Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Po začetku veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) tehničnih ohranitvenih ukrepov ni več mogoče vključiti v letno uredbo o ribolovnih možnostih na prehodni podlagi, saj bi taka uredba lahko vsebovala samo ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, medtem ko bi bilo treba tako imenovane „povezane pogoje“, ki so pomembni za uporabo ribolovnih možnosti, vendar niso z njimi funkcionalno povezani, sprejeti s postopkom soodločanja. Zato je Komisija leta 2008 predstavila predlog uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi[1], ki naj bi nadomestila Uredbo (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[2] in zagotovila stalno izvajanje prehodnih tehničnih ukrepov, določenih v letni uredbi o ribolovnih možnostih. Vendar je bil ta predlog oktobra 2010 umaknjen, ker ni bilo mogoče doseči političnega dogovora. Za zagotovitev, da bodo tehnični ohranitveni ukrepi iz Uredbe (ES) št. 43/2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009[3] veljavni tudi po 1. januarju 2010, je Svet sprejel Uredbo (ES) št. 1288/2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011[4]. Navedena uredba je zagotovila nadaljevanje navedenih tehničnih ukrepov v prehodnem obdobju 18 mesecev, tj. do 30. junija 2011. Ukrepi so bili v skladu z Uredbo (ES) št. 579/2011[5] podaljšani za dodatnih 18 mesecev, saj jih do 30. junija 2011 še ni bilo mogoče vključiti v obstoječo Uredbo (ES) št. 850/98 o tehničnih ukrepih (ali novo uredbo, ki bi nadomestila to uredbo). Komisija namerava revidirati Uredbo (ES) št. 850/98 po reformi skupne ribiške politike, ki je trenutno v postopku pogajanj, in v skladu z njo. Zato nova uredba o tehničnih ukrepih še ne bo pripravljena, da začne veljati 1. januarja 2013. Potrebna pa je rešitev, ki bo zagotovila, da se prehodni tehnični ukrepi ohranijo po 31. decembru 2012 in da se tako omogoči dovolj časa za pripravo novega okvira s tehničnimi ukrepi. Tehnični ukrepi iz Uredbe (ES) št. 43/2009 so pomembni za trajnostni ribolov, zato je treba zagotoviti njihovo neprekinjeno izvajanje. Prekinitev teh ukrepov (tudi začasna) bi negativno vplivala na ohranitev staležev vrst, ki jih ukrepi zadevajo, na ekosisteme ranljivih globokomorskih habitatov in morskih ptic, vključno s številnimi območji NATURA 2000, ustanovljenimi z Direktivo 92/43/EGS[6], na evropskem ozemlju in območjih, zaprtih za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v mednarodnih vodah. Njihova prekinitev bi tudi pomenila, da bi številna upravičena in sprejeta odstopanja od določb Uredbe (ES) št. 850/98 prenehala veljati. Poleg tega bi bilo treba na podlagi mnenja Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) sprejeti manjše spremembe zadevnih tehničnih ukrepov, ki niso v skladu z ukrepi iz Uredbe (ES) št. 850/98 ali so celo v nasprotju z njimi. Prav tako je treba v skladu s priporočilom, ki ga je sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC), posodobiti obstoječe ukrepe iz Uredbe (ES) št. 43/2009 in vključiti nekatere tehnične ukrepe za zmanjšanje zavržkov pelagičnih vrst v severovzhodnem Atlantiku, ki so bili dogovorjeni med Norveško, Ferskimi otoki in EU leta 2010, vendar še niso preneseni v zakonodajo EU. Zato je primerno ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 850/98, da se vključijo zadevni tehnični ukrepi in, kadar je mogoče, črtajo jasno opredeljeni zastareli ukrepi iz uredb (ES) št. 850/98 in (ES) št. 1288/2009. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka nista bila potrebna. Glede na predlog uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi, ki ga je Komisija sprejela leta 2008, je bila izvedena ocena učinka[7]. Večina ukrepov, ki jih zadeva ta predlog, so obstoječi ukrepi, ki so bili vključeni v predlog iz leta 2008 in so bili zato obravnavani v oceni učinka za navedeni predlog. Večino ukrepov, ki jih zadeva ta predlog, je treba sicer zaradi razvoja od leta 2008 posodobiti, vendar jih ni treba vsebinsko spremeniti, medtem ko številni drugi ukrepi izhajajo iz mednarodnih obveznosti in zanje ni potrebna ocena učinka. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganih ukrepov · Glavni cilj predloga je izogniti se prekinitvi zadevnih tehničnih ukrepov ob koncu leta 2012, kar bi negativno vplivalo na ohranitev staležev zadevnih vrst in na ekosisteme. Predlog bo zagotovil pravno varnost za te ukrepe, medtem ko se v okviru reforme skupne ribiške politike pripravlja nova okvirna uredba o tehničnih ukrepih. · Pravna podlaga Člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. · Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. · Načelo sorazmernosti Predlog vključuje tehnične ukrepe iz Uredbe (ES) št. 43/2009 in spreminja ukrepe iz Uredbe (ES) št. 850/98, zato ni pomislekov o načelu sorazmernosti. · Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba Evropskega parlamenta in Sveta. Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjih razlogov: uredbo je treba spremeniti z uredbo. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta ukrep ne vključuje dodatnih izdatkov Unije. 