SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 24.2.2010 
SEC(2010) 150 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument k 
 
predlogu 
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za 
upravljanje in operativno sodelovan je na zunanjih mejah držav članic Evropske unije 
(FRONTEX) 
 
  
{COM(2010) 61 kon č.} 
{SEC(2010) 149}  
SL 2   SL Agencija Frontex, ustanovljena leta 2004, je za čela delovati leta 2005. 
Na prošnjo haaškega programa je Komis ija 13. februarja 2008 sprejela sporo čilo o oceni in 
prihodnjem razvoju Agencije  FRONTEX (COM(2008) 67 kon č.) (v nadaljnjem besedilu: 
sporočilo).  
Ta ocena u činka izhaja iz ocene u činka, priložene sporo čilu iz leta 2008, zunanje ocene, ki jo 
naroči upravni odbor agencije  Frontex na podlagi člena 33 Uredbe o agenciji Frontex, 
naknadnih priporo čil upravnega odbora in sklepov Evropskega sveta.  
1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Čeprav se je agencija Frontex izkazala kot zelo koristna pri zagotavljanju okvira za države 
članice pri medsebojnem sodelovanj u v primerih posebnih pritiskov, je operativno 
sodelovanje še vedno neu činkovito in pomanjkljivo , zlasti kadar gre za operativno 
solidarnost. Poleg tega agencija Frontex zaradi nejasnih ali pomanjkljivih obstoje čih pravnih 
določb svojih zmožnosti ne izkoriš ča na najboljši na čin.  
Težave, ki jih je treb a reševati, zadevajo to čnost pri tistih to čkah, pri katerih agencija Frontex 
ni uspela uresni čiti pričakovanj institucij ali pri katerih se je pravni okvir izkazal kot 
neprimeren.  
Pomanjkljiva tehni čna oprema, ki jo države članice dajo na razpolago 
Medtem ko so države članice pripravljene vp isati precejšnjo koli čino opreme v Centralno 
evidenco razpoložljive tehni čne opreme (CRATE), je dan na razpolago zelo majhen del te 
opreme.  
Drugič, večina razporejenih plovil prihaja iz države  gostiteljice in ne iz druge države članice.  
Tretjič, na podlagi ocen za prihodnost  in brez upoštevanja prora čunskih omejitev s trenutno 
razpoložljivostjo opreme še zdale č ne bomo izpolnili potreb. 
Pomanjkanje človeških virov, ki jih države članice dajo na razpolago za skupne operacije; 
pomanjkanje enotnih standardov 
Točne pristojnosti Agencije pr i organizaciji „skupnih podpornih skupin Frontex“ so nejasne, 
saj trenutna pravna podlaga o tem ne govori.  
Druga težava je, da mora Agencija državam članicam poslati ad hoc prošnje, da za vsako 
posamezno operacijo prispevajo mejne straže.  
Neučinkovito usklajevanje in nadaljnje  spremljanje skupnih operacij 
Trenutna uredba ne vse buje nikakršnih pravil o na činu priprave, izvajanja in ocenjevanja 
operacij agencije Frontex.  
Pomanjkljivo in neu činkovito sodelovanje s tretjimi državami 
Agencija nima nikakršnih možnosti, da tretjim  državam pomaga proak tivno na podlagi njenih 
delovnih dogovorov.  
Zbiranje, shranjevanje in obdelava osebnih podatkov  
Kot je bilo ugotovljeno na podlagi ocene, bi bilo mogo če analizo tveganja, ki jo je opravila 
Agencija, precej obogatiti, če bi Agencija lahko zbrala in obdelala nekatere vrste osebnih 
podatkov, na podlagi česar bi lahko Agencija državam članicam nudila boljšo operativno 
podporo.  
SL 3   SL Vrnitev 
Prvi cilj na tem podro čju mora biti prilagoditev pravne pod lage dejanskim razmeram: pravna 
podlaga namre č govori samo o tem, da agencija Frontex „pomaga“ državi članici in da je že 
prevzela vlogo „usklajevanja“. 
Države članice zelo pozivajo agencijo Frontex, da na tem podro čju ponudi ve č pomoči.  
Neuporaba strokovnega znanja Agencije za namen ocenjevanja delovanja držav članic na 
področju upravljanja meja 
Prvič, analiza tveganja, ki jo opra vi Agencija, ostaja šibka, ka dar gre za oceno zmogljivosti 
sistemov držav članic na podro čju upravljanja meja pr i obravnavi groženj.  
