SL Uradni list Evropske unije C 179/33

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 179/09

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„SELLES-SUR-CHER“

ES št.: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—  ime proizvoda — ☒ opis proizvoda —  geografsko območje — ☒ dokazilo o poreklu — ☒ metoda pridobivanja — ☒ povezanost — ☒ označevanje — ☒ nacionalne zahteve —  drugo (navedite)

2. Vrsta spremembe

—  sprememba enotnega dokumenta ali povzetka — ☒ sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena —  sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) —  začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3. Spremembe

3.1 Poglavje 2: Opis proizvoda

— Zaradi spremembe predpisov o aditivih je izraz „rastlinski pepel“ nadomeščen z izrazom „rastlinsko oglje“.

— Sprememba velikosti sira: določena je bila oblika sira (premer približno 9 ali 10 cm), kar je bolj skladno z velikostjo kalupa.

Opis sira je bil dopolnjen. Sir je bolj ali manj enotne pepelnato sive barve. Slonokoščeno belo testo je bledo, gladko in homogeno, skorja je enotna, nežna in pravilna. Vonj po svežem kozjem mleku se med zorenjem spreminja ter dobiva vonj po gobah in kozah. Tekstura je sveža, sir se topi v ustih. Ima uravnotežen okus po slanem, kislem in grenkem. Izraz „mehko testo“ je bil črtan, saj ni prilagojen proizvodnji kozjega sira (gre za prirejo mleka). Črtan je bil tudi izraz „bolj ali manj modra površinska plesen“, ki je značilna za kmečke sire, ki zorijo še po najdaljšem trajanju zorenja in danes predstavljajo le zelo obroben del proizvodnje.

Skupna teža suhe snovi je bila natančneje določena in znaša 55 gramov na sir.

3.1 Poglavje 4: Elementi, ki dokazujejo, da proizvod izvira z geografskega območja

— Sledljivost: da se lahko bolje jamči za poreklo, morajo vsi gospodarski subjekti prijaviti proizvedene količine in imeti na voljo sistem sledljivosti, ki omogoča spremljanje proizvoda od proizvodnje do trženja.

3.2 Poglavje 5: Metoda pridobivanja

Da bi povečali povezanost proizvoda z območjem, je bilo spremenjenih več točk specifikacije:

5.1: prireja mleka

— 80 % koz za obnovo staleža se redi na geografskem območju, da bi omejili zdravstvena tveganja in spodbudili okolju prilagojeno genetiko;

— redijo se koze alpske in sanske pasme ali koze, nastale s križanjem teh dveh pasem, saj so že dolgo prilagojene regiji;

— z razmnoževanjem čred zunaj sezone parjenja je mogoče obdobje proizvodnje raztegniti čez celo leto, ne da bi ogrozili kakovost proizvoda;

— površina na kozo v kozjem hlevu je najmanj 1,5 m2;

— z območja izvira najmanj 75 % krme oziroma vsaj povprečno 825 kg suhe snovi na leto;

— letni obrok vsebuje najmanj 550 kg suhe snovi voluminozne krme: za zagotovitev tega je določeno, da mora krmna površina na kozo meriti najmanj 1 000 m2;

— za določitev krme, ki se lahko uporablja, je dodan seznam dovoljene krme, ki izvira z geografskega območja;

— uporaba balirane krme je omejena na 350 kg suhe snovi na kozo na leto, vsebnost suhe snovi v bali pa mora biti večja od 50 %;

— uporaba travne in koruzne silaže je dovoljena do 31. decembra 2014;

— dodana so bila pojasnila o dopolnilnem obroku;

— gensko spremenjeni organizmi so prepovedani.

5.2: predelava

— dovoljeno je zorenje mleka pred usirjenjem: s to prakso se lahko izboljša sposobnost mleka za predelavo v sir in izrazi njegov aromatični potencial;

— sesirjenje traja od 18 do 48 ur pri temperaturi pod 25 °C, da se zagotovi mlečnost sirnine;

— rezanje je dovoljeno;

— sirotka se odstranjuje ročno ali s črpanjem (predhodno odcejanje na platnu je prepovedano);

— natančno so določeni pogoji za ponovno vnašanje zamrznjene sirnine;

— dovoljene sestavine so sirilo, rastlinsko oglje, fermenti, kalcijev klorid in sol;

— sir se vzame iz kalupov od 18 do 48 ur po dajanju v kalupe;

— pri opredelitvi kalupa so določene velikosti in koti (kalup ni spremenjen);

— med usirjenjem in odstranitvijo iz kalupa preteče od 44 do 72 ur;

— izraz „kmečki“ je mogoče uporabiti, če mleko ni uporabljeno več kot 24 ur po prvi molži in če vanj ni bila dodana zamrznjena sirnina;

— zorilec mora sir prevažati pri pozitivni temperaturi, nižji od 10 °C.

