ob upoštevanju Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum),

o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, v povezavi z določanjem postopkovnih zahtev za posredovanje, postopkovnih zahtev za arbitražo ter etičnega kodeksa za razsodnike

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se zastopa stališče v imenu Unije. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in če je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep iz člena 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

Odbor SGP je organ, ustanovljen z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani.

Ta predlog sklepa Sveta določa stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, v povezavi z določanjem postopkovnih zahtev za posredovanje, postopkovnih zahtev za arbitražo ter etičnega kodeksa za razsodnike.

Namen predvidenega akta je določiti pravila in postopke za izvajanje ukrepov iz naslova VI Sporazuma za preprečevanje in reševanje sporov, ki lahko nastanejo med pogodbenicama. Sprejetje teh pravil je bistveno za dokončanje operativnega okvira za določbe Sporazuma o preprečevanju in reševanju sporov.

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Unija) zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), v povezavi s predvidenim sprejetjem postopkovnih zahtev za posredovanje, postopkovnih zahtev za arbitražo ter etičnega kodeksa za razsodnike.

o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, v povezavi z določanjem postopkovnih zahtev za posredovanje, postopkovnih zahtev za arbitražo ter etičnega kodeksa za razsodnike

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.7.2019 COM(2019) 347 final PRILOGA k Predlogu sklepa Sveta o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, v povezavi z določanjem postopkovnih zahtev za posredovanje, postopkovnih zahtev za arbitražo ter etičnega kodeksa za razsodnike



PRILOGA SKLEP št. x/2019 ODBORA SGP,

ustanovljenega z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu,

med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani

in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, z dne xx/2019. v zvezi s sprejetjem postopkovnih zahtev za posredovanje, postopkovnih zahtev za arbitražo ter etičnega kodeksa za razsodnike ODBOR SGP JE – ob upoštevanju Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je bil podpisan v Bruslju 15. januarja 2009 in se začasno uporablja od 4. avgusta 2014, ter zlasti členov 80(1) in 88 Sporazuma, ob upoštevanju naslednjega: (1)V skladu s Sporazumom in tem sklepom pogodbenico Srednjo Afriko tvori Republika Kamerun. (2)Člen 80(1) Sporazuma določa, da Odbor SGP sprejme postopke za reševanje sporov in etični kodeks za razsodnike iz poglavja 3 (Postopki reševanja sporov) naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov). (3)Člen 88 Sporazuma določa, da se Odbor SGP lahko odloči, da spremeni naslov VI (Preprečevanje in reševanje sporov) in njegove priloge – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Postopkovne zahteve za posredovanje so določene v Prilogi IV k Sporazumu, kot je določeno v Prilogi I k temu sklepu. Postopkovne zahteve za posredovanje so določene v Prilogi V k Sporazumu, kot je določeno v Prilogi II k temu sklepu. Etični kodeks za razsodnike je določen kot Priloga VI k Sporazumu, kot je določeno v Prilogi III k temu sklepu. Te postopkovne zahteve in etični kodeks ne posegajo v posebna pravila iz Sporazuma, ki jih lahko sprejme Odbor SGP. Člen 2 Ta sklep začne veljati na dan podpisa. V xxx, dne xxx

Za Republiko Kamerun Za Evropsko unijo Alamine Ousmane MEY PRILOGA I POSTOPKOVNE ZAHTEVE ZA POSREDOVANJE Člen 1 Področje uporabe 1.Določbe teh postopkovnih zahtev dopolnjujejo in določajo Vmesni sporazum, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani ter zlasti člen 69 o posredovanju. 2.Namen naslednjih pravil je, da se pogodbenicam omogoči reševanje sporov, do katerih lahko pride z vzajemno dogovorjeno rešitvijo prek celovitega in hitrega postopka za posredovanje. 3.V teh postopkovnih zahtevah posredovanje pomeni vsak postopek, ne glede na imenovanje, v katerem pogodbenici prosita posrednika za pomoč pri doseganju mirne rešitve spora. Člen 2 Začetek postopka 1.Vsaka od pogodbenic lahko kadar koli zahteva, da pogodbenici začneta postopek posredovanja. Zahtevek mora biti dovolj podroben, da so jasno predstavljeni pomisleki pogodbenice prosilke. Zahtevek mora tudi: a)navesti zadevni sporni ukrep; b)predložiti izjavo o domnevnih neželenih učinkih, ki jih po mnenju pogodbenice prosilke ukrep ima ali bo imel na trgovino med pogodbenicama; c)vsebovati razlago, zakaj so po mnenju pogodbenice prosilke ti učinki povezani z ukrepom. 2.Postopek posredovanja se lahko začne le na podlagi vzajemnega soglasja pogodbenic. Kadar pogodbenica zahteva posredovanje v skladu z odstavkom 1, druga pogodbenica zahtevek preuči in nanj odgovori v pisni obliki v roku petih dni po prejetju. Če ta pogoj ni izpolnjen, se šteje, da je bil zahtevek zavrnjen. Člen 3 Izbira posrednika 1.Pogodbenici posrednika sporazumno izbereta na začetku postopka posredovanja, najpozneje pa 15 dni po prejemu odgovora na zahtevek za posredovanje. 2.Posrednik ni državljan nobene od pogodbenic, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. 3.Posrednik v pisni izjavi potrdi svojo neodvisnost in nepristranskost ter svojo razpoložljivost, da zagotovi postopek posredovanja.