Drugič, agencija Frontex nima nikakršnih pooblastil za ocenjevanje kakršnih koli 
pomanjkljivosti pri uporabi prava ES ali za odzivanje nanje, vklju čno glede temeljnih pravic.  
Subsidiarnost in sorazmernost 
Vse podmožnosti upoštevajo naslednja na čela in omejitve trenutne pravne podlage in so v 
skladu z na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti: 
• upravljanje meja je v skupni pris tojnosti EU in njenih držav članic; države članice so 
odgovorne za nadzor njihovega dela zunanje meje schengenskega obmo čja, 
• agencija Frontex ne more izvajati nikakr šnih dejavnosti na ozemlju ali na meji države 
članice brez soglasja zadevne države članice, 
• za mejno stražo, ki opravlja  naloge v drugi državi članici, veljajo navodila organov slednje 
države članice, 
• vse odločitve o zavrnitvi vstopa osebi sprejemajo samo mejne straže tiste države članice, 
na ozemlje katere želi zadevna oseba vstopiti; vse odlo čitve o vrnitvi posameznika lahko 
sprejema samo nacionalni organ države članice; agencija Frontex ne more biti edina 
registrirana lastnica („država zastave“) opreme, kot so plovila ali zrakoplovi, niti ne more 
zagotavljati posadke (iz svojeg a osebja) za takšno opremo. 
2. C ILJI  
Splošni cilji (glej člen 1 Uredbe (ES) št. 2007/2004) 
Posebni cilji (glej člen 2 Uredbe (ES) št. 2007/2004) 
Operativni cilji 
• Zagotoviti razpoložljivost tehni čne opreme za skupne operacije 
• Zagotoviti razpoložljivost usposobljene mejne straže za skupne operacije 
• Zagotoviti u činkovito usklajevanje, izvajanje in ocenjevanje skupnih operacij 
• Zagotoviti u činkovito sodelovanje med agencijo Fr ontex in tretjimi državami pri 
upravljanju meja 
• Izboljšati analizo tveganja, ki jo  izdela agencija Frontex, z omogo čanjem dostopa do novih 
virov podatkov 
• Izboljšati u činkovitost skupnih operacij vrnitve 
• Izboljšati ocenjevanje delovanja držav članic na podro čju upravljanja meja 
SL 4   SL 3. O PIS PODMOŽNOSTI IN ANALIZA U ČINKOV  
Vsak izmed naslednjih „osnovnih elementov“ ustreza enemu operativnemu cilju; za vsak 
osnovni element se ocenita dve ali ve č podmožnosti politike, ki predstavljata dve alternativni 
rešitvi: 
3.1. Sprememba obstoje čih določb o uporabi tehni čne opreme v skupnih operacijah, 
vključno z mehanizmi prispevanja takšne opreme s strani držav članic 
Podmožnost 1 : rezerva tehni čne opreme z obveznim prispevanjem opreme s strani držav 
članic  
Podmožnost 2:  nabava ali najem opreme s strani agencije Frontex  
Podmožnost 3: kombinacija podmožnosti 1 in 2 
Ali so vklju čeni stroški lahko (oziroma a li lahko postanejo) del prora čuna agencije Frontex in 
koliko znašajo? 
Scenarij o vplivu stroškov na prora čun agencije Frontex je skoraj nemogo če oblikovati zaradi 
prevelike negotovosti in tudi glede na  to, da bo treba postopoma uvajati ve čjo razpoložljivost 
opreme za upravne in operativne name ne. Kljub temu pa bi v hipoteti čnem scenariju 3 
dodatna patruljna plovila in 3 dodatni zrakoplov i, ki bi bili dani na razpolago državi članici, 
predstavljali skupen vp liv na letni prora čun agencije Frontex v vi šini približno 6 milijonov 
EUR.  
Kakšni so možni vplivi na temeljne pravice? 
Večja razpoložljivost opreme ne vpliva na temeljne pravice. 
Primerjava podmožnosti 
Najprimernejša možnost je podmožnost 3. S tem bi bil vzpostavljen mehanizem za obvezno 
prispevanje s strani držav članic, s čimer bi bila vsako leto zagotovljena razpoložljivost 
minimalne koli čine opreme. Hkrati s tem bi imela agenci ja Frontex možnost, da nabavi ali 
najame svojo opremo.  
3.2. Mehanizmi za izboljšanje razpoložljivosti mejne straže v skupnih operacijah  
Podmožnost 1: vzpostaviti „skupne podporne skupine  Frontex“, ki bodo sodelovale v 
skupnih operacijah in poskusnih projektih na podlagi mehanizma, v okviru katerega morajo 
države članice navedenim skupinam obvezno prispevati gostujo če uradnike v obliki rezerve 
človeških virov, ki je na  razpolago Agencije.  
