OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. ozadje predloga

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Finančna in gospodarska kriza, ki še traja, povečuje pritisk na nacionalna finančna sredstva, medtem ko države članice krčijo svoje proračune. Pri tem ima zagotavljanje gladkega izvajanja programov kohezijske politike poseben pomen kot orodje za priliv sredstev v gospodarstvo.

Vendar so za izvajanje programov potrebna znatna sredstva javnih in zasebnih zainteresiranih strani, ki pa zaradi likvidnostnih težav finančnih ustanov teh sredstev ne morejo zagotoviti. To velja zlasti za države članice, ki jih je kriza najbolj prizadela in ki so prejele finančno pomoč v okviru programa iz evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM) za države euroobmočja ali iz mehanizma plačilne bilance (v nadaljnjem besedilu: BoP) za države, ki niso del euroobmočja. Do danes je šest držav – vključno z Grčijo, ki je prejela finančno pomoč zunaj EFSM – prosilo za finančno pomoč v okviru teh mehanizmov in se s Komisijo dogovorilo o programu za makroekonomsko prilagoditev. Te države so Madžarska, Romunija, Latvija, Portugalska, Grčija in Irska (v nadaljnjem besedilu: države programa). Madžarska, ki se je v mehanizem BoP vključila leta 2008, je iz njega že izstopila leta 2010.

Da bi se zagotovilo, da te države članice (ali katera koli druga država članica, ki bi bila v prihodnje lahko vključena v take programe pomoči) na terenu še naprej izvajajo programe strukturnih skladov in Kohezijskega sklada ter namenjajo sredstva za projekte, ta predlog vsebuje določbe, ki bi omogočile vzpostavitev instrumenta za porazdelitev tveganja. Za izvajanje navedenega instrumenta bi se dovolil prenos dela dodeljenih finančnih sredstev, ki so na voljo tem državam članicam, nazaj na Komisijo. Cilj bi bil zagotoviti sredstva za kritje pričakovanih in nepričakovanih izgub pri posojilih in jamstvih, ki bi se odobrila v okviru partnerstva o porazdelitvi tveganja z Evropsko investicijsko banko in/ali drugimi finančnimi ustanovami, ki opravljajo javno službo, ki so pripravljene še naprej dajati posojila sponzorjem projektov in bankam za zagotovitev ustreznih zasebnih sredstev za projekte, ki se izvajajo s prispevki iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada. Skupna dodeljena sredstva v okviru kohezijske politike za obdobje 2007–2013 se zato ne bi spremenila. To bo zagotovilo dodatno likvidnost za izvajanje infrastrukturnih in produktivnih naložb v državah članicah v kritičnem obdobju in omogočilo nadaljevanje izvajanja programov na terenu. Če finančna sredstva, ki so bila dana na voljo za instrument za porazdelitev tveganja, niso bila porabljena za kritje izgub, bodo ostala na voljo državi članici za nadaljevanje izvajanja instrumenta za porazdelitev tveganja ali kot del sredstev, namenjenih za operativne programe. Nenazadnje, finančna sredstva za instrument za porazdelitev tveganja bi bila strogo omejena in ne bi ustvarila pogojnih obveznosti za Unijo ali zadevno državo članico.

.

- Splošno ozadje

Poglabljanje finančne krize v nekaterih državah članicah nedvomno močno vpliva na realno gospodarstvo zaradi višine dolga in težav, s katerimi se srečujejo vlade pri izposojanju denarja na trgu.

