EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.6.2016 COM(2016) 416 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU

Četrto poročilo o premestitvi in preselitvi



1Uvod V četrtem poročilu o premestitvi in preselitvi je prikazano posodobljeno stanje od zadnjega poročila z dne 15. maja; ocenjeni so ukrepi, ki so jih vse zadevne zainteresirane strani izvedle med 13. majem in 14. junijem 2016 (obdobje poročanja) za izpolnitev priporočil glede pospešitve izvajanja programov za premestitev in preselitev. Od 13. maja 2016 je v Grčijo prispelo 876 oseb. Zdi se, da ta številka potrjuje trend zmanjševanja prihodov zaradi izvajanja izjave EU in Turčije. Skupno je v Grčiji več kot 57 000 migrantov, od tega približno 8 450 na otokih in približno 49 000 v celinski Grčiji. Po ocenah Urada visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) ima 65 % migrantov na celini (tj. približno 30 000 oseb) državljanstvo ene od držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve. V Italiji se je število prihodov zaradi izboljšanja vremenskih razmer pričakovano povečalo. Od 13. maja je prispelo 14 852 oseb, ta trend pa je podoben tistemu v enakem obdobju leta 2015. V zadnjem tednu maja je število prihodov doseglo vrhunec z več kot 14 000 osebami, ki so pristale na italijanski obali, s tem pa se je zelo povečalo tudi število oseb z državljanstvom ene od držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve (večinoma Eritrejci, do 35 % novih prihodov). Po podatkih ministrstva za notranje zadeve v Italiji na premestitev čaka 4 000 Eritrejcev. V obdobju poročanja se je izvajanje premestitev v primerjavi s predhodnim mesecem pospešilo. Premeščenih je bilo 780 dodatnih oseb, kar je več kot dvakrat več kot v predhodnem obdobju, tako da skupno število do zdaj premeščenih oseb trenutno znaša 2 280 (1 503 iz Grčije in 777 iz Italije). Čeprav je to napredek, še zdaleč ne dosega predlaganega cilja Komisije premestiti 6 000 oseb na mesec. Za povečanje števila premestitev so si večinoma prizadevale iste države članice kot v predhodnih poročilih. predvsem število predaj v okviru premestitve iz Italije in število zavez tej državi ostajata nizki, še zlasti glede na naraščajoče število morebitnih prosilcev za premestitev, ki prihajajo v Italijo. Skupno gledano, napredek na področju premestitve ostaja nezadovoljiv. Kar zadeva preselitev, pa je bilo do zdaj preseljenih 7 272 od 22 504 oseb, kolikor jih je bilo dogovorjenih s programom iz julija 2015, in sicer večinoma iz Turčije, Jordanije in Libanona. Ker so se ukrepi, dogovorjeni v izjavi EU in Turčije, začeli izvajati šele 4. aprila, je bilo iz Turčije v EU v okviru mehanizma 1 : 1 preseljenih 511 oseb, od tega 330 od zadnjega poročila. 2Premestitev 2.1Ukrepi držav članic premestitve Od 13. maja do 14. junija je bilo premeščenih 780 dodatnih oseb, 594 iz Grčije (v Belgijo, na Finsko, v Francijo, Luksemburg, na Nizozemsko, Malto, Portugalsko in v Španijo) in 186 iz Italije (v Belgijo, na Ciper, Finsko, v Francijo, na Nizozemsko, Malto, Portugalsko, v Slovenijo, Španijo in Švico). Francija je 9. junija iz Grčije premestila 139 oseb, s čimer je pokazala, da je mogoče premestiti večje število oseb v eni sami predaji. Skupno je Francija v obdobju poročanja premestila 236 oseb. Tudi druge države so bile enako zavzete za izvedbo premestitve: Portugalska je v obdobju poročanja premestila 168 oseb, Finska 70, Luksemburg 41 in Malta 15, pri čemer so nadaljevale z rednimi mesečnimi predajami. Poleg tega je do konca junija načrtovanih dodatnih 511 predaj v okviru premestitve iz Grčije in šest iz Italije. Kljub temu povečanju države članice še zdaleč ne izpolnjujejo obveznosti, ki so jim bile dodeljene na podlagi sklepov Sveta. Približujemo se polovici obdobja, na katerega se nanašata sklepa Sveta, stopnja izvajanja premestitev pa je zgolj 2-odstotna. Pet držav članic (Avstrija, Hrvaška, Madžarska, Poljska in Slovaška) do zdaj ni premestilo še nobenega prosilca; sedem držav članic (Belgija, Bolgarija, Češka, Nemčija, Litva, Romunija in Španija) je premestilo le 1 % dodeljenega števila oseb; in le štiri države članice (Finska, Luksemburg, Malta in Portugalska) so premestile več kot 10 % dodeljenega števila oseb. Ukrepi za obravnavanje omejenega števila zavez: Enajst držav članic (Bolgarija, Finska, Francija, Nemčija, Latvija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska, Slovaška — njena prva zaveza, Španija in Romunija) in ena pridružena članica (Švica) je dalo 1 955 novih navedb pripravljenosti za hitro premestitev prosilcev za mednarodno zaščito („formalne zaveze“). Večina formalnih zavez je bila dana za premestitve iz Grčije (1 605), medtem ko je število formalnih zavez Italiji zelo nizko (350). Skupno število formalnih zavez držav članic premestitve znaša 7 731 (2 048 Italiji in 5 683 Grčiji).

