[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.2.2006

COM(2006) 69 konč.

2006/0018 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju nekaterih merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro

(predložila Komisija) {SEC(2006) 194}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga

- Razlogi in cilji predloga

Dne 28. januarja 2005 je Komisija sprejela sporočilo o Strategiji Skupnosti za živo srebro[1], ki temelji na razširjeni presoji vpliva[2]. Strategija obravnava vplive živega srebra na globalni ravni ter predlaga ukrepe za zaščito zdravja ljudi in okolja pred izpusti živega srebra na podlagi analize življenjskega kroga, pri čemer upošteva proizvodnjo, uporabo, ravnanje z odpadki in emisije.

Za zmanjšanje povpraševanja po živem srebru za uporabo v izdelkih in pospešitev nadomestitve živega srebra razširjena presoja vpliva navaja, da bi bilo za merilno in kontrolno opremo, ki vsebuje živo srebro in je namenjena potrošnikom ter, z nekaterimi izjemami, za uporabo v sektorju zdravstvenega varstva, primerno uvesti omejitev za trženje na ravni Skupnosti. Večina kontrolne opreme za gospodinjsko uporabo, npr. termostati, sodi v področje Direktive 2002/95/ES[3], merilne naprave, kot so termometri za merjenje telesne temperature in sobni termometri, barometri, naprave za merjenje krvnega pritiska in manometri pa za pravilno delovanje ne potrebujejo električne energije in torej ne sodijo v področje Direktive 2002/95/ES. Te neelektrične merilne naprave so predmet tega predloga (primerjaj ukrep 7 Strategije).

Cilj Direktive je uvesti usklajene predpise za živo srebro z naložitvijo omejitev za merilne naprave in tako s preprečevanjem velikih količin živega srebra v toku odpadkov prispevati k visoki ravni zaščite okolja in zdravja ljudi, hkrati pa ohraniti notranji trg, kot je zahtevano v členu 95 Pogodbe.

- Splošni kontekst

Živo srebro in njegove spojine so za ljudi, ekosisteme in prosto živeče živali zelo strupeni. Problem onesnaženja z živim srebrom, ki se je prvotno zdel akutnega in lokalnega značaja, velja danes za globalen, razširjen in kroničen problem. Živo srebro je obstojno in se v okolju lahko spremeni v metil živo srebro, svojo najbolj strupeno pojavno obliko. Izpostavljenost metil živemu srebru je večinoma posledica prehrane. Metil živo srebro se zbira in nalaga zlasti v prehranjevalni verigi vodnih ekosistemov, zato so najbolj ogroženi predvsem prebivalci, ki zaužijejo veliko rib in morskih sadežev (še posebno na obalnih območjih Sredozemlja). Prav tako je za zdravje nevarna neposredna izpostavljenost živemu srebru ob vdihavanju hlapov živega srebra in absorpciji skozi kožo.

Čeprav se nekaj živega srebra sprosti iz naravnih virov, so dodatne sprostitve iz antropogenih virov, kot so kurjenje premoga in njegova uporaba v izdelkih, pripeljale do precejšnjega povečanja koncentracij v okolju. Zato je treba bodisi z ukrepi, povezanimi z nadzorom emisij, ali z ukrepi na predhodnih stopnjah življenjskega kroga živega srebra, kot sta ponudba in uporaba, zmanjšati izpuste iz živega srebra v okolje iz antropogenih virov.

Svetovno povpraševanje po živem srebru znaša približno 3 600 ton na leto, vključno s približno 300 tonami v EU. V svetovnem merilu so glavni uporabniki sektorja za pridobivanje zlata in proizvodnjo baterij ter kloralkalna industrija, ki pokrivajo 75 %. Med temi je v EU pomemben uporabnik le kloralkalna industrija, čeprav se postopek z živosrebrnimi celicami zdaj ukinja. Naslednja pomembnejša uporaba živega srebra v EU je uporaba za zobne amalgame, ki jo obravnava zakonodaja Skupnosti o medicinskih pripomočkih in o ravnanju z odpadki. Zakonodaja Skupnosti med drugimi pomembnejšimi skupinami izdelkov pokriva električno in elektronsko opremo (Direktiva 2002/95/ES). Glavna skupina izdelkov z vsebnostjo živega srebra, ki je zakonodaja Skupnosti še ne pokriva, je neelektrična in neelektronska merilna in kontrolna oprema.