Komisija je predložila predloge za odziv na trenutno finančno krizo in njene družbeno-gospodarske posledice. V okviru svežnja za oživitev gospodarstva je decembra 2008 predlagala več regulativnih sprememb, da bi poenostavila izvedbene določbe za kohezijsko politiko in zagotovila dodatno vnaprejšnje financiranje prek vnaprejšnjih plačil za programe ESRR in ESS. Z dodatnimi vnaprejšnjimi plačili državam članicam v letu 2009 se je zagotovil takojšen denarni vložek v višini 6,25 milijarde EUR v finančnem okviru, ki je bil dogovorjen za vsako državo članico za obdobje 2007–2013. Zaradi te spremembe so vnaprejšnja plačila skupaj znašala 29,38 milijarde EUR. Predlog, ki ga je Komisija predložila julija 2009, je določil dodatne ukrepe za poenostavitev izvajanja strukturnih skladov in Kohezijskega sklada. Sprejetje teh ukrepov junija 2010 je znatno prispevalo k poenostavitvi izvajanja programov in pospešilo črpanje sredstev, obenem pa zmanjšalo upravno breme upravičencev. Komisija je avgusta 2011 sprejela tudi predlog za spremembo Uredbe (ES) št. 1083/2006 za povečanje prispevka Unije, ki se povrne z vmesnimi in končnimi plačili, do največ 10 odstotnih točk nad sedanjimi mejami (COM(2011)482 konč., 1. 8. 2011). Ko bosta Svet in Evropski parlament sprejela navedeni predlog, bo zadevnim državam članicam omogočil dodatno likvidnost za sofinanciranje dela projektov in programov, ki ni upravičen do prispevkov iz strukturnih skladov in kohezijskega sklada. Poleg tega se bodo lahko podprli tudi infrastrukturni projekti, pomembni za oživitev gospodarstva v zadevni državi članici, če se bo zdelo primerno.

- Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Člen 36 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljnjem besedilu: splošna uredba) določa, da lahko EIB na zahtevo države članice sodeluje pri dejavnostih za pripravo projektov, zlasti velikih, ureditev financiranja in javno-zasebnih partnerstev. Določa še, da lahko država članica v dogovoru z EIB odobrena posojila nameni za eno ali več prednostnih nalog operativnega programa. Ta predlog bo omogočil lažjo odobritev takih posojil s strani EIB ali morebiti drugih finančnih ustanov v času, ko taka posojila ne bi bila na voljo zaradi znižanja bonitetne ocene javnega in zasebnega dolga države in finančnih ustanov države članice.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog je v skladu z drugimi predlogi in pobudami, ki jih je Evropska komisija sprejela kot odziv na finančno krizo.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanja z zunanjimi zainteresiranimi stranmi ni bilo.

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

- Ocena učinka

Predlog bi Komisiji omogočil, da s posrednim centraliziranim upravljanjem izvaja instrument za porazdelitev tveganja za kritje tveganj, povezanih s posojili in jamstvi, ki se dajo nosilcem projekta in drugim javnim ali zasebnim partnerjem. Namen je omogočiti hitro izvedbo programov kohezijske politike z naložbami v infrastrukturo in drugimi produktivnimi naložbami, ki bodo imele takojšen in realni učinek na gospodarstvo ter bodo prispevale k ustvarjanju novih delovnih mest.

To ne bo dodatno obremenilo splošnega proračuna, saj se skupna dodeljena finančna sredstva iz skladov za države članice za zadevno obdobje ne bodo spremenila.

3. Pravni elementi predloga

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlagana je sprememba člena 14(1) Uredbe (ES) št. 1083/2006, da se dovoli upravljanje instrumenta za porazdelitev tveganja s posrednim centraliziranim upravljanjem. Poleg tega se predlaga sprememba člena 36(2) Uredbe (ES) št. 1083/2006, da se državam članicam, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti, dovoli, da del sredstev, ki so jim dodeljena v okviru ciljev kohezijske politike „konvergenca“ ter „regionalna konkurenčnost in zaposlovanje“, prispevajo za rezervacije in kapital za posojila ali jamstva, ki jih nosilcem projektov ali drugim javnim ali zasebnim partnerjem neposredno ali posredno izda EIB ali druga mednarodna finančna ustanova.

