POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o jamstvih, ki se krijejo iz splošnega proračuna Stanje na dan 30. junija 2012 /* COM/2013/0211 final */





KAZALO 1........... Uvod. 3 2........... Vrste poslov, ki jih krije proračun. 3 3........... Dogodki od zadnjega poročila z dne 31. decembra 2011. 4 3.1........ Pomoč za odpravljanje težav v plačilni bilanci za države članice, ki niso del euroobmočja. 4 3.2........ Makrofinančna pomoč. 4 3.3........ Euratom.. 4 3.4........ Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo. 4 3.5........ Proračunsko jamstvo za zunanje financiranje EIB.. 5 4........... Podatki o tveganjih, ki jih krije proračun. 5 4.1........ Opredelitev tveganja. 5 4.2........ Sestava tveganja. 5 4.3........ Letno tveganje, ki se krije iz proračuna. 7 4.3.1..... Tveganje, povezano z državami članicami 7 4.3.2..... Tveganje, povezano s tretjimi državami 8 4.4........ Gibanje tveganja. 9 5........... Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev in zaostala plačila. 11 5.1........ Plačila iz virov denarnih sredstev. 11 5.2........ Plačila iz proračuna. 12 5.3........ Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. 12 6........... Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. 12 6.1........ Izterjana plačila. 12 6.2........ Sredstva. 12 6.3........ Ciljni odstotek. 12 7........... Ocena tveganj: gospodarsko in finančno stanje tretjih držav z največjo izpostavljenostjo. 13 7.1........ Cilji 13 7.2........ Metode ocenjevanja tveganj 13 1. Uvod Cilj tega poročila je spremljanje kreditnih tveganj za proračun Evropske unije, ki izhaja iz danih jamstev in posojil, ki jih Evropska unija dodeli bodisi neposredno bodisi posredno prek zunanjih mandatov EIB. To poročilo je predloženo v skladu s finančno uredbo, na podlagi katere mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu dvakrat letno poročati o proračunskih jamstvih in tveganjih, povezanih z njimi[1]. Dopolnjuje ga delovni dokument služb Komisije s podrobnimi tabelami in pojasnili (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument). 2. Vrste poslov, ki jih krije proračun Tveganja, ki jih krije proračun Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: proračun), so posledica različnih posojil in jamstev, ki jih je mogoče razdeliti v dve kategoriji: – posojila, ki jih je Evropska unija odobrila za doseganje makroekonomskih ciljev, tj. posojila v obliki makrofinančne pomoči[2] (v nadaljnjem besedilu: MFA) za tretje države v sodelovanju z institucijami Bretton Woods, posojila za odpravljanje težav v plačilni bilanci[3] za države članice, ki niso del euroobmočja, in posojila v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM)[4] za pomoč vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora; ter – posojila z mikroekonomskimi cilji, tj. posojila Euratoma in predvsem financiranje transakcij s strani Evropske investicijske banke (EIB) v državah nečlanicah (v nadaljnjem besedilu: zunanje financiranje EIB), ki jih krijejo jamstva EU[5]. Zajamčeno zunanje financiranje EIB, posojila Euratoma in posojila MFA od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad)[6], medtem ko se posojila za odpravljanje težav v plačilni bilanci in posojila EFSM krijejo neposredno iz proračuna. Sklad krije neplačila posojil in jamstev za posojila, ki so bila odobrena državam nečlanicam oziroma za projekte v državah nečlanicah. Ustanovljen je bil z namenom: – ustvariti „likvidno rezervo“, ki bi preprečila črpanje sredstev iz proračuna ob vsakem neplačilu ali zapoznelem plačilu zajamčenega posojila, ter – uvesti instrument, ki bo zagotavljal proračunsko disciplino, z določitvijo finančnega okvira za razvoj politike EU o jamstvih za posojila Komisije in EIB državam nečlanicam EU[7]. Če tretje države postanejo članice, Sklad ne krije več posojil v zvezi s temi državami, tveganje pa je treba kriti neposredno iz proračuna. Sredstva Sklada se zagotavljajo iz proračuna in morajo predstavljati določen odstotek neporavnanega zneska posojil in jamstev za posojila, ki jih krije Sklad. Ta t. i. ciljni odstotek trenutno znaša 9 %. Če sklad nima dovolj sredstev, se potrebna sredstva črpajo iz proračuna. 