Podatki, ki so na voljo, kažejo, da se 80–90 % vsega živega srebra, ki se uporablja v merilnih in kontrolnih napravah, uporablja za medicinske termometre (za merjenje telesne temperature) in druge termometre za gospodinjsko uporabo. Čeprav uporaba živega srebra upada, je količina še vedno precejšnja; ocenjuje se, da se na leto v EU za merilne in kontrolne naprave porabi 33 ton živega srebra, samo s termometri letno v krog vstopi približno 25–30 ton živega srebra2.

Ravni emisij živega srebra v okolje so se zmanjšale, saj narašča delež zbrane opreme in živo srebro se predeluje, vendar so emisije še vedno precejšnje. RPA 2002[4] je nakazala, da bodo emisije v zrak na leto znašale približno 8 ton iz porabe 33 ton živega srebra za novo merilno in kontrolno opremo ter 27 ton v toku odpadkov iz stare opreme. Kljub temu je časovno težko opredeliti količino odstranjenega živega srebra, saj je večina te opreme dolgo uporabna. Veliko potrošniških izdelkov, ki vsebujejo živo srebro, bo končalo na odlagališčih, kjer je možno počasno, a dolgotrajno izpiranje. Ob razbitju se živo srebro, ki ga vsebujejo nekateri instrumenti, razlije po bivališču.

Zaradi obvladovanja tveganj je primerno razlikovati med merilnimi napravami za potrošniško uporabo in tistimi, ki so namenjene strokovni uporabi v znanosti in industriji. Strokovna uporaba je zelo specializirana. Ker je vsebnost živega srebra v enem izdelku lahko zelo visoka, je število teh precej omejeno in ta oprema se ponavadi uporablja v sistemih z ustaljenimi postopki nadzora varnosti na delovnem mestu in ravnanja z nevarnimi odpadki. V nasprotju s tem je uporabljene merilne naprave za potrošniško uporabo veliko teže izločiti iz toka odpadkov. Nekatere države članice (npr. NL, FR) poročajo, da je živo srebro iz potrošniških izdelkov glavni vir živega srebra v površinskih vodah.

Izsledki študije RPA iz leta 2002 kažejo, da se zdaj v EU uvozi večina merilnih naprav za potrošnike (približno dve tretjini). Mnogo termometrov in drugih merilnih naprav se uvozi iz Kitajske, Indije in Japonske. V EU so glavni proizvajalci iz Združenega kraljestva in Nemčije (RPA 2002). Evropa je glavno proizvodno območje instrumentov za uporabo v tehniki in znanosti, drugi glavni vir je Daljni vzhod.

Za merilne naprave za uporabo v zasebnih gospodinjstvih so po podobnih cenah na voljo nadomestki, postopek nadomeščanja pa je dejansko že precej napredoval. Študije, ki so na voljo, in podatki iz industrije kažejo, da je pri specializiranih industrijskih in znanstvenih merilnih napravah položaj mnogo bolj nejasen. Velikokrat ustrezni nadomestki niso na voljo ali pa so občutno dražji.

- Obstoječe določbe področja, na katerega se nanaša predlog

Različni izdelki, ki vsebujejo živo srebro, so bili že prepovedani ali pa je bila njihova uporaba omejena v številnih državah, kot so Danska, Francija, Nizozemska in Švedska. Čeprav se področje omejitev spreminja, je v skoraj vseh primerih večina specializirane strokovne uporabe izključena iz področja nacionalne zakonodaje.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ta ukrep je v skladu z zakonodajo za to snov, uporabljeno na drugih področjih uporabe, kot je električna in elektronska oprema. Prispeval bo tudi k izvajanju Okvirne direktive o vodah, ki obravnava živo srebro kot eno od prednostno nevarnih snovi.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA

- Posvetovanje z zainteresiranimi strankami

Pri pripravi Strategije za živo srebro so med obširnim postopkom posvetovanja potekala posvetovanja z vsemi zainteresiranimi strankami. Med posvetovanji je Komisija organizirala srečanja med državami članicami in interesnimi skupinami ter sprožila odprto javno posvetovanje na internetu, kjer so obravnavali posebno vprašanje, ali naj EU pri omejitvi trženja merilne in kontrolne opreme dodatno ukrepa. Na splošno so bili ukrepi EU močno podprti; podrobni podatki so na voljo v razširjeni presoji vpliva.