Avstrija in Madžarska še vedno nista dali nobenih zavez. Poleg tega Poljska še vedno uveljavlja de facto odlog na postopek premestitve. Sicer pa večina držav članic do zdaj še ni predložila zavez v obsegu, ki jim je bil dodeljen za celotno obdobje, na katero se nanašata sklepa (na primer Češka, Hrvaška, Nemčija, Poljska in Slovaška so dale le 1 do 2 % zavez glede na dodeljeno število). Ukrepi za skrajšanje odzivnega časa na zahteve za premestitev: za skrajšanje odzivnega časa na zahteve za premestitev si prizadevajo iste države članice kot v predhodnem obdobju poročanja (Finska, Francija, Luksemburg, Malta in Slovenija) in Švica. Sistematični dodatni varnostni razgovori, ki jih izvajajo države članice premestitve, so glavni razlog, da je odzivni čas daljši od ciljnega časa dveh tednov in celo daljši od roka dveh mesecev, ki je v sklepih Sveta določen za zaključek celotnega postopka premestitve. Države članice morajo povečati zmogljivosti obdelave zahtev za premestitev in zagotoviti, da se varnostni razgovori opravljajo tako, da se doseže ciljni odzivni čas dveh tednov. Grčija in Italija sta ob pomoči agencije Frontex in Europola odgovorni za izvedbo varnostnih pregledov in ne pošiljata zahtev za premestitev prosilcev, ki predstavljajo varnostno tveganje. Države članice premestitve morajo pri določanju potrebe po dodatnih varnostnih razgovorih upoštevati načelo proporcionalnosti in upoštevati že izvedene preglede. Evropski azilni podporni urad (EASO) med registracijo prosilcev izvaja razgovore, s katerimi zaznava morebitne razloge za izključitev, ta postopek pa je mogoče tudi razširiti na dodatne elemente, če je potrebno. Več držav članic (Bolgarija, Češka, Estonija, Francija, Latvija, Litva in Slovaška) je v obdobju poročanja brez utemeljenega razloga ali iz razlogov, ki jih sklepa Sveta o premestitvi ne vsebujeta, zavračalo zahteve za premestitev. Neutemeljitev zavrnitev zahtev za premestitev je v nasprotju z besedilom sklepov Sveta o premestitvi in duhom zvestega sodelovanja. Ukrepi za reševanje težav, povezanih s premestitvijo ranljivih prosilcev, vključno z mladoletniki brez spremstva: od začetka leta 2016 do 31. maja je v Italijo po morju prispelo 7 152 mladoletnikov, od tega 6 658 (93 %) brez spremstva, kar je 15 % vseh prihodov in pomeni 170-odstotno povečanje v primerjavi z enakim obdobjem leta 2015. Od teh mladoletnikov je bilo 1 021 Eritrejcev (velika večina brez spremstva) in 32 Sircev. Med 1. in 31. majem je v Italijo prispelo 3 113 mladoletnikov brez spremstva, od tega 876 Eritrejcev in štirje Iračani. Čeprav ni mogoče ugotoviti, koliko jih je od začetka leta 2016 prispelo v Grčijo, je grški nacionalni center za socialno solidarnost (EKKA) poročal, da je bilo v tem obdobju zaradi iskanja namestitve v EKKA poslanih 1 609 mladoletnikov brez spremstva, od katerih jih je 585 nameščenih v namenskih objektih, 625 pa jih na namestitev še čaka. Poleg tega premestitve mladoletnikov brez spremstva še naprej potekajo izjemno počasi. Od 13. maja sta bila iz Grčije v Luksemburg premeščena dva mladoletnika brez spremstva, s čimer je skupno število premeščenih mladoletnikov brez spremstva naraslo na 23. Še trije bodo iz Grčije na Finsko premeščeni 24. junija. Le peščica držav članic je pripravljena v okviru premestitve sprejeti predaje mladoletnikov brez spremstva, ponujena mesta pa ne bodo zadoščala za premestitev vseh mladoletnikov brez spremstva, ki so do nje upravičeni. Nujno je, da več držav članic v okviru formalnih zavez ponudi mesta mladoletnikom brez spremstva. Ukrepi za povečanje zaupanja migrantov v program: Mednarodna organizacija za migracije (IOM) in urad EASO sodelujeta z nekaterimi državami članicami