporabnika |

1.2. vključevanje izdelkov za ukrepanje v kriznih razmerah | sprožitev specializiranega kartiranja na zahtevo | večja razpoložljivost storitev za specializirano kartiranje na regionalni ravni |

2. Omogočiti opravljanje storitev za spremljanje kopnega | 2.1. storitve za periodično kartiranje za pokritost kopnega | storitve za vseevropsko pokritost kopnega in kartiranje kriznih območij | večja razpoložljivost storitev za kartiranje stabilen podatkovni tok | zadovoljitev zahteve glede na razpoložljivi proračun |

2.2. dinamične dejavnosti za spremljanje kopnega | dnevna razpoložljivost ključnih podnebnih spremenljivk |

3. Omogočiti ukrepe za podporo uporabe storitev | 3. ukrepi za podporo uporabe operativnih storitev | spremljajoči ukrepi (vključno z vmesniki in usposabljanjem) za spodbujanje uporabe informacij | namestitev tehničnih vmesnikov in ozaveščenost uporabnikov o storitvah | večja ozaveščenost uporabnikov o uporabi storitev |

4. Omogočiti finančno podporo za operativne dejavnosti vesoljske komponente GMES | 4. običajne operativne dejavnosti s sentineli 1A, 2A in 3A[40] ter temeljne dejavnosti za dostop do podatkov | nepovratna sredstva za podporo operativnih dejavnosti s sentineli | stabilnost operativnih dejavnosti s tremi sentineli | brez prekinitev v operativnem delovanju | stabilnost operativnih dejavnosti med izvajanjem |

5. Pridobivanje in zagotavljanje podatkov | 5. zbiranje podatkov za podporo operativnih storitvenih dejavnosti | pogodba o pridobivanju podatkov/o dostopu do podatkov | dovoljenja, ki dopuščajo več uporabnikov podatkov | večja razpoložljivost podatkov in lažji dostop |

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikažejo izbrane metode[41] izvedbe ukrepa:

X Centralizirano upravljanje

X neposredno Komisija

X posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

X organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 Finančne uredbe

X nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

X mednarodne organizacije

Deljeno ali decentralizirano upravljanje

z državami članicami

s tretjimi državami

X Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (z Evropsko vesoljsko agencijo)

Komisija bo neposredno izvedla različne ukrepe z uporabo:

- nepovratnih sredstev na podlagi odprtega razpisa za predloge,

- nepovratnih sredstev, dodeljenih upravičencem iz letnega programa dela,

- razpisnih postopkov.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Vzpostavljen bo sistem nadzora za zagotovitev najvišje kakovosti rezultatov in najučinkovitejše uporabe sredstev. Nadzor bo potekal skozi celotno trajanje programa. Temeljil bo na povratnih informacijah, ki jih bodo o programu dali institucionalni uporabniki in upravičenci, vključno z analizo in zbiranjem podatkov na osnovi ciljno naravnanih raziskav.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Obsežna ocena učinka je bila pripravljena skupaj z zahtevami za predhodno vrednotenje. Na podlagi primerjalne ocene razpoložljivih političnih možnosti je bila določena prednostna politična možnost, ocenjeni pa so bili tudi njen učinek, tveganja, domneve in stroškovna učinkovitost. Ta predlog je popolnoma skladen s sklepi ocene.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Ta predlog temelji na izkušnjah iz razvojnih dejavnosti pobude GMES v zadnjih desetih letih. Čeprav je financiranje raziskav še vedno potrebno za nadaljnji razvoj GMES, te izkušnje potrjujejo, da je treba za povrnitev dosedanjih naložb ter zadovoljitev navedenih potreb podpreti opravljanje nekaterih ključnih storitev za opazovanje zemlje.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Osemnajst mesecev po začetku izvajanja programa bo izvedeno zunanje vmesno vrednotenje doseženih rezultatov in kakovostnih vidikov izvajanja programa. Dve leti po koncu programa bo predloženo zunanje naknadno vrednotenje rezultatov in učinkov.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Za administrativni nadzor pogodb, nepovratnih sredstev in povezanih plačil bodo pristojne centralne službe Komisije in/ali delegacije ES v državah upravičenkah.