Poleg tega je GD ENTR kot del uresničitve posvetovanja 2. maja 2005 zainteresiranim strankam (državam članicam, predstavnikom industrije, nevladnim organizacijam) poslal predhodni osnutek predloga. Ta osnutek je bil predstavljen 20. maja 2005 med srečanjem Delovne skupine v okviru Direktive 76/769/EGS (Direktiva o omejitvah)[5]. Na srečanju so interesne skupine dobile priložnost za začetne odzive na dokumente o posvetovanju; na splošno je bil predlog močno podprt. Vse sodelujoče države članice so predlog podprle. Nekatere med njimi so Komisijo pozvale, naj razširi področje omejitev in vključi vsaj naprave za merjenje krvnega tlaka, ki se uporabljajo v sektorju zdravstvenega varstva (z izjemo pripomočkov za merjenje napetosti). Od Komisije so tudi zahtevale, naj v kratkem nadaljuje z delom na področju ukinjanja izdelkov, ki vsebujejo živo srebro, v okviru Direktive o omejitvah ter naj se ne zanaša na postopek odobritve v Uredbi REACH [6].

Države članice so bile pozvane, naj po predstavljeni analizi predložijo povratne informacije. Zlasti če so države članice zahtevale razširitev področja omejitve, so bile naprošene, naj predložijo tehnične, znanstvene in gospodarske podatke, potrebne za upravičenje omejitve in za dokazilo sorazmernosti. Prejetih je bilo 5 odgovorov. Štiri države članice so zahtevale razširitev omejitve na sfigmomanometre, ki se uporabljajo v sektorju zdravstvenega varstva, ena pa se s tem ni strinjala.

Komisija je vprašanje o možni omejitvi za sfigmomanometre, ki se uporabljajo v sektorju zdravstvenega varstva, predložila strokovnjakom za medicinske pripomočke iz držav članic. Sklep tega posvetovanja je bil, da morajo biti zaposleni v bolnišnicah zelo natančni pri zdravljenju življenjsko nevarnih bolezni, kot so zvišan krvni tlak, aritmija ter zvišan krvni tlak med nosečnostjo in po njej. Živosrebrni sfigmomanometri zagotavljajo ustrezno raven natančnosti in zanesljivosti, zato bolniku zagotavljajo varnost. Alternativne naprave za nadzor krvnega tlaka ne dosegajo iste ravni zanesljivosti.

Ker se bodo živosrebrni sfigmomanometri v prihodnosti predvidoma uporabljali za testiranje in kalibracijo drugih manometrov za krvni tlak, je treba ponovno proučiti položaj, če in ko bo dovolj dokazov o tem, da sfigmomanometri, ki ne vsebujejo živega srebra, niso primerni samo za merjenje nihanj krvnega tlaka, ampak tudi za diagnostiko in zdravljenje zvišanega krvnega tlaka ter za klinične poskuse.

Skupina štirih predstavnikov nevladnih organizacij je zaradi vključitve vseh potrošnikov in strokovnjakov predlagala razširitev predloga.

Nesoglasje s predlogom so izrazili Evropsko združenje za medicinske pripomočke in dva proizvajalca barometrov.

Nadaljnji podrobni podatki o prejetih pripombah so vključeni v priloženi Presoji vpliva [SEC(2006)194 z dne 21.2.2006].

