Pomen vesolja za Evropo.

Evropa – države članice, Evropska vesoljska agencija (European Space Agency – ESA), Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov (EUMETSAT) in Evropska unija – je dosegla številne uspehe na področju vesolja s pomočjo revolucionarnih tehnologij in raziskovalnih misij, kot je misija Rosetta Evropske vesoljske agencije, zmogljivosti za opazovanje Zemlje in meteoroloških zmogljivosti brez primere, kot je Meteosat, ter vodilnih svetovnih komercialnih telekomunikacij in izstrelitvenih sistemov z družino raket Ariane in raketo Vega. Evropa ima danes drugi največji javni vesoljski proračun na svetu, ki vključuje programe in objekte v različnih evropskih državah. V obdobju 2014–2020 bo zgolj EU namenila več kot 12 milijard EUR za naložbe v vesoljske projekte. V lasti ima vrhunski vesoljski sistem za opazovanje Zemlje, Copernicus, na področju satelitske navigacije in določanja geografskega položaja pa EGNOS in Galileo. EU je z 18 sateliti, ki so trenutno v orbiti, in več kot 30, ki so načrtovani v naslednjih 10 do 15 letih, največja institucionalna stranka izstrelitvenih storitev v Evropi.

Vesoljske tehnologije, podatki in storitve so postali nepogrešljivi v vsakdanjem življenju evropskih državljanov – pri uporabi mobilnih telefonov in avtomobilskih navigacijskih sistemov, gledanju satelitskih televizijskih kanalov ali dvigovanju gotovine. Sateliti zagotavljajo takojšnje informacije, ko pride do naravnih nesreč, kot so potresi, gozdni požari ali poplave, in tako omogočajo, da lahko skupine za izredne dogodke in reševalne ekipe bolje usklajujejo svoje delovanje. Kmetje lahko z informacijami, pridobljenimi s sateliti, izboljšajo rabo zemljišč. Zahvaljujoč satelitskim tehnologijam je prometna in energetska infrastruktura varnejša in se lahko bolj učinkovito upravlja. Globalni izzivi zaradi rastoče populacije, večjega povpraševanja po virih in podnebnih sprememb zahtevajo informacije o našem planetu, ki jih lahko lažje zagotovimo z rešitvami na podlagi vesoljskih tehnologij.

Vesoljske tehnologije, podatki in storitve lahko podpirajo številne politike EU in ključne prednostne naloge teh politik, vključno s konkurenčnostjo gospodarstva EU, migracijami, podnebnimi spremembami, enotnim digitalnim trgom in trajnostnim upravljanjem naravnih virov. Vesolje je za Evropo strateškega pomena. Krepi vlogo Evrope kot močnega globalnega akterja ter pomeni prednost pri zagotavljanju njene varnosti in obrambe. Vesoljska politika lahko prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest ter spodbujanju rasti in naložb v Evropi. Naložbe v vesoljski sektor premikajo meje znanosti in raziskav. Evropa ima vrhunski vesoljski sektor z močno industrijo za proizvodnjo satelitov, ki zajema približno 33 % odprtih svetovnih trgov, ter dinamičen sektor prodajnih storitev z velikim številom malih in srednjih podjetij. V evropski vesoljski industriji, vključno s proizvodnim in storitvenim sektorjem, je zaposlenih več kot 230 000 strokovnjakov; leta 2014 je bila njena vrednost ocenjena na 46–54 milijard EUR, kar predstavlja približno 21 % vrednosti globalnega vesoljskega sektorja.

Mednarodni vesoljski sektor se hitro spreminja: konkurenca narašča, novi udeleženci prinašajo izzive in nove ambicije na področju vesolja, vesoljske dejavnosti postajajo vse bolj komercialne in veča se udeležba zasebnega sektorja, pomembni tehnološki premiki posegajo v tradicionalne industrijske in poslovne modele v sektorju, kar zmanjšuje stroške dostopa do vesolja in njegove uporabe. Kombinacija digitalnih tehnologij in podatkov, pridobljenih z vesoljskimi tehnologijami, ter drugih virov podatkov odpira veliko poslovnih priložnosti za vse države članice.