4.Posrednik deluje v skladu z etičnim kodeksom za razsodnike s potrebnimi prilagoditvami. Člen 4 Potek postopka posredovanja 1.Posrednik nepristransko in pregledno pomaga pogodbenicama, da razjasnita ukrep in njegov morebitni vpliv na trgovino ter dosežeta sporazumno rešitev. 2.Posrednik lahko določi najprimernejši pristop za razjasnitev zadevnega ukrepa in njegovega morebitnega vpliva na trgovino. Zlasti lahko organizira srečanja med pogodbenicama, se z njima skupaj ali posamično posvetuje, za pomoč ali za nasvet zaprosi ustrezne strokovnjake in zainteresirane strani ter zagotovi kakršno koli dodatno podporo, ki jo zahtevata pogodbenici. Vendar se posrednik pred naslovitvijo prošnje za pomoč ali nasvet na ustrezne strokovnjake in zainteresirane strani posvetuje s pogodbenicama. Če posrednik želi, da se ena od pogodbenic in/ali njen zastopnik z njim sestane ali opravi razgovor ločeno, o tem vnaprej ali takoj, ko je to mogoče, obvesti drugo pogodbenico po srečanju ali enostranski komunikaciji z drugo pogodbenico. 3.Posrednik lahko daje nasvete in predlaga rešitve glede pomislekov pogodbenic, ki lahko predlagano rešitev sprejmeta, zavrneta ali pa se dogovorita o drugačni rešitvi. Vendar posrednik ne daje nasvetov ali pripomb glede skladnosti spornega ukrepa s Sporazumom. 4.Postopek se izvaja na ozemlju pogodbenice, na katero je bil zahtevek naslovljen, ali na podlagi vzajemnega soglasja pogodbenic na kateri koli drugi lokaciji ali na kateri koli drug način. 5.Pogodbenici si prizadevata doseči sporazumno rešitev v 60 dneh po imenovanju posrednika. Do sprejetja dokončnega dogovora lahko pogodbenici proučita morebitne vmesne rešitve, zlasti če se ukrep nanaša na pokvarljivo blago. 6.Rešitev se lahko sprejme s sklepom Odbora SGP. Sporazumne rešitve se dajo na voljo javnosti, razen če se pogodbenici ne odločita drugače. Vendar različica, ki je sporočena javnosti, ne sme vsebovati podatkov, ki jih ena ali druga pogodbenica šteje za zaupne. 7.Na zahtevo pogodbenic jima posrednik v pisni obliki predloži osnutek poročila o dejanskem stanju, ki vsebuje povzetek zadevnega ukrepa v okviru uporabljenega postopka, ter vse sporazumne rešitve, ki predstavljajo končni rezultat, vključno z morebitnimi vmesnimi rešitvami. Posrednik pogodbenicama omogoči, da v 15 dneh predložita pripombe na osnutek poročila. Po proučitvi pripomb, ki sta jih pogodbenici predložili v določenem roku, posrednik pogodbenicama v 15 dneh predloži končno poročilo o dejanskem stanju v pisni obliki. Poročilo o dejanskem stanju ne sme vsebovati nobene razlage Sporazuma. Člen 5 Zaključek postopka posredovanja Postopek se konča: a)s sprejetjem sporazumne rešitve, dosežene med pogodbenicama na datum sprejetja; b)s pisno izjavo posrednika po posvetovanju s pogodbenicama, da nadaljnja prizadevanja v okviru posredovanja ne bi bila koristna, na datum predložitve te izjave; c)s pisno izjavo ene od pogodbenic po proučitvi sporazumnih rešitev v okviru postopka posredovanja in po proučitvi vseh nasvetov in predlogov posrednika za rešitev, na datum predložitve te izjave. Take izjave ni mogoče vložiti pred iztekom roka iz člena 4(5) teh postopkovnih zahtev; d)v kateri koli fazi postopka, z medsebojnim dogovorom pogodbenic, na dan tega dogovora. Člen 6 Izvajanje sporazumne rešitve 1.Če sta se pogodbenici dogovorili o rešitvi, vsaka od njiju sprejme potrebne ukrepe za izvajanje rešitve v predpisanem roku.