3.3 Poglavje 6: Elementi, ki dokazujejo povezanost z geografskim poreklom

Del o povezanosti je bil spremenjen in razdeljen na tri dele.

Poglavje 6.1: posebnosti geografskega območja

To poglavje je bilo dopolnjeno zaradi določitve oziroma potrditve naslednjih elementov:

— razvoja uspešne kozjereje v kmetijsko revnem okolju;

— raznolikosti območja, ki omogoča pridelavo raznovrstne krme;

— zgodovinskih temeljev tehnologije predelave mleka;

— vloge zorilcev pri standardizaciji oblike sira.

Poglavje 6.2: posebnosti proizvoda

Tu so navedene glavne značilnosti sira „Selles-sur-Cher“.

Poglavje 6.3: medsebojna povezanost med območjem in posebnostmi proizvoda

To poglavje prikazuje povezave med naravnimi dejavniki območja in izvirnostjo sira.

3.4 Poglavje 7: Reference v zvezi z nadzornim organom

To poglavje je bilo posodobljeno zaradi upoštevanja reforme INAO (Institut National de l'Origine et de la Qualité). Inštitut je v okviru te reforme izbral certifikacijski organ, in sicer Qualisud.

3.5 Poglavje 8: Označevanje

Na etiketi je obvezen simbol ZOP Evropske unije.

3.6 Poglavje 9: Nacionalne zahteve

To poglavje vsebuje preglednico ključnih elementov načrta nadzora.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (3)

„SELLES-SUR-CHER“

ES št.: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Selles-sur-Cher“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Sir ima obliko sploščenega diska z zarobljenimi robovi, ki je spodaj nekoliko širši. V premeru meri 9 cm, v višino pa 3 cm. Mlečni sir je pepelnat zaradi rastlinskega oglja.

Skorja je bolj ali manj enotne pepelnato sive barve. Slonokoščeno belo testo je bledo, gladko in homogeno, skorja pa enotna, nežna in pravilna. Na začetku ima sir vonj po svežem kozjem mleku, ki se med zorenjem spreminja ter na koncu dobi vonj po gobah in kozah. Tekstura je sveža in zelo rahlo testena, sir pa se topi v ustih. Ob zaužitju ima uravnotežen okus po slanem, kislem in grenkem.

Sir po končanem sušenju vsebuje najmanj 45 g suhe snovi na 100 g sira. Skupna teža suhe snovi ne sme biti manjša od 55 gramov.

Zorenje po usirjenju traja najmanj 10 dni.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Sir „Selles-sur-Cher“ se proizvaja izključno iz surovega polnomastnega mleka koz alpske ali sanske rase ali koz, nastalih s križanjem teh dveh pasem. Najmanj 80 % koz za obnovo staleža se redi na geografskem območju.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Da se zagotovi tesna povezava med območjem in proizvodom, je v povprečnem celotnem letnem obroku koz molznic z geografskega območja najmanj 75 % krme oziroma najmanj 825 kg suhe snovi.

Celotni letni obrok koze molznice vključuje najmanj 550 kg suhe snovi voluminozne krme. Dovoljena krma je navedena na pozitivnem seznamu.

Krmna površina meri najmanj 1 000 m2 na kozo molznico in ustreza površinam kmetijskega gospodarstva in/ali ustreznim površinam za kupljeno krmo.

Uporaba silaže je dovoljena, če ne presega 350 kg suhe snovi na kozo molznico na leto. Vsebnost suhe snovi v bali mora biti večja od 50 %.

Dopolnilni obrok, sestavljen iz koncentrirane krme (bogate z dušikom in/ali energijo) in/ali sušene krme, znaša največ 550 kg razdeljene suhe snovi na kozo molznico na leto. Pridela se na geografskem območju, opredeljenem v 4. točki, tehta pa najmanj 275 kg. Dovoljena krma, ki sestavlja dopolnilni obrok, je navedena na pozitivnem seznamu.

Sistem krmljenja s slamo in koncentrirano krmo ter uporaba travne in koruzne silaže sta prepovedana.