3. Dogodki od zadnjega poročila z dne 31. decembra 2011 3.1. Pomoč za odpravljanje težav v plačilni bilanci za države članice, ki niso del euroobmočja V prvem semestru leta 2012 niso bile izvedene nobene transakcije. Preventivna srednjeročna finančna pomoč EU Romuniji do 30. junija 2012 ni bila aktivirana. 3.2. Makrofinančna pomoč Druga in zadnja tranša v višini 39 milijonov EUR je bila Armeniji izplačana v februarju, 19 milijonov EUR pa je bilo vrnjenih (BiH 2 milijona EUR, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija 5 milijonov EUR in Tadžikistan 12 milijonov EUR). 3.3. Euratom V obdobju poročanja ni bilo izplačano nobeno posojilo. Vrnjeni znesek je znašal 10,5 milijona EUR iz Bolgarije in 2,8 milijona EUR iz Ukrajine. 3.4. Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo Izplačila Irski so v prvih šestih mesecih leta 2012 znašala 4,5 milijarde EUR, Portugalski pa 6 milijard EUR. Neporavnani zneski na dan 30. junija 2012 za te štiri aranžmaje so prikazani v tabeli 1. Kot odziv na krizo je bilo vzpostavljenih še več drugih mehanizmov, ki pa ne predstavljajo nikakršnih tveganj za proračun: – Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF[8])/Evropski mehanizem za stabilnost (EMS[9]), za katera jamčijo njune članice, na podlagi sorazmernosti, in – Instrument posojil Grčiji[10], ki se financira prek dvostranskih posojil iz drugih držav članic euroobmočja, ki jih centralno upravlja Evropska komisija. 3.5. Proračunsko jamstvo za zunanje financiranje EIB V okviru zunanjega mandata v obdobju 2007–2013 se je podpisovanje posojil v prvem semestru leta 2012 povečalo za 3 % in je doseglo 605 milijonov EUR. Vrednost izplačanih posojil je znašala 1 065 milijonov EUR. Tako je skupni znesek izplačanih posojil v okviru mandata na dan 30. junija 2012 dosegel 9 626 milijonov EUR, kar v primerjavi z 31. decembrom 2011 pomeni povečanje za 12,5 %. 4. Podatki o tveganjih, ki jih krije proračun 4.1. Opredelitev tveganja Tveganje za proračun izhaja iz neporavnanih zneskov glavnice in obresti pri zajamčenih transakcijah. V tem poročilu sta za ocenjevanje tveganj za proračun (neposrednih ali posrednih prek Sklada) uporabljeni dve metodi: – „Skupno krito tveganje“ temelji na vsoti skupnega zneska neporavnanih glavnic na določen dan, vključno z obračunanimi obrestmi[11]. – Pri proračunskem pristopu, ki se imenuje „letno tveganje za proračun“, se izračuna najvišji znesek letnih plačilnih obveznosti, ki bi ga EU morala plačati v proračunskem letu, če bi bila vsa zajamčena posojila neporavnana[12]. 4.2. Sestava tveganja Do leta 2010 je bilo največje tveganje v smislu skupnega plačanega neporavnanega zneska povezano predvsem s posojili, odobrenimi tretjim državam. Od leta 2011 je finančna kriza močno vplivala na javne finance držav članic, kar je privedlo do večje kreditne aktivnosti EU v podporo večjim potrebam po javnem financiranju. Posledično se je spremenila sestava tveganja. Na dan 30. junija 2012: · 73 % skupnega zajamčenega neporavnanega zneska zajema posle najemanja posojil, povezane s posojili državam članicam, ki se krijejo neposredno iz proračuna (v primerjavi s 45 % na dan 31. 12. 