2.Pogodbenica, ki izvaja rešitev, pisno obvesti drugo pogodbenico o vseh postopkih ali ukrepih, ki jih je sprejela za izvedbo sporazumne rešitve. Člen 7 Zaupnost in razmerje do postopka reševanja sporov 1.Vse informacije v zvezi s postopkom posredovanja morajo ostati zaupne, razen če njihovo razkritje zahteva zakon ali so potrebne za izvajanje ali izvrševanje dogovora, ki je rezultat posredovanja. 2.Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače in ne glede na člen 4(6) teh postopkovnih zahtev, so vse faze postopka zaupne, vključno z vsemi nasveti ali predlaganimi rešitvami. Vendar lahko katera koli od pogodbenic javnosti razkrije, da se izvaja posredovanje. Obveznost glede zaupnosti ne vključuje stvarnih informacij, ki so že javno dostopne. 3.Postopek posredovanja ne posega v pravice in obveznosti, ki jih imata pogodbenici na podlagi določb o reševanju sporov v Sporazumu ali katerem koli drugem dogovoru. 4.Pred začetkom postopka posredovanja ni treba izvesti posvetovanj. Vendar bi morala pogodbenica pred začetkom postopka posredovanja običajno upoštevati druge zadevne določbe o sodelovanju ali posvetovanju iz Sporazuma. 5.Pogodbenica se ne zanaša na v nadaljevanju navedeno, niti tega ne predlaga kot dokaz v drugih postopkih reševanja sporov iz tega sporazuma ali katerega koli sporazuma, prav tako arbitražni senat o navedenem ne presoja: a)stališča, ki jih je zavzela druga pogodbenica v postopku posredovanja, ali informacije, ki so bile zbrane v skladu s členom 4(1) in (2) teh postopkovnih zahtev; b)dejstvo, da je druga pogodbenica pokazala pripravljenost, da sprejme rešitev za ukrep, ki je predmet posredovanja; ali c)nasveti ali predlogi posrednika. 6.Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, posrednik ne sme biti član arbitražnega senata v postopku reševanja sporov v skladu s Sporazumom ali Sporazumom o STO, če je imel v isti zadevi vlogo posrednika. Člen 8 Uporaba postopkovnih zahtev za arbitražo Členi 3 (Obvestila, brez poseganja v člen 4(2)), 15 (Stroški), 16 (Delovni jezik postopka, prevajanje in tolmačenje) in 17 (Izračun rokov) postopkovnih zahtev se smiselno uporabljajo za arbitražo. Člen 9 Revizija Pet let po začetku veljavnosti tega sklepa se pogodbenici posvetujeta o potrebi po spremembi mehanizma posredovanja glede na pridobljene izkušnje in razvoj katerega koli ustreznega mehanizma v okviru STO. PRILOGA II