- Presoja vpliva

Merilna oprema je največji porabnik živega srebra v skupini izdelkov EU, ki je ne ureja zakonodaja Skupnosti o živem srebru. Za to skupino izdelkov so proučili dve glavni možnosti: možnost „brez dodatnih ukrepov“ in možnost „omejitve trženja in uporabe“. Druga možnost bi s spremembo Direktive 76/769/EGS preprečila trženje merilnih in kontrolnih naprav. Področje omejitve mora v skladu z navedeno direktivo upoštevati izvedljivost in sorazmernost predlaganih ukrepov za obvladovanje tveganja. Podatki, s katerimi razpolaga Komisija, lahko zadostujejo za podporo prepovedi za vse termometre za merjenje telesne temperature in preostale merilne naprave za potrošniško uporabo. Strokovna uporaba je izvzeta iz področja tega predloga. Primerni nadomestki niso vedno na voljo in večina strokovne uporabe ne spada v področja večine nacionalnih zakonodaj. Stroški in ugodnosti za to možnost so na kratko predstavljeni spodaj:

- Stroški

Pričakuje se, da bo vpliv predlagane omejitve na gospodarstvo majhen. Za merilne naprave, ki se uporabljajo v zasebnih gospodinjstvih, so po podobnih cenah na voljo nadomestki. Glede na razpoložljive podatke je število preostalih proizvajalcev v EU omejeno na majhno število podjetij. To ponazarja tudi dejstvo, da na evropski ravni ali ravni držav članic ne obstaja nobena sektorska organizacija. Negativni vpliv na proizvajalce je treba primerjati z nič stroški zaradi ravnanja z živim srebrom kot z odpadki in zaradi spopadanja z vplivi emisij. Ukrep lahko torej šteje kot stroškovno učinkovit v primerjavi z nekaterimi drugimi že sprejetimi ukrepi (npr. omejitev živega srebra v baterijah in pri razsvetljavi).

Pričakovani družbeni vpliv predlagane omejitve je večinoma omejen na morebitne izgube delovnih mest pri proizvajalcih, ki ne morejo začeti proizvajati nadomestkov. Pripombe, sprejete med posvetovanjem, kažejo, da bodo negativni vplivi na zaposlovanje zelo omejeni.

Pri trženju bo vpliv nevtralen. Nekateri zunanji dobavitelji bodo zaradi svojih izdelkov izgubili tržišče, hkrati pa se bo za nekatere zunanje dobavitelje, ki proizvajajo nadomestke brez živega srebra, tržišče razširilo.

- Ugodnosti

Glavna ugodnost zaradi omejitve pri trženju nekaterih merilnih naprav bi bila zmanjšanje količine živega srebra v toku komunalnih odpadkov. To bi bilo ugodno tudi za tok odpadkov iz zdravstvenega varstva. Splošna posledica bi bilo bolj učinkovito ravnanje z odpadki ter zmanjšanje emisij iz odlagališč in sežigalnic.

Ključna dolgoročna ugodnost zmanjšanja emisij živega srebra bodo znižane ravni živega srebra v okolju. To pa bo vodilo v nižjo raven izpostavljenosti ljudi živemu srebru, vključno z metil živim srebrom v ribah, z ugodnostmi za zdravje, ki iz tega sledijo. Ukrep bo zmanjšal tudi vplive živega srebra na zemljo in biološko raznovrstnost.

Poleg tega se bo zaradi zmanjšanja vsebnosti živega srebra v gospodinjskih merilnih napravah zmanjšala količina razlitega živega srebra v bivališčih. Čeprav takšna razlitja redko neposredno vplivajo na človeško zdravje, so vir izpostavljenosti in emisij, ki jih je treba čim bolj zmanjšati.

Zaradi globalne in čezmejne narave vplivov živega srebra na okolje in zdravje bi ta predlog podpiral tudi pobude EU na mednarodni ravni za pospeševanje globalnega zmanjšanja uporabe živega srebra.

Nadaljnje podrobnosti proučenih možnosti in posledic gospodarskih, družbenih in okoljskih vplivov predloga so vključene v priloženi Presoji vpliva [SEC(2006)194 z dne 21.2.2006].