2010). V spodnji tabeli 1 je prikazano skupno tveganje, krito iz proračuna, na dan 30. junija 2012. Tabela 1: Skupni neporavnani zneski, kriti iz proračuna, na dan 30. junija 2012 (v milijonih EUR) || Neporavnane glavnice || Obračunane obresti || Skupaj || % Države članice* || || || || Makrofinančna pomoč || 25 || 0 || 25 || <1 % Euratom || 393 || 2 || 395 || 1 % Plačilna bilanca || 11 400 || 145 || 11 545 || 15 % EIB*** || 2 838 || 24 || 2 862 || 4 % EFSM || 38 500 || 444 || 38 944 || 52 % Delna vsota za države članice || 53 156 || 615 || 53 771 || 73 % Tretje države** || || || || Makrofinančna pomoč || 585 || 21 || 606 || 1 % Euratom || 41 || 0 || 41 || <1 % EIB*** || 21 205 || 171 || 21 376 || 26 % Delna vsota za tretje države || 21 831 || 192 || 22 024 || 27 % Skupaj || 74 987 || 808 || 75 795 || 100 % * To tveganje neposredno krije proračun. To vključuje tudi posojila MFA, Euratoma in EIB, odobrena državam pred njihovim pristopom k EU. ** To tveganje krije Sklad. ***Približno 82 % posojilnih transakcij EIB (državne in poddržavne posojilne transakcije) je kritih s skupnim jamstvom, pri preostalih transakcijah pa je EIB krita samo za politično tveganje. V tabelah A1, A2, A3 in A4 delovnega dokumenta so navedeni natančnejši podatki o teh neporavnanih zneskih, zlasti o zgornji meji, izplačanih zneskih in stopnjah jamstva. Skupni neporavnani znesek glavnic in obresti, ki se krije iz proračuna, se je še naprej povečeval, predvsem zaradi zneskov, zagotovljenih v okviru EFSM. 4.3. Letno tveganje, ki se krije iz proračuna Za drugi semester leta 2012 lahko proračun krije (neposredno ali prek Sklada) 1 871 milijonov EUR[13], kar predstavlja zneske (glavnica in obresti), ki zapadejo v tem obdobju. V tabeli A2 delovnega dokumenta so navedene podrobnosti o ponderju posamezne države v celotnem kritem tveganju. 4.3.1. Tveganje, povezano z državami članicami Tveganje, povezano z državami članicami, se nanaša na: (a) posojanje EIB in/ali makrofinančno pomoč in/ali posojila Euratoma, ki so bila odobrena pred pristopom k EU; (b) posojila, odobrena v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci, in (c) posojila, odobrena v okviru sheme EFSM. Tabela 2: Razvrstitev držav članic glede na največja tveganja, ki jih nosi proračun za drugi semester leta 2012 (v milijonih EUR) Razvrstitev || Država || Posojila || Največje tveganje || Ponder države glede na skupno tveganje držav članic || Ponder države glede na skupno tveganje držav članic in držav nečlanic 1 || Portugalska || c) || 207,6 || 25,9 % || 11,1 % 2 || Irska || c) || 192,7 || 24,0 % || 10,3 % 3 || Romunija || a) + b) || 160,4 || 20,0 % || 8,6 % 4 || Madžarska || a) + b) || 79,0 || 9,9 % || 4,2 % 5 || Bolgarija || a) || 43,4 || 5,4 % || 2,3 % 6 || Poljska || a) || 40,2 || 5,0 % || 2,2 % 7 || Češka || a) || 35,1 || 4,6 % || 1,9 % 8 || Slovaška || a) || 22,1 || 2,8 % || 1,2 % 9 || Latvija || a) + b) || 8,5 || 1,1 % || 0,5 % 10 || Slovenija || a) || 5,7 || 0,7 % || 0,3 % 11 || Ciper || a) || 3,9 || 0,5 % || 0,2 % 12 || Litva || a) || 2,6 || 0,3 % || 0,1 % 13 || Malta || a) || 0,4 || 0,0 % || 0,0 % Skupaj || || || 801,5 || 100 % || 42,8 % 4.3.2. Tveganje, povezano s tretjimi državami Sklad krije zajamčena posojila tretjim državam z zapadlostjo vse do leta 2042. Sklad bo nosil največje letno tveganje, povezano s tretjimi državami, v višini 1 070 milijonov EUR (57 % skupnega letnega tveganja). Spodaj je razvrščenih deset držav (od šestinštiridesetih) z največjimi skupnimi neporavnanimi zneski. Predstavljajo za 841 milijona EUR ali 78,6 % letnega tveganja, ki ga nosi Sklad. Gospodarski položaj teh držav je analiziran in obrazložen v točki 3 delovnega dokumenta. Kreditna sposobnost, kot so jo ocenile bonitetne agencije, je navedena tudi v tabeli za posamezno državo. Tveganje, povezano s tretjimi državami, se nanaša na posojila EIB in/ali makrofinančno pomoč in/ali posojila Euratoma (podrobnosti so vključene v tabeli A3b in A4 delovnega dokumenta). Tabela 3: Razvrstitev 10. najpomembnejših tretjih držav glede na največje tveganje, ki ga nosi Sklad za drugi semester leta 2012 (v milijonih EUR). Razvrstitev || Država || Največje tveganje || Ponder države glede na skupno tveganje tretjih držav || Ponder države glede na skupno tveganje držav članic in držav nečlanic 1 || Turčija || 