2012/0158 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1288/2009 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (ES) št. 1288/2009 z dne 27. novembra 2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011[9] in akt o njegovi spremembi, tj. Uredba (EU) št. 579/2011 z dne 8. junija 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov[10], zagotavljata do 31. decembra 2012 nadaljevanje nekaterih tehničnih ukrepov, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova[11]. (2) Pričakuje se nov okvir s tehničnimi ohranitvenimi ukrepi, zato je upravičeno podaljšati uporabo navedenih prehodnih tehničnih ukrepov. Ta okvir ne bo vzpostavljen do konca leta 2012, saj je njegovo sprejetje zelo odvisno od reforme skupne ribiške politike (SRP). (3) Za zagotovitev nadaljevanja ustreznega ohranjanja in upravljanja z morskimi biološkimi viri bi bilo treba Uredbo (ES) št. 850/98 z dne 30. marca 1998 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov posodobiti tako, da se vanjo vključijo prehodni tehnični ukrepi. (4) Nekateri ukrepi za izključitev salmonidov, piškurjev ali glenavic od sestave ulova pri pritrjenih orodjih niso več ustrezni in bi jih bilo treba črtati, ker ribolov teh vrst ne obstaja več. (5) Za zmanjšanje neželenega ulova bi bilo treba ohraniti prepoved višanja vrednosti ulova v vseh območjih ICES ter uvesti prepoved o sprostitvi ali zdrsu nekaterih vrst in zahtevo o spremembi ribolovnega območja, kadar 10 % ulova vsebuje podmerne ribe, kot je bilo dogovorjeno z Norveško in Ferskimi otoki leta 2009. (6) Ker po mnenju Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) zaprtje ribolova v nekaterih drstitvenih območjih sleda ni več nujno za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja navedene vrste v razdelku ICES VIa, bi bilo treba navedena zaprtja razveljaviti. (7) Glede na mnenje STECF, ki povezuje nizko razpoložljivost prave peščenke z slabim razmnoževanjem triprstega galeba, bi bilo treba ohraniti zaprtje podobmočja ICES IV, razen za vsakoleten omejen ulov za spremljanje staleža. (8) Glede na mnenje STECF bi morala biti uporaba orodij, ki ne lovijo škampa, dovoljena v nekaterih območjih, v katerih je ribolov škampa prepovedan. (9) Glede na mnenje ICES in STECF bi bilo treba ohraniti nekatere tehnične ohranitvene ukrepe na zahodu Škotske (razdelek ICES VIa), v Keltskem morju (razdelek ICES VIIf, g) in Irskem morju (razdelek ICES VIIa) za zaščito staležev rockallske vahnje, trske, vahnje in mola ter tako prispevati k ohranjanju staležev rib. (10) Glede na mnenje STECF bi bilo treba odobriti ukrepe za uporabo ročnih vrvic in avtomatizirane opreme z vrvicami s svetlečimi vabami za saja v razdelku ICES VIa ter ukrepe za uporabo izločevalne rešetke v območju z omejitvijo v razdelku ICES VIIa. (11) Glede na mnenje STECF bi bilo treba ohraniti zaprtje območja za zaščito nedorasle vahnje v razdelku ICES VIb. (12) Glede na mnenje STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito koncentracije drstenja modrega lenga v razdelku ICES VIa. (13) Ohraniti bi bilo treba ukrepe, ki jih leta 2011 sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) za zaščito rdečega okuna v mednarodnih vodah podobmočij ICES I in II. (14) Ohraniti bi bilo treba ukrepe, ki jih je NEAFC sprejela leta 2011 za zaščito rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo. (15) Glede na mnenje STECF bi bilo treba v razdelkih ICES IVc in IVb južno še naprej dovoliti ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom pod nekaterimi pogoji. (16) Nekatere ukrepe za omejitev zmožnosti za ravnanje z ulovom in zavržke plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v severovzhodnem Atlantiku, kakor je bilo leta 2009 dogovorjeno med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki, bi bilo treba podaljšati za nedoločen čas. (17) Glede na mnenje ICES bi bilo treba ohraniti tehnične ohranitvene ukrepe za zaščito staležev odraslih trsk v Irskem morju v obdobju drstenja. (18) Glede na mnenje STECF bi bilo treba ribolov z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami v razdelkih ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočjih ICES VIII, IX, X in XII v vodah, globljih od 200 m, vendar manj kot 600 m, dovoliti le pod nekaterimi pogoji, ki zagotavljajo varstvo za biološko občutljive globokomorske vrste. (19) Uporaba nekaterih selektivnih orodij bi morala biti še naprej dovoljena v Biskajskem zalivu za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja staležev osliča in škampa ter za zmanjšanje zavržkov teh vrst. (20) Ohraniti bi bilo treba omejitve ribolova v nekaterih območjih za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, tj. v upravnem območju NEAFC, ki ga je NEAFC sprejela leta 2004, in v nekaterih območjih v razdelkih ICES VIIc, j in k ter razdelku ICES VIIIc, ki jih je Unija sprejela leta 2008. (21) Ker po mnenju skupne delovne skupine Unije in Norveške o tehničnih ukrepih prepoved ribolova atlantskega sleda, skuše ali papaline z vlečnimi mrežami ali zapornimi plavaricami ob koncu tedna v Skagerraku in Kattegatu zaradi sprememb v ribolovnih vzorcih, ki so bili dogovorjeni med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki leta j2011, ne prispeva več k ohranjanju staležev pelagičnih rib bi bilo treba to prepoved črtati. (22) Zaradi jasnosti in boljše ureditve bi bilo treba črtati tudi nekatere zastarele določbe. (23) Ob upoštevanju bioloških podatkov bi bilo treba spremeniti najmanjšo velikost filipinske ladinke. (24) Določena je bila minimalna velikost hobotnic pri ulovu v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in v območju Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), da bi se prispevalo k ohranjanju hobotnice in zlasti k zaščiti nedoraslih organizmov. (25) Za zmanjšanje prilova pri lovu škampa v podobmočju ICES VI in razdelku ICES VIIa bi bilo treba uvesti nove specifikacije za izločevalno rešetko. (26) Ohraniti bi bilo treba specifikacije za ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi, ki se uporabljajo pod nekaterimi pogoji za ribolov z vlečnim orodjem v Biskajskem zalivu. (27) Za odpravo neskladnosti med Uredbo (ES) št. 43/2009 in Uredbo (ES) št. 850/98 bi bilo treba dovoliti uporabo dvometrskih ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi na plovilih z močjo motorja manj kot 112 kW v območju z omejitvijo v razdelku ICES VIa. (28) Uredbo Sveta (ES) št. 1288/2009 bi bilo treba razveljaviti. (29) Uredbo (ES) št. 850/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (ES) št. 850/98 se spremeni: (1) Člen 13 se črta. (2) Doda se naslednji naslov IIIa: „NASLOV IIIa UKREPI ZA ZMANJŠANJE ZAVRŽKOV Člen 19a Podmerni morski organizmi 1. Vsi primerki vrst, za katere veljajo kvote in so ujeti med kakršno koli ribolovno dejavnostjo v regijah od 1 do 4, določenih v členu 2 te uredbe, se vnesejo na krov plovila in pozneje iztovorijo. 