SL Uradni list Evropske unije C 227/20

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 227/06)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„AIL DE LA DROME“

ES št.: FR/PGI/005/0537/27.03.2006

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O) Naslov: 51, rue d'Anjou F-75 008 Paris Telefon: (33-1) 53 89 80 00 Telefaks: (33-1) 42 25 57 97 E-naslov: info@inao.gouv.fr

2. Vlagatelj:

Naziv: Association des Producteurs d'Ail de la Drôme Naslov: Chambre d'Agriculture ZI de Gournier F-26 200 Montelimar Telefon: (33-4) 75 53 91 10 Telefaks: (33-4) 75 53 50 92 E-naslov: — Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 „Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani“

2. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime: „Ail de la Drôme“

4.2 Opis: „Ail de la Drôme“ je česen za prehrano, ki se prodaja svež, polsuh ali suh. Gre za beli česen (jesenske sorte) velikega premera, ki ima lahko vijoličaste resice. Zanj so značilni nekoliko sladek, „svež“ (v nasprotju z žarkim) in srednje močan okus s kratkim pookusom, prijeten občutek in mehka tekstura v ustih. Uporabljata se dve lokalni zgodovinski sorti belega česna: „Messidrôme“ in „Thermidrôme“.

Čebulice morajo spadati v kategorijo I ali Extra, kot je določeno s standardizacijo EGS. Najmanjši premer znaša 45 milimetrov.

„Ail de la Drôme“ se lahko prodaja v razsutem stanju (plitvi zabojčki ali vrečke) ali v maloprodajni embalaži.

Dovoljene so tri vrste predstavitve: razvezan v zabojčkih, v šopih ter izključno pri suhih in polsuhih proizvodih v kitah.

4.3 Geografsko območje: Geografsko območje obsega 118 občin, razdeljenih na 13 kantonov departmaja Drôme.

Celotni kantoni: Crest Sud, Grignan, Loriol, Marsanne, Montélimar I in II, Pierrelatte, Saint Paul Trois Châteaux in Portes lès Valence. Deli kantonov: Buis les Baronnies, Chabeuil, Crest Nord, Dieulefit in Nyons.

Območje je bilo opredeljeno na eni strani na podlagi pretekle in sedanje prisotnosti gojenja česna in po podatkih splošnega kmetijskega popisa ter na drugi strani po podnebnih podatkih, ki kažejo na geografska območja, kjer vsota temperatur v več kot osmih od desetih primerov doseže 1 000 °C v obdobju med 1. novembrom in 15. aprilom, kar česnu zagotavlja optimalno zrelost in kakovost.

Na geografskem območju ZGO morajo potekati naslednje faze: proizvodnja semen, rast, pobiranje, sušenje, ščetkanje in prebiranje česna.

4.4 Dokazilo o poreklu: Lokacijo parcel na geografskem območju ZGO je mogoče preveriti v seznamu parcel. Poreklo certificiranih semen potrjujejo računi o nakupu in nalepke uradne nadzorne službe (Service Officiel de Contrôle). Poljedelski postopki, od sajenja do sušenja, se vpišejo na pridelovalni list.

Z vzpostavljenim računalniško podprtim sistemom sledljivosti je mogoče iz embalaže, v kateri se proizvod ponudi potrošniku, ugotoviti parcelo. Vsaka serija je označena z informacijami s pridelovalnega lista (ime pridelovalca, parcela, leto), iz katerih je mogoče razbrati poreklo proizvoda.

Nadzorni organ ULASE izvaja redne zunanje preglede in zagotavlja upoštevanje specifikacije.

4.5 Metoda pridobivanja: Parcele morajo biti na opredeljenem geografskem območju. V prsti ne sme biti veliko kamenja in biti mora ilovnata (pomemben vidik primernosti za shranjevanje): vsebovati mora najmanj 10 % ilovice (nadzor z analizo prsti pri sejanju).

Uporabljata se dve lokalni zgodovinski sorti belega česna: „Messidrôme“ in „Thermidrôme“. Vendar obstaja protokol o uvedbi novih sort, ki se nanaša na produktivnost, premer, barvo, obliko čebulic, število zunanjih lupin, primernost za shranjevanje in prilagajanje lokalnim pedo-klimatskim razmeram. Sorte morajo spadati v „sortno skupino III“, opredeljeno v botanični razvrstitvi C. M. MESSIAENA, nekdanjega raziskovalca na inštitutu INRA, in ustrezati določenim organoleptičnim značilnostim. Vse dovoljene sorte izhajajo iz semen, ki jih je certificiral Service Officiel de Contrôle in so proizvedena na geografskem območju ZGO. Minimalna gostota setve znaša 900 kg/ha.

Da bi prekinili krog nekaterih bolezni in zajedavcev česna, so prepovedani naslednji predhodni posevki: koruza, čebula, šalotka in por. Uporablja se kolobarjenje z največ dvema posevkoma česna v petih letih.

Gnojenje tal in dodajanje dušičnih gnojil se uporabljata premišljeno glede na potrebe posevka.

Priporočeno je zatiranje plevela pred vznikom. „Dohitevalno“ zatiranje plevela po vzniku je dovoljeno v primeru prisotnosti plevela, ob upoštevanju naslednjih sprožitvenih ravni:

dvokaličnice: od 10 sadik s po dvema listoma na m2 dalje;

trave: sadike velikosti najmanj 10 cm.

Kemična zaščita se uporabi glede na pritisk zajedavcev in bolezni na podlagi opazovanj pridelovalcev in/ali lokalnih strokovnih služb. Sredstva proti rji so obvezna kot preventiva.