Uporaba travne in koruzne silaže je dovoljena do 31. decembra 2014.

Uporaba transgenih kultur je prepovedana na vseh površinah kmetijskega gospodarstva, na katerem se prireja mleko za predelavo v sir z označbo porekla „Selles-sur-Cher“. V živalski krmi so dovoljene samo rastlinske vrste in dopolnilna krmna mešanica iz gensko nespremenjenih proizvodov.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Prireja mleka ter proizvodnja in zorenje sira potekajo na geografskem območju, opredeljenem v 4. točki.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Ni na voljo.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Vsi siri „Selles-sur-Cher“, ki se tržijo, so obvezno označeni. Na etiketi sira mora biti navedeno ime označbe porekla „Selles-sur-Cher“. Zapisano mora biti s črkami v velikosti najmanj dveh tretjin največjih črk na etiketi. Na etiketi mora biti tudi logotip ZOP Evropske unije.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje sestavljajo naslednji kantoni:

Cher (18): Graçay, Lury-sur-Arnon, Vierzon II (občine Massay, Méry-sur-Cher, Saint-Hilaire-de-Court, Thénioux, Vignoux-sur-Barangeon).

Indre (36): Valançay, Issoudin Nord, Saint-Christophe-en-Bazelle, Vatan.

Loir-et-Cher (41): Contres, Montrichard, Saint-Aignan, Mennetou-sur-Cher, Romorantin-Lanthenay Nord, Romorantin-Lanthenay Sud, Selles-sur-Cher.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Geografsko območje „Selles-sur-Cher“, ki leži zahodno od gozdnega masiva Sologne in na meji med provincami Touraine, Berry in Sologne, se razprostira na veliki planoti, ki jo v smeri vzhod–zahod preči dolina reke Cher.

Na južnem bregu te reke je regija Boischaut, na severnem bregu pa južni del pokrajine Gâtine tourangelle.

Terase v pokrajini Gâtine tourangelle sestavljajo velike usedline mulja, ki so nastale na apnenčasti podlagi regije Beauce. Pretežno odprta pokrajina se izmenjuje z gozdnatimi predeli, kjer je reja zelo prisotna.

Za dolino reke Cher je značilen rumen turenski lehnjak. Na teh pobočjih ali v stranskih dolinah je kmetijska dejavnost usmerjena predvsem v vinogradništvo.

Boischaut leži na apnenčastih tleh s kremenčastimi grudami, na katera naplavlja tudi mulj s planot. Sistemi kmetovanja so usmerjeni predvsem v mešano kmetijstvo in vzrejo.

Na revnih in težko dostopnih mejah teh različnih regij je kozjereja, ki se je razvila že pred davnimi leti, danes ena redkih možnosti za izkoriščanje te zemlje, ki se zelo malo uporablja za vinogradništvo in gojenje žitaric.

Razvoj kozjereje je spodbujalo tudi dejstvo, da je bila dolina reke Cher za pretok ljudi (prenos navad in znanja o proizvodnji sira) in trgovinske tokove (komercialna os Nantes–Lyon) vedno zelo pomembna komunikacijska pot med vzhodom in zahodom.

Na območju proizvodnje je zmerno oceansko podnebje, katerega celinski vpliv se postopoma povečuje od zahoda proti vzhodu. Padavine so lepo razporejene skozi vse leto, povprečno pa jih zapade od 650 do 750 mm/leto. Temperature so blage z razmeroma izrazitimi temperaturnimi razlikami med zimo in poletjem (povprečna temperatura januarja je 4,8 °C, julija pa 18,9 °C). Mile zime in redko suha poletja omogočajo gojenje številnih žitaric in krme, potrebnih za krmljenje koz.

Človeški dejavniki

Proizvodnja sira „Selles-sur-Cher“ je bila na začetku družinska dejavnost, ki so jo najpogosteje opravljale ženske, ki so sprejele tehnologije predelave mleka s prilagodljivimi tehnološkimi časi, in je bila združljiva z drugimi obveznostmi na kmetiji in v družini.

Sir se je za zorenje shranjeval v shrambi, ki je bila pogosto prizidana na severni strani hiše. Uporaba pepela in nato prahu lesnega oglja, zmešanega s soljo, je zagotavljala kakovost med zorenjem.

Konec 19. stoletja so trgovci z jajci in perutnino redno obiskovali kmetije ter poleg jajc in perutnine pobirali tudi sir. Nekateri so se specializirali za to dejavnost in so pobirali svež sir, ga posuli s pepelom, pustili, da je do konca dozorel, nato pa so ga tržili.

