SL Uradni list Evropske unije C 18/1

Uradna obvestila v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah)

Kazni v skladu z nacionalnim pravom za nezakonit prehod zunanjih meja izven mejnih prehodov ali izven določenega delovnega časa – člen 4(3)

(2008/C 18/01)

BELGIJA

Te kazni so predvidene v členu 3 Zakona z dne 25. aprila 2007 o spremembi Zakona z dne 15. decembra 1980 o vstopu tujcev na ozemlje ter njihovem bivanju, ustanavljanju in vračanju. Zakon je bil objavljen v belgijskem uradnem listu (Moniteur Belge) z dne 10. maja 2007 in z njim je bil v Zakon z dne 15. decembra 1980 uveden nov člen 4a.

Te spremembe še niso začele veljati. V členu 48 navedenega zakona je predvideno, da naj bi začele veljati na dan, ki ga določi kralj, oziroma najpozneje na prvi dan trinajstega meseca po mesecu, v katerem je bil zakon objavljen v belgijskem uradnem listu.

„Člen 4a. 1. Na zunanjih mejah v smislu mednarodnih konvencij o prehodu zunanjih meja Belgije ali v smislu evropskih predpisov je vstop v kraljestvo ali izstop iz kraljestva mogoč na določenih mejnih prehodih in med določenim obratovalnim časom, kakor je predviden za te določene mejne prehode. 2. Tujec mora pri vstopu v kraljestvo in ob izstopu iz kraljestva prostovoljno predložiti svoje potne listine. 3. Tujcu, ki ne izpolni obveznosti iz § 1, lahko minister ali njegov namestnik naloži upravno globo v višini 200 EUR. Če je za kršitev obveznosti iz § 1 odgovoren prevoznik, je ta s tujcem solidarno odgovoren za plačilo naložene globe. Odločba o naložitvi upravne globe je izvršljiva takoj, ne glede na morebitna pravna sredstva. Pravna oseba je civilno odgovorna za plačilo upravne globe, naložene njenim direktorjem, vodilnim delavcem in izvršilnemu osebju, zaposlenim ali zastopnikom. Upravna globa se lahko plača s pologom dolgovanega zneska v hrambo Depozitnemu in konsignacijskemu uradu (Caisse des Dépôts et Consignations). 4. Tujec ali prevoznik, ki izpodbija odločbo ministra ali njegovega namestnika, v enem mesecu od prejema uradnega obvestila o odločbi vloži pravno sredstvo v obliki pritožbe na sodišču prve stopnje. Če sodišče prve stopnje odloči, da je pravno sredstvo dopustno in utemeljeno, se plačani znesek ali znesek v hrambi povrne. Sodišče prve stopnje razsodi v enem mesecu od vložitve pisnega zahtevka iz prvega pododstavka. V odločbi o naložitvi upravne globe se navede besedilo prvega pododstavka. 5. Če tujec ali prevoznik ne plača globe, se o odločbi pristojne osebe ali pravnomočni odločbi sodišča prve stopnje obvesti Uprava za kataster, registracijo in premoženje (Administration du Cadastre, de l’Enregistrement et des Domaines) zaradi izterjave zneska upravne globe. 6. Če je tujec, prevoznik ali njegov zastopnik položil znesek upravne globe v hrambo Depozitnemu in konsignacijskemu uradu ter v zgoraj navedenem roku ni vložil pravnega sredstva na sodišču prve stopnje, postane znesek, položen v hrambo, last države.“

BOLGARIJA

V členu 279(1) Kazenskega zakonika je navedeno: „Vsaka oseba, ki vstopi v državo ali iz nje izstopi s prehodom meje brez dovoljenja pristojne vladne službe ali ima takšno dovoljenje, vendar prečka mejo na mestu, ki ni temu namenjeno, se kaznuje z zaporom do petih let in denarno kaznijo od 100 do 300 BGN“.

Povratništvo je oteževalna okoliščina. V primeru povratništva se kaznivo dejanje kaznuje z zaporom od enega do šestih let in denarno kaznijo od 100 do 300 BGN.

ČEŠKA

Češka je v svoji zakonodaji uvedla kazni za nezakonit prehod zunanjih meja izven mejnih prehodov ali izven delovnega časa. Te kazni so naštete v členu 157 Zakona št. 326/1999 coll. o bivanju tujcev na ozemlju Češke republike.

Člen 157

1. Tujec stori kaznivo dejanje, če:

(a) prečka državno mejo izven mejnega prehoda;

(b) zlorabi potno listino (člen 108), ki je bila izdana drugemu tujcu, ali potno listino, ki je bila izdana v skladu s posebnim pravnim predpisom (določbe 21);

(c) se izogne kontroli prebivališča ali mejni kontroli;

(n) prečka državno mejo na mejnem prehodu izven delovnega časa ali v nasprotju z namenom mejnega prehoda;

2. Za kazniva dejanja iz pododstavka (1)(a) do (1)(e) se lahko izreče denarna kazen do 10 000 CZK, za kazniva dejanja iz pododstavka (1)(f) do (1)(n) se lahko izreče denarna kazen do 5 000 CZK, in za kazniva dejanja iz pododstavka (1)(o) do (1)(w) se lahko izreče denarna kazen do 3 000 CZK.