Pogoje, ki se uporabljajo za tak instrument za porazdelitev tveganja, mora na zahtevo zadevne države članice določiti Komisija. Komisija mora na zahtevo zadevne države članice ad hoc odločitve za določitev pogojev, ki se uporabljajo za tak instrument, sprejeti na podlagi sredstev, ki se prenesejo iz dodeljenih sredstev strukturnih skladov in Kohezijskega sklada zadevne države članice.

- Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 določa splošna pravila, ki se uporabljajo za vse tri sklade. Na podlagi načela deljenega upravljanja med Komisijo in državami članicami ta uredba vključuje določbe o postopku programiranja ter pravila za upravljanje programa (vključno s finančnim upravljanjem), spremljanje, finančni nadzor in ocenjevanje projektov.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti, saj je njegov cilj omogočiti podporo prek strukturnih skladov in Kohezijskega sklada nekaterim državam članicam, ki imajo resne težave, zlasti z gospodarsko rastjo in finančno stabilnostjo ter povečanjem primanjkljaja in dolgov, tudi zaradi mednarodnih gospodarskih in finančnih razmer. V zvezi s tem je treba na ravni Evropske unije vzpostaviti mehanizem, ki Evropski komisiji dovoljuje vzpostavitev instrumentov za porazdelitev tveganja, ki omogočajo zagotavljanje posojil ali jamstev, namenjenih za sofinanciranje zasebnih prispevkov k projektom, ki se izvajajo z javno podporo iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti:

- Ta predlog je sorazmeren, ker določa povečano podporo iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada državam članicam, ki imajo težave ali jim grozijo resne težave zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nimajo nadzora, in izpolnjujejo pogoje iz Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 (o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo), ali ki imajo ali jim resno grozijo težave glede plačilne bilance in izpolnjujejo pogoje iz Uredbe Sveta (EU) št. 332/2002, in tudi Grčiji, ki je prejela finančno pomoč zunaj EFSM v okviru sporazuma med upniki in „Euro Area Loan Facility Act“ (sporazuma o posojilih).

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Drugi instrumenti ne bi bili primerni iz naslednjih razlogov:

Komisija je preučila manevrski prostor, ki ga zagotavlja pravni okvir, in meni, da je glede na dosedanje izkušnje treba predlagati spremembe splošne uredbe. Cilj te revizije je dodatno olajšati sofinanciranje projektov in s tem zagotoviti njihovo hitrejše izvajanje in večji vpliv takih naložb na realno gospodarstvo.

4. Proračunske posledice

Posledic za odobritev za prevzem obveznosti ni, ker ni predlagana sprememba najvišjih zneskov financiranja iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada iz operativnih programov za programsko obdobje 2007–2013.

Ta predlog bi lahko povzročil pospešitev plačil, ki se bodo izravnala do konca programskega obdobja. Zato skupne odobritve plačil za celotno programsko obdobje ostajajo nespremenjene.

Na podlagi zahteve države članice, da bi koristila ta ukrep, in glede na stanje izvajanja vmesnih plačil bo Komisija leta 2012 ponovno preučila potrebo po odobritvi dodatnih plačilih in po potrebi proračunskemu organu predlagala ustrezne ukrepe.

Predlog odraža pripravljenost Komisije, da bi podprla prizadevanja držav članic pri spopadanju s finančno krizo. Sprememba bo zadevnim državam članicam zagotovila potrebna sredstva za podporo projektom in oživitev gospodarstva.

2011/0283 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o instrumentih za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 177 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[1],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[2],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Doslej najhujša svetovna finančna kriza in gospodarski upad sta hudo prizadela gospodarsko rast in finančno stabilnost ter povzročila močno poslabšanje finančnih in gospodarskih razmer v več državah članicah.

2. Čeprav so bili sprejeti že številni pomembni ukrepi za uravnavanje negativnih učinkov krize, vključno s spremembami zakonodajnega okvira, je vpliv finančne krize na realno gospodarstvo, trg dela in državljane velik.