premestitve (tj. z Latvijo in Romunijo) pri pripravi informativnega gradiva, zlasti video posnetkov, v katerih uspešno premeščeni prosilci govorijo o svojih izkušnjah. O podobnem pristopu razmišljajo tudi druge države članice, na primer Portugalska. Urad EASO je v sodelovanju s službo Sveta za avdiovizualne storitve pripravil video posnetek vtisov sirske družine, premeščene v Francijo. V Italiji IOM kot del kulturne orientacije pred odhodom preskuša možnost klicev preko aplikacije Skype med že premeščenimi prosilci in bodočimi premeščenimi prosilci. Ukrepi za povečanje zmogljivosti urada EASO za podporo Italiji in Grčiji: Urad EASO je v najnovejšem pozivu, objavljenem 28. maja 2016, prosil za 35 dodatnih strokovnjakov za Italijo. Do 6. junija je prejel 15 ponudb, o nadaljnjih pa razprave še potekajo. Skupno je bilo v Italijo napotenih 29 strokovnjakov in 27 kulturnih posrednikov, kar ne zadošča za naraščajoče število prihodov, ki se pričakujejo v poletnih mesecih. Zato je nujno potrebnih več napotitev in za daljše obdobje. V zadnjem pozivu za Grčijo je urad EASO prosil za 62 strokovnjakov, ki bi v Grčiji pomagali pri programu premestitve. Do zdaj so države članice in pridružene države imenovale 58 strokovnjakov. Skupno je bilo v Grčijo napotenih 39 strokovnjakov in 29 tolmačev, kar ne zadošča za naraščajoče število primerov, ki bodo vloženi po koncu množičnega predregistracijskega postopka. Zato urad EASO načrtuje poziv za napotitev dodatnih 50 strokovnjakov in 50 kulturnih posrednikov. 2.2Ukrepi Grčije in Italije, vključno z najpomembnejšimi točkami iz časovnih načrtov

Grčija Ukrepi za zagotovitev popolne operativnosti žariščnih točk: Vse žariščne točke so zdaj popolnoma operativne. Ukrepi za pospešitev registracije in obravnave migrantov: Grška azilna služba je 8. junija v tesnem sodelovanju z UNHCR in uradom EASO začela množični predregistracijski postopek, ki bo zajel približno 49 000 oseb, ki trenutno bivajo v namestitvenih centrih na celini. Pričakuje se, da bo postopek zaključen do konca julija. Informativno gradivo je na voljo v več jezikih (tj. v angleščini, arabščini, dariju, farsiju in paštunščini). Mobilni registracijski enoti (ena za južno in ena za severno Grčijo) s 60 osebami v vsaki enoti nameravata predregistrirati 1 400 oseb na dan. V mobilnih registracijskih enotah bodo delovale mešane skupine, v katerih bodo uradniki azilne službe, napoteno osebje UNHCR in IOM, strokovnjaki urada EASO (skupaj 16) in tolmači nevladne organizacije MetACTION. Skupno bo v ta postopek vključenih več kot 260 oseb, ki bodo delale šest dni na teden. Pričakovati je, da se bo z množično predregistracijo olajšalo in pospešilo vlaganje popolnih prošenj za mednarodno zaščito. Postopek bo grški azilni službi tudi pomagal izboljšati identifikacijo večine migrantov brez urejenega statusa na celini, ki morda potrebujejo mednarodno zaščito (vključno s podatki o državljanstvu, starosti in ranljivosti), da jih bodo lahko usmerili v štiri postopkovne kategorije: postopek premestitve, predaja na podlagi dublinske uredbe, nacionalni azilni postopek in prostovoljna vrnitev. Predvideva se, da ima 60 do 65 % oseb, ki bodo predregistrirane, državljanstvo ene od držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve. Ukrepi za povečanje zmogljivosti grške azilne službe za registracijo oseb: v obdobju poročanja se je povečalo število mešanih registracijskih skupin azilne službe/urada EASO, ki jih poleg osebja azilne službe sestavlja še devet strokovnjakov v Atenah, sedem v Solunu in trije v Aleksandropolisu, medtem ko so strokovnjaki urada EASO in uradniki dublinske enote v Atenah pričeli delati v dveh izmenah. Grška azilna služba