2. Določbe iz odstavka 1 ne posegajo v obveznosti, določene v tej uredbi ali v kateri koli drugi ribiški uredbi. 3. Kadar količina podmerne skuše, atlantskega sleda ali šura v regijah od 1 do 4 presega 10 % skupne količine ulova pri katerem koli izvleku, plovilo spremeni ribolovno območje.“ (3) V členu 20 se črta točka (d) odstavka 1. (4) Člen 29a se nadomesti z naslednjim: „Člen 29a Zaprtje območja za ribolov prave peščenke v podobmočju ICES IV Pravo peščenko je prepovedano iztovarjati ali obdržati na krovu, če je ujeta v geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – vzhodna obala Anglije na zemljepisni širini 55o30' S, – zemljepisna širina 55o30' S, zemljepisna dolžina 01o00' Z, – zemljepisna širina 58o00' S, zemljepisna dolžina 01o00' Z, – zemljepisna širina 58o00' S, zemljepisna dolžina 02o00' Z, – vzhodna obala Škotske na zemljepisni dolžini 02o00' Z.“ (5) V členu 29b se spremeni odstavek 3: „3. Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 je ribolov s košarami, ki ne ujamejo škampa, dovoljen v geografskem območju in obdobjih iz odstavka 1(a) in 1(b).“ (6) Vstavijo se naslednji členi 29c do 29h: „Člen 29c Predel za rockallsko vahnjo v podobmočju ICES VI 1. Vse oblike ribolova rockallske vahnje, razen ribolova s parangalom, so prepovedane v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – 57o00' S, 15o00' Z – 57o00' S, 14o00' Z – 56o30' S, 14o00' Z – 56o30' S, 15o00' Z.“ Člen 29d Omejitve ribolova trske, vahnje in mola v podobmočju ICES VI 1. Prepovedano je izvajanje kakršnih koli ribolovnih dejavnosti za trsko, vahnjo in mola znotraj tistega dela razdelka ICES VIa, ki leži vzhodno ali južno od loksodrom, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – 54o30' S, 10o35' Z – 55o20' S, 09o50' Z – 55o30' S, 09o20' Z – 56o40' S, 08o55' Z – 57o00' S, 09o00' Z – 57o20' S, 09o20' Z – 57o50' S, 09o20' Z – 58o10' S, 09o00' Z – 58o40' S, 07o40' Z – 59o00' S, 07o30' Z – 59o20' S, 06o30' Z – 59o40' S, 06o05' Z – 59o40' S, 05o30' Z – 60o00' S, 04o50' Z – 60o15' S, 04o00' Z. 2. Vsa ribiška plovila, prisotna v območju iz odstavka 1, zagotovijo, da je vse ribolovno orodje na krovu privezano in shranjeno v skladu s členom 47 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009[12]. 3. Z odstopanjem od odstavka 1 je v navedenih območjih in časovnih obdobjih dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti z uporabo priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehaniziranih vrvic s svetlečimi vabami, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, če: (a) na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehaniziranih vrvic s svetlečimi vabami, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, in (b) se na krovu ne obdržijo, se ne iztovorijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka, saja in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov. 4. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju iz navedenega odstavka dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 55 mm, če: (a) ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 mm, in (b) se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke. 5. Z odstopanjem od odstavka 1 se dovoli lov škampov, če: (c) uporabljeno ribolovno orodje vključuje izločevalno rešetko v skladu s Prilogo XIVa ali ploskev s kvadrastimi mrežnimi očesi iz Priloge XIVc; (d) so mrežna očesa ribolovnega orodja velika najmanj 80 mm; (e) škampi predstavljajo najmanj 30 % teže ulova, ki se obdrži na krovu; (f) kakršna koli kombinacija trske, vahnje in/ali mola obsega največ 10 % teže ulova, ki se obdrži na krovu. 6. Odstavek 5 se ne uporablja v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – 59o05' S, 06o45' Z – 59o30' S, 06o00' Z – 59o40' S, 05o00' Z – 60o00' S, 04o00' Z – 59o30' S, 04o00' Z – 59o05' S, 06o45' Z. 7. Z odstopanjem od odstavka 1 je dovoljeno loviti z vlečnimi mrežami, pridnenimi potegalkami ali podobnim orodjem, če: (g) imajo vse mreže na krovu plovila mrežno oko veliko vsaj 120 mm za plovila s celotno dolžino 15 metrov ali več in vsaj 110 mm za vsa druga plovila; (h) kakršna koli kombinacija trske, vahnje in/ali mola obsega največ 30 % teže ulova, ki se obdrži na krovu; (i) na krovu obdržan ulov obsega manj kot 90 % saja, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje ploskev s kvadrastimi mrežnimi očesi iz Priloge XIVc ter (j) je skupna dolžina plovila 15 metrov ali manj, ne glede na količino ulova saja, obdržanega na krovu, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje ploskev s kvadrastimi mrežnimi očesi iz Priloge XIVd. 8. Odstavek 7 se ne uporablja v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – 59o05' S, 06o45' Z – 59o30' S, 06o00' Z – 59o40' S, 05o00' Z – 60o00' S, 04o00' Z – 59o30' S, 04o00' Z – 59o05' S, 06o45' Z. 9. Vsaka zadevna država članica od 1. januarja do 30. junija vsako leto izvaja program opazovanja na krovu, da se vzorčijo ulovi in zavržki plovil, ki imajo koristi od odstopanj iz odstavkov 6 in 7. Programi opazovanja se izvajajo brez poseganja v obveznosti iz ustreznih pravil, namenjeni pa so ocenjevanju ulovov in zavržkov trske, vahnje in mola z natančnostjo vsaj 20 %. 10. Zadevne države članice Komisiji najpozneje 30. junija leta izvajanja programa predložijo predhodno poročilo o skupni količini ulovov in zavržkov plovil, ki so vključena v program opazovanja. Končno poročilo za zadevno koledarsko leto se predloži najpozneje 1. februarja leta, ki sledi navedenemu koledarskemu letu. Člen 29e Omejitve ribolova trske v podobmočju ICES VII 1. Od 1. februarja do 31. marca je prepovedano izvajanje kakršnih koli ribolovnih dejavnosti v podobmočju ICES VII znotraj naslednjega območja, ki ga sestavljajo statistični pravokotniki ICES: 30E4, 31E4 in 32E3. Ta prepoved ne velja znotraj šest morskih milj od temeljne črte. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 je v navedenih območjih in časovnih obdobjih dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti z uporabo priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehaniziranih vrvic s svetlečimi vabami, vrš in košar, če: (k) na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehaniziranih vrvic s svetlečimi vabami, vrš in košar, in (l) se na krovu ne obdržijo, se ne iztovorijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka, lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov. 3. Z odstopanjem od odstavka 1 je v območjih iz navedenega odstavka dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 55 mm, če: (m) ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 mm, in (n) se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke. Člen 29f Posebna pravila za zaščito modrega lenga 1. V obdobju od 1. marca do 31. maja je prepovedano obdržati na krovu vso količino modrega lenga, ki presega 6 ton na ribolovno potovanje v razdelku ICES VIa, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: (a) rob epikontinentalnega pasu Škotske – 59o58' S, 07o00' Z – 59o55' S, 06o47' Z – 59o51' S, 06o28' Z – 59o45' S, 06o38' Z – 59o27' S, 06o42' Z – 59o22' S, 06o47' Z – 59o15' S, 07o15' Z – 59o07' S, 07o31' Z – 58o52' S, 07o44' Z – 58o44' S, 08o11' Z – 58o43' S, 08o27' Z – 58o28' S, 09o16' Z – 58o15' S, 09o32' Z – 58o15' S, 09o45' Z – 58o30' S, 09o45' Z – 59o30' S, 07o00' Z (b) rob Rosemary bank – 60o00' S, 11o00' Z – 59o00' S, 11º00' Z – 59º00' S, 09º00' Z – 59º30' S, 09º00' Z – 59º30' S, 10º00' Z – 60º00' S, 10º00' Z Razen območja, omejenega z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – 59o15' S, 10o24' Z – 59o10' S, 10o22' Z – 59o08' S, 10o07' Z – 59o11' S, 09o59' Z – 59o15' S, 09o58' Z – 59o22' S, 10o02' Z – 59o23' S, 10o11' Z – 59o20' S, 10o19' Z. 2. Ob vstopu in izstopu iz območij iz odstavka 1 poveljnik ribiškega plovila v ladijski dnevnik zabeleži datum, čas in kraj vstopa in izstopa. 3. Če plovilo v katerem koli od območij iz odstavka 1 doseže 6 ton modrega lenga: (o) takoj preneha z ribolovom in zapusti območje, v katerem se nahaja; (p) ne sme ponovno vstopiti v nobeno od območij, dokler ulova ne iztovori; (q) ne sme vrniti v morje nobene količine modrega lenga. 4. Opazovalci iz člena 8 Uredbe (ES) št. 2347/2002[13], poslani na ribiška plovila, ki so v enem od območij iz odstavka 1, poleg opravljanja svoje naloge v skladu z navedenim členom za ustrezne vzorce ulova modrega lenga izmerijo ribe v vzorcu in določijo njihovo stopnjo spolne zrelosti. Države članice na podlagi mnenja STECF oblikujejo podrobne protokole vzorčenja in primerjavo rezultatov. 5. V obdobju od 15. februarja do 15. aprila je prepovedano uporabljati pridnene vlečne mreže, parangale in zabodne mreže v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – 60o58.76' S, 27o27.32' Z – 60o56.02' S, 27o31.16' Z – 60o59.76' S, 27o43.48' Z – 61o03.00' S, 27o39.41' Z. Člen 29g Ukrepi za ribolov rdečega okuna v mednarodnih vodah podobmočij ICES I in II 1. Usmerjeni ribolov rdečega okuna v mednarodnih vodah podobmočij ICES I in II je dovoljen samo v obdobju od 15. avgusta do 30. novembra, in sicer za plovila, ki so prej lovila rdečega okuna v upravnem območju NEAFC. 2. Plovila omejijo prilov rdečega okuna pri drugih ribolovih na največ 1 % celotnega ulova, obdržanega na krovu. 3. Za rdečega okuna, ulovljenega pri takšnem ribolovu, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70. 4. Z odstopanjem od člena 9(1)(b) Uredbe (EU) št. 1236/2010[14] poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ta ribolov, dnevno poročajo o ulovih. 5. Poleg določb člena 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010 je dovoljenje za ribolov rdečega okuna veljavno le, če so poročila, ki jih plovila pošljejo v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1236/2010, evidentirana v skladu s členom 9(3) Uredbe (EU) št. 1236/2010. 6. Države članice zagotovijo, da znanstveni opazovalci na krovu plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, zberejo znanstvene informacije. Zbrane informacije morajo vsebovati vsaj reprezentativne podatke glede spola, starosti in dolžine ulovljenih rib za različne globine. Pristojni organi v državah članicah sporočijo te informacije ICES. 7. Komisija države članice obvesti o datumu, ko sekretar NEAFC obvesti pogodbenice NEAFC, da je bil celotni dovoljeni ulov v celoti izkoriščen. Od tega datuma države članice plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, prepovejo usmerjeni ribolov rdečega okuna. Člen 29h Ukrepi za ribolov rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo 1. Ribolov rdečega okuna je prepovedan pred 10. majem vsakega leta v mednarodnih vodah podobmočja ICES V in vodah Unije podobmočij ICES XII in XIV, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84 (v nadaljnjem besedilu: ohranitveno območje rdečega okuna): – 64°45' S, 28°30' Z – 62°50' S, 25°45' Z – 61°55' S, 26°45' Z – 61°00' S, 26°30' Z – 59°00' S, 30°00' Z – 59°00' S, 34°00' Z – 61°30' S, 34°00' Z – 62°50' S, 36°00' Z – 64°45' S, 28°30' Z. 2. Prepovedana je uporaba vlečnih mrež z mrežnimi očesi, manjšimi od 100 mm. 3. Za rdečega okuna, ulovljenega pri takšnem ribolovu, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70. 4.. Poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ribolov zunaj ohranitvenega območja rdečega okuna, pošiljajo dnevna poročila o količini ulova, določena v členu 9(1)(a) Uredbe (EU) št. 1236/2010, potem ko so ribolovne dejavnosti zadevnega koledarskega dne zaključene. V poročilu so navedeni ulovi na krovu, ki so bili ulovljeni od zadnjega poročila o ulovih. 5. Poleg določb člena 5 Uredbe (ES) št. 1236/2010 je dovoljenje za ribolov rdečega okuna veljavno le, če so poročila, ki jih plovila pošljejo v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1236/2010, evidentirana v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 1236/2010. 6. Poročila iz odstavka 5 se pripravijo v skladu z ustreznimi pravili.