Spremenjen predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o akcijskem programu za obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES /* COM/2012/0465 final - 2011/0341/b (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Komisija je 29. junija 2011 sprejela predlog naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020[1]: proračun za izvajanje strategije Evropa 2020, v katerem je med drugim predlagala nov program Fiscalis za leto 2020. Ta program bo prispeval k izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[2], in sicer s krepitvijo delovanja davčnih sistemov v državah članicah in enotnega trga Unije. S spodbujanjem razvoja nacionalnih davčnih uprav v e‑davčne uprave novi program prispeva tudi k vzpostavitvi enotnega digitalnega trga („Evropska digitalna agenda“). Nemoteno delovanje sistemov obdavčitve na notranjem trgu je odvisno od učinkovite in uspešne obdelave čezmejnih transakcij s strani nacionalnih davčnih uprav, preprečevanja davčnih goljufij in boja proti njim ter zaščite davčnih prihodkov. To pomeni izmenjavo večjega obsega informacij med davčnimi upravami, pa tudi učinkovitejše delovanje davčnih uprav ter hkrati zmanjševanje upravne, gospodarske in časovne obremenitve za davkoplačevalce, udeležene v čezmejnih dejavnostih. To je mogoče doseči le s sodelovanjem med davčnimi upravami držav članic in tretjimi stranmi. Zaradi vse večje globalizacije mora imeti učinkovit boj proti goljufijam tudi mednarodno razsežnost. Zato bo program podpiral izmenjavo informacij z državami, ki niso članice EU, v okviru mednarodnih sporazumov, sklenjenih z zadevnimi državami, ki niso članice EU. Predlagani program bo podpiral sodelovanje predvsem med davčnimi organi in po potrebi drugimi zadevnimi stranmi. Ta program bo nasledil program Fiscalis 2013, ki se zaključi 31. decembra 2013. Predlagani program Fiscalis 2020 bo podpiral davčno sodelovanje v Uniji ter bo osredotočen na mreženje ljudi in razvoj kompetenc na eni ter na krepitev zmogljivosti na področju IT na drugi strani. Prvo omogoča izmenjavo dobrih praks in operativnega znanja med državami članicami in drugimi državami, ki sodelujejo v programu. Drugo pa omogoča, da se v okviru programa financirajo ustrezna infrastruktura in sistemi IT, ki omogočajo preoblikovanje davčnih uprav v Uniji v popolnoma razvite e‑uprave. Glavna dodana vrednost programa temelji na okrepitvi zmožnosti držav članic na področju boja proti goljufijam in po možnosti povečanju prihodkov ob zmanjševanju stroškov pri razvoju orodij, ki se uporabljajo za te namene. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA 2.1. Posvetovanje ter strokovno znanje in izkušnje V okviru vmesne ocene programa Fiscalis 2013[3] je izvajalec analiziral učinkovitost, uspešnost, pomembnost in dodano vrednost programa. Uporabljeni so bili podatki, pridobljeni pri spremljanju različnih dejavnosti. Drugi izvajalec je izvedel študijo možnega okvira za prihodnji program Fiscalis[4]: vključno s celovito analizo prihodnjih izzivov in strukturnih težav sistemov obdavčitve na notranjem trgu. O ugotovitvah študije je s predstavniki sodelujočih držav potekala razprava na delavnici, ki je bila organizirana junija 2011. Za pripravo na to delavnico je bila spomladi 2011 organizirana okrogla miza na srečanju z ustreznim programskim odborom[5], na kateri so bile sodelujoče države pozvane, da opredelijo glavne prednosti programa in možnosti za izboljšanje učinkovitosti programa. Glede na pomembnost dejavnosti, povezanih z izmenjavo informacij, je bila izvedena ločena študija o prihodnji izvedbeni strategiji za izmenjavo informacij. Ta študija je bila predstavljena na delavnici za glavne uradnike za informiranje davčnih uprav, ki je potekala junija 2011. Izvedena je bila ocena učinka, v kateri je bilo analizirano nadaljevanje programa Fiscalis, Odbor za ocene učinka pa jo je odobril 22. septembra 2011. Pri razvoju predloga za prihodnji program so bila upoštevana priporočila za načrtovanje in nadaljnje izboljševanje programa. Cilji programa so na primer osredotočeni predvsem na zmanjšanje upravne obremenitve za davčne uprave in davkoplačevalce, izboljšanje sodelovanja s tretjimi državami in tretjimi stranmi ter krepitev boja proti davčnim goljufijam. Poleg tega predlog programa vključuje nova orodja za obvladovanje novih izzivov, zlasti nove vrste skupnih ukrepov in izboljšanje posredovanja rezultatov dejavnosti v okviru programa, pri čemer je treba izkoristiti spletne metode sodelovanja in določiti okvir za učinkovitejše spremljanje realizacij programa. 2.2. Ocena učinka Ob upoštevanju splošnega okvira politike in težav, s katerimi se bo srečevalo področje obdavčitve v naslednjem desetletju, so bile v oceni učinka, priloženi temu programu, analizirane in primerjane številne možnosti politike. (1) Osnovni scenarij: nadaljevanje programa z ohranitvijo sedanjih ciljev in zasnove. (2) Brez nadaljevanja programa: program bi bil prekinjen, prav tako se ne bi več zagotavljala sredstva EU za orodja IT, skupne ukrepe ali dejavnosti usposabljanja, ki podpirajo sodelovanje na področju obdavčitve. (3) Nadgradnja osnovnega scenarija: ta možnost vključuje osnovni scenarij, prilagojen ciljem prihodnjih izzivov. Dodatna pozornost je namenjena boju proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in utaji davkov, prizadevanjem za učinkovitejšo davčno upravo, odpravi velike upravne obremenitve za davkoplačevalce in davčne uprave ter preučitvi možnosti sodelovanja s tretjimi državami in tretjimi stranmi. (4) Nadgradnja in oblikovanje novih politik: poleg reševanja težav, opisanih v možnosti „nadgradnja osnovnega scenarija“, bi ta možnost zagotovila sredstva za razširitev sodelovanja na nova področja, ki lahko izhajajo iz razvoja politik, in programom predvsem omogočila sredstva za lažjo skladno uporabo in izvajanje te nove zakonodaje kot tudi izvajanje ustrezne izmenjave informacij in upravnega sodelovanja. V oceni učinka je bila 3. možnost „nadgradnja osnovnega scenarija“ opredeljena kot najprimernejša. Ta možnost je v skladu s predlogom za novi proračun za strategijo Evropa 2020 in je najbolj sprejemljiva za države članice. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Pravna podlaga Predlagani program Fiscalis 2020, namenjen izboljšanju sodelovanja med davčnimi upravami, zagotavlja mehanizme in sredstva ter potrebno financiranje. Predlagani ukrep med drugim vključuje skupne ukrepe, kot so seminarji, delavnice, usposabljanje, večstranski nadzor, ustanovitev skupin strokovnjakov itd., v katerih lahko države članice in njihovi uradniki sodelujejo prostovoljno. Glavni cilj skupnih ukrepov je okrepiti upravno sodelovanje in izboljšati upravne zmogljivosti držav članic na področju obdavčenja, kar upravičuje uporabo člena 197 PDEU. Pomemben del programa Fiscalis 2020 je podpora izmenjavi informacij med državami članicami v okviru upravnega sodelovanja na področju obdavčitve v Evropski uniji. V zadevni zakonodaji Unije o upravnem sodelovanju je določeno, da lahko države članice uporabljajo evropske informacijske sisteme. V tem programu je določeno, da Komisija skupaj s sodelujočimi državami zagotavlja, da se ti sistemi razvijajo, izvajajo in ustrezno vzdržujejo. V programu je v tem okviru predvideno, da Unija krepi zmogljivosti na področju IT z razvojem, vzdrževanjem, delovanjem in nadzorom kakovosti komponent Unije zadevnih sistemov. Države članice bodo te posamezne komponente uporabile namesto vrste različnih naprav. Določeno je tudi usklajevanje oblikovanja in delovanja unijskih in neunijskih komponent sistemov, da bi zagotovili njihovo izvedljivost, medsebojno povezljivost in stalno izboljševanje. Ti vidiki krepitve zmogljivosti na področju IT upravičujejo, da je program osnovan tudi na členu 114 PDEU. Zaradi vse večje globalizacije gospodarstva je upravno sodelovanje z razvitimi tretjimi državami nujno potrebno, da bi se lahko učinkovito borili proti davčnim goljufijam. Da bi poenostavili in olajšali tehnično sodelovanje med takšnimi državami in državami članicami ter izboljšali varnost sedanje izmenjave občutljivih informacij v okviru dvostranskih davčnih sporazumov, bi morala Unija z razvitimi tretjimi državami skleniti sporazume, da bi tem državam omogočila uporabo unijskih komponent evropskih informacijskih sistemov. Zato se člen 212 PDEU uporablja kot dodatna tretja pravna podlaga. 