se je na pomanjkanje osebja odzvala tako, da je 6. junija 22 članov osebja napotila kot nadzornike v predregistracijskem postopku. Njihova naloga bo usklajevati in lajšati delo 34 pogodbenih sodelavcev, ki jih je v pomoč azilni službi kot registracijske uradnike poslal UNHCR. To pomeni, da bo tudi v času množičnega predregistracijskega postopka azilna služba zmogla obdelati 150 prošenj za premestitev na dan in da se njena zmogljivost ne bo povečevala v skladu z rezultati predregistracijskega postopka. Vendar se pričakuje znatno povečanje zmogljivosti obravnave primerov ob koncu predregistracijskega postopka. Osebje, ki je trenutno napoteno za pomoč v postopku predregistracije, se bo vrnilo k obravnavi prošenj za premestitev. Poleg tega se bosta s predregistracijskim postopkom izboljšala učinkovitost in načrtovanje poznejšega postopka vlaganja prošenj. V predregistracijskem postopku bo neposredno v podatkovni zbirki grške azilne službe ustvarjena datoteka, ki bo mešanim skupinam za registracijo (azilna služba/urad EASO) omogočala uporabo že pridobljenih podatkov. Posledično je pričakovati tudi, da se bo spremenila sestava mešanih skupin. Trenutno sistem osebi iz grške azilne službe, ki vodi zadevo, omogoča, da sodeluje le z enim strokovnjakom urada EASO in enim tolmačem. Na podlagi predregistracijskega postopka in posledično izboljšane učinkovitosti pa se pričakuje, da bo oseba iz grške azilne službe, ki vodi zadevo, lahko sodelovala s petimi ali več strokovnjaki urada EASO in tako znatno povečala dnevno zmogljivost obdelave. V ta namen je EASO ponudil, da v grško azilno službo takoj napoti 50 strokovnjakov za registracijo (in 50 tolmačev) ter s tem zagotovi nemoten prehod med postopkom predregistracije in postopkom vložitve popolne prošnje. Skupno gledano, kot kaže spodnji diagram, se zmogljivost grškega azilnega sistema za obdelavo in vlaganje zahtev za premestitev še naprej povečuje. Kot je bilo navedeno že v predhodnem poročilu, se enakomerno s številom registracij povečuje tudi število zavez. Vendar zmogljivost vlaganja zahtev za premestitev narašča veliko hitreje kot odzivi držav članic premestitve. V obdobju poročanja se je ta razkorak še povečal: Grčija je poslala skupno 1 481 zahtev za premestitev, države članice premestitve pa so odobrile zgolj 605 novih primerov. Ta razlika v hitrosti lahko po izvedenem množičnem predregistracijskem postopku povzroči precej ozko grlo. V splošnem so potrebne še znatne izboljšave zmogljivosti grške azilne službe za registracijo oseb in obdelavo prošenj za azil, ki presegajo premestitev, kot je navedeno v Priporočilu Komisije, naslovljenem na Helensko republiko, o posebnih nujnih ukrepih, ki bi jih morala Grčija sprejeti zaradi ponovne vzpostavitve predaj v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 (C(2016)3805). Ukrepi za izboljšanje usklajevanja in skrajšanje odzivnega časa na zahteve za premestitev: Potrditev protokola o premestitvi je bila preložena na 8. julij, da bi lahko upoštevali prve rezultate množičnega predregistracijskega postopka. Sprva je registracija potekala v grščini, bistvene informacije pa so bile prevedene v angleščino na obrazcu zahteve za premestitev. Strokovnjaki držav članic iz urada EASO zdaj obrazce za registracijo izpolnjujejo v angleščini, nato pa jih v celoti pošljejo morebitnim državam članicam premestitve, kar tem olajša pregled spisa. Ukrepi za izboljšanje sprejemne zmogljivosti v Grčiji: Od 10. junija je skupna sprejemna zmogljivost v Grčiji več kot 50 000 mest v začasnih objektih in trajnih sprejemnih mestih tako za migrante brez urejenega statusa kot za osebe, ki morda potrebujejo mednarodno zaščito in so izrazile željo ali