“ (7) Vstavi se naslednji člen 31a: „Člen 31a Ribolov z uporabo električnega toka v razdelkih ICES IVc in IVb 1. Z odstopanjem od člena 31 se ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVc in IVb južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84: – točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55o S, – nato vzhodno od zemljepisne širine 55o S in zemljepisne dolžine 5o V, – nato severno od zemljepisne širine 56o S – in končno vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56o S. 2. Ribolov z uporabo električnega toka je dovoljen le, če: (a) največ 5 % ladjevja držav članic z vlečnimi mrežami z gredjo uporablja vlečno mrežo z električnim tokom; (b) največja električna moč v kW za vsako vlečno mrežo z gredjo ne presega dolžine gredi v metrih, pomnožene z 1,25; (c) efektivna napetost med elektrodami je največ 15 V; (d) plovilo je opremljeno s samodejnim računalniškim sistemom upravljanja, ki beleži največjo moč, ki jo uporablja gred, in efektivno napetost med elektrodami za najmanj zadnjih 100 izvlečenj mreže. Nepooblaščena oseba tega samodejnega računalniškega sistema upravljanja ne more spreminjati; (e) prepovedana je uporaba ene ali več prepletenih plašilnih verig na vzpenjalni vrvi.“ (8) Vstavi se naslednji člen 32a: „Člen 32a Omejitev zmožnosti za ravnanje z ulovom in zavržke plovil za pelagični ribolov 1. Največja razdalja med prečkami v separatorju vode na krovu plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, kot je opredeljeno v členu 3(3) Uredbe (EU) št. 1236/2010, je 10 mm. Prečke morajo biti zavarjene. Če se v separatorju vode uporabljajo odprtine namesto prečk, največji premer odprtin ne sme presegati 10 mm. Odprtine v jaških pred separatorjem vode ne smejo presegati 15 mm v premeru. 2. Za vsa plovila za pelagični ribolov, ki delujejo v območju Konvencije NEAFC, so prepovedani zavržki rib pod vodno črto plovila iz vmesnih bazenov ali hladilnih bazenov z morsko vodo. 3. Poveljnik plovila pošlje pristojnim organom države članice zastave risbe, ki se nanašajo na ravnanje z ulovom in zmogljivosti zavržkov plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, in so jih potrdili pristojni organi države članice zastave, ter vse spremembe teh risb. Pristojni organi države članice zastave plovila redno izvajajo preverjanja točnosti risb. Kopije se ves čas hranijo na krovu plovila.“ (9) Vstavijo se naslednji členi od 34a do 34f: „Člen 34a Tehnični ohranitveni ukrepi v Irskem morju 1. V obdobju od 14. februarja do 30. aprila je prepovedana uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže, kakršne koli zabodne mreže, trislojne mreže, zapletne mreže ali podobne mirujoče mreže ali kakršnega koli ribolovnega orodja, opremljenega s trnki, v navedenem delu razdelka ICES VIIa, omejenem z: – vzhodno obalo Irske in vzhodno obalo Severne Irske ter – ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske koordinate: – točko na vzhodni obali polotoka Ards na Severnem Irskem na 54o 30 S, – 54o30' S, 04o50' Z, – 53o 15' S, 04o50' Z – in točko na vzhodni obali Irske na 53o15' S. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 se v območju in časovnem obdobju iz navedenega odstavka: (a) dovoli uporaba pridnene vlečne mreže s širilkami, če na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže: – imajo velikost mrežnega očesa od 70 do 79 mm ali od 80 do 99 mm in – ne vključujejo nobenega posameznega mrežnega očesa, ne glede na njegovo mesto v mreži, ki je večje od 300 mm, in – se uporabljajo samo v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – 53o30' S, 05o30' Z – 53o30' S, 05o20' Z – 54o20' S, 04o50' Z – 54o30' S, 05o10' Z – 54o30' S, 05o20' Z – 54o00' S, 05o50' Z – 54o00' S, 06o10' Z – 53o45' S, 06o10' Z – 53o45' S, 05o30' Z – 53o30' S, 05o30' Z (b) uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko se dovoli pod pogojem, da ni nobene druge vrste ribolovnega orodja na krovu in če takšne mreže: – izpolnjujejo pogoje iz odstavka 2(a); – če je izločevalec izdelan v skladu s tehničnimi podrobnostmi iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 254/2002[15] in – če so izločevalne rešetke v skladu s Prilogo XIVa. (c) Poleg tega se lahko kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko prav tako uporabljajo v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: – 53o45' S, 06o00' Z – 53o45' S, 05o30' Z – 53o30' S, 05o30' Z – 53o30' S, 06o00' Z – 53o45' S, 06o00' Z Člen 34b Uporaba zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k, in podobmočij ICES VIII, IX, X in XII 1. Plovila Unije ne uporabljajo pridnenih zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež na nobenem mestu, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X. 2. Vsa plovila, ki uporabljajo pridnene zabodne mreže ali zapletne mreže na katerem koli mestu, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X, morajo imeti posebno dovoljenje za ribolov s pritrjeno mrežo, ki ga izda država članica zastave. 3. Z odstopanjem od odstavka 1 se dovoli uporaba naslednjega orodja: (a) zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 120 mm in manjša od 150 mm, zabodnih mrež v razdelkih ICES VIIIa, b, d in podobmočju ICES X z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 mm in manjša od 130 mm, in zabodnih mrež v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 80 mm in manjša od 110 mm, če: – se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov; – imajo globino največ 100 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5; – so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti; – vsaka mreža je dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 25 km na plovilo; – je najdaljši čas izvleka 24 ur; ali (b) zapletnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 250 mm, če: – se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov; – imajo globino največ 15 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,33; – niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti; – je vsaka mreža dolga največ 10 km; celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 100 km na plovilo; – je najdaljši čas izvleka 72 ur; (c) zabodnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 