249,4 || 23,3 % || 13,3 % 2 || Srbija || 103,1 || 9,6 % || 5,5 % 3 || Tunizija || 96,8 || 9,1 % || 5,2 % 4 || Egipt || 95,8 || 9,0 % || 5,1 % 5 || Maroko || 93,4 || 8,7 % || 5,0 % 6 || Južna Afrika || 57,5 || 5,4 % || 3,1 % 7 || Libanon || 48,8 || 4,6 % || 2,6 % 8 || Sirija || 41,5 || 3,9 % || 2,2 % 9 || Bosna in Hercegovina || 28,0 || 2,6 % || 1,5 % 10 || Jordanija || 26,8 || 2,5 % || 1,4 % Skupaj za vseh 10 || || 841,1 || 78,6 % || 45,0 % 4.4. Gibanje tveganja Stopnja negotovosti ostaja visoka, saj svetovna gospodarska in finančna kriza še vedno vpliva na gospodarsko okrevanje v EU in na svetovno rast. Zaradi geopolitičnih napetosti v nekaterih državah južnega Sredozemlja je negotovo tudi gospodarsko okrevanje v nekaterih tretjih državah. · Aranžma za odpravljanje težav v plačilni bilanci Srednjeročna finančna pomoč EU v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci je bila ponovno aktivirana novembra 2008 kot pomoč Madžarski ter nato januarja in maja 2009 kot pomoč Latviji in Romuniji za obnovitev zaupanja v trge, in sicer za skupne obveznosti v višini 14,6 milijarde EUR. 1,2 milijarde EUR ne bo izplačanih, ker je rok za izplačilo že potekel. Svet je poleg že zagotovljene pomoči za odpravljanje težav v plačilni bilanci v višini 5 milijard EUR za Romunijo 12. maja 2011 odločil, da bo zagotovil preventivno finančno pomoč za to državo v višini do 1,4 milijarde EUR[14], v okviru katere pa še ni bilo izvedeno nobeno izplačilo. V okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci z zgornjo mejo 50 milijard EUR je na voljo še 37,2 milijarde EUR za nudenje nadaljnje pomoči za odpravljanje težav v plačilni bilanci, če bo to potrebno. · Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) Napetosti na trgu državnih obveznic so bile v prvem semestru leta 2012 še vedno velike. Pogoji za izdajanje obveznic v euroobmočju ostajajo slabi kljub uporabi mehanizmov EFSM, dopolnjenih z dvostranskimi posojili, in mehanizmov EFSF. Uspešno zadovoljevanje povečanih potreb vlad držav članic po refinanciranju bo v prihodnjih mesecih in letih še naprej predstavljalo izziv. Svet Ecofin je v svojih sklepih določil največji obseg mehanizma v višini 60 milijard EUR[15], vendar pa je pravna meja določena s členom 2(2) uredbe Sveta, ki neporavnane zneske omejuje na kritje, razpoložljivo v okviru zgornje meje lastnih sredstev[16]. Na podlagi sklepov Sveta o odobritvi finančne pomoči Unije Irski[17] in Portugalski[18] so izplačila Irski dosegla 18,4 milijarde EUR, izplačila Portugalski pa 20,1 milijarde EUR. V mehanizmu EFSM na dan 30. junija 2012 od najvišjega določenega zneska 60 milijard EUR ostaja na voljo še 21,5 milijarde EUR za nadaljnjo pomoč, če bo potrebna[19]. · Posojila v obliki makrofinančne pomoči Od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sklepov o makrofinančni pomoči ne sprejema več le Svet, ampak se sprejemajo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (soodločanje). Komisija je 4. julija 2011 sprejela nov zakonodajni predlog okvirne uredbe o makrofinančni pomoči, da bi se izboljšal postopek sprejemanja odločitev na podlagi Lizbonske pogodbe[20]. Na podlagi predlagane okvirne uredbe bi postopek makrofinančne pomoči postal podoben tistemu iz drugih instrumentov zunanjega financiranja, pri čemer bi bila Komisija pristojna za sprejemanje sklepov o odobritvi makrofinančne pomoči pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu s postopkom preverjanja, ki je bil uveden z novimi pravili komitologije, veljavnimi od 1. marca 2011[21]. Parlament in Svet sta v letu 2012 nadaljevala z razpravami o predlagani uredbi, kar vključuje postopek za sprejemanje odločitev o makrofinančni pomoči. · Posojila Euratoma Posojila Euratoma za države članice ali v določenih upravičenih državah nečlanicah (Ruska federacija, Armenija, Ukrajina) ne smejo presegati 4 milijard EUR, od katerih je