SL Uradni list Evropske unije C 144/2

Poziv k predložitvi pripomb v zvezi z osnutkom Uredbe Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči

(Sprememba „prevoz in premogovništvo“)

(2005/C 144/02)

Zainteresirane strani lahko pošljejo svoje pripombe v roku enega meseca od dneva objave tega osnutka uredbe na naslednji naslov:

Commission européenne Direction de l'énergie et des transports Unité A4 Bureau DM 28 06/109 B-1049 Bruxelles Telefaks: (32-2) 296 41 04 E-naslov: TREN STATE-AID@cec.eu.int

Osnutek uredba o spremembi uredbe Komisije (ES) ŠT. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči

(Sprememba glede „transporta in premogovništva“)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. UVOD

1.1. Splošni pravni okvir za de minimis pomoč

Uredba Sveta (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi prag, pod katerim se šteje, da ukrepi pomoči ne izpolnjujejo vseh kriterijev iz člena 87(1) Pogodbe. Med štirimi kriteriji, navedenimi v omenjenem odstavku, se zlasti kriterij izkrivljanja konkurence in vplivanja na trgovino šteje za neizpolnjenega. To javno financiranje zato ni zavezano postopku uradne priglasitve iz člena 88(3).

Na podlagi tega pooblastila je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči. Ta uredba določa najvišjo vrednost 100 000 eurov pomoči na tri leta na podjetje, pod katero se lahko šteje, da se člen 87(1) ne uporablja. Prav tako je navedeno, da de minimis pomoč ne posega v možnost podjetij, da pridobijo za isti projekt državno pomoč, ki jo odobri Komisija ali ki jo zajema uredba o skupinskih izjemah, kar lahko privede do morebitne dokaj radodarne kumulacije pomoči.

1.2. Stanje sektorja transporta

Pri pripravi Uredbe (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči je bilo dogovorjeno, da bo sektor transporta še naprej izključen iz področja uporabe uredbe, kot je bilo to že pri prejšnjem pravnem okviru (1) – skupaj s sektorjema ribištva in kmetijstva. Glavni razlog za ta posebni status je bil, da bi ob upoštevanju veljavnih posebnih predpisov in zaradi gospodarskih posebnosti tega sektorja lahko že majhni zneski pomoči izkrivili konkurenco med prevozniškimi podjetji in tako izpolnili kriterije iz člena 87(1) Pogodbe.

1.3. Stanje sektorja premogovništva

Šele od 24. julija 2002, po izteku Pogodbe ESPJ, sodi sektor premogovništva v področje uporabe Pogodbe ES. Od tedaj veljajo za ta sektor posebni predpisi (2), ki preprečujejo uporabo drugih shem izjem (3).

2. RAZLOGI

2.1. Stanje sektorja transporta

Pristop iz leta 2001 se danes šteje za zastarelega iz naslednjih razlogov:

2.1.1. Gospodarski okvir

Postopna liberalizacija sektorjev transporta, zakasnela v primerjavi z drugimi sektorji gospodarstva, in strukturni problemi v določenih delih so omogočali uporabo posebnih predpisov le na začetku. Vendar Komisija ugotavlja, da se je gospodarski okvir razvil tako, da je postala grožnja, da bi državna pomoč lahko močno izkrivila konkurenco, manj resna. Proces odpiranja trgov transporta je namreč danes zaključen in struktura trgov se je stabilizirala, kar omogoča izrazito izboljšanje finančne trdnosti podjetij. Posledično organi oblasti danes niso več podvrženi enako močnim pritiskom, da pomagajo podjetjem v težavah ali jim dodelijo neupravičene prednosti.