Uporaba pripravkov proti klitju je med rastjo prepovedana.

Uporabljena fitosanitarna sredstva morajo imeti dovoljenje za dajanje na trg (Autorisation de Mise en Marché (A.M.M.)) in upoštevati dovoljene odmerke.

Namakanje mora biti premišljeno. Pri tem gre za dodatno in ne sistematično namakanje, ki se izvaja na stopnji rasti čebulic.

Česen se pobira ročno ali mehansko. V primeru slednjega lahko višina padca znaša največ 50 cm. Pobiranje se začne na podlagi meritve razmerja med težo čebulic in težo listov ali na podlagi opazovanja izsušenosti listov, ob upoštevanju podnebnih razmer.

Česen je treba začeti sušiti v 24 urah po izruvanju, bodisi naravno ali z umetnim zračenjem. Mehansko pobran česen brez stebla je treba sušiti z umetnim zračenjem. Ročno pobran česen se lahko suši naravno ali z umetnim zračenjem. Sušenje mora potekati na območju ZGO. Česen je treba sušiti najmanj 21 dni po izruvanju, da dobimo suhi česen, in vsaj prve 3 dni po izruvanju, da dobimo polsuhi česen.

Pri shranjevanju in skladiščenju sta uporaba pripravkov proti klitju in ionizacija prepovedana.

Hladno skladiščenje je dovoljeno pri temperaturi med –1 °C in 0 °C.

Česen se oščetka, prebere in odstranijo se zunanji listi. Korenine se odrežejo pri čebulici, razen pri česnu, ki se prodaja v šopih. Za razvezano predstavitev se stebla odrežejo, za predstavitev v šopih pa se izravnajo.

4.6 Povezava:

— Največkrat tradicionalno gojenje česna se prenaša iz generacije v generacijo. Pridelovanje česna je v departmaju Drôme poznano že od nekdaj, kar dokazuje njegova omemba iz leta 1600 v knjigi Olivierja de Serresa „Le Théâtre d'Agriculture et Mesnage des Champs“. Leta 1793 je česen prisoten na trgu v Valenciji.

— Že v 60. letih prejšnjega stoletja so se raziskovalci inštituta INRA (Institut National de Rechereche Agronomique – Nacionalni inštitut za raziskave v kmetijstvu) zanimali za česen. Opravili so izbor na sorti „Blanc de la Drôme“ in dobili dva klona, ki so ju poimenovali „Messidrôme“ in „Thermidrôme“.

— Kmetijstvo departmaja Drôme je prav na podlagi priložnosti, ki sta jo ponujali ti dve novi sorti, izbrani na inštitutu INRA, razvilo pridelavo česna, ki za številna srednje velika kmetijska gospodarstva pomeni nezanemarljiv vir dohodka.

— Zanimiva je ugotovitev, da danes več kot 85 % (s strani S.O.C.) certificiranih semen, prodanih v Franciji, izvira s pridelovalnega območja departmaja Drôme.

— Od 80. let prejšnjega stoletja dalje so se pridelovalci česna za prehrano iz departmaja Drôme odločili, da se povežejo: ustanovitev združenja pridelovalcev česna sorte „Ail de la Drôme“ (Association des producteurs d'Ail de la Drôme) leta 1981; uvedba sejma česna „Foire à l'ail de Sauzet“ leta 1986; ustanovitev (na pobudo pridelovalcev česna iz departmaja Drôme) nacionalnega medstrokovnega združenja za česen „Association Nationale Interprofessionnelle de l'AIL“ (ANIAIL) leta 1993, ki je namenjeno zastopanju te pridelave pri javnih organih; podpis Integriranega programa za razvoj kmetijstva (PIDA) leta 1994; ustanovitev bratovščine česna sorte „Ail de la Drôme“ (La Confrérie de l'Ail de la Drôme) leta 1996.

— Na podlagi študij fiziologije in razvoja česna v povezavi s sintezo vremenskih podatkov departmaja je bilo mogoče določiti območja z ugodnimi razmerami za gojenje česna. Sončno in vetrovno podnebje območja ZGO je zelo ugodno za to pridelavo, saj omogoča zlasti lažje sušenje česna. Prst ni omejevalni dejavnik za gojenje česna, saj ta dobro prenaša tipe prsti z območja ZGO. Kakovostno pridelavo omogočajo pedo-klimatske razmere. „L'ail de la Drôme“ potrebuje zelo malo čiščenja zaradi ugodnih podnebnih razmer na območju ZGO, ki omogočajo lažje lupljenje. Znanje in izkušnje pridelovalcev so cenjeni zlasti pri določanju optimalnega datuma za pobiranje pridelka in pri sušenju.

— Association des Producteurs d'Ail de la Drôme želi razviti pridelavo sorte „Ail de la Drôme“ z opiranjem na močno tradicijo gojenja česna, velik sloves in ugled v jugovzhodnem delu Francije, primerna tla ter organiziranost lokalnih pridelovalcev, ki želijo ohraniti to dediščino gojenja česna.

4.7 Nadzorni organ:

Naziv: ULASE Naslov: Place du Champ de Mars F-26 270 LORIOL sur DROME Telefon: (33-4) 75 61 13 00 Telefaks: (33-4) 75 85 62 12 E-naslov: —

ULASE je certifikacijski organ, potrjen in akreditiran v skladu s standardom EN 45011.

4.8 Označevanje: Označevanje vsebuje naslednje podatke: prodajno oznako „Ail de la Drôme“; navedbo „Indication Géographique Protégée“ (zaščitena geografska označba) ali logotip Skupnosti ZGO.