POSTOPKOVNE ZAHTEVE ZA ARBITRAŽO Člen 1 Opredelitev pojmov Za namene teh postopkovnih zahtev: svetovalec pomeni fizično osebo, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopki arbitraže; arbitražni senat pomeni posebno skupino, ustanovljeno v skladu s členom 71 Sporazuma; razsodnik pomeni člana arbitražnega senata, imenovanega v skladu s členom 71 Sporazuma; pomočnik pomeni fizično osebo, ki v okviru mandata razsodnika opravlja raziskave za razsodnika ali mu zagotavlja pomoč; dan pomeni koledarski dan, če ni navedeno drugače; predstavnik pogodbenice pomeni zaposlenega ali katero koli fizično osebo, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pogodbenice, ki zastopa pogodbenico v sporu v skladu s Sporazumom; tožena pogodbenica pomeni pogodbenico, ki domnevno krši določbe iz člena 67 Sporazuma; pogodbenica prosilka pomeni pogodbenico, ki zahteva ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 70 Sporazuma. Člen 2 Področje uporabe 1.Določbe teh postopkovnih zahtev dopolnjujejo in določajo Vmesni sporazum, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani ter zlasti člene 70 in naslednje v zvezi z arbitražo. 2.Namen naslednjih pravil je, da se pogodbenicam omogoči reševanje sporov, do katerih lahko pride z vzajemno dogovorjeno rešitvijo prek arbitražnega mehanizma. 3.Vsaka pogodbenica se lahko odloči za arbitražo v okviru izvajanja Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko za reševanje sporov, ki lahko nastanejo med njima. Člen 3 Obvestila 1.Vsi zahtevki, mnenja, pisna stališča ali drugi dokumenti:

a)arbitražnega senata se pošljejo obema pogodbenicama hkrati; b)pogodbenice, ki so naslovljeni na arbitražni senat, se v kopiji obenem pošljejo tudi drugi pogodbenici ter c)pogodbenice, ki so naslovljeni na drugo pogodbenico, se v kopiji po potrebi obenem pošljejo arbitražnemu senatu. 2.Vsakršno obvestilo iz prvega odstavka tega člena se pošlje po elektronski pošti ali po potrebi po katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo tako obvestilo prejeto na dan pošiljanja. 3.Vsa obvestila se pošljejo Generalnemu direktoratu Evropske komisije za trgovino Evropske unije oziroma kamerunskemu ministrstvu, pristojnemu za izvajanje SGP. 4.Manjše pisne napake v zahtevku, mnenju, pisnem stališču ali drugem dokumentu, povezanem z arbitražnim postopkom, se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, ki jasno navaja spremembe. 5.Če je zadnji dan za predložitev dokumenta dela prosti dan v pogodbenici Srednji Afriki ali Evropski uniji, se dokument lahko predloži prvi delovni dan zatem. Za noben dokument, obvestilo ali kakršen koli zahtevek se ne šteje, da je bil prejet na dela prost dan. 6.Odvisno od spornih določb se en izvod vseh zahtevkov in obvestil, ki so bili naslovljeni na Odbor SGP v skladu s temi postopkovnimi zahtevami, pošlje tudi drugim ustreznim institucionalnim organom. Člen 4 Imenovanje razsodnikov 1.Če se razsodnik v skladu s členom 71 Sporazuma izbira z žrebom, predsednik Odbora SGP ali njegov zastopnik nemudoma obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju žreba. 2.Pogodbenici sta prisotni na žrebu. 3.Predsednik Odbora SGP ali njegov zastopnik vsakega izbranega posameznika pisno obvesti o njegovem imenovanju za razsodnika. Posamezniki svojo razpoložljivost potrdijo obema pogodbenicama v petih (5) dneh od dne, ko so bili obveščeni o svojem imenovanju. 4.Če seznam iz člena 85 Sporazuma ni bil pripravljen ali v trenutku, ko je bil zahtevek vložen v skladu s členom 71(2) Sporazuma, ne vsebuje dovolj imen, razsodnike žreba predsednik Odbora SGP izmed posameznikov, ki jih formalno predlaga ena od pogodbenic ali obe pogodbenici in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 85(2) Sporazuma. Člen 5 Posvetovanje med pogodbenicama in arbitražnim senatom 1.Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim senatom v sedmih (7) dneh po njegovi ustanovitvi, da se določijo zadeve, ki se pogodbenicama ali arbitražnemu senatu zdijo primerne, vključno s: a)plačili in stroški, ki se plačajo razsodnikom v skladu s standardi STO; b)plačilom za vsakega pomočnika razsodnika, katerega skupni znesek ne presega 50 odstotkov celotnega plačila tega razsodnika; c)časovnim razporedom postopkov.