3. Na podlagi člena 122(2) Pogodbe, ki zagotavlja možnost finančne pomoči Unije državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nadzora, resno grozijo hude težave, je Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo[3] vzpostavila tak mehanizem z namenom ohranjanja finančne stabilnosti Unije.

4. Taka finančna pomoč je bila z izvedbenima sklepoma Sveta 2011/77/EU[4] in 2011/344/EU[5] odobrena Irski in Portugalski.

5. Grčija je imela hude težave s finančno stabilnostjo že pred začetkom veljavnosti Uredbe (EU) št. 407/2010. Zato navedena uredba ni mogla biti podlaga za finančno pomoč Grčiji.

6. Sporazum med upniki in sporazum o posojilih, ki sta bila za Grčijo sklenjena 8. maja 2010, sta začela veljati 11. maja 2010. Sporazum o posojilih določa, da bo sporazum med upniki ostal v celoti veljaven in učinkovit v triletnem programskem obdobju, dokler bodo obstajali neporavnani zneski po sporazumu o posojilih.

7. Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic[6] je vzpostavila instrument, ki zagotavlja, da Svet odobri vzajemno pomoč, če ima država članica, ki ni sprejela eura, plačilnobilančne težave ali jo te resno ogrožajo.

8. Taka finančna pomoč je bila z odločbami Sveta 2009/102/ES[7], 2009/290/ES[8] in 2009/459/ES[9] dodeljena Madžarski, Latviji in Romuniji.

9. Finančni ministri 17 držav članic euroobmočja so 11. julija 2011 podpisali Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost (EMS). Predvideno je, da bo EMS do leta 2013 prevzel naloge, ki jih sedaj opravljata evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo. Zato mora ta uredba že upoštevati ta prihodnji mehanizem.

10. Evropski svet je v sklepih z dne 23. in 24. junija 2011 pozdravil namero Komisije za povečanje sinergij med programom posojil za Grčijo in skladi Unije ter podprl prizadevanja za povečanje grške zmogljivosti pri črpanju iz skladov Unije za spodbujanje rasti in zaposlovanja s preusmeritvijo v izboljšanje konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. Pozdravil in podprl je tudi celovit program tehnične pomoči Grčiji, ki ga Komisija pripravlja skupaj z državami članicami.

11. Predsedniki držav ali vlad držav članic euroobmočja in institucije EU so v izjavi z dne 21. julija 2011 Komisijo in Evropsko investicijsko banko pozvali, da povečata sinergije med programi posojil in skladi Unije v vseh državah, ki prejemajo pomoč Unije ali Mednarodnega denarnega sklada. Ta uredba prispeva k navedenemu cilju.

12. Izvajanje operativnih programov in projektov na področju infrastrukture in produktivnih naložb v Grčiji je v resnih težavah, ker so se pogoji za sodelovanje zasebnega sektorja in še zlasti finančnega sektorja korenito spremenili zaradi gospodarske in finančne krize.

13. Za ublažitev navedenih težav in pospešitev izvajanja operativnih programov in projektov ter krepitev oživljanja gospodarstva je primerno, da organi upravljanja držav članic, ki so imele resne težave s finančno stabilnostjo in jim je bila dodeljena finančna pomoč v skladu z enim od zgoraj naštetih mehanizmov finančne pomoči, lahko prispevajo finančna sredstva iz operativnih programov za vzpostavitev instrumentov za porazdelitev tveganja, ki zagotavljajo posojila ali jamstva ali druge finančne instrumente v podporo projektom in dejavnostim, predvidenim v okviru operativnega programa.

14. Glede na dolgoletne izkušnje EIB kot glavnega financerja infrastrukturnih projektov in njeno zavezanost k podpiranju oživljanja gospodarstva je treba Komisiji omogočiti, da v partnerstvu z EIB vzpostavi instrumente za porazdelitev tveganja. Posebne pogoje sodelovanja je treba določiti v sporazumu med Komisijo in EIB.