mm in manjša od 130 mm, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k in podobmočju ICES XII vzhodno od 27o Z, če: – se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino več kot 200 metrov in manj kot 600 metrov; – imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5; – so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti; – je vsaka mreža dolga največ štiri morske milje, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 20 km na plovilo; – je najdaljši čas izvleka 24 ur; – oslič predstavlja najmanj 85 % teže ulova, ki se obdrži na krovu; – se število plovil, ki sodelujejo v ribolovu, ne dvigne nad raven, zabeleženo leta 2008; – poveljnik plovila, ki sodeluje v tem ribolovu, pred odhodom iz pristanišča v ladijski dnevnik zabeleži količino in celotno dolžino orodja, ki je na krovu plovila; se inšpekcijsko pregleda najmanj 15 % odhodov; – poveljnik plovila mora imeti na krovu 90 % orodja, kot je potrjeno v ladijskem dnevniku Skupnosti za navedeno potovanje ob iztovarjanju, in – količino vseh ulovljenih vrst, ki presega 50 kg, vključno z vsemi zavrženimi količinami, ki presegajo 50 kg, je treba zabeležiti v ladijski dnevnik Skupnosti. 4. Vendar to odstopanje ne velja za upravno območje NEAFC, kot je opredeljeno v členu 3(3) Uredbe (EU) št. 1236/2010. 5. Plovilo ima na krovu naenkrat le eno vrsto orodja, opisanega v odstavku 3(a) in 3(b). Plovila imajo lahko na krovu mreže s skupno dolžino, ki je za 20 % večja od najdaljše dolžine ladjevij, ki se lahko uporabijo naenkrat. 6. Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov s pritrjeno mrežo iz odstavka 2 v ladijski dnevnik zabeleži količino in dolžine orodij, ki jih ima plovilo na krovu, preden zapusti pristanišče in ko se vrne v pristanišče; poveljnik je odgovoren za vsakršno neskladje med obema količinama. 7. Kar zadeva plovila, ki imajo koristi od odstopanja iz odstavka 3(c), se inšpekcijsko pregleda 15 % odhodov. 8. Pristojni organi imajo pravico do odstranitve zanemarjenega orodja na morju v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27o Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X v naslednjih primerih: (a) – orodje ni ustrezno označeno; (b) – oznake boj ali podatki sistema za spremljanje plovil kažejo, da lastnika več kot 120 ur ni bilo na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja; (c) – orodje se uporablja v vodah z zaznamovano globino, ki je večja od dovoljene; (d) – velikost mrežnih očes orodja je nezakonita. 9. Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov s pritrjeno mrežo iz odstavka 6 med vsakim ribolovnim potovanjem v ladijski dnevnik vpiše naslednje podatke: – velikost mrežnih očes uporabljene mreže, – nominalno dolžino ene mreže, – število mrež v ladjevju, – skupno število uporabljenih ladjevij, – položaj vsakega uporabljenega ladjevja, – globino vsakega uporabljenega ladjevja, – čas izvleka vsakega uporabljenega ladjevja, – količino kakršnega koli izgubljenega orodja, njegovo zadnje znano mesto in datum izgube. 10. Ribiška plovila z dovoljenjem za ribolov s pritrjeno mrežo iz odstavka 2 lahko iztovarjajo samo v pristaniščih, ki jih določijo države članice v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 2347/2002[16]. 11. Količina morskih psov, obdržanih na krovu vsakega plovila, ki uporablja vrsto orodja, opisano v odstavku 3(b), ne sme presegati 5 % žive teže skupne količine morskih organizmov, obdržanih na krovu. Člen 34c Pogoji za ribolov z vlečnim orodjem, dovoljenim v Biskajskem zalivu 1. Z odstopanjem od določb člena 5(2) Uredbe Komisije (ES) št. 494/2002[17] se dovolijo ribolovne dejavnosti z uporabo vlečnih mrež, danskih potegalk in podobnega orodja z velikostjo mrežnega očesa od 70 do 99 mm, z izjemo vlečnih mrež z gredjo, v območju, določenem v členu 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 494/2002, če ima orodje ploskev s kvadratastimi mrežnimi očesi v skladu s Prilogo XIVb. 2. Pri ribolovu v razdelkih ICES VIII a in b se dovoli uporaba selektivne mreže in njenih dodatkov pred vrečo in/ali ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 60 mm, v spodnjem delu priključka pred vrečo. Določbe iz člena 4(1), člena 6 in člena 9(1) te uredbe ter iz člena 3(a) in (b) Uredbe (ES) št. 494/2002 se ne uporabljajo za del vlečne mreže, v katerega so vstavljena selektivna orodja. Člen 34d Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v upravnem območju NEAFC 1. Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in parangali, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: Hecate Seamounts: – 52o21.2866' S, 31o09.2688' Z – 52o20.8167' S, 30o51.5258' Z – 52o12.0777' S, 30o54.3824' Z – 52o12.4144' S, 31o14.8168' Z – 52o21.2866' S, 31o09.2688' Z Faraday Seamounts: – 50o01.7968' S, 29o37.8077' Z – 49o59.1490' S, 29o29.4580' Z – 49o52.6429' S, 29o30.2820' Z – 49o44.3831' S, 29o02.8711' Z – 49o44.4186' S, 28o52.4340' Z – 49o36.4557' S, 28o39.4703' Z – 49o29.9701' S, 28o45.0183' Z – 49o49.4197' S, 29o42.0923' Z – 50o01.7968' S, 29o37.8077' Z del Reykjanes Ridge: – 55o04.5327' S, 36o49.0135' Z – 55o05.4804' S, 35o58.9784' Z – 54o58.9914' S, 34o41.3634' Z – 54o41.1841' S, 34o00.0514' Z – 54o00.0000' S, 34o00.0000' Z – 53o54.6406' S, 34o49.9842' Z – 53o58.9668' S, 36o39.1260' Z – 55o04.5327' S, 36o49.0135' Z Altair Seamounts: – 44o50.4953' S, 34o26.9128' Z – 44o47.2611' S, 33o48.5158' Z – 44o31.2006' S, 33o50.1636' Z – 44o38.0481' S, 34o11.9715' Z – 44o38.9470' S, 34o27.6819' Z – 44o50.4953' S, 34o26.9128' Z Antialtair Seamounts: – 43o43.1307' S, 22o44.1174' Z – 43o39.5557' S, 22o19.2335' Z – 43o31.2802' S, 22o08.7964' Z – 43o27.7335' S, 22o14.6192' Z – 43o30.9616' S, 22o32.0325' Z – 43o40.6286' S, 22o47.0288' Z – 43o43.1307' S, 22o44.1174' Z Hatton Bank: – 59°26.00' S, 14°30.00' Z – 59°12.00' S, 15°08.00' Z – 59°01.00' S, 17°00.00' Z – 58°50.00' S, 17°38.00' Z – 58°30.00' S, 17°52.00' Z – 58°30.00' S, 18°22.00' Z – 58°03.00' S, 18°22.00' Z – 58°03.00' S, 17°30.00' Z – 57°55.00' S, 