Razsodniki in zastopniki pogodbenic se lahko tega srečanja udeležijo prek telefona ali video konference. 2.Če se pogodbenici v petih (5) dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata ne dogovorita drugače, je obseg pooblastil arbitražnega senata naslednji: „ob upoštevanju zadevnih določb Sporazuma preučiti zadevo, na katero se nanaša zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, presoditi o skladnosti zadevnega ukrepa z določbami iz člena 67 Sporazuma ter sprejeti odločitev v skladu s členi 73, 83 in 84 Sporazuma. “ 3.Pogodbenici dogovorjeni obseg pooblastil uradno sporočita arbitražnemu senatu v treh (3) delovnih dneh po dogovoru. Člen 6 Pisna stališča Pogodbenica prosilka predloži svoje začetno pisno stališče najpozneje 20 dni po datumu ustanovitve arbitražnega senata. Tožena pogodbenica predloži v odgovor svoje pisno stališče najpozneje 20 dni po datumu predložitve začetnega pisnega stališča. Člen 7 Delovanje arbitražnih senatov 1.Predsednik arbitražnega senata predseduje vsem srečanjem. Arbitražni senat lahko na svojega predsednika prenese pooblastilo za sprejemanje upravnih in postopkovnih odločitev na zadevnem področju. 2.Na zaslišanjih je udeležba osebna. Če v Sporazumu ali v teh postopkovnih zahtevah ni določeno drugače in brez poseganja v člen 9(5) teh postopkovnih zahtev, lahko arbitražni senat opravlja druge dejavnosti na kakršen koli način, vključno po telefonu, telefaksu ali prek računalnika. 3.Posvetovanj arbitražnega senata se lahko udeležijo le razsodniki, arbitražni senat pa lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo tudi njihovi pomočniki. 4.Priprava odločitev je v izključni pristojnosti arbitražnega senata in prenos pristojnosti ni dovoljen. 5.Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga določbe naslova VI Sporazuma (Preprečevanje in reševanje sporov) ne zajemajo, lahko arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je združljiv s temi določbami in zagotavlja enako obravnavo obeh pogodbenic. 6.Kadar arbitražni senat meni, da bi bilo treba spremeniti katerega od rokov, ki se v postopkih uporablja in ki ni rok iz naslova VI Sporazuma (Preprečevanje in reševanje sporov), ali da bi bila potrebna kakršna koli druga postopkovna ali upravna prilagoditev, pogodbenici pisno obvesti o razlogih za spremembo ali prilagoditev ter o roku ali prilagoditvi, ki sta potrebna. Arbitražni senat lahko tako spremembo ali prilagoditev sprejme po posvetovanju s pogodbenicama. 7.Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat spremeni roke, ki se uporabljajo v postopku, pri čemer zagotovi enako obravnavo pogodbenic. 8.Na skupno zahtevo pogodbenic lahko arbitražni senat kadar koli prekine postopek za obdobje, o katerem se dogovorita pogodbenici, ki pa ne presega dvanajst (12) zaporednih mesecev. Arbitražni senat nadaljuje postopek kadar koli na skupno pisno zahtevo pogodbenic ali ob koncu dogovorjenega obdobja prekinitve na pisno zahtevo ene od pogodbenic. Zahtevek se sporoči predsedniku arbitražnega senata in po potrebi drugi pogodbenici. Če je bil postopek arbitražnega senata prekinjen za več kot dvanajst (12) zaporednih mesecev, se pooblastila, prenesena na institucijo arbitražnega senata, iztečejo, postopek arbitražnega senata pa se zaključi. Pogodbenici se lahko kadar koli dogovorita o zaključku postopka v arbitražnem senatu. Pogodbenici skupaj obvestita predsednika arbitražnega senata o tem dogovoru. V primeru začasne prekinitve se ustrezni roki podaljšajo za obdobje, za katerega je bil prekinjen postopek arbitražnega senata. 9.Ustavitev dela arbitražnega senata ne posega v pravice pogodbenic v drugem postopku v zvezi z isto zadevo v skladu s naslovom VI Sporazuma (Preprečevanje in reševanje sporov). Člen 8 Zamenjava