porabljenih že približno 85 %. Preostalih približno 600 milijonov EUR bi se lahko uporabilo za financiranje novih projektov. · Posojila EIB V okviru splošnega mandata EIB, ki zajema obdobje 2007–2013, so bila na dan 30. junija 2012 podpisana posojila v skupnem znesku 19 998 milijonov EUR, od katerih je bilo 9 626 milijonov EUR izplačanih do navedenega datuma (glej tabelo A6 delovnega dokumenta). Za več informacij o državah, ki so krite z mandati EIB, glej tabeli A1 in A2 delovnega dokumenta. Konec leta 2011 je sirska vlada začela zamujati s plačili nekaterih obresti in odplačili dolga Evropski investicijski banki (glej odstavek 5.3 spodaj). 5. Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev in zaostala plačila 5.1. Plačila iz virov denarnih sredstev Komisija črpa svoje vire denarnih sredstev, da prepreči zamude in z njimi povezane stroške pri posojilnih transakcijah, če dolžnik zamuja s plačili EU[22]. 5.2. Plačila iz proračuna Proračunska sredstva pod proračunsko postavko 01 04 01 (vrstice z zaznamkom pro memoria) „Jamstva Evropske unije za najemanje posojil Unije in Euratoma in dajanje posojil EIB“ se niso zahtevala, ker v prvi polovici leta 2012 ni bilo zabeleženih neplačil s strani držav članic. 5.3. Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe V primeru zapoznelih plačil prejemnika posojila tretjim državam, ki jih je odobrila ali za katere jamči EU, mora Sklad pokriti neplačilo v treh mesecih od zahtevka[23]. EIB ni prejela plačil nekaterih obresti in odplačil posojil od sirske vlade. Ker so bili uradni zahtevki za plačilo neuspešni, je EIB maja 2012 Jamstveni sklad pozvala k plačilu 15,5 milijona EUR, kar ustreza neplačanim zneskom, zapadlim v novembru in decembru 2011. Ta znesek je bil prenesen z računa Jamstvenega sklada v avgustu 2012. Poslani so bili tudi trije drugi zahtevki za plačilo zneskov v zvezi z neplačanimi posojili sirijske vlade, ki jih mora Sklad izplačati Banki, in sicer za 8,6 milijona EUR novembra 2012, za 2,6 milijona EUR januarja 2013 in za 15,4 milijona EUR februarja 2013. V tem času je Banka izterjala 2,1 milijona EUR. V kolikor se razmere v državi ne izboljšajo, se pričakujejo nadaljnji pozivi. Skupne neporavnane glavnice zajamčenih posojil Siriji znašajo 551 milijonov EUR, zadnje posojilo pa zapade leta 2030. Ko EU zagotovi plačilo na podlagi jamstva EU, se v skladu s sporazumi o jamstvu na EU prenesejo pravice in pravna sredstva EIB. EIB izvede postopke izterjave v zvezi s prenesenimi vsotami. 6. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe 6.1. Izterjana plačila[24] Na dan 30. junija 2012 Skladu ni bilo treba izterjati nobenih zaostalih plačil, saj ni prišlo do izplačil. 6.2. Sredstva Na dan 30. junija 2012 so neto sredstva[25] Sklada znašala 1 839 956 496,39 EUR. 6.3. Ciljni odstotek Sklad mora doseči ustrezen odstotek sredstev (ciljni odstotek) v višini 9 % skupnih neporavnanih obveznosti, nastalih z vsemi transakcijami, vključno z obrestmi. Na dan 31. decembra 2011 je bilo razmerje med sredstvi Sklada (1 755,43 milijona EUR) in neporavnanimi obveznostmi[26] (21 234,34 milijona EUR) v smislu Uredbe o Skladu manjše od ciljnega odstotka. Zato je bilo v predhodni predlog proračuna za 2013 vključenih za 155,66 milijona EUR rezervacij. Februarja 2012 je bilo v Sklad plačanih 260,17 milijona EUR proračunskih sredstev, ki so bila zagotovljena v predhodnem predlogu proračuna za leto 2012 in v skladu s pravili Uredbe o Skladu (ciljni odstotek v višini 9 %). 7. Ocena tveganj: gospodarsko in finančno stanje tretjih držav z največjo izpostavljenostjo 7.1. Cilji Prejšnji oddelki tega poročila navajajo podatke o kvantitativnih vidikih tveganja za proračun v zvezi s tretjimi državami. Oddelek 3 delovnega dokumenta vsebuje makroekonomsko analizo tretjih držav, pri katerih je proračun najbolj izpostavljen ali ki koristijo posojilne sklade EU (makrofinančna pomoč in posojila Euratoma). 