3.2. Subsidiarnost in sorazmernost Ukrepanje na ravni Unije namesto na nacionalni ravni je potrebno iz naslednjih razlogov: · Ne zadostuje, da se na evropski ravni sprejme davčna zakonodaja ter velja za samoumevno, da bo njeno izvajanje potekalo brez težav, v nasprotnem primeru pa bo zadostoval postopek za ugotavljanje kršitev. Za učinkovito izvajanje davčne zakonodaje na ravni EU in nacionalni ravni sta potrebna sodelovanje in usklajevanje na evropski ravni. · Ugotovljenih izzivov ni mogoče rešiti, če so države članice usmerjene le na svoje upravno ozemlje in ne sodelujejo intenzivno z ostalimi državami članicami. Brez intenzivnega sodelovanja in usklajevanja med državami članicami bi se povečala nelojalna davčna konkurenca in obdavčeno nakupovanje, goljufi pa bi izkoristili pomanjkanje sodelovanja med nacionalnimi organi. Program Fiscalis 2020, ki ga izvaja Komisija, državam članicam zagotavlja okvir Unije za razvoj dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica določila posamezni okvir sodelovanja na dvostranski ali večstranski osnovi. · Program Fiscalis 2020 podpira tudi visoko zavarovano namensko komunikacijsko omrežje, ki omogoča izmenjavo informacij v okviru upravnega sodelovanja, tako za neposredno kot tudi posredno obdavčitev. Progam povezuje nacionalne davčne uprave v okoli 5 000[6] stičnih točkah. To skupno omrežje IT zagotavlja, da se mora vsaka nacionalna uprava le enkrat povezati s skupno infrastrukturo, da lahko izmenjuje vse vrste informacij. Če taka infrastruktura ne bi bila na voljo, bi se morale države članice 26-krat povezati z nacionalnimi sistemi posameznih ostalih držav članic. Komisija z namenom izvajanja programa v skladu s členom 17 PEU opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo, kot določata Pogodbi. Program Fiscalis 2020 je tako v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti (kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU)). 3.3. Instrument V skladu z ugotovitvami ustrezne ocene učinka je posredovanje EU s programom financiranja ustrezno. Ob upoštevanju pozitivnih povratnih informacij, ki izhajajo iz vmesne ocene programa Fiscalis 2013, Komisija predlaga, da program nasledi Fiscalis 2020. V skladu z zakonodajno politiko Komisije, sprejeto v okviru večletnega finančnega okvira, je prihodnji program financiranja predlagan v obliki uredbe. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Izbira časa za pregled programov financiranja EU je povezana s predlogom za novi večletni finančni okvir, kot je bil spremenjen 6. julija 2012[7]. V skladu s tem predlogom ta uredba o programu Fiscalis 2020 vsebuje proračunski okvir v višini 234 370 000 EUR (v tekočih cenah) za obdobje 2014–2020. Program Fiscalis 2020 se bo izvajal z neposrednim centraliziranim upravljanjem in prednostno naravnano. V sodelovanju z zainteresiranimi stranmi sta bila oblikovana delovna programa, ki opredeljujeta prednostne naloge za določeno obdobje. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI 5.1. Opombe k posebnim zakonskim določbam 5.1.1. Poglavje I: Splošne določbe Področje uporabe programa je bilo usklajeno z najnovejšo davčno zakonodajo Unije, kar pomeni, da program ne bo zajemal le DDV, trošarin in davkov na dohodek in kapital, ampak tudi druge davke, ki so določeni v davčni zakonodaji Unije. Pri programu Fiscalis 2020 bodo lahko sodelovale države članice, države kandidatke in potencialne države kandidatke. V skladu s splošno politiko Unije v zvezi s tem bodo imele pod določenimi pogoji tudi države evropske sosedske politike možnost sodelovanja pri programu. Pri posebnih ukrepih lahko sodelujejo tudi „zunanji strokovnjaki“ (npr. predstavniki drugih organov, trgovinske, nacionalne in mednarodne organizacije ter po možnosti drugi strokovnjaki), če je to potrebno za dosego ciljev programa. (a) Cilji programa Fiscalis 2020 so reševanje ugotovljenih izzivov in pričakovanih težav za davčno politiko in organe v Evropi v naslednjem desetletju. Splošni cilj programa je okrepiti notranji trg z učinkovitimi in uspešnimi sistemi obdavčitve. Za zagotovitev ustreznega odziva na prihodnje izzive na področju obdavčitve v Uniji so bili za namene programa opredeljeni naslednji posebni cilji: izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve, zlasti prek sodelovanja med sodelujočimi državami, njihovimi davčnimi organi, uradniki in zunanjimi strokovnjaki. Prednostne naloge programa bodo: podpirati pripravo, usklajeno uporabo in učinkovito izvajanje davčne zakonodaje Unije; (b) boj proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in utaji davkov, zlasti z učinkovitejšim in uspešnejšim upravnim sodelovanjem in izmenjavo informacij; (c) prispevati k zmanjšanju upravne obremenitve davčnih uprav in stroškov spoštovanja davčnih obveznosti za davkoplačevalce; (d) prizadevati si za učinkovito davčno upravo, zlasti glede spoštovanja davčnih obveznosti in upravnih zmogljivosti davčnih uprav; (e) izboljšati usklajeno uporabo in izvajanje davčne politike Unije; (f) okrepiti sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, drugimi vladnimi organi, tretjimi državami, gospodarskimi subjekti in njihovimi organizacijami za preprečevanje davčnih goljufij, izogibanja davkom in utaje davkov, zlasti z učinkovitejšim in uspešnejšim upravnim sodelovanjem in izmenjavo informacij, večjim spoštovanjem davčnih obveznosti in boljšo davčno upravo. Z ustanovitvijo Evropske službe za zunanjepolitično delovanje (EEAS) pod nadzorom visokega predstavnika oziroma podpredsednika bo lažje doseči večjo usklajenost pri ukrepih EU s partnerskimi državami EU, pri katerih je potrebno mednarodno sodelovanje. 5.1.2. Poglavje II: Upravičeni ukrepi Vrste ukrepov, ki veljajo za upravičene za financiranje programa, so podobne tistim v okviru sedanjega programa, in sicer: · skupni ukrepi, ki spodbujajo izmenjavo znanja in dobrih praks med davčnimi uradniki sodelujočih držav; · evropski informacijski sistemi (EIS)[8], ki olajšujejo izmenjavo informacij in dostopa do skupnih podatkov; · dejavnosti usposabljanja, ki prispevajo h krepitvi kompetenc davčnih uradnikov po vsej Evropi. Za nekatere kategorije ukrepov so bile uvedene spremembe. · Program Fiscalis 2020 bo vključeval nekatera nova orodja skupnih ukrepov: · Skupine strokovnjakov so strukturirane oblike sodelovanja, ki združujejo izkušnje in/ali obravnavajo posebne operativne dejavnosti. Lahko so stalne ali nestalne narave in lahko prejmejo podporo v obliki spletnih sodelovalnih storitev, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme za spodbujanje izvajanja in uspešnosti ukrepa. · Ukrepi za krepitev zmogljivosti javne uprave bodo podpirali davčne organe, ki se srečujejo s posebnimi težavami, kot so pomanjkanje znanja in strokovne podpore ter organizacijske in druge pomanjkljivosti, ki jih je mogoče rešiti s prikrojenimi podpornimi ukrepi, ki jih zagotavljajo sodelujoče države in/ali uradniki Komisije. · V zvezi z evropskimi informacijskimi sistemi novi program opredeljuje „komponente Unije“ kot sredstva in storitve IT, ki zadevajo nekatere ali vse države članice ter so v lasti Komisije ali jih je Komisija kupila. Te komponente Unije so opisane v točki 2 Priloge k predlaganemu pravnemu aktu. „Nacionalne komponente“ so vse komponente, ki ne sodijo med „komponente Unije“. Razvijajo, nameščajo in uporabljajo jih države članice, zato jih te tudi financirajo in so zanje odgovorne. Ponovno opredelitev komponent Unije je treba obravnavati z vidika spreminjanja prakse razvoja sistemov IT. Trenutno je vsaka posamezna država članica odgovorna za izvajanje svojega nacionalnega sistema v skladu s skupnimi specifikacijami, zato obstaja 27 različnih sistemov, 27 vmesnikov za trgovce, 27 programov razvoja, 27 sklopov težav, povezanih s projektom ali izvajanjem itd. Komisija meni, zlasti glede na gospodarsko in finančno krizo, da je treba sisteme IT razvijati učinkoviteje. Ta razvoj je namenjen izboljšanju skladnosti podatkov in uporabe predpisov s postopnim prehodom na skupni razvoj IT (znanje, podatki, komponente IT). Zagotovil bo boljše delovne metode, na primer z modeliranjem poslovnih procesov, in boljše specifikacije kakovosti, poleg tega pa bo spodbujal večjo standardizacijo, na primer z usklajevanjem vmesnikov za trgovce. Novi pristop h komponentam Unije bo omejil tveganje za različne načrte razvoja in uvedbe. Prav tako zagotavlja dodatna sredstva za nadzor zaključka projekta, saj skupni načrti preprečujejo, da bi najpočasnejši član v razvojni verigi določal začetek izvajanja celotnega projekta. Evropski informacijski sistemi se lahko uporabijo tudi za podporo izmenjavi informacij med državami, ki niso članice EU, in državami članicami v okviru dvostranskih davčnih sporazumov. 5.1.3. Poglavje IV: Izvajanje Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Zato bo sprejet letni delovni program v skladu s postopkom pregleda iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[9]. 