1.Če se razsodnik ne more udeležiti postopka, odstopi ali mora biti zamenjan, se v skladu s členom 71 Sporazuma izbere nadomestni razsodnik. 2.Kadar katera od pogodbenic meni, da razsodnik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa in bi ga zato bilo treba nadomestiti, ta pogodbenica drugo pogodbenico o tem uradno obvesti v petnajstih (15) dneh od takrat, ko je izvedela za okoliščine, ki kažejo na to, da razsodnik ni ravnal v skladu z etičnim kodeksom. 3.Pogodbenici se v petnajstih (15) dneh vzajemno posvetujeta. Pogodbenici razsodnika obvestita o domnevnem neprimernem ravnanju in ga lahko prosita, da sprejme ukrepe za odpravo takega ravnanja. Če se o tem dogovorita, lahko tudi razsodnika umakneta s položaja in izbereta novega v skladu s postopkom iz člena 71(2) Sporazuma. 4.Če se pogodbenici ne strinjata glede potrebe po zamenjavi razsodnika, ki ni predsednik, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži predsedniku arbitražnega senata, ki sprejme končno odločitev. Če predsednik v skladu z zahtevkom sklepa, da arbiter ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa, se izbere nov arbiter v skladu s členom 71(3) Sporazuma. 5.Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži enemu od ostalih članov s seznama posameznikov, sestavljenega v skladu s členom 85 Sporazuma, ki bo opravljal funkcijo predsednika arbitražnega senata. Njegovo ime z žrebom izbere predsednik Odbora SGP. Tako izbran posameznik odloči, ali predsednik izpolnjuje zahteve etičnega kodeksa. Njegova odločitev je dokončna. Če je odločeno, da predsednik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa, se izbere nov predsednik v skladu s členom 71(3) Sporazuma. Člen 9 Zaslišanja 1.Na podlagi časovnega razporeda, določenega v skladu s členom 5(1), predsednik arbitražnega senata po posvetovanju s pogodbenicama in drugimi razsodniki obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju zaslišanja. Pogodbenica, ki je zadolžena za logistično upravljanje postopka, te informacije da na voljo javnosti ob upoštevanju člena 11 teh postopkovnih zahtev. 2.Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, zaslišanje poteka v Bruslju, če je pogodbenica prosilka pogodbenica Srednja Afrika, in v Yaoundéju, če je pogodbenica prosilka Evropska unija. 3.Arbitražni senat lahko skliče dodatna zaslišanja, če se pogodbenici s tem strinjata. 4.Vsi razsodniki so navzoči med celotnim zaslišanjem. 5.Ne glede na to, ali je postopek javen ali ne, se zaslišanja lahko udeležijo naslednje osebe: a)zastopniki pogodbenic; b)svetovalci pogodbenic; c)upravno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji; d)pomočniki razsodnikov; (e)strokovnjaki, za katere se arbitražni senat odloči v skladu s členom 81 Sporazuma. 6.Vsaka pogodbenica najpozneje pet (5) dni pred datumom zaslišanja arbitražnemu senatu in drugi pogodbenici predloži seznam imen posameznikov, ki bodo na zaslišanju v imenu te pogodbenice ustno predstavili argumente ali pojasnila, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki se bodo udeležili zaslišanja.

7.Arbitražni senat zagotovi, da imata pogodbenica prosilka in tožena pogodbenica za besedo na razpolago enako količino časa. Zaslišanje se vodi na naslednji način: argumenti a) trditve pogodbenice prosilke; b) trditve tožene pogodbenice; protiargumenti a) odgovor pogodbenice prosilke; b) replika tožene pogodbenice. 8.Arbitražni senat lahko kadar koli med zaslišanjem naslovi vprašanja na katero koli pogodbenico. 9.Arbitražni senat poskrbi za zapisnik zaslišanja in ga po zaslišanju v razumnem času predloži pogodbenicama. Pogodbenici lahko predložita pripombe v zvezi z zapisnikom, arbitražni senat pa lahko upošteva te pripombe. 10.Vsaka pogodbenica lahko v desetih (10) dneh po datumu zaslišanja razsodnikom in drugi pogodbenici predloži dopolnilno pisno stališče glede katerega koli vprašanja, ki se je pojavilo med zaslišanjem. Člen 10 Pisna vprašanja 1.Arbitražni senat lahko kadar koli med postopkom naslovi pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici. Vsaka pogodbenica prejme izvod vseh vprašanj arbitražnega senata. 2.Vsaka pogodbenica izvod svojih pisnih odgovorov na vprašanja arbitražnega senata predloži drugi pogodbenici. Vsaka pogodbenica ima možnost, da predloži pisne pripombe na odgovore druge pogodbenice v petih (5) dneh od prejema tega izvoda. Člen 11 Preglednost in zaupnost 1.Vsaka pogodbenica in arbitražni senat vse informacije, ki jih druga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, obravnavajo kot zaupne, če jih navedena pogodbenica označi kot zaupne. Kadar stališče, ki ga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, vsebuje zaupne informacije, ta pogodbenica v petnajstih (15) dneh prav tako predloži nezaupno različico stališča, ki se lahko razkrije javnosti. 2.Te postopkovne zahteve pogodbenici v ničemer ne preprečujejo, da javnosti razkrije lastna stališča, ne da bi pri sklicevanju na informacije, ki jih predloži druga pogodbenica, razkrila kakršno koli informacijo, ki jo druga pogodbenica označi kot zaupno. 3.Arbitražni senat se sestane za zaprtimi vrati, kadar stališče in trditve pogodbenice vsebujejo zaupne poslovne informacije. Pogodbenici ohranjata zaupnost zaslišanj arbitražnega senata, kadar ta potekajo za zaprtimi vrati. Člen 12