Zlasti se bodo spremljali odhodki (upravičenost), spoštovanje proračuna (dejanski stroški) ter dokazilne listine in ustrezna dokumentacija.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | Vrsta realizacije | Povprečni stroški | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

2011 | 2012 | 2013 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[42] (XX 01 01) | A*/ AD | 11 | 12 | 12 |

B*, C*/AST | 6 | 8 | 9 |

Osebje, financirano[43] iz člena XX 01 02 | 1 | 2 | 3 |

Drugo osebje[44], financirano iz člena XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 |

SKUPAJ | 18 | 22 | 24 |

GD si bo prizadeval racionalizirati svojo organizacijsko strukturo s sinergijami ter ponovno preučil kadrovske razmere glede na vsakokratne okoliščine in zlasti v skladu z ugotovitvami tekočega preučevanja kadrovskih procesov, ki ga izvaja Komisija. Pričakuje se, da bo takšno preučevanje spodbudilo možnosti notranje prerazporeditve, ki bodo zadostile večini kadrovskih potreb za to pobudo. Če vsa delovna mesta v tem procesu ne bodo zapolnjena, bodo uporabniški GD-ji zahtevali prilagoditev kadrovskih potreb pri izvajanju LSP.

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

- Uradniki (AD/napoteni nacionalni izvedenci): pristojni za oblikovanje s programom povezanih politik in splošno usklajevanje,

- upravljavci programa (AD): pristojni za izvajanje programa, nadzor in vrednotenje,

- pomočniki upravljavcev programa (AST): upravljavcem programa pomagajo pri njihovih nalogah,

- finančni in pogodbeni strokovni delavci (AST/pogodbeni delavci): pristojni za upravljanje nepovratnih sredstev in pogodb,

- upravni strokovni sodelavci (AST): pristojni za upravno in tajniško podporo.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

X Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

X Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo sedanjih človeških virov znotraj pristojnega GD-ja (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto.

Potrebe po človeških in upravnih virih bodo krila sredstva, ki se lahko pristojnemu GD-ju odobrijo v postopku letne dodelitve sredstev glede na proračunske omejitve.

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | 2011 | 2012 | 2013 | Leto n+3 | Leto n+4 in pozneje | SKUPAJ |

1. Tehnična in upravna pomoč (vključno s povezanimi stroški za osebje) |

Izvajalske agencije[45] |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja[46] | 1 | 2 | 2 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 1 | 2 | 2 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2011 | 2012 | 2013 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 2,1 | 2,4 | 2,6 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | 0,06 | 0,14 | 0,2 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 2,1 | 2,5 | 2,8 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

122 000 EUR na uradnika na leto

73 000 EUR na napotenega nacionalnega izvedenca na leto

64 000 EUR na pogodbenega delavca na leto

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

2011 – 1 pogodbeni delavec

2012 – 1 pogodbeni delavec + 1 napoteni nacionalni izvedenec

2013 – 2 pogodbena delavca + 1 napoteni nacionalni izvedenec

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

2011 | 2012 | 2013 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,023 | 0,025 | 0,030 | 0,078 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,208 | 0,208 | 0,208 | 0,624 |

XX 01 02 11 03 – Odbori[47] | 0,139 | 0,139 | 0,139 | 0,417 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2. Drugi odhodki za poslovodenje SKUPAJ (XX 01 02 11) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 |

3. Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

Največ 20 dvodnevnih misij na leto s povprečnim dnevnim stroškom 750 EUR za vsako misijo = 30 000 EUR

6 dvodnevnih sestankov s povprečno 30 udeleženci s 1 044 EUR (860 EUR za pot + 92 EUR na dan * 2 dni) = 187 920 EUR

3 seje odbora: 860 EUR na udeleženca * 54 udeležencev (na leto) = 139 320 EUR

Potrebe po človeških in upravnih virih bodo krila sredstva, ki se pristojnemu GD-ju lahko odobrijo v postopku letne dodelitve sredstev glede na proračunske omejitve.

8.2.7. Izvajanje – človeški viri

Za izračun potrebnih človeških virov so bile opravljene naslednje analize:

- določitev mehanizmov izvajanja glede na različne realizacije,

- določitev glavnih kategorij nalog, potrebnih za mehanizme izvajanja,

- določitev, kolikokrat se naloga ponovi med trajanjem ukrepa,

- ocena kadrovskih potreb za polni delovni čas (EPDČ) na nalogo na leto.