17°30.00' Z – 57°45.00' S, 19°15.00' Z – 58°11.15' S, 18°57.51' Z – 58°11.57' S, 19°11.97' Z – 58°27.75' S, 19°11.65' Z – 58°39.09' S, 19°14.28' Z – 58°38.11' S, 19°01.29' Z – 58°53.14' S, 18°43.54' Z – 59°00.29' S, 18°01.31' Z – 59°08.01' S, 17°49.31' Z – 59°08.75' S, 18°01.47' Z – 59°15.16' S, 18°01.56' Z – 59°24.17' S, 17°31.22' Z – 59°21.77' S, 17°15.36' Z – 59°26.91' S, 17°01.66' Z – 59°42.69' S, 16°45.96' Z – 59°20.97' S, 15°44.75' Z – 59°21.00' S, 15°40.00' Z – 59°26.00' S, 14°30.00' Z North West Rockall: – 57o00' S, 14o53' Z – 57o37' S, 14o42' Z – 57o55' S, 14o24' Z – 58o15' S, 13o50' Z – 57o57' S, 13o09' Z – 57o50' S, 13o14' Z – 57o57' S, 13o45' Z – 57o49' S, 14o06' Z – 57o29' S, 14o19' Z – 57o22' S, 14o19' Z – 57o00' S, 14o34' Z – 56o56' S, 14o36' Z – 56o56' S, 14o51' Z South-West Rockall (Empress of Britain Bank) – 56o24' S, 15o37' Z – 56o21' S, 14o58' Z – 56o04' S, 15o10' Z – 55o51' S, 15o37' Z – 56o10' S, 15o52' Z Logachev Mound: – 55°17' S, 16°10' Z – 55°34' S, 15°07' Z – 55°50' S, 15°15' Z – 55°33' S, 16°16' Z – 55°17' S, 16°10' Z West Rockall Mound: – 57o20' S, 16o30' Z – 57o05' S, 15o58' Z – 56o21' S, 17o17' Z – 56o40' S, 17o50' Z. 2. Če pri ribolovnih operacijah v novih in obstoječih območjih pridnenega ribolova znotraj upravnega območja NEAFC količina živih koral ali živih spužv, ujetih med vleko, presega 60 kg živih koral in/ali 800 kg živih spužv, plovilo obvesti svojo državo zastave, preneha z ribolovom in se umakne vsaj 2 morski milji stran od položaja, ki je po podatkih, ki so na voljo, najbližje natančnemu položaju, kjer je bil ulov izveden. Člen 34e Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v razdelkih ICES VIIc, j, k 1. Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in parangali, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84: Belgica Mound Province: – 51o29.4' S, 11o51.6' Z – 51o32.4' S, 11o41.4' Z – 51o15.6' S, 11o33.0' Z – 51o13.8' S, 11o44.4' Z Hovland Mound Province: – 52o16.2' S, 13o12.6' Z – 52o24.0' S, 12o58.2' Z – 52o16.8' S, 12o54.0' Z – 52o16.8' S, 12o29.4' Z – 52o04.2' S, 12o29.4' Z – 52o04.2' S, 12o52.8' Z – 52o09.0' S, 12o56.4' Z – 52o09.0' S, 13o10.8' Z North-West Porcupine Bank (območje I): – 53o30.6' S, 14o32.4' Z – 53o35.4' S, 14o27.6' Z – 53o40.8' S, 14o15.6' Z – 53o34.2' S, 14o11.4' Z – 53o31.8' S, 14o14.4' Z – 53o24.0' S, 14o28.8' Z North-West Porcupine Bank (območje II): – 53o43.2' S, 14o10.8' Z – 53o51.6' S, 13o53.4' Z – 53o45.6' S, 13o49.8' Z – 53o36.6' S, 14o07.2' Z South-West Porcupine Bank: – 51o54.6' S, 15o07.2' Z – 51o54.6' S, 14o55.2' Z – 51o42.0' S, 14o55.2' Z – 51o42.0' S, 15o10.2' Z – 51o49.2' S, 15o06.0' Z. 2. Vsa plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v zaščitenih območjih za ranljive globokomorske habitate, določenih v odstavku 1, morajo biti na odobrenem seznamu plovil in imeti posebno ribolovno dovoljenje v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009, ki se mora hraniti na krovu. Plovila, vključena na odobreni seznam, imajo na krovu izključno ribolovna orodja za pelagični ribolov. 3. Plovila, ki nameravajo izvajati pelagični ribolov v zaščitenem območju za ranljive globokomorske habitate, določenem v odstavku 1, morajo irski center za spremljanje ribištva obvestiti štiri ure vnaprej, da nameravajo vpluti v zaščiteno območje za ranljive globokomorske habitate, kot je določeno v členu 4(15) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Hkrati ga obvestijo o količinah rib, ki jih hranijo na krovu. 4. Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v zaščitenem območju za ranljive globokomorske habitate, določenem v odstavku 1, morajo imeti brezhibno delujoč in varen sistem za spremljanje plovil, ki je v celoti v skladu z ustreznimi pravili, kadar se nahajajo v zaščitenem območju za ranljive globokomorske habitate. 5. Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v zaščitenem območju za ranljive globokomorske habitate iz odstavka 1 morajo vsako uro pošiljati poročila sistema za spremljanje plovil. 6. Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov in so ta ribolov v zaščitenem območju za ranljive globokomorske habitate iz odstavka 1 zaključila, morajo o izplutju iz območja obvestiti irski center za spremljanje ribištva. Hkrati ga obvestijo o količinah rib, ki jih hranijo na krovu. 7. Za ribolov pelagičnih vrst v zaščitenem območju za ranljive globokomorske habitate iz odstavka 1 velja omejitev, da imajo lahko plovila na krovu mreže z velikostjo mrežnega očesa 16–31 mm ali 32–54 mm, oziroma da z njimi izvajajo ribolov. Člen 34f Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v razdelku ICES VIIc 1. Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in parangali, v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84: El Cachucho: – 44o12.00' S, 05o16.00' Z – 44o12.00' S, 04o26.00' Z – 43o53.00' S, 04o26.00' Z – 43o 53.00' S, 05o16.00' Z. 2. Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko plovila, ki so s pridnenimi parangali lovila tabinjo belico leta 2006, 2007 in 2008, od svojih ribolovnih organov pridobijo posebno ribolovno dovoljenje, s katerim lahko še naprej izvajajo navedeni ribolov v območju južno od 44o00.00' S. Vsa plovila, ki so pridobila to posebno ribolovno dovoljenje, uporabljajo ne glede na svojo skupno dolžino operativen, brezhibno delujoč in varen sistem za spremljanje plovil, ki je v skladu z ustreznimi pravili, kadar lovijo v območju iz odstavka 1.