DANSKA

V skladu s členom 38(3) Zakona o tujcih je vstop v državo, ki ni pogodbenica Schengenskega sporazuma, ali izstop iz nje na splošno mogoč samo na za to določenih mejnih prehodih med delovnim časom.

V skladu s točko 1 člena 59(1) se tujcu, ki se izogne kontroli potnih listov ali vstopi v državo izven delovnega časa mejnega prehoda, izreče denarna kazen ali kazen zapora do 6 mesecev.

NEMČIJA

Člen 98(3)(2) v povezavi s členom 13(1) in členom 98(5) Zakona o prebivanju tujcev

Člen 98 – Predpisi v zvezi z globami

(1) Kaznivo dejanje stori oseba, kadar iz malomarnosti povzroči dejanje iz člena 95(1) št. 1 ali 2 ali 95(2) št. 1b.

(2) Kaznivo dejanje stori oseba, kadar:

1. ne predloži dokaza iz člena 4(5)(1);

2. se izogne policijski kontroli pri čezmejnem prometu iz člena 13(1)(2) ali

3. ne predloži ali ne predloži pravočasno, ne izroči ali ne izroči pravočasno, ne prepusti ali ne prepusti pravočasno tam imenovane listine ali dokumentacije iz člena 48(1) ali (3)(1).

(3) Kaznivo dejanje stori oseba, kadar namenoma ali iz malomarnosti

1. ne spoštuje izvršilnega naloga iz člena 12(2)(2) ali 12(4) ali omejitve gibanja iz člena 54a(2) ali člena 61(1)(1);

2. vstopi ali izstopi zunaj odobrenega mejnega prehoda ali zunaj določenega delovnega časa ali nima potnega lista ali dokumenta, ki ga nadomešča, kot zahteva člen 13(1);

3. ne spoštuje izvršljive odredbe iz člena 46(1), člena 54a(1)(2) ali 54a(3) ali člena (61)(1)(2);

3a. ne opravi, ne opravi pravilno ali pravočasno prijave iz člena 54a(1)(1);

4. ne vloži tam imenovane zahteve iz člena 80(4) ali

5. ne spoštuje pravne uredbe iz člena 99(1) št. 7 ali 10, v kolikor se ta za določeno dejstvo nanaša na te določbe o globi.

(4) V primerih odstavka 2 št. 2 in odstavka 3 št. 2 se lahko poskus storitve kaznivega dejanja kaznuje.

(5) Poskus storitve kaznivega dejanja se lahko v primerih odstavka 2 št. 2 kaznuje z globo do pet tisoč eurov, v primerih odstavka 1, odstavka 2 št. 1 in 3 ter odstavka 3 št. 2 pa z globo do tri tisoč eurov ter v ostalih primerih z globo do tisoč eurov.

(6) Te določbe ne posegajo v pravice iz člena 31(1) Konvencije o statusu beguncev.

Člen 13 – Prehod meja

1. Vstop na ozemlje Zvezne republike Nemčije in izstop z njenega ozemlja sta dovoljena le na odobrenih mejnih prehodih in znotraj določenega delovnega časa, v kolikor na podlagi drugih pravnih predpisov ali meddržavnih sporazumov niso dovoljene izjeme. Tujci morajo pri vstopu in izstopu nositi priznan in veljavni potni list ali dokument, ki ga nadomešča, v skladu s členom 3(1) ter ga predložiti policijski kontroli pri čezmejnem prometu.

2. Na odobrenem mejnem prehodu tujec vstopi šele, ko prestopi mejo in gre čez mejni prehod. Če organi, pristojni za policijsko kontrolo pri čezmejnem prometu, tujcu pred odločitvijo o zavrnitvi (člen 15 tega zakona, člen 18 in člen 18a Zakona o azilnem postopku) ali med pripravo, zagotavljanjem ali izvajanjem tega ukrepa zaradi določenega razloga ali za določen čas dovolijo prestopiti mejni prehod, v takem primeru ne gre za vstop v smislu stavka 1, dokler jim je omogočeno preverjanje, ali se tujec zadržuje na ozemlju Zvezne republike Nemčije. Sicer je tujec vstopil, ko je prestopil mejo.

ESTONIJA

Nezakonit prehod državne meje ali začasne meje Republike Estonije se kaznuje v skladu s členom 258 Kazenskega zakonika (objavljen v državnem uradnem listu (Riigi Teataja) I 2001, 61, 364; 2007, 2, 7).