Podmožnost 2:  znižati prag razporejan ja skupin za hitro posredovanje na mejah. Trenutne 
skupine za hitro posredovanje na mejah se  lahko torej uporabijo za okrepitev skupnih 
operacij.  
Podmožnost 3:  predvideti postopno oblikovanje rezerve mejnih straž, za časno napotenih iz 
držav članic v agencijo Frontex za obdobje šestih mesecev.  
Ali so vklju čeni stroški lahko (oziroma a li lahko postanejo) del prora čuna agencije Frontex in 
koliko znašajo? 
Stroški enote za prvi dve podmožnosti se ne bodo razlikovali v primerjavi  s stroški scenarija, 
po katerem ne bi bilo nobenih sprememb.  
Kar zadeva tretjo podmožnost, je leta 2009 nadomestilo za nacionalnega napotenega 
izvedenca agencije Frontex znašalo 4 127 EU R na mesec. Strošek razporeditve gostujo čih 
uradnikov iz države članice med skupnimi operacijami je v povpre čju znašal 180 EUR na dan 
(približno 3 960 EUR na mesec). Na  podlagi teh številk je razvi dno, da je razlika minimalna. 
SL 5   SL Kakšni so možni vplivi na temeljne pravice? 
Večja razpoložljivost mejne straže sama po sebi ne vpliva na temeljne pravice. Vendar pa se 
lahko pove ča tveganje, da bosta organ EU in njegovo osebje izpostavljena možnim kršitvam 
temeljnih pravic.  
Primerjava podmožnosti 
Druga podmožnost pomeni negativen vpliv v smis lu prikrajšanja EU za dejanski mehanizem 
ukrepanja v nujnih primerih. Zato  je treba to podmožnost zavre či. 
Podmožnosti 1 in 3 bo treba kombinirati: vzpostaviti rezervo človeških virov, ki jih 
sestavljajo gostujo či uradniki iz države članice, ki so napoteni za namen opravljanja 
posameznih operacij, ter gostujo či uradniki, ki jih Agencija kratkoro čno zaposli kot 
nacionalne izvedence.  
3.3. Sprememba vloge Agencije pri pripravi , usklajevanju in izvajanju operacij, 
vključno glede delitve nalog med Agencijo in državo članico 
Podmožnost 1:  Agencija Frontex je edina, ki ima nalogo, da vodi izvajanje skupnih operacij 
in sestavi operativni na črt, hkrati pa je tudi edina, ki ima pravico do dajanja pobud za za četek 
operacij. 
Podmožnost 2:  Agencija Frontex vodi izvajanje skupni h operacij skupaj z državo gostiteljico. 
Agencija Frontex je odgovorna za sestavo operativnega na črta, ki pa se sprejme le s kon čnim 
soglasjem države gostiteljice.  
Ali so vklju čeni stroški lahko (oziroma a li lahko postanejo) del prora čuna agencije Frontex in 
koliko znašajo? 
Te spremembe bodo razjasnile in zmanjšale trenutne razhajajo če se prakse Agencije ter 
pristojnih organov držav članic. Pri optimizaciji na čina dela niso predvi deni nikakršni dodatni 
stroški. 
Kakšni so možni vplivi na temeljne pravice? 
Tveganje, da bosta organ EU in njegovo osebje  izpostavljena možnim  kršitvam temeljnih 
pravic, bi se pove čalo, ker bi bila Agencija bolj vklju čena v dejanske operacije, kot je 
vključena trenutno, in zaradi možneg a skupnega vodenja operacij.  
Kar zadeva podmožnost 1, bi se lahko za Agencijo pove čala pravna obveznost upoštevanja 
temeljnih pravil v primerjavi  s trenutno ureditvijo, v kateri  je ta pravna obveznost pri 
izvajanju prava Skupnosti predvsem na strani nacionalnih organov.  
Zgoraj opisani vpliv bi la hko ublažila podmožnost 2 pod pr edpostavko, da bo zagotovljen 
jasen pravni okvir za pripadni ke mejne straže, ki so za časno napoteni v agencijo Frontex. 
Primerjava možnosti 
Najprimernejša podmožnost je, da se Agen ciji podeli vloga skupnega vodenja, pri čemer je 
treba jasno opredeliti, kaj kdo po čne in kdo je za kaj odgovoren. Ta podmožnost predvideva 
podrobne dolo čbe o operativnem na črtu in ocenjevanju operacij, vklju čno glede poro čanja o 
pomembnih dogodkih. 