Pravni elementi predloga

- Povzetek predlaganih ukrepov

Cilj tega predloga je zagotoviti visoko raven zaščite okolja in človeškega zdravja ter hkrati ohraniti notranji trg, kot zahteva člen 95 Pogodbe. To dosega z uvedbo usklajenih predpisov v zvezi z živim srebrom, da se omeji njegova uporaba v merilnih napravah in tako prepreči nastajanje znatnih količin živega srebra v toku odpadkov.

- Pravna podlaga

Predlog je sprememba Direktive 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov, za katero je pravna podlaga člen 95 Pogodbe.

V skladu s členom 95 Pogodbe se predlog predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v postopku soodločanja. Posvetuje se tudi z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom.

- Načelo subsidiarnosti

Vse države članice, ki so izrazile mnenje, so podprle omejitve Skupnosti za živo srebro na razpravi v okviru Delovne skupine za izvajanje Direktive 76/769 EGS kot tudi odzive na dokument s posvetovanja Komisije o živem srebru. Ob tem tega vprašanja ni primerno obravnavati s pomočjo ciljev; takšna odobritev bi pomenila različne ukrepe na ravni držav članic ter posledično izkrivljanja na notranjem trgu in na splošno manj učinkovite nadzorne ukrepe na področju zdravja in okolja. Z vzpostavljanjem omejitev za nekatere merilne naprave, ki vsebujejo živo srebro, na ravni Skupnosti se zagotovi večja učinkovitost, kot če bi takšne ukrepe prepustili samim državam članicam. Predlagana direktiva bi vzpostavila enotna pravila za sprostitev izdelkov v promet na notranjem trgu. Predlagani ukrep prispeva tudi k večji ravni zaščite zdravja in okolja. Če povzamemo, je predlagana sprememba Direktive 76/769/EGS edini način za popolno izpolnitev teh ciljev.

- Načelo sorazmernosti

Sorazmerno velike količine živega srebra, ki se še vedno uporabljajo pri proizvodnji merilnih naprav, in veliko tveganje, povezano s to uporabo, upravičujejo ukrepe Skupnosti na tem področju. Omejitve za termometre za merjenje telesne temperature in druge merilne naprave, namenjene potrošnikom, pokrivajo večino uporabe živega srebra in emisij iz te skupine izdelkov. Preostalim specializiranim uporabam v znanosti in industriji bodisi primanjkuje zanesljivih alternativ ali pa so te zelo drage. Omejitve za to skupino izdelkov ne bi bile sorazmerne. Poleg tega so sistemi namenjeni za zbiranje in predelavo živega srebra, izločenega iz te kategorije. Takšen pristop je tehnično in gospodarsko primeren ukrep za izključitev živega srebra iz komunalnega toka odpadkov, saj je število virov precej omejeno. Predlagana direktiva bi kot del splošnih ukrepov obvladovanja tveganja za to snov pripomogla k zaščiti zdravja ljudi in okolja. To bo doseženo ob razmeroma nizkih stroških.

- Izbira instrumenta

Predlagani instrument je direktiva, ki spreminja Direktivo 76/769/EGS.

Proračunske posledice

Proračunskih posledic zaradi predlagane direktive ni.

Dodatni podatki

Ta direktiva omejuje dajanje novih merilnih naprav v promet. Ta omejitev ne velja za naprave, ki se že uporabljajo ali ki so ob prodaji rabljene. Kratkoročni cilj je zmanjšanje količine izpustov živega srebra v okolje. Ker je količina živega srebra v obstoječih gospodinjskih napravah večja od količine v prodanih novih napravah, namerava Komisija za obravnavo vprašanja izvesti dodatno ločeno študijo (sklic na ukrep 10 Strategije).

Srednjeročno do dolgoročno bodo katere koli preostale vrste uporabe najverjetneje predmet dovoljenja iz predlagane Uredbe REACH (glej ukrep 8 Strategije).

2006/0018 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju nekaterih merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,[7]

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[9],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Sporočilo Komisije z dne 28. januarja 2005 o Strategiji Skupnosti za živo srebro[10], ki upošteva vse vrste uporabe živega srebra, ugotavlja, da bi bilo na ravni Skupnosti primerno uvesti omejitve pri trženju nekaterih vrst neelektrične ali neelektronske merilne in kontrolne opreme, ki vsebuje živo srebro in je glavna skupina izdelkov z vsebnostjo živega srebra, ki je do zdaj ne ureja ukrep Skupnosti.