Vendar pa izključitev sektorja transporta ne omogoča izvzetja državne pomoči iz postopka uradne priglasitve, torej postopek velja za vse dodeljene zneske. Poleg tega uvajajo države članice vedno več horizontalnih ukrepov državne pomoči, vključno z de minimis uredbo, kar nedvomno ustreza zahtevi politike konkurence, da se preneha dodeljevanje priložnostne pomoči ali pomoči po sektorjih. Noben horizontalni okvir državne pomoči, niti sporočila (4) niti druge uredbe o izjemah poleg de minimis uredbe (5), še ne vključuje izključitvene klavzule za transport. Da bi popravili to stanje in povečali pravno varnost za države članice, ki si prizadevajo uporabljati horizontalne sheme, je treba razmisliti o sredstvih, ki bi uskladila uporabo predpisov državne pomoči v sektorju transporta z izjemo, ki velja za ostale sektorje gospodarstva.

Poleg tega je treba omeniti, da se je večina majhnih zneskov pomoči, ki so bili uradno priglašeni Komisiji v zadnjih letih – vključno z odobritvijo za področje „transporta“ za horizontalne de minimis sheme (6) – brez večjih težav štela za skladne z določbami Pogodbe. Še več, njihovi cilji so bili v skladu s smislom politik Skupnosti: uporaba načrtov za posodobitev opreme na ravni, višji od standardov Skupnosti (7), spodbujanje uporabe kombiniranega transporta in izvajanje okoljskih določb (8) ali nabava okolju prijaznih vozil (9). Druge podobne zadeve se še proučujejo (10). Po drugi strani pa je Komisija vedno menila, da nabava voznega parka cestnih prevozniških podjetij (11) iz razlogov, ki niso okoljske ali varnostne narave, ni skladna s Pogodbo, saj bi taka pomoč še vedno lahko imela škodljiv vpliv na konkurenco med podjetji.

2.1.2. Učinki sedanje sheme

Do sodb „RENOVE“ je Komisija menila, da izjema zadeva vse sektorje transporta. Sodišče je namreč v svojih sodbah „RENOVE“ z dne 26. septembra 2002 (C-351/98) (12) in z dne 13. februarja (C-409/00) (13) o cestnem transportu določilo, da se izjema od de minimis pravila ne more uporabljati za neprofesionalne prevoznike, v nasprotju s pristopom Komisije, po katerem se je štela pomoč, odobrena za nabavo tovornjakov, za neskladno, brez razlikovanja med različnimi oblikami organizacije transportne dejavnosti. Torej je treba različno obravnavati dve kategoriji podjetij. Po eni strani za podjetja, katerih glavna dejavnost je transport, veljajo le sheme pomoči z natančno določenimi cilji (regionalni, okoljski, pomoč za MSP itd.), ki jih mora odobriti Komisija tudi za zneske, nižje od praga. Po drugi strani velja za druga podjetja, ki v ožjem pomenu ne spadajo v ta sektor, a vseeno opravljajo transportne dejavnosti za lastne potrebe (14), de minimis uredba brez omejitev in brez predhodne odobritve Komisije.

2.1.3. Obravnavanje premičnin

Kar zadeva obravnavanje premičnin podjetij iz sektorja transporta (nakup vozil, ladij in letal), je primerno ovrednotiti morebitni vpliv pomoči v višini 100 000 eurov na podjetje na tri leta, na konkurenco. Ob upoštevanju cen letal in plovil za morski in rečni transport se lahko šteje vpliv na strukturo teh sektorjev za neznatnega. V sektorju cestnega transporta pa se lahko znesek pomoči v višini 100 000 eurov na tri leta šteje za bistvenega. Zaradi izjemne strukture tega sektorja, velikega števila majhnih prevoznikov (zlasti v nekaterih državah članicah) (15) in cene voznega parka (16) je treba upoštevati, da lahko taki zneski še vedno vplivajo na trgovino in izkrivljajo konkurenco med državami članicami. V kolikor bi subvencionirane naložbe povzročile znatno znižanje stroškov zamenjave vozil, bi se taka pomoč lahko štela kot pomoč za tekoče delovanje. Prav tako bi lahko povečala cestni vozni park, kar bi lahko na že tako zelo konkurenčnem trgu še nadalje zmanjšalo stopnje dobička. Zato je zaželeno, da se obdrži izjemo za nabavo voznega parka (nakup tovornjaka) v cestnem sektorju.

