ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Glede pomanjkanja skladnosti so bili sprejeti ali se sprejemajo številni ukrepi na ravni EU za obravnavo težav, ugotovljenih v prejšnjih ocenah. Ta pobuda se osredotoča na vzroke težav, ki še niso bili obravnavani drugje. Nezakonodajne možnosti so se upoštevale, vendar se v skladu z ocenami predlaga ciljno usmerjeno zakonodajno posredovanje, ki bi dopolnjevalo že sprejete zakonodajne in nezakonodajne ukrepe. Glede posodobitve pravil EU o varstvu potrošnikov so bili preučeni tudi nezakonodajni pristopi, vendar v posameznih primerih najverjetneje ne bi celovito obravnavali vzrokov težav. Sveženj prednostnih možnosti vključuje ukrepe za zagotovitev:

Potrošniška združenja podpirajo vse predlagane ukrepe razen glede zahtev po informacijah in pravice do odstopa od pogodbe. Poslovna združenja podpirajo ukrepe glede preglednosti spletnih trgov, „brezplačnih“ digitalnih storitev (delno), zahteve po informacijah in pravice do odstopa. Poslovna združenja nekoliko nasprotujejo ukrepom glede kazni, pravnih sredstev, kolektivnih opustitvenih tožb in tožb na povračilo škode ter „brezplačnih“ digitalnih storitev. Številni organi držav članic podpirajo predlagane ukrepe glede pravnih sredstev, kolektivnih opustitvenih tožb in tožb na povračilo škode, preglednosti spletnih trgov in „brezplačnih“ digitalnih storitev. Nekateri so izrazili pomisleke o ukrepih glede kazni, pravnih sredstev in pravice do odstopa.
Prednostne možnosti bodo prinesle neposredne koristi na številnih področjih, čeprav je te težko količinsko opredeliti. Razpoložljivi dokazi kažejo, da bosta boljše sprejemanje dokumentov in povečana varnost listin prinesla neposredne in ponavljajoče se prihranke pri stroških in zmanjšanje upravnega bremena za državljane in njihove družinske člane, javne uprave (npr. mejno policijo pri preverjanju dokumentov) ter javne in zasebne ponudnike storitev (npr. letalske prevoznike in zdravstveni sektor, banke ter ponudnike zavarovanj in socialnega varstva).

Posredne koristi prednostnih možnosti vključujejo zmanjšanje ponarejanja dokumentov in kraje identitete ter splošno izboljšanje stopnje varnosti (zmanjšanje pojava kriminala, goljufij in terorizma) znotraj EU in na njenih mejah. Poleg tega se bo olajšalo prosto gibanje oseb, saj bodo izboljšani dokumenti omogočili hitrejšo, enostavnejšo in varnejšo uporabo dokumentov.
Dodatno zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih avtomobilov med letoma 2005 in 2030 glede na izhodiščni scenarij znaša med 4 in 11,4 odstotne točke. Med letoma 2020 in 2030 naj bi se emisije onesnaževal zraka znižale za 2 do 8 odstotnih točk (NOx) in za do 10 odstotnih točk (PM2.5). Pri kombiniranih vozilih dodatno zmanjšanje emisij CO2 med letoma 2005 in 2030 znaša med 4,8 in 14,1 odstotne točke. Med letoma 2020 in 2030 naj bi se emisije onesnaževal zraka pri kombiniranih vozilih znižale za do 9 (NOx) ali 10 (PM2,5) odstotnih točk.

Koristi za potrošnike v smislu „skupnih stroškov lastništva“ za „povprečen nov osebni avtomobil“ iz leta 2030 ob upoštevanju življenjske dobe 15 let znašajo med 1 000 in 2 000 EUR. Pri „povprečnem novem kombiniranem vozilu“ iz leta 2030 so ti prihranki med 3 800 in 4 400 EUR. Neto prihranki nastanejo tako pri prvem kot tudi pri drugem uporabniku, torej imajo koristi tudi skupine potrošnikov z nižjimi dohodki.
Na splošno so zainteresirane strani izrazile dvome glede ustreznosti, učinkovitosti in dodane vrednosti zdajšnjega pravnega okvira (Okvirni sklep Sveta 2001/413/PNZ o boju proti goljufiji in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi).