Glavno središče za zbiranje in nadaljnjo prodajo tega sira je bilo mesto Selles-sur-Cher. Zato je bil sir poimenovan po kraju zorenja.

V začetku 20. stoletja se je proizvodnja kozjega sira postopno povečala zaradi preskrbe industrijskih mest, kot so Tours, Blois, Vierzon, Châteauroux, Pariz in Lyon. Proizvodnja iz kozjega mleka se je povečevala hkrati z razvojem vzrejnih tehnik (prosta hlevska reja, molzni stroji, uvedba alpske in sanske rase za izboljšanje staleža lokalnega porekla) ter profilaktičnih in veterinarskih sredstev (sredstva za zatiranje zajedavcev, antibiotiki). Temu sta hitro sledila specializacija kozjerejcev, tako prirejevalcev mleka kot kmetijskih proizvajalcev (ki prodajajo neposredno ali dobavljajo mleko zorilcu), in ustanavljanje mlekarskih zadrug.

Sir „Selles-sur-Cher“ je bil nato z odlokom z dne 21. aprila 1975 priznan kot kontrolirana označba porekla.

5.2 Posebnosti proizvoda

„Selles-sur-Cher“ je sir, proizveden iz malo usirjenega polnomastnega surovega kozjega mleka, ki mu je dodana mlečna sirnina.

Površina sira je soljena in z rastlinskim ogljem sivo pobarvana. Zorenje po usirjenju traja najmanj 10 dni.

Sir „Selles-sur-Cher“ je znan po:

značilni, spodaj nekoliko širši obliki;

bledi slonokoščeno beli barvi testa z gladko in homogeno teksturo;

mlečnosti, ki se med zorenjem postopno zmanjšuje;

posipanju površine s pepelom, ki daje skorji barvo, ki se z zorenjem spreminja od pepelnato sive do sivomodre. Sestavljajo jo predvsem plesni Geotrichum in kvasovke.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Na različnih predelih s slabim kmetijskim potencialom se je koza hitro izkazala za „kravo revežev“, ki omogoča izkoriščanje revne zemlje.

Zaradi peščenih in ilovnato-peščenih območij zahodne Sologne in doline reke Cher ter podnebja v tej regiji so potrebni posebni načini krmljenja, ki temeljijo na proizvodnji suhe krme, ki je osnova obroka za koze. Potrebo po proizvodnji suhe krme je spremljalo izkoriščanje travnikov z majhnim kmetijskim pomenom (na primer poplavnih ravnin ob reki Fouzon), s čimer se je na območjih, neugodnih za druge vrste proizvodnje, ukoreninila dinamična kozjereja. Še danes na teh območjih, ki ne privlačijo drugih kmetijskih dejavnosti, kot sta vinogradništvo ali gojenje žitaric, stojijo objekti za kozjerejo.

Zahteve po neodvisni preskrbi s krmo, vnesene v specifikacijo, potrjujejo tradicijo krmljenja čred s travami. Rejci z izbiro koz, ki so prilagojene okolju in razmeram za krmljenje ter sposobne dajati kakovostno mleko za proizvodnjo sira, sirarju omogočajo, da izrazi posebnosti, ki jih zagotavljata krma in mikrobna flora mleka. V tem smislu so neodvisnost preskrbe s krmo, upoštevanje minimalne vlaknatosti obroka (vsebnost celuloze) in reja koz za obnovo staleža (obvladovanje genetike) na geografskem območju jamstvo za ohranitev tega znanja in izkušenj.

Standardizacija oblike sira je posledica odnosov z zorilci. Sir „Selles-sur-Cher“ se uvršča med razmeroma velike mlečne sire. Zaradi vrste kalupa, ki se tradicionalno uporablja (kalup z dnom), trajanja sesirjenja (od 18 do 48 ur pri temperaturi pod 25 °C) in trajanja odcejanja v kalupih začne zoreti razmeroma mokra sirnina.

Čeprav je na začetku pokrivanje s pepelom olajšalo shranjevanje sira v shrambi in nato v sušilnici za sir, danes rastlinsko oglje in sol skupaj s floro na površini skorje ustvarjata kompleksno mešanico, ki uravnava kemične izmenjave v zorilnici, v kateri se ohranja razmeroma visoka stalna temperatura. Ta tehnika pripomore k teksturi testa in razvoju arom.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCSelles-sur-Cher.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4) Prim. opombo 3.