Kazenski zakonik

Člen 258: Nezakonit prehod državne meje ali začasne meje Republike Estonije

(1) Nezakonit prehod državne meje ali začasne meje Republike Estonije, ki je storjen:

1. z neupoštevanjem signala za ustavitev ali ukaza uradnika mejne straže;

2. s strani skupine;

3. s prevoznim sredstvom na mestu, ki ni namenjen prehodu meje;

4. in je bila storilcu izrečena kazen za prekršek za isto dejanje,

se kaznuje z denarno kaznijo ali zaporom do enega leta.

(2) Isto dejanje, ki je storjeno:

1. z uporabo sile ali

2. s povzročitvijo hudih zdravstvenih posledic;

se kaznuje s kaznijo zapora od 4 do 12 let.

Za kršitev mejnega režima kot tudi za nezakonit prehod državne meje ali začasne meje Republike Estonije so kazni določene v členih 17(1) do 17(2) Zakona o državnih mejah (objavljenega v državnem uradnem listu (Riigi Teataja) I 1994, 54, 902; 2006, 26, 191):

Člen 17: Kršitev mejnega režima

Kršitev mejnega režima se kaznuje z denarno kaznijo do 200 kazenskih točk.

Člen 17: Nezakonit prehod državne meje ali začasne meje Republike Estonije

Nezakonit prehod državne meje ali začasne meje Republike Estonije se kaznuje z denarno kaznijo do 200 kazenskih točk.

GRČIJA

Člen 83 Zakona št. 3386/2005 določa kazni za nezakonit prehod meja. Državljani tretjih držav, ki vstopijo ali poskusijo vstopiti na grško ozemlje, ne da bi izpolnili pravne formalnosti, se kaznujejo s kaznijo zapora najmanj treh mesecev in denarno kaznijo 1 500 EUR.

ŠPANIJA

Špansko pravo ureja takšne primere in zagotavlja ustrezne kazni v naslednjih določbah:

1. Tuji državljani, pridržani pri poskusu nezakonitega vstopa v državo na nedovoljenem mejnem prehodu ali izven delovnega časa

Za takšne primere člen 58 sistemskega zakona št. 14/2003 z dne 20. novembra 2003, ki spreminja sistemski zakon št. 4/2000 z dne 11. januarja 2000 o pravicah in svoboščinah tujih državljanov v Španiji in njihovem družbenem vključevanju, kakor je bil spremenjen s sistemskim zakonom št. 8/2000 z dne 22. decembra 2000, določa pravni institut vračanja tujcev; to je kazen, ki se uporablja v primerih, ko tuji državljani skušajo nezakonito vstopiti v državo v smislu člena 157 1(B) Kraljevega dekreta št. 2393/2004, in sicer tuji državljani, ujeti na meji ali v bližini meje.

Vračanje tujih državljanov pomeni vračanje zadevnih oseb v njihovo matično državo ali državo, iz katere so prispeli, z uporabo upravnega postopka, ki je drugačen in hitrejši, kot postopek, ki se uporablja za izgon.

2. Tuji državljani, ki so nezakonito vstopili v državo in so ujeti znotraj španskega ozemlja

V skladu s členom 53 sistemskega zakona št. 14/2003 je to kaznivo dejanje, ki se kaznuje z izgonom iz španskega ozemlja v skladu s členom 57 istega zakona.

FRANCIJA

V francoski zakonodaji so te sankcije določene v členih L. 621-1 in L. 621-2 ter R. 621-1 Zakona o vstopu in bivanju tujcev ter pravici do azila (Code de l'entrée et du séjour des étrangers et du droit d'asile), ki se običajno uporabljajo v primeru, ko državljan tretje države ni spoštoval pogojev za vstop in bivanje na francoskem ozemlju.

Ti členi določajo kazen enega leta zapora in denarno kazen v višini 3 750 EUR. Poleg tega se lahko obsojenemu tujcu izreče prepoved vstopa na ozemlje za največ eno leto.

ITALIJA

V skladu s členom 1 Zakona z dne 24. julija 1930 št. 1278 se z enotno „sankcijo“ kaznuje vsakdo, ki izstopi iz države izven dovoljenih mejnih prehodov, da bi se izognil kontrolam, čeprav ima potni list ali enakovredno listino.

Zakon št. 1185/67, ki ureja vprašanje potnih listov, v členu 24 določa upravne sankcije za vsakogar, ki zapusti državno ozemlje brez veljavnega potnega lista ali druge enakovredne listine (nedovoljen izstop iz države).

Ta člen določa tudi dve oteževalni okoliščini:

— izstop iz države brez veljavnih dokumentov, če je bil potni list zavrnjen ali umaknjen,

— izstop iz države brez veljavnih dokumentov, če oseba ne izpolnjuje pogojev za izstop, ki se kaznuje z odvzemom prostosti ali upravno sankcijo.