Zainteresirane strani so se zlasti strinjale, da opredelitve iz okvirnega sklepa niso posodobljene (strokovnjaki iz pravosodnih organov so zlasti opozorili na primer virtualnih valut; temu so s stališči široko pritrdili posamezniki in zainteresirane strani v odprtem javnem posvetovanju) in da bi bilo treba upoštevati nova kazniva dejanja, ki niso vključena v zakonodajo (strokovnjaki organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter organov kazenskega pregona in pravosodnih organov so navedli zlasti prodajo, nakup in dajanje na voljo ukradenih varnostnih elementov; temu so široko pritrdili tudi prispevki, prejeti v odprtem javnem posvetovanju).

Zainteresirane strani so navedle potrebo po izboljšanju sodelovanja med nacionalnimi organi in med javnimi organi ter zasebnim sektorjem. Zainteresirane strani iz finančnih institucij in druge zasebne strani (npr. trgovci) so se pritoževali nad pomanjkanjem pravne varnosti, ki ovira njihovo zmožnost izmenjave informacij, medtem ko so strokovnjaki organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter organov kazenskega pregona pripomnili, da čas za pridobitev informacij ne omogoča učinkovitega preiskovanja kaznivega dejanja.
Obdobje po letu 2020: organizacije civilne družbe in posamezniki podpirajo nadaljevanje EU ETS (možnosti 0–2). Nekateri javni organi podpirajo nadaljevanje EU ETS za lete znotraj EGP (možnosti 1 in 2), medtem ko se drugi, tudi letalski prevozniki in letalska združenja, zavzemajo za možnost 3.

Obdobje 2017–2020: organizacije civilne družbe in posamezniki se zavzemajo za možnost 0, javni organi pa za možnost 1. Zasebna podjetja ter poklicne in mednarodne organizacije so razdeljeni med možnostjo 1 in razveljavitvijo EU ETS.
Številne možnosti v zvezi z zajetimi rakotvornimi snovmi so bile ugotovljene in opuščene. Prepoved teh snovi na delovnem mestu se je štela za nesorazmerno, zanašanje na nezakonodajne smernice ali samourejanje pa ne bi moglo znatno prispevati k reševanju ugotovljenih težav. Predlogi za zakonodajne možnosti glede sedmih od 12 rakotvornih snovi (mejne vrednosti v Prilogi III in/ali vključitev v Prilogo I) so temeljili na izidih razprav med znanstveniki, delodajalci, delavci in predstavniki držav članic. Za večino rakotvornih snovi so bile obravnavane tudi strožje in manj stroge možnosti. Obdržane možnosti se štejejo za dopolnilne, v številnih primerih pa tudi kot dodana vrednost obstoječim ukrepom iz uredbe REACH. Pravno varnost za zainteresirane strani je najlažje doseči z jasno navedbo kemijskih dejavnikov v okviru direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh, skupaj z mejnimi vrednostmi za poklicno izpostavljenost, ki omogočajo upravljanje tveganja poklicne izpostavljenosti rakotvornim kemijskim snovem.

Kar zadeva preostalih pet rakotvornih snovi (izpušni plini iz dizelskih motorjev, prah in dim, ki nastaneta pri postopku obdelovanja gume, berilij in anorganske berilijeve spojine, 4,4'-metilen-bis-(2 kloranilin) (MOCA) in heksaklorobenzen), ukrepi s spremembo direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh na tej stopnji mirujejo zaradi pravnih pomislekov ali neenotnih stališč znotraj Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu.
EVROPSKA KOMISIJA

Bruselj,30.1.2018

SWD(2017) 472 final

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 472 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:

BLAGOVNI SVEŽENJ

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE



POVZETEK OCENE UČINKA



Spremni dokument

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta

o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}



{SWD(2017) 477 final}
1)Osnovna možnost, ki vključuje dokončen sistem za trgovino znotraj EU, ponuja za davčni vrtiljak skladno rešitev, ki velja za celotno EU, vendar se njeni pozitivni učinki lahko pričakujejo šele v srednje- do dolgoročnem obdobju. 2)Možnost 2b: odstopanje za uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za vnaprej izbrane DČ na prostovoljni osnovi. 3)Možnost 3b: odstopanje za uporabo splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za vse DČ na prostovoljni osnovi in na podlagi vnaprej določenih meril. Opuščene možnosti: splošni mehanizem obrnjene davčne obveznosti brez praga in možnosti 2a in 3a, ki temeljita na sektorskem/izbirnem pristopu. Prednostna možnost je možnost 3b, ker ponuja kratkoročno rešitev DČ, ki jih je davčni vrtiljak še posebej prizadel. V največji možni meri zmanjšuje negativne učinke na notranji trg, in sicer z omejevanjem preusmerjanja goljufij med DČ. Če bo imel poskus negativne učinke na notranji trg, je predvidena zaščitna klavzula.
Glede na pobude iz sporočila Komisije COM(2014) 244 je predvidenih pet možnosti, in sicer od osnovnega scenarija (nespremenjena politika) do popolne prenove in popolne uskladitve sistema za nadzor izvoza.