vložile prošnjo za azil. Vendar je treba te objekte znatno izboljšati, da bodo dosegali ustrezne standarde. Od 20 000 mest, ki jih je decembra 2015 prosilcem za premestitev namenil UNHCR v okviru programa subvencij za najem, jih je bilo 6. junija na voljo 6 385, vključno s 1 833 mesti v hotelih/celotnih stavbah, 3 351 mesti v stanovanjih, 908 mesti v centru Lagadikia, 165 mesti pri gostiteljskih družinah in 128 mesti v namenskih objektih za mladoletnike brez spremstva. Ob dolgem odzivnem času držav članic premestitve je eden glavnih dejavnikov, ki upočasnjuje premestitev iz Grčije, dejstvo, da so prosilci za premestitev raztreseni po vsej državi. Grčija se je zavezala, da bo vzpostavila tri centre za premestitev (dva centra na severu in velik prehodni center v okolici Atike) z zmogljivostjo namestitve 6 000 prosilcev in s ciljem centralizirati več korakov v postopku premestitve (na primer zdravniške preglede, informacije pred odhodom, dodatne preglede ali celo, če je mogoče, uradna obvestila). Zato se je UNHCR strinjal, da bo dal 6 000 mest iz programa subvencij za najem na voljo centrom za premestitev, da bodo namestili vse popolnoma registrirane prosilce za premestitev.

Vendar je bil do 14. junija od treh centrov za premestitev, ki so jih obljubili grški organi, vzpostavljen le eden – Lagadikia. Za preostala dva grški organi še niso določili primerne lokacije. Med UNHCR in grškimi organi še potekajo razprave o zagotovitvi več lokacij za izgradnjo namenskih centrov za premestitev, zlasti v okolici Atike. Vzpostavitev teh centrov za premestitev je nujna, da se preprečijo nadaljnja ozka grla in operativne težave po koncu množičnega predregistracijskega postopka. Italija Ukrepi za zagotovitev popolne operativnosti žariščnih točk: Trenutno delujejo žariščne točke Pozzallo, Lampedusa, Trapani in Taranto. V Pozzallu so potrebna dodatna dela za nadaljnje izboljšanje funkcionalnosti in delovnih razmer v žariščni točki. V Tarantu bi bilo treba zvišati ograjo okoli objekta in namestiti klimatske naprave, s čimer bi zagotovili urejeno upravljanje migracijskih tokov v objektu. Konice v številu prihodov v zadnjih dneh so jasno pokazale, da zmogljivost trenutno delujočih žariščnih točk v poletnih mesecih ne bo zadoščala. Zato bi morala Italija pospešiti vzpostavljanje dodatnih žariščnih točk, ki jih je že napovedala. Glede na to, da se veliko izkrcanj zgodi zunaj območij trenutnih žariščnih točk, bi morali italijanski organi v sodelovanju z agencijami EU pohiteti z vzpostavitvijo mobilnih žariščnih točk, ki bi morale začeti delovati še pred poletjem. Komisija je 7. junija 2016 italijanskemu ministrstvu za notranje zadeve dala seznam predlogov za izboljšave na žariščnih točkah, ki jih je oblikovala na podlagi predhodnih obiskov in v sodelovanju z agencijami EU. Ukrepi za izboljšanje usklajevanja: 17. maja 2016 so bili sprejeti standardni operativni postopki za italijanske žariščne točke in poslani zadevnim lokalnim organom. Organiziran bo informativni sestanek o teh postopkih za zainteresirane strani v vseh žariščnih točkah (organiziralo ga bo italijansko ministrstvo za notranje zadeve v sodelovanju s Komisijo, agencijo Frontex, Europolom, uradom EASO, UNHCR in IOM). Kljub temu je treba izboljšati usklajevanje med različnimi italijanskimi službami in akterji v postopku premestitve, zlasti glede prenosa informacij iz ene faze postopka premestitve v drugo. Zato Komisija podpira italijanske organe pri pripravi poteka premestitve, ki naj bi zagotovil hitro izvedbo tega postopka. Dokument bo vseboval opis nalog vsakega akterja in določal roke za izvedbo vsakega koraka v poteku premestitve, vključno z odzivnim časom držav članic