15. Zaradi potrebe po razširitvi naložbenih priložnosti, ki bi se lahko pojavile v zadevnih državah članicah, lahko Komisija instrumente za porazdelitev tveganja vzpostavi tudi z nacionalnimi ali mednarodnimi organi javnega sektorja ali osebami zasebnega prava, ki opravljajo javno službo, če dajo ustrezna finančna jamstva, iz člena 54(2)(c) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[10], pod podobnimi pogoji, kot veljajo za EIB.

16. Da se zagotovi hiter odziv v razmerah trenutne gospodarske in finančne krize, mora Komisija tak instrument za porazdelitev tveganja izvajati v skladu s členom 54(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

17. Uredbo (ES) št. 1083/2006 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1083/2006 se spremeni:

(1) V členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1. Proračun Evropske unije, dodeljen skladom, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo, v skladu s členom 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti*, z izjemo instrumentov za porazdelitev tveganja iz člena 36(2a) in tehnične pomoči iz člena 45.

Načelo dobrega finančnega poslovodenja se uporablja v skladu s členom 48(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

_________________

* UL L 248, 16.9.2002, str. 1.“

(2) V člen 36 se vstavi naslednji odstavek 2a:

„2a. Države članice, ki izpolnjujejo enega od pogojev iz člena 77(2), lahko del finančnih sredstev iz členov 19 in 20 namenijo za instrument za porazdelitev tveganja, ki ga vzpostavi Komisija v dogovoru z Evropsko investicijsko banko ali nacionalnimi ali mednarodnimi organi javnega sektorja ali osebami zasebnega prava, ki opravljajo javno službo, če zagotovijo ustrezna finančna jamstva, iz člena 54(2)(c) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, pod podobnimi pogoji, kot se uporabljajo za Evropsko investicijsko banko in jih slednja uporablja, za kritje rezervacij in kapitala za jamstva in posojila ter druge finančne instrumente, zagotovljene v okviru instrumenta za porazdelitev tveganja.

Tak instrument za porazdelitev tveganja se uporablja izključno za posojila in jamstva ter druge finančne instrumente za financiranje dejavnosti, ki so sofinancirane iz Evropskega sklada za regionalni razvoj ali Kohezijskega sklada, kar zadeva izdatke, ki jih ne zajema člen 56.

Komisija izvaja instrument za porazdelitev tveganja s posrednim centraliziranim upravljanjem v skladu s členom 54(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Plačila v instrument za porazdelitev tveganja se opravijo v tranšah v skladu z načrtovano uporabo instrumenta za porazdelitev tveganja pri zagotavljanju posojil in jamstev za financiranje določenih dejavnosti.

Zadevna država članica naslovi prošnjo na Komisijo, ki sprejme odločitev z izvedbenim aktom, v katerem opiše sistem, ki bo zagotovil, da se razpoložljivi znesek uporabi izključno v korist države članice, ki ga je zagotovila v okviru dodeljenih finančnih sredstev kohezijske politike v skladu s členom 18(2), ter pogoje, ki se uporabljajo za tak instrument za porazdelitev tveganja. Navedeni pogoji se nanašajo vsaj na:

(a) sledljivost in računovodstvo, informacije o uporabi sredstev ter sisteme spremljanja in nadzora; ter

(b) strukture pristojbin ter drugih upravnih stroškov in stroškov upravljanja.

Finančna sredstva, dodeljena instrumentu za porazdelitev tveganja, so strogo omejena in ne ustvarjajo pogojnih obveznosti za proračun Unije ali zadevno državo članico.