5.2. Poenostavitev 5.2.1. Kako je predlog prispeval k poenostavitvi? (g) Skladnost s finančno uredbo Predlog programa je v celoti v skladu s finančno uredbo in njenimi izvedbenimi določbami. Nepovratna sredstva in javna naročila so glavni finančni instrumenti za izvajanje programa. Program vključuje ukrepe poenostavitve, predlagane v predlogu Komisije za revizijo finančne uredbe, zlasti uporabo pavšalnih zneskov, pavšalnih tarif in stroškov na enoto. Glede na pomembnost obdelave dnevnic in potnih stroškov, ki se plačujejo na podlagi programa, bodo v okviru programa uvedeni ukrepi poenostavitve, ki jih na tem področju zagotavlja nova finančna uredba. (h) Skladnost med programoma Carina in Fiscalis 2013 Upravljanje prejšnjih programov Carina in Fiscalis je bilo v celoti usklajeno na podlagi enakih predpisov za javna naročila in modelov dodeljevanja nepovratnih sredstev, skupnih smernic za upravljanje in sistemov, ki temeljijo na informacijski tehnologiji. Model upravljanja vključuje jasne in enostavne postopke za organizacijo dejavnosti programa. Skupini za upravljanje programa Komisije pomagajo skupine za upravljanje programa v različnih carinskih in davčnih upravah, ki imajo vlogo spodbujevalca in prve točke za stik s carinskimi oziroma davčnimi uradniki v državah članicah. Model upravljanja omogoča razvoj dejavnosti v največ nekaj tednih in s tem hitro odzivanje na novo nastale potrebe, hkrati pa zagotavlja usklajevanje med različnimi dejavnostmi. Države članice so v vmesni oceni[10] izrazile svoje zadovoljstvo z modelom upravljanja programa. Zaradi te tesne uskladitve obeh programov in cilja poenostavitve predloga za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020[11] je Komisija prvotno predlagala enotni program FISCUS, ki bi nasledil programa Carina in Fiscalis 2013[12]. Ker so države članice soglasno podprle razdelitev predlaganega enotnega programa, je Komisija, čeprav sama takšni razdelitvi nasprotuje, predložila predlog z dvema zakonodajnima besediloma za program Carina 2020 in program Fiscalis 2020. Kljub predložitvi ločenih zakonodajnih aktov bo prednostna naloga Komisije ohranjanje usklajenosti obeh programov, kar bo po potrebi upoštevano pri izvajanju programov Carina 2020 in Fiscalis 2020. (i) Ali je program upošteval eksternalizacijo? Upoštevana je bila možnost izvajanja prihodnjega programa prek izvajalske agencije. Agencija bi bila lahko pooblaščena za izvajanje nalog, kot je izbira dejavnosti v okviru programa, upravna priprava in nadaljnje spremljanje dejavnosti ter spremljanje dejavnosti, dodeljevanja nepovratnih sredstev in javnih naročil sistemov IT. Vendar bi taka izvajalska agencija dodala dodatni sloj k strukturi upravljanja, kar bi povečalo stroške usklajevanja in preverjanj ter zapletlo in podaljšalo sprejemanje odločitev z uvajanjem novih upravnih postopkov. Prav tako bi imela negativen vpliv na raven strokovnega znanja in izkušenj v okviru Komisije ter bi povečala tveganje drobitve vsebine v razmerju do upravnih vidikov. Ta možnost ne bi prinesla pričakovanih poslovnih koristi, zato je bila opuščena. V alternativnem scenariju je bila preučena tudi možnost prenosa vseh pomembnih dejavnosti IT na nacionalne uprave, razen omrežja CCN/CSI in z njim povezanih storitev. Ta scenarij bi vključeval zelo visoko tveganje, da bi bilo postopno treba vzpostaviti bolj osrednje strukture upravljanja. Končni učinek bi bil podoben prekinitvi izvajanja programov, kar bi ogrozilo učinkovitost in uspešnost davčnih uprav ter zmanjšalo zmožnost za odkrivanje in preprečevanje goljufij. Glede na negativne učinke na rezultate in učinkovitost je bil tudi ta scenarij opuščen. (j) Ali program uporablja skupna orodja IT za zmanjšanje upravne obremenitve za upravičence in izvajalce? Programa Carina 2013 in Fiscalis 2013 že uvajata orodja za lažje upravljanje dejavnosti v okviru programa in z njimi povezanih odhodkov prek skupnega orodja za poročanje o dejavnostih (ART2). To se bo nadaljevalo. 5.2.2. Meritev uspešnosti predloga Učinkovitost programa bo merjena s skladnim nizom kazalnikov učinkovitosti, vpliva, rezultatov in realizacij, ki so povezani s splošnimi in posebnimi cilji ter prednostnimi nalogami programa in program povezujejo z načrtom upravljanja Komisije. Podroben seznam kazalnikov vpliva, rezultatov in realizacij je na voljo v oceni učinka. Komisija je določila cilje za nekatere realizacije programa, drugi cilji pa se bodo uresničevali z ukrepi v okviru programa Fiscalis 2013. Cilje vseh realizacij bo pred začetkom programa Fiscalis 2020 opredelila Komisija in jih predložila odboru programa. 5.2.3. Ali je predlog programa v skladu s splošno politiko Komisije? Program bo prispeval k ciljem strategije Evropa 2020 s krepitvijo notranjega trga, povečevanjem produktivnosti javnega sektorja kot tudi s spodbujanjem zaposlovanja ter tehničnega napredka in inovacij v upravah. Podpiral bo vodilne pobude v okviru Evropske digitalne agende[13], vodilno pobudo o Uniji inovacij[14], vodilno pobudo o Programu za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta[15] in vodilno pobudo o industrijski politiki za dobo globalizacije[16]. Poleg tega bo podpiral Akt za enotni trg[17]. Glede zaščite finančnih interesov Unije in držav članic bo program podpiral skupna prizadevanja za boj proti davčnim goljufijam. 2011/0341/b (COD) Spremenjen predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o akcijskem programu za obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 114, 197 in 212 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[18], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Večletni akcijski program za obdavčitev, določen za obdobje do leta 2014, je bistveno prispeval k olajševanju in krepitvi sodelovanja med davčnimi organi v Uniji. Davčne uprave sodelujočih držav so priznale dodano vrednost programa[19]. Izzivov naslednjega desetletja ni mogoče rešiti, če so države članice usmerjene le na svoje upravno ozemlje in ne sodelujejo intenzivno z ostalimi državami članicami. Program Fiscalis 2020, ki ga izvaja Komisija, državam članicam zagotavlja okvir Unije za razvoj dejavnosti sodelovanja, ki je stroškovno učinkovitejši, kot če bi vsaka država članica določila posamezni okvir sodelovanja na dvostranski ali večstranski osnovi. Zato je ustrezno zagotoviti nadaljevanje teh programov, in sicer z določitvijo novega programa na istem področju. (2) Dejavnosti programa, npr. evropski informacijski sistemi, skupni ukrepi za davčne uradnike ter pobude za skupno usposabljanje, naj bi po pričakovanjih prispevale k uresničevanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[20]. Z zagotavljanjem okvira za dejavnosti, katerih namen so učinkovitejši davčni organi, krepitev konkurenčnosti podjetij, spodbujanje zaposlovanja ter prispevanje k zaščiti finančnih in gospodarskih interesov Unije, bo program dejavno krepil delovanje sistemov obdavčitve na notranjem trgu. (3) Področje uporabe programa Fiscalis 2020 bi bilo treba uskladiti s trenutnimi potrebami, da bi omogočili podporne dejavnosti glede vseh na ravni Unije usklajenih vrst davkov in zakonodaje Unije v zvezi z obdavčitvijo. Ta program bi moral zato zajemati ne le davke, usklajene na ravni Unije, temveč tudi druge davke, ki spadajo na področje uporabe zakonodaje Unije v zvezi z obdavčitvijo v smislu Direktive Sveta 2010/24/EU z dne 16. marca 2010 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi[21]. (4) V podporo procesu pristopa in pridružitve tretjih držav bi moral biti program odprt za sodelovanje držav pristopnic in kandidatk ter potencialnih kandidatk in partnerskih držav evropske sosedske politike[22], če so izpolnjeni določeni pogoji. Glede na vse večjo medsebojno povezanost svetovnega gospodarstva program v okviru nekaterih dejavnosti še naprej zagotavlja možnost sodelovanja zunanjih strokovnjakov, kot so predstavniki vladnih organov, gospodarski subjekti in njihove organizacije ali predstavniki mednarodnih organizacij. (5) Pri ciljih programa so upoštevani težave in izzivi, ki so bili na področju obdavčitve ugotovljeni za naslednje desetletje. Program bi moral še naprej imeti ključno vlogo na pomembnih področjih, kot je skladno izvajanje zakonodaje Unije, upravno sodelovanje, zaščita finančnih in gospodarskih interesov Unije ter krepitev upravne zmogljivosti davčnih organov. Vendar je treba glede na dinamiko na novo ugotovljenih izzivov nameniti dodatno pozornost boju proti davčnim goljufijam, zmanjšanju upravne obremenitve in krepitvi sodelovanja s tretjimi državami in stranmi. (6) Orodja, ki so se uporabljala v okviru programa, določenega za obdobje pred letom 2014, so se izkazala za ustrezna in so bila zato ohranjena. Zaradi potrebe po bolj strukturiranem operativnem sodelovanju so bila dodana dodatna orodja, kot so skupine strokovnjakov, sestavljene iz strokovnjakov Unije in nacionalnih strokovnjakov, za skupno izvajanje nalog na posebnih področjih kot tudi ukrepi za krepitev zmogljivosti javne uprave, katerih namen je zagotavljati specializirano pomoč sodelujočim državam, ki potrebujejo krepitev upravnih zmogljivosti. (7) Evropski informacijski sistemi imajo ključno vlogo pri krepitvi sistemov obdavčitve v Uniji ter jih je treba zato še naprej financirati v okviru programa. Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da se v program vključijo novi informacijski sistemi, povezani z obdavčitvijo in vzpostavljeni v skladu z zakonodajo Unije. Evropski informacijski sistemi bi morali, kadar je to ustrezno, temeljiti na skupnih modelih razvoja in skupni arhitekturi IT. (8) Zaradi vse večje globalizacije bi moral imeti tudi učinkovit boj proti goljufijam mednarodno razsežnost. Zato je koristno, da ima Unija možnost z razvitimi tretjimi državami skleniti sporazume o tehničnem sodelovanju, da bi takim državam omogočila, da uporabljajo unijske komponente evropskih informacijskih sistemov v podporo varni izmenjavi informacij med njimi in državami članicami v okviru dvostranskih davčnih sporazumov. (9) V okviru programa bi bilo treba tudi krepiti kompetence ljudi prek skupnega usposabljanja. Davčni uradniki morajo nadgraditi in posodobiti svoje znanje in veščine, potrebne za izpolnjevanje potreb Unije. Kompetence ljudi bi bilo treba okrepiti v okviru programa z večjo podporo usposabljanju, ki je namenjeno carinskim uradnikom in gospodarskim subjektom. Zato je treba sedanji pristop Unije k skupnemu usposabljanju, ki je temeljil predvsem na razvoju osrednjega e-učenja, razviti v večplasten podporni program usposabljanja za Unijo. (10) Program bi moral zajemati obdobje sedem let, kar je v skladu s trajanjem večletnega finančnega okvira iz Uredbe Sveta (EU) št. xxx z dne xxx o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020[23]. (11) Določiti bi bilo treba finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa, ki v letnem proračunskem postopku pomenijo glavni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke [17] Medinstitucionalnega sporazuma št. XX/YY/201Z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. (12) V skladu z zavezo Komisije iz njenega sporočila o pregledu proračuna za leto 2010[24], da bo uskladila in poenostavila programe financiranja, je treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če predvidene dejavnosti programa sledijo ciljem, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer je treba izključiti dvojno financiranje. (13) Ukrepe, ki so potrebni za finančno izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. xxx/20xx z dne xxx o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ter Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. xxx/20xx z dne xxx o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. xxx/20xx z dne xxx (dodati je treba sklica na novo finančno uredbo in izvedbeni akt). (14) Finančni interesi Unije morajo biti v celotnem ciklu odhodkov zaščiteni z ustreznimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjava izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi kazni. (15) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za določitev letnih delovnih programov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[25]. (16) Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev ukrepa, ki ga je treba sprejeti, in sicer določitve večletnega programa za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve na notranjem trgu. Ker ne morejo učinkovito izvajati sodelovanja in usklajevanja, ki sta potrebna za izvajanje teh ciljev, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 PEU, in določi večletni program. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (17) Komisiji bi moral pri izvajanju programa pomagati odbor za program Fiscalis 2020. (18) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti javnih neodvisnih organov, ki jih imenujejo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsaka izmenjava ali prenos informacij pristojnih organov bi moral biti v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES, vsaka izmenjava ali prenos informacij Komisije pa bi moral biti v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. (19) Ta uredba bi morala nadomestiti Odločbo št. 1482/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o vzpostavitvi programa Skupnosti za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve na notranjem trgu (Fiscalis 2013) in razveljavitvi Odločbe št. 225/2002/ES[26]. Navedeno odločbo je zato treba razveljaviti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Poglavje I Splošne določbe Člen 1 Vsebina 1. Določi se večletni akcijski program „Fiscalis 2020“ (v nadaljnjem besedilu: program), da bi se izboljšalo delovanje sistemov obdavčitve na notranjem trgu. 2. Program bo zajemal obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „davčni organi“ pomenijo organe, ki so pristojni za izvajanje davčnih predpisov; (2) „zunanji strokovnjaki“ pomenijo: (a) predstavnike vladnih organov, tudi iz držav, ki v skladu s členoma 3(2)(1) in 3(2)(2) ne sodelujejo v programu; (b) gospodarske subjekte in njihove organizacije; (c) predstavnike mednarodnih in drugih ustreznih organizacij; (3) „obdavčitev“ vključuje naslednje davke: (a) davek na dodano vrednost iz Direktive 2006/112/ES[27]; (b) trošarine za alkohol iz Direktive 92/83/EGS[28]; (c) trošarine za tobačne izdelke iz Direktive 2011/64/EU[29]; (d) davke na energente in električno energijo iz Direktive 2003/96/ES[30]; (e) vse ostale davke, ki sodijo v področje uporabe člena 2(1)(a) Direktive 2010/24/EU[31]. Člen 3 Sodelovanje pri programu 1. Sodelujoče države so države članice in države iz odstavka 2, če so izpolnjeni pogoji iz navedenega odstavka. 2. Program je odprt za sodelovanje katere koli od naslednjih držav: (1) države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenih v njihovih okvirnih sporazumih, sklepih pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih; (2) partnerske države evropske sosedske politike, če so dosegle zadostno raven prilagoditve ustrezne zakonodaje in upravnih metod tistim, ki jih izvaja Unija; zadevne partnerske države sodelujejo pri programu v skladu z določbami, ki jih je treba opredeliti skupaj z navedenimi državami po vzpostavitvi okvirnih sporazumov o njihovem sodelovanju pri programih Unije. Člen 4 Sodelovanje pri dejavnostih v okviru programa Zunanji strokovnjaki so lahko povabljeni k sodelovanju pri izbranih dejavnostih, organiziranih v okviru programa, če je to koristno za dosego ciljev iz člena 5. Komisija izbere te strokovnjake na podlagi njihovih sposobnosti, izkušenj in znanja, ki so pomembni za specifične dejavnosti. Člen 5 Splošni in posebni cilj 1. Splošni cilj programa je okrepiti notranji trg z učinkovitimi in uspešnimi sistemi obdavčitve. 2. Posebni cilj programa je izboljšati delovanje sistemov obdavčitve, zlasti s sodelovanjem med sodelujočimi državami, njihovimi davčnimi organi, uradniki in zunanjimi strokovnjaki. 3. Doseganje ciljev se izmeri z naslednjimi kazalniki: (1) razpoložljivost skupnega komunikacijskega omrežja za evropske informacijske sisteme; (2) povratne informacije udeležencev pri ukrepih v okviru programa in uporabnikov programa. Člen 6 Prednostne naloge Prednostne naloge programa so naslednje: (a) podpirati pripravo, usklajeno uporabo in učinkovito izvajanje davčne zakonodaje Unije; (b) boriti se proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in utaji davkov, zlasti z učinkovitejšim in uspešnejšim upravnim sodelovanjem in izmenjavo informacij; (c) prispevati k zmanjšanju upravne obremenitve davčnih uprav in stroškov spoštovanja davčnih obveznosti za davkoplačevalce; (d) prizadevati si za učinkovito davčno upravo, zlasti glede spoštovanja davčnih obveznosti in upravnih zmogljivosti davčnih uprav; (e) izboljšati usklajeno uporabo in izvajanje davčne politike Unije; (f) okrepiti sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, drugimi vladnimi organi, tretjimi državami, gospodarskimi subjekti in njihovimi organizacijami z namenom preprečevanja davčnih goljufij, izogibanja davkom in utaje davkov, zlasti z učinkovitejšim in uspešnejšim upravnim sodelovanjem in izmenjavo informacij, večjim spoštovanjem davčnih obveznosti in boljšo davčno upravo. Poglavje II Upravičeni ukrepi Člen 7 Upravičeni ukrepi Program pod pogoji iz letnega delovnega programa iz člena 14 zagotavlja finančno podporo za naslednje vrste ukrepov: (a) skupni ukrepi: (1) seminarji in delavnice; (2) projektne skupine, ki so običajno sestavljene iz omejenega števila držav in delujejo v omejenem obdobju, da bi prispevale k dosegi predhodno določenega cilja z natančno opisanim rezultatom; (3) večstranski nadzor, skupne revizije in druge dejavnosti, ki so določene v zakonodaji Unije o upravnem sodelovanju in jih organizirata dve ali več sodelujočih držav, vključno z najmanj eno državo članico, z namenom usklajenega nadzora davčne obveznosti enega ali več z njim povezanih davčnih zavezancev; (4) delovni obiski, ki jih organizirajo sodelujoče države ali tretje držav, da bi lahko uradniki pridobili ali okrepili strokovno podlago ali znanje na področju obdavčitve; za delovne obiske, ki jih organizirajo tretje države, so v okviru programa upravičeni le potni stroški in dnevnice (nastanitev in dnevnica); (5) skupine strokovnjakov, ki so strukturirana oblika nestalnega ali stalnega sodelovanja ter združujejo strokovno znanje in izkušnje za izvajanje nalog na posebnih področjih ali operativnih dejavnosti, po možnosti s podporo spletnih sodelovalnih storitev, upravne pomoči ter infrastrukture in opreme; (6) krepitev zmogljivosti javne uprave in podporni ukrepi; (7) študije; (8) komunikacijski projekti; (9) kakršna koli druga dejavnost, ki podpira splošne in posebne cilje iz člena 5; (b) krepitev zmogljivosti na področju IT: razvoj, vzdrževanje, delovanje in nadzor kakovosti unijskih komponent evropskih informacijskih sistemov iz točke 1 Priloge in novih evropskih informacijskih sistemov, ki so bili določeni v skladu z zakonodajo Unije; (c) krepitev kompetenc ljudi: ukrepi skupnega usposabljanja za krepitev potrebnih strokovnih znanj in veščin, povezanih z obdavčitvijo. Člen 8 Posebne izvedbene določbe za skupne ukrepe 1. Sodelujoče države zagotovijo, da so uradniki z ustreznim profilom in kvalifikacijami imenovani za sodelovanje pri skupnih ukrepih. 