premestitve za hitrejši zaključek postopka. Pričakovati je, da bodo uradniki za zvezo o prvem osnutku poteka premestitve razpravljali na naslednjem srečanju v sredini julija. Ukrepi za izboljšanje zmogljivosti za obravnavo prošenj v Italiji: zmogljivost italijanskih organov za registracijo oseb in obravnavo prošenj se mora povečati. Po podatkih urada EASO številni prosilci čakajo na registracijo/vložitev prošnje, kar je nujen korak do premestitve. Urad EASO Italiji pomaga, vendar bodo potrebni dodatni strokovnjaki, da bi bili kos naraščajočemu številu prosilcev z državljanstvom držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve, ki prihajajo v Italijo. Od maja 2016 delujeta nova registracijska centra v Mineu in Tarantu. Poleg tega v Italiji delujejo trije posebni centri za premestitev (Villa Sikania/Agrigento, Bari in Crotone). Učinkovitost centrov za premestitev in registracije na splošno bi se izboljšala, če bi mobilne skupine (po potrebi mešane skupine strokovnjakov urada EASO in Questure) lahko registrirale in zagotavljale vložitev popolnih prošenj v centrih za premestitev in na drugih lokacijah, zlasti v Rimu. Ukrepi za skrajšanje odzivnega časa na zahteve za premestitev: Italija ima zelo stroga pravila in državam članicam premestitve ne dovoljuje dodatnih varnostnih razgovorov. Zato nekatere države članice ne izvajajo premestitev iz Italije. Na obeh straneh je potrebno več prilagodljivosti: države članice morajo poiskati alternative varnostnim razgovorom in vse zahteve strogo omejiti na najnujnejše (samo posamezni in ustrezno utemeljeni primeri), Italija pa mora v takih omejenih primerih omogočiti varnostne razgovore. Možnost sodelovanja strokovnjakov urada EASO pri izvajanju obsežnejših razgovorov in zamisel, da bi italijanski organi poslali varnostni obrazec, na katerem bi navedli različne preglede, ki jih je oseba prestala v različnih fazah postopka, ter rezultate takih pregledov, bi prav tako lahko pomagali izboljšati zaupanje in zmanjšati zahteve držav članic premestitve po dodatnih razgovorih. Tudi imenovanje varnostnega korespondenta s strani Italije bi lahko olajšalo postopek. Italija in druge države članice bi morale tudi nemudoma skleniti dvostranske sporazume o sodelovanju ali uporabiti druge obstoječe instrumente in kanale policijskega sodelovanja, ki bi organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in Europolu omogočali primerjavo in izmenjavo podatkov o prstnih odtisih za varnostne namene in namene kazenskega postopka. Ukrepi za reševanje težav, povezanih s premestitvijo ranljivih prosilcev in mladoletnikov brez spremstva: posebni postopki za lajšanje premestitve mladoletnikov brez spremstva še niso določeni. To postaja ključna prednostna naloga, saj bi jih (tako kot druge ranljive skupine) v skladu s sklepoma Sveta o premestitvi morali obravnavati prednostno, pa tudi zaradi naraščajočega števila mladoletnikov brez spremstva iz Eritreje, ki prihajajo v Italijo. Ukrepi za povečanje zaupanja migrantov v program in izogibanje umikanju prošenj: v začetnih fazah premestitve se osebe, ki so bile do premestitve upravičene, niso želele vključiti v program, delno zaradi pomanjkanja zaupanja. Razmere so se od takrat zelo spremenile. Po poročanju urada EASO, UNHCR in organizacij, ki upravljajo različne centre C.A.R.A (centro di accoglienza richiedenti asilo), žariščne točke in centre za premestitev, so skoraj vsi, ki so upravičeni do premestitve, trdno odločeni sodelovati v programu. Vendar je to zaupanje krhko; dolgotrajnost postopka in morebitne težave z razmerami pri sprejemu v državah članicah premestitve lahko hitro omajajo zaupanje v program in usmerijo ta trend o obratno smer.