Kljub temu ostaja nevarnost, da bi lahka taka izjema zaradi drugačnega obravnavanja transporta za tretje osebe in transporta za lastne potrebe (17) nadalje izkrivila konkurenco med tema dvema deloma transportnih dejavnosti. Komisija se zavezuje, da bo preverila ta razvoj in njegov vpliv na trg cestnega transporta.

2.1.4. Uporaba virov Komisije

Nazadnje je treba omeniti še, da bi bilo ob upoštevanju nujno omejenih človeških virov, s katerimi razpolaga Komisija za svoje dejavnosti na področju državne pomoči, koristno osredotočiti dejavnosti Skupnosti na pomoč, katere zneski in področje uporabe bi najverjetneje privedli do resnega izkrivljanja konkurence. To je še zlasti pomembno, ker se mora Komisija, ki se sooča s povečanjem števila uradnih priglasitev primerov državne pomoči in širitvijo Evropske unije na 25 držav članic, usmeriti na primere, ki najbolj škodijo konkurenci.

2.1.5. Sklep

Izkušnje, ki si jih je Komisija pridobila v številnih primerih državne pomoči v sektorju transporta v letih, ko se de minimis pravilo ni uporabljalo, so pokazale, da razen za nabavo voznega parka cestnih prevoznikov pomoč prevozniškim podjetjem, ki ne presega vrednosti 100 000 eurov v obdobju treh let, ne vpliva na trgovino med državami članicami in ne izkrivlja ali ne grozi, da bo izkrivila konkurenco. Komisija zato predlaga, da se to stanje popravi s črtanjem izključitve transporta iz de minimis uredbe, razen v nekaterih, natančno določenih primerih (glej točko 2.1.3).

2.2. Stanje sektorja premogovništva

Šele od 24. julija 2002, po izteku Pogodbe ESPJ, sodi sektor premogovništva v področje uporabe Pogodbe ES. Od tedaj veljajo za ta sektor posebni predpisi (18), ki preprečujejo uporabo drugih shem izjem (19). Ti predpisi določajo, da mora Komisija uresničevati svojo pristojnost odločanja o upravičenosti na podlagi natančne in popolne seznanjenosti z ukrepi, ki jih nameravajo sprejeti vlade, in da … države članice priskrbijo Komisiji prečiščeno poročilo, iz katerega bodo razvidne vse podrobnosti neposredne ali posredne pomoči, ki jo nameravajo dodeliti premogovništvu…. Ob upoštevanju teh posebnosti bi lahko vsak znesek pomoči izpolnil kriterije iz člena 87(1). Vendar se uporaba de minimis uredbe ne zdi sprejemljiva.

(1) V Sporočilu o de minimis pomoči (UL C 68/9, 6.3.1996) in smernicah Skupnosti o državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL C 213/4, 23.7.1996) je sektor transporta prav tako izključen.

(2) Uredba (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči za premogovništvo (UL L 205, 2.8.2002, str. 1).

(3) Člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1407/2002.

(4) Npr. smernice o državni pomoči za okoljske namene (UL C 74, 10.3.1998, str. 9), smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (UL C 37, 3.2.2001, str. 3).

(5) Uredba Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (UL L 10, 13.1.2001, str. 20), Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33), Uredba Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (UL L 337, 13.12.2002, str. 3) in „postopkovna“ Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL 83, 27.3.1999, str. 1).

(6) Npr. Odločba z dne 16. oktobra 2002 v zadevi N 600b/2001 – Španija „pomoč za zaposlovanje v sektorju transporta“ itd.

(7) Npr. Odločba „Lorenz“ z dne 9. junija 2001 v zadevi N 409/2001 – Španija „program ARTE/PYME“.