7.2. Metode ocenjevanja tveganj Ocena tveganja v delovnem dokumentu temelji na podatkih o gospodarskem in finančnem položaju, bonitetnih ocenah in drugih znanih dejstvih o državah, ki so prejele zajamčena posojila. Ta ocena ne upošteva ocen o pričakovanih izgubah in terjatvah, ki so vedno zelo nezanesljive. Kazalniki tveganj za države, navedeni v tabelah v delovnem dokumentu, prikazujejo gibanje tveganj neplačil. Ta analiza je na voljo v oddelku 3 delovnega dokumenta za države, ki na dan 30. junija 2012 predstavljajo največje kreditno tveganje in izpostavljenost za proračun (vključno s posojili v obliki makrofinančne pomoči in posojili Euratoma). [1] COM(2012) 609 final in SEC(2012) 347 final predstavljata prejšnje poročilo o jamstvih, ki jih krije proračun (stanje: 31. decembra 2011). [2] Makrofinančna pomoč se lahko dodeli tudi v obliki subvencij za tretje države. [3] Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (UL L 53, 23.2.2002, str. 1). [4] Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 (UL L 118, 12.5.2010, str. 1). [5] Sklici na pravne podlage so navedeni v tabeli A4 delovnega dokumenta. [6] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica), t. i. uredba o Jamstvenem skladu (UL L 145, 10.6.2009, str. 10). [7] Čeprav so zunanja tveganja nenazadnje krita iz proračuna EU, deluje Jamstveni sklad kot instrument za zaščito proračuna EU pred tveganji neplačil. Za celotno poročilo o delovanju sklada glej COM(2012) 399 final in priloženi delovni dokument služb Komisije (SWD(2012) 217 final). [8] Več o EFSF: http://www.efsf.europa.eu. [9] Več o EMS: http://www.esm.europa.eu. [10] Instrument posojil Grčiji – ECFIN – Evropska komisija: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/index_en.htm. [11] Glej tabelo 1 v Poročilu. [12] Pri tem izračunu se domneva, da neporavnana posojila ne zapadejo predčasno, tj. upoštevajo se samo zapadla plačila (glej tudi tabeli 2 in 3 Poročila in tabelo A2 delovnega dokumenta). [13] Če izhajamo iz zapadlih zneskov v zadnjem semestru leta 2012 (od skupnih neporavnanih zneskov na dan 30. junija 2012) in predpostavljamo, da neporavnana posojila ne zapadejo predčasno (za podrobnosti glej tabelo A2 v delovnem dokumentu). [14] Sklep Sveta 2011/288/EU z dne 12. maja 2011 o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji (UL L 132, 19.5.2011, str. 15). [15] Glej sporočilo za javnost o izrednem sestanku Sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010 (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [16] Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1). [17] Izvedbeni sklep Sveta 2011/77/EU z dne 7. decembra 2011 o finančni pomoči Unije Irski (UL L 30, 4.2.2011, str. 348). [18] Izvedbeni sklep Sveta 2011/344/EU z dne 30. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 159, 17.6.2011, str. 88) in Popravek Izvedbenega sklepa Sveta z dne 17. maja 2011 o finančni pomoči Unije Portugalski (UL L 178, 10.7.2012, str. 15). [19] Za dodatne informacije o EFSM glej tudi poročilo Komisije o dejavnostih najemanja in dajanja posojil v Evropski uniji v letu 2011, COM(2012) 419. [20] COM(2011) 396 final – 2011/0176 (COD) z dne 4. julija 2011. [21] Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13), ki nadomešča Sklep Sveta 1999/468/ES. [22] Glej člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1). [23] Od začetka delovanja leta 1994 je Sklad prejel zahtevke v skupnem znesku 493 milijonov EUR. Za podrobnosti glej oddelek 2.5.3 delovnega dokumenta. [24] Od začetka delovanja leta 1994 je Sklad izterjal 576 milijonov EUR (vključno s povrnjenim kapitalom in obrestmi, zamudnimi obrestmi za zamujena plačila ter ustvarjenimi dobički in izgubami zaradi menjalnih tečajev). [25] Skupna sredstva Sklada minus zapadle obveznosti (pristojbine EIB in revizijske pristojbine). [26] Vključno z obračunanimi obrestmi.