2.3Ukrepi Komisije in agencij EU Evropska komisija Evropska komisija Italiji in Grčiji še naprej pomaga na terenu. Komisija je organizirala posebna srečanja za obravnavo ozkih grl pri premestitvi mladoletnikov brez spremstva, pred kratkim pa je večkrat obiskala Italijo, da bi opredelila morebitne rešitve za pospešitev predaj v okviru premestitve, in tako dosegla podobno učinkovitost tega postopka kot v Grčiji. Komisija še vedno sodeluje z nizozemskim predsedstvom Sveta EU pri pripravi vprašalnika, s katerim bodo opredeljena varnostna vprašanja držav članic in rešitve zanje. Komisija je Grčiji namenila znatno finančno podporo za izboljšanje upravljanja azilnega sistema, da bi ta dosegel standarde EU. Iz skladov na področju notranjih zadev (Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Sklad za notranjo varnost (ISF)) je bilo 20. maja dodeljenih 56 milijonov EUR nujne pomoči grškim organom (13 milijonov EUR), IOM (13 milijonov EUR) in UNHCR (30 milijonov EUR) za povečanje zmogljivosti grških organov za registracijo novo prispelih migrantov in obdelavo njihovih prošenj za azil, 24. maja pa je Komisija dodelila 25 milijonov EUR nujne pomoči (AMIF) uradu EASO za povečanje zmogljivosti za nadaljnjo podporo grškim organom. Upoštevajoč ta sredstva je Komisija od začetka leta 2015 Grčiji namenila skupno 262 milijonov EUR nujne pomoči iz skladov na področju notranjih zadev (AMIF in ISF), bodisi neposredno grškim organom bodisi prek agencij Unije in mednarodnih organizacij, ki delujejo v Grčiji. Poleg tega je Komisija v okviru spremljanja izvajanja sklepov Sveta o premestitvi izrazila zaskrbljenost nad državami članicami, ki do zdaj še niso izpolnile svojih obveznosti, in bo to počela tudi v prihodnje. Evropski azilni podporni urad Ukrepi za pospešitev postopka premestitve in povečanje zmogljivosti Grčije in Italije za registracijo oseb: urad EASO je v obdobju poročanja povečal pomoč grški azilni službi s 24 strokovnjakov držav članic na 39. Devetnajst strokovnjakov pomaga pri postopku registracije neposredno v okviru skupne obdelave. En strokovnjak pomaga dublinski enoti, 18 pa jih sodeluje pri zagotavljanju informacij z vodenjem dveh telefonskih linij za pomoč in zagotavljanjem informacij o registraciji, premestitvi in postopkih na podlagi dublinske uredbe v taboriščih. Načrtovano nadaljnje povečanje števila osebja z dodatnimi 18 strokovnjaki držav članic za pomoč pri registraciji je bilo treba preložiti, saj več članov osebja azilne službe sodeluje v predregistracijskem postopku. Urad EASO še vedno načrtuje povečanje podpore postopku registracije, da bi preprečili zastoj primerov v fazi registracije po zaključku predregistracijskega postopka. Predstavniki urada EASO so obiskali Grčijo in proučili možnosti nadaljnje podpore postopku iskanja najustreznejše države (katerega cilj je povezati prosilce z določenimi državami članicami) ter dali priporočila za njegovo izboljšanje. V Italijo je urad EASO napotil 29 od 61 zahtevanih strokovnjakov iz držav članic in pridruženih držav: šest strokovnjakov v žariščne točke, pet strokovnjakov v mobilni skupini (s sedežem v Rimu in Catanii), 12 strokovnjakov v centre za premestitev in šest strokovnjakov v dublinsko enoto v Rimu. Urad EASO je napotil tudi do 48 kulturnih posrednikov (za arabščino, tigrajščino in kurdščino) za pomoč pri postopku premestitve (6. junija je bilo na terenu 36 kulturnih posrednikov). Podporne skupine za azil urada EASO so pripravile načrt ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, s katerim so se strinjali tudi italijanski organi, za obvladovanje pričakovanega povečanja števila prihodov, v katerega so vključile dodatne podporne ukrepe za zagotovitev, da bo postopek premestitve še naprej dovolj hiter. Na podlagi tega načrta bo potrebnih še dodatnih 74 strokovnjakov urada EASO. Urad EASO z napotitvijo mobilnih skupin še naprej uporablja prilagodljiv pristop, vendar je treba mobilni skupini v Catanii in Rimu okrepiti zaradi povečanja števila prosilcev za premestitev. Nova imenovanja bodo potrebna tudi po odprtju novih žariščnih točk v skladu z načrti, ki so jih objavili italijanski organi. 3Preselitev Na podlagi informacij, prejetih od sodelujočih držav, je bilo do 10. junija 2016 v okviru programa za preselitev z dne 20. julija 2015 preseljenih 7 272 oseb, in sicer v 19 držav preselitve (Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Finska, Francija, Irska, Islandija, Italija, Lihtenštajn, Litva, Luksemburg, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Portugalska, Švedska, Švica in Združeno kraljestvo). Večina držav, ki sodelujejo v programu, je navedla, da so bila njihova prizadevanja pri preselitvi osredotočena predvsem na Sirce v Jordaniji, Libanonu in Turčiji, vendar ne izključno na njih. Države članice bi morale v prihodnje premisliti o vključevanju preseljevanja iz prednostnih držav, s katerimi se načrtujejo dogovori.