Enostranski stiki 1.Arbitražni senat se ne sestaja oziroma ne vzpostavi stika s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice. 2.Noben arbiter ne sme razpravljati o nobenem vidiku zadev, ki so predmet postopka, s pogodbenico oziroma pogodbenicama v odsotnosti drugih razsodnikov. Člen 13 Stališča amicus curiae 1.Nevladne osebe, ki so bile ustanovljene v pogodbenici, lahko v skladu z naslednjimi odstavki arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae. 2.Razen če se pogodbenici v petih (5) dneh po datumu ustanovitve arbitražnega senata ne dogovorita drugače, arbitražni senat lahko sprejema nezahtevana pisna stališča, če se predložijo v desetih (10) dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata, če v nobenem primeru niso daljša od petnajst (15) tipkanih strani, vključno s prilogami, in če so neposredno pomembna za vprašanje, ki ga preučuje arbitražni senat. 3.Stališče vsebuje opis osebe, ki stališče predloži, bodisi fizične ali pravne, vključno z vrsto njenih dejavnosti in virom financiranja, ter opredelitev interesa te osebe v arbitražnem postopku. Stališče se sestavi v jezikih, ki jih izbereta pogodbenici v skladu s členom 16(1) in (2) teh postopkovnih zahtev. 4.Stališča se predložijo pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe. Pogodbenici lahko arbitražnemu senatu predložita stališče v desetih (10) dneh od te predložitve. 5.Arbitražni senat v svoji odločitvi našteje vsa stališča, ki jih je prejel in ki so v skladu s temi postopkovnimi zahtevami. Arbitražni senat v svoji odločitvi ni dolžan obravnavati trditev iz takih predloženih stališč. Arbitražni senat kakršno koli stališče, ki ga prejme, predloži pogodbenicama, da izrazita pripombe v zvezi z njim. Člen 14 Nujni primeri V nujnih primerih iz člena 73(2) Sporazuma arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz teh postopkovnih zahtev in o teh prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici. Člen 15 Stroški 1.Vsaka pogodbenica nosi svoje stroške udeležbe v postopku arbitraže. 2.Tožena pogodbenica je odgovorna za logistično upravljanje arbitražnega postopka, zlasti za organizacijo zaslišanj, razen če je dogovorjeno drugače, ter nosi vse stroške, ki izhajajo iz logističnega upravljanja zaslišanja. Vendar pa pogodbenici skupaj in enakovredno nosita druge upravne stroške arbitražnega postopka ter plačila in stroške razsodnikov in njihovih pomočnikov. Člen 16 Delovni jezik postopka, prevajanje in tolmačenje 1.Med posvetovanji iz člena 71(2) Sporazuma in najpozneje do srečanja iz odstavka 5(1) teh postopkovnih zahtev si pogodbenici prizadevata doseči dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke arbitražnega senata.