3.4. Razširitev mandata Agencije pri so delovanju s tretjimi državami glede 
upravljanja meja 
Podmožnost 1:  omogočiti agenciji Frontex, da izvaja projekte tehni čne pomoči v tretjih 
državah, pri čemer uporablja bodisi lasten prora čun bodisi prora čun zunanjih finan čnih 
programov EU.  
SL 6   SL Podmožnost 2:  omogočiti agenciji Frontex, da v tretje države razporedi uradnike za zvezo.  
Podmožnost 3:  podeliti agenciji Frontex pooblastila za izvajanje misij mejnega nadzora na 
mejah med tretjimi državami.  
SL 7   SL Ali ta možnost vpliva na zunanje države/partnerje?  
Vse podmožnosti bodo vplivale na odnose s tretjimi  državami. V celoti bo najbolj pozitiven 
vpliv imela pove čana zmogljivost EU pri izpol njevanju prošenj za pomo č iz zadevnih tretjih 
držav v okviru splošnega pove čanega sodelovanja med EU in  tretjimi državami na podro čju 
preseljevanja.  
Ali so vklju čeni stroški lahko (oziroma a li lahko postanejo) del prora čuna agencije Frontex in 
koliko znašajo? 
Ker je treba število projektov omejiti na prednostne države, je možna predpostavka, da bo 
agencija Frontex izvajala 1–2 projekta na leto s prora čunom do dveh milijonov eurov za vsak 
projekt. Predvideti je mogo če postopno namestitev do 5 uradnikov za zvezo, kar bi 
vključevalo omejene stroške. Stroški tretje podmo žnosti bi bili precejšnji: za primerjavo so 
stroški misije EUBAM v obdobju od leta 2005 do leta 2009 znašali približno 44 milijonov EUR.  
Kakšni so možni vplivi na temeljne pravice? 
Tretjim državam se ne sme nuditi tehni čna pomoč pri operacijah, ki bi lahko povzro čile 
kršitev temeljnih pravic.  
Kar zadeva drugo podmožnost, je treb a ustrezno pozornost nameniti prepre čevanju možnega 
etničnega profiliranja pri zbiranju podatkov o migracijskih tokovih.  
V primeru tretje podmožnosti pravni okvir delo ma opredelijo zadevne tretje države; te 
operacije morajo poteka ti v okviru, ki popolnoma spoštuje temeljne pravice. 
Primerjava podmožnosti 
Najprimernejša možnost je seveda izvajanje projektov tehni čne pomoči in razporeditev lastnih 
uradnikov za zvezo v tretjih državah.  
Prevzem opravljanja misij mejnega nadzora, ki se nanašajo na meje med tretjimi državami, bi 
povzročil precejšen vpliv stroškov, hkrati pa bi se pove čale skrbi glede temeljnih pravic. Zato 
je treba to podmožnost zavre či. 
3.5. Podelitev mandata Agenciji za zbiranje in obdelavo osebnih podatkov 
Podmožnost 1:  Agenciji omogo čiti, da obdeluje, shranjuje, zb ira in prenaša (tudi tretjim 
državam) vse osebne podatke, ki jih zbere med skupnimi operacijami agencije Frontex, in da 
te podatke uporabi za namen analize tv eganj in operativnega usklajevanja.  
Podmožnost 2:  Agenciji omogo čiti, da zbira, obdeluje in shranjuje osebne podatke za 
namen analize tveganja in da prispeva  k varnosti na zunanjih mejah EU. 
Ali so vklju čeni stroški lahko (oziroma a li lahko postanejo) del prora čuna agencije Frontex in 
koliko znašajo? 
Ni predvideno, da bi bili stroški obeh možnosti veliki.  
Kakšni so možni vplivi na temeljne pravice? 
Možen je precejšen vpliv, ki bi ga bilo treb a ublažiti s strogim režimom varstva podatkov.  
Primerjava možnosti 
Podmožnost 2 je sorazmerna in ima jasen poz itiven vpliv na operativni cilj. Vpliv 
podmožnosti 1 je samo zanemarljivo ve čji od vpliva podmožnosti 2, vendar odpira pomembna 
vprašanja glede sorazmernosti in potrebe. Zato je treba ohra niti samo podmožnost 2. 
SL 8   SL 3.6. Sprememba mandata Agencije glede operacij vrnitve  
Podmožnost 1:  Agencija Frontex prevzame vl ogo usklajevanja skupaj z državo članico, ki 
vodi operacije.  