2. Sodelujoče države sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje skupnih ukrepov, zlasti z ozaveščanjem o teh ukrepih in zagotavljanjem optimalne uporabe ustvarjenih realizacij. Člen 9 Posebne izvedbene določbe za evropske informacijske sisteme 1. Komisija in sodelujoče države zagotovijo razvoj, delovanje in ustrezno vzdrževanje evropskih informacijskih sistemov iz točke 1 Priloge. 2. Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami uskladi tiste vidike oblikovanja in delovanja unijskih in neunijskih komponent sistemov in infrastrukture, ki so opredeljene v točkah 1 in 2 Priloge ter so potrebne za zagotovitev izvedljivosti, medsebojne povezljivosti in stalnega izboljševanja. 3. Nesodelujoče države lahko unijske komponente evropskih informacijskih sistemov iz točke 1 Priloge uporabljajo na podlagi sporazumov o tehničnem sodelovanju, ki se s takimi državami sklenejo v skladu s členom 218 PDEU. Člen 10 Posebne izvedbene določbe za skupno usposabljanje 1. Sodelujoče države v nacionalne programe usposabljanja po potrebi vključijo skupno razvito vsebino usposabljanja, vključno z moduli e-učenja, programi usposabljanja in skupno dogovorjenimi standardi usposabljanja. 2. Sodelujoče države zagotovijo, da je njihovim uradnikom zagotovljeno začetno in nadaljnje usposabljanje, ki je potrebno za pridobitev skupnih strokovnih znanj in veščin v skladu s programi usposabljanja. 3. Sodelujoče države zagotovijo jezikovno usposabljanje, ki ga uradniki potrebujejo za osvojitev zadostne ravni jezikovnega znanja, da lahko sodelujejo pri programu. Poglavje III Finančni okvir Člen 11 Finančni okvir 1. Finančni okvir za izvajanje programa znaša 234 370 000 EUR (v tekočih cenah). 2. Finančna sredstva za program lahko krijejo tudi stroške, ki so nastali zaradi priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, ki so potrebni za upravljanje programa in dosego njegovih ciljev; zlasti stroške, povezane s študijami, srečanji strokovnjakov, informacijskimi in komunikacijskimi ukrepi, vključno z obveščanjem o političnih prednostnih nalogah Evropske unije znotraj institucij, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe; stroške, povezane z omrežji IT, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, ter vse ostale stroške tehnične in upravne pomoči, ki jih je imela Komisija v okviru upravljanja programa. Člen 12 Vrste posredovanja 1. Komisija izvaja program v skladu s finančno uredbo. 2. Finančna podpora Unije za dejavnosti iz člena 7 se zagotovi v obliki: (1) nepovratnih sredstev, (2) pogodb o izvedbi javnega naročila, (3) povračila stroškov zunanjih strokovnjakov iz člena 4. 3. Delež sofinanciranja za nepovratna sredstva zajema do 100 % upravičenih stroškov, če gre za potne stroške in stroške bivanja, stroške, povezane z organizacijo dogodkov, in dnevnice. Ta delež velja za vse upravičene ukrepe, razen skupin strokovnjakov. Za to kategorijo upravičenih ukrepov bo v letnih delovnih programih določen veljaven delež sofinanciranja, če ti ukrepi zahtevajo dodelitev nepovratnih sredstev. Člen 13 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev ter izvajalcih in podizvajalcih, ki so v okviru tega programa prejeli sredstva Unije. 3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi na kraju samem in inšpekcijami v skladu s predpisi in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 ter Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[32], da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki vpliva na finančne interese Evropske unije, v povezavi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo v zvezi s finančnimi sredstvi Unije. Poglavje IV Izvedbena pooblastila Člen 14 Delovni program Komisija za izvajanje programa sprejme letne delovne programe, v katerih so določeni cilji, ki jih je treba doseči, pričakovani rezultati, metoda izvajanja in skupni znesek. Vsebujejo tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, zneske, dodeljene za posamezno vrsto ukrepa, in okviren časovni razpored izvajanja. Za nepovratna sredstva vsebujejo prednostne naloge, bistvena merila za ocenjevanje in najvišjo stopnjo sofinanciranja. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 15(2). Člen 15 Postopek v odboru 1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Poglavje V Spremljanje in ocenjevanje Člen 16 Spremljanje ukrepov v okviru programa Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami spremlja program in ukrepe, ki se izvajajo v njegovem okviru, da bi spremljala izvajanje ukrepov. Člen 17 Ocena 1. Komisija zagotovi vmesno in končno oceno programa v zvezi z vidiki iz odstavkov 2 in 3. Rezultati se upoštevajo pri odločitvah o morebitni obnovi, spremembi ali opustitvi poznejših programov. Te ocene izvaja neodvisni zunanji ocenjevalec. 2. Komisija najpozneje do sredine leta 2018 pripravi poročilo o vmesni oceni v zvezi z dosego ciljev programskih ukrepov, učinkovitostjo uporabe sredstev in evropsko dodano vrednostjo programa. V tem poročilu so obravnavani tudi poenostavitev, nadaljnja ustreznost ciljev ter prispevek programa k prednostnim nalogam Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. 3. Komisija najpozneje do konca leta 2021 pripravi poročilo o končni oceni v zvezi z vidiki iz odstavka 2 ter dolgoročnim učinkom in trajnostnostjo vplivov programa. 4. Sodelujoče države na zahtevo Komisije predložijo vse podatke in informacije, pomembne za namen prispevanja k poročilu Komisije o vmesni in končni oceni. Poglavje VI Končne določbe Člen 18 Razveljavitev Odločitev št. 1482/2007/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014. Vendar navedena odločba še naprej ureja finančne obveznosti v zvezi z ukrepi, ki se izvajajo na njeni podlagi. Člen 19 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2014. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA Evropski informacijski sistemi in njihove unijske komponente 1. Evropski informacijski sistemi so naslednji: (1) skupno komunikacijsko omrežje/skupni sistemski vmesnik (CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP in povezana orodja, spletni portal CCN, spremljanje CCN; (2) podporni sistemi, zlasti orodje za konfiguracijo aplikacij za CCN, orodje za poročanje o dejavnostih (ART2), elektronsko upravljanje projekta prek spleta Taxud (TEMPO), orodje za upravljanje storitev (SMT), sistem za upravljanje uporabnikov (UM), sistem BPM, nadzorna plošča, ki prikazuje razpoložljivost, in AvDB, portal za upravljanje storitev IT, upravljanje imenika in dostopa uporabnikov; (3) informacijski in komunikacijski prostor programa (PICS); (4) sistemi, povezani z DDV, zlasti sistem izmenjave informacij o DDV (VIES) in vračilo DDV, vključno z začetno aplikacijo VIES, orodjem za spremljanje VIES, statističnim sistemom za obdavčitev, VIES na spletu, orodjem za konfiguracijo VIES na spletu, preskusnimi orodji za VIES in vračilo DDV, algoritmi številke DDV, izmenjavo e-obrazcev za DDV, DDV na e-storitve (VoeS); preskusno orodje VoeS in preskusno orodje e-obrazcev za DDV; (5) sistemi, povezani z izterjavo, zlasti e-obrazci za izterjavo terjatev, e-obrazci za enotni izvršilni naslov (UIPE) in za enotno obliko priglasitve (UNF); (6) neposredni sistemi, povezani z obdavčitvijo, zlasti sistem obdavčitve prihrankov, preskusno orodje obdavčitve prihrankov, e-obrazci za neposredno obdavčitev, davčna identifikacijska številka TIN na spletu, izmenjave iz člena 8 Direktive 2011/16/EU in s tem povezana preskusna orodja; (7) drugi sistemi, povezani z obdavčitvijo, zlasti podatkovna zbirka Davki v Evropi (TEDB); (8) sistemi trošarin, zlasti sistem izmenjave podatkov o trošarinah (SEED), sistem gibanja trošarinskih izdelkov in trošarinskega nadzora (EMCS), e-obrazci MVS, preskusna aplikacija (TA); (9) drugi osrednji sistemi, zlasti informacijski in komunikacijski sistem držav članic Obdavčitev (TIC), samopostrežni sistem preskušanja (SSTS), statistični sistem, povezan z obdavčitvijo, osrednja aplikacija za spletne obrazce, osrednje službe/informacijski sistem za upravljanje trošarin (CS/MISE). 2. Unijske komponente evropskih informacijskih sistemov so: (1) sredstva IT, kot so strojna oprema, programska oprema in omrežne povezave sistemov, vključno s povezano podatkovno infrastrukturo; (2) storitve IT, potrebne za podporo razvoju, vzdrževanju, izboljševanju in delovanju sistemov; (3) in vsi drugi elementi, ki jih je Komisija za namene učinkovitosti, varnosti in poenostavitve opredelila kot skupne za sodelujoče države. OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančne posledice 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni učinek na prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi akcijskega programa za obdavčitev v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES. 1.2. Zadevna področja ABM/ABB[33] 1405 Politika obdavčitve 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[34]. X Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoječega ukrepa z novo usmeritvijo. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Predlagani program bo prispeval k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast[35], in sicer (1) s krepitvijo delovanja enotnega trga, (2) zagotavljanjem okvira za podporo dejavnostim, ki povečujejo produktivnost javnega sektorja, in (3) spodbujanjem tehničnega napredka in inovacij v nacionalnih in evropskih davčnih upravah. Program bo podpiral zlasti vodilno pobudo o Evropski digitalni agendi[36], vodilno pobudo o Uniji inovacij[37] in vodilno pobudo o industrijski politiki za dobo globalizacije[38]. Podpiral bo nacionalne davčne uprave, tako da bodo postale popolnoma razvite e-davčne uprave, hkrati pa bo prispeval k zmanjševanju upravne obremenitve za davkoplačevalce, in sicer s pametnejšim izvajanjem davčne zakonodaje Unije. Program bo podpiral tudi Akt za enotni trg[39], zlasti nekatera ključna področja za politiko obdavčitve, ki so bila poudarjena v tem pravnem aktu, in področja, ki zadevajo zmanjševanje obremenitve za davkoplačevalce. Prihodnje politične pobude, ki jih bo program podpiral in bo pripomogel k njihovem izvajanju, npr. predlagana direktiva o davku na energijo, nova strategija o DDV, skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb za podjetja in pobude v zvezi z odpravo čezmejnih davčnih ovir za državljane, bodo po sprejetju bistveno prispevale k doseganju ciljev Akta za enotni trg. 1.4.2. Posebni cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB Posebni cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB Zadevne dejavnosti ABB zadevajo politiko obdavčitve (1405). Posebni cilji programa bodo: izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve, zlasti s sodelovanjem med sodelujočimi državami, njihovimi davčnimi organi, uradniki in zunanjimi strokovnjaki. 1.4.3. Pričakovani izid in učinki Navedite, kakšne posledice naj bi imel predlog/pobuda na upravičence / ciljne skupine. Predlagani program je namenjen izboljšanju sodelovanja med davčnimi upravami ter zagotavljanju mehanizmov in sredstev za izboljšanje takega sodelovanja, skupaj s potrebnim financiranjem za dosego teh ciljev. Tako program, ko ga bo Komisija izvajala, ne bo sprožil dodatnega usklajevanja nacionalnih davčnih sistemov, ampak bo omogočil zmanjševanje negativnih učinkov, povezanih s soobstojem 27 različnih davčnih sistemov, kot so goljufije, izkrivljanje konkurence, upravna obremenitev za uprave in podjetja, obdavčeno nakupovanje itd. Predlagan ukrep je zato jasen podporni ukrep za notranji trg, saj bo omogočil izboljšanje delovanja različnih davčnih sistemov na notranjem trgu. Medtem ko so države članice odgovorne za upravljanje delovanja nacionalnih davčnih sistemov, je na podlagi izzivov, opredeljenih v oceni učinka predloga, jasno, da je še bolj kot doslej potrebno okrepljeno upravno sodelovanje med davčnimi organi. Sodelovanje v celotni EU omogoča davčnim organom, da razvijejo sinergije, preprečijo podvajanje prizadevanj in izmenjujejo dobre prakse na vseh področjih, povezanih z obdavčitvijo, kot so poslovni inženiring, IT, mednarodno sodelovanje itd. Podpora za davčno sodelovanje v okviru sedanjega programa Fiscalis 2013 je pokazala svojo vrednost, te izkušnje pa bodo zelo dragocene pri odzivanju na prihodnje izzive, zlasti na zastarelo tehnološko arhitekturo, težave pri sodelovanju na operativni ravni v zvezi s posebnimi nalogami, neenaka finančna sredstva za podpiranje dejavnosti davčnih organov in težave pri vzpostavljanju strukturnega sodelovanja z glavnimi zainteresiranimi stranmi davčnih organov. 1.4.4. Kazalniki izida in učinkov Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Spremljanje dejavnosti programa se bo izvajalo, da bi se zagotovila ustrezna uporaba pravil in postopkov za izvajanje programa in da bi se ugotovilo, ali program uspešno dosega zastavljene cilje. Vzpostavljen bo okvir za spremljanje, vključno z: intervencijsko logiko, celovitim nizom kazalnikov, merilnimi metodami, načrtom za zbiranje podatkov, jasnim in strukturiranim procesom poročanja in spremljanja ter vmesnimi in končnimi ocenami. Učinkovitost programa bo merjena s skladnim nizom kazalnikov učinkovitosti, vpliva, rezultatov in realizacij, ki so povezani s splošnimi in posebnimi cilji ter prednostnimi nalogami programa in program povezujejo z načrtom upravljanja Komisije. Podroben seznam kazalnikov vpliva, rezultatov in realizacij je na voljo v oceni učinka. GD TAXUD je opredelil cilje nekaterih realizacij programa. Za druge to trenutno še ni izvedljivo. Cilje teh realizacij bo pred začetkom programa Fiscalis 2020 opredelil GD TAXUD in jih predložil odboru programa v potrditev v okviru postopka letnega delovnega programa. Splošni in posebni cilj bosta med drugim izmerjena na podlagi razpoložljivosti skupnega komunikacijskega omrežja za evropske informacijske sisteme, pri čemer bo ciljna razpoložljivost znašala 97 %. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Predlog prispeva k strategiji Evropa 2020 in izvajanju različnih drugih vrst zakonodaje Unije, kot je opisano v poglavju 1.4.1. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije Izvajanje ukrepov na ravni Unije je bolj koristno kot na ravni 27 držav članic, kot je natančno opisano v poglavju 3.2 obrazložitvenega memoranduma. 1.5.3. Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj Z ekonomskega vidika so ukrepi na ravni EU veliko bolj učinkoviti. Temelj sodelovanja na področju obdavčitve je visoko zavarovano namensko komunikacijsko omrežje, ki deluje od začetka izvajanja prvih programov davčnega sodelovanja v zgodnjih 90. letih prejšnjega stoletja. Povezuje nacionalne davčne uprave v približno 5 000 stičnih točkah[40]. To skupno omrežje IT zagotavlja, da se mora vsaka nacionalna uprava le enkrat povezati s skupno infrastrukturo, da lahko izmenjuje vse vrste informacij. Če taka infrastruktura ne bi bila na voljo, bi se morale davčne uprave držav članic 26-krat povezati z nacionalnimi sistemi posameznih ostalih držav članic. Drugi gradniki programa so dejavnosti, ki združujejo davčne uradnike, da bi si izmenjavali najboljše prakse, se učili drug od drugega, analizirali težave ali na primer oblikovali smernice. Če bi se morale države članice učiti druga od druge z razvijanjem lastnih dejavnosti zunaj okvira programa, bi razvile lastna orodja in načine dela. Sinergija med dejavnostmi bi se izgubila, skupne dejavnosti pa se na ravni 27 držav članic ne bi izvajale sistematično. Veliko učinkoviteje je, da Komisija s podporo programa deluje kot posrednica med dejavnostmi med sodelujočimi državami. Druga pomembna dodana vrednost je neopredmetene narave. Program je pomembno prispeval k ustvarjanju občutka skupnega interesa, ki spodbuja vzajemno zaupanje in ustvarja duh sodelovanja na področju obdavčitve med državami članicami ter med njimi in Komisijo. 1.5.4. Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi relevantnimi instrumenti Upravljanje programov Fiscalis 2020 in Carina 2020 bo usklajeno, kadar koli bo to mogoče. Programa imata skupno omrežje za izvajanje evropskih sistemov IT, skupno platformo za spletno sodelovanje (PICS) in skupno orodje za poročanje o dejavnostih (ART2). Poleg tega imata oba programa tudi enake metode, ki se uporabljajo za krepitev kompetenc ljudi. Na podlagi vmesne ocene programov GD HOME za preprečevanje kriminala in boj proti njemu (ISEC) ter preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje posledic v zvezi s terorizmom ter drugimi tveganji, povezanimi z varnostjo (CIPS)[41], je bilo ugotovljeno, da model upravljanja programov Carina in Fiscalis 2013 „zagotavlja najbolj obetavne možnosti za izboljšanje upravljanja ISEC/CIPS, saj zagotavlja takojšen in prožen odziv na operativne potrebe“. Temelj vseevropskih sistemov IT je omrežje CCN/CSI, ki ga uporablja tudi OLAF, in sicer za izmenjavo (in shranjevanje) informacij o nepravilnostih in goljufijah. Tako lahko oba generalna direktorata izkoristita ekonomije obsega. 1.6. Trajanje ukrepa in finančne posledice X Časovno omejen predlog/pobuda – ¨ Trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 – X Finančne posledice med letoma 2014 in 2023 (med letoma 2021 in 2023 le za odobritve plačil) ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda – izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi polno delovanje. 