2.Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka pogodbenica zagotovi prevod svojih pisnih stališč v jezik, ki ga izbere druga pogodbenica, razen če so stališča sestavljena v enem od uradnih jezikov, ki so skupni pogodbenicama SGP. Kar zadeva tolmačenje ustnih stališč v jezikih, ki jih izbereta pogodbenici, je to dolžna zagotoviti tožena pogodbenica, če je izbrala enega od uradnih jezikov, ki so skupni pogodbenicama. Če je ena od pogodbenic izbrala jezik, ki ni skupni uradni jezik obeh pogodbenic, je ta pogodbenica dolžna v celoti zagotoviti tolmačenje ustnih stališč. 3.Poročila in odločitve arbitražnega senata se sestavijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici. Če se pogodbenici ne dogovorita o skupnem delovnem jeziku, se vmesno poročilo, končno poročilo in odločitve arbitražnega senata predložijo v enem od skupnih uradnih jezikov pogodbenic Sporazuma. 4.Vse stroške prevajanja odločitev arbitražnega senata v jezik ali jezike, ki sta jih izbrali pogodbenici, krijeta obe pogodbenici v enakem deležu. 5.Katera koli pogodbenica lahko izrazi pripombe o točnosti katere koli prevedene različice dokumenta, ki je napisan v skladu s temi postopkovnimi zahtevami. 6.Vsaka pogodbenica nosi stroške prevoda svojih pisnih stališč. Člen 17 Izračun rokov Vsi roki iz naslova VI Sporazuma (Preprečevanje in reševanje sporov) in teh postopkovnih zahtev, vključno z roki, ki veljajo za arbitražne senate za uradno obveščanje o njihovih odločitvah, se lahko spremenijo z medsebojnim soglasjem pogodbenic in se štejejo v koledarskih dneh od dneva, ki sledi dejanju ali dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če ni določeno drugače. Člen 18 Nadaljnji postopki Roki iz teh postopkovnih zahtev se prilagodijo v skladu s posebnimi roki, ki so arbitražnemu senatu na voljo za sprejetje odločitve v postopkih v skladu s členi 74–78 Sporazuma. PRILOGA III ETIČNI KODEKS ZA RAZSODNIKE Člen 1 Opredelitev pojmov Za namene tega etičnega kodeksa: razsodnik pomeni člana arbitražnega senata, imenovanega v skladu s členom 71 Sporazuma; pomočnik pomeni fizično osebo, ki v okviru mandata razsodnika opravlja raziskave za razsodnika ali mu zagotavlja pomoč; kandidat pomeni posameznika, katerega ime je na seznamu razsodnikov iz člena 85 Sporazuma in ki se upošteva pri izbiri za razsodnika v skladu s členom 71 Sporazuma;

posrednik pomeni fizično osebo, ki izvaja posredovanje v skladu s členom 69 Sporazuma; osebje v zvezi z razsodnikom pomeni fizične osebe, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom razsodnika, razen pomočnikov. Člen 2 Osnovna načela 1.Za ohranitev integritete in nepristranskosti mehanizma za reševanje sporov se morajo vsi kandidati za razsodnika seznaniti s tem etičnim kodeksom. Morajo: a)biti neodvisni in nepristranski; b)se izogibati neposrednim in posrednim nasprotjem interesov; c)se izogibati neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti; d)upoštevati visoke etične standarde; (e)preprečiti vpliv lastnih interesov, zunanje pritiske, politične vplive, zahteve javnosti, zvestobo pogodbenici ali strah pred kritiko. 2.Razsodnik ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo na ustrezno izpolnjevanje njegovih dolžnosti. 3.Razsodnik ne izrablja svojega položaja v arbitražnem senatu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom. Razsodnik se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v položaju, da lahko vplivajo nanj. 4.Razsodnik ne dovoli, da bi pretekla ali obstoječa finančna, poslovna, poklicna, osebna ali socialna razmerja ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo. 5.Razsodnik se izogiba vzpostavljanju razmerij ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali utemeljeno ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti. Člen 3 Obveznosti glede razkritja 1.Preden se potrdi izbor razsodnika v skladu s členom 71 Sporazuma, mora kandidat razkriti vse svoje interese, razmerja ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko utemeljeno ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopku. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva ugotoviti obstoj tovrstnih interesov, razmerij in vplivov, vključno s finančnimi, poklicnimi, zaposlitvenimi ali družinskimi interesi. 2.Obveznost razkritja iz prvega odstavka tega člena velja neprekinjeno, zato mora vsak razsodnik razkriti vse tovrstne interese, razmerja in vplive, ki bi se lahko pojavili v kateri koli fazi postopka. 3.Kandidat ali razsodnik o vseh zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega etičnega kodeksa, takoj ko se jih zave, obvesti Odbor SGP, ki zadevo nato predloži pogodbenicama v preučitev. Člen 4