Vsak znesek, ki ostane na voljo po končanju dejavnosti, krite z instrumentom za porazdelitev tveganja, se lahko na prošnjo zadevne države članice ponovno uporabi v okviru instrumenta za porazdelitev tveganja, če država članica še izpolnjuje enega od pogojev iz člena 77(2). Če država članica navedenih pogojev ne izpolnjuje več, se preostali znesek šteje za namenske prejemke v smislu člena 18 finančne uredbe. Na prošnjo zadevne države članice se dodatne odobritve za prevzem obveznosti, ki jih ustvarijo ti namenski prejemki, naslednje leto dodajo dodeljenim finančnim sredstvom kohezijske politike zadevne države članice.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA

Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 glede nekaterih določb o instrumentih za porazdelitev tveganja za države članice, ki imajo ali jim grozijo resne težave glede finančne stabilnosti.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevna področja in povezane dejavnosti:

Regionalna politika; dejavnost ABB 13.03

Zaposlovanje in socialne zadeve; dejavnost ABB 04.02

Kohezijski sklad, ABB 13.04

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)):

Predlagani novi ukrep se bo izvedel na podlagi naslednjih proračunskih vrstic:

- 13.031600 Konvergenca (ESRR)

- 13.031800 Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje (ESRR)

- 13.04.02 Kohezijski sklad

- 13.03.xx [nova proračunska vrstica] Instrument za porazdelitev tveganja, financiran iz sredstev ESRR

- 13.04.xx [nova proračunska vrstica] Instrument za porazdelitev tveganja, financiran iz sredstev Kohezijskega sklada

- 04.02.xx [nova proračunska vrstica] Instrument za porazdelitev tveganja, financiran iz sredstev Evropskega socialnega sklada

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančnem okviru |

13.031600 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

13.031800 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

13.03xx | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

04.0217 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

04.02xx | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

13.04.02 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

13.04.xx | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

04.0219 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1b |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

Ker niso predlagana nova finančna sredstva za odobritve za prevzem obveznosti, se v razpredelnice ne vpišejo številke, temveč n.r. (ni relevantno). Predlog je torej v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2007–2013.

Ta predlog bi lahko povzročil pospešitev odobritev plačil za prevzem obveznosti (2012–2013), ki se bodo izravnala do konca programskega obdobja. Zato skupne odobritve plačil za celotno programsko obdobje ostajajo nespremenjene.

Finančna sredstva, dodeljena instrumentu za porazdelitev tveganja, vključno s stroški upravljanja in drugimi upravičenimi stroški, so strogo omejena na znesek finančnih sredstev, dodeljen instrumentu za porazdelitev tveganja, in ne bo dodatnih obveznosti za splošni proračun Unije ali za proračun zadevne države članice.

.

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[11] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Odobritve plačil (OP) | b | n.r. | … | n.r. | n.r. | ….. | n.r. | 0. |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[12] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Odobritve plačil | b+c | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | 0,000 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[13] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Podrobnosti o sofinanciranju

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančnem okviru.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[14] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančnega okvira).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio. EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Finančna in gospodarska kriza, ki še traja, povečuje pritisk na nacionalna finančna sredstva, medtem ko države članice krčijo svoje proračune. Pri tem ima zagotavljanje gladkega izvajanja programov kohezijske politike poseben pomen kot orodje za priliv sredstev v gospodarstvo. Da bi se zagotovilo, da te države članice na terenu še naprej izvajajo programe strukturnih skladov in Kohezijskega sklada ter namenjajo sredstva za projekte, predlog vsebuje določbe, ki bi Komisiji omogočile izvajanje instrumenta za porazdelitev tveganja.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Predlog bo omogočil nadaljnje izvajanje programov, in sicer s prilivom dodatnega denarja, ki ga bodo zbrale EIB in druge mednarodne finančne ustanove, v gospodarstvo.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilj je pomagati tistim državam članicam, ki jih je finančna kriza najbolj prizadela, da bodo lahko še naprej izvajale programe na terenu, in tako zagotoviti finančne prilive v gospodarstvo.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže izbrane metode za izvedbo ukrepa: posredno centralizirano upravljanje s strani Komisije v skladu s členom 54(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

Na zahtevo države članice se bo programiranje nekaterih operativnih programov popravilo navzdol, da se dajo na voljo odobritve za prevzem obveznosti v okviru dodeljenih finančnih sredstev držav članic. Navedene odobritve se bodo vnesle v proračunsko vrstico, namenjeno za izvedbo ukrepa. Ko bo ukrep dokončan in zneski, ki zagotavljajo financiranje instrumentov za porazdelitev tveganja, ne bodo več potrebni, se bodo kot namenski prejemki vrnili v proračunske vrstice, iz katerih so bila zagotovljena prvotna sredstva, ali v enakovredne proračunske vrstice, ki podpirajo financiranje operativnih programov.

6. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

6.1. Pravila glede spremljanja in poročanja, upravljanje in nadzor

Financiranje EIB bo upravljala EIB v skladu s svojimi pravili in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Kot predvideva statut EIB, je revizijska komisija EIB, ki ji pomagajo zunanji revizorji, pristojna za preverjanje, ali so se financiranja in knjigovodstvo EIB ustrezno izvajali. Finančna poročila EIB letno potrjuje njen svet guvernerjev.

Če Komisijo zastopa direktor in namestnik direktorja, upravni odbor EIB odobri vsako financiranje EIB in spremlja, ali upravljanje EIB poteka v skladu s statutom in splošnimi smernicami, ki jih določi svet guvernerjev.

Veljavni tristranski sporazum med Komisijo, Računskim sodiščem in EIB iz oktobra 2003, ki je bil leta 2007 podaljšan za nadaljnja štiri leta, določa podrobna pravila, na podlagi katerih mora Računsko sodišče izvajati revizije financiranja EIB na podlagi jamstva EU. EIB zagotovi Komisiji potrebne statistične, finančne in računovodske podatke o posameznem financiranju EIB, da izpolni obveznosti poročanja ali zahteve Računskega sodišča, in revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih za financiranje EIB.

Spremljanje Komisije v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem zajema redna poročila o napredku pri izvajanju pobude z navedbo porabljenih finančnih sredstev.

Če v instrumentu za porazdelitev tveganja sodelujejo druge finančne ustanove, se ustrezno uporabijo njihova notranja pravila in postopki, tj. sporazumi o upravljanju, poročanju, spremljanju in nadzoru, ki so jih podpisale s Komisijo.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Ta predlog je bil pripravljen na zahtevo kabineta predsednika Komisije.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj):

n.r.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

n.r.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

EIB nosi glavno odgovornost za sprejetje ukrepov proti goljufijam, zlasti z uporabo „politike EIB za preprečevanje in odvračanje od korupcije, goljufij, dogovarjanja, izsiljevanja, pranja denarja in financiranja terorizma pri dejavnostih Evropske investicijske banke“, ki je bila sprejeta aprila 2008, pri financiranju.

Pravila in postopki EIB med podrobnimi ureditvami za boj proti goljufijam in korupciji vključujejo tudi pristojnost OLAF za izvedbo notranjih preiskav. Svet guvernerjev EIB je julija 2004 namreč sprejel sklep „o pogojih za notranje preiskave v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in vseh nezakonitih dejavnosti, ki škodujejo finančnim interesom Skupnosti“.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje (XX 01 01) | A*/AD | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

B*, C*/AST | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Drugo osebje, financirano iz člena XX 01 04/05 | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

SKUPAJ | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

n.r.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

(Pri navedbi več virov delovnih mest se navede število delovnih mest iz vsakega vira)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

– notranja | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

– zunanja | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

n.r.

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

n.r.

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

XX 01 02 11 03 – Odbori | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

n.r.

[1] UL L , , str. .

[2] UL L , , str. .

[3] UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

[4] UL L 30, 4.2.2011, str. 34.

[5] UL L 159, 17.6.2011, str. 88.

[6] UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

[7] UL L 37, 6.2.2009, str. 5.

[8] UL L 79, 25.3.2009, str. 39.

[9] UL L 150, 13.6.2009, str. 8.

[10] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[11] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[12] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[13] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[14] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[15] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.