2. Z uvedbo omejitev pri trženju merilnih naprav, ki vsebujejo živo srebro, bi preprečili vstop živega srebra v tok odpadkov, to pa bi koristilo okolju in dolgoročno zdravju ljudi.

3. Ob upoštevanju tehnične in gospodarske izvedljivosti razpoložljivi dokazi, ki zadevajo merilne in kontrolne naprave, kažejo, da morajo ukrepi omejitve zajeti samo tiste merilne naprave, ki so namenjene za prodajo prebivalstvu in na enem področju sektorja zdravstvenega varstva.

4. S to direktivo se omeji samo dajanje novih merilnih naprav v promet. Ta omejitev torej ne velja za naprave, ki so že v uporabi ali ki se prodajajo rabljene.

5. Neskladja med zakoni ali upravnimi ukrepi, ki so jih sprejele države članice v zvezi z omejitvijo živega srebra v različnih merilnih in kontrolnih napravah, bi lahko ovirala trgovanje, izkrivljala konkurenco v Skupnosti in bi torej lahko imela neposreden vpliv na vzpostavitev in delovanje notranjega trga. Zato se zdi potrebno z uvedbo usklajenih predpisov za izdelke, ki vsebujejo živo srebro, približati zakone držav članic na področju merilnih in kontrolnih naprav ter tako ohraniti notranji trg, ob tem pa zagotoviti visoko raven zaščite človeškega zdravja in okolja.

6. Direktivo Sveta 76/769/EGS[11] z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov je zato treba ustrezno spremeniti.

7. Ta direktiva se uporablja brez vpliva na zakonodajo Skupnosti, ki določa minimalne zahteve za zaščito delavcev, vsebovane v Direktivi Sveta 89/391/EGS[12] z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu ter posameznih direktivah, ki temeljijo na njej, zlasti Direktivi Sveta 98/24/ES[13]z dne 7. aprila 1998 o zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 76/769/EGS se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1. Države članice najkasneje do xx xx 200x [ eno leto po datumu začetka njene veljavnosti ] sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj posredujejo besedila navedenih predpisov ter primerjalno razpredelnico med navedenim predpisi in to direktivo.

Te predpise uporabljajo od xx xx 200x [ osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati na dan njene objave v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

V Prilogo I k Direktivi 76/769/EGS se vstavi naslednja točka 19a:

„19a živo srebro CAS št.: 7439-97-6 | Se ne sme dajati v promet: (1)v termometrih za merjenje telesne temperature (2)v drugih merilnih napravah, namenjenih za prodajo prebivalstvu (npr. manometri, barometri, sfigmomanometri, termometri, razen termometrov za merjenje telesne temperature).“ |

[1] COM (2005) 20 konč., 28.1.2005.

[2] SEC (2005) 101, 28.1.2005.

[3] Direktiva 2002/95/ES z dne 27. januarja 2003 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi, UL L 37, 13.2.2003, str. 19.

[4] RPA (2002). Tveganje za zdravje in okolje, povezano z uporabo izdelkov z živim srebrom. Poročilo svetovalne službe Risk and Policy Analysts Ltd. za Generalni direktorat za podjetništvo Evropske komisije.

[5] UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

[6] Predlog za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z registracijo, vrednotenjem, dovoljevanjem in omejevanjem kemikalij (REACH), ustanovitev Evropske agencije za kemikalije ter spremembo Direktive 1999/45/ES in Uredbe (ES) {o težko razgradljivih organskih snoveh}, COM (2003) 644 konč., 29.10.2003.

[7] UL C xx

[8] UL C xx

[9] UL C xx

[10] COM (2005) 20 konč., 28.1.2005.

[11] UL L 262, 27.9.1976, str. 201. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/98/ES (UL L 305, 1.10.2004, str. 63).

[12] UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[13] UL L 131, 5.5.2001, str. 11–23.