Povzetek opisa izvedbenih mehanizmov

Operativni cilji | Realizacija | Mehanizmi izvajanja |

1. Omogočiti opravljanje storitev za ukrepanje v kriznih razmerah | 1.1. evropska služba za kartiranje za ukrepanje v kriznih razmerah | Vzpostavitev storitev za hitro kartiranje na zahtevo; ostale storitve kartiranja na zahtevo iz različnih faz odzivnega cikla; referenčno kartiranje; potrjevanje in preverjanje zemljevidov; arhiviranje podatkov, sklicevanje na podatke in njihovo razširjanje. Upravljanje cikla oskrbovanja trga. Nadaljnje spremljanje storitve. Usklajevanje z drugimi ustreznimi ponudniki storitev. |

1.2. vključevanje izdelkov za ukrepanje v kriznih razmerah | Razpis za zbiranje predlogov za nepovratna sredstva, namenjena ustreznim telesom na tem področju, ki se osredotočajo na posebne informacije za končne uporabnike na regionalni ravni z uporabo podatkov, zbranih na ravni EU. Upravljanje razpisnega cikla. Nadaljnje spremljanje porabe nepovratnih sredstev. Usklajevanje med različnimi organizacijami civilne zaščite. |

2. Omogočiti opravljanje storitev za spremljanje kopnega | 2.1. služba za periodično kartiranje za pokritost kopnega | Dejavnosti na evropski ravni: vzpostavitev naslednjih storitev na evropski ravni: predhodna obdelava fotografij; dostop do referenčnih podatkov; več izdelkov za pokritost kopnega in spremembe v pokritosti kopnega; potrjevanje in preverjanje zemljevidov; arhiviranje podatkov, sklicevanje na podatke in njihovo razširjanje. Upravljanje cikla oskrbovanja trga. Nadaljnje spremljanje storitve. Usklajevanje z drugimi ustreznimi ponudniki storitev. Dejavnosti na regionalni ravni: razpis za zbiranje predlogov za nepovratna sredstva, namenjena ustreznim telesom na tem področju, za črpanje evropskih izdelkov iz zalog na ravni držav članic z uporabo skupnega predmetno usmerjenega modela. Nadaljnje spremljanje porabe nepovratnih sredstev. Usklajevanje med ustreznimi organizacijami. |

2.2. dinamične dejavnosti za spremljanje kopnega | Vzpostavitev storitev za dnevno pridobivanje podatkov o bio-geofizikalnih parametrih v realnem času in na globalni ravni. Upravljanje cikla oskrbovanja trga. Nadaljnje spremljanje storitve. Usklajevanje z drugimi ustreznimi ponudniki storitev. |

3. Omogočiti ukrepe za podporo uporabe storitev | 3. ukrepi za podporo uporabe operativnih storitev | Vzpostavitev službe za spodbujanje uporabe podatkov in informacij, namenjenih končnim uporabnikom, ter vključitev storitev GMES v posebno uporabniško okolje in informacijski tok. Upravljanje cikla oskrbovanja trga. Nadaljnje spremljanje storitve. Usklajevanje z drugimi ustreznimi ponudniki storitev. |

4. in 5. Omogočiti finančno podporo za vesoljsko komponento GMES in dostop do podatkov | 4. običajne operativne dejavnosti s sentineli 1A, 2A in 3A[1], temeljne dejavnosti za dostop do podatkov in sporazumi o dostopu do podatkov z lastniki podatkov | Financiranje dejavnosti, ki jih izvaja ESA, po možnosti s skupnim upravljanjem. Upravljanje sporazumov o skupnem upravljanju. Pridobivanje podatkov in situ in upravljanje cikla oskrbovanja trga. Nadaljnje spremljanje ustreznih dejavnosti. |

Človeški viri, potrebni na realizacijo in nalogo

Realizacija | Glavna kategorija nalog | Št. nalog | 2011 (EPDČ) | 2012 (EPDČ) | 2013 (EPDČ) |