Izvedena je bila temeljita analiza za oceno učinka različnih možnosti za pregled. Možnosti 2 (podpora za izvajanje in izvrševanje), 3 (nadgradnja sistema EU) in 4 (posodobitev sistema EU) so se primerjale z možnostjo 1, tj. osnovnim scenarijem. Ocena je temeljila na analizi in praktičnih izkušnjah služb Komisije, podatkih in prispevkih držav članic, ugotovitvah zunanje študije za zbiranje podatkov in rezultatih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi. Peti možnosti (prenova sistema EU), ki bi temeljito spremenila pristop EU k nadzoru izvoza, so države članice in zainteresirane strani močno nasprotovale, zato ni bila dodatno ocenjena.

Možnost 3 se zdi najučinkovitejša in najuspešnejša glede na učinek na gospodarstvo in varnost. Vendar se zdi možnost 4 nepogrešljiva za doseganje cilja preprečevanja kršitev človekovih pravic zaradi neustreznega nadzora tehnologije za kibernetski nadzor. Tako sta bili kot najprimernejši izbrani možnosti 3 in 4.
V okviru ocene so bile ugotovljene številne težave, ki bi jih bilo treba odpraviti, da se zagotovi, da Uredba zagotavlja namenjene rezultate. Te težave se nanašajo na predvidljivost in učinkovitost čezmejnih postopkov, določenih v Uredbi v interesu staršev in otrok. Težave izhajajo tudi iz dejstva, da sedanje pravno besedilo ni dovolj jasno ali pa obstajajo pomanjkljivosti. Kar zadeva spore v zvezi s starševsko odgovornostjo, ki se nanašajo na ugrabitev otrok s strani staršev, čezmejno namestitev otrok, priznavanje in izvrševanje sodnih odločb ter sodelovanje med (osrednjimi in drugimi) nacionalnimi organi, obstajajo prekomerne in neupravičene zamude, ki so posledica načina oblikovanja ali uporabe obstoječih postopkov. Sodne odločbe se pogosto ne izvršujejo ali pa se izvršujejo z znatnimi zamudami. Poleg tega je zaradi nejasnega opisa sodelovanja med osrednjimi organi prišlo do zamud ali neizpolnitve zahtev, kar je škodilo dobrobiti otrok. Te zamude in pomanjkljivosti negativno vplivajo na temeljne pravice otroka in medsebojno zaupanje med državami članicami, od katerega je odvisno nemoteno delovanje Uredbe. Kar zadeva zakonske spore, zakonca v mednarodni zakonski zvezi nimata možnosti dogovoriti se o izbiri sodišča, ki bi odločalo o njuni razvezi. Za zakonce, ki nimajo enakega državljanstva EU in živijo v tretji državi, je lahko dostop do sodnega varstva v EU omejen. Te težave so bile sicer obravnavane, vendar v tej fazi še ni predlaganih nobenih ukrepov.
Okolje, v katerem veljajo kompleksna davčna pravila in davčna tajnost, je nekaterim multinacionalnim podjetjem omogočilo vodenje strategij agresivnega davčnega načrtovanja. Za razliko od malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP) ali posameznih davčnih zavezancev lahko multinacionalna podjetja izkoriščajo vrzeli v domačih in mednarodnih davčnih zakonih in dobiček, ustvarjen v eni državi, prenesejo v drugo, da bi tako zmanjšala znesek svoje davčne odločbe. Po ocenah naj bi države v EU vsako leto izgubile med 50 in 70 milijard EUR, ker se multinacionalna podjetja izogibajo davkom. V nedavnih poročilih je bil razkrit nizki znesek davkov, ki so jih plačala nekatera multinacionalna podjetja, kar pod vprašaj postavlja splošno učinkovitost in pravičnost davčnih sistemov v EU. Na mednarodni ravni je skupina G20 potrdila pobudo OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (v nadaljnjem besedilu: BEPS), ki jo je EU nato izvedla s svežnjem proti izogibanju davkom.le gotovitve nadaljnje skladnosti multinacionalnih podjetij z nacionalnim davčnim pravom. Kot problematično je bilo ugotovljeno pomanjkanje javnega nadzora. Javni nadzor prek večje preglednosti poslovanja multinacionalnih podjetij bi bil dodatno orodje za boj proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, temeljil pa bi na posledicah za dobro ime in demokratičnih razpravah.
Že pred izbruhom afere VW je Komisija pripravljala predloge za izboljšanje zakonodaje o homologaciji za motorna vozila in opredelila glavna področja, ki jih je mogoče bistveno izboljšati, da bi se bolje obravnavale težave zaradi nevarnih in neskladnih avtomobilskih izdelkov. Ocena morebitnih možnosti politike je pokazala, da bi bili na teh področjih najučinkovitejši regulativni ukrepi. Ponovna ocena teh možnosti politike ob upoštevanju afere VW je izpostavila potrebo po dodatnem izboljšanju njihove učinkovitosti v smislu odkrivanja in preprečevanja težav v zvezi z neskladnostjo. Poleg tega sta se na podlagi te ponovne ocene opredelili največji slabosti homologacijskega sistema, in sicer pomanjkanje nadzora nad akterji, odgovornimi za ustrezno delovanje mehanizma za predhodni nadzor skladnosti (homologacija), in odsotnost učinkovitega naknadnega nadzornega mehanizma (nadzor trga).