CIPER

Zakon o tujcih in priseljevanju (L.178 (I)/2004), poglavje 105, člen 19(2), določa, da se vsakega priseljenca, ki nezakonito vstopi v Republiko Ciper, spozna za krivega za kaznivo dejanje, ki se kaznuje z zaporom do treh let ali denarno kaznijo do največ tisoč funtov ali z obojim, razen če dokaže:

(a) da je zakonito vstopil v Republiko pred začetkom veljavnosti tega zakona,

(b) da je vstopil v Republiko z zrakoplovom in ni oseba, ki je že bila spoznana za nezakonitega priseljenca, ter se je nameraval zglasiti pri najbližjem uradniku za priseljevanje,

(c) da ima dovoljenje, izdano v skladu s tem zakonom ali drugimi predpisi, sprejetimi na podlagi tega ali drugega zakona, da lahko ostane v Republiki, ali

(d) da ob preteku ali preklicu tega dovoljenja ni imel razumne možnosti zapustiti Republike.

LATVIJA

Člen 1941 Zakonika o prekrških Republike Latvije določa, da se za kršitev režima državne meje, mejnega območja, obmejnega ozemlja, mejnih kontrol ali mejnih prehodov izda obvestilo ali izreče denarna kazen do 150 LVL ali pripor do 15 dni.

Poskus nezakonitega prehoda državne meje se kaznuje z denarno kaznijo od 50 do 250 LVL.

Člen 284 Kazenskega zakona Republike Latvije določa, da se oseba, ki namerno nezakonito prečka državno mejo in dejanje ponovi v enem letu, kaznuje z zaporno kaznijo do treh let, priporom ali denarno kaznijo, ki ne presega šestdesetkratne minimalne mesečne plače.

LITVA

Kazni za nezakonit prehod meje so odvisne od teže kaznivega dejanja in se gibljejo od 200 LTL do 500 LTL ali do 2 let zapora.

Če je nezakonit prehod državne meje povezan s tihotapljenjem ljudi, se glede na težo kaznivega dejanja naloži kazen zapora tudi do 10 let.

Povzetek iz Zakonika o prekrških Republike Litve

Člen 205(2): Nezakonit prehod državne meje iz malomarnosti

Nezakonit prehod državne meje iz malomarnosti se kaznuje z denarno kaznijo od 250 do 500 LTL.

Povzetki iz Kazenskega zakonika

Člen 291: Nezakonit prehod državne meje

1. Oseba, ki je nezakonito prečkala državno mejo, se kaznuje z denarno kaznijo, odvzemom prostosti ali zaporom do dveh let.

2. Tujec, ki je nezakonito vstopil v Republiko Litvo z namenom, da zaprosi za azil, bo izvzet iz kazenske odgovornosti iz odstavka 1 tega člena.

3. Tujec, ki je storil dejanje iz odstavka 1 tega člena z namenom, da nezakonito vstopi v tretjo državo iz ozemlja Republike Litve, je izvzet iz kazenske odgovornosti iz odstavka 1 tega člena, če se z odredbo odstrani iz Republike Litve v državo, iz katere je nezakonito prečkal državno mejo Republike Litve, ali v državo, katere državljan je.

Člen 292: Nezakonito tihotapljenje oseb čez državno mejo

1. Oseba, ki je nezakonito pripeljala tujca brez stalnega prebivališča v Republiki Litvi čez državno mejo Republike Litve, ali pripeljala ali skrivala tujca, ki je nezakonito prečkal državno mejo Republike Litve, na ozemlju Republike Litve, se kaznuje z denarno kaznijo ali odvzemom prostosti ali kaznijo zapora do 6 let.

2. Oseba, ki je storila dejanje iz odstavka 1 tega člena z nepoštenimi nameni ali če je dejanje ogrozilo človeško življenje, se kaznuje s kaznijo zapora do 8 let.

3. Oseba, ki je organizirala storjena dejanja iz odstavka 1 tega člena, se kaznuje s kaznijo zapora od 4 do 10 let.

4. Pravna oseba je odgovorna za dejanja, navedena v tem členu.

LUKSEMBURG

Ker je edina zunanja meja v Luksemburgu letališče, Luksemburg v zvezi s tem ni predvidel sankcij.

MADŽARSKA

Osebe, ki nezakonito vstopijo na državno ozemlje, storijo upravni prekršek.

Izgon ter prepoved vstopa in bivanja ali samostojna prepoved vstopa in bivanja se lahko kot upravna sankcija v postopku nadzora tujcev izreče zoper tujca, ki je kršil ali poskusil kršiti pravila vstopa in izstopa.