1.1. Evropska služba za kartiranje za ukrepanje v kriznih razmerah | (a) oblikovanje javnih naročil, njihova objava, vrednotenje in sklepanje pogodb | 1 | 1 |

(b) nadaljnje spremljanje pogodbenih storitev za kartiranje | 2 | 0,5 | 0,5 |

(c) usklajevanje evropskega kartiranja | 3 | 0,25 | 0,5 | 1 |

(d) finančno obravnavanje in nadaljnje upravno spremljanje dejavnosti | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

Skupaj 1.1: | 1,75 | 1,5 | 2 |

1.2. Vključevanje izdelkov za ukrepanje v kriznih razmerah | (a) nepovratna sredstva – oblikovanje razpisov za zbiranje predlogov, njihova objava, vrednotenje in sklepanje pogodb | 3 | 0,75 | 0,5 | 0,5 |

(b) nadaljnje spremljanje nepovratnih sredstev za posebne dejavnosti kartiranja | 15 | 0,25 | 1 | 1 |

(c) usklajevanje ustreznih nosilcev dejavnosti na evropski ravni | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

(d) finančno obravnavanje in nadaljnje upravno spremljanje dejavnosti | 15 | 1 | 1,5 | 1,5 |

Skupaj 1.2: | 2,5 | 3,5 | 3,5 |

Skupaj cilj 1: | 4,25 | 5 | 5,5 |

2.1. Služba za periodično kartiranje za pokritost kopnega | (a) oblikovanje javnih naročil, njihova objava, vrednotenje in sklepanje pogodb | 3 | 1 |

(b) nadaljnje spremljanje pogodbenih storitev | 9 | 0,5 | 1 | 2 |

(c) nepovratna sredstva – oblikovanje razpisov za zbiranje predlogov, njihova objava, vrednotenje in sklepanje pogodb | 3 | 0,25 | 0,5 | 0,5 |

(d) nadaljnje spremljanje nepovratnih sredstev | 9 | 0 | 0,5 | 0,5 |

(e) usklajevanje ustreznih nosilcev dejavnosti na evropski ravni | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

(f) finančno obravnavanje in nadaljnje upravno spremljanje javnih razpisov in nepovratnih sredstev za dejavnosti | 18 | 1,5 | 2,5 | 3 |

Skupaj 2.1: | 3,75 | 5 | 6,5 |

2.2 Dinamične dejavnosti za spremljanje kopnega | (a) oblikovanje javnih naročil, njihova objava, vrednotenje in sklepanje pogodb | 1 | 0,75 |

(b) nadaljnje spremljanje pogodbenih storitev | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 |

(c) razširjanje informacij in spremljajoči ukrepi | 3 | 0,75 | 0,75 |

(d) finančno obravnavanje in nadaljnje upravno spremljanje dejavnosti | 3 | 0,75 | 0,75 | 0,75 |

Skupaj 2.2: | 1,75 | 2 | 2 |

Skupaj cilj 2: | 5,5 | 7 | 8,5 |

3. Uporaba operativnih storitev | (a) oblikovanje javnih naročil, njihova objava, vrednotenje in sklepanje pogodb | 1 | 1 |

(b) nadaljnje spremljanje pogodbenih storitev | 2 | 0,5 | 0,5 |

(c) usklajevalne dejavnosti | 2 | 0,5 | 0,5 |

(d) finančno obravnavanje in nadaljnje upravno spremljanje dejavnosti | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 |

Skupaj cilj 3: | 1,25 | 1,5 | 1,5 |

4. in 5. Vesoljske operativne dejavnosti GMES in dostop do podatkov | (a) priprava sporazuma o skupnem upravljanju z ESA | 1 | 1 |

(b) operativni nadzor sporazuma | 3 | 1 | 1 |

(c) usklajevanje na nacionalni ravni/ravni države članice | 3 | 0,5 | 0,5 |

(d) upravni in finančni nadzor sporazuma | 3 | 0,5 | 0,5 |

Skupaj cilj 4 in 5: | 1 | 2 | 2 |

Upravljanje, izvedenska mnenja in režijski stroški | (a) upravljanje – vodja enote | 3 | 1 | 1 | 1 |

(b) finančno usklajevanje | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

(c) pravni svetovalec | 3 | 0,5 | 1 | 1 |

(d) strokovnjak za vesolje | 3 | 1 | 1 | 1 |

(e) uporabniški vmesnik – kontaktna oseba | 3 | 1 | 1 | 1 |

(f) tajništvo | 3 | 2 | 2 | 2 |

Skupaj režijski stroški: | 6 | 6,5 | 6,5 |

Potrebni človeški viri SKUPAJ | 18 | 22 | 24 |

[1] Glej sporočilo „Globalno nadzorovanje okolja in varnosti: skrbimo za varnejši planet“ - COM(2008) 748, 12.11.2008 („Sporočilo 2008“).