Število preselitev iz Turčije še naprej narašča, saj države članice zaključujejo presojo zadev, ki jim jih je prek UNHCR poslala Turčija. Od 4. aprila 2016 je bilo iz Turčije na podlagi dela programa 1 : 1 o preselitvah preseljenih 511 Sircev. Prav tako v programu aktivno sodeluje vse več držav članic. Od zadnjega poročila o napredku so poleg Finske, Nemčije, Litve, Nizozemske in Švedske preselitve izvedle tudi Italija, Luksemburg in Portugalska. Svet v tesnem sodelovanju s Komisijo, uradom EASO, UNHCR in IOM pripravlja standardne operativne postopke za prostovoljni program humanitarnega sprejema s Turčijo, ki se bodo začeli uporabljati, ko bodo prenehali nezakoniti prehodi meje med Turčijo in EU ali vsaj takrat, ko se bo njihovo število znatno in trajno zmanjšalo. Besedilo je bilo 7. junija poslano Turčiji s ciljem, da se pogajanja končajo do konca meseca. Čeprav je Svet na ravni odbora COREPER podprl predlog Komisije z dne 21. marca 2016, naj se s spremembo Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra o premestitvi prosilcev za mednarodno zaščito iz Italije in Grčije zagotovijo dodatna mesta za preselitev ali druge oblike zakonitega sprejema migrantov iz Turčije, Evropski parlament o tem še ni dal mnenja. Evropska poslanka Ska Keller (poročevalka) je 26. maja osnutek mnenja predstavila Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, rok za vložitev amandmajev pa je 9. junij. Več držav članic je izjavilo, da pričakujejo čim prejšnje sprejetje dogovora. 4Kako naprej Grčija se še naprej sooča s humanitarno krizo, ki zahteva hitro in popolno izpolnitev obveznosti, ki so jih države članice prevzele s sklepoma Sveta o premestitvi. V Italiji se zaradi pričakovanih sezonskih gibanj migracije število prihodov povečuje, saj v kratkotrajnih konicah prihodov, ko se hkrati izkrca veliko število ljudi, število prosilcev za premestitev hitro naraste. Evropski svet je v svojih sklepih prepoznal nujnost razmer in pozval k pospešitvi premestitve. Tem pozivom voditeljev držav ali vlad morajo slediti odločni ukrepi pristojnih nacionalnih služb na terenu. Komisija pozdravlja dosežen napredek in napore, ki se odražajo v povečanem številu premestitev. Vendar doseženi rezultati še ne ustrezajo danim pozivom in obsegu tega izziva. Komisija je v svojem prvem poročilu o premestitvi in preselitvi navedla, da bi bilo treba na mesec zaključiti vsaj 6 000 premestitev. Poletni meseci bodo za premestitev ključni. Grčija je pričela množični predregistracijski postopek, ki bo pospešil identifikacijo in popolno registracijo prosilcev za premestitev. Grčija mora še naprej večati zmogljivost obravnave primerov, da bi se tako izognila ozkemu grlu po zaključku predregistracijskega postopka in bi lahko prosilci popolne vloge oddali čim prej. Vzpostaviti mora dodatne centre za premestitev in premestiti tiste osebe, ki so do tega upravičene. Italija mora zaradi velikega povečanja števila prosilcev za premestitev (na premestitev čaka 4 000 Eritrejcev), ki je posledica uspešnega obveščanja in povečanja števila prihodov oseb z državljanstvom ene od držav, katerih državljani so upravičeni do premestitve, hitro izboljšati žariščne točke in zmogljivost obravnave primerov. Italija mora tudi vzpostaviti posebne postopke za premestitev mladoletnikov brez spremstva in izboljšati njihove namestitvene razmere. Države članice bi morale nujno zagotoviti zadosten odziv s povečanjem števila zavez, skrbnim načrtovanjem predaj v okviru premestitve v prihodnjih šestih mesecih in skrajšanjem odzivnega časa na zahteve za premestitev (vključno z omejevanjem dodatnih varnostnih pregledov na zgolj določene in ustrezno utemeljene primere). Grčija in Italija bosta potrebovali tudi dodatno pomoč držav članic z napotitvijo strokovnjakov urada EASO, ki bi morali biti napoteni za vsaj šest mesecev, da bi tako povečali zmogljivost registracije oseb.