Poleg tega lahko organ, ki obravnava upravne prekrške, tujca, ki prečka državno mejo Republike Madžarske brez dovoljenja ali na nedovoljen način, kaznuje z denarno kaznijo do 100 000 HUF. Nadalje se bivanje tujca brez dovoljenja, ki je bil izgnan iz ozemlja Madžarske, šteje za prekršek, ki se na podlagi madžarskega kazenskega prava kaznuje z zaporom do enega leta.

Zakonodaja:

— Zakon XXXIX iz leta 2001 o vstopu in bivanju tujcev (člen 32, odstavek 2, točka a);

— Zakon IV iz leta 1978 o Kazenskem zakoniku (v nadaljnjem besedilu: KZ) člen 214;

— Uredba vlade št. 218/1999 o upravnih prekrških, člen 22, odstavek 1.

Osebe, ki so vpletene v nezakonit vstop/izstop ali pri njem sodelujejo/pomagajo, storijo kaznivo dejanje.

Pomoč pri nedovoljenem prehodu meje je kaznivo dejanje in se kaznuje z zaporom do 3 let.

Dejanje se kaznuje z do pet let zapora, če se hoče pomagač finančno okoristiti ali pomaga več kot eni osebi.

Če pomagač ravna nečloveško ali je oborožen ali zagotovi pomoč za nezakonit prehod meje v okviru poslovne dejavnosti, je kazen 2–8 let zapora.

Priprava za pomoč pri nezakonitem prehodu meje je tudi kaznivo dejanje, ki se kaznuje z zaporom do dveh let.

Izgon tujcev zaradi policijskega nadzora tujcev se odredi zoper tujca, ki organizira ali pomaga pri nezakonitem vstopu ali izstopu (prehodu meje) ali bivanju oseb ali skupin ali je vpleten v tihotapljenje z osebami, poleg tega se izgon za tujce zaradi policijskega nadzora tujcev lahko odredi zoper tujca, katerega vstop in bivanje kršita ali ogrožata javno varnost.

Zakonodaja:

— KZ, člen 218, Tihotapljenje z ljudmi.

MALTA

Primerno je navesti, da člen 5(1) Zakona o priseljevanju (poglavje 217) določa:

„Vsaki osebi, razen tisti, ki ima pravico do vstopa ali vstopa in prebivanja ali gibanja ali tranzita v skladu s predhodno navedenimi deli, se lahko vstop zavrne, če pa pristane ali je na Malti brez dovoljenja glavnega uradnika za priseljevanje, je ta oseba nezakonit priseljenec.“

Poleg tega člen 32 Zakona o priseljevanju določa:

„Vsaka oseba, ki krši katero koli določbo tega zakona in ta kršitev ni kazniva po katerem koli drugem členu tega zakona, bo kriva in odgovorna za kršitev, za katero jo lahko okrajno sodišče obsodi na denarno kazen do 5 000 MTL ali kazen zapora do 2 let ali oboje, razen če je za to kršitev z drugim zakonom določena strožja kazen.“

NIZOZEMSKA

Člen 108(1) Zakona o tujcih v povezavi s členom 46(2) določa, da se kršitve ali delovanje v nasprotju z zahtevo kaznujejo z zaporom do največ šest mesecev ali denarno kaznijo iz kategorije 2. Denarne kazni iz kategorije 4 znašajo največ 16 750 EUR.

Zahteva za prehod meje na mejnem prehodu je navedena v členu 4.4 Dekreta o tujcih [Vreemdelingenbesluit].

Člen 108(1), (2) in (3) Zakona o tujcih iz leta 2000

1. Kršitev pogoja, določenega na podlagi členov 5.1, 5.2, 46.2 (preambula in točka b), in delovanje v nasprotju s členom 56.1 ter delovanje v nasprotju z obveznostjo, določeno na podlagi členov 6.1, 54, 55, 57.1, 58.1 ali 65.3, se kaznuje z zaporom do največ 6 mesecev ali denarno kaznijo iz kategorije 2.

2. Kršitev pogoja, določenega na podlagi člena 4.1 ali 4.2, se kaznuje z zaporom do največ šest mesecev ali denarno kaznijo iz kategorije 4.

3. Kazniva dejanja iz odstavkov 1 in 2 se obravnavajo kot prekrški.

AVSTRIJA

Brez vpliva na izjeme iz odstavka (2) ali na njihove mednarodne obveznosti varovanja morajo države članice v skladu s členom 4(3) Zakonika o schengenskih mejah določiti kazni v skladu s svojim nacionalnim pravom za nedovoljen prehod zunanjih meja izven mejnih prehodov ali izven delovnega časa. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 120 Avstrijskega zveznega zakona o izvajanju nalog javnega organa za nadzor tujcev, izdajanju dokumentov za tujce in izdajanju dokumentov za vstop (Zakon o javnem organu za nadzor tujcev iz leta 2005 – ZPT), Zvezni uradni list Republike Avstrije I št. 100/2005.