“ (10) Člen 38 se črta. (11) Člen 47 se črta. (12) V Prilogi I se črta opomba št. 6 k tabeli. (13) V Prilogi XII se vrstice v tabeli, ki ustrezajo filipinski ladinki in hobotnici nadomestijo z naslednjim: Vrste || Najmanjša velikost regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata || Skaggerak/Kattegat Filipinska ladinka (Ruditapes philippinarum) || 35 mm || Vrste || Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata Hobotnica (Octopus vulgaris) || Celotno območje, razen vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 750 gramov Vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 450 gramov (brez drobovja) (14) V Prilogi XIV se po ustreznem abecednem vrstnem redu vstavijo naslednja domača imena: DOMAČE IME || ZNANSTVENO IME Merjaščevka || Capros aper Tabinja belica || Phycis blennoides Rdeči okun || Sebastes spp. Velike sardele || Sardinella aurita (15) Vstavijo se naslednje Priloge XIVa do XIVd: „PRILOGA XIVa SPECIFIKACIJE ZA IZLOČEVALNO REŠETKO 1. Rešetka je pravokotna. Prečke rešetke so vzporedne z vzdolžno osjo rešetke. Razdalja med prečkami rešetke je največ 35 mm. Dovoljena je uporaba enega ali več tečajev, da se olajša njeno shranjevanje na vitlu za mrežo. 2. Rešetka je nameščena diagonalno v vlečno mrežo, od spodaj navzgor, kjer koli med vhodom v vrečo in sprednjim koncem nezoženega dela. Vse strani rešetke so pritrjene na vlečno mrežo. 3. V zgornji ploskvi vlečne mreže je odprtina za ribe, ki je neposredno povezana z zgornjo stranjo rešetke. Odprtina za ribe je na zadnji strani enako široka kot rešetka in v drugo smer izrezana v špico vzdolž mrežnih očes na obeh straneh rešetke. 4. Pred rešetko se sme pritrditi lijak, ki usmerja ribe proti dnu vlečne mreže in rešetki. Najmanjša velikost mrežnega očesa na lijaku je 70 mm. Najmanjša vertikalna odprtina usmerjevalnega lijaka proti rešetki je 15 cm. Usmerjevalni lijak je na strani rešetke enako širok kot rešetka. PRILOGA XIVb POGOJI ZA RIBOLOV Z VLEČNIM ORODJEM, DOVOLJENIM V BISKAJSKEM ZALIVU 1. Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Ploskev je samo ena. Ploskve ne smejo na noben način ovirati ne notranji ne zunanji dodatki. 2. Položaj ploskve Ploskev se vstavi v sredino zgornje ploskve v zadnjem zoženem delu vlečne mreže, neposredno pred nezoženi del, ki ga sestavljata priključek in vreča. Ploskev se konča največ 12 mrežnih očes od ročno spletene vrste mrežnih očes med priključkom in zadnjim zoženim delom vlečne mreže. 3. Velikost ploskve Ploskev je dolga vsaj 2 metra in široka vsaj 1 meter. 4. Mrežni material ploskve Mrežna očesa imajo odprtino najmanj 100 mm. So kvadratna, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke. Mrežni material je nameščen tako, da tečejo prečke vzporedno in pravokotno na dolžino vreče. Uporabljen je enonitni mrežni material. Nit ni debelejša od 4 mm. 5. Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi Na vse štiri strani ploskve se lahko pritrdi rob. Premer roba je največ 12 mm. Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve. Število rombastih mrežnih očes zgornje ploskve, pritrjenih na najkrajšo stran ploskve (tj. en meter dolga stran, ki je pravokotna na vzdolžno os vreče), je vsaj tolikšno, kot število rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve, deljeno z 0,7. 6. Vstavitev ploskve v vlečno mrežo je prikazana na spodnji sliki. PRILOGA XIVc PLOSKEV S KVADRATASTIMI MREŽNIMI OČESI ZA PLOVILA, DALJŠA OD 15 METROV 1. Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Uporabljen je enonitni mrežni material. Mrežna očesa so kvadratna, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke. Mrežno oko je enako ali večje od 120 mm. Ploskev je dolga vsaj 3 metre, razen kadar je vključena v mreže, ki jih vlečejo plovila z manj kot 112 kilovati; v tem primeru mora biti dolga vsaj 2 metra. 2. Položaj ploskve Ploskev se vstavi v zgornjo ploskev vreče. Zadnji rob ploskve ne sme biti več kot 12 metrov od vrvi za zavezovanje vreče, kot je določeno v členu 8 Uredbe Komisije (EGS) št. 3440/84[18]. 3. Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi Med vzdolžno stranjo ploskve in bližnjim ležečim robom sta največ dve odprti rombasti mrežni očesi. Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve. Razmerje pri spajanju med rombastimi mrežnimi očesi zgornje ploskve vreče in najkrajšo stranjo ploskve so tri rombasta mrežna očesa na eno kvadratasto mrežno oko za 80 mm vreče ali dve rombasti mrežni očesi na eno kvadratasto mrežno oko za 120 mm vreče, razen za prečke na robovih ploskve z obeh strani. PRILOGA XIVd PLOSKEV S KVADRATASTIMI MREŽNIMI OČESI ZA PLOVILA, KRAJŠA OD 15 METROV 1. Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Uporabljen je enonitni mrežni material. Mrežna očesa so kvadratasta, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke. Mrežno oko je enako ali večje od 110 mm. Ploskev je dolga vsa 3 metre, razen kadar je vključena v mreže, ki jih vlečejo plovila z manj kot 112 kilovati; v tem primeru mora biti dolga vsaj 2 metra. 2. Položaj ploskve Ploskev se vstavi v zgornjo ploskev vreče. Zadnji rob ploskve ne sme biti več kot 12 metrov od vrvi za zavezovanje vreče, kot je določeno v členu 8 Uredbe Komisije (EGS) št. 3440/84. 3. Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi Med vzdolžno stranjo ploskve in bližnjim ležečim robom sta največ dve odprti rombasti mrežni očesi. Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve. Razmerje pri spajanju med rombastimi mrežnimi očesi zgornje ploskve vreče in najkrajšo stranjo ploskve je dve rombasti mrežni očesi na eno kvadratasto mrežno oko, razen za prečke na robovih okna z obeh strani.“ Člen 2 Razveljavitev Uredbe (ES) št. 1288/2009 Uredba (ES) št. 1288/2009 se razveljavi. Člen 3 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] COM(2008) 324. [2] UL L 125, 27.4.1998, str. 1. [3] UL L 22, 26.1.2009, str. 1. [4] UL L 347, 24.12.2009, str. 6. [5] Uredba (EU) št. 579/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in Uredbe Sveta (ES) št. 1288/2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011 (UL L 165, 24.6.2011, str. 1). [6] Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, UL L 206, 22.7.1992, str. 7. [7] SEC(2008) 1978. [8] UL L 55, 28.2.2008, str. 19. [9] UL L 347, 24.12.2009, str. 6. [10] UL L 125, 27.4.1998, str. 1. [11] UL L 22, 26.1.2009, str. 1. [12] UL L 343, 22.12.2009, str. 1. [13] UL L 351, 28.12.2002, str. 6. [14] UL L 348, 31.12.2010, str. 17. [15] UL L 41, 13.2.2002, str. 1. [16] UL L 351, 28.12.2002, str. 6. [17] UL L 77, 20.3.2002, str. 8. [18] UL L 318, 7.12.1984, str. 23.