1.7. Predvideni načini upravljanja[42] X Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: ¨ izvajalske agencije, ¨ organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[43], ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, ¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba specifičnih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite) Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“. Opombe / 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja Navedite pogostost in pogoje. Spremljanje dejavnosti programa se bo izvajalo, da bi se zagotovila ustrezna uporaba pravil in postopkov za izvajanje programa (funkcija revizije). Predlogi za dejavnosti skupnega ukrepa se stalno spremljajo s spletno podatkovno zbirko, tj. orodjem za poročanje o dejavnostih (ART2), ki vsebuje predloge in z njimi povezane dejavnosti. Isto orodje omogoča upravičencem nepovratnih sredstev, dodeljenih v okviru programa, tj. davčnim upravam držav članic, da prek spleta poročajo o odhodkih, financiranih iz nepovratnih sredstev, za sodelovanje v dejavnostih skupnega ukrepa. Države članice morajo vsako leto Komisiji poslati finančno poročilo, pri čemer uporabijo orodje za poročanje o dejavnostih. Za dejavnosti na področju IT in dejavnosti krepitve zmogljivosti na področju usposabljanja, ki se financirajo prek postopkov javnih naročil, veljajo standardna pravila poročanja in spremljanja. Program bo ocenjen dvakrat. Rezultati vmesne ocene bodo na voljo do sredine leta 2018, rezultati končne ocene programa pa do konca leta 2021. Države članice bodo kot glavne upravičenke programa pomembno prispevale k zbiranju podatkov, bodisi z zagotavljanjem informacij na ravni posameznih orodij (večinoma prek ART2) ali informacij o širšem učinku programa (bodisi s sodelovanjem pri dejavnostih merjenja zaznavanja ali z izdajanjem poročil). Doslej so dejavnosti ocenjevanja obstoječih programov zadevale predvsem primarne zainteresirane strani programa, tj. davčne organe in njihove strokovnjake, ki so ciljno občinstvo programa. Glede na pomembnost posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, ki niso vključene v program (gospodarski subjekti), o učinkih programa nanje in o tem, v kolikšnem obsegu izkoriščajo na primer boljše sodelovanje med davčnimi upravami, bo ta razsežnost neposrednih učinkov vključena v prihodnje ocene programa. 2.2. Sistem upravljanja in nadzora 2.2.1. Ugotovljena tveganja Potencialna tveganja v zvezi z nepovratnimi sredstvi so: – nepravilno izvajanje sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanega s konzorcijem držav članic in držav kandidatk; stopnja tveganja naj bi bila majhna, saj so upravičenke javne uprave sodelujočih držav; – države članice prijavijo stroške za dejavnost, ki ni odobrena v okviru programa, – države članice dvakrat prijavijo iste stroške, Potencialna tveganja v zvezi s pogodbami so: – nespoštovanje pravil javnega naročanja, – plačilo računa za neobstoječ produkt. 2.2.2. Načrtovani načini nadzora Glavni elementi uporabljene strategije nadzora so: 1. Finančni nadzor, ki je skupen za vsa področja odhodkov: Predhodno preverjanje prevzetih obveznosti: Vse prevzete obveznosti v okviru GD TAXUD preverja vodja enote za človeške vire in finance. Zato se vsi zneski za prevzete obveznosti predhodno preverjajo. Ta postopek na visoki ravni zagotavlja zakonitost in pravilnost transakcij. Predhodno preverjanje plačil: Vsa plačila so predhodno preverjena glede na finančne predpise in veljavne postopke. Ta temeljit nadzor izvaja finančni preveritelj in odredbodajalec. Poleg tega je vsaj eno plačilo (iz vseh kategorij odhodkov) na teden naključno izbrano za predhodno temeljito preverjanje, ki ga izvaja vodja enote za človeške vire in finance. V zvezi s kritjem ni določen noben cilj, saj je namen tega preverjanja „naključno“ preverjanje plačil, da bi se ugotovilo, ali so bila vsa plačila pripravljena v skladu z zahtevami. Preostala plačila se vsak dan obdelujejo v skladu z veljavnimi pravili. Izjave AOSD: Vsi odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa (AOSD) podpišejo izjave, ki podpirajo letno poročilo o dejavnostih za zadevno leto. Te izjave pokrivajo dejavnosti v okviru programa. AOSD izjavijo, da so bile dejavnosti, povezane z izvajanjem proračuna, izvedene v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, da so veljavni sistemi upravljanja in nadzora ustrezno zagotovili zakonitost in pravilnost transakcij ter da so bila tveganja, povezana s temi dejavnostmi, ustrezno ugotovljena in sporočena ter da so bili izvedeni ukrepi za ublažitev. 2. Dodaten nadzor za javna naročila: Uporabljajo se nadzorni postopki za javna naročila, določena v finančni uredbi. Javno naročilo se izvaja po veljavnem postopku preverjanja s strani služb Komisije za plačilo, pri čemer se upoštevajo pogodbene obveznosti ter zdravo finančno in splošno poslovodenje. Ukrepi proti goljufijam (nadzor, poročila itd.) so predvideni v vseh pogodbah, sklenjenih med Komisijo in upravičenci. Določijo se podrobni razpisni pogoji, ki so podlaga za posamezne pogodbe. Pri postopku sprejemanja se natančno upošteva metodologija TAXUD TEMPO: produkti se pregledajo, po potrebi spremenijo in dokončno izrecno sprejmejo (ali zavrnejo). Računa ni mogoče plačati brez „pisma o sprejetju“. Postopek naročanja in sprejemanja produktov vključuje tudi upravljanje sredstev. Vsako sredstvo se naroči in posledično sprejme, njegova nabavna vrednost pa se kodira v institucionalno orodje informacijske tehnologije Evropske komisije (sredstva ABAC). Amortizacija je samodejna in temelji na računovodskih pravilih Komisije. Tehnično potrjevanje za javna naročila GD TAXUD izvaja nadzor nad produkti ter spremlja dejavnosti in storitve, ki jih opravljajo izvajalci. Prav tako redno izvaja presojo kakovosti in varnosti izvajalcev. Presoje kakovosti potrjujejo skladnost dejanskih procesov izvajalca s pravili in postopki, določenimi v njihovem načrtu kakovosti. Presoje varnosti so osredotočene na specifične procese, postopke in ureditve. Naknadni upravni nadzor na operativni in finančni strani Ob izteku vsake pogodbe celotno dokumentacijo preveri tako operativna kot tudi finančna enota, preden se uradno zaključi. 3. Dodatni nadzor za nepovratna sredstva Sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki ga podpišejo upravičenci programa (davčne uprave držav članic in držav kandidatk), določa pogoje, ki veljajo za financiranje dejavnosti v okviru nepovratnih sredstev, ter vključuje poglavje o nadzornih metodah. Vse sodelujoče uprave so se zavezale spoštovanju finančnih in upravnih pravil Komisije o odhodkih. Dejavnosti, ki jih lahko upravičenci financirajo iz nepovratnih sredstev, so določene v spletni podatkovni zbirki (ART2 – orodje za poročanje o dejavnostih). Države članice poročajo o stroških prek iste podatkovne zbirke, ki ima številne vgrajene kontrole za zmanjševanje napak. Države članice lahko na primer poročajo le o stroških za dejavnosti, h katerim so bile povabljene, to pa lahko storijo le enkrat. Poleg kontrol, ki so vgrajene v sistem poročanja, GD TAXUD izvaja kontrole dokumentacije in preverjanja na kraju samem na podlagi vzorca. Te kontrole se izvajajo naknadno in temeljijo na vzorčenju na osnovi analize tveganj. Ta strategija nadzora omogoča, da upravna obremenitev za upravičence nepovratnih sredstev ostane čim bolj omejena in sorazmerna z dodeljenimi proračunskimi sredstvi in ugotovljenimi tveganji. Učinek ukrepov poenostavitve, npr. nadomestitve realnih stroškov s pavšalnimi zneski, na proračunska sredstva bo verjetno majhen. Glavna korist bo večja učinkovitost in manjša upravna obremenitev za države članice in Komisijo. 4. Stroški in koristi nadzora Vzpostavljene kontrole GD TAXUD omogočajo, da ima zadostno zagotovilo o kakovosti in pravilnosti odhodkov, ter zmanjšujejo tveganje neskladnosti. Globina ocene dosega tretjo raven[44] za skupne ukrepe in četrto raven[45] za javna naročila. Prednosti navedenih ukrepov strategije nadzora sta zmanjšanje potencialnih tveganj pod 2 % skupnih proračunskih sredstev in vključitev vseh upravičencev. Dodatni ukrepi za nadaljnje zmanjšanje tveganj bi povzročili nesorazmerno visoke stroške in zato niso predvideni. GD TAXUD meni, da med sedanjim in tekočim programom ni razlik s stališča nadzora, zato bo uporabljal enako strategijo nadzora pri programu za leto 2020. Stroški, povezani z izvajanjem zgornje strategije nadzora, so omejeni na 2,60 %[46] skupnih proračunskih sredstev in naj bi po pričakovanjih ostali na isti ravni. Strategija nadzora programa se šteje za učinkovito pri omejevanju tveganja neskladnosti pod 2 % in sorazmerno s povezanimi tveganji. 2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Poleg uporabe vseh regulativnih nadzornih mehanizmov bo GD pripravil strategijo proti goljufijam, ki bo v skladu z novo strategijo Komisije proti goljufijam (CAFS), sprejeto 24. junija 2011, da bi med drugim zagotovil, da so njegove notranje kontrole, povezane z bojem proti goljufiji, v celoti v skladu z CAFS ter da je njegov pristop k obvladovanju tveganja za goljufije usmerjen k opredeljevanju področij s tveganjem za goljufije in ustreznih odzivov. Po potrebi bodo vzpostavljene mreže in ustrezna orodja IT, namenjena analizi primerov goljufij, povezanih s programom Fiscalis 2020. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek število [poimenovanje………………………… ..….] || dif./ nedif. ([47]) || držav Efte[48] || držav kandidatk[49] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe || || || || || || · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek število [poimenovanje…………………………....….] || dif./ nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe || || || || || || 1 || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || dif. || NE || DA || NE || NE 1 || 14.01.04.05 Fiscalis 2020 – odhodki za upravno poslovodenje || nediff. || NE || NE || NE || NE 3.2. Ocenjeni učinek na odhodke[50] 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke Stroški, povezani z morebitno uvedbo novega evropskega sistema IT, če bi bil ta potreben, ter z izvajanjem predloga o davku na finančne transakcije, niso vključeni v proračun programa Fiscalis 2020, glede na zgodnjo fazo procesa predloga o davku na finančne transakcije. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || 1 || Pametna in vključujoča rast GD: TAXUD || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021–2023 || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || 14.0404 – Fiscalis 2020 || prevzete obveznosti || (1a) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 plačila || (2a) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov[51] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 Odobritve za GD TAXUD SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 1 + 1(a) + 3 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 plačila || = 2 + 2(a) + 3 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 plačila || (5) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670  Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || Odobritve za RAZDELEK 1 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || = 4 + 6 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 plačila || = 5 + 6 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370 Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ GD: TAXUD ||  Človeški viri || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811  Drugi upravni odhodki || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 GD TAXUD SKUPAJ || || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (prevzete obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021–2023 || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || 38,603 || 38,603 || 38,603 || 38,703 || 38,703 || 38,703 || 38,803 || || 270,721 plačila || 14,620 || 29,609 || 32,940 || 35,300 || 35,345 || 35,355 || 35,390 || 52,162 || 270,721 Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje – Predlog zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ REALIZACIJE vrsta realizacije[52] || povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj Posebni cilj: izboljšati delovanje sistemov obdavčitve, zlasti prek sodelovanja med sodelujočimi državami, njihovimi davčnimi upravami, uradniki in zunanjimi strokovnjaki. Krepitev zmogljivosti na področju IT || število pogodb na področju IT || || približno 20 || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 164,150 Skupni ukrepi || število organiziranih dogodkov || || približno 260 || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 59,850 Krepitev kompetenc ljudi || število izobraževanj || || potrjeno naknadno || 1,310 || || 1,310 || || 1,310 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,510 || || 9,670 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || || || 33,310 || || 33,310 || || 33,310 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,510 || || 233,670 3.2.2. Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave 3.2.2.1. Povzetek – Predlog zahteva porabo odobritev upravne narave, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811 Drugi upravni odhodki || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[53] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Drugi odhodki upravne narave || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. SKUPAJ || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 3.2.2.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – Predlog zahteva uporabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020  Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) 14 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 14 01 01 02 (delegacije) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (posredne raziskave) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[54] 14 01 02 01 (PU, ZU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 14 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [55] || – na sedežu[56] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. – na delegacijah || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (PU, ZU, NNS – posredne raziskave) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS – neposredne raziskave) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Druge proračunske vrstice (navedite) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. SKUPAJ || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 14 je zadevno področje politike ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Dejavnosti upravljanja programa v ožjem pomenu[57] in dejavnosti izvajanja programa, kot so študije, razvoj, vzdrževanje in delovanje evropskih sistemov IT. Zunanje osebje || Pomoč za dejavnosti izvajanja programa, kot so študije, razvoj, vzdrževanje in delovanje evropskih sistemov IT. 3.2.3. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – Predlog je skladen z večletnim finančnim okvirom 2020. 3.2.4. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. 3.2.5. Ocenjeni učinek na prihodke – Predlog ima potencialno omejen finančni učinek na prihodke: v primeru uporabe kazni (iz člena 13) se te knjižijo kot splošni prihodek proračuna EU. [1] COM(2011) 500 final z dne 29. junija 2011, Proračun za strategijo Evropa 2020. [2] COM(2010) 2020 final z dne 3. marca 2010: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast. [3] Vmesna ocena programa Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf. _ [4] DELOITTE, The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe (Prihodnja poslovna arhitektura za carinsko unijo in kooperativni model na področju obdavčitve v Evropi). [5] Zapisnik 9. srečanja odbora Fiscalis z dne 3. maja 2011. [6] Carinske in davčne stične točke skupaj. [7] COM(2012) 388 final. [8] Prej imenovani vseevropski sistemi IT. [9] UL L 55, 28.2.2011, str. 13. [10] The Evaluation Partnership, vmesna ocena programa Carina 2013, str. 72–80, RAMBOLL, vmesna ocena programa Fiscalis 2013, odstavki 268–305. [11] COM(2011) 398 final z dne 29. junija 2011. [12] COM(2011) 706 final z dne 9. novembra 2011. [13] COM(2010) 245 final/2, Evropska digitalna agenda. [14] COM(2010) 546 z dne 6. oktobra 2010, vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij. [15] COM(2010) 682 z dne 23. novembra 2010, Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta. [16] COM(2010) 614, vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Celostna industrijska politika. [17] COM(2011) 0206 final. [18] UL C , , str. . [19] Sklic na končno/vmesno oceno. [20] COM(2010) 2020. [21] UL L 84, 31.3.2010, str. 1. [22] COM(2004) 373. [23] Je treba še dopolniti. [24] COM(2010) 700. [25] UL 28.2.2011 L 55–13. [26] UL L 330, 15.12.2007, str. 1. [27] UL L 347, 11.12.2006, str. 1. [28] UL L 316, 31.10.1992, str. 21. [29] UL L 176, 5.7.2011, str. 24. [30] UL L 283, 31.10.2003, str. 51. [31] UL L 84, 31.3.2010, str. 1. [32] UL L 292, 15.11.1996, str. 2. [33] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [34] Kot je navedeno v členu 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [35] COM(2010) 2020 final, 3.3.2010: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast. [36] COM(2010) 245 final/2, Evropska digitalna agenda. [37] COM(2010) 546 z dne 6. oktobra 2010, vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij. [38] COM(2010) 614, vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Celostna industrijska politika. [39] COM(2011) 0206 final. [40] Carinske in davčne stične točke skupaj. [41] COM(2005) 124 z dne 6. aprila 2005 določa proračun v višini 745 milijonov EUR v finančnem okviru 2007–2013. [42] Pojasnitve načinov upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [43] Kot je navedeno v členu 185 finančne uredbe. [44] Globina kontrol – tretja raven: kontrola v zvezi s povsem neodvisnimi potrdilnimi informacijami. [45] Globina kontrol – četrta raven: kontrola v zvezi z in vključno z dostopom do temeljne dokumentacije, ki je na voljo na ravni zadevnega procesa. [46] Stroški vključujejo število EPDČ, ki izvajajo nadzor, pomnoženo s povprečnimi stroški za osebje; odhodke, povezane z zunanjimi revizijami, in odhodke, povezane z vzdrževanjem sistema ART. [47] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [48] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino. [49] Države kandidatke in, kadar je to ustrezno, potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [50] Odhodki so izraženi v tekočih cenah. [51] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanju programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [52] Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr.: število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [53] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanju programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [54] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec (Intérimaire); MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji (Jeune Expert en Délégation); LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [55] Pod zgornjo mejo za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [56] Predvsem za strukturne sklade, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [57] Število delovnih mest, povezanih z dejavnostmi upravljanja programa v ožjem smislu, je omejeno na 18.