Nedovoljeno prebivanje

(1) Vsak tuj državljan, ki

1. nezakonito vstopi na ozemlje Zvezne republike Avstrije ali

2. nezakonito biva na ozemlju Zvezne republike Avstrije, stori upravni prekršek in se kaznuje z denarno kaznijo do 2 180 EUR ali v primeru neplačila te kazni z zaporom do treh tednov. Kraj vstopa ali zadnje znano prebivališče se šteje za kraj storitve kaznivega dejanja; pri vstopu z javnim prevoznim sredstvom, je kraj storitve kaznivega dejanja najbližja postaja, na kateri je glede na vozni red prevoznega podjetja mogoče izstopiti iz javnega prevoznega sredstva.

(2) Vsakdo, ki stori kaznivo dejanje v skladu z odstavkom (1), četudi je že bil pravnomočno kaznovan za podobno kaznivo dejanje, se kaznuje z denarno kaznijo do 4 360 EUR ali, če te kazni ne plača, z do 6 tednov zapora.

(3) Upravni prekršek v skladu s točko 2 odstavka 1 ne obstaja,

1. če je mogoče oditi samo v državo, v katero izgon ni dovoljen (člen 50);

2. če je bil tujcu odobren odlog izgona;

3. v primerih začasnega prebivališča upravičenega državljana tretje države pogodbenice brez vizuma ali

4. ko je tujcu odvzeta prostost.

(4) Sankcije v skladu s točko 2 odstavka 1 izključujejo kakršno koli drugo kazen, povezano z upravnim prekrškom, storjenim istočasno v skladu s točko 1 odstavka 1.

(5) Upravni prekršek v skladu z odstavkom 1 ne obstaja, če je tujec zaprosil za mednarodno zaščito in mu je bila priznana pravica do azila ali je upravičen do subsidiarne zaščite v Avstriji. Upravnokazenski postopek se v času trajanja postopka za azil prekine.

Člen 16 Avstrijskega zveznega zakona o izvajanju kontrol potnih listov na mejnih prehodih (Zakon o mejnih kontrolah – GrekoG), Zvezni uradni list Republike Avstrije št. 1996/435 v različici Zvezni uradni list Republike Avstrije št. 2004/151.

Kazenske določbe

(1) Vsaka oseba, ki

1. brez dovoljenja odstrani, skrije ali spremeni znake, navedene v členu 5 ali

2. prečka mejo s kršenjem določbe iz člena 10 ali

3. se izogne obvezni mejni kontroli ali

4. namerava prečkati ali je prečkala mejo, na kateri so mejne kontrole, brez upoštevanja poti, določenih za prehod meje ali

5. kljub opozorilu noče zagotoviti informacij, ali je prečkala mejo ali jo namerava prečkati ali predloži napačne informacije ali

6. kljub zahtevi, naj tega ne stori, ne spoštuje dogovora v skladu s členom 11(2)(3) in je zato odgovorna za motnje mejnih kontrol ali za zamudo prevoznega sredstva, ki deluje na podlagi voznega reda,

če ne gre za dejanje, ki izpolnjuje pogoje kaznivega dejanja v pristojnosti sodišč ali se kaznuje na enak način ali strožje na podlagi druge pravne določbe, stori upravni prekršek in jo regionalni upravni organi oz. na lokalni ravni zvezni policijski organ kaznuje z denarno kaznijo do 2 180 EUR ali z zaporom do 6 tednov. Razen v primerih iz točk 5 in 6, se namera kaznuje.

(2) Točka 5 odstavek 1 se ne uporablja, če stranka, za katero velja obveznost zagotovitve podatkov, podatkov noče zagotoviti ali zagotovi neresnične podatke, ker bi se sicer spravila v kazenski pregon za kaznivo dejanje.

POLJSKA

Na Poljskem so takšne kazni uvedene in podrobno določene v členu 264 poljskega Kazenskega zakonika. Namenjene so osebam, ki so nezakonito prečkale poljsko mejo.

Takšne osebe se lahko kaznujejo na tri različne načine: z denarno kaznijo, omejitvijo svobode ali zaporom do dveh let.

Če oseba nezakonito prečka poljsko mejo z uporabo nasilja, grožnje ali prevare ali v sodelovanju z drugimi osebami, se kaznuje z zaporom do 3 let.

Če oseba organizira nezakonit prehod meje, se kaznuje z zaporom od 6 mesecev do 8 let.

PORTUGALSKA

Člen 9 Dekreta–Zakona št. 244/98 z dne 8. avgusta 1998 določa: „Vsakdo, ki vstopi na portugalsko ozemlje ali iz njega izstopi, mora to storiti na za to namenjenih mejnih prehodih in v delovnem času, brez poseganja v določbe o prostem pretoku oseb iz Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma“.

Člen 136(1) istega Dekreta–Zakona določa, da „se vstop tujcev na portugalsko ozemlje s kršitvijo člena 9 šteje za nezakonit“.

Člen 148(2) določa, da „se nespoštovanje člena 9 kaznuje z denarno kaznijo od 200 do 400 EUR“.

ROMUNIJA

Člen 70, alinea 1, GEO št. 105/2001 o državni meji Romunije določa:

„Vstop v državo ali izstop iz nje z nezakonitim prehodom državne meje je kaznivo dejanje, ki se kaznuje z zaporom od 3 mesecev do 2 let. Če je bilo zgoraj navedeno dejanje storjeno z namenom izogibanja kazni, se dejanje kaznuje z zaporom od 6 mesecev do 3 let. Poskus storitve teh kaznivih dejanj se tudi kaznuje.“

SLOVENIJA

Za nedovoljen vstop tujca v državo se šteje, če tujec:

— vstopi v državo, čeprav mu ni bil dovoljen vstop,

— se izogne mejni kontroli,

— pri vstopu uporabi ponarejene, tuje ali kako drugače spremenjene potne in druge listine, ki so potrebne za vstop, ali če organom mejne kontrole navede lažne podatke (člen 11 Zakona o tujcih).

Z globo od 20 000 do 100 000 SIT (83,46 EUR oz. 417,29 EUR) se kaznuje za prekršek tujec, če nedovoljeno vstopi v Republiko Slovenijo (člen 98 Ztuj).

Z globo najmanj 400 EUR se za prekršek kaznuje fizična oseba, ki prestopi državno mejo izven mejnega prehoda ali izven delovnega časa (člen 45(1), tretja točka, Zakon o nadzoru državne meje, Ur. L. RS št. 60/2007).

Pomoč tujcu pri nezakonitem vstopu, tranzitu ali prebivanju

Kdor tujcu omogoči ali pomaga, da vstopi ali potuje v tranzitu preko ozemlja Republike Slovenije, ne sme ravnati v nasprotju z določbami tega zakona, ki določajo pogoje za vstop ali tranzit tujca preko ozemlja Republike Slovenije (člen 13a Ztuj).

Z globo od 100 000 do 240 000 SIT (417,20 EUR oz. 1 001,5 EUR) se kaznuje za prekršek posameznik, ki omogoči ali pomaga ali poskusi omogočiti ali pomagati tujcu, da vstopi, potuje v tranzitu ali prebiva na ozemlju Republike Slovenije v nasprotju s prejšnjim odstavkom.

Pravna oseba se za zgoraj navedeni prekršek kaznuje z globo od 500 000 do 1 000 000 SIT (2 086,46 EUR oz. 4 172,93 EUR), odgovorna oseba pravne osebe pa se kaznuje z globo med 150 000 in 300 000 SIT (625,94 EUR oz. 1 251,88 EUR).

SLOVAŠKA

V skladu s členom 76 Zakona št. 48/2002 coll. o prebivanju tujcev, se nedovoljen prehod državne meje šteje za kršitev, ki se lahko kaznuje z denarno kaznijo do 50 000 SKK (člen 76(2)). Tujca, ki je vstopil na ozemlje Republike Slovaške brez dovoljenja, policijski oddelek v skladu z upravnim postopkom odstrani in mu prepove ponovni vstop za obdobje do 5 let, najmanj pa za obdobje enega leta (člen 57(1) Zakona o prebivanju tujcev).

Zakon št. 300/2005 coll. („Kazenski zakonik“) je začel veljati 1. januarja 2006; člen 354 tega zakona (nasilni prehod državne meje) določa: „Kdor koli prečka državno mejo z uporabo sile ali grožnje za uporabo sile, se kaznuje z zaporom od 3 do 8 let.“

Člen 357 Kazenskega zakonika določa: „Kdor koli vstopi na ozemlje Slovaške Republike po zračni poti in krši določbe, ki urejajo mednarodne polete, se kaznuje z zaporom od 6 mesecev do 3 let.“

Člen 355 Kazenskega zakonika določa kazen za osebe, ki storijo kaznivo dejanje trgovanja z ljudmi:

— kdor koli organizira nedovoljen prehod državne meje, se kaznuje z zaporom od 1 do 5 let (člen 355(1)),

— kdor koli organizira nedovoljen prehod državne meje z namenom pridobitve finančnih ali materialnih koristi ali kdor koli pridobi, zagotovi ali ima ponarejeno potno listino ali osebni dokument za namen nedovoljenega prehoda državne meje, se kaznuje z zaporom od 3 do 8 let (člen 355(2)),

— dejanja, za katera se lahko naložena kazen glede na zgoraj navedena dejanja poveča (do dvajset let zapora), so navedena v členih 355(3)–(5).