(8) Npr. Odločba z dne 5. marca 2003 v zadevi N 353/2001 – Francija „Shema pomoči ADEME v sektorju transporta“.

(9) Npr. Odločba z dne 22. maja 2002 v zadevi N 100/2001 – Danska „pomoč za cestne prevoznike“.

(10) Npr. zadeva N 202/2003 – Švedska „znižanje socialnih prispevkov delodajalcev za MSP“.

(11) Odločbi Komisije, imenovani „RENOVE“: Odločba o državni pomoči C 20/1996 št. 98/693/ES z dne 1. julija 1998 (shema za obdobje 1994–1996) in Odločba o državni pomoči C 65/1998 št. 2001/605/ES (podaljšanje sheme v letu 1997); Odločbi Komisije, imenovani „davčni dobropis“: Odločba o državni pomoči C 32/92 št. 93/496/EGS z dne 9. junija 1993 (shema za leto 1992) in Odločba o državni pomoči C 45/95 št. 96/3078 z dne 22. oktobra 1996 (shema za obdobje 1993–1994).

(12) Zadeva C-351/98, Španija proti Komisiji, sodba z dne 26. septembra 2002, Renove I, ZOdl I-8031.

(13) Zadeva C-409/00, Španija proti Komisiji, sodba z dne 13. februarja 2003, Renove II, ZOdl I-1487.

(14) V teh zadevah je Sodišče potrdilo, da kljub temu, da sektor transporta za lastne potrebe ni del sektorja transporta, predvidenega v predpisih o de minimis pomoči, ostaja ta sektor neposredno konkurenčen sektorju profesionalnega transporta pri zneskih pomoči, ki presega de minimis prag. Vendar je sodišče kljub temu razsodilo, da „Komisija ne more zavrniti uporabe de minimis pravila za pomoč, dodeljeno podjetjem iz sektorjev, ki jih različna ustrezna besedila ne izključujejo iz uporabe tega pravila.“.

(15) Zlasti pomembni deli cestnega transporta so sestavljeni iz številnih majhnih podjetij. Za ta majhna podjetja bi lahko že znesek pomoči, nižji od določenega praga, predstavljal sorazmerno pomemben prispevek za njihovo dejavnost. V letu 2000 je bilo v Španiji 130 141 podjetij za transport blaga, v Italiji 112 173, v Nemčiji 32 885, v Združenem kraljestvu 36 819 in na Nizozemskem 10 290 (vir: Eurostat). Iz analize povprečnega prometa na podjetje v letu 2000 je razvidno, da je povprečje v Španiji in Italiji dejansko zelo nizko, kar kaže na veliko število majhnih podjetij: 160 000 EUR v Španiji, 280 000 EUR v Italiji, 1 350 000 EUR na Nizozemskem, 710 000 EUR v Nemčiji. Treba je omeniti, da gre za povprečne vsote (za velika podjetja in MSP skupaj). Natančnejša analiza sektorja bi zagotovo pokazala, da je promet (zelo številnih) družinskih podjetij še bistveno nižji od nacionalnih povprečij. Število zaposlenih na podjetje je prav tako zgovoren podatek o velikosti prevozniških podjetij. Na ravni EU je v podjetjih zaposlenih v povprečju 5 do 6 oseb. To število pade na manj kot 3 zaposlene v Italiji in Španiji. Ker gre tu za povprečne vrednosti, se iz tega rezultata lahko sklepa, da obstaja veliko število podjetij z enim samim zaposlenim.

(16) Med 90 000 in 120 000 eurov za 40-tonski tovornjak.

(17) Poleg tega se zdi verjetno, da bi se zaradi tekočih odnosov med podjetji v tem sektorju struktura trga zelo hitro odzvala na take finančne prispevke, na način, ki bi bil v nasprotju s splošnimi interesi.

(18) Uredba (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči za premogovništvo (UL L 205, 2.8.2002, str. 1).

(19) Člen 3(1) Uredbe (ES) št. 1407/2002.