Evropski akterji bi morali sodelovati pri spodbujanju vloge Evrope kot vodilnega akterja na področju vesolja, povečati svoj delež na svetovnih trgih vesoljskih tehnologij ter izkoristiti prednosti in možnosti, ki jih ponuja vesolje. Na podlagi člena 189 Pogodbe (PDEU) Komisija zato predlaga novo vesoljsko strategijo za Evropo s poudarkom na štirih strateških ciljih.

1.Kako bi kar najbolje izkoristili prednosti vesoljskih tehnologij v korist družbe in gospodarstva v EU

Možnosti vesoljskih rešitev še niso v celoti izkoriščene niti še niso izkoriščene širše možnosti, ki jih ponujajo podatki, pridobljeni z vesoljskimi tehnologijami. Vesoljski sektor je treba bolje povezati z drugimi politikami ter gospodarskimi prostori na ravni EU in v vseh državah članicah. Možnosti vesoljskih programov EU (Copernicus, EGNOS in Galileo) bi bilo treba bolje izkoristiti. Cilj Komisije je optimizirati prednosti, ki jih vesoljske tehnologije prinašajo družbi in širšemu gospodarstvu EU. To pomeni spodbujati povpraševanje javnih in zasebnih uporabnikov, omogočati lažji dostop do podatkov, pridobljenih z vesoljskimi tehnologijami, in njihovo lažjo uporabo ter spodbujati razvoj in uporabo inovativnih prodajnih aplikacij. Pomeni tudi zagotoviti kontinuiteto in razvoj vesoljskih programov EU, ki ga usmerjajo potrebe uporabnikov.

1.1.Spodbujanje uporabe vesoljskih storitev in podatkov

Podatki in storitve, pridobljeni na podlagi vesoljskih sistemov, kot so satelitski posnetki, geolokacijske informacije in satelitske komunikacije, že prispevajo k številnim javnim politikam in gospodarskim sektorjem: od varstva okolja do prometne varnosti, natančnega kmetijstva, nadzora nad ribjimi staleži, spremljanja plovnih poti in odkrivanja razlitij nafte ter urbanega in regionalnega načrtovanja. Področja možne uporabe so številna in še niso v celoti izkoriščena. Komisija bo zato spodbujala uporabo vesoljskih storitev, podatkov in aplikacij v politikah EU, če bodo zagotavljali učinkovite rešitve. Zagotovila bo, da bo zakonodaja EU podpirala njihovo uporabo, in izvajala bo redne preglede za prepoznavo ovir in novih priložnosti, vključno z upravnimi poenostavitvami.

Komisija bo sprejela konkretne ukrepe, vključno z regulativnimi, če bo to upravičeno in koristno, za uvedbo programa Galileo na določenih trgih ali področjih, kot so mobilna telefonija, evropska kritična infrastruktura in letalstvo. Novi nabori čipov in sprejemniki, dani na evropski trg, bi morali biti združljivi s programoma Galileo in EGNOS. Da bi podprla prizadevanja industrije, bo Komisija vzpostavila shemo prostovoljnega označevanja in certificiranja.

Dolgoročno bo Komisija spodbujala uporabo vesoljskih rešitev s standardizacijskimi ukrepi in časovnimi načrti ter vključevanjem vesoljske razsežnosti v prihodnje strategije, ki npr. obravnavajo avtonomne in povezane avtomobile, železniški in letalski sektor ter brezpilotne zrakoplove (drone). Komisija bo izdala evropski radionavigacijski načrt, ki bo olajšal uvedbo aplikacij globalnega navigacijskega satelitskega sistema v sektorske politike.

Ta prizadevanja bi bilo treba podpreti s spremljevalnimi ukrepi na nacionalni in regionalni ravni. Komisija bo skupaj z GSA in drugimi organizirala kampanje za ozaveščanje, vzpostavila podporna omrežja (npr. Releji Copernicus in Akademija Copernicus) ter zagotovila tehnično podporo pri uporabi inovativnih in čezmejnih javnih naročil za vesoljske rešitve.