Podmožnost 2:  Agencija Frontex prevzame od države članice, ki vodi operacije, odgovornost 
za celotno skupno operacijo vrnitve in gla vnino organizacijskih nalog na tem podro čju.  
Ali so vklju čeni stroški lahko (oziroma a li lahko postanejo) del prora čuna agencije Frontex in 
koliko znašajo? 
Vključene stroške že pokriva prora čun agencije Frontex. Pove čanja števila operacij zaradi 
večje vloge agencije Frontex, je nemogo če predvideti, saj predpogoji ostajajo isti.  
Kakšni so možni vplivi na temeljne pravice? 
Vpliva ni, dokler se upoštevajo omejitve pri zg oraj opisanih pooblastilih, podeljenih Agenciji.  
Primerjava možnosti 
Druga podmožnost prinaša nekatere dodatne pozitiv ne vplive, ki pa so v glavnem teoreti čne 
narave glede na velike negativne vplive. Najp rimernejša možnost je seveda predvideti vlogo 
Agencije pri usklajevanju, vendar pri tem ne prenesti odgovornosti in glavnega bremena z 
države članice, ki vodi operacije, na Agencijo. 
3.7. Podelitev mandata Agenciji za oceno delovanja države članice na podro čju 
upravljanja meja 
Podmožnost 1:  Agenciji Frontex podeli ti pooblastila za opravljanje inšpekcijskih pregledov v 
državi članici, ocenjevanje zmogljivosti države članice pri soo čanju z grožnjami in pritiski na 
zunanjih mejah, predvsem pa njene zmogljivos ti v smislu nacionalnih struktur, opreme in 
virov. 
Podmožnost 2:  Agenciji Frontex podeliti iz recno vlogo opazovanja in poro čanja o tem, ali 
države članice med skupnimi operacijami ravnajo v skladu s pravom ES. 
Ali so vklju čeni stroški lahko (oziroma a li lahko postanejo) del prora čuna agencije Frontex in 
koliko znašajo? 
Prva podmožnost bi vklju čevala nekatere stroške osebja, medtem ko v drugi podmožnosti ni 
nikakršnih ve čjih vplivov stroškov. 
Kakšni so možni vplivi na temeljne pravice? 
Ni neposrednega vpliva, pri čemer naj v zvezi z drugo podmožnostjo spomnimo, da je 
obveznost države članice, da upošteva pravo ES, brezpogojna.  
Primerjava možnosti 
Kar zadeva drugo podmožnost, ne gativni vplivi jasno izni čijo pozitivne vplive, medtem ko so 
v primeru prve podmožnosti ob predpos tavki, da je opravljena natan čna opredelitev 
dejanskega namena, pozitivni vplivi na glavne  cilje agencije Frontex, tj. na operacije 
usklajevanja in izvajanje analize tveganja, jasni.  
4. P OVZETEK NAJPRIMERNEJŠE MOŽNOSTI  
Najprimernejša možnost bi torej bila, da se v uredbi o agenciji Frontex dolo čijo nove dolo čbe 
o: 
SL 9   SL (1) spremenjenem mehanizmu obveznega pr ispevanja opreme s strani države članice, 
skupaj s postopno nabavo/najemom lastne opre me s strani agencije Frontex na podlagi 
nadaljnjih analiz po treb in stroškov; 
(2) spremenjenem mehanizmu obveznega prispevanja človeških virov s strani države 
članice, skupaj z rezervo pripadnikov mejnih straž, za časno napotenih iz države 
članice v agencijo Frontex, ki imaj o status nacionalnih izvedencev; 
(3) podeljevanju vloge Agenciji za skupno vode nje izvajanja skupnih operacij s podrobno 
opredeljenimi pravili za operativni na črt, ocenjevanje in poro čanje o pomembnih 
dogodkih; 
(4) omogočanju agenciji Frontex, da financira in izvaja projekte tehni čne pomoči v tretjih 
državah in da razporedi uradni ke za zvezo v tretjih državah; 
(5) podeljevanju omejenih pooblastil agenciji Frontex za obdelavo osebnih podatkov, 
povezanih z olajševanjem n ezakonitega priseljevanja; 
(6) podeljevanju vloge usklajevan ja agenciji Frontex pri izvajanju skupnih operacij 
vrnitve; 
(7) podeljevanju pooblastil agenciji Frontex za an alizo operativnih tveganj in zahtev v 
državah članicah. 
***