FINSKA

Kazenski zakonik Republike Finske (39/1889) in njegove spremembe, oddelek 7, mejni prekršek (563/1998), določa:

(1) Oseba, ki:

1. prečka finsko mejo brez veljavnega potnega lista ali druge potne listine ali drugje kot na zakonsko določeni točki za izstop ali zakonsko določeni točki za vstop ali v nasprotju z zakonsko prepovedjo ali to poskusi storiti;

2. na drugačen način krši določbe o prehodu meje ali

3. se brez dovoljenja zadržuje, giblje ali neustrezno ravna v obmejnem območju, kakor je določeno v Zakonu o obmejnem območju (403/1947),

se kaznuje za mejni prekršek z denarno kaznijo ali zaporom do enega leta.

(2) Tujec, ki mu je prepovedan vstop ali je izgnan zaradi dejanja iz točke 1 ali tujec, ki zaprosi za azil ali za dovoljenje za prebivanje kot begunec na Finskem, se ne kaznuje za mejni prekršek. Tujec, ki je storil dejanje iz točke 1, ker je bil žrtev trgovanja z ljudmi iz poglavja 25(3) ali 25(3a), se prav tako ne kaznuje za mejni prekršek. (650/2004).

Oddelek 7a – majhen mejni prekršek (756/2000)

(1) Če se po celoviti oceni ugotovi, da je mejni prekršek zaradi kratkega trajanja nedovoljenega bivanja ali gibanja, narave prepovedanega dejanja ali drugih okoliščin prekrška majhen, se kršitelj kaznuje za majhen mejni prekršek z denarno kaznijo.

(2) Določbe v oddelku 7(2) se uporabljajo tudi za dejanja, navedena v odstavku 1.

ŠVEDSKA

Kazni so določene v členu 4, poglavja 20 Zakona o tujcih.

Člen 4: Tujec, ki namerno prečka zunanjo mejo v smislu Schengenskega sporazuma na nezakonit način, se kaznuje z denarno kaznijo ali odvzemom prostosti do enega leta.

ISLANDIJA

Splošna določba glede kazni je navedena v členu 57 Zakona o tujcih št. 96/2002.

V skladu z odstavkom 1 se izreče denarna kazen ali zapor do 6 mesecev, če oseba med drugim namerno ali iz malomarnosti krši določbe Zakona ali katera koli pravila, prepoved, odredbo ali pogoj, določen v skladu s tem zakonom. Kazni za nedovoljen prehod zunanje meje izven mejnih prehodov in izven delovnega časa bodo določene na podlagi te določbe. Te kazni, kot tudi druge, so učinkovite in odvračilne ter tudi sorazmerne.

NORVEŠKA

Na Norveškem to urejata Zakon o priseljevanju (Zakon št. 64 o vstopu tujih državljanov v Kraljevino Norveško in o njihovi prisotnosti v kraljestvu z dne 24. junija 1988), člen 47(1)(a), glej tudi člen 23(2), ter Zakon o mejah (Zakon št. 2 o različnih ukrepih za izvajanje označevanja in nadzora meja z dne 14. julija 1950), člen 4, glej tudi člen 3(1)(3) ter Uredbo št. 4 z dne 7. novembra 1950, člen 4(c).

V členu 47(1) Zakona o priseljevanju je v zvezi s kaznimi navedeno:

„Vsaka oseba se kaznuje z denarno kaznijo ali zaporno kaznijo do šestih mesecev ali z obema, če:

(a) namerno ali iz malomarnosti krši ta zakon ali predpise, prepovedi, odredbe ali pogoje, izdane na podlagi Zakona (…)“.

V členu 23(2) Zakona o priseljevanju je v zvezi s prehodom meja in nadzorom meja navedeno:

„Vstop in izstop potekata na za to določenih mejnih prehodih, razen če je določeno drugače (…)“.

Kazni na podlagi Zakona o mejah

Člen 4 Zakona o mejah ureja kazni. V njem je navedeno:

„Vsaka oseba, ki namerno ali iz malomarnosti krši ali sodeluje pri kršenju določb, izdanih na podlagi Zakona, se kaznuje z denarno kaznijo ali zaporno kaznijo do 3 mesecev, razen če se uporablja strožja določba. Poskus se kaznuje kot storjen prekršek. Ponavljajoče se kršitve ali več dejanj, kot je omenjeno v prvem odstavku, ali oteževalne okoliščine se kaznujejo z denarno kaznijo ali zaporno kaznijo do enega leta.“

V členu 3(1)(3) Zakona o mejah je navedeno, da:

„lahko kralj za celotno ali del meje izda določbe o prepovedi: (…) 3. prehoda meje po kopnem, morju ali zraku brez dovoljenja pristojnih organov (…)“.

V členu 4(c) Uredbe št. 4 z dne 7. novembra 1950, izdane na podlagi zgoraj omenjenega zakona, je v zvezi z različnimi vprašanji meje navedeno:

„Na ali ob meji med Norveško in Sovjetsko zvezo (Rusijo) je prepovedano:

(…)