Copernicus je eden od glavnih ponudnikov podatkov o opazovanju Zemlje. Tehnične ovire pa uporabnikom trenutno preprečujejo, da bi v celoti izkoristili podatke in informacije, ki jih zagotavlja Copernicus. Komisija bo zato izboljšala dostop do vesoljskih podatkov in njihovo uporabo ter tako omogočila njihovo navzkrižno bogatenje z drugimi viri podatkov in olajšala njihovo integracijo z digitalnimi raziskovalnimi infrastrukturami, pri čemer bo dopolnjevala evropsko pobudo za računalništvo v oblaku. Natančneje, Komisija bo okrepila razširjanje podatkov o opazovanju Zemlje, pridobljenih s programom Copernicus. Vzpostavila bo več podpornih platformnih storitev, ki bodo omogočale dostop do dodatnih naborov podatkov in zmogljivosti spletne obdelave ter pri katerih bo evropska industrija prevzela vodilno vlogo. Ti ukrepi bodo odprli nove poslovne priložnosti za evropsko industrijo, tudi za mala in srednja ter zagonska podjetja, raziskovalnim omrežjem, javnimi organom in podjetjem pa bodo omogočili razvoj in uporabo vesoljskih rešitev. Ker je vesoljske podatke pogosto treba uporabiti skupaj z nevesoljskimi, da bi izpolnili svoj celotni potencial v korist končnih uporabnikov, bo Komisija posebno pozornost namenila predvsem interoperabilnosti naborov podatkov na podlagi direktive INSPIRE in evropskega okvira interoperabilnosti.

Močnejše povezovanje s komercialnim prodajnim sektorjem je bistveno za razvoj aplikacij „po meri“, pridobivanje novih uporabnikov in povezovanje vesoljskega sektorja z drugimi. Komisija bo zato za spodbujanje teh povezav določila ustrezne okvirne pogoje. Opredelila bo jasne meje med prosto dostopnimi osnovnimi informacijskimi storitvami programa Copernicus in komercialnimi prodajnimi aplikacijami. Prav tako bo uvedla „panožni preskus“, da bi preverila, ali so dobavitelji na nižji stopnji v verigi sposobni zagotavljati zanesljive in cenovno dostopne storitve.

Vesoljske in satelitske komunikacije lahko tudi izboljšajo povezljivost evropske digitalne družbe in gospodarstva. Sateliti lahko zagotovijo stroškovno učinkovite rešitve, zlasti pri povezovanju sredstev in ljudi na oddaljenih in priobalnih območjih ali kot del prihodnjih omrežij 5G, pri katerih bodo številne aplikacije in storitve, ki uporabljajo vesoljske podatke, prav tako potrebovale neprekinjeno povezljivost. Komisija bo sodelovala z državami članicami, da bi spodbujala dolgoročne okvire za sodelovanje, ki krepijo medsebojno delovanje satelitskih in zemeljskih tehnologij ter povezujejo zadevne poslovne skupnosti.

Glavni ukrepi Komisije bodo naslednji: -Komisija bo spodbujala uvajanje rešitev programov Copernicus, EGNOS in Galileo v politike EU, če bo to upravičeno in koristno, tudi kratkoročno, z ukrepi, ki uvajajo uporabo programa Galileo za mobilno telefonijo in kritično infrastrukturo na podlagi časovne sinhronizacije; -lajšala bo uporabo podatkov in informacij, pridobljenih na podlagi programa Copernicus, s krepitvijo razširjanja podatkov in vzpostavitvijo platformnih storitev, pri čemer bo spodbujala vmesnike do nevesoljskih podatkov in storitev; -spodbujala bo razvoj vesoljskih aplikacij z večjim vključevanjem novih akterjev z različnih področij; -(skupaj z državami članicami in industrijo) bo spodbujala učinkovito uporabo satelitskih komunikacij na podlagi povpraševanja, da bi pospeševala vseprisotno povezljivost v vseh državah članicah.

1.2.Spodbujanje razvoja vesoljskih programov EU in izpolnjevanje potreb novih uporabnikov

Zasebni sektor bo uporabljal vesoljske rešitve in vanje vlagal le, če bodo uporabniki in podjetja prepričani, da bodo storitve in podatki, ki jih zagotavljajo Copernicus, EGNOS in Galileo, prisotni tudi v prihodnje. Komisija zato potrjuje svojo zavezanost stabilnosti vesoljskih programov EU in krepitvi konkurenčnih prednosti sistemov z elementi, kot so avtentikacijske storitve in visoka natančnost za program Galileo. V spreminjajočem se okolju in na hitro razvijajočem se trgu se morajo ti sistemi še naprej razvijati, da bi lahko zagotavljali najsodobnejše storitve z večjo učinkovitostjo in robustnostjo.