Regulativne možnosti za področja od A do E podpira večina gospodarskih subjektov, nacionalnih organov in tehničnih služb. Ti deležniki podpirajo tudi uvedbo nadzora trga, kot je predvidena za področje F. V obdobju po razkritju afere VW je bila Komisija resno pozvana k uvedbi nadzora in usklajevanja na ravni EU, da se zagotovi učinkovito izvrševanje obveznosti v zvezi s homologacijo in nadzorom trga. To možnost podpirajo zlasti Evropski parlament in nevladne organizacije za varstvo okolja in potrošnikov.
SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 27.7.2009 
SEC(2009) 1062 kon č. 
  
PRIPORO ČILO KOMISIJE SVETU 
o odobritvi sprememb pogajalskih direktiv za  sporazum o trgovini in sodelovanju z 
Republiko Irak  
 
SL 2   SL 1. OBRAZLOŽITVENI  MEMORANDUM 
Svet je 23. marca 2006 pooblastil Komisijo za pogajanja o sporazumu o trgovini in 
sodelovanju z Irakom ter izdal poga jalske direktive v ta namen  
(dok. št. 6511/06 COMEM 23 WTO 38 RESTREINT UE).  
V sedmem krogu pogajanj med EU in Ira kom, ki je potekal v Bagdadu od 25. do 
26. februarja 2009, sta se Irak in Komisija dogovoril a, da povišata status osnutka sporazuma, 
natančneje z ustanovitvijo sveta za sode lovanje, ki bi se redno sest ajal na ministrski ravni, ter 
s spremembo naslova sporazuma iz sporazuma o trgovini in sodelovanju v sporazum o partnerstvu in sodelovanju.  
Svet (delovna skupina MOG) je ta pristop potr dila, in sicer pred sedmim krogom pogajanj in 
po njem. Komisija zato priporo ča, da se ti spremembi preneseta tudi v pogajalske  direktive, in 
poziva Svet, naj predlagani spremembi odobri. 
 
SL 3   SL 2. PRIPORO ČILO 
Glede na zgoraj navedeno Komisija priporo ča, da Svet odobri naslednji spremembi 
pogajalskih direktiv: 
(1) sprememba naslova sporazuma 
• naslov sporazuma se povsod v pogajalskih di rektivah spremeni iz „sporazuma o 
trgovini in sodelovanju“ v „sporazu m o partnerstvu in sodelovanju“; 
(2) ustanovitev sveta za sodelovanje 
• v naslovu III oddelka D (Institu cionalne, splošne in kon čne določbe) se doda nova 
točka: 
„Ustanovi se svet za sodelova nje, ki nadzira izvajanje te ga sporazuma. Sestaja se na 
ministrski ravni. Obravnava vsa pomembnejša vpraš anja, ki izhajajo iz  tega sporazuma.“; 
• trenutna to čka D.1 se spremeni, da se upošteva  ustanovitev sveta za sodelovanje: 
odstavek 1 – novo besedilo:  „Ustanovi se odbor za sodelovanje, ki pomaga svetu za sodelovanje pr i opravljanju njegovih 
nalog.“; 
odstavek 2 – besedilo ostane nespremenjeno.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.1.2006

SEK(2005) 1791 končno

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na specifičnih področjih zunaj štirih svoboščin (MSP)

- Osnutek skupnega stališča Skupnosti - (predložen s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje posebne določbe o sodelovanju med Skupnostjo in državami EGP-EFTA zunaj štirih svoboščin.