[2] V FP6 je EU porabila 100 milijonov EUR za projekte GMES, ESA pa je investirala dodatnih 100 milijonov EUR v storitvene projekte GMES. Za tematsko področje za vesolje posebnega programa Sodelovanje v okviru FP7 bo EU dala na voljo 430 milijonov EUR za storitvene projekte GMES in zbiranje podatkov za te storitve med letoma 2007 in 2013. Dodatnih 624 milijonov EUR iz tematskega področja za vesolje FP7 bo namenjenih za razvoj programa vesoljske komponente GMES ESA, kar skupaj znaša 2 246 milijonov EUR (gospodarske razmere v 2008) (vključno s prispevki držav članic ESA).

[3] Evropskim oblikovalcem politik zdaj primanjkujejo zlasti dovolj kakovostni podatki, zbrani na evropski ali globalni ravni.

[4] Glej Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013).

[5] COM(2005) 565, 10.11.2005.

[6] V skladu s členom 49(6)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

[7] COM(2006) 231, 22.9.2006.

[8] Aarhuška konvencija z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah daje vsakemu posamezniku pravico do dostopa do okoljskih informacij, ki jih imajo javni organi („dostop do okoljskih informacij“), pravico do udeležbe pri odločanju o okoljskih zadevah in do revizije postopkov pri izpodbijanju javnih odločitev, sprejetih v nasprotju z navedenima pravicama, ali pri okoljski zakonodaji na splošno („dostop do pravnega varstva“).

[9] Glej tudi oddelek 1.4.

[10] Sedanje vesoljske misije, ki bodo zagotovile podatke za GMES, so Spot, TerraSAR-X, sateliti EUMETSAT, CosmoSkymed, DMC Deimos, Ikonos, GeoEye, Quickbird in ENVISAT.

[11] ESA zdaj razvija pet misij s „sentineli“ v programu vesoljske komponente GMES.

[12] UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

[13] To vključuje: Evropsko agencijo za okolje (EEA), Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), Satelitski center Evropske unije (EUSC), Evropsko obrambno agencijo (EDA) in Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah (FRONTEX).

[14] V skladu s Sporočilom 2008 bo Komisija še naprej proučevala, ali bi lahko razvoj tržnih priložnosti in stroškovno vezane uporabniške takse omogočila zmanjšanje deleža javne naložbe po letu 2014.

[15] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[16] UL C , , str. .

[17] UL C , , str. .

[18] UL C , , str. .

[19] UL C , , str. .

[20] UL C 136, 20.6.2007, str. 1.

[21] UL L 261, 6.8.2004, str. 64.

[22] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[23] UL L 400, 30.12.2006, str. 1.

[24] COM(2008) 748, 12.11.2008.

[25] UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

[26] COM(2008) 46. konč.

[27] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[28] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[29] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[30] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[31] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[32] UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[33] Diferencirana sredstva.

[34] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 naslova xx.

[35] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[36] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[37] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[38] V skladu s členom 49(6)(b) Finančne uredbe.

[39] Oddelek 1.1.2 Strateških smernic Skupnosti za kohezijo za 2007–2013 poudarja pomen okrepitve povezav med varstvom okolja in rastjo ter posebej navaja GMES.

[40] Sentineli so vesoljske misije, razvite v okviru neobveznega programa ESA, ki ga sofinancira EU.

[41] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „opombe“ iz te točke.

[42] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[43] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[44] Te stroške referenčni znesek krije.

[45] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevne izvajalske agencije.

[46] Tehnična in upravna pomoč pri usklajevanju nepovratnih sredstev na ravni držav članic za dejavnost 1 in spremljanje kopnega.

[47] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.