2. Namen priloženega osnutka Sklepa Skupnega odbora EGP (glede Sklepa št. 1776/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005) je spremeniti Protokol 31, da se razširi sodelovanje na področju podjetij, podjetništva ter malih in srednjih podjetij (MSP). Spreminja Odločbo Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001 - 2005), ki je od 1. januarja 2006 že vključena v Sporazum.

3. Člen 1.3(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP predvideva, da Svet na predlog Komisije oblikuje stališče Skupnosti do takih sklepov.

4. Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP se predloži v odobritev Svetu, nato pa Komisija v najkrajšem možnem času predstavi stališče Skupnosti v Skupnem odboru EGP.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na specifičnih področjih zunaj štirih svoboščin (MSP)

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Protokol 31 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. ….... z dne[1]…

2. Sodelovanje pogodbenic Sporazuma je primerno razširiti tako, da se vključi Sklep št. 1776/2005/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001 do 2005)[2].

3. Protokol 31 k Sporazumu je zato treba spremeniti tako, da se omogoči začetek tega razširjenega sodelovanja 1. januarja 2006 –

SKLENIL:

Člen 1

V sedmi alinei člena 7(5) (Odločba Sveta 2000/819/ES) Protokola 31 k Sporazumu se doda naslednja podalinea:

„- 32005 D 1776 : Sklepom št. 1776/2005/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 (UL L 289, 3.11.2005, str. 14).“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po zadnjem uradnem obvestilu Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma.*

Uporablja se od 1. januarja 2006.

Člen 3

Ta sklep se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije .

V Bruslju, […]

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

[1] UL C […] […], str.

[2] UL L 289, 3.11.2005, str. 14.

* [Navedene so ustavne zahteve.][Navedena ni nobena ustavna zahteva.]
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.3.2005

SEK(2005) 360 končno

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na specifičnih področjih zunaj štirih svoboščin

- Osnutek skupnega stališča Skupnosti -(predložen s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje posebne določbe o sodelovanju med Skupnostjo in državami EGP-EFTA zunaj štirih svoboščin.

2. Namen priloženega osnutka Sklepa Skupnega odbora EGP, ki vključuje Sklep št. 593/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. julija 2004, je spremeniti Protokol 31, da se razširi sodelovanje na področju podjetij, podjetništva ter malih in srednjih podjetij (MSP) z veljavnostjo od 1. januarja 2005. Sklep št. 593/2004/ES spreminja Odločbo Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005), ki je že vključena v Sporazum.

3. Člen 1.3(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP predvideva, da Svet na predlog Komisije določi stališče Skupnosti do takih sklepov.

4. Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP se predloži v odobritev Svetu, nato pa Komisija v najkrajšem možnem času predstavi stališče Skupnosti v Skupnem odboru EGP.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na specifičnih področjih zunaj štirih svoboščin

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Protokol 31 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. ….... z dne[1].

2. Primerno je razširiti sodelovanje pogodbenic Sporazuma, da se vključi Odločba št. 593/2004/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 21. julija 2004 o spremembah Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001-2005)[2].

3. Protokol 31 k Sporazumu je zato treba spremeniti tako, da se razširjeno sodelovanje lahko začne 1. januarja 2005 –

SKLENIL:

Člen 1

V sedmi alinei člena 7(5) (Odločba Sveta 2000/819/ES) Protokola 31 k Sporazumu se doda naslednja podalinea:

„- 32004 D 0593 : Odločba št. 593/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne21. julija 2004 (UL L 268, 16. 8. 2004, str. 3).“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po zadnjem uradnem obvestilu Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma*.

Uporablja se od 1. januarja 2005.

Člen 3

Ta sklep se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije .

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarj Skupnega odbora EGP

[1] UL L …

[2] UL L 268, 16.8.2004, str. 3.

* [Navedene so bile ustavne zahteve.][Navedena ni bila nobena ustavna zahteva.]
EVROPSKA KOMISIJA

Bruselj, 16.8.2022

COM(2022) 409 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 409 final of 22.6.2022.

Concerns the English language version.

Correction of footnote 9 on page 2.

The footnote mistakenly referred to the “elimination of non-discrimination in respect of employment and occupation”.

The text shall read as follows:

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Moč trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast