SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 6.4.2005  
COM (2005) 123 kon č. 
2005/0046 (COD) 
2005/0047 (COD) 
2005/0048 (CNS) 
2005/0049 (COD)  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
pripravi okvirnega programa Solidarnost in  upravljanje migracijsk ih tokov za obdobje 
2007–2013 
Predlog 
ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa 
„Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ 
Predlog 
ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa 
„Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ 
Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o ustanovitvi Evropskega sklada za vklju čevanje državljanov tretjih držav za obdobje 2007–
2013 v okviru splošnega programa „Solidarno st in upravljanje migracijskih tokov“ 
Predlog 
ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o ustanovitvi Evropskega sklada za vra čanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega 
programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ 
 
(predložila Komisija) 
{SEC(2005) 435} 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
o pripravi okvirnega programa Solidarnos t in upravljanje migracijskih tokov za 
obdobje 2007–2013 
Sporočilo o pripravi okvirnega programa „Solidar nost in upravljanje migracijskih tokov“ je 
del usklajenega niza predlogov, namenjen ih zagotavljanju ustrezne podpore obmo čju 
svobode, varnosti in pravice v okviru finan čne perspektive za obdobje 2007–2013. Vzporedno 
in enako intenzivno je treba razviti tri klju čne cilje, ki so svoboda, varnost in pravica, in s tem 
omogočiti uravnotežen pristop, ki bi temeljil na na čelih demokracije, s poštovanja temeljnih 
pravic in svoboš čin ter pravne države. Okvirni progr am podpira vsakega od teh ciljev in 
predvideva potrebno skladnost med ustreznimi ukrepi na vsakem podro čju politike ter jasno 
povezuje politi čne cilje in razpoložljive vire, ki so  namenjeni za njihovo  podporo. Poleg tega 
ta struktura predstavlja bistveno poenostavitev in  racionalizacijo obstoje če finančne podpore 
na območju svobode, pravice in varnosti ter s tem omogo ča večjo prožnost pri razporeditvi 
prednostnih nalog in pove čuje splošno preglednost. 
1. UVOD 
Postopna vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in pravice je od takrat, ko je bila prvi č 
omenjena kot cilj v Amsterdamski pogodbi, postala ena izmed temeljev razvoja Evropske unije. Ta cilj je posledica os novnih ciljev gospodarske rasti in trajnostnega razvoja: pove čana 
blaginja na ravni naše celine se lahko doseže le v ozra čju varnosti, ki zagotavlja državljanom 
in poslovnemu sektorju u činkovito uveljavljanje nj ihovih pravic in svoboš čin, kakor tudi 
zaščito pred kriminalom in terorizmom. 
Območje svobode, varnosti in pravice vzpostavlja  ravnotežje med zagotavljanjem temeljnih 
pravic posameznika (svoboda, varnost in pr avica) ter temeljnih odgovornosti (varnost, 
pravica), za katere se pri čakuje, da jih bo prevzela Unija
1. Državljani Evrope upravi čeno 
pričakujejo, da bo Evropska unija ob za gotavljanju spoštova nja temeljnih svoboš čin in pravic 
uveljavila bolj u činkovit skupen pristop k čezmejnim problemom, kot so nezakonito 
priseljevanje ter trgovanje z ljudm i in tihotapljenje ljudi, prav tako pa k problemom v zvezi s 
terorizmom in organiziranim kriminalom. 
Evropski svet je na podlag i rezultatov programa iz Tamp ereja novembra 2004 sprejel ve čletni 
program („Haaški program“), ki opredeljuje nov na črt, ki naj bi omogo čil Uniji, da še naprej 
razvija, kar je že bilo doseženo, in se spopade  z izzivi v prihodnosti. Med opredeljenimi cilji 
sta nadaljnji razvoj skupne migracijske in azilne politike ter vzpos tavitev integriranega 
sistema upravljanja za kontrole in nadzor zuna njih mej, kar mora biti predvideno v okviru 
splošnega na čela solidarnosti in poštene delitve odgovornosti med državami članicami, 
                                                 
1 „Svoboda je povezovalno na čelo, skupni imenovalec evropskega projekta.  Vendar brez varnosti, brez 
sistema zakonodaje in pravosodja, ki ga ljudje priznavajo, se uveljavljanja svobode in spoštovanja 
demokrati čnih vrednot ne da zagotoviti.  Evropsko obmo čje svobode, varnosti in pravice tako daje 
jamstvo za na čela demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države.  Kot ključni element 
evropskega državljanstva je skupno priznanje teh na čel, ki so zdaj vklju čena v Listino o temeljnih 
pravicah, temelj vklju čevanja za vsakogar, ki živi v Uniji.“ , „Projekt za Evropsko unijo“ COM (2002) 
247 konč. 
 
SL 3   SL vključno s finan čnimi posledicami. Ti kon cepti so kot  vodilna na čela za razvoj skupnih politik 
mejnih kontrol, azila in prise ljevanja tudi poudarjeni v Ustavi. 
V svojih sporo čilih, ki opredeljujejo strateške usmeritve za opredelitev finan čne perspektive 
za obdobje 2007–20132, je Komisija že opozorila na cilj podpiranja razvoja obmo čja svobode, 
varnosti in pravice z ustreznimi finan čnimi sredstvi, ki naj bi se vklju čil v nov razdelek, ki bi 
se nanašal na „Državljanstvo, svobodo, varnos t in pravico“. V skladu s cilji, kot jih 
opredeljuje Evropski svet, bo predlagani ok virni program „Solidarnost in upravljanje 
migracijskih tokov“ namenjen obravnavanju vprašanja poštene delitve odgovornosti  med 
državami članicami kar zadeva finan čno breme, ki izhaja iz uvedbe  integriranega upravljanja 
zunanjih meja Unije in iz izvajanja skupnih politik azila in priseljevanja. 
2. PREDLAGANA INTERVENCIJA – OKVIRNI PROGRAM O SOLIDARNOSTI IN 
UPRAVLJANJU MIGRACIJSKIH TOKOV  
2.1. Cilji okvirnega programa 
Izvajanje finan čnih programov Skupnosti mora biti del kombinacije u činkovitih politik, 
namenjenih doseganju dolo čenih ciljev, povezanih z razvojem politik EU. V tem pogledu je 
treba na podlagi ocene potreb, ki  jih je treba obravnavati, dolo čiti izbiro podro čij in načina 
plačila pomoči ter upoštevati dopolnjevanje z ostalimi  možnimi orodji, zlasti z zakonodajo. 
Do zdaj so bile skupne azilne in migracijs ke politike ter politik e upravljanja mej ve činoma 
določene z zakonodajo. Standardi so postavili temelje politike Skupnosti na teh podro čjih. 
Vendar izvajanje standardov pomeni razli čna bremena, ki se naložijo posameznim državam 
članicam, izmed katerih nekatere nosijo ne sorazmeren del odgovornosti, ki bodo koristile 
Skupnosti v celoti, in neenakomerna uporaba bi ogrozila projekt ustvar janja enotnih pogojev 
delovanja. 
Število oseb, na katere bodo te politike vp livale, je precejšnje. V EU-25 so države članice 
odgovorne za nadzor okoli 6 000 km kopenskih me j in okoli 85 000 km obale; ocenjuje se, da 
na mednarodna letališ ča v EU letno prispe 100 milijonov potnikov, med katerimi so tudi 
osebe, ki naj bi se jim vstop zavrnil. Države članice letno zavrnejo vstop v EU ve č kot 340 
000 državljanom tretjih držav, primejo okoli 500  000 državljanov tretjih držav, ki nezakonito 
prebivajo na njihovih ozemljih, in odstranijo okoli 300 000 dr žavljanov tretjih držav, ki so 
nezakonito vstopili, prebivali ali so vrnjeni v svojo državo zaradi drugih razlogov. V EU-25 
se z namenom zaposlitve, ponovnega združenja druž ine, študija, raziskav ali drugih razlogov 
vsako leto državljanom tret jih držav odobri okoli 2,2 milijona dovoljenj za prebivanje. 
Skupno število državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU-25, je trenutno dvakrat 
večje od števila državljanov EU, ki so se odlo čili uveljaviti svojo pravico do prebivanja v 
drugi državi članici; prebivalstvo še naprej naraš ča predvsem zaradi neto migracije.  
Finančna solidarnost Skupnosti mora biti zmožna podpirati nadaljnji raz voj in izvajanje 
celostnega in uravnoteženega pristopa, kot ga  je opredelila Evropska unija v zvezi z 
                                                 
2 Sporo čilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu. Gradimo našo skupno prihodnost – Politi čni 
izzivi in prora čunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007–2013. COM(2004) 101 kon č./2, 
10.2.2004. 
Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu. Finan čne perspektive za obdobje 2007–2013, 
COM(2004) 487 kon č., 14.7.2004. 
 
SL 4   SL upravljanjem migracijskih tokov. V zadostni meri mora prispevati  k štirim bistvenim stebrom 
tega pristopa: 
• Države članice so se zavezale, da bodo uporabljale schengenski pravni red in vzpostavile 
skupni integrirani sistem upravljanja me j v EU. Skladno s tem so obvezane, da u činkovito 
upravljajo tokove ljudi na zuna njih mejah, da bi na eni st rani zagotovile visoko stopnjo 
zaščite na zunanjih mejah za notranjo varnost držav članic, na drugi strani pa miren prehod 
teh mej za dobroverne potnike, kot so tisti, ki  jim izdajo vizume konzularne službe držav 
članic v tujini. Ti cilji obsegajo, pre dvsem glede zmanjšanja nezakonitih vstopov, 
varovanje obal Sredozemlja in kopenske meje na vzhodu ter krepitev dejavnosti 
konzularnih služb držav članic v tretjih državah;  
• S sprejetjem Evropskega akcijskega programa za vra čanje leta 2002 so se države članice 
zavezale, da bodo razvile skupno politiko vra čanja na podlagi skupnih standardov in 
najboljših praks. U činkovita politika vra čanja Skupnosti je potrebno dopolnilo 
verodostojne politike zakonitega  priseljevanja in azilne politike, pa tudi pomemben 
element v boju proti nezakonitemu prise ljevanju. Prizadevanja posameznih držav članic 
glede upravljanja vra čanja niso omejena samo v finan čnem smislu, ampak tudi smislu 
političnega vpliva in opozorilnega u činka; države članice se soo čajo s podobnimi težavami 
pri izvajanju ukrepov vra čanja in te se lahko bolje prem agujejo z združevanjem virov in 
izkušenj. Poleg tega je treba države članice spodbujati k razvoju „integriranega upravljanja 
vračanja“: analiziranje in o cena potencialne skupine povratnikov, zakonskih in logisti čnih 
omejitev v državi članici in razmer v državi, v kate ro se oseba vrne, ter razvoj dolo čenih in 
ciljno naravnanih ukrepov, sorazmernih z izzi vom. To naj bi v EU brez notranjih mej 
prispevalo k zmanjševanju dodatnih premikov državljanov tretjih držav, ki tam prebivajo 
nezakonito. 
• Izvajanje skupne politike pris eljevanja zahteva, da Skupnost zagotovi verodostojen odziv 
na večrazsežnostno vprašanje vklju čevanja državljanov tretji h držav. Skupna politika 
priseljevanja ima jasne posledice za konkuren čnost in izpolnjevanje lizbonskih ciljev. 
Priseljevanje samo sicer ni rešitev za st aranje prebivalstva, vendar pa so lahko ve čji redni 
tokovi priseljevanja vedno bolj potrebni, da bi  se zadovoljilo potrebe trga dela EU in 
zagotovilo blaginjo Evrope. Iz tega je razvidno, kako pomembno je, da se v okviru 
migracijske politike EU zagotovi za nesljiv pravni status in zajam čena vrsta pravic, ki bi 
pripomogle k vklju čevanju priseljencev, da bi poleg vklju čevanja na trg dela spodbujali 
tudi njihovo vklju čevanje v vse vidike družbe. Razviti je  treba skupen pristop glede pravic 
in obveznosti priseljencev. Skupna temeljna na čela politike vklju čevanja v Evropski uniji, 
ki so jih sprejeli Svet in predstavniki vlad držav članic leta 2004, temeljijo na prepri čanju, 
da je priseljevanje stalnica evropske družbe in da bi morale vse države članice ohraniti in 
nadalje razviti družbe, v katerih se novo prispeli priseljenci po čutijo dobrodošle, ker ima 
lahko neuspeh posamezne države članice pri razvoju in izvajanju uspešne politike 
vključevanja za migrante neugodne  posledice za druge države članice v ve č pogledih. 
Skladno s tem je treba spodbujati države članice, da razvijajo in izvajajo programe in 
dejavnosti za sprejem novo prispe lih priseljencev, da s pove čanjem državljanske, kulturne, 
verske in politi čne participacije podpirajo aktivno dr žavljanstvo za vse državljane tretjih 
držav, da javnim in zasebnim ponudnikom storitev omogo čijo, da lahko bolje poskrbijo za 
njihove potrebe, in da pomagajo družbi  pri prilagajanju na raznolikost.  
• Možna razhajanja praks sprejema in dovolitve vs topa bi sem morala zmanjšati kolikor je 
mogoče, da se prepre čijo nepotrebni dodatni premiki v EU, kjer je samo ena država članica 
 
SL 5   SL odgovorna za preu čitev določene prošnje za azil. Z uravnoteženo porazdelitvijo bremen 
med državami članicami pri sprejemanju in prenašanju  posledic sprejemanja beguncev in 
razseljenih oseb je treba spodbujati en akovredno izvajanje visoko kakovostne skupne 
evropske azilne politike v vseh državah članicah. 
Sodelovanje s tretjimi državami je dodatni bi stveni element tega pristopa. V skladu s 
predlagano strukturo finan čnega sistema ta zunanj a razsežnost ne bo vklju čena v okvirni 
program „Solidarnost in upravljanje migracijs kih tokov“, ampak se bo ustrezno upoštevala v 
okviru razdelka 4 predlaganega finan čnega sistema z izvajanjem instrumentov zunanje 
pomoči, ki jih je predložila Komisija septembra 2004. 
2.2. Struktura okvirnega programa 
Okvirni program bo ustanovil mehanizme finan čne solidarnosti (sklade), ki bodo zajemali 
štiri podro čja: 
• kontrole in nadzor zunanjih mej („integrira no upravljanje mej“), vizumsko politiko, skupaj 
z Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav 
članic Evropske unije (Agencija FRONTEX); 
• vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU; 
• vključevanje državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU; ter 
• azil (na podlagi obstoje čega Evropskega sklada za begunce3). 
Jasno je, da razvoj in izvajanje skupnih politik, vklju čno z zakonodajo Skupnosti, na vsakem 
izmed teh štirih podro čij posveča pozornost potrebi, da se zagotovi sicer razli čne operativne 
cilje, ki bi se med sabo dopol njevali. To pomeni razli čno raven in intenzivnost obveznosti za 
države članice, kar zahteva ustrezno finan čno podporo. Prav tako to pomeni, da morajo 
države članice uvesti in ohrani ti ukrepe na državni ravni, ki bi omogo čali pravilno izpolnitev 
njihovih obveznosti glede na vsakega od štirih podro čij politike, čeprav nanje vplivajo samo 
do določene stopnje.  
Poleg tega imajo ti ukrepi v pogodbah razli čno pravno podlago in zajemajo podro čja, za 
katera veljajo dolo čbe protokolov, ki se nanašajo na pol ožaj Danske, Irske in Združenega 
kraljestva ali na schengenski pravni red. 
Zato je okvirni program „Solidarnost in upravljan je migracijskih tokov“ sestavljen iz štirih 
ločenih instrumentov (za ustanovitev štirih „skl adov“), ki ustrezajo vsakemu izmed štirih 
področij politik. 
Čeprav se bodo štirje skladi izvajali s pomo čjo štirih razli čnih pravnih instrumentov, tvorijo 
skladno politi čno in operativno celoto: vsak sklad odraža cilje politike, ki bo v povezavi z 
drugimi tremi omogo čila razvoj obmo čja svobode. Samo uspešno izvajanje vsake izmed štirih 
razsežnosti bo vodilo k doseganju splošnih cilje v. Zato bodo štirje skladi delovali v skladu s 
skupnimi pravili izvajanja in upravljanja v skladu z istim strateškim koledarjem, isto časno pa 
bodo predmet usklajenih postopkov vrednoten ja in revizije (glej oddelek 3). 
                                                 
3 Odlo čba Sveta 2004/904/ES z dne 2. decembra 2004 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za 
obdobje 2005–2010. UL L 381, 28.12.2004, str. 52. 
 
SL 6   SL Po začetku veljavnosti Ustavne  pogodbe lahko Komisija preu či možnosti nadaljnje 
racionalizacije in poenostavitv e, ki bi lahko izhajala iz nove pravne podlage (zlasti člen III-
268). 
Dodelitev finan čnih sredstev državam članicam v okviru vsakega sklada bo temeljilo na 
določenih in objektivnih merilih, ki odražajo stanje države članice glede na prevzete 
obveznosti v imenu ali za sploš no korist Skupnosti za zadevno podro čje politike. Ta merila 
bodo večinoma kvantitativne narave. Da bi upoštevali za četno stanje držav članic in razvoj 
tega stanja, bodo merila v najve čji možni meri temeljila na podatkih o „stanju“ in „tokovih“: 
to bo omogo čilo okrepitev razpoložljivih sredstev v dolo čeni državi članici, namenjenih na 
primer za podporo naraš čajočemu številu oseb, ki spadajo v okvir ciljne populacije.  
V ta namen instrumenti predvidevajo uporabo sta tistike Skupnosti, kjer pa  slednja ni na voljo, 
se uporabi državna statistik a. Lahko se pojavijo dolo čene tehni čne težave, vendar bi imela 
uporaba statistike pri dodelitvi sredstev pozitiven vpliv, in sicer da bi se ve č pozornosti 
posvečalo pravilnemu in pravo časnemu zagotavljanju podatkov na državni ravni. Predlagana 
uporaba teh statistik pri dodelitvi sredstev za obdobje 2007–2013 je izvedljiva, zlasti ker se pričakuje, da bo prihodnja zakonodaj a o statistiki migracij vplival a na boljšo razpoložljivost 
in usklajenost statistike. 
Za Sklad za zunanje meje je vpeljana možnost mehanizma ponderiranja, ki naj bi med drugim 
temeljila na skupni analizi tveganja, ki se izva ja v okviru Agencije FRONTEX. Predvidene so 
posebne dolo čbe za pokritje dolo čenih dodatnih stroškov, ki so povezani z izvajanjem sheme 
FTD in FRTD v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 693/2003 in Uredbo Sveta (ES) št. 694/2003. 
Za Sklad za begunce, Sklad za vklju čevanje in Sklad za vra čanje bo vsaka država članica tako 
kot pri Evropskem skladu za begunce prejela manjši dolo čeni znesek za zagotavljanje 
minimalne ravni sredstev za izvajanje ciljev.  
2.3. Dopolnjevanje z drugimi instrumenti in ukrepi politike 
Okvirni program predstavlja enega od element ov kombinacije politik, sprejetih za nadaljnji 
razvoj skupne azilne in migrac ijske politike ter politike uprav ljanja zunanjih mej: tesno mora 
biti povezan z izvajanjem in razvojem drugi h orodij politike, zlasti z zakonodajo. Finan čna 
solidarnost mora služiti jasno opredeljenim ciljem in omogo čati sofinanciranje ukrepov, ki 
Skupnosti prinašajo visoko raven dodane vrednos ti. Uporaba skladov mora biti notranje 
povezana z izboljšanjem stanja v državi glede na  skupne standarde ali prinašati kolektivne 
koristi na ravni EU z izvajanj em usklajenih ali skupnih ukrepov. 
Priprava in delovanje okvirnega program a bo dopolnilo drugim pobudam in organom, 
ustanovljenim v okviru skupne azilne in migracijske  politike ter politike upravljanja zunanjih 
mej.  
Zlasti razvoj obsežni h informacijskih sistemov za podporo izvajanja politike upravljanja 
zunanjih mej, vizumske politike (Vizumski in formacijski sistem, Schengenski informacijski 
sistem) ter azilne politike (EURODAC) z vz postavitvijo sodelovanja in stroškovno u činkovite 
izmenjave podatkov med državami članicami znatno prispeva k solidarnosti Skupnosti. 
Razvoj in delovanje teh info rmacijskih sistemov so dolgoro čne zaveze, čeprav niso zajete v 
napovedi prora čuna za okvirni program „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“, in 
pravni akti, v katerih imajo svojo podlago, ne vsebujejo dolo čb, ki bi omejevale njihovo 
trajanje. Poleg razširitve, predvidene  s širitvijo EU, se ne sme izklju čiti nadaljnjega razvoja 
 
SL 7   SL funkcionalnosti v obdobju 2007–2013, kar bo  treba navesti v napovedi prora čuna v okviru 
razdelka 3 predlaganega finan čnega sistema. 
Dejavnosti Agencije FRONTEX prav  tako s strokovno in operativno pomo čjo, zbiranjem 
opreme in virov, ki so lahko na voljo vsem sodelujo čim državam, predstavljajo u činkovito 
orodje za krepitev sodelovanja. Postopen razv oj obsega delovanja in dejavnosti agencije, 
zlasti po vrednotenju, na črtovanem za leto 2007, bo zahteval us trezne vire v okviru razdelka 3 
prihodnjega finan čnega sistema. Službe Komisije bodo omogo čile udeležbo Agencije 
FRONTEX pri na črtovanju programov in vrednotenju. 
Na temelju rezultatov pripravljalnega ukrepa, ki  se trenutno izvaja, bo Komisija obravnavala 
ustanovitev Evropske migracijske opazovalnice,  da bi okrepila spremljanje in analizo 
večrazsežnostnih vidikov poj avov migracije in azila. 
Določbe so bile sprejete ne samo v izogib kakr šnega koli podvajanja med skladi, ampak tudi 
zaradi zagotavljanja razvoja si nergij, kjerkoli je to mogo če. Zlasti financiranje ukrepov 
vračanja za zavrnjene prosilce za  azil se ne bo moglo ve č izvajati v okviru Evropskega sklada 
za begunce od prvega leta ve čletnega programa, ki se bo za čel 1. januarja 2008.  
Denarna podpora Skladu za vra čanje bo ob upoštevanju pot rebe po vnaprejšnji oceni 
rezultatov pripravlja lnih ukrepov na podro čju vračanja (2005–2006), kot je  bilo predlagano v 
Haaškem programu, predvidena šele od leta 2008 naprej. 
Posebno pozornost je bila namenjena vprašan ju dopolnjevanja in sinergije ukrepov med 
Skladom za vklju čevanje in Evropskim socialnim skla dom (ESS), tako pri opredelitvi ciljev 
Sklada za vklju čevanje kot tudi pri njegovem izvrševanju. Sklad za vklju čevanje bo lahko s 
svojim posebnim in inovativno usmerjenim pristopom dopolnil širše cilje Evropskega 
socialnega sklada, prav tako pa bo lahko opredelil  uspešne strategije in prakse, ki se lahko v 
nadaljevanju vklju čijo v splošno politiko v okviru ESS. 
3. RACIONALIZACIJA IN POENOSTAVITEV  
3.1. Prehod z obstoje čimi instrumenti 
Štirje skladi, ki se izvršujejo v okviru okvirnega programa „Solidarnost in upravljanje 
migracijskih tokov“, tvorijo skla dno celoto in popolnoma podpirajo  razvoj skupnih politik na 
področjih zunanje meje, migracije in azi la, ter so popolnoma usklajeni z na čeli solidarnosti, 
dodane vrednosti, dodatnosti in dopolnjevanja. Prevzeli in razvili bodo dejavnosti obstoje čih 
programov in pripravljalnih ukr epov kot so ARGO, INTI, ter pripravljalne ukrepe na podro čju 
upravljanja vra čanja in Evropskega sklada za  begunce do polne operativne ravni. 
Druga faza Evropskega sklada za begunce se je za čela 1. januarja 2005 in se bo kon čala leta 
2010. Predlog o spremembi Evropskega skla da za begunce, ki je priložen Sporo čilu, je poleg 
razjasnitve pogojev za upravi čenost prostovoljnega vra čanja, preprosto namenjen prilagajanju 
koledarja in izvedbenih predpisov, ki se nanašajo na sistem za upr avljanje in nadzor, tistim, ki 
so bili predlagani za ostale tri instrumente: njegovo trajanje je podaljšano do leta 2013 in nove 
določbe bodo za čele veljati od 1. januarja 2008, da bi se zagotovilo popolno izvajanje prvega 
večletnega programskega cikla v okviru sedanje odlo čbe, od 2005 do 2007. Po tem obdobju 
bo programski cikel v skladu z ostalimi tremi skladi. 
 
SL 8   SL Vendar je treba pri čakovati, da naj bi se revizije o vsebini Evropskega sklada za begunce 
predložile v kasnejši fazi  v letu 2005, skupaj s sporo čili Komisije, ki se zlasti nanašajo na: 
• Izjavo o osebah v okviru nacionalnih preselitvenih programov glede na podro čje uporabe 
Odločbe Sveta o Evropskem skladu za be gunce II za obdobje 2005 –2010, v kateri je 
Komisija pozvana, da pred loži predlog za spremembo Ev ropskega sklada za begunce do 
konca leta 2005, da bi se upoštevali sklepi Sveta z dne 2. novembra 2004 o izboljšanju 
dostopa do trajnih rešitev. V na vedenih sklepih je Svet zaprosil Komisijo, da pripravi 
predlog za Preselitveno shemo EU. Sprejeti bo tr eba ureditve za denarno podporo ali delno 
denarno podporo preselitvi, ki poteka v okvi ru ali celo izven Pr eselitvene sheme EU. 
• Haaški program, ki poziva k vzposta vitvi „ustreznih struktur, ki vklju čujejo državne službe 
za azil držav članic z namenom olajševanja prakti čnega in medsebojnega sodelovanja“ v 
letu 2005. Zato bo treba obravnavati vprašanja vklju čitve teh struktur v okviru „ukrepov 
Skupnosti“ in možnosti, predvideni h za Evropski urad za podporo.  
3.2. Ureditve skupnega upravljanja in nadzora 
Ker je namen ciljev okvirnega programa okrepiti izva janje skupnih politik na državni ravni, se 
bo program izvajal na podlagi de ljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo. To 
bo omogo čilo državam članicam, da bodo izbrale ukrepe v skladu s temeljito oceno potreb in 
v skladu s strategijo, ki bo prilagojena loka lnim razmeram in bo nastala v sodelovanju s 
Komisijo.  Ker se upravljanje ne da deliti s tretjimi državam i, se bodo na pridružene države pri izvajanju, 
uporabi in razvoju schengenskega  pravnega reda ter sodelujo če v Skladu za zunanje meje, 
prenesle naloge decentraliziranega upravlj anja. Komisija bo ukrepe Skupnosti in strokovno 
pomoč Komisije, kot je navedeno v osnutkih in strumentov, izvajala v okviru neposrednega 
upravljanja. 
Za delovanje vseh štirih instrume ntov so bile opredeljene enake dolo čbe: večletni strateški 
programski cikli (z dvema obdobjema: 2007–2010 in 2011–2013) na podlagi sm ernic, ki jih je 
sporočila Komisija, letno dode ljena sredstva in na črtovanje operativnih programov, ve čletna 
vrednotenja. 
Podobno je treba uskladiti sisteme za upravljanje in nadzor štirih skladov in v ta namen 
osnutki odlo čb predvidevajo skupno in deljeno izvajanje dolo čb ali struktur (Odbor, državne 
ureditve upravljanja in revizije). 
Potrebe po skladnosti in pr eglednosti so pogonske sile na činov upravljanja zadevnih skladov. 
Skladnost je potrebna zato, ker osnutki instrumentov dolo čajo minimalne pogoje, ki veljajo za 
upravljanje, notranji nadzor in sisteme revizije ter za udeležbo vsakega akterja. Preglednost je 
pomembna, ker razli čni akterji poznajo rezultate vsakega dela instrumenta. Štirje osnutki 
odločb tudi upoštevajo sklepe vrednotenja mehanizma na črtovanja programov in dodeljevanja 
strukturnih skladov, da bi vzpostavili mehanizme dodeljevanja, ki isto časno zagotavljajo 
koncentracijo sredstev za klju čne in strateške cilje, mehani zem dodeljevanja, ki zagotavlja 
učinkovito izvajanje na državni ravni in na ra vni Skupnosti, ter dobro upravljanje in nadzor 
nad denarno podporo Skupnosti.  
 
SL 9   SL 3.3. Vrednotenje in pregled 
Zaradi zagotavljanja u činkovitosti ukrepa se mora ocena izvajanja, rezultatov in vplivov 
instrumentov politike izvajati v rednih časovnih presledkih. To ve lja še posebno pri okvirnem 
programu „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“: 
- prvič bodo v letih 2005–2006 izvedene dodatne štud ije, da bi se opredelile prednostne 
naloge prvotnih ve čletnih smernic v okviru novega programa in bi se vzpostavil skladen in 
dokončen okvir spremljanja in vrednotenja (vklju čno z opredelitvijo vrste skupnih kazalnikov 
vložka, izložka, rezultata in u činka, tako kvantitativni h kot kvalitativnih); 
- drugič naj bi bili rezultati prvega vrednotenja delovanja okvirnega progr ama na voljo leta 
2010, v času pregleda Haaškega programa; rezultati tega vrednotenja bodo prav tako vplivali 
na upravljanje in delovanje programa; 
- tretjič naj bi bila vred notenja rezultatov ve čletnih programov v okviru skladov na voljo leta 
2012, da bi lahko izpeljali uporabne ugotovitve zarad i njihovega podaljšanja trajanja, ter leta 
2015, da bi se potrdil njihov u činek. 
Razvoj politike in rezultati vr ednotenj prav tako zahtevajo mo žnost pregleda programa in 
njegovo prilagoditev, če je potrebna, novim ali spreminjajo čim se potrebam in prednostnim 
nalogam: 
- v letu 2009 možnost pregleda dolo čenih vidikov delovanja skladov, kot so delitveni klju či 
finančnih sredstev na podro čju zunanjih mej in predvsem na podru čju vključevanja v lu či 
rezultatov kon čnega vrednotenja pripravljalnih ukrepov, za četih v letu 2005. - do konca leta 
2010, na podlagi prvega vrednotenja, da bi se dolo čile usmeritve in prednostne naloge o 
prihodnosti okvirnega programa. 
4. FINANČNA SREDSTVA  
Celoten znesek, predviden za okvirni program „Solidarnost in upravljanje migracijskih 
tokov“, znaša 5 866 milijona EUR za obdobje 2007–2013 (pri sedanjih cenah). V okviru teh 
sredstev je 1 184 milijona EUR predvideni h za azil; 759 milijona EUR za Sklad za vra čanje; 1 
771 milijona EUR za vklju čevanje državljanov tretjih držav; in kon čno 2 152 milijona EUR 
za upravljanje zunanjih mej. Zneski, dodeljeni državam članicam, ne bodo prenosljivi iz 
enega sklada na drugega. 
Poleg celotnega zneska za zgoraj omenjeni  okvirni program, je za Agencijo FRONTEX 
predviden okvirni znesek 285,1 milijona EUR za obdobje 2007–2013, pri čemer je bila 
vzpostavitev obsežnih informacijskih sistemov ocenjena na ve č kot 900 milijonov EUR; 
nazadnje je bil predviden okvirni znesek za  možno ustanovitev Evropske migracijske 
opazovalnice kot nadaljn ji ukrep k sedanjim prip ravljalnim ukrepom in  sicer v višini 62,3 
milijona EUR za isto obdobje. 
 
SL 10   SL PRILOGA  
o pripravi okvirnega programa za Solidarno st in upravljanje migr acijskih tokov za 
obdobje 2007–2013  
Dopolnjevanje z agencijami in drugimi instrumenti  
na območju svobode, varnosti in pravice  
V finančni perspektivi je predvideno ve č dopolnilnih instrumentov, da bi prispevali k 
doseganju ciljev politik, dolo čenih na obmo čju pravice, svobode in varnosti: 
– Okvirni programi, ki bodo nadomestili številne prora čunske vrstice, ki jih na tem podro čju 
trenutno upravlja Komisija; 
– Finančna podpora Skupnosti agencijam in organom Unije ali Skupnosti; 
– Razvoj in upravljanje povezanih obsežnih informacijskih sistemov. 
Naslednja agencija, povezana s podro čjem zgoraj omenjenega okvirnega programa, bo zajeta 
v okviru nove finan čne perspektive: 
• Evropska agencija za upravljanje in opera tivno sodelovanje na zunanjih mejah, 
ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi 
Evropske agencije za upravl janje in operativno sodelovanj e na zunanjih mejah držav članic 
Evropske unije (UL L 349, 25.11.2004, str. 1). 
Drugi obstoje či instrumenti bodo ostali veljavni, pri čemer niso zajeti v novem okvirnem 
programu. Ti instrumenti so povezani z razvoj em in vzpostavitvijo obsežnih informacijskih 
sistemov na podro čjih azilne in migracijske politike ter politike upravljanja zunanjih mej ter 
so bili ustanovljeni na podlagi zakonodajnih aktov Sveta in/ali Evropskega parlamenta: 
• Sistem EURODAC , ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 
2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi u činkovite 
uporabe Dublinske konvencije (UL L 316, 15.12.2000, st r. 1) in na podlagi Uredbe Sveta 
(ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za 
določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnj e za azil, ki jo v eni od držav 
članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1). 
• Vizumski informacijski sistem (VIS) , ustanovljen z Odlo čbo Sveta 2004/12/ES z dne 8. 
junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (UL L 213, 
15.6.2004, str. 5), za katerega je Komisija pr edložila predlog (COM(2004)835), v katerem 
navaja namen, funkcionalnosti in odgovornosti Vizumskega informacijskega sistema (VIS), 
• Schengenski informacijski  sistem (SIS II), za katerega namerava Komisija predložiti 
predlog Uredbe Evropskega parl amenta in Sveta do konca prvega četrtletja 2005. 
Razvoj in delovanje teh informacijskih sistemov so dolgoro čne zaveze in zakonodajni akti, v 
katerih imajo svojo podlago, ne vsebujejo dolo čb, ki bi omejevale njihovo trajanje. Poleg 
razširitve, predvidene s širi tvijo EU, se ne sme izklju čiti nadaljnjega razvoja funkcionalnosti v 
obdobju 2007–2013. 
 
SL 11   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. UVOD 
Pripravo finan čne perspektive za obdobje 2007–2013 je že od za četka usmerjal pristop, ki 
temelji na politiki, da se zagotovi skladnost med politi čnimi cilji in dodeljenimi zneski za 
njihovo izvajanje. V tem okviru je vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in pravice ena 
izmed glavnih prednostnih nalog Evropske unije v naslednjih letih, ki naj bi se podprla z 
občutno pove čanimi denarnimi sredstvi. V svojih Sporo čilih „ Gradimo našo skupno 
prihodnost – Politi čni izzivi in prora čunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007–
2013 “4 in „ Finančna perspektiva za obdobje 2007–2013“5 je Komisija tu di poudarila, kako 
pomembno je izvajati revizijo pravni h instrumentov za naslednje finan čne perspektive, da bi 
zagotovili znaten premik k ve čji enostavnosti. Komisija s str ukturiranjem svojih predlogov 
okoli treh splošnih programov, ki temeljijo na politiki, („Solidarnost in upravljanje 
migracijskih tokov“, „Temeljne pravice in pravosodje“, „Varnost in varstvo svoboš čin“) 
določa jasen okvir za prihodnja finan čna plačila Skupnosti za podporo uresni čevanja treh 
ciljev pravice, svobode in varnosti. Vsebina teh programov je bila nave dena v delovnem dokumentu Komisije
6, ki je za splošni 
program „Solidarnost in upravljanje migr acijskih tokov“ opredelil naslednji klju čni cilj: „pri 
upravljanju migracijskih tokov podpirati na čelo solidarnosti z zagotavljanjem poštene delitve 
odgovornosti  med državami članicami kar zadeva finan čno breme, ki izhaja iz uvedbe 
integriranega upravljanja zunanjih meja Unije in iz izvajanja skup nih politik azila in 
priseljevanja.(..)“  
Ta solidarnost naj bi pove čala in podprla izvajanje politike Skupnosti ter zakonodaje, ki se 
nanaša na štiri dopolnjujo če se razsežnosti upravljanja migracijskih tokov: 
• integrirano upravljanje zunanjih mej, da se  zagotovi enakovredna in enotna raven zaš čite 
na zunanjih mejah; 
• azilno politiko, kot se že izvaja v okviru Evropskega sklada za begunce7, da se podpre 
razvoj in izvajanje skupne evropske aziln e politike, ki temelji na solidarnosti med 
državami članicami in spodbuja uravnot eženje prizadevanj držav članic, ki nosijo 
posledice sprejemanja beguncev in razseljenih oseb; 
• boj proti nezakonitemu pris eljevanju in zlasti vra čanje državljanov iz tretjih držav, ki 
nezakonito prebivajo v EU, ali oseb, ki  se nezakonito selijo proti EU; 
• dovolitev vstopa in vklju čevanje državljanov tretjih držav, zlasti glede njihove socialne, 
državljanske in kulturne vklju čenosti, da bi se lah ko ustalili in bili aktivno udeleženi v vseh 
vidikih evropskih družb. 
                                                 
4 COM( 2004 ) 101 kon č., 10.2.2004. 
5 COM( 2004 ) 487 kon č., 14.7.2004. 
6 Sporo čilo g. Vitorina Komisiji z dne 28. septembra 2004 (SEC(2004)1195) „o operativni razsežnosti 
območja svobode, varnosti in pravice: Politi čni okvir in usmeritve za prihodnja finan čna plačila“. 
7 Odlo čba Sveta  2004/904/ES z dne 2. decembra 2004 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za 
obdobje 2005–2010, UL L 381, 28.12.2004. 
 
SL 12   SL 2. UTEMELJITEV UKREPA – PREOBLIKOVANJE EVROPSKEGA SKLADA ZA BEGUNCE  
Prvi izraz te solidarnosti je bila usta novitev Evropskega sklada za begunce leta 20008 na 
podlagi pripravljalnih ukrepov, ki so potekali tri leta. Sklad, ki ga je podprl Evropski 
parlament in je temeljil na predlogu Komisije, je bil v okviru celostnega pristopa pomemben 
pri postavljanju temeljev skupnih ukrepov Skupnosti za sprejem pr osilcev za azil in ljudi, ki 
so potrebovali mednarodno zaš čito. Prav tako je imel po membno vlogo pri dogovoru glede 
direktive o za časni zaščiti v primeru množi čnega prihoda razselje nih oseb. Prva faza 
zakonodajne uskladitve, ki vzpostavlja skupni ev ropski azilni sistem, se bliža koncu in v 
skladu s pogoji iz prvotne Odlo čbe mora Svet na podlagi predl oga, ki ga predloži Komisija, 
zdaj pregledati to odlo čbo najkasneje do 31. decembra 2004. 
Leta 2003 so bila izvedena temeljito vre dnotenje in obsežna posvetovanja z zadevnimi 
strankami: vmesno vrednotenje Evropskega  sklada za begunce I se je zaklju čilo novembra 
2003, obsežna pregledna konferenca je potekala 30.–31. oktobra 2003. Na temeljih rezultatov tega vrednotenja in razširjene presoje vpliva
9 je Komisija 12. februarja 2004 sprejela predlog 
za ustanovitev Evropskega sklada za begunce za drugo fazo, ki bo potekala v obdobju 2005–
201010. Svet je Odlo čbo sprejel 2. decembra 2004. 
Druga faza Evropskega sklada  za begunce vsebuje veliko dolo čb in mehanizmov, ki so zdaj 
predlagani za ostale tri sklade, ki sestavljajo  splošni program „Solidarnost in upravljanje 
migracijskih tokov“: 
• bolj strateško na črtovanje programov aktivnosti skladov, pri čemer je Komisiji dodeljena 
večja vloga pri vodenju in se upošteva pravni okvir o azilni politiki, ki ga je sprejela 
Skupnost; 
• vključitev ciljne populacije med merila za razdelitev sredstev med države članice in 
dejstvo, da morajo še posebej nove države članice izvajati strukturne  naložbe, da se zaš čiti 
učinkovitost državnih azilnih sistemov; 
• programski cikli in cikli aktivnosti, ki prinašajo bolj uporabne in prakti čne rezultate s 
pomočjo večletnih strategij, ki temeljijo na postopku posvetovanja (med državnimi 
partnerji ter med državami članicami in Komisijo); 
• okrepitev dolo čb, ki se nanašajo na de ljeno upravljanje, s pove čano podporo na ravni 
Skupnosti (skupni finan čni in upravni okvir ter skupna or odja upravljanja) kot jamstvo, da 
se bo instrument izvajal v skladu z na čelom dobrega finan čnega poslovodenja. 
Poleg tega je predlog predvideval postopno pove čanje sredstev v prora čunu, bolj ob čutno od 
leta 2008 naprej, kot jasen iz raz solidarnosti Skupnosti z na menom doseganja pomembnih 
rezultatov in mo čnega vpliva ne samo na ciljne sk upine ampak tudi na sisteme same. 
Glede na nedavno vrednotenje in pregled tega pred loga in glede na trajanje tega instrumenta, 
se morajo spremembe v Evropskem skladu za begunce v okviru sprejetja splošnega programa 
                                                 
8 Odločba Sveta 2000/596/ES z dne 28. septembra 2000 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za 
obdobje 2000–2004, UL L 252, 6.10.2000, str.12. 
9 SEC( 2004 ) 161, 12.2.2004. 
10 COM( 2004 )102 z dne 12.2.2004, predlog za Odlo čbo Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za 
begunce za obdobje 2005–2010. 
 
SL 13   SL „Solidarnost in upravljanje migrac ijskih tokov“ na podlagi nove finan čne prespektive 
osredotočiti na racionalizacijo postopkov (da bi se pr ilagodili tistim, ki so predlagani za tri 
ostale sklade), trajanje izva janja (podaljšanje do leta 2013) ter dopolnjevanje in sinergijo 
(zlasti kar zadeva ukrepe v okviru „Sklada za vra čanje“). 
2.1. Trajanje instrumenta 
Ker trenutna faza Evropskega sklada za begunce traja do leta 2010, se pr edlaga, da se podaljša 
njeno trajanje do konca finan čne perspektive, tj. 2013. Operativno to pomeni izvajanje 
tretjega ve čletnega programa (2011–2013). Vendar ker države članice v okviru Evropskega 
sklada za begunce II trenutno za čenjajo z izvajanjem prvega strateškega ve čletnega programa, 
ki poteka od leta 2005 do konca leta 2007, se predlaga, da se za datum za četka veljavnosti 
tega predloga dolo či začetek prvega leta drugega ve čletnega programskega obdobja, ki je 1. 
januarja 2008. 
2.2. Racionalizacija sistemov za upravljanje in nadzor 
Evropski sklad za begunce II (2005–2010) že vsebuje podrobne dolo čbe operativnega 
izvajanja deljenega upravljanja. Da bi zagotovili skladnost in možne skupne ureditve s postopki upravljanja in nadzor a ostalih treh skladov, predlaga nih v okviru tega splošnega 
programa Komisija predlaga sprejetje istih dolo čb za vse štiri sklade. 
Te določbe so bile opredeljene zlasti ob upošteva nju reforme sistema dodeljevanja sredstev 
strukturnih skladov
11 ter ob upoštevanju usmeritev, ki jih je dolo čila Komisija za opredelitev 
ustreznih pristojnosti Komisije in držav članic v svojem Sporo čilu z dne 6. septembra 200412. 
Da ne bi otežili izvrševanja sistemov za upravljanje in nadzor, se predlaga, da prav tako 
začnejo veljati po koncu prvega ve čletnega cikla 1. januarja 2008.  
2.3. Dopolnjevanje in sinergija 
Evropski sklad za begunce je bil prvi finan čni instrument Skupnosti, ki je bil odraz 
solidarnosti med Skupnostjo in državami članicami, ki so se soo čale s posledicami 
vzpostavitve skupnih politik na podro čju zunanjih mej ter skupne politike priseljevanja in 
azilne politike. Evropski sklad za begunce v okviru predloga, ki predlaga pripravo 
usklajenega splošnega programa, postaja del sk lopa ukrepov, ki nameravajo vzpostaviti enake 
pogoje delovanja na evropski ravni. 
Ta predlog zato skupaj z osnutki odlo čb, ki ustanavljajo Sklad za vklju čevanje državljanov 
tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, Sklad za zunanje meje in Sklad za vra čanje, 
predvideva vzpostavitev mehanizmov, ki  zagotavljajo uskl ajen pristop na črtovanja 
programov, izvajanja in vrednotenja štirih  instrumentov. Prav tako vsebuje spremembo 
področja uporabe upravi čenih ukrepov glede vra čanja, da se prepre či kakršno koli prekrivanje 
s predlaganim Skladom za vra čanje. Financiranje ukrepov vra čanja za zavrnjene prosilce za 
azil je treba izvajati v okviru Sklada za vra čanje in se od prvega leta ve čletnega programa, ki 
se bo začel 1. januarja 2008, ne bo moglo ve č izvajati v okviru Evropske ga sklada za begunce.  
                                                 
11 Predlog  Uredbe Sveta o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu in Kohezijskem skladu, COM-(2004)492 kon č., 14.7.2004. 
12 Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: „Pristojnosti držav članic in Komisije pri 
deljenem upravljanju strukturnih skladov in Kohezijskega sklada – trenuten položaj in izgledi za novo 
obdobje na črtovanja programov po letu 2006,“ COM(2004)580 kon č., 6.9.2004. 
 
SL 14   SL Razlogi za to lo čnico med skladoma so bolj podrobno dolo čeni v razširjeni presoji vpliva.  
3. PRILAGAJANJE NADALJNJEMU RAZVOJU  
Komisija bo kasneje predlagala vsebinsk e spremembe Evropskega sklada za begunce. 
Spremembe naj bi upoštevale zlasti Haaški prog ram in izjavo o osebah  v okviru nacionalnih 
preselitvenih programov glede na podro čje uporabe Odlo čbe Sveta o Evropskem skladu za 
begunce II za obdobje 2005–2010.  
Spremembe naj bi se nanašale na naslednja vprašanja: 
• V izjavi o osebah v okviru nacionalnih pres elitvenih programov je Komisija pozvana, da 
predstavi predlog za spremembo Evropskega sklada za begunce do konca leta 2005, da bi 
se upoštevali sklepi Sveta z dne 2. novembra  2004 o izboljšanju dostopa do trajnih rešitev. 
V navedenih sklepih je Svet zaprosil Komisijo , da pripravi predlo g o Preselitveni shemi 
EU. Posledi čno bo treba v predlogu revizije spreje ti ureditev Evropskega sklada za 
begunce za denarno podporo ali delno denarno podporo preselitvi, ki poteka v okviru ali 
celo izven Preselitvene sheme EU. 
• Haaški program poziva k vzpostavitv i „ustreznih struktur, ki vklju čujejo državne službe za 
azil držav članic z namenom olajševanja prakti čnega in medsebojnega sodelovanja“ v letu 
2005. Zato bo treba razmisliti, kako podpreti te strukture.  
Sporočila o teh temah in predlog o spremembi Evropskega sklada za begunce je na črtovan za 
jesen 2005. 
4. PRORAČUNSKE POSLEDICE  
Izkaz stanja, ki je bil priložen  predlogu za drugo fazo Evropske ga sklada za begunce februarja 
2004, ostaja veljaven glede na še vedno precejš nje število prošenj za azil v državah članicah. 
Prostovoljno vra čanje zavrnjenih prosilcev za azil danes predstavlja majhen del dejavnosti, ki 
se izvajajo s pomo čjo sklada, in zato ni verjetno, da bi odprava teh aktivnosti iz podro čja 
uporabe sklada imela bistvene prora čunske posledice. 
Podaljšanje trajanja sklada za obdobje 2011–2013 naj bi ostalo v skladu z ocenami iz leta 
2004, ki upoštevajo nove prednostne naloge in aktivnosti, ki jih bo verjetno dodal predlog, 
predviden za jesen 2005. Dodeljena finan čna sredstva za sklad za leto 2005 in 2006 so znašala 
114,09 milijona EUR. V okviru finan čne perspektive, ki jo je predlagala Komi sija za obdobje 
2007–2013, dodeljena sredstva znašajo 1 184 milijona EUR. Za obdobje 2008–2013 se 
namenja znesek v višini 1 112,7 milijona EUR.  
Določen znesek mora prav tako ostati na razp olago kot rezerva za izvajanje nujnih ukrepov. 
Ta znesek (10 milijonov EUR na leto) bo v te m obdobju ostal nespremenjen. Treba je pokriti 
prvih nekaj tednov ukrepov v primeru množi čnega prihoda beguncev in po tem času se to 
lahko dopolni z ustreznimi spremembami obi čajnih večletnih in letnih programov v državah 
članicah.  
 
SL 15   SL 2005/0046 (COD) 
Predlog 
ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o ustanovitvi Evropskega sklada za beg unce za obdobje med letoma 2008–2013 v okviru 
splošnega programa „Solidarnost in  upravljanje migracijskih tokov“ 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 63(2)(b) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije13, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora14, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij15, 
v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 251 Pogodbe16, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Glede na postopno vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in pravice Pogodba o 
ustanovitvi Evropske skupnosti predvideva ta ko sprejetje ukrepov, ki so namenjeni 
zagotavljanju prostega gibanja oseb v povezavi s spremljajo čimi ukrepi, ki se nanašajo 
na kontrole zunanjih mej, azil in priselje vanje, kot tudi sprejetje ukrepov, ki se 
nanašajo na azil, priseljevanje in zaš čito pravic državljanov tretjih držav. 
(2) Evropski Svet je na posebnem zasedan ju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 
ponovno potrdil svojo zavezo vzpostavljanja obmo čja svobode, varnosti in pravice. V 
tem smislu bi morala biti skupna evropska  azilna politika in po litika priseljevanja 
namenjena pošteni obravnavi državljanov tretjih držav in boljšemu upravljanju 
migracijskih tokov. Skupna azilna politika, vklju čno s skupnim evropskim azilnim 
sistemom, je sestavni del cilja Evrops ke unije o postopnem vzpostavljanju obmo čja 
svobode, varnosti in pravice, odprteg a tistim, ki so jih prisilile okoliš čine, da pravno 
upravičeno iščejo zaščito v Evropski uniji. 
(3) Izvajanje te politike bi moralo temeljiti na solidarnosti med državami članicami in 
zahteva obstoj mehanizmov, ki spodbujaj o uravnoteženo porazdelitev bremen med 
državami članicami pri sprejemanju in prenašan ju posledic spreje manja beguncev in 
razseljenih oseb. V ta namen je bil z Odlo čbo 2000/596/ES
17 ustanovljen Evropski 
                                                 
13 UL C … 
14 UL C … 
15 UL C … 
16 UL C … 
17 UL L 252, 6.10.2002, str. 12. 
 
SL 16   SL sklad za begunce za obdobje 2000–2004. To odlo čbo je nadomestila Odlo čba Sveta 
2004/904/ES z dne 2. decembra 2004 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2005–2010
18. To je zagotovilo stalno solidarnost med državami članicami 
glede na nedavno sprejeto zakonodajo Skupnosti na podro čju azila ob upoštevanju 
pridobljenih izkušenj pri izvrše vanju sklada za obdobje 2000–2004. 
(4) Glede na predloge Komisije o ustanovitvi Sklada za vklju čevanje državljanov tretjih 
držav, ki prebivajo tam zakonito, Sklada za vra čanje državljanov tretjih držav, ki 
prebivajo tam nezakonito (v nadaljevanju „Sklad za vra čanje“) in Sklada za zunanje 
meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje 
migracijskih tokov“, zlasti z namenom dolo čitve skupnih ureditev upravljanja, nadzora 
in vrednotenja, je treba ustanovi ti nov Evropski sklad za begunce. 
(5) Treba je prilagoditi trajanje Sklada trajanju ve čletnega finan čnega okvira, kot je 
določeno v Medinstitucionalnem spor azumu, ki velja za obdobje 2007–2013. 
(6) Instrument je zasnovan kot del usklajen ega okvira z naslovom Splošni program: 
„Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ in je namenjen obravnavanju 
vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami kar zadeva finan čno 
breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Unije in iz izvajanja skupnih politik azila in prise ljevanja v skladu z naslovom IV Pogodbe o 
ustanovitvi Evropske skupnosti.  
(7) Primerno je podpreti prizadevanja držav članic, da se zagotovijo primerni pogoji 
sprejema beguncev in razseljenih oseb in da se uporabijo pošteni in u činkoviti azilni 
postopki, da se zaš čitijo pravice oseb, ki potrebujejo mednarodno zaš čito. 
(8) Vključevanje beguncev v družbo države, kjer so naseljeni, je eden izmed ciljev 
Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951, ki se nanaša na status beguncev, 
dopolnjena z Newyorškim protokolom 31. ja nuarja 1967. Takšnim osebam morajo biti 
zagotovljene vrednote, dolo čene v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. V ta 
namen morajo države članice podpirati ukrep, da bi se  spodbudilo njihovo socialno, 
ekonomsko in kulturno vklju čenost, v kolikor ta prispe va k ekonomski in socialni 
koheziji, katere ohranjanje in krepitev je  eden izmed temeljnih ciljev Skupnosti, 
določen s členoma 2 in 3(1)(k) Pogodbe.  
(9) Potrebna je prakti čna podpora, da bi se ustvarili ali izboljšali pogoji, ki omogo čajo 
beguncem in razseljenim osebam, da se ob poznavanju vseh podatkov odlo čijo, da 
bodo, če to želijo, zapustili ozemlje držav članic in se vrnili domov v skladu z 
določbami Evropskega sklada za vra čanje. 
(10) Za izvajanje nujnih ukrepov je treba vzpostaviti finan čno rezervo, da se zagotovi 
začasna zaščita v primeru množi čnega prihoda beguncev, v skladu z Direktivo Sveta 
2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najniž jih standardih za dodelitev za časne zaščite v 
primeru množi čnega prihoda razseljenih oseb  in o ukrepih za uravnoteženo 
porazdelitev bremen in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb
19. 
                                                 
18 UL L 381, 28.12.2004. 
19 UL L 212, 7.8.2001, str. 12. 
 
SL 17   SL (11) Podpora, ki jo zagotavlja sklad bo bolj u činkovita in bolje usmerjena, če sofinanciranje 
upravičenih ukrepov temelji na dveh ve čletnih programih in na letnem delovnem 
programu, ki ga ob upoštevanju svojega pol ožaja in potreb pripravi vsaka država 
članica.  
(12) Pošteno je, da se sredstva razporedi sorazm erno glede na obremenitev, ki jo nosi vsaka 
država članica pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb, vklju čno z begunci, ki 
uživajo mednarodno zaš čito v okviru nacionalnih programov.  
(13) V okviru deljenega upravljanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 
1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se upora blja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti20, morajo biti pogoji, ki dopuš čajo Komisiji uresni čevanje njenih 
pristojnosti pri izvrševanju splošnega prora čuna Evropskih skupnosti, podrobno 
opredeljeni, pojasniti pa je treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisija bo 
lahko z uporabo teh pogojev preverila, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit 
in pravilen na čin ter v skladu z na čelom dobrega finan čnega poslovodenja v smislu 
člena 27 finan čne uredbe. 
(14) Komisija mora izdelati okvirno raz členitev razpoložljivih od obrenih pravic za prevzem 
obveznosti z uporabo objektivne in pregledne metode. 
(15) S strokovno pomo čjo mora Sklad zagotavljati podporo vrednotenjem, izboljšanju 
upravne usposobljenosti, povezane z upravljanjem Sklada, študijam, pilotnim projektom in izmenjavam izkušenj, namenj enim zlasti spodbujanju inovativnih praks 
in pristopov. 
(16) Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja 
sistema za upravljanje in nadzor. V ta namen je treba opredeliti splošna na čela in 
zahtevane naloge, ki jih morajo  izpolnjevati vsi programi.  
(17) Treba je zagotoviti imenovanje enega sa mega odgovornega organa za upravljanje 
finančnih sredstev Sklada v vsaki državi članici in podrobneje pojasniti njegove 
odgovornosti. Predvideti je treba tudi imenovanj e in naloge revizijskega organa. Poleg 
tega je treba zaradi zagotavljanja enotni h standardov kakovosti v zvezi s potrjevanjem 
izdatkov, preden so posredovani Komisiji, in zaradi podrobne dolo čitve narave in 
kakovosti podatkov, na katerih temeljijo izjave o izdatkih, predvideti imenovanje organa za potrjevanje. 
(18) V skladu z na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti imajo države članice glavno 
odgovornost za izvajanje in nadzor nad izpla čili pomoči. 
(19) Potrebno je dolo čiti obveznosti držav članic glede sistemov za upravljanje in nadzor, 
potrjevanja izdatkov ter prepre čevanja, ugotavljanja in popra vljanja nepravilnosti in 
kršitev prava Skupnosti, da se zagotovi u činkovito in pravilno izvajanje njihovih letnih 
in večletnih programov. Zlasti je treba, v kolikor to zadeva upravljanje in nadzor, 
določiti načine, na katere države članice podajo zagotovila, da so sistemi vzpostavljeni 
in zadovoljivo delujejo. 
                                                
 
20 UL L 248, 16.9.2002, str. 1. 
 
SL 18   SL (20) Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finan čnega nadzora je treba okrepiti 
sodelovanje med Komisijo in državami članicami na tem podro čju in opredeliti merila, 
ki Komisiji v okviru njene strategije  nadzora nacionalnih sistemov omogo čajo, 
ugotoviti stopnjo zanesljivosti zagotov il nacionalnih revizijskih organov. 
(21) Učinkovitost in u činek ukrepov, ki jih podpira sklad, sta prav tako odvisna od 
njihovega vrednotenja. V te m smislu je treba dolo čiti odgovornosti držav članic in 
Komisije ter rešitve za zagotavljan je zanesljivosti vrednotenja. 
(22) Ukrepe je treba vrednotiti glede na vmes ni pregled in presojo vpliva in postopke 
vrednotenja je treba vklju čiti v nadzorne ur editve projekta. 
(23) Ta odločba določa finančni okvir za celotno trajanje programa, na katerega se lahko 
proračunski organ v osnovi sklicu je, in sicer v smislu to čke 33 Medinstitucionalnega 
sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju prora čunskega postopka
21. 
(24) Ker cilja te odlo čbe, ki je spodbujati uravnoteženo por azdelitev bremen med državami 
članicami pri sprejemanju beguncev in razseljenih oseb, države članice same ne 
morejo uresni čiti v zadostni meri in se lahko zato zaradi zaradi obsega in u činkov 
ukrepa bolje doseže na ravn i Skupnosti, lahko Skupnost sp rejme ukrepe v skladu z 
načelom subsidiarnosti, kot je dolo čeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z na čelom 
sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, ta odlo čba ne presega tistega, 
kar je potrebno za doseg anje tega cilja. 
(25) Ukrepi, potrebni za izvajanje te odlo čbe, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil22. 
(26) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališ ču Danske, ki je priložen k Pogodbi o 
Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Ev ropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri 
sprejetju te odlo čbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi – 
SPREJELA NASLEDNJO ODLO ČBO: 
POGLAVJE I 
VSEBINA, CILJI IN UKREPI  
Člen 1 
Vsebina in podro čje uporabe 
Ta odločba za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 ustanavlja Evropski sklad 
za begunce, v nadaljnjem besedilu „Sklad“, v okviru splo šnega programa „Solidarnost in 
upravljanje migracijskih tokov“, da  bi prispevala h krepitvi obmo čja svobode, varnosti in 
pravice. 
                                                 
21 UL C 172, 18.6.1999, str. 1. 
22 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 19   SL Ta odločba opredeljuje cilje, h katerim Sklad pr ispeva, njegovo izvrševanje, razpoložljiva 
finančna sredstva in merila dodelitve razpoložljivih finan čnih sredstev.  
Določa pravila upravljanja Sklada, med drugim tudi finan čna, prav tako pa mehanizme 
spremljanja in nadzora, ki temeljijo na delitvi odgovornosti med Komisijo in državami 
članicami. 
Člen 2 
Splošni cilj Sklada 
1. Splošni cilj Sklada je, da se s sofinanciranjem ukrepov, dolo čenih s to odlo čbo, 
podpira in spodbuja prizadevanja držav članic pri sprejemanju in prenašanju posledic 
sprejemanja beguncev in razseljenih os eb, ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti na 
tem podro čju. 
2. Sklad prispeva k financiranju strokovne pomo či na pobudo držav članic ali Komisije. 
Člen 3 
Upravičeni ukrepi v državah članicah 
1. Sklad podpira ukrepe v državah članicah, ki se nanašajo na eno ali ve č naslednjih 
področij: 
(a) pogoje sprejema in azilne postopke; (b) vklju čevanje oseb, omenjenih v členu 6, katerih bivanje v državi članici je 
trajno in stabilno; 
(c) prostovoljno vra čanje oseb iz člena 6(1), (2) in (4), v kolikor niso pridobili 
novega državljanstva, in oseb iz člena 6(3), v kolikor njihova prošnja za 
mednarodno zaš čito ni bila zavrnjena. 
2. Upravi čeni ukrepi glede na pogoje sprejema in azilne postopke vklju čujejo 
naslednje: 
(a) infrastrukturo za naselitev ali naselitvene storitve; 
(b) zagotavljanje materialne pomo či in zdravstvenega varstva ali psihološke 
pomoči; 
(c) socialno varstvo, zagotavljanje informacij ali pomo č pri upravnih formalnostih; 
(d) pravna in jezikovna pomo č; 
(e) izobraževanje, jezikovno usposabljanj e in druge pobude, ki so usklajene s 
statusom oseb; 
 
SL 20   SL (f) zagotavljanje svetovalnih in drugih st rokovnih storitev, kot je prevajanje in 
usposabljanje, da se izboljšajo pogoji sprejema, ter u činkovitost in kakovost 
azilnih postopkov; 
(g) informacije za lokalne skupnosti, ki bodo v stiku s tistimi, ki so jih sprejeli v 
državi gostiteljici. 
3. Glede na vklju čevanje oseb v družbo držav članic iz člena 3(1)(b),  
vključno z njihovimi družinskimi člani, upravi čeni ukrepi vklju čujejo naslednje: 
(a) nasvete in pomo č na podro čjih nastanitve, sredstev za preživljanje, 
vključevanja na trg dela, zdravstvenega in  socialnega varstva ter psihološke 
pomoči; 
(b) ukrepe, ki omogo čajo prejemnikom, da se prilagodijo družbi države članice v 
socialno-kulturnem smislu in delijo vr ednote, poudarjene v Listini o temeljnih 
pravicah Evropske unije; 
(c) ukrepe za spodbujanje trajne  participacije v civilnem in kulturnem življenju; 
(d) ukrepe, ki se osredoto čajo na izobraževanje, poklicno usposabljanje, 
priznavanje kvalifikacij in diplom; 
(e) ukrepi, namenjeni spodbuj anju samostojnosti in omogo čanju, da se lahko te 
osebe preživljajo same; 
(f) ukrepe, ki spodbujajo pomembne stik e in konstruktivni dialog med temi 
osebami in družbo, ki jih je sprejela, vklju čno z ukrepi, ki spodbujajo 
vključevanje klju čnih partnerjev, kot so javnost , lokalni organi, begunske 
organizacije, prostovoljne skupine, social ni partnerji in ši ršo civilno družbo; 
(g) ukrepe, ki bi tem osebam dajali po dporo za pridobivanje spretnosti in znanja, 
vključno z jezikovnim usposabljanjem; 
(h) ukrepe, ki spodbujajo tako enakost dos topa in enakost rezultatov v zvezi s 
postopki teh oseb v javnih ustanovah. 
4. V zvezi z ukrepi, ki se na našajo na prostovoljno vra čanje, bodo zlasti naslednja 
področja upravičena do podpore iz Sklada: 
(a) zagotavljanje informacij in svetov anja, ki zadeva pobude ali programe 
prostovoljnega vra čanja; 
(b) informacije o razmerah v mati čni državi ali regiji ali o prejšnjem obi čajnem 
prebivališ ču; 
(c) splošno ali poklicno usposabljanje in pomo č pri ponovni vklju čitvi; 
(d) ukrepi mati čnih skupnosti tistih, ki prebivajo v Evropski uniji, da bi olajšali 
prostovoljno vra čanje oseb, omenjenih v tej odlo čbi; 
 
SL 21   SL (e) ukrepi, ki ugodno vplivajo na organizac ijo in izvajanje nacionalnih programov 
prostovoljnega vra čanja. 
5. Ukrepi, dolo čeni v odstavkih 1 do 4, predvsem spodbujajo izvajanje dolo čb ustrezne 
zakonodaje Skupnosti na podro čju skupnega evropskega azilnega sistema. 
6. Ukrepi upoštevajo posebne razmere ranljivi h oseb, kot so mladol etniki, mladoletniki 
brez spremstva, invalidi, starejši ljudje, nose čnice, samohranilci z mladoletnimi 
otroki in osebe, ki so bile izpostavljene mu čenju, posilstvu ali drugim resnim 
oblikam psihološkega, fizi čnega ali spolnega nasilja. 
Člen 4 
Ukrepi v interesu Skupnosti 
1. Na pobudo Komisije se lahko porabi do 7 % razpoložljivih sredstev Sklada za 
financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v interesu Skupnosti kot celote 
(„ukrepi Skupnosti“), ki se nanašajo na azilno politiko, in ukrepov, ki veljajo za 
ciljne skupine, omenjene v členu 6.  
2. Ukrepi Skupnosti, ki so upravi čeni do denarne podpore, se morajo zlasti osredoto čati 
na naslednje: 
(a) podpiranje nadaljnjega s odelovanja v Skupnosti pri izvajanju prava Skupnosti 
in dobrih praks; 
(b) podpiranje vzpostavitve omrežij transn acionalnega sodelova nja in pilotnih 
projektov, ki temeljijo na transnacionalnih partnerstv ih med telesi v dveh ali 
več državah članicah in so oblikovani, da bi  spodbujali inovacije, olajševali 
izmenjave izkušenj in dobrih praks te r izboljšali kakovost azilne politike; 
(c) podporo nadnacionalnim akcijam za ozaveš čanje; 
(d) podporo študijam, razširjanju in izmenjavi informacij o najboljših praksah in 
vseh ostalih vidikih Sklada, vklju čno z uporabo najsodobne jše tehnologije; 
(e) podporo pilotnim projektom in študijam, ki preu čujejo možnost novih oblik 
sodelovanja v Skupnosti in pr ava Skupnosti na tem podro čju;  
(f) podporo razvoju statisti čnih orodij, metod in skupnih kazalnikov.  
3. Letni delovni program, ki dolo ča prednostne naloge ukrepov Skupnosti, se sprejme v 
skladu s postopkom iz člena 52(2). 
Člen 5 
Nujni ukrepi 
1. V primeru izvajanja mehanizmov za časne zaščite v smislu Direktive 2001/55/ES 
Sklad prav tako financira ukrepe za pomo č državam članicam, ki so lo čeni in se 
izvajajo poleg ukrepov iz člena 3. 
 
SL 22   SL 2. Upravi čeni nujni ukrepi zadevajo naslednje vrste ukrepov: 
(a) sprejem in nastanitev; (b) zagotavljanje sredstev za preživljanje, vklju čno s hrano in obleko; 
(c) zdravstvena, psihološka ali druga pomo č; 
(d) stroški osebja in uprave, ki so povezani s sprejemom zadevnih oseb in z 
izvajanjem ukrepov; 
(e) logisti čni in transportni stroški. 
Člen 6 
Ciljne skupine 
1. V tej odlo čbi ciljne skupine zajemajo naslednje kategorije: 
(a) vsak državljan tretje države ali os eba brez državljanstva, ki ima status, 
opredeljen v Ženevski konvenciji z dne 28. julija 1951, ki se nanaša na status 
beguncev, in v protokolu k njej iz leta  1967 ter ki ima dovoljenje za bivanje kot 
begunec v eni od držav članic 
(b) vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki uživa obliko 
pomožne zaš čite v smislu Direktive Sveta 2004/83/ES
23; 
(c) vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je zaprosila za eno 
od oblik zaš čite, navedene v to čkah 1 in 2; 
(d) vsak državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki uživa za časno 
zaščito v smislu Direktive 2001/55/ES. 
2. Državljan tretje države pomeni vsako osebo, ki ni  državljan Unije v smislu člena 
17(1) Pogodbe. 
POGLAVJE II 
NAČELA POMO ČI 
Člen 7 
Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda 
1. Sklad nudi pomo č, ki dopolnjuje državne, regionalne  in lokalne ukrepe, in v njih 
vključuje prednostne naloge Skupnosti. 
                                                 
23 UL L 304, 30.9.2004, str. 12. 
 
SL 23   SL 2. Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomo č Sklada in držav članic skladna 
z dejavnostmi, politikami in prednostnim i nalogami Skupnosti. Ta skladnost bo 
navedena predvsem v ve čletnem programu, omenjenem v členu 19. 
3. Ukrepi, ki jih financir a Sklad, so skladni z dolo čbami Pogodbe in akti, ki so bili 
sprejeti v skladu z njo.  
Člen 8 
Načrtovanje programov 
1. Cilji Sklada se izvajajo v okviru dveh ve čletnih programskih obdobij (2008–2010 in 
2011–2013). Ve čletni sistem na črtovanja programov vklju čuje prednostne naloge in 
postopek upravljanja, sprejemanja odlo čitev, revizije in potrjevanja. 
2. Ve čletni programi, ki jih je sprejela Komisija, se izvajajo s pomo čjo vsakoletnih 
programov. 
Člen 9 
Subsidiarnost in sorazmernost ukrepov 
1. Za izvajanje letnih in ve čletnih programov iz členov 19 in 21 so odgovorne države 
članice na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim sistemom, lastnim 
vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to odlo čbo. 
2. Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se razlikujejo glede na višino 
prispevka Skupnosti v povezavi z dolo čbami o reviziji. Difere nciacija se uporablja 
tudi za dolo čbe vrednotenja in za poro čila o letnih in ve čletnih programih. 
Člen 10 
Načini izvajanja 
1. Prora čun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v skladu s to čko b) členom 53(1), 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, z izjemo ukrepov Skupnosti iz člena 4 in 
strokovne pomo či iz člena 16. 
Države članice in Komisija zagotavljajo skladnost z na čelom dobrega finan čnega 
poslovodenja.  
2. Komisija izvaja svoje pristoj nosti za izvrševanje splošnega prora čuna Evropskih 
skupnosti na naslednje na čine: 
(a) preverja obstoj in ustrezno delova nje sistemov za upravljanje in nadzor v 
državah članicah, v skladu s postopki, opisanimi v členu 32; 
(b) prekinja ali za časno ustavi celotno pla čilo ali njegov del v skladu s členoma 41 
in 42, če nacionalni sistemi za upravljanje in nadzor odpovejo, in uporabi kateri 
 
SL 24   SL koli drug potreben finan čni popravek v skladu s postopki, ki so opisani v členih 
45 in 46. 
Člen 11 
Dodatnost 
1. Prispevki Sklada ne smejo nadomestiti ja vnih ali njim primerljivih izdatkov države 
članice.  
2. Komisija preveri dodatnost v sodelovanju z vsako državo članico – sredi obdobja do 
31. decembra 2012 in naknadno do 31. decembra 2015. 
Člen 12 
Partnerstvo 
1. Vsaka država članica organizira, v skladu z obstoje čimi nacionalnimi pravili in 
praksami, partnerstvo z organi in te lesi, ki jih imenuje, in sicer s: 
(a) pristojnimi regionalnimi, lokalnimi,  mestnimi in drugimi organi oblasti; 
(b) katerim koli drugim ustreznim telesom, ki predstavlja civilno družbo, nevladne 
organizacije, vklju čno s socialnimi partnerji. 
Vsaka država članica zagotovi široko in u činkovito udeležbo vseh  ustreznih teles v 
skladu z nacionalnimi pravili in praksami. 
2. Partnerstvo se izvaja ob popolni usklaj enosti z institucionalnimi, pravnimi in 
finančnimi pristojnostmi vsake kategorije partnerjev. 
Partnerstvo zajema pripravo, izvajanj e, spremljanje in vrednotenje ve čletnih 
programov. 
POGLAVJE III 
FINANČNI SISTEM  
Člen 13 
Skupna sredstva 
1. Finan čni okvirni znesek za izvrševanje Sklada od 1. januarja 2008 do 31. decembra 
2013 je 1 112,7 milijona EUR.  
2. Letna odobrena prora čunska sredstva za Sklad odobri prora čunski organ v mejah 
finančne perspektive. 
3. Komisija pripravi okvirne letne raz členitve držav članic v skladu z merili, 
določenimi v členu 14. 
 
SL 25   SL Člen 14 
Letna razdelitev sredstev za upravi čene ukrepe v državah članicah 
1. Vsaka država članica iz letne dodelitve sr edstev Skladu prejme dolo čen znesek 300 
000 EUR.  
Ta znesek se dolo či v višini 500 000 EUR le tno za obdobje 2008–2013 za države, ki 
so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004. 
Ta znesek se dolo či v višini 500 000 EUR letno za države članice, ki bodo pristopile 
k Evropski uniji v obdobju 2008–2013, za ostali del obdobja 2008–2013 od leta po njihovem pristopu.  
2. Ostanek razpoložljivih letnih sredstev se razdeli med države članice na naslednji 
način: 
(a) 30 % sorazmerno s številom sprejetih oseb iz kategorij iz členov 6(1) (1) in (2) 
v preteklih treh letih;  
(b) 70 % sorazmerno s številom oseb iz členov 6(1) (3) in (4), registriranih v 
preteklih treh letih. 
3. Za referen čne številke se štejejo zadnji statisti čni podatki, ki jih izda Statisti čni urad 
Evropskih skupnosti v skladu s pravom Skupnos ti o zbiranju in analizi podatkov o 
azilu. 
4. Kjer statisti čni podatki, navedeni v odstavku 3, niso na razpolago, države članice 
posredujejo potrebne številke. 
Člen 15 
Struktura financiranja 
1. Finan čni prispevek Sklada je v obliki nepovratnih sredstev. 
2. Ukrepi, ki jih podpira Sklad, se sofina ncirajo iz javnih ali zasebnih virov, so 
nepridobitne narave in niso upravi čeni do denarne podpore iz drugih virov, ki jih 
zajema splošni prora čun Evropskih skupnosti. 
3. Odobrena prora čunska sredstva Sklada dopolnjujejo javne ali njim primerljive 
izdatke, ki jih krijejo države članice za ukrepe, navedene v tej odlo čbi. 
4. Prispevek Skupnosti v podporo projektov v prim eru ukrepov, ki se izvajajo v državah 
članicah v skladu s členom 3, ne presega 50 % celotnih stroškov dolo čenega ukrepa. 
To se lahko pove ča na 60 % za projekte, ki obravnavajo dolo čene prednostne naloge, 
opredeljene v ve čletnih smernicah Komisije, kot je dolo čeno v členu 18. 
Prispevek Skupnosti se lahko pove ča na 75 % v državah članicah, ki prejemajo 
sredstva iz Kohezijskega sklada. 
 
SL 26   SL 5. Praviloma se finan čna pomoč Skupnosti, dodeljena ukrepom, ki jih podpira Sklad, 
zagotovi za obdobje najve č treh let glede na redna poro čila o napredku. 
Člen 16 
Strokovna pomo č na pobudo Komisije 
1. Na pobudo in/ali v imenu Komisije lahko Skla d financira pripravl jalne, nadzorne, 
upravne ukrepe in ukrepe za strokovno podporo ter ukrepe vrednoten ja, revizije in 
pregleda, ki so potrebni za izvajanje te odlo čbe v mejah 0,2 % letnih dodeljenih 
sredstev Sklada. 
2. Ti ukrepi vklju čujejo: 
(a) študije, vrednotenja, strokovna poro čila in statistike, vklju čno s splošnimi, ki 
obravnavajo delovanje Sklada; 
(b) ukrepe, predvsem informacijske ukrep e, ki so usmerjeni na partnerje, 
upravičence do pomo či Sklada in javnost; 
(c) vzpostavitev, del ovanje in povezovanje ra čunalniških sistemov za upravljanje, 
spremljanje, pregled in vrednotenje; 
(d) izboljševanje metod vrednotenja in  izmenjavo podatkov o praksah na tem 
področju. 
Člen 17 
Strokovna pomo č držav članic 
1. Na pobudo zadevne države članice lahko Sklad za vsak letni program financira 
pripravljalne, upravljalne, spremljevalne, informacijske in nadzorne ukrepe, ukrepe 
vrednotenja ter ukrepe za okrepitev upra vne usposobljenosti za izvrševanje Sklada.  
2. Letni znesek, namenjen strokovni pomo či, ne sme prese či 4 % skupnega letnega 
zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, ter dodatnih 30 000 EUR. 
POGLAVJE  IV 
NAČRTOVANJE PROGRAMOV  
Člen 18 
Sprejetje strateških smernic 
1. Komisija za vsako ve čletno programsko obdobje sprejme strateške smernice, ki 
določajo okvir za pla čila pomoči Sklada, ob upoštevanju napredka pri razvoju in 
izvajanju zakonodaje Skupnosti na podro čju azilne politike, pa tudi okvirno 
razdelitev finan čnih sredstev Sklada za zadevno obdobje. 
 
SL 27   SL 2. Za vsak cilj Sklada te smernice zlasti  uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z 
namenom spodbujanja izvajanja skupne ga evropskega azilnega sistema. 
3. Komisija sprejme strateške smernice, ki se nanašajo na prvo ve čletno programsko 
obdobje (2008–2010), najkasneje do 31. marca 2007, in tiste, ki se nanašajo na drugo 
večletno programsko obdobje (2011–2013), najkasneje do 31. marca 2010. 
4. Strateške smernice se sprejmejo v skladu s postopkom, navedenim v členu 52(2). 
Člen 19 
Priprava in odobritev nacionalnih ve čletnih programov 
1. Vsaka država članica predlaga za vsako programsko obdobje in na podlagi strateških 
smernic iz člena 18 osnutek ve čletnega programa, ki vklju čuje naslednje elemente: 
(a) opis trenutnega položaja v državi članici glede na ureditve sprejema, azilnih 
postopkov, vklju čevanja in prostovoljnega vra čanja oseb, ki so zajete v členu 
6; 
(b) analizo zahtev v zadevni državi članici v smislu sprejema, azilnih postopkov, 
vključevanja in prostovoljnega vra čanja ter navedbo operati vnih ciljev, ki so 
oblikovani tako, da ustrezajo tem zahtevam v obdobju, ki ga zajema ve čletni 
program; 
(c) predstavitev ustrezne stra tegije za doseganje teh ci ljev in prednostnih nalog, 
povezanih z njihovim izpolnjevanjem, te r opis ukrepov, ki so predvideni za 
izvajanje teh prednostnih nalog;  
(d) navedbo, ali je strategija združlji va z drugimi regionalnimi, državnimi 
instrumenti in instrumenti Skupnosti; 
(e) podatke o prednostnih nalogah in njihovi h posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo 
količinsko z uporabo omejenega števila kaza lnikov za izvajanje, rezultate in 
učinek, ob upoštevanju na čela sorazmernosti. Kazalniki morajo omogo čati 
merjenje napredka glede na za četno stanje in u činkovitosti ciljev pri izvajanju 
prednostnih nalog;  
(f) osnutek finan čnega načrta, ki dolo ča za vsako prednostno nalogo in za vsako 
leto predlagani finan čni prispevek Sklada in cel otni znesek javnega ali 
zasebnega sofinanciranja; 
(g) izvedbene dolo čbe za večletni program, vklju čno z: 
• imenovanjem vseh organov s strani držav članic, ki so našteti v 
členu 25;  
• opisom sistemov izvajanja, spremlja nja, nadzora in vrednotenja;  
• opredelitvijo postopkov za sprost itev in kroženje finan čnih 
tokov, da se zagotovi njihova preglednost; 
 
SL 28   SL • določbami za zagotovitev oglaševanja ve čletnega programa;  
2. Države članice izdelajo vsak ve čletni program v tesnem s odelovanju s partnerji, 
navedenimi v členu 12.  
3. Države članice predložijo svoj osnutek ve čletnega programa najkasneje štiri mesece 
zatem, ko je Komisija predložila strateške smernice za zadevno obdobje. 
4. Komisija oceni predlagani ve čletni program glede na: 
(a) njegovo skladnost s cilji Sklada in st rateškimi smernicami, opredeljenimi v 
členu 18, 
(b) relevantnost, ustreznost in pri čakovane rezultate stra tegije in operativne 
prednostne teme, ki jih predlaga država članica; 
(c) skladnost ureditev upravljanja in  nadzora, ki jih ustanovi država članica za 
izvajanje ukrepov Sklada z dolo čbami, navedenimi v tej odlo čbi;  
(d) njegovo ravnanje skladno s pravom Skupnosti in predvsem s pravom 
Skupnosti, ki je usmerjeno na zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajo čimi ukrepi, glede na kontrole zunanjih mej, 
azil in priseljevanje.  
5. Kjer Komisija meni, da ve čletni program ni skladen s strateškimi smernicami ali ni v 
skladu z dolo čbami te odlo čbe, ki dolo ča sisteme za upravljanje in nadzor, zahteva, 
da država članica ustrezno revidira predlagani program. 
6. Komisija odobri vsak ve čletni program v štirih mesecih po uradni predložitvi, v 
skladu s postopkom, navedenim v  členu 52(2).  
Člen 20 
Revizija ve čletnih programov 
1. Na pobudo zadevne države članice ali Komisije se ve čletni program ponovno 
pregleda in po potrebi revidira za preostanek programskega obdobja z namenom 
boljšega ali druga čnega upoštevanja prednostni h nalog Skupnosti, zlasti ob 
upoštevanju sklepov Sveta. Ve čletni programi se la hko ponovno pregledajo po 
vrednotenju in/ali zaradi težav pri izvajanju.  
2. Komisija sprejme odlo čbo o odobritvi revizije ve čletnega programa čimprej po 
uradni predložitvi zahteve s strani zadevne države članice. 
Člen 21 
Letni programi 
1. Ve čletni programi, ki jih je odobril a Komisija, se izvajajo s pomo čjo letnih delovnih 
programov. 
 
SL 29   SL 2. Komisija državam članicam najkasneje do 1. julija vsako leto sporo či oceno 
dodeljenih zneskov za naslednje leto glede na skupna odobrena prora čunska sredstva 
v okviru letnega prora čunskega postopka, kar se izra čuna kot je navedeno v členu 14. 
3. Države članice najkasneje do 1. novembra vsa ko leto predložijo Komisiji osnutek 
letnega programa za naslednje le to, ki se izdela v skladu z ve čletnim programom in 
vključuje: 
(a) splošna pravila za izbiro projektov, ki  se financirajo v okvi ru letnega programa; 
(b) opis nalog, ki jih izva jajo odgovorni organi pri iz vajanju letnega programa; 
(c) predlagano finan čno razdelitev prispe vka Sklada med razli čne ukrepe 
programa in navedbo zahtevanega zn eska, ki bi pokril strokovno pomo č v 
okviru člena 17 z namenom izvajanja letnega programa. 
4. Pri preu čevanju predloga države članice Komisija upošteva kon čni znesek odobrenih 
proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru prora čunskega postopka, in 
sprejme odlo čbo o sofinanciranju Sklada najkas neje do 1. marca zadevnega leta. 
Odločba navaja znesek, dodeljen državi članici, in obdobje, v katerem so izdatki 
upravičeni. 
Člen 22 
Posebne dolo čbe v zvezi z nujnimi ukrepi 
1. Države članice predložijo Komisiji izja vo o zahtevah in izvedbeni na črt za nujne 
ukrepe v skladu s členom 5, vklju čno z opisom na črtovanih ukrepov in odgovornih 
organov za njihovo izvajanje. 
2. Finan čna pomoč Sklada za nujne ukrepe, navedene v členu 5, se omeji na obdobje 6 
mesecev in ne presega 80 % stroškov vsakega ukrepa. 
3. Razpoložljiva sredstva se razdelijo med države članice na podlagi števila oseb, ki 
uživajo za časno zaščito v vsaki državi članici, kot je navedeno v členu 5(1).  
POGLAVJE V SISTEMI ZA UPRAVLJANJE IN NADZOR  
Člen 23 
Izvajanje 
Komisija je odgovorna za  izvajanje te odlo čbe in sprejme potrebna izvedbena pravila. 
Člen 24 
Splošna na čela sistemov za upravljanje in nadzor 
 
SL 30   SL Sistemi za upravljanje in nadzor ve čletnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, 
vsebujejo: 
(a) jasno opredelitev nalog teles in/ali služ b, ki izvajajo upravljanje in nadzor, ter 
jasno razdelitev nalog znotraj vsakega telesa in/ali službe; 
(b) jasno lo čitev nalog med telesi in/ali služba mi upravljanja, potrjevanja izdatkov 
in nadzora ter znotraj vsakega telesa in/ali službe; 
(c) ustrezna sredstva za vsako telo ali službo za izvaja nje nalog, ki so jim bile 
dodeljene v obdobju izvajanja ukrep ov, ki jih financira Sklad; 
(d) učinkovite ureditve notranjega nadzora odgovornega organa in kakršnega koli 
pooblaščenega organa; 
(e) zanesljive sisteme ra čunovodstva, spremljanja in finan čnega poro čanja v 
računalniški obliki; 
(f) učinkovit sistem poro čanja in spremljanja, če je izvajanje nalog poverjeno; 
(g) podrobni priro čniki s postopki v zvezi z nalogami, ki se izvajajo; 
(h) učinkovite ureditve za revizijo pr avilnega delovanja sistema; 
(i) sisteme in postopke za zagotavlj anje zadostne revizijske sledi; 
(j) postopke, ki se nanašajo na poro čanje in spremljanja nepravilnosti ter na 
vračanje neupravi čeno plačanih zneskov.  
Člen 25 
Imenovanje organov 
1. Za vsak ve čletni program država članica imenuje: 
(a) odgovorni organ: delujo če telo države članice ali državni organ z javnimi 
pooblastili ali telo, ki ga imenuje država članica, ki je odgovorno za upravljanje 
večletnih in letnih programov, ki ji h podpira Sklad, in skrbi za vso 
komunikacijo s Komisijo; 
(b) organ za potrjevanje: državni organ z javnimi pooblastili ali neodvisno telo 
katere koli službe za odobravanje odgovor nega organa, ki ga imenuje država 
članica, da potrjuje izjave o izdatkih in zahtevke za pla čila, preden so poslani 
Komisiji; 
(c) revizijski organ: drža vni organ z javnimi pooblastili ali neodvisno telo katere 
koli službe za odobravanje odgovornega organa, ki ga imenuje država članica 
in je odgovoren za preverjanje pravilneg a izvajanja sistema za upravljanje in 
nadzor;  
(d) pooblaš čeni organ; 
 
SL 31   SL (e) telo za presojo spoštovanja pravnega reda, ki se vsaki č imenuje v času, ko se 
Komisiji predloži osnutek ve čletnega programa. Komisija lahko sprejme 
imenovani revizijski orga n kot „telo za presojo spoš tovanja pravnega reda“, če 
ima ta ustrezne zmogljivosti in je ne odvisno. Svoje delo mora opravljati v 
skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. 
2. Država članica dolo či pravila, ki urejajo njegove odnos e s temi organi in telesi ter 
njihove odnose s Komisijo. 
3. Naloge nadzora in potrj evanja lahko ob upoštevanju člena 24 (b) izvaja isto telo ali 
ista služba. 
4. Pravila za izvajanje členov 26 do 30 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 
52(2). 
Člen 26 
Odgovorni organ 
1. Odgovorni organ je lahko telo države članice same, državni organ z javnimi 
pooblastili ter telo, ureje no z zasebnim pravom države članice, ki opravlja javno 
službo. Kadar država članica imenuje odgovorni organ, ki ni telo države članice, 
določi vse ureditve, ki urejaj o njene odnose z navedenim organom in odnose le-tega 
s Komisijo. 
2. Odgovorni organ izpolnjuje naslednje minimalne pogoje. Ti so naslednji: 
(a) je pravna oseba, razen kjer  je reprezentat ivno telo države članice; 
(b) ima potrebno infrastrukturo, da lahko komunikacija z veliko razli čnimi 
uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo 
poteka brez težav; 
(c) dela v upravnem okviru, kar mu omogo ča pravilno izvajanje nalog in 
preprečevanje kakršnega koli navzkrižja interesov;  
(d) je sposoben uporabiti pravila  za upravljanje sredstev Skupnosti; 
(e) ima finan čne zmogljivosti in sposobnost za upravljanje sorazmerno z obsegom 
sredstev Skupnosti, ki jih  bo moral upravljati;  
(f) ima na razpolago osebje z ustreznim i poklicnimi kvalifikacijami in jezikovnimi 
spretnostmi za administrativno delo v mednarodnem okolju.  
3. Država članica zagotovi odgovornemu organu pr imerno denarno podporo, da lahko v 
obdobju 2008–2013 pravilno in neprekin jeno izvaja svoje naloge. 
Člen 27 
Naloge odgovornega organa 
 
SL 32   SL 1. Odgovorni organ je odgovoren za u činkovito, uspešno in pr avilno upravljanje in 
izvajanje ve čletnega programa. 
Njegove naloge so predvsem: (a) posvetovanje z ustreznimi partnerji (nevladnimi organizacijami, lokalnimi 
organi, pristojnimi mednarodnimi organiz acijami, socialnimi partnerji itd.) s 
pomočjo partnerstva, dolo čenega v skladu s členom 12; 
(b) predložitev predlogov Komisiji za ve čletne in letne programe, opredeljene v 
členih 19 in 21; 
(c) organizacija in oglaševanje javnih  razpisov in pozivov k oddaji predlogov; 
(d) organizacija postopkov izbire in dodelje vanja sredstev za sofinanciranje Sklada 
v skladu z na čeli preglednosti, enakega obravnavanja in izklju čevanja razli čnih 
nepovratnih sredstev; 
(e) prejemanje pla čil, ki jih izvrši Komisija, in pla čevanje upravi čencem; 
(f) zagotavljanje skladnosti in  dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada 
ter sofinanciranjem s stra ni drugih ustreznih finan čnih instrumentov države 
članice in Skupnosti; 
(g) preverjanje dobave sofinanciranih proi zvodov in storitev ter preverjanje, da so 
izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in so v skladu s pravili 
Skupnosti in nacionalnimi pravili; 
(h) zagotavljanje sistema za zapis  in shranjev anje podrobnih ra čunovodskih 
podatkov za vsak ukrep v letnih programih v ra čunalniški obliki ter zbiranje 
podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finan čno poslovodenje, spremljanje, 
nadzor in vrednotenje; 
(i) zagotavljanje, da upravi čenci in druga telesa, ki so udeležena pri izvajanju 
ukrepov, ki jih sofinancira Sklad, vodijo lo čeno računovodstvo ali ustrezno 
računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi z operacijo; 
(j) zagotavljanje, da se vrednotenja ve čletnih programov iz člena 49 izvedejo v 
rokih, ki jih dolo ča ta odločba in da dosegajo standa rde kakovosti, dogovorjene 
med Komisijo in državo članico; 
(k) vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in 
revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske  sledi, hranijo v skladu 
z zahtevami iz člena 43; 
(l) zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v 
členu 30(1), prejme vse potrebne podatke o uporablje nih postopkih upravljanja 
ter projektih, ki jih sofinancira Sklad; 
(m) zagotavljanje, da organ za potrjevan je prejme vse potrebne podatke o 
postopkih in revizijah, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil; 
 
SL 33   SL (n) priprava in predložitev poro čil, poročil o izdatkih, ki jih potrdi organ za 
potrjevanje, in zahtevkov za pla čila Komisiji; 
(o) izvedba dejavnosti informiranja in sv etovanja; ter širjen je rezultatov glede 
ukrepov, ki jih podpira Sklad; 
(p) sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah.  
2. Upravljalne dejavnosti odgovornega organa za  projekte, ki se izvajajo v državah 
članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomo či, navedenih v členu 
17. 
Člen 28 
Poverjanje nalog s strani odgovornega organa 
1. Če so vse ali neketere naloge odgovornega organa poverjene pooblaš čenemu organu, 
odgovorni organ opredeli podro čje uporabe poverjenih nalog in dolo či podrobne 
postopke za izvajanje poverjenih na log, ki so v skladu s pogoji, dolo čenimi v členu 
26. 
2. Ti postopki vklju čujejo redno poro čanje odgovornemu organu glede uspešnega 
izvajanja poverjenih nalog in  opis uporabljenih sredstev. 
Člen 29 
Organ za potrjevanje 
1. Organ za potrjevanje ve čletnega programa 
(a) potrdi, da: 
– je poročilo o izdatkih to čno, izhaja iz zanesljivih ra čunovodskih 
sistemov in temelji na preverljivih dokaznih dokumentih, 
– so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in 
nacionalnimi pravili ter da so nastal i zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v 
skladu z merili, ki veljajo za progra m, in v skladu s pravili Skupnosti in 
nacionalnimi pravili; 
(b) za namen izdajanja potrdil zagotovi,  da je od odgovornega organa prejel 
ustrezne podatke o izvajanju postopkov in revizij v zvezi z izdatki, ki so 
vsebovani v poro čilih o izdatkih; 
(c) za namen izdajanja potrdil upošteva rezulta te vseh revizij, ki jih je izvedel 
revizijski organ oziroma so bile iz vedene v okviru njegove pristojnosti; 
(d) hrani ra čunovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v ra čunalniški 
obliki; 
 
SL 34   SL (e) po potrebi skupaj z obrestmi zagotovi povra čilo vseh izpla čanih zneskov 
Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravi čeno izplačani kot 
posledica ugotovljenih neprav ilnosti, ter da se ohranj ajo evidence o izterljivih 
zneskih in o vra čanju stroškov Komisiji, če je to mogo če z odbitkom od 
naslednjega poro čila o izdatkih. 
2. Dejavnosti organa za potrjevanje , ki se nanašajo na projekte , ki se izvajajo v državah 
članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomo či iz člena 17, če se 
spoštujejo prerogative tega organa, navedene v členu 25.  
Člen 30 
Revizijski organ 
1. Revizijski organ ve čletnega programa ima naslednje naloge: 
(a) zagotoviti, da se revizije izvajajo  v skladu z mednarodnimi revizijskimi 
standardi, da se preveri u činkovitost sistema za upravljanje in nadzor 
večletnega programa; 
(b) zagotoviti, da se revizije ukrepov izva jajo na podlagi ustreznega vzorca, da se 
preveri prijavljen izdatek; vzorec  predstavlja najmanj 10 % skupnih 
upravičenih izdatkov za vsak letni program; 
(c) Komisiji v šestih mesecih od potrditve ve čletnega programa posredovati 
revizijsko strategijo, ki  pokriva telesa, ki bodo iz vajala revizijo iz to čk a) in b), 
uporabljane metode, metodo vzor čenja za revizije uk repov, ki jih podpira 
Sklad, ter okvirni na črt revizij, ki zagotavlja , da so glavni upravi čenci 
sofinanciranja s strani Sklada revidira ni in revizije enakomerno porazdeljene 
čez celotno programsko obdobje; 
2. Če je imenovani revizijski  organ v skladu s to odlo čbo tudi imenovani revizijski 
organ v skladu z odlo čbami….., …… in ………… 24, ali če se skupni sistemi 
uporabljajo za dva ali ve č od teh skladov, se lahko v skladu s to čko (c) odstavka 1 
predloži enotna združena revizijska strategija. 
3. Revizijski organ naredi osnutek kon čnega poro čila o izvajanju le tnih programov, 
opredeljenih v členu 50(2), ki zajema: 
(a) letno poro čilo o presoji, ki vsebuje ugotovitv e revizij, izvedenih v skladu z 
revizijsko strategijo glede na  letni program, in ki poro ča o ugotovljenih 
pomanjkljivostih v sistemih za upravljanje in nadzor programa. 
(b) mnenje o tem, ali sistem za upravljanje in nadzor deluje u činkovito, da daje 
zadovoljiva zagotovila o pravilnosti poro čil o izdatkih, ki so bila predložena 
Komisiji, ter o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov. 
                                                 
24 Vnesti sklicevanje  na odločbe o ustanovitvi Sklada za vra čanje, Sklada za zunanje meje in Sklada za 
vključevanje. 
 
SL 35   SL (c) izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za pla čila glede kon čnega plačila ter 
zakonitost in pravilnost posl ovnih dogodkov, ki jih vsebuje kon čno poročilo o 
izdatkih. 
4. Če revizije iz odstavka 1 izvaja  telo, ki ni revizijski orga n, revizijski organ zagotovi, 
da imajo takšna telesa ustrezno neodvisnos t in da je delo opravljeno po mednarodno 
sprejetih revizijskih standardih. 
5. Dejavnosti revizijskega organa ali telesa iz odstavka 4, ki se nanašajo na projekte, ki 
se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne 
pomoči iz člena 17, če se spoštujejo prerogative tega organa, navedene v členu 25.  
POGLAVJE VI 
PREVERJANJA  
Člen 31 
Odgovornosti držav članic 
1. Države članice so odgovorne za za gotavljanje dobrega finan čnega poslovodenja 
večletnih in letnih programov in za konitosti in pravil nosti poslovnih dogodkov. 
2. Države članice zagotavljajo, da odgovorni organi in vsi pooblaš čeni organi, organi za 
potrjevanje, revizijski organi in vsa druga  zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o 
vzpostavitvi sistemov za upravljanje in nadzor iz členov 24 do 30, da se zagotovi 
učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.  
3. Države članice prepre čijo, zaznajo in odpravijo nepravilnosti. Te sporo čijo Komisiji 
in jo obveš čajo o napredku pri upravni h in sodnih postopkih. 
Če se zneskov, ki so bili upravi čencem izpla čani neupravi čeno, ne da izterjati, je 
država članica odgovorna za povrnitev zneskov, ki so izgubljeni za prora čun 
Evropskih skupnosti. 
4. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za finan čni nadzor ukrepov in zagotovijo, 
da se sistemi upravljanja in revizije izvajajo na takšen na čin, da se zagotovi pravilna 
in učinkovita uporaba sredstev Skupnosti. Države članice predložijo Komisiji opis 
teh sistemov. 
5. Države članice sodelujejo s Komisijo pri zbiranju statisti čnih podatkov, ki so 
potrebni za izvajanje člena 14. 
6. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 5 se sprejmejo v skladu s postopkom iz 
člena 52(2). 
Člen 32 
Sistemi za upravljanje in nadzor 
 
SL 36   SL 1. Pred sprejetjem ve čletnega programa države članice zagotovijo, da so sistemi za 
upravljanje in nadzor vz postavljeni v skladu s členi 24 do 30. Odgovorne so za 
učinkovito delovanje sistemov v celem programskem obdobju. 
2. Skupaj s predložitvijo vsakega osnutka ve čletnega programa države članice Komisiji 
predložijo tudi opis organizacije in postopko v odgovornih organov, pooblaš čenih 
organov in organov za potrjevan je ter sistemov za notranjo re vizijo, ki se izvajajo v 
navedenih organih in telesih, revizijskega organa in kate rega koli telesa, ki izvaja 
revizije v okviru  njegove odgovornosti. 
3. V treh mesecih od predložitve vsakega osnutka ve čletnega programa Komisiji države 
članice predložijo poro čilo, ki ga pripravi telo za pres ojo spoštovanja pravnega reda, 
v katerem opredeli rezu ltate ocene sistemov in daje mnenje o njihovi skladnosti s 
členi 24 do 30. Če mnenje vsebuje pridržke, poro čilo navede pomanjkljivosti in 
njihovo resnost. V soglasju s Komisijo države članice izdelajo na črt korektivnih 
ukrepov in časovni razpored za njihovo izvajanje. 
4. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 3 se sprejmejo v skladu s postopkom iz 
člena 52(2).  
Člen 33 
Odgovornosti Komisije 
1. Komisija se v skladu s postopkom iz člena 32 prepri ča, da so države članice 
vzpostavile sisteme za upravljanj e in nadzor, ki so skladni s členi 24 do 30, ter se na 
podlagi letnih poro čil o presoji in la stnih revizij prepri ča, da sistemi v obdobju 
izvajanja ve čletnih programov u činkovito delujejo. 
2. Brez poseganja v revizije držav članic lahko uradniki Komisije ali pooblaš čeni 
predstavniki Komisije opravljajo revizi je na kraju samem, da preverijo u činkovitost 
delovanja sistemov za upravljanje in nadzor, kar lahko vklju čuje revizije ukrepov, 
vključenih v večletne programe, z vnaprejšnjim obvest ilom vsaj en delovni dan pred 
pregledom. Uradniki ali pooblaš čeni predstavniki zadevne države članice lahko 
sodelujejo pri takšnih revizijah. 
3. Komisija lahko zahteva od držav članic, da izvedejo preglede  na kraju samem, da se 
preveri pravilno del ovanje sistemov ali pravilnost ene ali ve č transakcij. Uradniki 
Komisije ali pooblaš čeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih 
revizijah. 
4. Komisija v sodelovanju z državami članicami za ukrepe, ki jih podpira Sklad, 
zagotovi ustrezne podatke, obveš čanje javnosti in nadaljnje ukrepe. 
5. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi skladni z in se 
dopolnjujejo z ostalimi ustreznimi politik ami, instrumenti in pobudami Skupnosti. 
Člen 34 
Sodelovanje z nadzornimi telesi držav članic 
 
SL 37   SL 1. Komisija sodeluje z revizijskimi organi ve čletnih programov, da uskladijo svoje 
nadzorne na črte in revizijske metode, in zag otovi takojšno izme njavo rezultatov 
revizij sistemov za upravljanje in nadzor, da se  najbolje izkoristijo  nadzorna sredstva 
in da se izogne neupravi čenemu podvajanju dela. 
Komisija v roku treh mesecev ali na prvem sestanku po prejemu revizijske strategije, 
predložene v skladu s členom 30, sporo či svoje pripombe. 
2. Komisija pri dolo čanju svoje revizijske st rategije opredeli tiste ve čletne programe, 
(a) ki so v skladu s sistemom, dolo čenim v členu 32, in za katere niso bili podani 
nobeni pridržki ali pridržkov po korektivnih ukrepih ni ve č; ter 
(b) za katere je revizijska strategi ja revizijskega organa v skladu s členom 30 
zadovoljiva in kjer so bila podana zadostna zagotovila, da sistemi za 
upravljanje in nadzor delujejo u činkovito na podlagi rezultatov revizij 
Komisije in države članice. 
 Za navedene programe lahko Komisija obvesti zadevne države članice, da se bo 
prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega  organa glede pravil nosti, zakonitosti in 
regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo re vizije na kraju samem izvajala samo v 
izjemnih okoliš činah. 
POGLAVJE VII 
FINANČNO POSLOVODENJE  
Člen 35 
Izpolnjevanje pogojev za pridobitev pomo či – izjave o izdatkih 
1. Vse izjave o izdatkih vklju čujejo znesek izdatka, ki je nastal upravi čencem pri 
izvajanju ukrepov, in ustrezen prispevek iz javnih ali zasebnih sredstev.  
2. Izdatki ustrezajo pla čilom, ki so jih izvršili upravi čenci. To se upravi či s prejetimi 
računi ali računovodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti. 
3. Izdatki se lahko štejejo za upravi čene do podpore Sklada samo, če se dejansko ne 
izplačajo pred 1. januarjem tistega leta, ki je omenjeno v odlo čbi Komisije o 
sofinanciranju, navedeni v členu 21(4). Sofinancirani ukr epi ne smejo biti zaklju čeni 
pred datumom za četka izpolnjevanja pogoj ev za pridobitev pomo či. 
4. Naslednji izdatki ne bodo upravi čeni do prispevka iz Sklada: 
– DDV; 
– posojilne obresti; 
– nakup zemljiš ča za znesek, ki pres ega 10 % skupnih upravi čenih izdatkov za 
zadevni ukrep; 
 
SL 38   SL – stanovanja. 
5. Pravila, ki urejajo upravi čenost izdatkov v okviru ukrepov, ki se izvajajo s 
sofinanciranjem Sklada v državah članicah v skladu s členom 3, se sprejmejo v 
skladu s postopkom, dolo čenem v členu 52(2). 
Člen 36 
Celost pla čil upravičencem 
Države članice se prepri čajo, da odgovorni orga n zagotovi, da upravi čenci kar se da hitro 
prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sr edstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta 
ali zadržana, prav tako ne sme biti obra čunana nobena nadaljnja posebna dajatev ali druga 
dajatev z enakim u činkom, ki bi znižala zneske za upravi čence. 
Člen 37 
Uporaba eura 
Vsi zneski, omenjeni v odlo čbah o financiranju s strani Komisije, v obveznostih in pla čilih 
Komisije ter zneski potrjen ih izdatkov in zahtevkov za pla čila držav članic se podajo in 
izvršijo v eurih.  
Člen 38 
Obveznosti 
Proračunske obveznosti Skupnosti se izvršijo letno na podlagi odlo čbe Komisije o 
sofinanciranju, navedene v členu 21(4). 
Člen 39 
Plačila – predhodno financiranje 
1. Pla čila prispevkov s strani Komisije iz Skladov se izvršijo v skladu s prora čunskimi 
obveznostmi. 
2. Pla čila se izvajajo v obliki pr edhodnega financiranja in pla čila razlike. Izpla čujejo se 
odgovornemu organu, ki ga dolo či država članica. 
3. Predhodno pla čilo, ki predstavlja 50 % zneska, dodeljenega v letni odlo čbi Komisije 
o sofinanciranju s strani Sklada, se izpla ča državi članici v 60 dneh po sprejetju 
odločbe o sofinanciranju. 
4. Drugo predhodno pla čilo se izpla ča najpozneje v treh mesecih potem, ko je Komisija 
odobrila poro čilo o napredku o izvajanju letnega programa in ko se v skladu s to čko 
a člena 29 in členom 35 pripravi potrjena izjava o izdatkih, po kateri je razvidno, da 
je porabljenih najmanj 70 % zneska predpla čila. Znesek drugeg a predhodnega pla čila 
s strani Komisije ne presega 50 % ce lotnega zneska, ki ga zajema odlo čba o 
 
SL 39   SL sofinanciranju, ali vsekakor ne presega sa lda med zneskom sredstev Skupnosti, ki ga 
je država članica dejansko namenila za izbrane pr ojekte v okviru letnega programa, 
in prvim predhodnim pla čilom. 
5. Obresti, ki jih ustvari predhodno financiran je, se dodelijo zadevnemu programu in jih 
je treba odšteti od zneska javnih  izdatkov, ki je prijavljen v kon čnem poro čilu o 
izdatkih.  
6. Zneski, izpla čani v predhodnem financiranju, se ob zaklju čku letnega programa 
brišejo iz ra čunovodske evidence. 
Člen 40 
Plačila razlike 
1 Komisija pla ča razliko pod pogojem, da je v devetih mesecih od kon čnega datuma za 
upravičenost stroškov, oprede ljenih v letni odlo čbi o sofinanciranju  s strani Sklada, 
prejela naslednje dokumente: 
(a) potrjeno izjavo o izda tkih in zahtevek za pla čilo razlike a li izjavo o povra čilu, 
pravilno izdelano v skladu s to čko a člena 29 in členom 35;  
(b) kon čno poročilo o izvajanju letnega programa, vklju čno s podatki, dolo čenimi 
v členu 51; 
(c) poro čilo o presoji, mnenje in izjavo, ki je dolo čena v členu 30(3); 
Plačilo razlike je odvisno od potrditve kon čnega poro čila o izvajanju in izjave o 
veljavnosti za zahtevek pla čila razlike. 
2. Če odgovorni organ v sprejemljivi obliki in do roka ne uspe zag otoviti dokumentov, 
ki so zahtevani v odstavku 1, Komisija odstopi od katerega koli dela prevzete 
obveznosti iz prora čuna iz ustreznega letnega programa, ki ni bil uporabljen za 
plačilo predhodnega financiranja. 
3. Samodejni postopek preklica, opredeljen v odstavku 2, se za časno opusti za tiste 
zneske zadevnih projektov, kjer v tre nutku predložitve dokumentov, opredeljenih v 
odstavku 1, na ravni države članice potekajo sodni postopki  ali upravne pritožbe z 
odložilnim u činkom. Država članica v predloženem delnem kon čnem poro čilu poda 
podrobne podatke o takšnih pr ojektih in pošilja poro čila o napredku v zvezi s temi 
projekti vsakih 6 mesecev. V 3 mesecih po zaklju čku sodnih postopkov ali postopka 
upravnih pritožb država članica predloži zahtevane dokumente iz odstavka 1 za 
zadevne projekte. 
4. Obdobje devetih mesecev, ki je navedeno v odstavku 1, se prekine, če Komisija 
sprejme odlo čbo o začasni opustitvi pla čil sofinanciranja za ustrezni letni program v 
skladu z dolo čbami iz člena 42. Obdobje se znova za čne od datuma, ko je država 
članica obveš čena o odlo čbi Komisije, navedeni v členu 42(3). 
5. Brez poseganja v dolo čbe člena 41 Komisija v šestih mesecih od prejema 
dokumentov, omenjenih v odstavku 1, obvesti državo članico o znesku izdatkov, ki 
 
SL 40   SL se s strani Komisije prizna kot upravi čen v breme Sklada, in o vseh finan čnih 
popravkih, ki izhajajo iz razlik e med prijavljenimi izdatki in  izdatki, ki se priznajo 
kot upravi čeni. Država članica ima na voljo tri mesece za predložitev svojih 
pripomb. 
6. V treh mesecih od prejema pripomb države članice se Komisija odlo či o znesku 
izdatkov, ki se priznajo kot upravi čeni v breme Sklada, in izterja razliko, ki izhaja iz 
razlike med kon čnimi priznanimi izdatki in vsotami, ki so že bile izpla čane državam 
članicam.  
7. Glede na razpoložljiva sredstva Komisija pla ča razliko v najve č 60 dneh od datuma, 
na katerega sprejme dokumente, ki so navedeni v odstavku 1 zgoraj. Odobritev 
razlike prora čunskih obveznosti se razveljavi v šestih mesecih po pla čilu. 
Člen 41 
Prekinitev 
1. Rok plačila prekine odredbodajalec na podlagi prenosa v smislu Uredbe (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 za najve č šest mesecev, če obstajajo dvomi o pravilnem 
delovanju sistemov za upravljanje in nadz or, ali navedeni odredbodajalec potrebuje 
dodatne podatke od državnih organov pri postopku spremljanja opažanj v letnem 
pregledu, ali če sumi, da so v prijavljenih izdatk ih prisotne resne nepravilnosti, 
ugotovljene ali domnevane. 
2. Komisija takoj obvesti zadevno državo članico in odgovorni organ o razlogih za 
prekinitev. Država članica čimprej sprejme potrebne ukrep e, da se popravi stanje. 
3. Obdobje najve č šestih mesecev se podaljša za nadaljnje obdobje najve č šestih 
mesecev, če se izkaže, da je  potrebno sprejeti odlo čbo v skladu s členoma 42 in 45. 
Člen 42 
Opustitev 
1. Celotno predhodno financiranje in pla čila razlike ali samo del le-teh lahko Komisija 
začasno opusti, kadar: 
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistemu za upravljanje in nadzor programa, ki 
vpliva na zanesljivost post opka izdajanja potrdil za pla čila in za katero še niso 
bili sprejeti korektivni ukrepi; ali 
(b) je izdatek iz potrjenega poro čila o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki 
ni bila odpravljena; ali 
(c) država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 31 in 32. 
2. Komisija se lahko odlo či za začasno opustitev predhodnega financiranja in pla čil 
razlike po tem, ko je državi članici ponudila možnost predložitve ugotovitev v roku 
treh mesecev.  
 
SL 41   SL 3. Komisija prekli če začasno opustitev predhodnega financiranja in pla čil razlike, ko 
preceni, da je država članica sprejela ustrezne ukrep e, ki dovoljujejo zaustavitev 
opustitve pla čil.  
4. Če država članica ne sprejme ustreznih ukr epov, se lahko Komisija odlo či za 
sprejetje odlo čbe o zmanjšanju neto zneska ali preklicu prispevka Skupnosti k 
letnemu programu v skladu s členom 46. 
Člen 43 
Hranjenje dokumentov 
V vsaki državi članici odgovorni organ zagotavlja, da  ostanejo vsi dokazni dokumenti glede 
izdatkov in revizij zadevnega letnega programa dostopni Komisiji in Ra čunskemu sodiš ču.  
Dokumenti se hranijo vsaj za obdobje treh let po zaklju čku letnega programa, brez poseganja 
v pravila glede državnih pomo či. To obdobje se prekine v prim eru sodnih postopkov ali na 
obrazloženo zahtevo Komisije. 
Dokumenti se hranijo bodisi v original ni obliki bodisi v obliki overjene razli čice, ki se ujema 
z izvirnikom, na splošno sp rejetih nosilc ih podatkov.  
POGLAVJE VIII 
FINANČNI POPRAVKI  
Člen 44 
Finančni popravki držav članic 
1. Države članice so v glavnem odgovorne za prei skovanje nepravilnosti brez 
poseganja v pristojnosti Komisije  za izvrševanje splošnega prora čuna Evropskih 
skupnosti. Ukrepajo na podlagi dokazov kakršne koli ve čje spremembe, ki vpliva na 
naravo ali na pogoje za izvajanje ali nadzor pomo či ter izvedejo potrebne finan čne 
popravke. 
2. Države članice izvedejo potrebne finan čne popravke v povezavi s posameznimi ali 
sistemskimi nepravilnostmi, ki so odkrit e v delovanju ukrepov ali letnih programov. 
Popravki, ki jih izvedejo države članice, se izvršijo z izterjavo celotnega ali delnega 
prispevka Skupnosti. Država članica upošteva naravo in težo nepravilnosti ter 
finančno izgubo, ki je povzro čena Skladu.  
Države članice v letno poro čilo, poslano Komisiji, v skladu s členom 50(2) vklju čijo 
seznam postopkov preklica, ki so jih sprožile za zadevni letni program. 
Popravki države članice obsegajo preklic dela ali celote prispevka Skupnosti in, kjer 
se znesek ne povrne v roku, ki ga dolo ča ustrezna država članica, se zamudne obresti 
obračunajo po stopnji, ki jo dolo ča člen 47(2).  
 
SL 42   SL 3. V primeru sistemskih nepravilnosti država članica razširi svoje preiskave na vse 
ukrepe, ki bi lahko bili prizadeti. 
Člen 45 
Revizija ra čunovodske evidence in finan čni popravki s strani Komisije 
1. Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki Komisije lahko brez poseganja v pooblastila 
Računskega sodiš ča ali preglede, ki jih izvajajo države članice v skladu z 
nacionalnimi zakoni, pre dpisi in upravnimi dolo čbami, izvajajo preglede na kraju 
samem, vklju čno s pregledi vzorcev, glede ukrepov, ki jih financira Sklad in glede 
sistemov za upravljanje in nadzor, če to sporo čijo najmanj en delovni dan prej. 
Komisija obvesti zadevno državo članico z namenom, da dobi vso potrebno pomo č. 
Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri 
takšnih pregledih. 
Komisija lahko zahteva od zadevne države članice, da izvede pregled na kraju 
samem, da preveri pravilnost ene ali ve č transakcij. Uradniki ali pooblaš čeni 
zastopniki Komisije lahko sode lujejo pri takšnih pregledih. 
2. Če po zaklju čku potrebnih preverjanj Komi sija ugotovi, da država članica ne ravna v 
skladu s svojimi obveznostmi iz člena 31, za časno opusti predhodno financiranje ali 
končno plačilo v skladu s členom 42. 
Člen 46 
Merila za popravke 
1. Če država članica ni naredila popravkov v obdobju, dolo čenem v členu 42(2), in če 
ni bilo sklenjenega nobenega sporazuma, se lahko Komisija v treh mesecih odlo či, da 
prekliče del ali celoten prispevek Skupnosti letnemu programu, kadar ugotovi, da: 
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistem u za upravljanje in nadzor programa, kar 
ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izpla čan; 
(b) je izdatek v potrjenem poro čilu o izdatkih nepravilen in ni bil popravljen s 
strani države članice pred za četkom postopka finan čnih popravkov iz tega 
odstavka; ter 
(c) država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 31 pred za četkom 
postopka finan čnih popravkov iz tega odstavka. 
Komisija sprejme odlo čitev ob upoštevanju vseh pripomb države članice.  
2. Komisija svoje finan čne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene 
nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo ne pravilnosti, da ugotovi, ali je 
potrebno uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek. Če je primer nepravilnosti 
povezan s poro čilom o izdatkih, za katerega je bilo v letnem poro čilu izdano 
pozitivno zagotovilo v skladu s to čko b) člena 30(3), se domneva, da gre za 
 
SL 43   SL sistemsko napako, kar vodi v uporabo pavšal nega ali ekstrapolacijskega popravka, 
razen če država članica v treh mesecih predloži dok aze, ki nasprotujejo tej domnevi.  
3. Komisija pri odlo čanju o višini popravka upošteva resnost nepravilnosti ter obseg in 
finančne posledice ugotovljenih pomanjkl jivosti v zadevnem letnem programu. 
4. Če Komisija svoje stališ če utemeljuje na podlagi dejste v, ki so jih ugotovili drugi 
revizorji zunaj njenih sl užb, izpelje lastne zaklju čke glede finan čnih posledic po 
pregledu ukrepov, ki jih je  sprejela zadevna država članica v skladu s členom 32, 
poročil o nepravilnostih in vseh odgovorov države članice. 
Člen 47 
Vračilo 
1. Vsako vra čilo, ki ga je treba izpla čati Komisiji, se izpla ča pred rokom, navedenim v 
nalogu za izterjavo, pripravljenem v skladu s členom 72 Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/200225. Ta rok je zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga. 
2. Iz vsake zamude pri vra čilu izhajajo zamudne obresti, ki se obra čunavajo od datuma 
roka plačila do datuma dejanskega pla čila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja 
Evropska centralna banka pri glavnih operaci jah refinanciranja, objavljena v seriji C 
Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem je 
postavljen rok, ter pove čana za tri in pol odstotne to čke. 
Člen 48 
Obveznosti držav članic 
Finančni popravki Komisije ne posegajo na podro čje obveznosti države članice, da v skladu s 
členom 46 izterjujejo sredstva. 
                                                 
25 UL L 248, 16.9.2002. 
 
SL 44   SL POGLAVJE IX 
SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN PORO ČILA 
Člen 49 
Spremljanje in vrednotenje 
1. Komisija v sodelovanju z državami članicami izvaja redno spremljanje Sklada. 
2. Komisija v partnerstvu z državami članicami Sklad redno vrednoti, da bi ocenila 
relevantnost, u činkovitost in vpliv uk repov glede na splošn i cilj, opredeljen v členu 
2.  
3. Komisija tudi oceni dopolnjev anje med ukrepi, ki se izvajajo v okviru Sklada in 
tistimi, ki potekajo v okvi ru drugih ustreznih polit ik, instrumentov in pobud 
Skupnosti. 
Člen 50 
Poročila 
1. V vsaki državi članici odgovorni organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev 
vrednotenja in spremljanja projekta. 
V ta namen vklju čujejo sporazumi in pogodbe, ki jih sklepa z organizacijami, 
odgovornimi za izvajanje ukrepov, klavzule, ki dolo čajo obveznost, da se predložijo 
redna in podrobna poro čila o napredku izvajanja in izpolnitvi dolo čenih ciljev. 
2. Odgovorni organ najkasneje v de vetih mesecih po roku za upravi čenost izdatkov, 
določenem v odlo čbi za sofinanciranje za vsak letni program, Komisiji predloži 
končno poročilo o izvajanju in kon čno izjavo o izdatkih v skladu s členom 35. 
3. Države članice najkasneje do 30. junija 2012, za obdobje 2008–2010, in 30. junija 
2015, za obdobje 2011–2013, Komisiji predložijo poro čilo o vrednotenju rezultatov 
in vpliva ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad. 
4. Komisija najkasneje do 31. decembra 2012, za obdobje 2008–2010, in do 31. 
decembra 2015, za obdobje 2011–2013, Evropske mu parlamentu, Svetu, 
Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poro čilo o naknadnem 
vrednotenju. 
Člen 51 
Končno letno poro čilo 
1. Poro čila iz člena 50(2) vsebujejo naslednje podatke, da se omogo či jasna slika 
izvajanja letnih in ve čletnih programov: 
 
SL 45   SL (a) finan čno in operativno izvajanje letnega programa; 
(b) napredek pri izvajanju ve čletnega programa in nje govih prednostnih nalog 
glede na njihove posebne in  preverljive cilje, s koli činsko opredelitvijo, kjer in 
kadar je to mogo če, fizičnih kazalnikov, kazalnikov izva janja, rezultatov in 
učinka na vsako zadevno prednostno nalogo; 
(c) potrebna dejanja, ki jih je izvrši l odgovorni organ za za gotovitev kakovosti in 
učinkovitost izvajanja, zlasti: 
– ukrepe spremljanja in vrednotenja, vklju čno z ureditvijo zbiranja 
podatkov; 
– povzetek vseh ve čjih problemov, ki so nastali pri izvajanju operativnega 
programa, in vseh sprejetih ukrepov; 
– uporabo strokovne pomo či. 
(d) ukrepe, sprejete za zagotavljanje podatkov in obveš čenosti javnosti o letnih in 
večletnih programih. 
2. Poro čilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 1. Komisija v 
roku dveh mesecev sprejme odlo čbo o vsebini letnega poro čila o izvajanju, ki ga 
predloži odgovorni organ. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je 
poročilo sprejeto. 
POGLAVJE X 
KONČNE DOLO ČBE 
Člen 52 
Odbor 
1. Komisiji pri delu pomaga skupni odbor „S olidarnost in upravljanje migracijskih 
tokov“, ki ga je ustanovila Odlo čba o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 
2007–2013 v okviru splošnega programa „Solid arnost in upravljanje migracijskih 
tokov“ ../… (ta odlo čba in odlo čbe ….., …… in …..). )26 („odbor“).  
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
Člen 53 
Pregled 
                                                 
26 Vnesti sklicevanje na odlo čbe o ustanovitvi Sklada za vra čanje, Sklada za zunanje meje in Sklada za 
vključevanje. 
 
SL 46   SL Evropski parlament in Svet pregledata to odlo čbo na predlog Komisije  najpozneje do 30. 
junija 2013. 
Člen 54 
Prehodne dolo čbe 
1 Ta odlo čba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo pomo či, vključno z njenim 
celotnim ali delnim preklicem, ki jo je odobrila Komisija na podlagi Odlo čbe 
2004/904/ES ali katere koli druge zakonodaje, ki je za navedeno pomo č veljavna 31. 
decembra 2007. 
2. Pri sprejemanju odlo čbo o sofinanciranju v okviru tega sklada Komisija upošteva 
ukrepe, sprejete na podlagi Odlo čbe 2004/904/ES pred za četkom veljavnosti te 
odločbe, ki imajo finan čne posledice v obdobju, ki ga zajema navedeno 
sofinanciranje. 
3. Zneske, dodeljene za sofinanciranje , ki jih je v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. 
decembra 2007 odobrila Komisija, za katere zahtevani dokumenti za zaklju ček 
programov niso bili poslani Komisiji v roku za predložitev kon čnega poro čila, 
Komisija samodejno razveljavi najkasneje 31. decembra 2010, kar sproži vra čilo 
neupravičeno izplačanih zneskov. 
Zneski v zvezi z ukrepi ali programi, ki so za časno ustavljeni zaradi sodnih 
postopkov ali upravnih pr itožb z odložilnim u činkom, se ne upoštevajo pri ra čunanju 
zneska, ki se samodejno razveljavi. 
4. Države članice Komisiji najkasneje do 30. junija 2009 predložijo poro čilo o 
vrednotenju rezultatov in vpliva ukrepov, ki jih sofinancira Sklad za obdobje 2005–
2007. 
5. Komisija najkasneje do 31. decemb ra 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, 
Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži vmesno poro čilo o 
doseženih rezultatih in o kvalitativnih in kvan titativnih vidikih izvrševanja Sklada za 
obdobje 2005–2007. 
Člen 55 
Razveljavitev 
Odločba 2004/904/ES se tako razveljavi s 1. januarjem 2008. 
Člen 56 
Uporaba 
Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008. 
 
SL 47   SL Člen 57 
Naslovniki 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
 
SL 48   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. RAZVIJANJE SOLIDARNOSTI NA PODRO ČJU POLITIKE UPRAVLJANJA ZUNANJIH MEJ 
IN VIZUMSKE POLITIKE  
1.1. Problematika in analiza 
Zagotavljanje kar najbolj u činkovitih kontrol na zunanjih mejah pri prepre čevanju 
nezakonitega vstopa je predpogoj za odprav o notranjih meja na schengenskem obmo čju. 
Potem ko je posameznik na dolo čenem mestu vstopil v EU, se lahko giblje prakti čno brez 
omejitev po ostalih državah članicah ne glede na njegovo ali njeno pravico, da prebiva 
(drugje) v EU. Zato je v interesu vsake države članice na schengenskem obmo čju, da ostale 
države članice učinkovito nadzorujejo zunanje meje, za katere so odgovorne, ker jim lahko 
neželeni prihod nezakonitih priselje ncev prinese škodljive posledice, če je ta naloga 
opravljena neu činkovito. Zato v tem pogledu obstaja prepri čljiv argument za sprejetje skupnih 
določb na ravni ES in za vzpostavitev dolo čenega na čina za zagotavljanje minimalnih 
standardov na podro čju nadzora zunanjih mej, kljub temu, da kon čno odgovornost nosijo 
zadevne države članice. To je izrecno priznano v Schengenski konvenciji, ki dolo ča skupna 
pravila o vstopu državljanov tretjih držav v EU. Zato so države članice z zunanjimi mejami 
morale prilagoditi svoje mejne kontrole in na dzor standardom in postopkom, ki so bili 
sklenjeni na ravni EU, in to se bo dogajalo tudi v prihodnjih letih. 
Razmeroma malo držav članic ima kopensko in/ali morsko mejo takšne dolžine ali tako 
geopolitično pomembno, da bi zahtevala natan čen in podroben nadzor – te z nadzorom nad 
prehajanjem zunanjih mej schengenskega obmo čja nosijo glavno odgovornost za nadzor nad 
nezakonitim priseljevanjem ter za va rovanje notranje varnosti. Posledi čno nosijo tudi 
nesorazmeren delež stroškov, ki ne vklju čujejo samo prepre čevanja nezakonitega vstopa, 
ampak, kar je enako pomembno, omogo čajo tistim, ki so pooblaš čeni, da vstopajo brez 
nepotrebne zamude ali neprijetnosti.  
1.2. Pot naprej 
Porazdelitev bremen med državami članicami in Unijo za upravljanje zunanjih mej je eden 
izmed petih elementov skupne po litike za upravljanje zunanjih mej, ki jo je predlagala 
Komisija v svojem Sporo čilu z dne 7. maja 2002 „K integriranemu sistemu upravljanja 
zunanjih meja držav članic Evropske unije“ (COM (2002) 233 kon č.) in jo je podprl Svet v 
svojem „Na črtu upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije“ (dokument Sveta 
10019/02, 14. junij 2002). 
Evropski svet je ve čkrat zahteval ustanovitev Sk lada, ki podpira države članice, ki v korist 
Skupnosti v tem pogledu nosijo trajno in težko finan čno breme. To se odraža v Haaškem 
programu, ki ga je sprejel Evropski svet novembra 2004, ki poudarja „potrebo po solidarnosti 
in pošteni delitvi odgovornosti, vklju čno s finan čnimi posledicami, med državami članicami. 
1.3. Cilji Sklada 
Štirje glavni cilji politike, h katerim bo prispeval Sklad, so: 
 
SL 49   SL • izboljšati u činkovitost kontrol in s tem u činkovitost upravljanja in zaš čite zunanjih mej, da 
bi se zmanjšal nezakonit vstop in pove čala varnost notranjega obmo čja EU, v katerem je 
zagotovljen prost pretok; 
• olajšati in pospešiti vstop pooblaš čenih potnikov v EU v skladu s schengenskim pravnim 
redom in isto časno zagotoviti zaš čito EU pred nezakonitim vstopom; 
• doseči enotno uporabo prava EU s strani držav članic in splošno u činkovitost državnih 
mejnih straž pri izvajanju njihovi h nalog v skladu s pravom EU; 
• povečati učinkovitost izdajanja vizu mov in izvajanja drugih predmejnih kontrol. 
Predlaga se, da ta sklad podpira  tudi ukrepe, ki se nanašajo  na skupno vizumsko politiko. 
Učinkovito upravljanje vizumov se lahko upo števa kot predhodna stopnja nadzora nad 
zunanjimi mejami in tako predstavlja sestavni del skupnega integriranega sistema upravljanja 
mej v EU, kot je bilo predlagano v Haaškem programu. 
V okviru teh ciljev se bodo vklju čili še vidiki dveh obstoje čih finančnih instrumentov: 
„schengenski vir“ in „kaliningrajski vir“. 
• V skladu s členom 35(1) Akta o pristopu iz leta 2003 je bil „schengenski  vir“ vzpostavljen, 
da bi podprl Estonijo, Madžarsko, Latvijo, Litvo, Poljsko, Slovaško republiko in Slovenijo, 
da bi financiral ukrepe na novih zunanjih me jah EU za izvajanje schengenskega pravnega 
reda. Vir se kon ča leta 2006.  
• Sklep Komisije C(2003) 5213 v skladu s protokolom št. 5 litovske pristopne pogodbe o 
tranzitu oseb po kopnem med obmo čjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske federacije 
določa izvedbene predpise v zvezi s Posebni m tranzitnim programom za Kaliningrad 
2004–2006.  
Kaliningrajski vir se nadomesti s posebnimi dolo čbami v okviru Sklada. Odgovornost 
litovskih organov, da pravilno izvajajo zakonodajo  Skupnosti, ki olajšuje tranzit, je del 
bremena Litve, ki zajema nadzor zunanjih mej EU , ki jih je Litva sprejela v imenu vseh držav 
članic in zato je bolje, če se prispevek dolo či v okviru instrumenta zunan jih mej, kot pa, da je 
predviden posebej.  
1.4. Dopolnjevanje z Evropsko agencijo za upr avljanje in operativno sodelovanje na 
zunanjih mejah držav članic EU („Agencija“) 
Sklad skupaj z dopolnjevanjem z nadaljnjim raz vojem ustrezne zakonodaje in delom Agencije 
prispeva k zgoraj navedenim štirim ciljem.  
Agencija daje Komisiji in državam članicam potrebno strokovno pomo č in olajšuje uporabo 
obstoječih in prihodnjih ukrepov Skupnosti o zunan jih mejah. Zato Sklad podpira samo 
ukrepe držav članic na državni ravni, ki prispevajo  k ciljem Skupnosti, in ne podpira ukrepov, 
ki se nanašajo na sodelovanje z ostalimi državami članicami pri upravljanju zunanjih mej.  
Poleg tega se bodo tudi sredstva, ki so v okviru Sklada namenjena za ukrepe v interesu 
Skupnosti („ukrepi Skupnosti“), v prvi vrsti nanaša la na vizumsko politiko (cilj št. 4 v okviru 
Sklada), kar je zadeva, ki ne spada pod pristojnost Agencije.  
 
SL 50   SL 1.5. Področje uporabe ukrepov in opredelitev „zunanjih mej“ 
Ker Sklad pri izvajanju schengenskih dolo čb o zunanjih mejah s strani držav članic zagovarja 
solidarnost, države članice izpolnjujejo pogoje samo takrat, ko jih te dolo čbe zavezujejo. 
Člen 3(1) Akta o pris topu navaja, da dolo čbe schengenskega pravne ga reda in akti, ki 
temeljijo na njem oziroma so z njim kako druga če povezani, našteti v Prilogi I k Aktu, bodo 
zavezujoči in se bodo uporabljali v novih državah članicah od dne pristopa27. Določbe in akti, 
na katere priloga ne  napotuje, so zavezujo če za nove države članice od dne pristopa, vendar se 
v novih državah članicah uporabljajo šele na podlagi Skle pa Sveta, ki se sprejme v skladu s 
členom 3(2) Akta o pristopu. 
To je izvedbeni postopek, ki poteka v dveh fazah, po katerem so nekatere dolo čbe 
schengenskega pravnega reda zavezujo če in se uporabljajo od dne pr istopa k Uniji, medtem 
ko so druge, posebno tiste, ki so notranje povezane z odpravo kontrol na notranjih mejah, 
zavezujoče od dne pristopa, ampak se uporabljajo v novih državah članicah samo na podlagi 
zgoraj navedenega sklepa  Sveta. Schengenske dolo čbe o zunanjih mejah ( Členi 3 do 8 
Schengenske konvencije in izvedbeni sklepi, predvsem Skupni priro čnik) so naštete v Prilogi 
in so zato zavezujo če in se uporabljajo v novih državah članicah od dne pristopa28. 
Zato nove države članice izpolnjujejo pogoje za podpor o v okviru tega Sklada od za četka 
njegove veljavnosti 1. januarja 2007, tudi če sklepi Sveta v zvezi z uporabo Schengenskih 
določb o odpravi osebnih kontrol na notranjih mejah za eno ali ve č zadevnih novih držav 
članic še niso bili sprejeti. Vse države članice bi morale izpolnjevati pogoje za podporo v 
okviru tega Sklada, da se zagotovi kar najve č kontinuitete s schengenskim virom in 
prehodnim virom glede krepitv e kontrol zunanjih mej. Ob  upoštevanju posledice 
zadevnega(ih) sklepa(ov) Sveta je treba nadaljevati prizadevanja za doseganje potrebnih 
standardov nadzora zuna njih mej novih držav članic in Evropska unija mora še naprej nuditi 
podporo tej pripravi v interesu Skupnosti. 
Ti argumenti imajo naslednje posledice: 
• Pri letnem izra čunu dolžine zunanjih mej v okviru delitvenega klju ča, se štejejo vse 
zunanje meje s tretjimi državami, ki niso pridružene pri izvajanju, uporabi in razvoju 
schengenskega pravnega reda. Poleg tega se štejejo za časne meje samo pri državah 
članicah, ki že v celoti izvaja jo schengenski pravni red. Zato se upoštevajo samo za časne 
meje držav članic, ki izvajajo mejne kontro le tudi v imenu drugih držav članic. To odraža 
trenutno stanje, vendar je treba poudariti, da je to samo za časne narave, ker je treba mejne 
kontrole odpraviti čim prej. Kakor je navedeno v H aaškem programu: „Evropski svet 
poziva Svet, Komisijo in države članice, da čim prej sprejmejo vse potrebne ukrepe za 
odpravo kontrol na notranjih mejah, če so izpolnjene vse zahteve za uporabo 
schengenskega pravnega reda in zatem, ko bo Schengenski informacijski sistem (SIS II) 
usposobljen za delovanje v letu 2007.“ Poleg tega se, da bi nadalje izpostavili za časno 
naravo za časnih mej in da bi izrazili dejstvo,  da so prednostne naloge povezane z 
„dokončnimi mejami“, predlaga, da se za časnim mejam pripiše manj teže kot „dokon čnim“ 
mejam. Ob upoštevanju za časnih meja držav članic, ki polno izvajajo schengenski pravni 
red, lahko dolžina zunanjih kopenskih mej, dokl er se ne sprejme zgoraj omenjenega(ih) 
                                                 
27 UL L 236, 23.9.2003, str. 33. 
28 Z izjemo člena 5(1)(d), ki se nanaša na posvetovanje o Schengenskem informacijskem sistemu. 
 
SL 51   SL sklepa(ov) Sveta, zaradi letnega izra čuna v okviru tega sklada presega dolžino prihodnjih 
dokončnih zunanjih mej Skupnosti. 
• V namen dolo čanja ukrepov, ki izpolnjujejo pog oje v okviru sklada, bodo upravi čeni vsi 
ukrepi na za časnih mejah, razen ko takšni ukrepi pomenijo strukturno naložbo, ki ni 
združljiva s ciljem ukinitve osebnih kontrol na teh mejah. To pomeni, da naložbe v 
gradnjo, obnovo ali izboljšanje infrastrukture mejnih prehodov in z njimi povezanih stavb ter opreme, ki ni interoperabilna,  ne bodo izpolnjevale pogojev za podporo.  
Z namenom krepitve sodelovanja na državni ravni med službami, zadolženimi za osebne 
kontrole, in tistimi, ki so odgovorne za nadzor  blaga (carinske službe), ali z namenom 
krepitve drugih politik (policijsko sodelovanj e, boj proti nezakonitem priseljevanju), lahko 
Sklad vklju čuje ukrepe držav članic, ki izboljšujejo zmogljivos t mejnih straž pri izvajanju 
njihovih nalog, ki se nanašajo na to podro čje.  
Zagotovi se tudi dopolnjevanje s carinskimi ukrep i. Tesno sodelovanje med organi za osebne 
kontrole in tistimi, ki so odgovorni  za nadzor blaga, je izredn o pomembno, da se zagotovi, da 
na zunanjih mejah ni nobenih vrzeli.  
2. V
REDNOTENJA  
Komisija je izvedla predhodno vrednotenj e, ki je priloženo temu predlogu. 
3. PRAVNA PODLAGA IN UTEMELJITEV INSTRUMENTA POLITIKE  
3.1. Izbira pravne podlage 
Predlagana pravna podlaga za ta sklep Sveta je člen 62(2), ker ta zakonodaja vklju čuje 
„ukrepe glede prehajanja zunanjih meja držav članic“ in še posebno „standarde in postopke, 
po katerih se morajo ravnati države članice pri izvajanju osebne kontrole na teh mejah“ ( člen 
62(2)(a)) in „predpise o vizumih, kjer predvide no bivanje ni daljše od treh mesecev, skupaj s 
(…) postopki in pogoji, v skladu s katerimi države članice izdajajo vizume“ ( člen 
62(2)(b)(ii)). 
Ker predlog temelji na naslovu IV Pogodbe ES (Viz umi, azil, priseljevanje in druge politike v 
zvezi s prostim gibanjem oseb), mora biti prip ravljen in sprejet v skladu s protokoli o stališ ču 
Združenega kraljestva, Irske in Danske , ki so priloženi Amsterdamski pogodbi. 
V skladu s členom 6 protokola, ki vklju čuje schengenski pravni re d v okvir Evropske unije 
(Schengenski protokol), sta tudi  Norveška in Islandija pridru ženi pri izvajanju in nadaljnjem 
razvoju schengenskega pravne ga reda. Posledice razli čnih protokolov so preu čene v točki 6 
spodaj. 
3.2. Solidarnost pri dodeljevanju sredstev 
Ne glede na poseben izra čun glede porazdelitve bremena Kaniningrajske tranzitne sheme, se 
bodo sredstva državam članicam dodelila na podlagi delitvenega klju ča, ki na splošno 
opredeljuje relativno breme držav članic v zvezi z integriranim  upravljanjem mej in skupne 
vizumske politike. 
 
SL 52   SL Pri solidarnosti med državami članicami na tem podro čju je treba upoštevati naslednje: 
• Dejstvo, da obstaja osnovna najmanjša delovn a obremenitev glede kontrole in nadzora 
zunanjih mej in skupne vizu mske politike za vsako državo članico, ki temelji na vrsti 
stalnih elementov, namre č dolžini zunanjih kopenskih mej,  dolžini morskih mej, številu 
pooblaščenih mejnih prehodov (kopenskih, zra čnih, morskih) in na številu konzularnih 
uradov; 
• Dejstvo, da za vsako državo članico več spremenljivih dejavnikov, kot na primer tistih, ki 
se nanašajo na migracijske tokove, dolo ča dejansko dnevno „delovno obremenitev“ 
organov, namre č število oseb, ki prehaja zunanje meje (kopenske, zra čne, morske); število 
državljanov tretjih držav, ki se jim zavrne vstop,  število prijetih ljudi in število prošenj za 
vizume (vizumi, ki se izdajo, in vizumi, ki se zavrnejo). 
Zato se predlaga, da je delitveni klju č sestavljen iz dveh elementov: iz enega, ki se nanaša na 
stalne dejavnike, in drugega, ki se nanaša  na bolj spremenljive dejavnike. Razpoložljiva 
sredstva bi se razdelila med države članice na naslednji na čin: 
• 40 % sorazmerno s stalnimi dejavniki in 
• 60 % sorazmerno s spremenljivimi dejavniki. 
Predlaga se, da bi se uvedla možnost ponderi ranja stalnih dejavnikov  v pravno podlago in 
možnost posvetovanja glede tega z Agencijo FRONTEX pred sprejemanjem odlo čitev. 
Ker so ustrezni podatki tisti, ki so povezani s to kovi ljudi in vizumi in se ti tokovi pogosto 
spreminjajo, se mora narediti letni izra čun. Kombinacija takšnih meril za razdeljevanje 
sredstev bo zagotovila, da se  razvoj dogodkov (ki se nanaša  na primer na spremembe 
migracijskega pritiska na dolo čenih mejnih prehodih, spremembe poti nezakonitega 
priseljevanja) hitro upošteva, kar daje mož nost izvajanja korektivnih ukrepov, ki jih podpira 
Sklad. 
Iz izračunov na podlagi delitvenega klju ča so izklju čena sredstva, ki so na razpolago za 
Kaliningrajsko tranzitno sh emo. Ta sredstva se izra čunajo na podlagi izpada pla čil in dodatnih 
stroškov, ki izhajajo iz sheme. 
3.3. Ukrepi, opredeljeni v okviru Sklada 
Glede na splošni cilj Sklada, ki je prispevati k izvajanju u činkovite kontrole in nadzora naših 
zunanjih mej z izvajanjem finan čne solidarnosti med Skupnostjo in državami članicami, 
Komisija predlaga, da se Sklad izvaja ve činoma z deljenim upravljanjem z državami 
članicami in z decentraliziranim upravljanjem s pridruženimi državami pri izvajanju, uporabi 
in razvoju schengenskega pravnega reda (glej to čko 6). To bo omogo čilo oblikovanje 
finančne podpore, ki bo v skladu s posebnimi razmerami in potrebami vsake države članice in 
pridružene države. 
Poleg tega predlog zaradi zagotavljanja  uporabe sredstev na kar najbolj u činkovit na čin 
vsebuje zelo podrobne dolo čbe glede doseganja operativnih cilj ev ter vrste ukrepov, ki naj bi 
prispevali k tem ciljem. 
 
SL 53   SL 3.4. Sistemi za na črtovanje programov, finan čno poslovodenje in nadzor 
V skladu s potrebo po racionalizaciji in harmon izaciji sistemov za upravljanje in nadzor so 
določbe tega predloga usklajene z dolo čbami, predlaganimi za tri ostale Sklade v okviru 
splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“. Na črtovanje programov 
poteka na ve čletni ravni in obsega dve prog ramski obdobji: 2007–2010 in 2011–2013 z 
letnimi programi, ki izvršujejo ve čletne programe. 
4. SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST  
Subsidiarnost 
Temeljno na čelo ostaja odgovornost držav članic za kontrolo in nadzor njihovih mej. Glede 
na izvajanje „skupnega integriranega sistema upr avljanja mej“ Sklad izrecno podpira naloge, 
ki jih države članice izvajajo tudi v imenu držav članic iz schengenskega obmo čja. Ukrepi, ki 
izpolnjujejo pogoje za podporo s strani Sklada, morajo biti jasno opredeljeni, povezani z 
objektivnimi pogoji v posameznih državah in prinesti dodano vrednos t Skupnosti kot celoti. 
Sorazmernost 
Odločba bo omogo čila finančno podporo iz Sklada seznam u ukrepov, ki operativno 
prispevajo k vrsti navede nih posebnih ciljev, pri čemer države članice izbirajo ukrepe in 
način, na katerega se izvajajo v okviru shem, o ka terih so se sporazumele s Komisijo. Tudi za 
uporabo odobrenih prora čunskih sredstev Skupnosti morajo velja ti jasna in enotna pravila, ki 
jih vsebuje Odlo čba Sveta, ki je ustrezen instrume nt za izvajanje programov Skupnosti. 
5. PRORAČUNSKE POSLEDICE  
Dodeljena finan čna sredstva za Sklad v okviru finan čne perspektive, ki jih je predlagala 
Komisija za obdobje 2007–2013, znašajo 2 152 milijona EUR. 
6. POSLEDICE RAZLI ČNIH PROTOKOLOV , KI SO PRILOŽENI POGODBAM  
Združeno kraljestvo in Irska 
V skladu s členoma 4 in 5 Protokola o vklju čitvi schengenskega pravnega reda v okvir 
Evropske unije lahko „Irska in Združeno kralje stvo Velike Britanije in Severne Irske, ki ju 
schengenski pravni red ne zavezuje, kadar ko li zaprosita, da se nekatere ali vse dolo čbe tega 
pravnega reda uporab ljajo tudi zanju“. 
Ta predlog predstavlja razvoj dolo čb schengenskega pravnega re da, pri izvajanju katerega 
Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta , v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. 
maja 200029 in kasnejšim Sklepom Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 200430 o prošnji 
Združenega kraljestva Velike Britanije in Se verne Irske ter Sklepom  Sveta 2002/192/ES z dne 
28. februarja 2002 o prošnji Irske, da s odeluje pri izvajanju nekaterih dolo čb schengenskega 
                                                 
29 UL L 131/43 (2000/365/ES), 1.6.2000. 
30 UL L 395/70 (2004/926/ES), 31.12.2004. 
 
SL 54   SL pravnega reda. Združeno kraljestvo in Irska zato ne sodelujeta pri sprejetju predloga in zanju 
ni zavezujo č ter se ne uporablja. 
Danska 
Skladno s Protokolom o stališ ču Danske, priloženim Amsterdamski pogodbi, Danska ne 
sodeluje pri sprejetju ukrepov Sveta iz na slova IV Pogodbe ES, razen „ukrepov, ki dolo čajo 
tretje države, katerih državljani morajo imeti ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum, 
ali za ukrepe glede enotne oblike vizumov“ (prejšnji člen 100c Pogodbe ES). 
Ker pomeni ta predlog razvoj schengen skega pravnega reda in v skladu s členom 5 Protokola 
„se Danska v 6 mesecih po tem, ko je Svet sprejel sklep glede predloga ali pobude za 
nadgraditev schengenskega prav nega reda v skladu z dolo čbami naslova IV Pogodbe o 
ustanovitvi Evropske skupnosti, odlo či, ali bo ta sklep prenesla  v svoje notranje pravo“. 
Norveška in Islandija 
Skladno s prvo alineo člena 6 Schengenskega protokola je bil dne 18. maja 1999 podpisan 
Sporazum med Svetom, Norveško in Islandijo o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in 
razvoju schengenske ga pravnega reda31. 
Člen 1 tega sporazuma dolo ča, da se Norveška in  Islandija pridružita k dejavnostim ES in EU 
na podro čjih, ki so zajeta v dolo čbah, navedenih v Prilogah A (dolo čbe schengenskega 
pravnega reda) in B (dolo čbe pravnih aktov Evropske skupnosti, ki so nadomestile ustrezne 
določbe Schengenske konvencije ali dolo čbe, sprejete na njeni podlagi) k Sporazumu, in k 
njihovemu nadaljnjemu razvoju. 
Skladno s členom 2 Sporazuma Norveška in Isla ndija izvajata in uporabljata dolo čbe vseh 
aktov ali ukrepe, sprejete v Evropski uniji, ki  spreminjajo ali temeljijo na integriranem 
schengenskem pravnem redu (Priloga A, B). 
Sedanji predlog temelji na schengenskem  pravnem redu, opredeljenem v Prilogi A 
Sporazuma. 
Zaradi tega je treba v „mešanem odboru“, dolo čenem v členu 4 Sporazuma, preu čiti možnost 
Norveške in Islandije, „da pojasni ta težave, s katerimi se sre čujeta ob izvajanju“ ukrepa in „da 
izrazita svoje stališ če o vseh vprašanjih v zvezi z nadaljnjim razvojem dolo čb, glede katerih 
imata pomisleke, ali v zvezi z njihovim izvajanjem“. 
Švica 
Glede Švice ta predlog predstavlja razvoj dolo čb schengenskega pravnega reda v smislu 
Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o 
pridružitvi slednje k izvajanju,  uporabi in razvoju sc hengenskega pravnega reda, kar sodi v 
področje iz člena 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES o podpisu in o za časni uporabi nekaterih 
določb navedenega sporazuma v imenu Evropske skupnosti32. 
                                                 
31 UL L 176, 10.7.1999, str. 35. 
32 UL L 370/ 78, (2004/860/ES), 17.12.2004. 
 
SL 55   SL Sporazum s Švico, podpisan 26. oktobra 2004, predvideva za časno uporabo nekaterih dolo čb 
s podpisom, še posebno sodelovanje Švice v mešanem odboru za razvoj schengenskega 
pravnega reda. 
 
SL 56   SL 2005/0047 (COD) 
Predlog 
ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o ustanovitvi Sklada za zunanje meje  za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega 
programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evrops ke skupnosti in zlasti odstavka 2 člena 62 
Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije33, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora34, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij35, 
v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 251 Pogodbe36, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Medtem ko vsaka država članica v okviru skupnih pravil prispeva k visoki in enotni 
ravni osebnih kontrol in nadzor a zunanjih meja Evropske un ije, nosijo nekatere države 
članice težje breme kot druge. 
(2) Razlika med obremenjenostjo nastaja zaradi razli čnih izhodiš čnih razmer v državah 
članicah glede na naravne zna čilnosti zunanje meje, število pooblaš čenih in delujo čih 
mejnih prehodov, stopnjo zakonitega in nezakon itega migracijskega pritiska, tveganja 
in grožnje, s katerimi se soo čajo, in nazadnje glede na delovno obremenitev državnih 
služb v zvezi z obravnavanjem vlog za iz dajo vizumov in z izdajo vizumov. 
(3) Porazdelitev bremen med državami članicami in Unijo za upravljanje zunanjih mej je 
eden izmed petih elementov skupne politike za  upravljanje zunanjih mej, ki jo je 
predlagala Komisija v svojem Sporo čilu z dne 7. maja 2002 „K integriranemu sistemu 
upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije“37 in  jo je podprl Svet v 
svojem „Na črtu upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije“38. 
                                                
 
33 UL C … 
34 UL C … 
35 UL C … 
36 UL … 
37 COM(2002) 233 konč. 
38 Dokument Sveta  10019/02, 14. junij 2002.  
 
SL 57   SL (4) Medtem ko predstavlja Uredba Svet a (ES) št. 2007/2004 z dne  26. oktobra 2004 o 
ustanovitvi Evropske agencije za upravljanj e in operativno sodelovanje na zunanjih 
mejah držav članic Evropske unije39 (v nadaljev anju „Agencija“) pomemben korak k 
postopnemu razvoju operativne razsežnosti s kupnega integriranega sistema upravljanja 
mej, pa je treba za izvajanje u činkovitih in skupnih standardov za kontrolo in nadzor 
zunanjih mej vzpostaviti mehanizem finan čne solidarnosti Skupnosti, da bi podprli 
države članice, ki v korist Skupnosti v tem pogledu nosijo trajno in težko finan čno 
breme. 
(5) Sklad za zunanje meje (v nadaljevanju „S klad“) bi moral svojo solidarnost pokazati s 
finančno pomočjo tistim državam članicam, ki uporabljajo schengenske dolo čbe o 
zunanjih mejah. 
(6) Takšno finan čno pomoč je treba dolo čiti tako, da je hkrati povezava s preteklimi 
finančnimi prispevki Evropske unije državam članicam, ki v času začetka veljavnosti 
te odločbe še ne uporabljajo vseh delov dolo čb schengenskega pravne ga reda, ne da bi 
predstavljala zgolj nadaljevanje ukrepov, ki so bili prej financirani iz drugih virov v 
okviru splošnega prora čuna Evropske unije. V takšni h primerih bi moral Sklad 
pomagati tistim državam članicam, ki se pripravljajo na  polno udeležbo pri izvajanju 
schengenskega pravnega reda. 
(7) Poleg tega bi moral Sklad upoštevati pos ebne razmere, kot je tranzit državljanov 
tretjih držav po kopnem, ki morajo neizogibno pre čkati ozemlje ene ali ve č držav 
članic, da bi lahko potovali med dvema delo ma svoje države, ki  se geografsko ne 
stikata, in sicer ne samo v interesu zadevne(ih) držav(e) članic(e), ampak v interesu 
vseh držav članic, ki so opustile kontrole na svojih notranjih mejah. V takšnih 
primerih je treba ukrepe, ki se financirajo, iz črpno opredeliti in dodeljevanje sredstev 
določiti na podlagi dejanske ocene potreb v zvezi s temi ukrepi. 
(8) Sklad bi moral vklju čevati podporo nacionalnim ukrepom in sodelovanju med 
državami članicami na podro čju vizumske politike in drug ih predmejnih dejavnosti, ki 
potekajo pred izvajanjem kontrol zunanjih mej. U činkovito upravljanje dejavnosti, ki 
jih organizirajo konzularne službe držav članic v tretjih državah, je v interesu skupne 
vizumske politike, ki je del ve čplastnega sistema, ki je na menjen olajšanju zakonitega 
potovanja in boju proti nezakonitemu pris eljevanju v Evropsko unijo in pomeni 
sestavni del skupnega integrir anega sistema upravljanja mej. 
(9) Treba je dolo čiti objektivna merila za dode ljevanje sredstev državam članicam. Ta 
merila bi morala upoštevati stalne elemente, ki dolo čajo dejansko izhodiš če države 
članice glede na njene o bveznosti v skladu s dolo čbami schengenskega pravnega reda, 
in bolj spremenljive elemente, ki odražajo delovno obremenitev državnih organov. Nekateri stalni elementi bi lahko, kakor ko li so že ponderirani, med drugim upoštevali 
tveganja in grožnje na zunanjih meja h, relativno delovno obremenitev konzularnih 
uradov ali obseg potniških tokov na pooblaš čenih mejnih prehodih. Tukaj bi se za 
pomoč lahko zaprosilo Agencijo.  
(10) Glede na nalogo Agencije, da pomaga državam članicam pri izvajanju operativnih 
vidikov upravljanja zunanjih mej, in da bi se razvilo dopolnjevanje med nalogo 
                                                
 
39 UL L 349, 25.11.2004, str. 1. 
 
SL 58   SL Agencije in odgovornostmi držav članic za kontrolo in nadzor  zunanjih mej, bi se 
morala Komisija posvetovati z Agencijo glede osnutka ve čletnih programov, ki jih 
predložijo države članice in glede strateških smernic, ki jih pripravlja Komisija. 
(11) Poleg tega lahko Komisija zahteva od Ag encije, da v oceni Komisije predloži podatke 
o vplivu Sklada na razvoj politike in zakonoda je o nadzoru nad z unanjimi mejami, na 
sinergije med Skladom in nalogami Agenc ije ter na ustreznost meril za dodeljevanje 
sredstev državam članicam glede na cilje, ki jih skuša Evropska unija dose či na tem 
področju.  
(12) strument je zasnovan kot del usklaj enega okvira z naslovom Splošni program 
„Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ in je namenjen obravnavanju 
vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami, kar zadeva finan čno 
breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Unije in iz izvajanja skupnih politik azila in prise ljevanja v skladu z naslovom IV Pogodbe o 
ustanovitvi Evropske skupnosti.  
(13) Udeležba države članice v tem instrumentu naj ne bi sovpadala z njeno udeležbo v 
prihodnjem za časnem instrumentu, ki bo zasnovan kot pomo č upravičenim državam 
članicam za financiranje ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje 
schengenskega pravnega reda in  nadzora nad zunanjimi mejami. 
(14) Podpora, ki jo zagotav lja Sklad, bi bila bolj u činkovita in bolje usmerjena, če bi 
sofinanciranje upravi čenih ukrepov temeljilo na strateških ve čletnih programih in na z 
njimi povezanih letnih delovnih programih, ki jih pripravi vsaka država članica v 
sodelovanju s Komisijo. 
(15) Na podlagi strateških smernic, ki jih je  sprejela Komisija, bi morala vsaka država 
članica ob upoštevanju svojega položaja in potreb pripraviti ve čletni programski 
dokument, kjer tudi dolo či svojo razvojno strategijo, o ka teri se s Komisijo sporazume 
in jo Komisija tudi sprejme ter pred stavlja okvir za pripravo letnih programov. 
(16) Ve čletno načrtovanje bi moralo biti usmerj eno k doseganju ciljev Skladov z 
zagotavljanjem dostopnosti potrebnih finan čnih sredstev ter doslednosti in zveznosti 
skupnih ukrepov Skupnosti in držav članic. 
(17) Ve čletno načrtovanje bi moralo zagotoviti koordi nacijo Sklada z ostalimi finan čnimi 
instrumenti.  
(18) V skladu z na čini izvajanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 
1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se upora blja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti40, morajo  biti pogoji, ki dopuš čajo Komisiji uresni čevanje njenih 
pristojnosti pri izvrševanju splošnega prora čuna Evropskih skupnosti, podrobno 
opredeljeni, pojasniti pa je treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisija bo 
lahko z uporabo teh pogojev preverila, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit 
in pravilen na čin ter v skladu z na čelom dobrega finan čnega poslovodenja v smislu 
člena 27 finan čne uredbe. 
                                                
 
40 UL L 248, 16.9.2002, str. 1. 
 
SL 59   SL (19) Komisija bi morala izdelati okvirno raz členitev razpoložljivih odobrenih pravic za 
prevzem obveznosti z uporabo obj ektivne in pregledne metode. 
(20) S strokovno pomo čjo bi moral Sklad zagotavljati podporo vrednotenjem, izboljšanju 
upravne usposobljenosti, povezane z upravljanjem Sklada, študijam, pilotnim projektom in izmenjavam izkušenj, namenj enim zlasti spodbujanju inovativnih praks 
in pristopov. 
(21) Države članice bi morale sprejeti ustrezn e ukrepe za zagotavljanje pravilnega 
delovanja sistema za upravljanje in nadzor . V ta namen je treba opredeliti splošna 
načela in zahtevane naloge, ki jih morajo izpolnjevati vsi programi. 
(22) V vsaki državi članici je treba zagotoviti ime novanje enega samega odgovornega 
organa za upravljanje finan čnih sredstev Sklada in podrobneje pojasniti njegove 
pristojnosti. Predvideti je tr eba tudi imenovanje in naloge  revizijskega organa. Poleg 
tega je treba zaradi zagotavljanja enotni h standardov kakovosti v zvezi s potrjevanjem 
izdatkov, preden so posredovani Komisiji, in zaradi podrobne dolo čitve narave in 
kakovosti podatkov, na katerih temeljijo izjave o izdatkih, predvideti imenovanje organa za potrjevanje. 
(23) V skladu z na čeloma subsidiarnosti in sorazmernosti imajo države članice glavno 
odgovornost za izvajanje in nadzor nad izpla čili pomoči. 
(24) Potrebno je podrobno dolo čiti obveznosti držav članic glede sistemov za upravljanje in 
nadzor, potrjevanja izdatkov ter prepre čevanja, ugotavljanja ter popravljanja 
nepravilnosti in kršitev prav a Skupnosti, da se zagotovi u činkovito in pravilno 
izvajanje njihovih ve čletnih in letnih programov. Zlasti  je treba, v ko likor to zadeva 
upravljanje in nadzor, dolo čiti načine, na katere države članice podajo zagotovila, da 
so sistemi vzpostavljeni  in zadovoljivo delujejo. 
(25) Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finan čnega nadzora je treba okrepiti 
sodelovanje med Komisijo in državami članicami na tem podro čju in opredeliti merila, 
ki Komisiji v okviru njene strategi je nadzora nacionalnih sistemov omogo čajo, da 
oceni stopnjo zanesljivosti zagotovil nacionalnih revizijskih organov. 
(26) Učinkovitost in u činek ukrepov, ki jih podpira Sk lad, sta prav tako odvisna od 
njihovega vrednotenja. V te m smislu je treba dolo čiti pristojnosti držav članic in 
Komisije, pa tudi formalizirati rešitve za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja. 
(27) Ukrepe je treba vredno titi glede na vmesni pregled in presojo vpliva in postopke 
vrednotenja je treba vklju čiti v nadzorne ur editve projekta. 
(28) Ta odlo čba določa finančni okvir za celotno trajanje programa, na katerega se lahko 
proračunski organ v osnovi sklicu je, in sicer v smislu to čke 33 Medinstitucionalnega 
sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju prora čunskega postopka41. 
(29) Ker ciljev te odlo čbe, ki so spodbujati vzpostavitev skupnega integriranega sistema 
upravljanja mej in upravljanje dejavnosti, ki  jih organizirajo konzularne službe v 
                                                
 
41 UL C 172, 18.6. 1999 , str. 1. 
 
SL 60   SL tretjih državah, države članice same ne morejo uresni čiti v zadostni meri in se lahko 
zato zaradi obsega in u činkov ukrepa bolje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko 
Skupnost sprejme ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti, kot je dolo čeno v členu 5 
Pogodbe. V skladu z na čelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, 
ta odločba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja. 
(30) Ukrepi, potrebni za izvajanje te odlo čbe, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil42. 
(31) Kar zadeva Islandijo  in Norveško, ta odlo čba predstavlja razvoj schengenskega 
pravnega reda v smislu Sporazuma med Svet om Evropske unije in  Republiko Islandijo 
ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi v podro čje iz člena 1, točk A in B Sklepa Sveta 
1999/437/ES o nekaterih izvedbenih predpi sih za uporabo tega  sporazuma43.  
(32) Glede Švice ta odlo čba predstavlja razvoj dolo čb schengenskega pravnega reda v 
smislu Sporazuma med Evropsko un ijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko 
konfederacijo o pridružitvi slednje k izva janju, uporabi in razvoju schengenskega 
pravnega reda, kar sodi v podro čje iz člena 1(A) Sklepa 1999/ 437/ES, ki se razlaga 
skupaj s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES o podpisu in o za časni uporabi 
nekaterih dolo čb navedenega sporazuma v imenu Evropske skupnosti44. 
(33) Za dolo čitev dopolnilnih pravil, potrebnih za iz vajanje tega instru menta, je treba 
skleniti sporazum med Skupnostjo in zgoraj  omenjenimi pridruženimi državami.  
(34) Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o stališ ču Danske, ki je priložen k Pogodbi o 
Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Ev ropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri 
sprejetju te odlo čbe, ki zanjo ne velja, niti ni zav ezana k njeni uporabi. Glede na to, da 
ta odločba temelji na schengenskem pravnem redu po dolo čbah naslova IV tretjega 
dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se mora Danska v skladu s členom 5 
navedenega protokola v roku šestih mes ecev po tem, ko Svet sprejme to odlo čbo, 
odločiti, ali jo bo prenesla v s vojo nacionalno zakonodajo ali ne. 
(35) Ta odlo čba predstavlja razvoj dolo čb schengenskega pravnega  reda, pri izvajanju 
katerega Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 
29. maja 2000 in kasnejšim Sklepom Svet a 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o 
prošnji Združenega kraljestva Velike Britan ije in Severne Irske za sodelovanje pri 
izvajanju nekaterih dolo čb schengenskega pravnega reda45. Združeno kraljestvo zato 
ne sodeluje pri njenem sprejetju in odlo čba zanj ni zavezujo ča in se ne uporablja. 
(36) Ta odlo čba predstavlja razvoj dolo čb schengenskega pravnega  reda, pri izvajanju 
katerega Irska ne sodeluje  v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 
2002 o prošnji Irske, da sodeluje  pri izvajanju nekaterih dolo čb schengenskega 
                                                
 
42 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
43 UL L 176, 10.7.1999, str. 31. 
44 UL L 370, 17.12.2004, str. 78. 
45 UL L 131, 1.6.2000, str. 43. 
 
SL 61   SL pravnega reda46. Irska zato ne sodeluje pri njenem sprejetju in odlo čba zanjo ni 
zavezujoča in se ne uporablja –  
SPREJELA NASLEDNJO ODLO ČBO: 
POGLAVJE I 
VSEBINA, CILJI IN UKREPI  
Člen 1 
Vsebina in podro čje uporabe 
Ta odločba za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 ustanavlja Evropski sklad 
za zunanje meje, v nadaljnjem besedilu „Sklad“,  v okviru splošnega programa „Solidarnost in 
upravljanje migracijskih tokov“, da  bi prispevala h krepitvi obmo čja svobode, varnosti in 
pravice. 
Ta odločba opredeljuje cilje, h katerim Sklad pr ispeva, njegovo izvrševanje, razpoložljiva 
finančna sredstva in merila dodelitve razpoložljivih finan čnih sredstev. 
Določa pravila upravljanja Sklada, med drugim tudi finan čna, ter mehanizme spremljanja in 
nadzora, ki temeljijo na delitvi odgovornosti med Komisijo in državami članicami. 
Člen 2 
Opredelitve 
Za namen te odlo čbe: 
(a) „zunanje meje“ pomenijo zunanje meje držav članic, naj bodo za časne ali ne; 
(b) „začasne meje“ pomenijo: 
– skupno mejo med državo članico, ki polno izvaja  schengenski pravni 
red, in državo članico, ki je dolžna izvaja ti schengenski pravni red v 
celoti skladno s svojim Aktom o pristopu, za kate ro pa Sklep Sveta o 
pooblastilu za polno izvajanje te ga pravnega reda ni za čel veljati; 
– skupno mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni polno 
izvajati schengenski pravni red skladno s svojima Aktoma o pristopu, 
za kateri pa Sklep Sveta o pooblastilu  za polno izvajanje tega pravnega 
reda ni za čel veljati; 
(c) „Agencija“ pomeni Evropsko agenci jo za upravljanj e in operativno 
sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ki je bila 
ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004; 
                                                 
46 UL L 64, 7.3. 2002 , str. 20. 
 
SL 62   SL (d) „skupni integrirani sistem upravljanja  mej“ pomeni razvoj in izvajanje 
usklajenega pristopa s strani pristojnih organov države članice k dodelitvi 
človeških virov, opreme in tehnologije, ki  naj bo na razpolago za enotno in 
sistematično uporabo pravil Evropske unije, z namenom zagotavljanja visoke 
stopnje varnosti na zunanjih mejah s pomo čjo nalog kontrol in nadzora. Pristop 
je v skladu s pravili Evropske unije in temelji na sistemati čnem zbiranju 
podatkov v zvezi z razmerami na kraju sa mem pred, na in za zunanjimi mejami 
države članice, ob upoštevanju skupne analize tveganja, kot jo je vzpostavila 
Agencija. 
Člen 3 
Splošni cilji 
1. Sklad prispeva k naslednjim ciljem:  
(a) vzpostavitvi skupnega integriraneg a sistema upravljanja mej v državah 
članicah za kontrolo in nadzor zunanjih mej; 
(b) učinkovitemu upravljanju tokov ljudi na  zunanjih mejah s strani držav članic, 
da se, na eni strani, zaradi notranj e varnosti zagotovi visoka stopnja zaš čite na 
zunanjih mejah, na drugi strani pa nemoten prehod zunanjih mej za dobroverne potnike v skladu s schengenskim pravnim redom; 
(c) enotni uporabi prava Evropske unije s strani držav članic in splošni 
učinkovitosti državnih mejnih straž pri iz vajanju njihovih nalog na zunanjih 
mejah v skladu s pravom Evropske unije; 
(d) izboljšanju upravljanja dejavnosti, ki jih organizirajo konzularne službe držav 
članic v tretjih državah, in sodelovanja med državami članicami v zvezi s tem. 
2. Sklad prispeva k financiranju strokovne pomo či na pobudo držav članic ali Komisije. 
Člen 4 
Posebni cilji 
1. Kar zadeva cilj, dolo čen v členu 3(1)(a), Sklad podpira naslednje posebne cilje: 
(a) izvajanje priporo čil, operativnih standardov in najboljših praks, kot jih 
opredeljuje Agencija;  
(b) razvoj in uporabo ukrepov, potrebnih  za izboljšanje nadzornih sistemov med 
pooblaščenimi mejnimi prehodi; 
(c) uvajanje ukrepov ali razvoja u činkovitih sistemov, ki omogo čajo metodi čno 
zbiranje podatkov glede na spremembe okoliš čin na kraju samem pred, na in za 
zunanjimi mejami; 
 
SL 63   SL (d) zagotavljanje ustrezne registracije štev ila oseb, ki prehajaj o vse vrste zunanjih 
mej (kopenske, morske, zra čne); 
(e) uvajanje ali izboljšanje zaneslji vega sistema zbiranja statisti čnih in 
administrativnih podatkov visoke ka kovosti glede na kategorije potnikov, 
število in naravo pregledov ter nadzorne ukrepe na razli čnih vrstah zunanjih 
mej, ki temelji na registraciji in  drugih virih zbiranja podatkov;  
(f) vzpostavitev u činkovite, strukturne, strateške in operativne koor dinacije med 
vsemi državnimi organi, ki delujejo na mejnih prehodih; 
(g) izboljšanje zmogljivosti in usposoblje nosti državnih mejnih straž pri izvajanju 
njihovih nalog kontrol in nadzora;  
(h) izboljšanje izmenjave informacij na državni ravni med organi, odgovornimi za 
upravljanje zunanjih mej, ter drugimi ustreznimi, pristojnimi organi; 
(i) spodbujanje standardov upravljanja kakovos ti za vsako dejavnost, ki se izvaja 
na zunanjih mejah.  
2. Kar zadeva cilj, dolo čen v členu 3(1)(b), Sklad podpira naslednje posebne cilje: 
(a) vzpostavljanje sistemati čnih osebnih kontrol, razen na za časnih mejah, pri 
vstopu in izstopu na mejnih prehodih, predvsem s pomo čjo novih na činov dela, 
logističnih ukrepov in najs odobnejše tehnologije; 
(b) spodbujanje uporabe tehnologije in speci aliziranega usposablj anja za osebje, ki 
je odgovorno za njeno u činkovito uporabo; 
(c) spodbujanje izmenjave informacij in izboljšanje usposabljanja v zvezi s 
ponarejenimi potnimi listinami, vklju čno z razvojem skupnih orodij in praks za 
odkrivanje takšnih dokumentov; 
(d) spodbujanje u činkovitega posvetovanja o podatkih v realnem času na mejnih 
prehodih s pomo čjo uporabe obsežnih informacijs kih sistemov, kakršna sta SIS 
in VIS, ter u činkovito izmenjavo informacij med vsemi mejnimi prehodi na 
zunanjih mejah v realnem času; 
(e) zagotavljanje hitrega in pametnega izvajanja rezultatov analiz tveganja, ki jih 
izvaja Agencija, na operativni in strokovni ravni. 
3. Kar zadeva cilj, dolo čen v členu 3(1)(c), Sklad podpira naslednje posebne cilje: 
(a) postopno vzpostavitev enotnega izobr aževanja, usposabljanja in kvalifikacij 
mejnih straž v vsaki državi članici, zlasti z izvajanjem skupnega okvirnega 
učnega načrta za usposabljanje, kot ga je razvila Agencija, in s skladnim 
dopolnjevanjem dejavnosti Agencije na tem podro čju; 
(b) podporo in pove čanje izmenjave ter za časno napotitev mejnih straž med države 
članice, v skladu s smernicami in dejavnostmi Agencije na tem podro čju; 
 
SL 64   SL (c) spodbujanje uporabe podobne ali ena kovredne najsodobnejše tehnologije na 
zunanjih mejah, kjer koli je to nepogrešljivo za pravilno, u činkovito ali enotno 
uporabo pravil; 
(d) spodbujanje zmogljivosti državnih organov za uporabo istih postopkov ter 
sprejemanja enotnih, hitrih odlo čitev visoke kakovosti o vizumskih vprašanjih 
in o pravici do vstopa; 
(e) podpiranje podro čij za pridržanje na letališ čih in morskih pristaniš čih ter 
izboljšanje pogojev na teh podro čjih; 
(f) izboljšanje varnosti v prostorih me jnih prehodov za zagotavljanje varnosti 
mejnih straž in zaš čite opreme, nadzornih sistemov ter prevoznih sredstev. 
4. Kar zadeva cilj, dolo čen v členu 3(1)(d), Sklad podpira naslednje posebne cilje: 
(a) okrepitev operativne zmogljivosti omr ežja uradnikov za zvezo za priseljevanje 
in spodbujanje bolj u činkovitega sodelovanja služb držav članic s pomo čjo 
omrežja; 
(b) uvajanje ukrepov glede na lete, pri katerih je verjetno, da bo prišlo do 
nezakonitih prihodov na zunanje meje držav članic; 
(c) spodbujanje bolj u činkovitega sodelovanja s prevozniki na letališ čih države 
odhoda, vklju čno z enotnim usposabljanjem os ebja prevoznikov v zvezi s 
potnimi listinami; 
(d) spodbujanje sodelovanja med državami članicami pri krepitvi zmogljivosti 
konzularnih služb za preis kovanje prošenj za vizume; 
(e) spodbujanje skupnih preiskovalnih pr aks, enotnih upravnih postopkov in 
odločitev glede vizumov s strani  konzularnih služb države članice, ki se 
nahajajo v razli čnih tretjih državah; 
(f) spodbujanje napredka k sistemati čnemu in rednemu sodelovanju med 
konzularnimi in drugimi službami razli čnih držav članic, vklju čno z združitvijo 
virov in na činov v zvezi z izdajanjem vizumov, izmenjavo informacij, pregledi 
in preiskavami glede prošenj za vizume ter razvoj skupnega centra za prošnje 
za vizume; 
(g) spodbujanje nacionalnih pobud, ki so namenjene skupnim preiskovalnim 
praksam, enotnim upravnim postopkom ter sprejemanju odlo čitev glede 
izdajanja vizumov s strani  konzularnih služb razli čnih držav članic; 
(h) razvoj skupnih konzularnih uradov, v skladu z razvojem politike na tem 
področju. 
Člen 5 
Upravičeni ukrepi v državah članicah 
 
SL 65   SL 1. Sklad podpira ukrepe v državah članicah, ki zadevajo ci lje, opredeljene v členu 4(1) 
do (4), ter zlasti naslednje: 
(a) Infrastrukture mejnih prehodov in z njimi povezane stavbe, kot so obmejne 
postaje, pristajališ ča za helikopterje ali vozni  pasovi ali kabine za čakanje v 
vrsti za vozila in osebe na mejnih prehodih; 
(b) infrastrukture in stavbe, potrebne  za nadzor med mejnima prehodoma;  
(c) delovno opremo, kot so laboratorijsk a oprema, instrumenti za preverjanje 
dokumentov, naprave za odkrivanje, premi čni ali nepremi čni terminali za 
posvetovanje s SIS in nacionalnimi sistemi, terminali za sprejem satelitskih in drugih signalov; 
(d) Prevozna sredstva za nadzor zunanjih mej, kot so vozila, plovila, helikopterji in 
lahki zrakoplovi s poseb no elektronsko opremo za nadz or meje in odkrivanje 
oseb v tovornjakih;  
(e) opremo za izmenjavo informacij v realnem času med ustreznimi organi; 
(f) ICT sisteme;  (g) programe za premeš čanje in izmenjavo osebja med državami članicami, kot so 
mejne straže, uradniki za prise ljevanje in konzularni uradniki; 
(h) usposabljanje in izobraževanj e osebja v ustreznih organih;  
(i) naložbe v razvoj, preskušanje in namestitev najsodobnejše tehnologije; 
(j) študije in pilotne proj ekte za izvajanje priporo čil, operativnih standardov in 
najboljših praks, kot ji h opredeljuje Agencija;  
(k) študije in pilotne projekte, ki so zasnovani v podporo inovacijam, olajšanju 
izmenjav izkušenj in dobrih praks te r izboljšanju kakovosti upravljanja 
dejavnosti, ki jih organizira jo konzularne službe držav članic v tretjih državah. 
2. Sklad ne podpira dejavnosti, ki zadevajo za časne meje, ko gre za strukturne naložbe, 
ki niso združljive s ciljem  ukinitve osebnih kontrol na teh mejah, zlasti kakor se 
omenjajo v to čki a) in b) odstavka 1. .  
Člen 6 
Kaliningrajska tranzitna shema 
1. Sklad podpira izpad pla čil, povezan s tranzitnimi vizumi, ter dodatne stroške, ki so 
nastali pri izvajanju sheme FTD in FR TD v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 
693/2003
47 in Uredbo Sveta (ES) št. 694/200348. 
                                                 
47 UL L 99, 17.4.2 003, str. 8. 
48 UL L 99, 17.4. 2003 , str. 15. 
 
SL 66   SL 2. Za namen odstavka 1 pomenijo dodatni st roški stroške, ki izhajajo neposredno iz 
posebnih zahtev izvajanja ukrepov pose bne tranzitne sheme ter nastajajo kot 
posledica izdajanja tranzitn ih ali drugih vizumov. 
Do financiranja so upravi čene naslednje vrste dodatnih stroškov: 
(a) naložbe v infrastrukturo (b) usposabljanje mejnih straž in železniškega osebja (c) dodatni stroški poslovanja, vklju čno s plačami za osebje, ki je dolo čeno za 
izvajanje ukrepov posebne  tranzitne sheme. 
3. Izpad pla čil, predviden v odstavku 1, se izra čuna na podlagi stopnje pla čila za 
tranzitne vizume, dolo čene v Prilogi 12 k Skupnim konzularnim navodilom o 
vizumih. 
Člen 7 
Ukrepi v interesu Skupnosti 
1. Na pobudo Komisije se lahko do 2 % razpol ožljivih sredstev Sklada uporabi za 
financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v interesu Skupnosti kot celote 
(„ukrepi Skupnosti“) glede na sp lošni cilj prispevati h kr epitvi dejavnosti, ki jih 
organizirajo konzular ne službe držav članic v tretjih državah, in sodelovanja med 
državami članicami v tej zvezi ter glede na  cilj spodbujanja  postopnega vklju čevanja 
carinske, veterinarske in fitosanitarne kontrole v deja vnosti integriranega upravljanja 
mej v skladu z razvojem politike na tem podro čju.  
2. Ukrepi Skupnosti, ki so upravi čeni do denarne podpore, se zlasti osredoto čajo na 
naslednje: 
(a) podpiranje nadaljnjega s odelovanja v Skupnosti pri izvajanju prava Skupnosti 
in dobrih praks; 
(b) podpiranje vzpostavitve omrežij transn acionalnega sodelova nja in pilotnih 
projektov, ki temeljijo na transnacionalnih partnerstvih med konzularnimi 
službami v dveh ali ve č državah članicah ter so zasnovana , da bi spodbujala 
inovacije in olajševala izmenj ave izkušenj in dobrih praks; 
(c) podpiranje študij, razširjanja in izmenjave informacij, vklju čno z uporabo 
najsodobnejše tehnologije, o najboljših  praksah in vseh drugih vidikih 
splošnega cilja prispevati h krepitvi de javnosti, ki jih organizirajo konzularne 
službe držav članic v tretjih državah, in tozadevnega sodelovanja med 
državami članicami; 
(d) podpiranje projektov in študij, ki preu čujejo možnost novih oblik sodelovanja v 
Skupnosti in prava Skupnosti na tem podro čju; 
(e) podpiranje razvoja statisti čnih orodij, metod in skupnih kazalnikov. 
 
SL 67   SL 3. Letni delovni program, ki dolo ča prednostne naloge ukrepov Skupnosti, se sprejme v 
skladu s postopkom iz člena 52(2). 
POGLAVJE II 
NAČELA POMO ČI 
Člen 8 
Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda 
1. Sklad nudi pomo č, ki dopolnjuje državne, regionalne in lokalne ukrepe, in jih 
vključuje med prednostne naloge Skupnosti. 
2. Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomo č Sklada in držav članic skladna 
z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Ta doslednost bo navedena predvsem v ve čletnem programu, omenjenem v členu 20. 
3. Ukrepi, ki jih financir a Sklad, so skladni z dolo čbami Pogodbe in akti, ki so bili 
sprejeti v skladu z njo. 
Člen 9 
Načrtovanje programov 
1. Cilji Sklada se izvajajo v okviru dveh ve čletnih programskih obdobij (2007–2010 in 
2011–2013). Ve čletni sistem na črtovanja programov vklju čuje prednostne naloge in 
postopek upravljanja, sprejemanja odlo čitev, revizije in potrjevanja. 
2. Ve čletni programi, ki jih je sprejela Komisija, se izvajajo s pomo čjo vsakoletnih 
programov. 
Člen 10 
Subsidiarnost in sorazmernost pomo či 
1. Izvajanje letnih in ve čletnih programov iz členov 20 in 22 je v pristojnosti držav 
članic na ustrezni teritorialni ravni v sk ladu z institucionalnim sistemom, lastnim 
vsaki državi članici. Ta pristojnost se izvaja v skladu s to odlo čbo. 
2. Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se razlikujejo glede na višino 
prispevka Skupnosti v povezavi z dolo čbami o reviziji. Difere nciacija se uporablja 
tudi za dolo čbe vrednotenja in za poro čila o letnih in ve čletnih programih. 
Člen 11 
Načini izvajanja 
 
SL 68   SL 1. Prora čun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v skladu s členom 53, odstavek 1, 
točka b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/200249, z izjemo ukrepov Skupnosti iz 
člena 7 in strokovne pomo či iz člena 17.  
Države članice in Komisija zagotavljajo skladnost z na čelom dobrega finan čnega 
poslovodenja. 
2. Komisija izvaja svoje pristoj nosti za izvrševanje splošnega prora čuna Evropskih 
skupnosti na naslednje na čine: 
(a) preverja obstoj in ustrezno delova nje sistemov za upravljanje in nadzor v 
državah članicah, v skladu s postopki, opisanimi v členu 32; 
(b) prekinja ali za časno ustavi celotno pla čilo ali njegov del v skladu s členoma 41 
in 42, če nacionalni sistemi za upravljanje in nadzor odpovejo, in uporabi kateri 
koli drug potreben finan čni popravek v skladu s postopki, ki so opisani v členih 
45 in 46. 
3. Države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda 
sodelujejo v Skladu v skladu z dolo čbami te odlo čbe.  
4. Sklenejo se sporazumi, ki podrobno opredel ijo dopolnilna pravila , potrebna za takšno 
sodelovanje, vklju čno z dolo čbami, ki zagotavljajo zaš čito finančnih interesov 
Skupnosti in pristoj nosti revizije Ra čunskega sodiš ča. 
Člen 12 
Dodatnost 
1. Prispevki Sklada ne smejo nadomestiti ja vnih ali njim primerljivih izdatkov države 
članice.  
2. Komisija preveri dodatnost v sodelovanju z vsako državo članico sredi obdobja do 
31. decembra 2012 in naknadno do 31. decembra 2015. 
Člen 13 
Partnerstvo 
1. Vsaka država članica organizira, v skladu z obstoje čimi nacionalnimi pravili in 
praksami, partnerstvo z organi in te lesi, ki jih imenuje, in sicer s: 
(a) pristojnimi regionalnimi, lokalnimi,  mestnimi in drugimi organi oblasti; 
(b) katerim koli drugim ustreznim telesom, ki predstavlja civilno družbo, nevladne 
organizacije, vklju čno s socialnimi partnerji. 
                                                 
49 UL L 248, 16.9.2002, str. 1. 
 
SL 69   SL 2. Vsaka država članica zagotovi široko in u činkovito udeležbo vseh  ustreznih teles v 
skladu z nacionalnimi pravili in praksami. 
3. Partnerstvo se izvaja ob popolni usklaj enosti z institucionalnimi, pravnimi in 
finančnimi pristojnostmi vsake kategorije partnerjev. 
4. Partnerstvo zajema pripravo, izvaja nje, spremljanje in vrednotenje ve čletnih 
programov. 
POGLAVJE III 
FINANČNI SISTEM  
Člen 14 
Skupna sredstva 
1. Finan čni okvirni znesek za izvrševanje Sklada od 1. januarja 2007 do 31. decembra 
2013 je 2 152 milijona EUR.  
2. Letna odobrena prora čunska sredstva za Sklad odobri prora čunski organ v mejah 
finančne perspektive. 
3. Komisija pripravi okvirne letne raz členitve držav članic v skladu z merili, 
določenimi v členu 15. 
Člen 15 
Letna razdelitev sredstev za upravi čene ukrepe v državah članicah 
1. Razpoložljiva letna sredst va se razdelijo med države članice na naslednji na čin: 
(a) 40 % sorazmerno z objektivnimi  dejavniki, ki opredeljujejo za četni položaj 
držav članic glede na upravljanje mej in upravljanje vizumske politike na 
konzularnih uradih v preteklem letu; ter 
(b) 60 % sorazmerno s skupnim številom prizadetih oseb in sprejetih odlo čitev s 
strani držav članic, ki uporabljajo pravo Evr opske unije, kar zadeva upravljanje 
mej in upravljanje vizumske politike na  konzularnih uradih v zadnjem letu. 
2. Delež iz odstavka 1(a) upošteva naslednje dejavnike: dolžino zunanjih kopenskih 
mej, dolžino zunanjih morskih mej, število pooblaš čenih mejnih prehodov in število 
konzularnih uradov.  
3. Te dejavnike je treba med drugim ponderirati glede na: 
– naravo zunanjih mej in temu ustrezno stopnjo težavnosti izvajanja nadzora;  
– velikost potniških tokov na pooblaš čenih mejnih prehodih, ki vplivajo na 
sposobnost zagotavljanja u činkovitega upravljanja tokov; 
 
SL 70   SL – število prošenj za vizume na konzularnih uradih; 
– stopnjo tveganja in groženj, s katerimi se sre čujejo na zunanjih mejah, ob 
upoštevanju analiz tveganja, ki jih je  izvedla Agencija na podlagi skupnega 
integriranega modela analize tveganja; 
– posebne razmere na dolo čenem obmo čju, ki se sre čuje z visoko stopnjo pritiska 
nezakonitega priseljevanja. 
4. Glede na dolžino zunanjih kopenski h mej, navedenih v odstavku 2, izra čun ne 
upošteva za časnih mej, razen za časnih mej držav članic, ki polno izvajajo 
schengenski pravni red. Vendar se za te za časne meje uporablja ponderiranje 65 % 
glede na druge zunanje kopenske meje.  
5. Delež iz odstavka 1(b) upošteva nasled nje dejavnike: število oseb, ki prehajajo 
pooblaščene mejne prehode, število državljanov tr etjih držav, ki se jim zavrne vstop 
na zunanjih mejah, število prijetih lju di in število prošenj za vizume.  
6. Za referen čne številke potniških tokov in štev ila državljanov tret jih držav, ki jim 
države članice na meji zavrnejo vst op, štejejo zadnji statisti čni podatki, ki jih izda 
Statistični urad Evropskih skupnosti v skladu s pravom Skupnosti.  
7. Kjer statisti čni podatki, navedeni v odstavku 5, niso na razpolago, države članice 
posredujejo potrebne številke. 
8. Ponderiranje stalnih dejavnikov se sprejme v skladu s postopkom iz člena 52(2). 
9. Dodeljevanje sredstev iz odstavka 1 ne vklju čuje sredstev, ki se dodelijo v namen 
člena 6. Ta sredstva ne presegajo 15 milijonov EUR in ne presegajo 75 % skupnih 
stroškov iz člena 6(1).  
Člen 16 
Struktura financiranja 
1. Finan čni prispevek Sklada je v obliki nepovratnih sredstev. 
2. Ukrepi, ki jih podpira Sklad, se sofina ncirajo iz javnih ali zasebnih virov, so 
nepridobitne narave in niso upravi čeni do denarne podpore iz drugih virov, ki jih 
zajema splošni prora čun Evropskih skupnosti. 
3. Odobrena prora čunska sredstva Sklada dopolnjujejo javne ali njim primerljive 
izdatke, ki jih krijejo države članice za ukrepe, navedene v tej odlo čbi. 
4. Prispevek Skupnosti v podporo projektov v prim eru ukrepov, ki se izvajajo v državah 
članicah v skladu s členom 4, ne presega 50 % celotnih stroškov dolo čenega ukrepa. 
To se lahko pove ča na 60 % za projekte, ki obravnavajo dolo čene prednostne naloge, 
opredeljene v ve čletnih smernicah Komisije, kot je dolo čeno v členu 18. 
 
SL 71   SL Prispevek Skupnosti se lahko pove ča na 75 % v državah članicah, ki prejemajo 
sredstva iz Kohezijskega sklada. 
5. Praviloma se finan čna pomoč Skupnosti, dodeljena ukrepom, ki jih podpira Sklad, 
zagotovi za obdobje najve č treh let glede na redna poro čila o napredku. 
Člen 17 
Strokovna pomo č na pobudo Komisije 
1. Na pobudo in/ali v imenu Komisije lahko Skla d financira pripravl jalne, nadzorne, 
upravne ukrepe in ukrepe za strokovno podporo ter ukrepe vrednoten ja, revizije in 
pregleda, ki so potrebni za izvajanje te odlo čbe v mejah 0,2 % letnih dodeljenih 
sredstev Sklada. 
2. Ti ukrepi vklju čujejo: 
(a) študije, vrednotenja, strokovna poro čila in statistike, vklju čno s splošnimi, ki 
obravnavajo delovanje Sklada; 
(b) ukrepe, predvsem informacijske ukrep e, ki so usmerjeni na partnerje, 
upravičence do pomo či Sklada in javnost; 
(c) vzpostavitev, del ovanje in povezovanje ra čunalniških sistemov za upravljanje, 
spremljanje, pregled in vrednotenje; 
(d) izboljševanje metod vrednotenja in  izmenjavo podatkov o praksah na tem 
področju. 
Člen 18 
Strokovna pomo č držav članic 
1. Na pobudo zadevne države članice lahko Sklad za vsak letni program financira 
pripravljalne, upravljalne, spremljevalne, informacijske in nadzorne ukrepe, ukrepe 
vrednotenja ter ukrepe za okr epitev upravne usposobljenos ti za izvrševanje Sklada. . 
2. Letni znesek, namenjen strokovni pomo či, ne sme prese či 4 % skupnega letnega 
zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, ter dodatnih 30 000 EUR. 
POGLAVJE IV 
NAČRTOVANJE PROGRAMOV  
Člen 19 
Sprejetje strateških smernic 
 
SL 72   SL 1. Komisija za vsako ve čletno programsko obdobje sprejme strateške smernice, ki 
določajo okvir za pla čila pomoči Sklada, ob upoštevanju napredka pri razvoju in 
izvajanju zakonodaje Skupnosti na podro čju politike upravljanja zunanjih mej in 
vizumske politike, pa tudi  okvirno razdelitev finan čnih sredstev Sklada za zadevno 
obdobje. 
2. Za splošne cilje iz odstavka 1, to čk (a) do (c), člena 3 te odlo čbe navedene smernice 
zlasti uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z namenom nadaljnje postopne 
vzpostavitve skupnega integriranega sistem a upravljanja mej na zunanjih mejah ter 
krepitve kontrol in nadz ora zunanjih mej Unije. 
3. Za splošni cilj iz člena 3(1)(d) te odlo čbe navedene smernice zlasti uveljavljajo 
prednostne naloge Skupnosti z namenom nadaljnjega razvoja skupne vizumske 
politike v okviru ve čplastnega sistema, ki je namenjen olajšanju zakonitega 
potovanja in boju proti nezakoni temu priseljevanju s pomo čjo izboljšanja postopkov 
na lokalnih konzular nih predstavništvih. 
4. Komisija sprejme strateške smernice, ki se nanašajo na prvo ve čletno programsko 
obdobje (2007–2010) najkasneje do 31. marca 2006, in  tiste, ki se nanašajo na drugo 
večletno programsko obdobje (2011–2013), najkasneje do 31. marca 2010. 
5. Strateške smernice se sprejmejo v skladu s postopkom, navedenim v členu 52(2). 
Člen 20 
Priprava in odobritev nacionalnih ve čletnih programov 
1. Vsaka država članica predlaga za vsako progra msko obdobje na podlagi strateških 
smernic iz člena 19 osnutek ve čletnega programa, ki vklju čuje naslednje elemente: 
(a) opis trenutnega položaja v državi članici glede infrastrukture, opreme, 
prevoznih sredstev, sistemov ICT in ured itev za usposabljanje in izobraževanje 
osebja obmejnih in konzularnih organov;  
(b) analizo zahtev v zadevni državi članici glede infrastrukt ure, opreme, prevoznih 
sredstev, sistemov ICT in ureditev za us posabljanje in izobraževanje osebja 
obmejnih in konzularnih organov te r navedbo operativnih ciljev, ki so 
zasnovani tako, da izpolnjujejo te  zahteve v obdobju, ki ga zajema ve čletni 
program; 
(c) predstavitev ustrezne stra tegije za doseganje teh ci ljev in prednostnih nalog, 
povezanih z njihovim izpolnjevanjem, te r opis ukrepov, ki so predvideni za 
izvajanje teh prednostnih nalog; 
(d) navedbo, ali je strategija združlji va z drugimi regionalnimi, državnimi 
instrumenti in instrumenti Skupnosti; 
(e) podatke o prednostnih nalogah in njihovi h posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo 
količinsko z uporabo omejenega števila kaza lnikov za izvajanje, rezultate in 
učinek, ob upoštevanju na čela sorazmernosti. Kazalniki morajo omogo čati 
 
SL 73   SL merjenje napredka glede na za četno stanje in u činkovitost ciljev pri izvajanju 
prednostnih nalog; 
(f) osnutek finan čnega načrta, ki dolo ča za vsako prednostno nalogo in za vsako 
leto predlagani finan čni prispevek Sklada in cel otni znesek javnega ali 
zasebnega sofinanciranja; 
(g) izvedbene dolo čbe za večletni program, vklju čno z: 
– imenovanjem vseh organov s strani držav članic, ki so našteti v členu 
25; 
– opisom sistemov izvajanja, spremlja nja, nadzora in vrednotenja; 
– opredelitvijo postopkov za sprostitev in kroženje finan čnih tokov, da se 
zagotovi njihova preglednost; 
– določbami za zagotovitev oglaševanja ve čletnega programa. 
2. Države članice izdelajo vsak ve čletni program v tesnem s odelovanju s partnerji, 
navedenimi v členu 13.  
3. Države članice predložijo svoj osnutek ve čletnega programa najkasneje štiri mesece 
zatem, ko je Komisija predložila strateške smernice za zadevno obdobje. 
4. Komisija oceni predlagani ve čletni program glede na naslednje: 
(a) njegovo skladnost s cilji Sklada in st rateškimi smernicami, opredeljenimi v 
členu 19; 
(b) relevantnost, ustreznost in pri čakovane rezultate stra tegije in operativne 
prednostne teme, ki jih predlaga država članica; 
(c) skladnost sistemov za upravljanje in nadzor, ki jih ustanovi država članica za 
izvajanje ukrepov Sklada z dolo čbami, navedenimi v tej odlo čbi;  
(d) njegovo ravnanje skladno s pravom Skupnosti in predvsem s pravom 
Skupnosti, ki je usmerjeno na zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z 
neposredno povezanimi spremljajo čimi ukrepi, glede na kontrole zunanjih mej, 
azil in priseljevanje.  
5. Kjer Komisija meni, da ve čletni program ni skladen s strateškimi smernicami ali ni v 
skladu z dolo čbami te odlo čbe, ki dolo ča sisteme za upravljanje in nadzor, zahteva, 
da država članica ustrezno revidira predlagani program. 
6. Komisija odobri vsak ve čletni program v štirih mesecih po uradni predložitvi, v 
skladu s postopkom, navedenim v členu 52(2). 
Člen 21 
Revizija ve čletnih programov 
 
SL 74   SL 1. Na pobudo zadevne države članice ali Komisije se ve čletni program ponovno 
pregleda in po potrebi revidira za preostanek programskega obdobja z namenom 
boljšega ali druga čnega upoštevanja prednostni h nalog Skupnosti, zlasti ob 
upoštevanju sklepov Sveta. Ve čletni programi se la hko ponovno pregledajo po 
vrednotenju in/ali zaradi težav pri izvajanju. 
2. Komisija sprejme odlo čbo o odobritvi revizije ve čletnega programa čim prej po 
uradni predložitvi zahteve s strani zadevne države članice. 
Člen 22 
Letni programi 
1. Ve čletni programi, ki jih je odobril a Komisija, se izvajajo s pomo čjo letnih delovnih 
programov. 
2. Komisija državam članicam najkasneje do 1. julija vsako leto sporo či oceno 
dodeljenih zneskov za naslednje leto glede na skupna odobrena prora čunska sredstva 
v okviru letnega prora čunskega postopka, kar se izra čuna, kot je navedeno v členu 
15. 
3. Države članice najkasneje do 1. novembra vsa ko leto predložijo Komisiji osnutek 
letnega programa za naslednje le to, ki se izdela v skladu z ve čletnim programom in 
vključuje: 
(a) splošna pravila za izbiro projektov, ki  se financirajo v okvi ru letnega programa; 
(b) opis nalog, ki jih izva jajo odgovorni organi pri iz vajanju letnega programa; 
(c) predlagano finan čno razdelitev prispe vka Sklada med razli čne ukrepe 
programa in navedbo zahtevanega zn eska, ki bi pokril strokovno pomo č v 
okviru člena 18 z namenom izvajanja letnega programa. 
4. Pri preu čevanju predloga države članice Komisija upošteva kon čni znesek odobrenih 
proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru prora čunskega postopka, in 
sprejme odlo čbo o sofinanciranju Sklada najkas neje do 1. marca zadevnega leta. 
Odločba navaja znesek, dodeljen državi članici, in obdobje, v katerem so izdatki 
upravičeni. Komisija Agenciji pošlje odobrene nacionalne letne programe. 
POGLAVJE V 
SISTEMI ZA UPRAVLJANJE IN NADZOR  
Člen 23 
Izvajanje 
Komisija je odgovorna za  izvajanje te odlo čbe in sprejme potrebna izvedbena pravila. 
 
SL 75   SL Člen 24 
Splošna na čela sistemov za upravljanje in nadzor 
Sistemi za upravljanje in nadzor ve čletnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, 
vsebujejo: 
(a) jasno opredelitev nalog teles in/ali služ b, ki izvajajo upravljanje in nadzor, ter 
jasno razdelitev nalog znotraj vsakega telesa in/ali službe; 
(b) jasno lo čitev nalog med telesi in/ali služba mi upravljanja, potrjevanja izdatkov 
in nadzora ter znotraj vsakega telesa in/ali službe; 
(c) ustrezna sredstva za vsako telo ali službo za izvaja nje nalog, ki so jim bile 
dodeljene v obdobju izvajanja ukrep ov, ki jih financira Sklad; 
(d) učinkovite ureditve notranjega nadzora odgovornega organa in kakršnega koli 
pooblaščenega organa; 
(e) zanesljive sisteme ra čunovodstva, spremljanja in finan čnega poro čanja v 
računalniški obliki; 
(f) učinkovit sistem poro čanja in spremljanja, če je izvajanje nalog preneseno; 
(g) podrobni priro čniki s postopki v zvezi z nalogami, ki se izvajajo; 
(h) učinkovite ureditve za revizi jo delovanja sistema; 
(i) sisteme in postopke za zagotavlj anje zadostne revizijske sledi; 
(j) postopke, ki se nanašajo na poro čanje in spremljanje nepravilnosti ter na 
vračanje neupravi čeno plačanih zneskov. 
Člen 25 
Imenovanje organov 
1. Za vsak ve čletni program država članica imenuje: 
(a) odgovorni organ: funkc ionalno telo države članice ali državni organ z javnimi 
pooblastili ali telo, ki ga imenuje država članica, ki je odgovorno za upravljanje 
večletnih in letnih programov, ki ji h podpira Sklad, in skrbi za vso 
komunikacijo s Komisijo; 
(b) organ za potrjevanje: državni organ z javnimi pooblastili ali neodvisno telo 
katere koli službe za odobravanje odgovor nega organa, ki ga imenuje država 
članica, da potrjuje izjave o izdatkih in zahtevke za pla čila, preden so poslani 
Komisiji; 
(c) revizijski organ: drža vni organ z javnimi pooblastili ali neodvisno telo katere 
koli službe za odobravanje odgovornega organa, ki ga imenuje država članica 
 
SL 76   SL in je odgovoren za preverjanje pravilneg a izvajanja sistema za upravljanje in 
nadzor; 
(d) pooblaš čeni organ; 
(e) telo za presojo spoštovanja pravnega reda, ki se vsaki č imenuje v času, ko se 
Komisiji predloži osnutek ve čletnega programa. Komisija lahko sprejme 
imenovani revizijski organ kot telo za presojo spoštovanj a pravnega reda, če 
ima ta ustrezne zmogljivosti in je ne odvisno. Svoje delo mora opravljati v 
skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. 
2. Država članica dolo či pravila, ki urejajo njene odnose z navedenimi organi in telesi 
ter njihove odnose s Komisijo. 
3. Naloge nadzora in potrjevanja lahko ob upoštevanju člena 24(b) izvaja isto telo ali 
ista služba. 
4. Pravila za izvajanje členov 26 do 30 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 
52(2). 
Člen 26 
Odgovorni organ 
1. Odgovorni organ je lahko telo države članice same, državni organ z javnimi 
pooblastili ter telo, ureje no z zasebnim pravom države članice, ki opravlja javno 
službo. Kadar država članica imenuje odgovorni organ, ki ni telo države članice, 
določi vse ureditve, ki urejaj o njene odnose z navedenim organom in odnose le-tega 
s Komisijo. 
2. Telo, ki se imenuje za odgovorni organ, iz polnjuje naslednje minimalne pogoje. Ti so 
naslednji: 
(a) je pravna oseba, razen kj er je funkcionalno telo države članice; 
(b) ima potrebno infrastrukturo, da lahko komunikacija z veliko razli čnimi 
uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo 
poteka brez težav; 
(c) dela v upravnem okviru, kar mu omogo ča pravilno izvajanje nalog in 
preprečevanje kakršnega koli navzkrižja interesov;  
(d) je sposoben uporabiti pravila  za upravljanje sredstev Skupnosti; 
(e) ima finan čne zmogljivosti in sposobnost za upravljanje sorazmerno z obsegom 
sredstev Skupnosti, ki jih  bo moral upravljati;  
(f) ima na razpolago osebje z ustreznim i poklicnimi kvalifikacijami in jezikovnimi 
spretnostmi za administrativno delo v mednarodnem okolju. 
 
SL 77   SL 3. Država članica zagotovi odgovornemu organu pr imerno denarno podporo, da lahko v 
obdobju 2007–2013 pravilno in neprekin jeno izvaja svoje naloge. 
Člen 27 
Naloge odgovornega organa 
1. Odgovorni organ je odgovoren za u činkovito, uspešno in pr avilno upravljanje in 
izvajanje ve čletnega programa. Njegove naloge so predvsem: 
(a) posvetovanje z ustreznimi partnerji (nevladnimi organizacijami, lokalnimi 
organi, pristojnimi mednarodnimi organiz acijami, socialnimi partnerji itd.) s 
pomočjo partnerstva, dolo čenega v skladu s členom 13; 
(b) predložitev predlogov Komisiji za ve čletne in letne programe, opredeljene v 
členih 20 in 22; 
(c) organizacija in oglaševanje javnih  razpisov in pozivov k oddaji predlogov; 
(d) organizacija postopkov izbire in dodelje vanja sredstev Sklada za sofinanciranje 
v skladu z na čeli preglednosti, enakega obravnavanja in izklju čevanja razli čnih 
nepovratnih sredstev; 
(e) prejemanje pla čil, ki jih izvrši Komisija, in pla čevanje upravi čencem; 
(f) zagotavljanje skladnosti in  dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada 
ter sofinanciranjem s stra ni drugih ustreznih finan čnih instrumentov države 
članice in Skupnosti; 
(g) preverjanje dobave sofinanciranih proi zvodov in storitev ter preverjanje, da so 
izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in so v skladu s pravili 
Skupnosti in nacionalnimi pravili; 
(h) zagotavljanje sistema za zapis  in shranjev anje podrobnih ra čunovodskih 
podatkov za vsak ukrep v letnih programih v ra čunalniški obliki ter zbiranje 
podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finan čno poslovodenje, spremljanje, 
nadzor in vrednotenje; 
(i) zagotavljanje, da upravi čenci in druga telesa, ki so udeležena pri izvajanju 
ukrepov, ki jih sofinancira Sklad, vodijo lo čeno računovodstvo ali ustrezno 
računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi z operacijo; 
(j) zagotavljanje, da se vrednotenja ve čletnih programov iz člena 48 izvedejo v 
rokih, ki jih dolo ča ta odlo čba, in da dosegajo standarde kakovosti, 
dogovorjene med Komisijo in državo članico; 
(k) vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in 
revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske  sledi, hranijo v skladu 
z zahtevami iz člena 43; 
 
SL 78   SL (l) zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v 
členu 30(1), prejme vse potrebne podatke o uporablje nih postopkih upravljanja 
ter projektih, ki jih sofinancira Sklad; 
(m) zagotavljanje, da organ za potrjevan je prejme vse potrebne podatke o 
postopkih in revizijah, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil; 
(n) priprava in predložitev poro čil, poročil o izdatkih, ki jih potrdi organ za 
potrjevanje, in zahtevkov za pla čila Komisiji; 
(o) izvedba dejavnosti informiranja in sv etovanja; in širjen je rezultatov glede 
ukrepov, ki jih podpira Sklad; 
(p) sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah. 
2. Upravljalne dejavnosti odgovornega organa za  projekte, ki se izvajajo v državah 
članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomo či, navedenih v členu 
18. 
Člen 28 
Poverjanje nalog s strani odgovornega organa 
1. Če so vse ali neketere naloge odgovornega organa poverjene pooblaš čenemu organu, 
odgovorni organ natan čno opredeli podro čje uporabe poverje nih nalog in dolo či 
podrobne postopke za izvajanje poverjenih nalog, ki so v skladu s pogoji, dolo čenimi 
v členu 26 zgoraj. 
2. Ti postopki vklju čujejo redno poro čanje odgovornemu organu glede uspešnega 
izvajanja poverjenih nalog in  opis uporabljenih sredstev. 
Člen 29 
Organ za potrjevanje 
1. Organ za potrjevanje ve čletnega programa 
(a) potrdi, da: 
– je poročilo o izdatkih to čno, izhaja iz zanesljivih ra čunovodskih 
sistemov in temelji na preverljivih dokaznih dokumentih, 
– so prijavljeni izdatki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in 
nacionalnimi pravili ter da so nastal i zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v 
skladu z merili, ki veljajo za progra m, in v skladu s pravili Skupnosti in 
nacionalnimi pravili; 
(b) se za namen izdajanja potrdil zagot ovi, da je od odgovornega  organa prejel 
dovolj podatkov o izvajanju postopkov in re vizij v zvezi z izdatki, ki so 
vsebovani v poro čilih o izdatkih; 
 
SL 79   SL (c) se za namen izdajanja potrdil upošteva r ezultate vseh revizij, ki jih je izvedel 
revizijski organ oziroma so bile iz vedene v okviru njegove pristojnosti; 
(d) se hrani ra čunovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v ra čunalniški 
obliki; 
(e) se po potrebi skupaj z obrestmi zagotovi povra čilo vseh izpla čanih zneskov 
Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravi čeno izplačani kot 
posledica ugotovljenih neprav ilnosti, ter da se ohranj ajo evidence o izterljivih 
zneskih in o vra čanju stroškov Komisiji, če je to mogo če z odbitkom od 
naslednjega poro čila o izdatkih. 
2. Dejavnosti organa za potrjevan je, ki se nanašajo na projek te, ki se izvajajo v državah 
članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomo či iz člena 18, če se 
spoštujejo prerogative tega organa, navedene v členu 25. 
Člen 30 
Revizijski organ 
1. Revizijski organ ve čletnega programa ima naslednje naloge: 
(a) zagotoviti, da se revizije izvajajo  v skladu z mednarodnimi revizijskimi 
standardi, da se preveri u činkovitost sistema za upravljanje in nadzor 
večletnega programa; 
(b) zagotoviti, da se revizije ukrepov izva jajo na podlagi ustreznega vzorca, da se 
preveri prijavljen izdatek; Vzorec predstavlja najmanj 10 % skupnih upravičenih izdatkov za vsak letni program; 
(c) Komisiji posredovati v še stih mesecih od potrditve ve čletnega programa 
revizijsko strategijo, ki  pokriva telesa, ki bodo izvajala revizijo iz 
pododstavkov a) in b), uporabljane metode, metodo vzor čenja za revizije 
ukrepov, ki jih podpira Sklad, ter okvirni na črt revizij, ki zagotavlja, da so 
glavni upravi čenci sofinanciranja s strani Sk lada revidirani in revizije 
enakomerno porazdeljene čez celotno programsko obdobje; 
2. Če je imenovani revizijski  organ v skladu s to odlo čbo tudi imenovani revizijski 
organ v skladu z odlo čbami….., …… in ………… 
50, ali če se skupni sistemi 
uporabljajo za dva ali ve č od teh skladov, se lahko v skladu s to čko (c) odstavka 1 
predloži enotna združena revizijska strategija. 
3. Revizijski organ pripravi osnutek kon čnega poro čila o izvajanju letnih programov, 
opredeljenih v členu 50(2), ki zajema: 
                                                 
50 Vnesi sklicevanje na odlo čbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce, Sklada za vklju čevanje in 
Sklada za vra čanje. 
 
SL 80   SL (a) letno poro čilo o presoji, ki vsebuje ugotovitv e revizij, izvedenih v skladu z 
revizijsko strategijo glede na  letni program, in ki poro ča o ugotovljenih 
pomanjkljivostih v sistemih za upravljanje in nadzor programa. 
(b) mnenje o tem, ali sistem za upravljanje in nadzor deluje u činkovito, da daje 
zadovoljiva zagotovila o pravilnosti poro čil o izdatkih, ki so bila predložena 
Komisiji, ter o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov. 
(c) izjavo, ki ocenjuje ve ljavnost zahtevka za pla čila glede kon čnega plačila in 
zakonitost in pravilnost posl ovnih dogodkov, ki jih vsebuje kon čno poročilo o 
izdatkih. 
4. Če revizije iz odstavka 1 izvaja  telo, ki ni revizijski orga n, revizijski organ zagotovi, 
da imajo takšna telesa ustrezno neodvisnos t in da je delo opravljeno po mednarodno 
sprejetih revizijskih standardih. 
5. Dejavnosti revizijskega organa ali telesa iz  odstavka 4, ki se nanašajo na projekte, ki 
se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne 
pomoči iz člena 18, če se spoštujejo prerogative tega organa, navedene v členu 25.  
POGLAVJE VI 
PREVERJANJA  
Člen 31 
Odgovornosti držav članic 
1. Države članice so odgovorne za za gotavljanje dobrega finan čnega poslovodenja 
večletnih in letnih programov ter zakon itosti in pravilnosti poslovnih dogodkov. 
2. Države članice zagotavljajo, da odgovorni organi in vsi pooblaš čeni organi, organi za 
potrjevanje, revizijski organi in vsa druga  zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o 
vzpostavitvi sistemov za upravljanje in nadzor iz členov 24 do 30, da se zagotovi 
učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.  
3. Države članice prepre čijo, zaznajo in odpravijo nepravilnosti. Te sporo čijo Komisiji 
in jo obveš čajo o napredku pri upravni h in sodnih postopkih. 
Če se zneskov, ki so bili upravi čencem izpla čani neupravi čeno, ne da izterjati, je 
država članica odgovorna za povrnitev zneskov, ki so izgubljeni za prora čun 
Evropskih skupnosti. 
4. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za finan čni nadzor ukrepov in zagotovijo, 
da se sistemi upravljanja in re vizije izvajajo na takšen na čin, da se zagotovi pravilno 
in učinkovito uporabo sredstev Skupnosti. Države članice predložijo Komisiji opis 
teh sistemov.  
5. Države članice sodelujejo s Komisijo pri zbiranju statisti čnih podatkov, ki so 
potrebni za izvajanje člena 15. 
 
SL 81   SL 6. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 5 se sprejmejo v skladu s postopkom iz 
člena 52(2). 
Člen 32 
Sistemi za upravljanje in nadzor 
1. Pred sprejetjem ve čletnega programa države članice zagotovijo, da so sistemi za 
upravljanje in nadzor vz postavljeni v skladu s členi 24 do 30. Odgovorne so za 
učinkovito delovanje sistemov v celem programskem obdobju. 
2. Skupaj s predložitvijo vsakega osnutka ve čletnega programa države članice Komisiji 
predložijo tudi opis sistemov, ki predvsem vklju čujejo organizacijo in postopke 
odgovornih organov, pooblaš čenih organov in organov za po trjevanje ter sistemov za 
notranjo revizijo, ki se izvaja jo v navedenih organih in tele sih, revizijskega organa in 
katerega koli telesa, ki izvaja revizije v okviru njegove odgovornosti. 
3. V treh mesecih od predložitve vsakega osnutka ve čletnega programa Komisiji države 
članice predložijo poro čilo, ki ga pripravi telo za pr esojo spoštovanja pravnega reda, 
v katerem opredeli rezu ltate ocene sistemov in daje mnenje o njihovi skladnosti s 
členi 24 do 30. Če mnenje vsebuje pridržke, poro čilo navede pomanjkljivosti in 
njihovo resnost. V soglasju s Komisijo države članice izdelajo na črt korektivnih 
ukrepov in časovni razpored za njihovo izvajanje. 
4. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 3 se sprejmejo v skladu s postopkom iz 
člena 52(2). 
Člen 33 
Odgovornosti Komisije 
1. Komisija se v skladu s postopkom iz člena 30 prepri ča, da so države članice 
vzpostavile sisteme za upravljanj e in nadzor, ki so skladni s členi 24 do 30, ter se na 
podlagi letnih poro čil o presoji in la stnih revizij prepri ča, da sistemi v obdobju 
izvajanja ve čletnih programov u činkovito delujejo. 
2. Brez poseganja v revizije držav članic lahko uradniki Komisije ali pooblaš čeni 
predstavniki Komisije opravljajo revizi je na kraju samem, da preverijo u činkovitost 
delovanja sistemov za upravljanje in nadzor, kar lahko vklju čuje revizije ukrepov, 
vključenih v večletne programe, z vnaprejšnjim obvest ilom vsaj en delovni dan pred 
pregledom. Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki zadevne države članice lahko 
sodelujejo pri takšni reviziji. 
3. Komisija lahko zahteva od države članice, da izvede pregled na kraju samem, da 
preveri pravilno delovanje sist emov in pravilnost ene ali ve č transakcij. Uradniki ali 
pooblaščeni predstavniki Komisije lahko s odelujejo pri takšnih revizijah. 
4. Komisija v sodelovanju z državami članicami za ukrepe, ki jih podpira Sklad, 
zagotovi ustrezne podatke, obveš čanje javnosti in nadaljnje ukrepe. 
 
SL 82   SL 5. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi skladni z 
ostalimi ustreznimi politikami, instrumenti in pobudami Skupnosti in se z njimi dopolnjujejo. 
Člen 34 
Sodelovanje z nadzornimi telesi držav članic 
1. Komisija sodeluje z revizijskimi organi ve čletnih programov, da uskladijo svoje 
nadzorne na črte in revizijske metode, in zag otovi takojšno izme njavo rezultatov 
revizij sistemov za upravljanje in nadzor, da se  najbolje izkoristijo  nadzorna sredstva 
in da se izogne neupravi čenemu podvajanju dela. 
Komisija najkasneje v roku treh mesecev ali na prvem sestanku po prejemu 
revizijske strategije, predložene v skladu s členom 30, sporo či svoje pripombe. 
2. Komisija pri dolo čanju svoje revizijske st rategije opredeli tiste ve čletne programe, 
(a) ki so v skladu s sistemom, dolo čenim v členu 32, in za katere niso bili podani 
nobeni pridržki ali pridržkov po korektivnih ukrepih ni ve č; ter 
(b) za katere je revizijska strategi ja revizijskega organa v skladu s členom 30 
zadovoljiva in kjer so bila podana zadostna zagotovila, da sistemi za 
upravljanje in nadzor delujejo u činkovito na podlagi rezultatov revizij 
Komisije in države članice. 
3. Za navedene programe lahko Komisija obvesti zadevne države članice, da se bo 
prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega  organa glede pravil nosti, zakonitosti in 
regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo re vizije na kraju samem izvajala samo v 
izjemnih okoliš činah. 
POGLAVJE VII 
FINANČNO POSLOVODENJE  
Člen 35 
Izpolnjevanje pogojev za pridobitev pomo či – izjave o izdatkih 
1. Vse izjave o izdatkih vklju čujejo znesek izdatka, ki je nastal upravi čencem pri 
izvajanju ukrepov, in ustrezen prispevek iz javnih ali zasebnih sredstev.  
2. Izdatki ustrezajo pla čilom, ki so jih izvršili upravi čenci. To se upravi či s prejetimi 
računi ali računovodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti. 
3. Izdatki se lahko štejejo za upravi čene do podpore Sklada samo, če se dejansko ne 
izplačajo pred 1. januarjem tistega leta, ki je omenjeno v odlo čbi Komisije o 
sofinanciranju, navedeni v členu 22(4). Sofinancirani ukr epi ne smejo biti zaklju čeni 
pred datumom za četka izpolnjevanja pogoj ev za pridobitev pomo či. 
 
SL 83   SL 4. Naslednji izdatki niso upravi čeni do prispevka iz Sklada: 
– DDV; 
– posojilne obresti; 
– nakup zemljiš ča za znesek, ki pres ega 10 % skupnih upravi čenih izdatkov za 
zadevni ukrep; 
– stanovanja.  
5. Pravila, ki urejajo upravi čenost izdatkov v okviru ukrepov, ki se izvajajo s 
sofinanciranjem Sklada v državah članicah v skladu s členom 4, se sprejmejo v 
skladu s postopkom, dolo čenem v členu 52(2). 
Člen 36 
Celost pla čil upravičencem 
Države članice se prepri čajo, da odgovorni orga n zagotovi, da upravi čenci kar se da hitro 
prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sr edstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta 
ali zadržana, prav tako ne sme biti obra čunana nobena nadaljnja posebna dajatev ali druga 
dajatev z enakim u činkom, ki bi znižala zneske za upravi čence. 
Člen 37 
Uporaba eura 
Vsi zneski, omenjeni v odlo čbah o financiranju s strani Komisije, v obveznostih in pla čilih 
Komisije ter zneski potrjen ih izdatkov in zahtevkov za pla čila držav članic se podajo in 
izvršijo v eurih.  
Člen 38 
Obveznosti 
Proračunske obveznosti Skupnosti se izvršijo letno na podlagi odlo čbe Komisije o 
sofinanciranju, navedene v členu 22(4). 
Člen 39 
Plačila – predhodno financiranje 
1. Pla čila prispevkov s strani Komisije iz Skladov se izvršijo v skladu s prora čunskimi 
obveznostmi. 
2. Pla čila se izvajajo v obliki pr edhodnega financiranja in pla čila razlike. Izpla čujejo se 
odgovornemu organu, ki ga imenuje država članica. 
 
SL 84   SL 3. Predhodno pla čilo, ki predstavlja 50 % zneska, dodeljenega v letni odlo čbi Komisije 
o sofinanciranju s strani Sklada, se izpla ča državi članici v 60 dneh po sprejetju 
odločbe o sofinanciranju. 
4. Drugo predhodno pla čilo se izpla ča najkasneje v treh mesecih potem, ko je Komisija 
odobrila poro čilo o napredku o izvajanju letneg a programa in ko se v skladu s 
členom 29(a) in členom 35 pripravi potrjen a izjava o izdatkih, po kateri je razvidno, 
da je porabljenih najmanj 70 % zneska predpla čila. Znesek drugega predhodnega 
plačila s strani Komisije ne presega 50 % celotnega zneska, ki ga zajema odlo čba o 
sofinanciranju, ali vsekakor ne presega sa lda med zneskom sredstev Skupnosti, ki ga 
je država članica dejansko namenila za izbrane pr ojekte v okviru letnega programa, 
in prvim predhodnim pla čilom. 
5. Obresti, ki jih ustvari predhodno financiran je, se dodelijo zadevnemu programu in jih 
je treba odšteti od zneska javnih  izdatkov, ki je prijavljen v kon čnem poro čilu o 
izdatkih. 
6. Zneski, izpla čani v predhodnem financiranju, se ob zaklju čku letnega programa 
brišejo iz ra čunovodske evidence. 
Člen 40 
Plačila razlike 
1. Komisija pla ča razliko pod pogojem, da je v devetih mesecih od kon čnega datuma za 
upravičenost stroškov, oprede ljenih v letni odlo čbi o sofinanciranju  s strani Sklada, 
prejela naslednje dokumente: 
(a) potrjeno izjavo o izda tkih in zahtevek za pla čilo razlike a li izjavo o povra čilu, 
pravilno izdelano v skladu s členom 29(a) in členom 35; 
(b) kon čno poročilo o izvajanju letnega programa, vklju čno s podatki, dolo čenimi 
v členu 51; 
(c) poro čilo o presoji, mnenje in izjavo, ki je dolo čena v členu 30(2); 
Plačilo razlike je odvisno od potrditve kon čnega poro čila o izvajanju in izjave 
o veljavnosti za zahtevek pla čila razlike. 
2. Če odgovorni organ v sprejemljivi obliki in do roka ne uspe zag otoviti dokumentov, 
ki so zahtevani v odstavku 1, Komisija ods topi od katerega koli dela prevzete 
proračunske obveznosti iz ustreznega letnega programa, ki ni bil uporabljen za 
plačilo predhodnega financiranja. 
3. Samodejni postopek preklica, opredeljen v odstavku 2, se za časno opusti za tiste 
zneske zadevnih projektov, kjer v tre nutku predložitve dokumentov, opredeljenih v 
odstavku 1, na ravni države članice potekajo sodni postopki  ali upravne pritožbe z 
odložilnim u činkom. Država članica v predloženem delnem poro čilu poda podrobne 
podatke o takšnih projektih in pošilja poro čila o napredku v zvezi s temi projekti 
vsakih 6 mesecev. V 3 mesecih po zaklju čku sodnih postopkov ali postopka upravnih 
 
SL 85   SL pritožb država članica predloži zahtevane doku mente iz odstavka 1 za zadevne 
projekte. 
4. Obdobje devetih mesecev, ki je navedeno v odstavku 1, se prekine, če Komisija 
sprejme odlo čbo o začasni opustitvi pla čil sofinanciranja za ustrezni letni program v 
skladu z dolo čbami iz člena 42. Obdobje se znova za čne od datuma, ko je država 
članica obveš čena o odlo čbi Komisije, navedeni v členu 42(3). 
5. Brez poseganja v dolo čbe člena 41 Komisija v šestih mesecih od prejema 
dokumentov, omenjenih v odstavku 1, obvesti državo članico o znesku izdatkov, ki 
se s strani Komisije prizna kot upravi čen v breme Sklada, in o vseh finan čnih 
popravkih, ki izhajajo iz razlik e med prijavljenimi izdatki in  izdatki, ki se priznajo 
kot upravi čeni. Država članica ima na voljo tri mesece za predložitev svojih 
pripomb. 
6. V treh mesecih od prejema pripomb države članice se Komisija odlo či o znesku 
izdatkov, ki se priznajo kot upravi čeni v breme Sklada, in izterja razliko, ki izhaja iz 
razlike med kon čnimi priznanimi izdatki, in vs otami, ki so že bile izpla čane državam 
članicam. 
7. Glede na razpoložljiva sredstva Komisija pla ča razliko v najve č 60 dneh od datuma, 
na katerega sprejme dokumente, ki so navedeni v odstavku 1 zgoraj. Odobritev 
razlike prora čunskih obveznosti se razveljavi v šestih mesecih po pla čilu. 
Člen 41 
Prekinitev 
1. Rok pla čila prekine odredbodajalec na podlagi prenosa v smislu Uredbe (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 za najve č šest mesecev, če obstajajo dvomi o pravilnem 
delovanju sistemov za upravljanje in nadz or ali navedeni odredbodajalec potrebuje 
dodatne podatke od državnih organov pri pos topku spremljanja ugotovitev v letnem 
pregledu, ali če sumi, da so v prijavljenih izdatkih vklju čene resne nepravilnosti, 
ugotovljene ali domnevane. 
Komisija takoj obvesti zadevno državo članico in odgovorni organ o razlogih za 
prekinitev. Država članica čim prej sprejme potrebne ukrepe za odpravo 
nepravilnosti. 
2. Obdobje najve č šestih mesecev se podaljša za nadaljnje obdobje najve č šestih 
mesecev, če se izkaže, da je  potrebno sprejeti odlo čbo v skladu s členoma 42 in 45. 
Člen 42 
Opustitev 
1. Celotno predhodno financiranje in pla čila razlike ali samo del le-teh lahko Komisija 
začasno opusti, kadar: 
 
SL 86   SL (a) obstaja resna pomanjkljivost v sistemu za upravljanje in nadzor programa, ki 
vpliva na zanesljivost post opka izdajanja potrdil za pla čila in za katero še niso 
bili sprejeti korektivni ukrepi; ali 
(b) je izdatek iz potrjenega poro čila o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki 
ni bila odpravljena; ali 
(c) država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 31 in 32. 
2. Komisija se lahko odlo či za začasno opustitev predhodnega financiranja in pla čil 
razlike po tem, ko je državi članici ponudila možnost predložitve ugotovitev v roku 
treh mesecev.  
3. Komisija prekli če začasno opustitev predhodnega financiranja in pla čil razlike, ko 
preceni, da je država članica sprejela ustrezne ukrep e, ki dovoljujejo zaustavitev 
opustitve pla čil.  
4. Če država članica ne sprejme ustreznih ukr epov, se lahko Komisija odlo či za 
sprejetje odlo čbe o zmanjšanju neto zneska ali preklicu prispevka Skupnosti k 
letnemu programu v skladu s členom 46. 
Člen 43 
Hranjenje dokumentov 
V vsaki državi članici odgovorni organ zagotavlja, da  ostanejo vsi dokazni dokumenti glede 
izdatkov in revizij zadevnega letnega programa dostopni Komisiji in Ra čunskemu sodiš ču.  
Dokumenti se hranijo vsaj za obdobje treh let po zaklju čku letnega programa, brez poseganja 
v pravila glede državne pomo či. To obdobje se prekine v primeru sodnih postopkov ali na 
obrazloženo zahtevo Komisije. 
Dokumenti se hranijo bodisi v original ni obliki bodisi v obliki overjene razli čice, ki se ujema 
z izvirnikom, na splošno sprejetih nos ilcih podatkov. 
POGLAVJE VIII 
FINANČNI POPRAVKI  
Člen 44 
Finančni popravki držav članic 
1. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za pr eiskovanje nepravilnosti brez 
poseganja v pristojnosti Komisije  za izvrševanje splošnega prora čuna Evropskih 
skupnosti. Ukrepajo na podlagi dokazov kakršne koli ve čje spremembe, ki vpliva na 
naravo ali na pogoje za izvajanje ali nadzor pomo či ter izvedejo potrebne finan čne 
popravke.  
 
SL 87   SL 2. Države članice izvedejo potrebne finan čne popravke v povezavi s posameznimi ali 
sistemskimi nepravilnostmi, ki so odkrit e v delovanju ukrepov ali letnih programov. 
Popravki, ki jih izvedejo države članice, se izvršijo z izterjavo celotnega ali delnega 
prispevka Skupnosti. Država članica upošteva naravo in težo nepravilnosti ter 
finančno izgubo, ki je povzro čena Skladu. 
Države članice v letno poro čilo, poslano Komisiji v skladu s členom 50(2), vklju čijo 
seznam postopkov preklica, ki so jih sprožile za zadevni letni program. 
Popravki države članice obsegajo preklic dela ali celote prispevka Skupnosti in, kjer 
se znesek ne povrne v roku, ki ga dolo ča ustrezna država članica, se zamudne obresti 
obračunajo po stopnji, ki jo dolo ča člen 47(2). 
3. V primeru sistemskih nepravilnosti država članica razširi svoje preiskave na vse 
ukrepe, ki bi lahko bili prizadeti. 
Člen 45 
Revizija ra čunovodske evidence in finan čni popravki s strani Komisije 
1. Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki Komisije lahko brez poseganja v pooblastila 
Računskega sodiš ča ali preglede, ki jih izvajajo države članice v skladu z 
nacionalnimi zakoni, pre dpisi in upravnimi dolo čbami, izvajajo preglede na kraju 
samem, vklju čno s pregledi vzorcev, glede ukrepov, ki jih financira Sklad, in glede 
sistemov za upravljanje in nadzor, če to sporo čijo najmanj en delovni dan prej. 
Komisija obvesti zadevno državo članico z namenom, da dobi vso potrebno pomo č. 
Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri 
takšnih pregledih. 
2. Komisija lahko zahteva od zadevne države članice, da izvede pregled na kraju 
samem, da preveri pravilnost ene ali ve č transakcij. Uradniki ali pooblaš čeni 
zastopniki Komisije lahko sode lujejo pri takšnih pregledih. 
3. Če po zaklju čku potrebnih preverjanj Komi sija ugotovi, da država članica ne ravna v 
skladu s svojimi obveznostmi iz člena 31, za časno opusti predhodno financiranje ali 
končno plačilo v skladu s členom 42. 
Člen 46 
Merila za popravke 
1. Če država članica ni naredila popravkov v obdobju, dolo čenem v členu 42(2), in če 
ni bilo sklenjenega nobenega sporazuma, se lahko Komisija v treh mesecih odlo či, da 
prekliče del ali celoten prispevek Skupnosti letnemu programu, kadar ugotovi, da: 
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistem u za upravljanje in nadzor programa, kar 
ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izpla čan; 
 
SL 88   SL (b) je izdatek v potrjenem poro čilu o izdatkih nepravilen in ni bil popravljen s 
strani države članice pred za četkom postopka finan čnih popravkov iz tega 
odstavka; ter 
(c) država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 31 pred za četkom 
postopka finan čnih popravkov iz tega odstavka. 
(d) Komisija sprejme odlo čitev ob upoštevanju vseh pripomb države članice. 
2. Komisija svoje finan čne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene 
nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo ne pravilnosti, da ugotovi, ali je 
potrebno uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek. Če je primer nepravilnosti 
povezan s poro čilom o izdatkih, za katerega je bilo v letnem poro čilu izdano 
pozitivno zagotovilo v skladu s to čko b) člena 30(3), se domneva, da gre za 
sistemsko napako, kar vodi v uporabo pavšal nega ali ekstrapolacijskega popravka, 
razen če država članica v treh mesecih predloži dok aze, ki nasprotujejo tej domnevi. 
3. Komisija pri odlo čanju o višini popravka upošteva resnost nepravilnosti ter obseg in 
finančne posledice ugotovljenih pomanjkl jivosti v zadevnem letnem programu. 
4. Če Komisija svoje stališ če utemeljuje na podlagi dejste v, ki so jih ugotovili drugi 
revizorji zunaj njenih sl užb, izpelje lastne zaklju čke glede finan čnih posledic po 
pregledu ukrepov, ki jih je  sprejela zadevna država članica v skladu s členom 32, 
poročil o nepravilnostih in vseh odgovorov države članice. 
Člen 47 
Vračilo 
1. Vsako vra čilo, ki ga je treba izpla čati Komisiji, se izpla ča pred rokom, navedenim v 
nalogu za izterjavo, pripravljenem v skladu s členom 72 Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/200251. Ta rok je zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga. 
2. Iz vsake zamude pri vra čilu izhajajo zamudne obresti, ki se obra čunavajo od datuma 
roka plačila do datuma dejanskega pla čila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja 
Evropska centralna banka pri glavnih operaci jah refinanciranja, objavljena v seriji C 
Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem je 
postavljen rok, ter pove čana za tri in pol odstotne to čke. 
Člen 48 
Obveznosti držav članic 
Finančni popravki Komisije ne posegajo na podro čje obveznosti države članice, da v skladu s 
členom 46 izterjujejo sredstva. 
                                                 
51 UL L 248, 16.12.2002. 
 
SL 89   SL POGLAVJE IX 
SPREMLJANJE,  VREDNOTENJE  IN POROČILA  
Člen 49 
Spremljanje in vrednotenje 
1. Komisija v sodelovanju z državami članicami izvaja redno spremljanje Sklada. 
2. Komisija v partnerstvu z državami članicami Sklad redno vrednoti, da bi ocenila 
relevantnost, u činkovitost in vpliv ukrepov gled e na cilje, opredeljene v členu 3. 
Komisija tudi oceni dopolnjev anje med ukrepi, ki se izvajajo v okviru Sklada in 
tistimi, ki potekajo v okvi ru drugih ustreznih polit ik, instrumentov in pobud 
Skupnosti. 
3. Komisija do decembra 2011 oceni vpliv Sk lada na razvoj politike in zakonodaje o 
nadzoru nad zunanjimi mejami, oceni sinerg ije med Skladom in nalogami agencije 
ter ustreznostjo meril za dodeljevanje sredstev državam članicam glede na cilje, ki jih 
skuša Evropska unija dose či na tem podro čju.  
Člen 50 
Poročila 
1. V vsaki državi članici odgovorni organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev 
vrednotenja in spremljanja projekta. 
V ta namen vklju čujejo sporazumi in pogodbe, ki jih sklepa z organizacijami, 
odgovornimi za izvajanje ukrepov, klavzule, ki dolo čajo obveznost, da se predložijo 
redna in podrobna poro čila o napredku izvajanja in izpolnitvi dolo čenih ciljev. 
2. Odgovorni organ najkasneje v de vetih mesecih po roku za upravi čenost izdatkov, 
določenem v odlo čbi za sofinanciranje za vsak letni program, Komisiji predloži 
končno poročilo o izvajanju in kon čno izjavo o izdatkih v skladu s členom 35. 
3. Države članice predložijo Komisiji: 
(a) poro čilo o vrednotenju izvajanja ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad, 
najkasneje do 30. junija 2010. 
(b) poro čilo o vrednotenju rezultatov in vpli vu ukrepov, ki jih je sofinanciral 
Sklad, najkasneje do 30. junija 2012 (za obdobje 2007–2010) in 30. junija 2015 
(za obdobje 2011–2013). 
4. Komisija Evropskemu parlamentu, Sv etu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu 
odboru in Odboru regij predloži: 
 
SL 90   SL (a) poro čilo o uporabi meril, dolo čenih v členu 15, za letno razd elitev sredstev 
državam članicam, najkasneje do 30. jun ija 2009, skupaj s predlogi za 
spremembe, če je potrebno; 
(b) vmesno poro čilo o doseženih rezultatih in o kvalitativnih in kvantitativnih 
vidikih izvrševanja Sklada , skupaj s predlogom o pr ihodnjem razvoju Sklada, 
najkasneje do 31. decembra 2010; 
(c) poro čilo o naknadnem vrednotenju, najkasneje do 31. decembra 2012 (za 
obdobje 2007–2010) in do 31. decembra 2015 (za obdobje 2011–2013). 
Člen 51 
Končno letno poro čilo 
1. Poro čila iz člena 50(2) vsebujejo naslednje podatke, da se omogo či jasna slika 
izvajanja letnih in ve čletnih programov: 
(a) finan čno in operativno izvajanje letnega programa; 
(b) napredek pri izvajanju ve čletnega programa in nje govih prednostnih nalog 
glede na njihove posebne in  preverljive cilje, s koli činsko opredelitvijo, kjer in 
kadar je to mogo če, fizičnih kazalnikov, kazalnikov izva janja, rezultatov in 
učinka vsake zadevne prednostne naloge; 
(c) potrebna dejanja, ki jih je izvrš il odgovorni organ, za za gotovitev kakovosti in 
učinkovitost izvajanja, zlasti: 
– ukrepe spremljanja in vrednotenja, vklju čno z ureditvijo zbiranja 
podatkov; 
– povzetek vseh ve čjih problemov, ki so nastali pri izvajanju operativnega 
programa in vseh sprejetih ukrepov; 
– uporabo strokovne pomo či. 
(d) ukrepe, sprejete za zagotavljanje podatkov in obveš čenosti javnosti o letnih in 
večletnih programih. 
2. Poro čilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 1. Komisija v 
roku dveh mesecev sprejme odlo čbo o vsebini letnega poro čila o izvajanju, ki ga 
predloži odgovorni organ. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je 
poročilo sprejeto. Komisija Agen cijo obvesti o odobrenih poro čilih o izvajanju. 
 
SL 91   SL POGLAVJE X 
KONČNE DOLO ČBE 
Člen 52 
Odbor 
1. Komisiji pomaga skupni odbor „Solidarnost in  upravljanje migracijskih tokov“, ki ga 
je ustanovila ta odlo čba 52 („odbor“). 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik.  
Člen 53 
Pregled 
Evropski parlament in Svet pregledata to odlo čbo na predlog Komisije  najpozneje do 30. 
junija 2013. 
Člen 54 
Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2007.  
Člen 55 
Naslovniki 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
                                                 
52 Vnesi sklicevanje na odlo čbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce, Sklada za vklju čevanje in 
Sklada za vra čanje. 
 
SL 92   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. RAZVIJANJE SOLIDARNOSTI NA PODRO ČJU VKLJU ČEVANJA DRŽAVLJANOV TRETJIH 
DRŽAV  
1.1. Problematika in analiza 
Migracija iz tretjih držav v EU je vsakdanji pojav v vsaki državi članici. Medtem ko je 
relativni delež državljanov tretjih držav v državah članicah zelo razli čen, se vse soo čajo s 
pojavom pove čevanja etni čne, kulturne in jezikovne  raznolikosti v svojih  družbah in s potrebo 
po iskanju rešitev glede „medkulturnih odnosov“.  
Kot je potrdilo prvo letno poro čilo o migraciji in integraciji53, priseljevanje še naprej igra 
pomembno vlogo v gospodarskem in socialnem raz voju Evropske unije. V okviru staranja in 
zmanjševanja delovno sposobnega prebivalstva so tokovi priseljevanja vedno bolj potrebni za 
izpolnjevanje potreb razširjene EU. Evropa se mora pripraviti na to. 
Uspešno vklju čevanje priseljencev je stvar socialne kohezije in  predpogoj za gospodarsko 
učinkovitost. V okviru ponovnega zagona  lizbonske agende je klju čno zagotoviti vklju čevanje 
sedanjih in prihodnjih priseljencev.  
Haaški program jasno odraža pomen okrepljenih politik za spodbujanje vklju čevanja 
državljanov tretjih držav v EU. Doseženo je bilo soglasje o zakonodaji, ki š čiti pravice 
rezidentov za daljši čas, zakonodaji o ponovni združitvi družine in zakonodaji o boju proti 
diskriminaciji, rasizmu in ksenofobiji, sedaj pot eka prenos v notranje pravo ali pa se bo to 
zgodilo v kratkem. Te direktive predstavljajo pomembno podlago politike vklju čevanja EU.  
Državljani tretjih držav imaj o posebne potrebe glede vklju čevanja, ki so razli čne od potreb 
drugih prikrajšanih skupin, preprosto zato, ker so zelo pogosto šele pred kratkim prispeli v 
gostujočo družbo. Državljani tretjih držav pogosto ni so seznanjeni z evropskimi vrednotami 
in lahko imajo težave s poznavanjem jezika gostujo če družbe ter z opravljanjem 
vsakodnevnih opravil. Enako pomembno je, da v časih nimajo enakih pravic in obveznosti kot 
državljani EU. Državljanom tretjih držav se lahko naložijo hude k azni, ki v nekaterih primerih 
vključujejo preklic pravice do prebivališ ča, če ne ravnajo v skladu s pr edpisi, ki se nanašajo 
na njih, ali ne upoštevajo dolo čenih postopkov. 
1.2. Pot naprej 
Skupna osnovna na čela, ki so jih sprejeli Svet in predstavniki vlad držav članic na zasedanju 
Sveta „pravica, svoboda, varnost“ 19. nove mbra 2004, poudarjajo potrebo po celovitem 
pristopu k vklju čevanju. V sklepih tega zasedanja Svet a je navedeno, da je potrebno najti 
način ne samo v okviru držav članic, ampak tudi na evropski ravni, da se zagotovi, da pri 
oblikovanju politike in njenem izvajanju vklju čevanje vseskozi ostaja del splošne politike, pri 
čemer se hkrati razvijajo posebne politike za vklju čevanje državljanov tretjih držav.  
                                                 
53 COM (2004) 508 kon č., 16.7.2004. 
 
SL 93   SL Načela poudarjajo, da „ima lahko neuspeh posamezne države članice škodljive posledice za 
druge države članice in Evropsko un ijo“ ter da je v interesu vseh držav članic, da uveljavljajo 
učinkovite strategije vklju čevanja.  
Komisija je za čela izvajati pilotne projekte o vklju čevanju (INTI) leta 2002. Te pobude so bile 
omejene s preostalo razliko do zgornje meje, ki je bila na razpolago v okviru razdelka 3 
finančne perspektive, ki velja do kon ca leta 2006. Glede na to, da so  bili projekti zelo uspešni, 
je Komisija na medministrski konferenci o vklju čevanju med nizozemskim predsedstvom 
sprožila idejo o „Skladu za vklju čevanje“. 
1.3. Cilji Sklada 
V skladu s skupnimi osnovnimi na čeli Sklad prispeva k šestim glavnim ciljem politik, ki so 
naslednji: 
1. Podpora organizaciji in izvajanju sprejemnih postopkov za migrante s pomo čjo 
krepitve njihovega elementa vklju čevanja in predvidevanja potreb državljanov tretjih 
držav; 
2. Prispevek k organizaciji in izvajanju uvaja lnih programov in de javnosti za državljane 
tretjih držav s pomo čjo vzpostavitve zmogljivosti ter razvoja in izvajanja politike 
(skupno osnovno na čelo št. 4); 
3. Povečanje državljanske, kulturne in politi čne participacije držav ljanov tretjih držav v 
gostujoči družbi zaradi spodbujanja njihovega ak tivnega državljanstv a in priznavanja 
temeljnih vrednot (skupno osnovno na čelo št. 7); 
4. Krepitev zmogljivosti javnih in zas ebnih ponudnikov storitev v državah članicah, ki 
so povezani z državljani tretjih držav in njihovimi organizacijami, da se lahko bolje poskrbi za potrebe razli čnih skupin državljanov tretjih držav; 
5. Krepitev sposobnosti gostujo če družbe, da se prilagodi vedno ve čji raznolikosti z 
usmerjanjem ukrepov vklju čevanja na preb ivalstvo gostujo če družbe (skupno 
osnovno na čelo št. 1); 
6. Povečanje zmogljivosti držav članic za razvoj, spremljanj e in vrednotenje politik 
vključevanja. 
Poleg mehanizma solidarnosti Sklad na pobudo Ko misije („ukrepi Skupnos ti“) tudi zagotavlja 
okvir politike za podporo izmenjave izkušenj in  najboljših praks ter sodelovanja med 
državami članicami, zlasti da se nadaljuje podpora bolj strukturiranemu razvoju politike, kot 
ga je sprožil INTI.  
1.4. Dopolnjevanje z Evropskim socialnim skladom  
Sporočilo z dne 14. julija 2004 o finan čni prespektivi je poudarilo, da „ izvajanje skupne 
politike priseljevanja zahteva tudi, da Skupnost zagotovi verodostojen odziv na 
večrazsežnostno vprašanje vklju čevanja državljanov tretjih držav. To pomeni, da bo ve čji 
poudarek na pove čanem sodelovanju migrantov v okviru  dejavnosti Evropskega socialnega 
sklada (...). Za tiste dejav nosti, ki jih ne pokriva Evropski socialni sklad,  kot je participacija v 
civilnem in politi čnem življenju, spoštovanje raznolikosti in civilnega držav ljanstva ali ukrepi, 
 
SL 94   SL ki so naslovljeni na prosilce za azil, vklju čno s povezovanjem v mreže, primerjalno analizo in 
razvojem kazalnikov na teh podro čjih, bo financiranje zagotovlj eno v okviru razdelka 3 “ 
finančne perspektive.  
Glede na to je Komisija predložila svoj pred log za revidirani Evropski socialni sklad (v 
nadaljevanju ESS) 14. julija 2004. V tem predlogu navaja, da  naj bi podpiral posebne ukrepe 
za krepitev socialne vklju čenosti migrantov in pove čal njihovo vklju čenost v zaposlovanje, 
vključno s svetovanjem, jezikovnim usposabljanjem in  potrjevanjem kvalifikacij, pridobljenih 
v tujini, ter spodbujanjem raznolikosti na delovnem  mestu in bojem proti diskriminaciji. Poleg 
tega evropska strategija zaposl ovanja in proces socialnega vklju čevanja predvidevata tudi 
posebne cilje vklju čevanja migrantov na trg dela in spodbujanja njihovega dostopa do 
temeljnih pravic, storitev in virov. Kon čno protidiskriminacijski direktivi, ki veljata od leta 
2000, dolo čata pravni okvir za zagotavljanje pre povedi kakršne koli oblike rasizma in 
diskriminacije državljanov tretjih držav. 
Instrument je namenjen podpori dopolnilnim  dejavnostim, ki se nanašajo na vklju čevanje 
državljanov tretjih držav, ki jih ne pokriva ESS.  Usmerjen je k odzivu na posebne potrebe na 
področju vključevanja, ki izhajajo iz razvoja skupne politike priseljevanja.  
Z vzpostavitvijo lo čenega instrumenta, ki je usmerjen na državljane tretjih držav in je povezan 
s solidarnostjo na podlagi re lativnega deleža državlja nov tretjih držav v državah članicah, se 
obravnavajo posebna vprašanja, ki so nastala zaradi premajhne stopnje vklju čenosti 
priseljencev. Zlasti bi instrument vplival na priložnosti državlja nov tretjih držav glede 
izpolnjevanja zahtev po vklju čevanju njihove gostujo če družbe, zagotavljal dostop do 
splošnih te čajev o državljanstvu in zagotavljal priseljencem priložnost, da se vklju čijo še v 
druge vidike družbe poleg trga dela, še zlas ti tistim, ki nimajo zaposlitve ali delovnega 
dovoljenja. To je v smislu skupnega osnovnega na čela št. 4, kjer Svet poziva k uvajanju 
programov, ki se osredoto čajo na združevanje najbolj ustreznega pripomo čka za začetek 
procesa vklju čevanja. Izvajanje takšnih programov bo omogo čalo priseljencem, da se bodo 
znašli na klju čnih podro čjih, ki so delo, stanovanje, izobraževanje in zdravstvo, ter jim 
olajšalo za četek dolgoro čnega procesa prilagajan ja normam nove družbe. 
Zakaj ta instrument dopolnjuje ESS, je nadalj e obrazloženo v razšir jeni presoji vpliva. 
Sporočilo Komisije o migraciji, vklju čevanju in zaposlovanju ter letno poro čilo o migraciji in 
integraciji sta opozorila na dejstvo, da samo pr istop v okviru splošne politike in ukrepov ne 
more zagotoviti uspešnega vklju čevanja v vse vidike družbe in ustvariti družbo s socialno 
kohezijo, kjer priseljenci razvijejo ob čutek pripadnosti. Instrument, ki je posebej usmerjen na 
državljane tretjih držav in obr avnavanje njihovih posebnih potre b, je v tem smislu nujen za 
dopolnilo prizadevanj v okviru ESS.  
Za zagotovitev doslednosti med tem instrumentom in ESS so bili vzpostavljeni mehanizmi za 
preprečitev prekrivanja na ravni EU  in na državni ravni, vklju čno z obveznostmi državnih 
organov, zadolženih za izvaja nje, glede koordinacije na črtovanja njihovih programov za 
sklade. 
2. VREDNOTENJA  
Komisija je izvedla predhodno vrednotenj e, ki je priloženo temu predlogu. 
 
SL 95   SL 3. PRAVNA PODLAGA IN UTEMELJITEV INSTRUMENTA POLITIKE  
3.1. Izbira pravne podlage 
Predlagana pravna podlaga za to odlo čbo Sveta je člen 63(3), ker ta zakonodaja vklju čuje 
„ukrepe, ki se nanašajo na politiko priseljevanja“ v okviru naslednjega podro čja: „pogoji 
vstopa in prebivanja ter standardi glede postopkov držav članic za izdajo vizumov in 
dovoljenj za prebivanje za daljši čas, tudi tistih zaradi  združitve družine“ ( člen 63(3)(a)). 
Ker predlog temelji na naslovu IV Pogodbe ES (Viz umi, azil, priseljevanje in druge politike v 
zvezi s prostim gibanjem oseb), mora biti pr edložen in sprejet v sk ladu s protokoli o stališ ču 
Združenega kraljestva, Irske in Danske, ki  so priloženi Amsterdamski pogodbi. Združeno 
kraljestvo in Irska imata možnost izbire pri te m ukrepu. Danska ne bo sodelovala pri sprejetju 
te odločbe in zanjo ni zavezujo ča in se ne uporablja. 
Solidarnost pri dodeljevanju sredstev 
Prvič, ker bo zaradi uspešnega vklju čevanja državljanov tretjih držav veliko držav članic 
(predvsem novih držav članic) moralo izvesti nekaj strukturnih naložb, bo državam članicam 
vsako leto dodeljen dolo čen znesek. Ta znesek bo višji za obdobje 2007–2013 za države, ki so 
pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004. Ta  znesek bo prav tako višji za države članice, ki 
bodo pristopile k Evropski uniji v obdobju 2007–2013, za obdobje 2007–2013 od leta po 
njihovem pristopu. 
Drugič, v skladu z na čelom solidarnosti se bo ve čji del dodeljenih sredstev državam članicam 
določil na podlagi delitvenega klju ča, ki opredeljuje re lativni delež držav članic glede na 
državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU. Delitveni klju č bi sestavljala dva 
elementa: eden, ki se nanaša na podatke o stanju, in drugi, ki se nanaša na podatke o tokovih državljanov tretjih držav.  Za prvi element se povpre čje izračuna od skupnega števila državljanov tretjih držav, ki 
zakonito prebivajo v državi članici za obdobje treh let, da bi izravnali naklju čna, 
nereprezentativna nihanja. 
Za drugi element se doda skupno število državlj anov tretjih držav, ki so pridobili dovoljenje 
za prebivanje na ozemlju držav članic (v okviru nacionalne zakonodaje ali prava Skupnosti) v 
zadnjih treh letih. To skupno število bi tako okvirno ustrezalo številu oseb, za katere je 
verjetno, da bodo imeli ugodnosti od ukrepov vklju čevanja za novo prispele priseljence, ob 
predpostavki, da uvajalni programi in druge  dejavnosti „dobrodošlice“ potekajo po letu, v 
katerem so bile osebe sprejete, in lahko vklju čujejo vrsto te čajev, ki lahko trajajo eno ali dve 
leti. 
Ker Komisija predlaga, da se Sklad v glavnem osredoto ča na državljane tretjih držav, ki so 
nedavno prispeli in jih je država članica sprejela, da lahko pr ebivajo na njenem ozemlju 
(„novo prispeli priseljenci“), bi bil drugi elemen t najpomembnejši in bi se ponderiral bolj kot 
prvi (60 %). Namen tega je, da Sklad zagotavlja podporo tistim državam članicam, ki so šele 
nedavno za čele sprejemati migrante, a li tistim, za katere je ve rjetno, da bodo sprejemale 
priseljence v obdobju, ki ga pokriva ta finan čna perspektiva. Poudarek na novo prispelih 
priseljencih se mora pregledati. 
Kombinacija takšnih meril za razdeljevanje sredstev bo zagot ovila, da se razvoj dogodkov (ki 
se nanaša na primer na spremembe politik priseljevanja) hitro upošteva pri na činu 
dodeljevanja finan čnih sredstev, kar daje možnost izva janja korektivnih ukrepov, ki jih 
podpira Sklad. 
 
SL 96   SL Za element tokov je treba iz metode izra čuna izklju čiti določene kategorije državljanov tretjih 
držav, kot na primer študente, raziskovalce, sez onske delavce in osebe, ki se jim spremeni 
pravni status ali se jim podaljša dovoljenje za bivanje.  
Pri elementu stanja in elementu tokov so izklju čeni begunci in drugi upravi čenci, ki uživajo 
mednarodno zaš čito, ker so že zajeti v okviru Evropskega  sklada za begunce.  Po drugi strani 
se lahko vklju čijo osebe s človekoljubnim dovoljenjem za bivanje (na primer zaradi 
zdravstvenih razlogov), ker jih Ev ropski sklad za begunce ne pokriva. 
To ne posega v možnost držav članic, da usmerjajo denarno podporo k ukrepom, ki bi (tudi) 
zajemali študente, raziskovalce in sezonske delavce. 
3.2. Ukrepi, opredeljeni v okviru Sklada 
Glede na splošne cilje Sklada, ki so pris pevati k izvajanju naci onalnih politik vklju čevanja v 
skladu s skupnimi osnovnimi na čeli, Komisija predlaga izvr ševanje Sklada v glavnem s 
pomočjo deljenega upravljanja z državami članicami. To bo omogo čilo oblikovanje finan čne 
podpore, ki bo v skladu s posebnimi razm erami in potrebami vsake države članice.  
Poleg tega predlog zaradi zagotavljanja  uporabe sredstev na kar najbolj u činkovit na čin 
vsebuje zelo podrobne dolo čbe glede doseganja operativnih cilj ev ter vrste ukrepov, ki naj bi 
prispevali k tem ciljem. 
3.3. Načrtovanje programov 
Načrtovanje programov poteka na ve čletni ravni in obsega dva programska obdobja (2007–
2010 in 2011–2013).  
Načrtovanje programov temelji na pristopu, ki vsebuje dva koraka: 
Načrtovanje ve čletnih programov (politi čna raven): na podlagi strateških smernic, ki jih 
sprejme Komisija, in ob upoštevanju analize pomanjkljivosti in potreb, bo vsaka država članica pripravila nacionalni ve čletni program, ki vsebuje prednos tne naloge in strategijo za 
ukrepe, o katerem se pogaja s Komisijo in predstavlja okvir za pripravo ukrepov. 
Načrtovanje letnih programov (operativna raven) : Komisija na podlagi dogovorjene strategije 
in dodeljevanja sredstev, ki iz haja iz uporabe dosledno opredelj enih meril, sprejme letni 
program za vsako državo članico.  
3.4. Finančno poslovodenje in nadzor 
V okviru deljenega upravljanja je eden klju čnih ciljev prihodnjega regulativnega paketa za 
programsko obdobje 2007–2013 jasno razmejiti, na podlagi izkušenj z obstoje čim pravom, 
okvir, naravo in delitev odgovornosti med razli čne akterje, ki so udeleženi pri izvrševanju 
proračuna Skupnosti. 
3.5. Sistemi za upravljanje in nadzor 
Odločba zvišuje skladnost in preglednost splošne strukture sistemov za upravljanje in nadzor 
Sklada: 
 
SL 97   SL • Skladnost z jasno opredelitvijo, da se isti minimalni pogoji uporabljajo za sisteme nadzora 
in revizije na vseh ravneh postopka , ter za naloge in obveznosti razli čnih akterjev; 
• Preglednost, ker je nuj no potrebno, da so razli čni akterji, ki se ukvarjajo z nadzorom, 
seznanjeni z rezultati nadzora drug ih akterjev, saj to izboljšuje u činkovitost, uspešnost in 
ravnovesje celotnega sistema. 
Odločba opredeljuje skupno podlago vrste minimaln ih pogojev, s katerimi se mora skladati 
kakršni koli sistem za upravljanj e in notranji nadzor za upravljanje Sklada. V ta namen države 
članice predložijo zagotovilo glede sistemov za upravljanje in nadzor: 
• na začetku vsakega ve čletnega obdobja, s pomo čjo mnenja neodvisnega revizijskega telesa 
o sistemu;  
• vsako leto, na podlagi mnenja revizijskega  organa, ki je podprto z letnim poro čilom o 
nadzoru in s kon čnim poročilom o izdatkih, ki je priloženo kon čnemu poro čilu o izvajanju 
letnih programov. 
Načelo dodatnosti – tj. sredstva EU se k n acionalnim sredstvom dodajajo in jih ne 
nadomeščajo – ostaja klju čno načelo. Države članice so odgovorne za zagotavljanje, da se 
načelo dodatnosti uporablja  v okviru Sklada. 
Odločba predlaga vzpostavitev postopka  prekinitve in opustitve pla čil v primeru resnih težav 
v trenutku predložitve zahtevka za pla čilo. 
4. SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST  
Subsidiarnost 
Temeljno na čelo ostaja odgovornost držav članic za razvoj in izvajanje strategij vklju čevanja. 
Vendar prizadevanja držav gled e izvajanja „skupnih osnovnih na čel“ lahko podpre Sklad, če 
te politike vplivajo na druge države članice. Ukrepi, ki izpolnjuj ejo pogoje za podporo s strani 
Sklada, morajo biti jasno opredeljeni, pov ezani z objektivnimi pogoji v posameznih državah 
in prinesti dodano vred nost Skupnosti kot celoti. 
Sorazmernost 
Odločba bo omogo čila finančno podporo iz Sklada seznam u ukrepov, ki operativno 
prispevajo k vrsti navede nih posebnih ciljev, pri čemer države članice izbirajo ukrepe in 
način, na katerega se izvajajo v okviru shem, o ka terih so se sporazumele s Komisijo. Tudi za 
uporabo odobrenih prora čunskih sredstev Skupnosti morajo velja ti jasna in enotna pravila, ki 
jih vsebuje Odlo čba Sveta, ki je ustrezen instrume nt za izvajanje programov Skupnosti. 
5. PRORAČUNSKE POSLEDICE  
Dodeljena finan čna sredstva za Sklad v okviru finan čne perspektive, ki jih je predlagala 
Komisija za obdobje 2007–2013, znašajo 1 771 milijona EUR. 
 
SL 98   SL 2005/0048 (CNS) 
Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o ustanovitvi Evropskega sklada za vklju čevanje državljanov tret jih držav za obdobje 
2007–2013 v okviru splošnega programa „Solid arnost in upravlja nje migracijskih 
tokov“ 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 63(3)(a) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije54, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta55, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora56, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij57, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Glede na postopno vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in pravice Pogodba o 
ustanovitvi Evropske skupnosti predvideva ta ko sprejetje ukrepov, ki so namenjeni 
zagotavljanju prostega gibanja oseb v povezavi s spremljajo čimi ukrepi, ki se nanašajo 
na kontrole zunanjih mej, azil in priselje vanje, kot tudi sprejetje ukrepov, ki se 
nanašajo na azil, priseljevanje in zaš čito pravic državljanov tretjih držav. 
(2) Evropski Svet je na posebnem zasedan ju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 zatrdil, 
da mora Evropska unija zagotoviti pošteno obravnavo dr žavljanov tretjih držav, ki 
zakonito prebivajo na ozemlju držav članic. Bolj aktivna politika vklju čevanja bi 
morala biti namenjena dodeljevanju pravic in obveznosti, ki so primerljive tistim, ki 
jih imajo državljani EU. Prav tako bi morala pove čati nediskriminacijo v 
ekonomskem, socialnem in kulturnem življe nju ter razviti ukrepe proti rasizmu in 
ksenofobiji. 
(3) Vklju čevanje državljanov tretjih držav v države članice je klju čni element pri 
spodbujanju ekonomske in socialne kohezije , kar je temeljni cilj Skupnosti, ki je 
naveden v Pogodbi. 
                                                
 
54 UL C … 
55 UL C … 
56 UL C … 
57 UL C … 
 
SL 99   SL (4) V Haaškem programu 4.–5. novembra 2004 Evrops ki svet poudarja, da je doseganje 
cilja stabilnosti in kohezije v okviru družb držav članic klju čno za razvoj u činkovitih 
politik. Poziva k boljši koordina ciji nacionalnih politik vklju čevanja na podlagi 
skupnega okvira in poziva države članice, Svet in Komisij o, da spodbujajo strukturno 
izmenjavo izkušenj in informacij o vklju čevanju. 
(5) Kot je zahteval Haaški program, so Svet Evropske unije in pred stavniki vlad držav 
članic 19. novembra 2004 dolo čili „Skupna osnovna na čela politike vklju čevanja 
priseljencev v Evropski  uniji“. Skupna osnovna na čela s tem, ko ponujajo premišljeno 
vodilo osnovnih na čel, po katerih lahko države članice sodijo in ocenjujejo svoja 
prizadevanja, pomagajo državam članicam pri oblikovanju politik vklju čevanja. 
(6) Skupna osnovna na čela so dopolnilo in v popolni sinergiji z obstoje čimi pravnimi 
okviri, vklju čno s tistimi, ki se nanašajo na enakost spolov, nediskriminacijo in 
socialno vklju čenost, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter instrumenti 
Skupnosti, ki vklju čujejo dolo čbe o vklju čevanju, kot so direktive Sveta, ki 
zagotavljajo okvir skupne po litike priseljevanja na podlagi Pogodbe o ustanovitvi 
Evropske skupnosti, zlasti to čk 3 in 4 člena 63 Pogodbe. 
(7) Svet je 14. oktobra 2002 v svojih sklepih o vklju čevanju poudaril, da bi morali novo 
prispeli priseljenci imeti hiter in primeren dostop do podatkov o svoji gostujo či družbi, 
jezikovni te čaji pa bi se morali izvajati v skladu  z notranjim pravom. Svet prav tako 
meni, da je pomembno, da nacionalni si stemi spodbujajo aktivno participacijo 
državljanov tretjih držav v življenje skupnos ti ter na trg dela v skladu z notranjim 
pravom. Politike vklju čevanja držav članic pomenijo usklajeno delovanje vlad, 
regionalnih in lokalnih organov, migrants kih in nevladnih organizacij, socialnih 
partnerjev in civilne družbe. 
(8) Neuspeh posamezne države članice pri razvoju in izvajanju politike vklju čevanja ima 
lahko neugodne posledice za druge države članice in Evropsko unijo v ve č pogledih. 
(9) V podkrepitev na črtovanja programov na podro čju vključevanja je prora čunski organ 
v splošni prora čun Evropskih skupnosti od 2003 do 2005 za financiranje pripravljalnih 
ukrepov na podro čju vključevanja vklju čil posebna odobrena prora čunska sredstva. 
(10) V skladu s sklepi o vklju čevanju iz leta 2002 je Komisija v svojem sporo čilu o 
finančni perspektivi z dne 14. julija 2004 predlagala, da se posveti ve čja pozornost vse 
večjemu sodelovanju migrantov v okviru deja vnosti Evropskega soci alnega sklada (v 
nadaljevanju ESS). V svojem pred logu za ESS za obdobje 2007–2013 Komisija 
navaja, da naj bi podpiral posebne ukrepe za krepitev socialne vklju čenosti migrantov 
in povečal njihovo vklju čenost v zaposlovanje, vklju čno s svetovanjem, jezikovnim 
usposabljanjem in potrjevanjem kvalifikacij,  pridobljenih v tujini, ter spodbujanjem 
raznolikosti na delovnem mestu in bojem proti diskriminaciji. 
(11) Poleg tega se glede na pripravl jalne ukrepe in s sklicevanjem na sporo čila Komisije o 
imigraciji, integraciji in zapos lovanju ter na prvo letno poro čilo o migraciji in 
integraciji šteje za pomembno, da bo lahko Skupnost od leta 2007 imela na voljo 
posebni instrument, ki bo zasnovan kot pris pevek k nacionalnim prizadevanjem držav 
članic za razvoj in izvajanje politik vklju čevanja, ki omogo čajo državljanom tretjih 
držav iz razli čnih kulturnih, verskih, jezikovnih in etni čnih okolij, da se nastanijo in so 
 
SL 100   SL aktivno udeleženi v vseh vidikih evrops kih družb, v skladu s skupnimi osnovnimi 
načeli in kot dopolnilo ESS. 
(12) Za zagotovitev doslednosti odziva Skupnosti na vklju čevanje državljanov tretjih držav 
morajo biti ukrepi, ki se fi nancirajo v okviru tega instru menta, posebni in dopolnjevati 
ukrepe, ki se financirajo v okviru ESS. V tem smislu se bodo razvile posebne skupne 
ureditve na črtovanja programov z namenom zagot ovitve doslednosti odziva Skupnosti 
na vključevanje državljanov tretjih držav v okviru ESS in tega instrumenta. 
(13) Ob upoštevanju dejstva, da za ta inst rument in ESS velja deljeno upravljanje z 
državami članicami, je treba za zagotovitev dos lednosti pri izvajanju prav tako 
vzpostaviti ureditve na državni ravni. V ta namen bi morali biti organi držav članic, 
odgovorni za izvajanje tega instrument a, obvezani k vzpostavitvi mehanizmov 
sodelovanja in koordinacije z or gani, ki jih imenujejo države članice za upravljanje 
izvajanja ESS, in k zagotovitvi, da so ukrepi v okviru tega sklada posebni in 
dopolnjujejo ukrepe, ki se financirajo v okviru ESS. 
(14) Instrument je zasnova n kot del usklajenega okvira  z naslovom Splošni program 
„Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ in je namenjen obravnavanju 
vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami, kar zadeva finan čno 
breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Unije in iz izvajanja skupnih politik azila in prise ljevanja v skladu z naslovom IV Pogodbe o 
ustanovitvi Evropske skupnosti. 
(15) Podpora, ki jo zagotavlja Sklad, bo bolj u činkovita in bolje usmerjena, če bi 
sofinanciranje upravi čenih ukrepov temeljilo na strateških ve čletnih programih in na z 
njimi povezanih letnih delovnih programih, ki jih pripravi vsaka država članica v 
sodelovanju s Komisijo. 
(16) Na podlagi strateških smernic, ki jih je  sprejela Komisija, bi morala vsaka država 
članica ob upoštevanju svojega položaja in potreb pripraviti ve čletni programski 
dokument, kjer tudi dolo či svojo razvojno strategijo, o ka teri se s Komisijo sporazume 
in jo Komisija tudi sprejme ter pred stavlja okvir za pripravo letnih programov. 
(17) Ve čletno na črtovanje programov je usmerje no k doseganju ciljev Sklada z 
zagotavljanjem dostopnosti potrebnih finan čnih sredstev ter doslednosti in zveznosti 
skupnih ukrepov Skupnosti in držav članic. 
(18) Poleg posebnih ureditev, ki so vzpostavl jene za zagotavljanje doslednosti z ESS, bi 
moralo na črtovanje programov zagotoviti koordin acijo Sklada z ostalimi obstoje čimi 
finančnimi instrumenti, kot so Evropski sk lad za begunce, Sklad za zunanje meje, 
Evropski sklad za vra čanje ter Program PROGRESS. 
(19) V okviru deljenega upravljanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 
1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se upora blja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti58, morajo  biti pogoji, ki dopuš čajo Komisiji uresni čevanje njenih 
pristojnosti pri izvrševanju splošnega prora čuna Evropskih skupnosti, podrobno 
opredeljeni, pojasniti pa je treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisija bo 
                                                
 
58 UL L 248, 16.9.2002, str. 1. 
 
SL 101   SL lahko z uporabo teh pogojev preverila, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit 
in pravilen na čin ter v skladu z na čelom dobrega finan čnega poslovodenja v smislu 
člena 27 finan čne uredbe. 
(20) Da bi dosegli dejanski vpliv, prispevki Sklada ne smejo nadomestiti javnih izdatkov 
držav članic pod pogoji te odlo čbe. 
(21) Treba je dolo čiti objektivna merila za dode ljevanje sredstev državam članicam. Ta 
merila bi morala upošteva ti skupno število dr žavljanov tretjih držav, ki zakonito 
prebivajo v državah članicah in skupno število novih dovolitev vstopa državljanov 
tretjih držav v dolo čenem referen čnem obdobju. Posebno pozornost je treba nameniti 
novim dovolitvam vstopa, zlasti zaradi pot rebe zagotavljanja podpore tistim državam 
članicam, ki so šele nedavno za čele sprejemati migrante, ali tistim, za katere je 
verjetno, da bodo sprejemale priseljen ce v obdobju, ki ga pokriva ta finan čna 
perspektiva. Merila je treba pregledati. 
(22) S strokovno pomo čjo bi moral ta instrument zagotavljati podporo vrednotenjem, 
izboljšanju upravne usposobljenosti, poveza ne z upravljanjem Sklada, študijam, 
pilotnim projektom in izmenjavam iz kušenj, namenjenim zlasti spodbujanju 
inovativnih praks in pristopov. 
(23) Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje prav ilnega delovanja 
sistemov za upravljanje in nadzor. V ta namen je treba opredeliti splošna na čela in 
zahtevane naloge, ki jih morajo iz polnjevati sistemi vseh programov. 
(24) Treba je zagotoviti imenovanje enega samega odgovornega organa v vsaki državi 
članici za upravljanje finan čnih sredstev Sklada in podrobneje pojasniti njegove 
odgovornosti. Predvideti je treba tudi imenovanj e in naloge revizijskega organa. Poleg 
tega je treba zaradi zagotavljanja enotni h standardov kakovosti v zvezi s potrjevanjem 
izdatkov, preden so posredovani Komisiji, in zaradi podrobne dolo čitve narave in 
kakovosti podatkov, na katerih temeljijo izjave o izdatkih, predvideti imenovanje 
organa za potrjevanje. 
(25) V skladu z na čeloma subsidiarnosti in sorazmernosti imajo države članice glavno 
odgovornost za izvajanje in nadzor nad izpla čili pomoči. 
(26) Potrebno je podrobno dolo čiti obveznosti držav članic glede sistemov za upravljanje in 
nadzor, potrjevanja izdatkov ter prepre čevanja, ugotavljanja in popravljanja 
nepravilnosti in kršitev prav a Skupnosti, da se zagotovi u činkovito in pravilno 
izvajanje njihovih ve čletnih in letnih programov. Zlasti  je treba, v ko likor to zadeva 
upravljanje in nadzor, dolo čiti načine, na katere države članice podajo zagotovila, da 
so sistemi vzpostavljeni  in zadovoljivo delujejo. 
(27) Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finan čnega nadzora je treba okrepiti 
sodelovanje med Komisijo in državami članicami na tem podro čju in opredeliti merila, 
ki Komisiji v okviru njene strategije  nadzora nacionalnih sistemov omogo čajo 
ugotoviti stopnjo zanesljivosti zagotov il nacionalnih revizijskih organov. 
(28) Poleg odloga s pla čilom, kjer so ugotovljene pomanjk ljivosti v sistemu upravljanja in 
nadzora, so potrebni ukrepi, ki bi omogo čili odredbodajalcu odložiti pla čilo, kjer 
 
SL 102   SL obstajajo dvomi o dobrem delovanju sistemov, ali Komisiji, da odtegne del pla čila, če 
zadevna država članica ni izvajala vseh ostalih ukrepov korekcijskega na črta. 
(29) Učinkovitost in u činek ukrepov, ki jih podpira ta instrument, sta prav tako odvisna od 
njihovega vrednotenja. V te m smislu je treba dolo čiti odgovornosti držav članic in 
Komisije ter rešitve za zagotavljan je zanesljivosti vrednotenja. 
(30) Ukrepe je treba vredno titi glede na vmesni pregled in presojo vpliva in postopke 
vrednotenja je treba vklju čiti v nadzorne ur editve projekta. 
(31) Ta odlo čba določa finančni okvir za celotno trajanje programa, na katerega se lahko 
proračunski organ v osnovi sklicu je, in sicer v smislu to čke 33 Medinstitucionalnega 
sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju prora čunskega postopka59.  
(32) Ker ciljev predlaganega ukrepa, ki je spodbujati vklju čevanje državljanov tretjih držav 
v gostujoče družbe držav članic v okviru skupnih osnovnih na čel, države članice same 
ne morejo uresni čiti v zadostni meri in jih lahko zato zaradi zaradi obsega in u činkov 
ukrepa bolje uresni či Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z na čelom 
subsidiarnosti, kot je dolo čeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z na čelom sorazmernosti 
iz navedenega člena ta odlo čba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego 
navedenih ciljev.  
(33) Ukrepi, potrebni za izvajanje te odlo čbe, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil60. 
(34) Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o stališ ču Danske, ki je priložen k Pogodbi o 
Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Ev ropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri 
sprejetju te odlo čbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi –  
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO: 
POGLAVJE I VSEBINA, CILJI IN UKREPI  
Člen 1 
Vsebina in podro čje uporabe 
Ta odločba za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 ustanavlja Evropski sklad 
za vključevanje državljanov tretjih drža v, v nadaljnjem besedilu „Sklad“, v okviru splošnega 
programa „Solidarnost in upravlj anje migracijskih tokov“, da bi  prispevala h krepitvi obmo čja 
svobode, varnosti in pravice in bolj sploš no k doseganjem ciljev Evropske unije. 
Ta odločba opredeljuje cilje, h katerim Sklad pr ispeva, njegovo izvrševanje, razpoložljiva 
finančna sredstva in merila dodelitve razpoložljivih finan čnih sredstev. 
                                                 
59 UL C 172, 18.6.1999, str. 1. 
60 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 103   SL Določa pravila upravljanja Sklada, med drugim tudi finan čna, ter mehanizme spremljanja in 
nadzora, ki temeljijo na delitvi odgovornosti med Komisijo in državami članicami. 
Člen 2 
Splošni cilj Sklada 
1. Splošni cilj Sklada je  podpora prizadevanjem držav članic pri omogo čanju 
državljanom tretjih držav iz razli čnih kulturnih, verskih, jezikovnih in etni čnih okolij, 
da se nastanijo in so aktivno udeleženi v vseh vidikih evropski h družb, kar zadeva 
sprejemne postopke, osnovne uvajalne prog rame in dejavnosti, participacijo v 
civilnem in politi čnem življenju ter spoštovanj e raznolikosti in civilnega 
državljanstva.  
2. Zaradi uresni čevanja cilja iz odstavka  1 bo Sklad prispeval k razvoju nacionalnih 
strategij vklju čevanja za državljane tretjih dr žav, ki upoštevajo skupna osnovna 
načela politike vklju čevanja priseljencev v Evropski uniji, kot so se o njih dogovorili 
Svet in predstavniki vlad držav članic 19. novembra 2004.  
3. Sklad prispeva k financiranju strokovne pomo či na pobudo držav članic ali Komisije. 
Člen 3 
Posebni cilji 
Sklad prispeva k naslednjim posebnim ciljem:  
(a) omogo čanju organizacije in izvajanja sprejemnih postopkov za migrante; 
(b) prispevanju k organizaciji in izvaja nju uvajalnih programov in dejavnosti za 
državljane tretjih držav, ki so usmerj eni na uvajanje novo prispelih državljanov 
tretjih držav v gostujo čo družbo in omogo čanje, da si pridobijo osnovno znanje 
o jeziku, zgodovini, ustanovah, socialno -ekonomskih razmerah, kulturnem 
življenju ter o temeljnih normah in vrednotah;  
(c) pove čanju državljanske, kulturne in politi čne participacije dr žavljanov tretjih 
držav v gostujo či družbi in izboljšanju dialoga med razli čnimi skupinami 
državljanov tretjih držav, vlado in civ ilno družbo, zaradi spodbujanja njihovega 
aktivnega državljanstva in pr iznavanja temeljnih vrednot;  
(d) krepitvi zmogljivosti javnih in zasebnih ponudnikov storitev v državah 
članicah, ki so povezani z državljani tretji h držav in njihovimi organizacijami, 
ki predstavljajo migrante, da se lahko bolje poskrbi za potrebe razli čnih skupin 
državljanov tretjih držav, vklju čno z ženskami in otroki; 
(e) krepitvi sposobnosti gostujo če družbe za prilagajanje k pove čani raznolikosti z 
usmerjanjem ukrepov vklju čevanja na preb ivalstvo gostujo če družbe, s tem pa 
se poudarja dvosmerni proces, potreben za uspešno vklju čevanje, ki upošteva 
razvoj na podro čju upravljanja raznolikosti;  
 
SL 104   SL (f) pove čanju zmogljivosti držav članic za razvoj, sprem ljanje in vrednotenje 
politik vklju čevanja državljanov tretjih držav. 
Člen 4 
Upravičeni ukrepi v državah članicah 
1. Kar zadeva cilj, opredeljen v to čki (a), členu 3, Sklad podpira ukrepe v državah 
članicah, ki: 
(a) olajšujejo razvoj spreje mnih postopkov s strani držav članic s podpiranjem 
postopkov posvetovanja z ustreznimi inte resnimi skupinami ter strokovnimi 
nasveti ali izmenjavami informacij o pris topih, ki so usmerjeni na posebna 
državljanstva ali kategorije državljanov tretjih držav; 
(b) zagotavljajo, da je izvajanje takšnih postopkov bolj u činkovito in dostopno za 
državljane tretjih držav na podlag i uporabe uporabnikom prijazne 
informacijske in komunikacijske tehnologije, med drugim za informacijske akcije in postopke izbire; 
(c) bolje pripravljajo državljane tretji h držav, ki so jih te sprejele za vklju čevanje v 
gostujočo družbo, na podlagi podpore ukrepom pred potovanjem, kot so opisna 
dokumentacija in splošni te čaji o državljanstvu v državi izvora. 
2. Kar zadeva cilj, opredeljen v to čki (b), členu 3, Sklad podpira ukrepe v državah 
članicah, ki: 
(a) razvijajo in izboljšujejo kakovost uv ajalnih programov in dejavnosti za novo 
prispele državljane tretjih držav na lokalni in regionaln i ravni, s posebnim 
poudarkom na podatkih o državljanstvu; 
(b) krepijo zmogljivosti uvajalnih program ov in aktivnosti za posebne skupine, kot 
so vzdrževanci oseb, za katere veljajo postopki sprejema, otroci, ženske, ostareli, nepismeni ali invalidne os ebe, ob upoštevanju njihovih posebnih 
potreb glede na merila, dolo čena za uspešen zaklju ček uvajalnih programov; 
(c) pove čujejo prilagodljivost uvaja lnih programov in dejavnosti, ki se nanašajo na 
podatke o državljanstvu, zlasti s pomo čjo poldnevnih te čajev, intenzivnih 
tečajev, sistemov u čenja na daljavo in e-u čenja ali podobnih modelov, ki bi ob 
njihovemu delu ali študiju omogo čali državljanom tretjih držav tudi 
sodelovanje pri programih; 
(d) razvijajo in izvajajo uvajalne programe ali dejavnosti, ki so povezane s podatki 
o državljanstvu, usmerjene na mlade držav ljane tretjih držav, zlasti na „pozno 
prispele“, s posebnimi socialnimi in kulturnimi problemi, ki so povezani z 
vprašanji identitete in prepre čevanja prestopništva, vklju čno s programi 
mentorstva in „vzornikov“. 
3. Kar zadeva cilj, opredeljen v to čki (c), členu 3, Sklad podpira ukrepe v državah 
članicah, ki: 
 
SL 105   SL (a) prispevajo k razvoju izhodiš ča za medverski in re ligiozni dialog med 
skupnostmi in/ali med skupnostmi ter državno upravo in organi odlo čanja, ki je 
usmerjen k spoštovanju civilnega državljanstva in k raznolikosti; 
(b) pove čujejo civilno participacijo državlj anov tretjih držav in njihovo vlogo 
aktivnih državljanov na podlagi olaj ševanja njihovega sodelovanja v 
(prostovoljnih) organizacija h, ki se ukvarjajo z migr anti, ali s podporo razvoja 
in izvajanja posebnih prostovoljnih programov, shem pr ipravništva in 
vzpostavitve zmogljivosti v ta name n na lokalni ali regionalni ravni; 
(c) prispevajo k okrepljeni civilni participaciji dolo čenih skupin državljanov tretjih 
držav, kot so vzdrževanci os eb, izbranih za programe sprejema, otroci, ženske, 
ostareli, nepismeni ali invalidne osebe; 
(d) podpirajo razvoj državnih, regionalnih  in lokalnih svetovalnih izhodiš č za 
posvetovanje z državljani tretjih držav  in izmenjavo informacij med vsemi 
interesnimi skupina mi v okviru politi čnega postopka sprejemanja odlo čitev 
držav članic; 
(e) pove čujejo participacijo držav ljanov tretjih držav pri lokalnih volitvah in 
demokrati čnih procesih s podporo akcij za ozaveš čanje in informacijskih akcij 
ter programov vzpostavitve zmogljivosti v ta namen; 
(f) prispevajo k vzpostavitvi in izboljšanju nacionalnega pripravljalnega 
državljanstva in programov naturalizacije; 
4. Kar zadeva cilj, opredeljen v to čki (d), členu 3, Sklad podpira ukrepe v državah 
članicah, ki: 
(a) izboljšujejo dostop državljanov tr etjih držav do ponudnikov storitev s pomo čjo 
zagotavljanja med drugim storitev medkulturnega tolma čenja in prevajanja, 
programov mentorstva, posredniških storit ev s strani predstavnikov skupnosti, 
z razvijanjem in izboljšanjem dostopa do centralnih informacijskih to čk in z 
izboljšanjem medkulturne usposobljenosti osebja; 
(b) razvijajo in posodabljajo obsežna informacijska orodja, kot so priro čniki, 
spletne strani, evidence raznolikos ti znanja in spretnosti osebja; 
(c) gradijo trajnostne organizacijske  strukture za upravljanje vklju čevanja in 
raznolikosti ter razvijanja na činov sodelovanja med razli čnimi vladnimi 
interesnimi skupinami, kar omogo ča uradnikom hitro pridobivanje podatkov o 
izkušnjah in praksah drugje in, če je to mogo če, združevanje virov; 
(d) krepijo zmogljivosti za koordina cijo nacionalnih strategij vklju čevanja za 
državljane tretjih držav na razli čnih vladnih ravneh; 
(e) uvajajo in izvajajo sheme zbiranja in analiziranja podat kov o potrebah razli čnih 
kategorij državljanov tretjih držav na l okalni ali regionalni ravni na podlagi 
vključevanja izhodiš č za posvetovanje z državljani tretjih držav in za 
izmenjavo informacij med interesnimi skupinami, ter na podlagi statisti čnih 
raziskovanj v skupnostih priseljencev o tem, kako se najbolje odzvati tem 
potrebam. 
 
SL 106   SL 5. Kar zadeva cilj, opredeljen v to čki (e), členu 3, Sklad podpira ukrepe v državah 
članicah, ki: 
(a) spodbujajo poznavanje vsebine in pos ledic uvajalnih programov, dejavnosti, 
programov sprejema in vzajemnega delovanja pri takšnih programih z javnimi in zasebnimi ponudniki stor itev, delodajalci, vklju čno z malimi in srednje 
velikimi podjetji ter izobraževalnimi in drugimi ustanovami v gostujo či družbi; 
(b) pove čujejo sprejemljivost pojavov programov migracij in programov sprejema 
v gostujoči družbi na podlagi akcij za ozaveš čanje; 
(c) prispevajo k organizaciji in spodb ujanju (velikih) medkulturnih popularnih 
dogodkov za posebne ciljne skupine ali širšo javnost, v kolikor takšni dogodki 
predvidevajo medkulturni dialog in izmenjavo mnenj o ve čkulturnem okolju; 
(d) spodbujajo dialog in izmenjavo med (mladinskimi) organizacijami razli čnih 
kultur; 
(e) krepijo aktivno podporo vprašanjem vklju čevanja;  
(f) pove čujejo vklju čevanje državljanov tretjih drža v v razvoj odzivov družbe na 
pojave migracije; 
(g) pove čujejo vlogo zasebnih teles pri spodbujan ju in upravljanju raznolikosti. 
6. Kar zadeva cilj, opredeljen v to čki (f), členu 3, Sklad podpira ukrepe v državah 
članicah, ki: 
(a) pove čujejo zmogljivosti za zbiranje, an alizo in razširjanje statisti čnih podatkov 
o vključevanju državljanov tretjih držav in politik vklju čevanja državljanov 
tretjih držav; 
(b) prispevajo k vrednotenju politik priseljevanja in vklju čevanja za državljane 
tretjih držav na podlagi podpiranja nacionalnih presoj vpliva, mehanizmov posvetovanja z interesnimi skupinami, kot  so delodajalci in izobraževalne 
ustanove, mehanizmov vrednoten ja in nadzornih ukrepov; 
(c) razvijajo kazalnike in primerjalne an alize za merjenje napredka na državni 
ravni; 
(d) razvijajo teste in sheme vrednotenja  visoke kakovosti za programe obveznega 
vključevanja; 
(e) prispevajo k vrednotenju postop kov sprejema ali uvajanju programov s 
podpiranjem reprezentativnih statisti čnih raziskovanj med državljani tretjih 
držav, ki so bili udeleženi pri programih, ter/ali med ustreznimi interesnimi skupinami, kot so podjetja, nevladne or ganizacije in regionalni ali lokalni 
organi. 
 
SL 107   SL Člen 5 
Ukrepi v interesu Skupnosti 
1. Na pobudo Komisije se lahko porabi do 7 % razpoložljivih sredstev Sklada za 
financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v interesu Skupnosti kot celote 
(„ukrepi Skupnosti“), ki se nanašajo na priseljevanje in politiko vklju čevanja, ter 
ukrepov, ki veljajo za ciljno skupino, omenjeno v členu 6. 
2. Ukrepi Skupnosti, ki so upravi čeni do denarne podpore, se morajo zlasti osredoto čati 
na naslednje: 
(a) nadaljnje sodelovanje Skupnosti pri iz vajanju prava Skupnosti in dobrih praks 
na področju priseljevanja in izva janja dobrih praks na podro čju vključevanja; 
(b) podpiranje vzpostavitve omrežij transn acionalnega sodelova nja in pilotnih 
projektov, ki temeljijo na transnacionalnih partnerstv ih med organi v dveh ali 
več državah članicah in so oblikovani, da bi  spodbujali inovacije, olajševali 
izmenjave izkušenj in dobrih prak s ter izboljšali kakovost politike 
vključevanja; 
(c) podporo nadnacionalnim akcijam za ozaveš čanje; 
(d) podporo študijam, razširjanju in izmenjavi informacij o najboljših praksah in 
vseh ostalih vidikih Sklada, vklju čno z uporabo najsodobne jše tehnologije; 
(e) podporo pilotnim projektom in študija m, ki odkrivajo možnosti novih oblik 
sodelovanja na ravni Skupnosti na podro čju priseljevanja in vklju čevanja ter 
prava Skupnosti na podro čju priseljevanja;  
(f) podporo razvoju statisti čnih orodij, metod in skupnih kazalnikov.  
3. Letni delovni program, ki dolo ča prednostne naloge ukrepov Skupnosti, se sprejme v 
skladu s postopkom iz člena 51(2). 
Člen 6 
Ciljne skupine 
1. Za namen te odlo čbe ciljna skupina vklju čuje: 
(a) državljane tretjih držav, ki so pridobili dovoljenje, ki so ga izdali organi držav 
članic za prebivanje na njihovem ozem lju, pa naj bo za namen zaposlovanja, 
samozaposlitve, ponovne združitve družin e, ali kateri koli drug namen, dolo čen 
v nacionalni zakonodaji, razen za državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so upravi čeni do statusa begunca ali izpolnjujejo pogoje za 
pomožno zaš čito v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004; 
ter 
(b) državljane tretjih držav, ki so na ozemlju tretje države in ki, z namenom 
pridobitve dovoljenja, ki ga  izdajo organi države članice za prihod in 
 
SL 108   SL prebivanje na ozemlju te države članice, izpolnjujejo posebne pogoje pred 
odhodom, ki so dolo čeni v nacionalni  zakonodaji, vklju čno s tistimi, ki se 
nanašajo na sposobnost vklju čevanja v družbo te države članice. 
2. Državljan tretje države pomeni vsako osebo, ki ni  državljan Unije v smislu člena 
17(1) Pogodbe. 
POGLAVJE II 
NAČELA POMO ČI 
Člen 7 
Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda 
1. Sklad nudi pomo č, ki dopolnjuje državne, regionalne  in lokalne ukrepe, in v njih 
vključuje prednostne naloge Skupnosti. 
Zlasti za zagotovitev skla dnosti odziva Skupnosti na vklju čevanje državljanov tretjih 
držav morajo biti ukrepi, ki se financiraj o v okviru tega instrumenta, posebni in 
dopolnjevati ukrepe, ki se fi nancirajo v okviru Evropske ga socialnega sklada.  
2. Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomo č Sklada in držav članic skladna 
z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Ta skladnost se navede zlasti v ve čletnem programu. 
3. Ukrepi, ki jih financir a Sklad, so skladni z dolo čbami Pogodbe in akti, ki so bili 
sprejeti v skladu z njo. 
Člen 8 
Načrtovanje programov 
1. Cilji Sklada se izvajajo v okviru dveh ve čletnih programskih obdobij (2007–2010 in 
2011–2013). Ve čletni sistem na črtovanja programov vklju čuje prednostne naloge in 
postopek upravljanja, sprejemanja odlo čitev, revizije in potrjevanja. 
2. Ve čletni programi, ki jih je sprejela Komisija, se izvajajo s pomo čjo vsakoletnih 
programov. 
Člen 9 
Subsidiarnost in sorazmernost ukrepov 
1. Za izvajanje letnih in ve čletnih programov iz členov 19 in 21 so odgovorne države 
članice na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim sistemom, lastnim 
vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to odlo čbo. 
 
SL 109   SL 2. Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se razlikujejo glede na višino 
prispevka Skupnosti v povezavi z dolo čbami o reviziji. Difere nciacija se uporablja 
tudi za dolo čbe vrednotenja in za poro čila o letnih in ve čletnih programih. 
Člen 10 
Načini izvajanja 
1. Prora čun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v skladu s to čko b) členom 53(1), 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, z izjemo ukrepov Skupnosti iz člena 5 in 
strokovne pomo či iz člena 16. Države članice in Komisija zagotavljajo skladnost z 
načelom dobrega finan čnega poslovodenja. 
2. Komisija izvaja svoje pristoj nosti za izvrševanje splošnega prora čuna Evropskih 
skupnosti na naslednje na čine: 
(a) preverja obstoj in ustrezno delova nje sistemov za upravljanje in nadzor v 
državah članicah, v skladu s postopki, opisanimi v členu 31; 
(b) prekinja ali za časno ustavi celotno pla čilo ali njegov del v skladu s členoma 40 
in 41, če nacionalni sistemi za upravljanje in nadzor odpovejo, in uporabi kateri 
koli drug potreben finan čni popravek v skladu s postopki, ki so opisani v členih 
44 in 45. 
Člen 11 
Dodatnost 
1. Prispevki Sklada ne smejo nadomestiti ja vnih ali njim primerljivih izdatkov države 
članice. 
2. Komisija preveri dodatnost v sodelovanju z vsako državo članico sredi obdobja do 
31. decembra 2012 in naknadno do 31. decembra 2015. 
Člen 12 
Partnerstvo 
1. Vsaka država članica organizira, v skladu z obstoje čimi nacionalnimi pravili in 
praksami, partnerstvo z organi in te lesi, ki jih imenuje, in sicer z: 
(a) organi, zadolženimi za izva janje, ki jih imenuje država članica za namen 
upravljanja finan čnih sredstev Evropskega soci alnega sklada, in drugimi 
pristojnimi regionalnimi, lokalnimi, mestnimi ali drugimi organi z javnimi pooblastili;  
(b) katerim koli drugim ustreznim telesom, ki predstavlja civilno družbo, nevladne 
organizacije, vklju čno s socialnimi partnerji. 
 
SL 110   SL Vsaka država članica zagotovi široko in u činkovito udeležbo vseh  ustreznih teles v 
skladu z nacionalnimi pravili in praksami. 
2. Partnerstvo se izvaja ob popolni usklaj enosti z institucionalnimi, pravnimi in 
finančnimi pristojnostmi vsake kategorije partnerjev. 
Partnerstvo zajema pripravo, izvajanj e, spremljanje in vrednotenje ve čletnih 
programov. 
POGLAVJE III 
FINANČNI SISTEM  
Člen 13 
Skupna sredstva 
1. Letna odobrena prora čunska sredstva za Sklad odobri prora čunski organ v mejah 
finančne perspektive. 
2. Komisija pripravi okvirne letne raz členitve držav članic v skladu z merili, 
določenimi v členu 14. 
Člen 14 
Letna razdelitev sredstev za upravi čene ukrepe v državah članicah 
1. Vsaka država članica iz letne dodelitve sr edstev Skladu prejme dolo čen znesek 300 
000 EUR.  
Ta znesek se dolo či v višini 500 000 EUR le tno za obdobje 2007–2013 za države, ki 
so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004. 
Ta znesek se dolo či v višini 500 000 EUR letno za države članice, ki bodo pristopile 
k Evropski uniji v obdobju 2007–2013, za preostali del obdobja 2007–2013 od leta po njihovem pristopu. 
2. Ostanek razpoložljivih letnih sredstev se razdeli med države članice na naslednji 
način: 
(a) 40 % sorazmerno s povpre čjem skupnega števila državljanov tretjih držav, ki 
so zakonito prebivali v državah članicah v zadnjih treh letih v skladu s členom 
6; ter 
(b) 60 % sorazmerno s številom državlj anov tretjih držav, ki so pridobili 
dovoljenje, ki so ga izdali organi držav članic za prebivanje na njihovem 
ozemlju, v zadnjih treh letih v skladu s členom 6. 
3. Vendar zaradi izra čuna, ki je naveden v to čki (b) odstavka 2, ne bodo vklju čene 
naslednje kategorije oseb: 
 
SL 111   SL (a) sezonski delavci, kakor je dolo čeno v nacionalni zakonodaji; 
(b) državljani tretjih držav, ki so bili sprejeti za namene študija, izmenjav u čencev, 
neplačanega usposabljanja ali prostovoljneg a dela v skladu z Direktivo Sveta 
2004/114/ES z dne 13. decembra 200461; 
(c) državljani tretjih držav, ki  so bili sprejeti za name ne znanstveno-raziskovalnega 
dela v skladu z Direktiv o Sveta …/…/… z dne …/… 2005 
(d) državljani tretjih držav, ki  so jim podaljšali dovoljenja,  izdana s strani organov 
države članice, ali ki se jim je spremenil status, vklju čno z državljani tretjih 
držav, ki so pridobili st atus rezidentov za daljši čas v skladu z Direktivo Sveta 
2003/109/ES z dne 25. novembra 200362. 
4. Za referen čne številke se štejejo zadnji statisti čni podatki, ki jih izda Statisti čni urad 
Evropskih skupnosti v skladu s pravom Skupnosti.  
5. Kjer statisti čni podatki, navedeni v odstavku 4, niso na razpolago, države članice 
posredujejo potrebne številke. 
Člen 15 
Struktura financiranja 
1. Finan čni prispevek Sklada je v obliki nepovratnih sredstev. 
2. Ukrepi, ki jih podpira Sklad, se sofina ncirajo iz javnih ali zasebnih virov, so 
nepridobitne narave in niso upravi čeni do denarne podpore iz drugih virov, ki jih 
zajema splošni prora čun Evropskih skupnosti. 
3. Odobrena prora čunska sredstva Sklada dopolnjujejo javne ali njim primerljive 
izdatke, ki jih krijejo države članice za ukrepe, navedene v tej odlo čbi. 
4. Prispevek Skupnosti v podporo projektov v prim eru ukrepov, ki se izvajajo v državah 
članicah v skladu s členom 4, ne presega 50 % celotnih stroškov dolo čenega ukrepa. 
5. To se lahko pove ča na 60 % za projekte, ki obravnavajo dolo čene prednostne naloge, 
opredeljene v ve čletnih smernicah Komisije, kot je dolo čeno v členu 18. 
6. Prispevek Skupnosti se lahko pove ča na 75 % v državah članicah, ki prejemajo 
sredstva iz Kohezijskega sklada. 
7. Praviloma se finan čna pomoč Skupnosti, dodeljena ukrepom, ki jih podpira Sklad, 
zagotovi za obdobje najve č treh let glede na redna poro čila o napredku. 
                                                 
61 UL L 375, 23.12.2004, str. 12. 
62 UL L 16, 23.1.2004, str. 44. 
 
SL 112   SL Člen 16 
Strokovna pomo č na pobudo Komisije 
1. Na pobudo in/ali v imenu Komisije lahko Skla d financira pripravl jalne, nadzorne, 
upravne ukrepe in ukrepe za strokovno podporo ter ukrepe vrednoten ja, revizije in 
pregleda, ki so potrebni za izvajanje te odlo čbe v mejah 0,2 % letnih dodeljenih 
sredstev Sklada. 
2. Ti ukrepi vklju čujejo: 
(a) študije, vrednotenja, strokovna poro čila in statistike, vklju čno s splošnimi, ki 
obravnavajo delovanje Sklada; 
(b) ukrepe, predvsem informacijske ukrep e, ki so usmerjeni na partnerje, 
upravičence do pomo či Sklada in javnost; 
(c) vzpostavitev, del ovanje in povezovanje ra čunalniških sistemov za upravljanje, 
spremljanje, pregled in vrednotenje; 
(d) izboljševanje metod vrednotenja in  izmenjavo podatkov in praks na tem 
področju. 
Člen 17 
Strokovna pomo č držav članic 
1. Na pobudo zadevne države članice lahko Sklad za vsak letni program financira 
pripravljalne, upravljalne, spremljevalne, informacijske in nadzorne ukrepe, ukrepe 
vrednotenja ter ukrepe za okrepitev upra vne usposobljenosti za izvrševanje Sklada. 
2. Letni znesek, namenjen strokovni in upravni pomo či, ne sme prese či 4 % skupnega 
letnega zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, ter dodatnih 30 000 EUR. 
POGLAVJE  IV 
NAČRTOVANJE PROGRAMOV  
Člen 18 
Sprejetje ve čletnih smernic 
1. Komisija za vsako ve čletno programsko obdobje sprejme strateške smernice, ki 
določajo okvir za pla čila pomoči Sklada, ob upoštevanju napredka pri razvoju in 
izvajanju zakonodaje Skupnosti na podro čju priseljevanja in na drugih podro čjih, ki 
se nanašajo na vklju čevanje državljanov tretjih držav, pa tudi okvirno razdelitev 
finančnih sredstev Sklada za zadevno obdobje. 
2. Za vsak cilj Sklada te smernice zlasti  uveljavljajo prednostne naloge Skupnosti z 
namenom spodbujanja skupnih osnovnih na čel. 
 
SL 113   SL 3. Komisija sprejme strateške smernice, ki se nanašajo na prvo ve čletno programsko 
obdobje (2007–2010), 31. marca 2006, in tiste,  ki se nanašajo na drugo ve čletno 
programsko obdobje (2011–2013), 31. marca 2010. 
4. Strateške smernice se sprejmejo v skladu s postopkom, navedenim v členu 51(2). 
Člen 19 
Priprava in odobritev nacionalnih ve čletnih programov 
1. Vsaka država članica predlaga za vsako programsko obdobje in na podlagi strateških 
smernic iz člena 18 osnutek ve čletnega programa, ki vklju čuje naslednje elemente: 
(a) opis trenutnega položaja v državi članici glede na iz vajanje nacionalnih 
strategij vklju čevanja v lu či skupnih osnovnih na čel ter, kjer je mogo če, glede 
na razvoj in izvajanje programov sprejema in uvajalnih programov; 
(b) analizo zahtev v zadevni državi članici v smislu nacionalnih strategij 
vključevanja in, kjer je mogo če, programov sprejema in uvajalnih programov 
ter navedbo operativnih ciljev, ki so  oblikovani tako, da ustrezajo tem 
zahtevam v obdobju, ki ga zajema ve čletni program; 
(c) predstavitev ustrezne stra tegije za doseganje teh ci ljev in prednostnih nalog, 
povezanih z njihovim izpolnjevanjem, te r opis ukrepov, ki so predvideni za 
izvajanje teh prednostnih nalog;  
(d) navedbo, ali je ta strategija združ ljiva z drugimi regionalnimi, državnimi 
instrumenti in instrumenti Skupnosti; 
(e) podatke o prednostnih nalogah in njihovi h posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo 
količinsko z uporabo omejenega števila kaza lnikov za izvajanje, rezultate in 
učinek, ob upoštevanju na čela sorazmernosti. Kazalniki morajo omogo čati 
merjenje napredka glede na za četno stanje in u činkovitosti ciljev pri izvajanju 
prednostnih nalog;  
(f) osnutek finan čnega načrta, ki dolo ča za vsako prednostno nalogo in za vsako 
leto predlagani finan čni prispevek Sklada in cel otni znesek javnega ali 
zasebnega sofinanciranja; 
(g) izvedbene dolo čbe za večletni program, vklju čno z: 
– imenovanjem vseh organov s strani držav članic, ki so našteti v 
členu 24; 
– opisom sistemov spremljanja, nadzora in vrednotenja, vklju čno z 
opisom ukrepov, ki so bili sprejeti z namenom zagotavljanja dopolnjevanja ukrepov s tistimi,  ki se financirajo v okviru 
Evropskega socialnega sklada;  
– opredelitvijo postopkov za sprost itev in kroženje finan čnih tokov, 
da se zagotovi njihova preglednost; 
 
SL 114   SL – določbami za zagotovitev oglaševanja ve čletnega programa.  
2. Države članice izdelajo vsak ve čletni program v tesnem s odelovanju s partnerji, 
navedenimi v členu 12.  
3. Države članice predložijo svoj osnutek ve čletnega programa najkasneje štiri mesece 
zatem, ko je Komisija predložila strateške smernice za zadevno obdobje. 
4. Komisija oceni predlagani ve čletni program glede na naslednje: 
(a) njegovo skladnost s cilji Sklada in st rateškimi smernicami, opredeljenimi v 
členu 18; 
(b) relevantnost, ustreznost in pri čakovane rezultate stra tegije in operativne 
prednostne teme, ki jih predlaga država članica; 
(c) skladnost ureditev upravljanja in  nadzora, ki jih ustanovi država članica za 
izvajanje ukrepov Sklada z dolo čbami, navedenimi v tej odlo čbi; 
(d) njegovo ravnanje skladno s pravom Skupnosti in predvsem s pravom 
Skupnosti, ki je usmerjeno na zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajo čimi ukrepi, glede na kontrole zunanjih mej, 
azil in priseljevanje.  
5. Kjer Komisija meni, da ve čletni program ni skladen s strateškimi smernicami ali ni v 
skladu z dolo čbami te odlo čbe, ki dolo ča sisteme za upravljanje in nadzor, zahteva, 
da država članica ustrezno revidira predlagani program. 
6. Komisija odobri vsak ve čletni program v štirih mesecih po uradni predložitvi, v 
skladu s postopkom, navedenim v členu 51(2). 
Člen 20 
Revizija ve čletnih programov 
1. Na pobudo zadevne države članice ali Komisije se ve čletni program ponovno 
pregleda in po potrebi revidira za preostanek programskega obdobja z namenom 
boljšega ali druga čnega upoštevanja prednostni h nalog Skupnosti, zlasti ob 
upoštevanju sklepov Sveta. Ve čletni programi se la hko ponovno pregledajo po 
vrednotenju in/ali zaradi težav pri izvajanju.  
2. Komisija sprejme odlo čbo o odobritvi revizije ve čletnega programa čimprej po 
uradni predložitvi zahteve s strani zadevne države članice. 
Člen 21 
Letni programi 
1. Ve čletni programi, ki jih je odobril a Komisija, se izvajajo s pomo čjo letnih delovnih 
programov. 
 
SL 115   SL 2. Komisija državam članicam najkasneje do 1. julija vsako leto sporo či oceno 
dodeljenih zneskov za naslednje leto glede na skupna odobrena prora čunska sredstva 
v okviru letnega prora čunskega postopka, kar se izra čuna, kot je navedeno v členu 
14. 
3. Države članice najkasneje do 1. novembra vsa ko leto predložijo Komisiji osnutek 
letnega programa za naslednje le to, ki se izdela v skladu z ve čletnim programom in 
vključuje: 
(a) splošna pravila za izbiro projektov, ki  se financirajo v okvi ru letnega programa; 
(b) opis nalog, ki jih izva jajo odgovorni organi pri iz vajanju letnega programa; 
(c) predlagano finan čno razdelitev prispe vka Sklada med razli čne ukrepe 
programa in navedbo zahtevanega zn eska, ki bi pokril strokovno pomo č v 
okviru člena 17 z namenom izvajanja letnega programa. 
4. Pri preu čevanju predloga države članice Komisija upošteva kon čni znesek odobrenih 
proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru prora čunskega postopka, in 
sprejme odlo čbo o financiranju Sklada najkas neje do 1. marca zadevnega leta. 
Odločba navaja znesek, dodeljen državi članici, in obdobje, v katerem so izdatki 
upravičeni. 
POGLAVJE V SISTEMI ZA UPRAVLJANJE IN NADZOR  
Člen 22 
Izvajanje 
Komisija je odgovorna za  izvajanje te odlo čbe in sprejme potrebna izvedbena pravila. 
Člen 23 
Splošna na čela sistemov za upravljanje in nadzor 
Sistemi za upravljanje in nadzor ve čletnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, 
vsebujejo: 
(a) jasno opredelitev nalog teles in/ali služ b, ki izvajajo upravljanje in nadzor, ter 
jasno razdelitev nalog znotraj vsakega telesa in/ali službe; 
(b) jasno lo čitev nalog med telesi in/ali služba mi upravljanja, potrjevanja izdatkov 
in nadzora in znotraj vsak ega telesa in/ali službe; 
(c) ustrezna sredstva za vsako telo ali službo za izvaja nje nalog, ki so jim bile 
dodeljene v obdobju izvajanja ukrep ov, ki jih financira Sklad; 
(d) učinkovite ureditve notranjega nadzora odgovornega organa in kakršnega koli 
pooblaščenega organa; 
 
SL 116   SL (e) zanesljive sisteme ra čunovodstva, spremljanja in finan čnega poro čanja v 
računalniški obliki;  
(f) učinkovite sisteme poro čanja in spremljanja, če je izvajanje nalog poverjeno; 
(g) podrobni priro čniki s postopki v zvezi z nalogami, ki se izvajajo; 
(h) učinkovite ureditve za revizi jo delovanja sistema; 
(i) sisteme in postopke za zagotavlj anje zadostne revizijske sledi; 
(j) postopke, ki se nanašajo na poro čanje in spremljanja nepravilnosti ter na 
vračanje neupravi čeno plačanih zneskov. 
Člen 24 
Imenovanje organov 
1. Za vsak ve čletni program država članica imenuje: 
(a) odgovorni organ: funkc ionalno telo države članice ali državni organ z javnimi 
pooblastili ali telo, ki ga imenuje država članica, ki je odgovorno za upravljanje 
večletnih in letnih programov, ki ji h podpira Sklad, in skrbi za vso 
komunikacijo s Komisijo; 
(b) organ za potrjevanje: državni organ z javnimi pooblastili ali neodvisno telo 
katere koli službe za odobravanje odgovor nega organa, ki ga imenuje država 
članica, da potrjuje izjave o izdatkih in zahtevke za pla čila, preden so poslani 
Komisiji; 
(c) revizijski organ: drža vni organ z javnimi pooblastili ali neodvisno telo katere 
koli službe za odobravanje odgovornega organa, ki ga imenuje država članica 
in je odgovoren za preverjanje pravilneg a izvajanja sistema za upravljanje in 
nadzor; 
(d) pooblaš čeni organ; 
(e) telo za presojo spoštovanja pravnega reda, ki se vsaki č imenuje v času, ko se 
Komisiji predloži osnutek ve čletnega programa. Komisija lahko sprejme 
imenovani revizijski organ kot telo za presojo spoštovanj a pravnega reda, če 
ima ta ustrezne zmogljivosti in je ne odvisno. Svoje delo mora opravljati v 
skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. 
2. Država članica dolo či pravila, ki urejajo njene odnose s temi organi in telesi ter 
njihove odnose s Komisijo. 
3. Naloge nadzora in potrjevanja lahko ob upoštevanju člena 23(b) izvaja isto telo ali 
ista služba. 
4. Pravila za izvajanje členov 25 do 29 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 
51(2). 
 
SL 117   SL Člen 25 
Odgovorni organ 
1. Odgovorni organ je lahko telo države članice same, državno telo z javnimi 
pooblastili ter telo, ureje no z zasebnim pravom države članice, ki opravlja javno 
službo. Kadar država članica imenuje odgovorni organ, ki ni telo države članice, 
določi vse ureditve, ki urejaj o njene odnose z navedenim organom in odnose le-tega 
s Komisijo. 
2. Odgovorni organ izpolnjuje naslednje minimalne pogoje. Ti so naslednji: 
(a) je pravna oseba, razen kj er je funkcionalno telo države članice; 
(b) ima potrebno infrastrukturo, da lahko komunikacija z veliko razli čnimi 
uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo 
poteka brez težav; 
(c) dela v upravnem okviru, kar mu omogo ča pravilno izvajanje nalog in 
preprečevanje kakršnega koli navzkrižja interesov;  
(d) je sposoben uporabiti pravila  za upravljanje sredstev Skupnosti; 
(e) ima finan čne zmogljivosti in sposobnost za upravljanje sorazmerno z obsegom 
sredstev Skupnosti, ki jih  bo moral upravljati;  
(f) ima na razpolago osebje z ustreznim i poklicnimi kvalifikacijami in jezikovnimi 
spretnostmi za administrativno delo v mednarodnem okolju.  
3. Država članica zagotovi odgovornemu organu pr imerno denarno podporo, da lahko v 
obdobju 2007–2013 pravilno in neprekin jeno izvaja svoje naloge. 
Člen 26 
Naloge odgovornega organa 
1. Odgovorni organ je odgovoren za u činkovito, uspešno in pravilno upravljanje ter 
izvajanje ve čletnega programa. 
Njegove naloge so predvsem: 
(a) posvetovanje z ustreznimi partnerji (nevladnimi organizacijami, lokalnimi 
organi, pristojnimi mednarodnimi organiz acijami, socialnimi partnerji itd.) na 
podlagi partnerstva, dolo čenega v skladu s členom 12; 
(b) predložitev predlogov Komisiji za ve čletne in letne programe, opredeljene v 
členih 19 in 21; 
(c) vzpostavitev mehanizma sodelovanja z organi za upravljanje,  ki jih imenuje 
država članica za namene izvajanja ukrepov v okviru Evropskega socialnega 
sklada; 
 
SL 118   SL (d) organizacija in oglaševanje javnih  razpisov in pozivov k oddaji predlogov; 
(e) organizacija postopkov izbire in dodelje vanja sredstev Sklada za sofinanciranje 
v skladu z na čeli preglednosti, enakega obravnavanja in izklju čevanja razli čnih 
nepovratnih sredstev; 
(f) prejemanje pla čil, ki jih izvrši Komisija, in pla čevanje upravi čencem; 
(g) zagotavljanje skladnosti in  dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada 
ter sofinanciranjem s stra ni drugih ustreznih finan čnih instrumentov države 
članice in Skupnosti; 
(h) preverjanje dobave sofinanciranih proi zvodov in storitev ter preverjanje, da so 
izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in so v skladu s pravili 
Skupnosti in nacionalnimi pravili; 
(i) zagotavljanje sistema za zapis  in shranjev anje podrobnih ra čunovodskih 
podatkov za vsak ukrep v letnih programih v ra čunalniški obliki ter zbiranje 
podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finan čno poslovodenje, spremljanje, 
nadzor in vrednotenje; 
(j) zagotavljanje, da upravi čenci in druga telesa, ki so udeležena pri izvajanju 
ukrepov, ki jih sofinancira Sklad, vodijo lo čeno računovodstvo ali ustrezno 
računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi z operacijo; 
(k) zagotavljanje, da se vrednotenja ve čletnih programov iz člena 48 izvedejo v 
rokih, ki jih dolo ča ta odlo čba, in da dosegajo standarde kakovosti, 
dogovorjene med Komisijo in državo članico; 
(l) vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da  se vsi dokumenti glede izdatkov in 
revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske  sledi, hranijo v skladu 
z zahtevami iz člena 42; 
(m) zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v 
členu 29(1), prejme vse potrebne podatke o uporablje nih postopkih upravljanja 
ter projektih, ki jih sofinancira Sklad; 
(n) zagotavljanje, da organ za potrjevan je prejme vse potrebne podatke o 
postopkih in revizijah, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil; 
(o) priprava in predložitev poro čil, poročil o izdatkih, ki jih potrdi organ za 
potrjevanje, in zahtevkov za pla čila Komisiji; 
(p) izvedba dejavnosti informiranja in sv etovanja; in širjen je rezultatov glede 
ukrepov, ki jih podpira Sklad; 
(q) sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah.  
2. Upravljalne dejavnosti odgovornega organa za  projekte, ki se izvajajo v državah 
članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomo či, navedenih v členu 
17.  
 
SL 119   SL Člen 27 
Poverjanje nalog s strani odgovornega organa 
1. Če so vse ali neketere naloge odgovornega organa poverjene pooblaš čenemu organu, 
odgovorni organ natan čno opredeli podro čje uporabe poverje nih nalog in dolo či 
podrobne postopke za izvajanje poverjenih nalog, ki so v skladu s pogoji, dolo čenimi 
v členu 25. 
2. Ti postopki vklju čujejo redno poro čanje odgovornemu organu glede uspešnega 
izvajanja poverjenih nalog in  opis uporabljenih sredstev. 
Člen 28 
Organ za potrjevanje 
1. Organ za potrjevanje ve čletnega programa 
(a) potrdi, da: 
– je poročilo o izdatkih to čno, izhaja iz zanesljivih ra čunovodskih sistemov 
in temelji na preverljivih dokaznih dokumentih, 
(b) so prijavljeni izdatki v skladu z velja vnimi pravili Skupnosti in nacionalnimi 
pravili ter da so nastali zaradi ukrepov, ki  so bili izbrani v skladu z merili, ki 
veljajo za program, in v skladu s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravili; 
(c) za namen izdajanja potrdil zagotovi, da je od odgovornega or gana prejel dovolj 
podatkov o izvajanju postopkov in revizij v zvezi z izdatki, ki so vsebovani v 
poročilih o izdatkih; 
(d) za namen izdajanja potrdil upo števa rezultate vseh revi zij, ki jih je izvedel 
revizijski organ oziroma so bile iz vedene v okviru njegove pristojnosti; 
(e) hrani računovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v ra čunalniški 
obliki; 
(f) po potrebi skupaj z obrestmi zagotovi povra čilo vseh izpla čanih zneskov 
Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravi čeno izplačani kot 
posledica ugotovljenih neprav ilnosti, ter da se ohranj ajo evidence o izterljivih 
zneskih in o vra čanju stroškov Komisiji, če je to mogo če z odbitkom od 
naslednjega poro čila o izdatkih. 
2. Dejavnosti organa za potrjevan je, ki se nanašajo na projek te, ki se izvajajo v državah 
članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomo či iz člena 17, če se 
spoštujejo prerogative tega organa, navedene v členu 24.  
Člen 29 
Revizijski organ 
 
SL 120   SL 1. Revizijski organ ve čletnega programa ima naslednje naloge: 
(a) zagotoviti, da se revizije izvajajo  v skladu z mednarodnimi revizijskimi 
standardi, da se preveri u činkovitost sistema za upravljanje in nadzor 
večletnega programa; 
(b) zagotoviti, da se revizije ukrepov izva jajo na podlagi ustreznega vzorca, da se 
preveri prijavljen izdatek; vzorec  predstavlja najmanj 10 % skupnih 
upravičenih izdatkov za vsak letni program; 
(c) Komisiji posredovati v še stih mesecih od potrditve ve čletnega programa 
revizijsko strategijo, ki  pokriva telesa, ki bodo iz vajala revizijo iz to čk a) in b), 
uporabljane metode, metodo vzor čenja za revizije uk repov, ki jih podpira 
Sklad, ter okvirni na črt revizij, ki zagotavlja , da so glavni upravi čenci 
sofinanciranja s strani Sklada revidira ni in revizije enakomerno porazdeljene 
čez celotno programsko obdobje. 
2. Če je imenovani revizijski  organ v skladu s to odlo čbo tudi imenovani revizijski 
organ v skladu z odlo čbami….., …… in ………… 63, ali če se skupni sistemi 
uporabljajo za dva ali ve č od teh skladov, se lahko v skladu z odstavkom 1 to čko (c) 
predloži enotna združena revizijska strategija. 
3. Revizijski organ pripravi osnutek kon čnega poro čila o izvajanju letnih programov, 
opredeljenih v členu 49(2), ki zajema: 
(a) letno poro čilo o presoji, ki vsebuje ugotovitv e revizij, izvedenih v skladu z 
revizijsko strategijo glede na  letni program, in ki poro ča o ugotovljenih 
pomanjkljivostih v sistemih za upravljanje in nadzor programa. 
(b) mnenje o tem, ali sistem za upravljanje in nadzor deluje u činkovito, da daje 
zadovoljiva zagotovila o pravilnosti poro čil o izdatkih, ki so bila predložena 
Komisiji, ter o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov. 
(c) izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za pla čila glede kon čnega plačila ter 
zakonitost in pravilnost posl ovnih dogodkov, ki jih vsebuje kon čno poročilo o 
izdatkih. 
4. Če revizije iz odstavka 1 izvaja  telo, ki ni revizijski orga n, revizijski organ zagotovi, 
da imajo takšna telesa ustrezno neodvisnos t in da je delo opravljeno po mednarodno 
sprejetih revizijskih standardih. 
5. Dejavnosti revizijskega organa ali telesa iz  odstavka 4, ki se nanašajo na projekte, ki 
se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne 
pomoči iz člena 17, če se spoštujejo prerogative tega organa, navedene v členu 24. 
                                                 
63 Vnesi sklicevanje na odlo čbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce, Sklada za zunanje meje in 
Sklada za vra čanje. 
 
SL 121   SL POGLAVJE VI PREVERJANJA  
Člen 30 
Odgovornosti držav članic 
1. Države članice so odgovorne za za gotavljanje dobrega finan čnega poslovodenja 
večletnih in letnih programov in zakon itosti ter pravilnosti poslovnih dogodkov. 
2. Države članice zagotavljajo, da odgovorni organi in vsi pooblaš čeni organi, organi za 
potrjevanje, revizijski organi in vsa druga zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o 
vzpostavitvi sistemov za upravljanje in nadzor iz členov 23 do 29, da se zagotovi 
učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.  
3. Države članice prepre čijo, zaznajo in odpravijo nepravilnosti. Te sporo čijo Komisiji 
in jo obveš čajo o napredku pri upravni h in sodnih postopkih. 
Če se zneskov, ki so bili upravi čencem izpla čani neupravi čeno, ne da izterjati, je 
država članica odgovorna za povrnitev zneskov, ki so izgubljeni za prora čun 
Evropskih skupnosti. 
4. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za finan čni nadzor ukrepov in zagotovijo, 
da se sistemi upravljanja in revizije izvajajo na takšen na čin, da se zagotovi pravilna 
in učinkovita uporaba sredstev Skupnosti. Države članice predložijo Komisiji opis 
teh sistemov. 
5. Države članice sodelujejo s Komisijo pri zbiranju statisti čnih podatkov, ki so 
potrebni za izvajanje člena 14. 
6. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 5 se sprejmejo v skladu s postopkom iz 
člena 51(2). 
Člen 31 
Sistemi za upravljanje in nadzor 
1. Pred sprejetjem ve čletnega programa države članice zagotovijo, da so sistemi za 
upravljanje in nadzor vz postavljeni v skladu s členi 23 do 29. Odgovorne so za 
učinkovito delovanje sistemov v celem programskem obdobju. 
2. Skupaj s predložitvijo vsakega osnutka ve čletnega programa države članice Komisiji 
predložijo tudi opis organizacije in postopko v odgovornih organov, pooblaš čenih 
organov in organov za potrjevan je ter sistemov za notranjo re vizijo, ki se izvajajo v 
navedenih organih in telesih, revizijskega organa in kate rega koli telesa, ki izvaja 
revizije v okviru  njegove odgovornosti. 
3. V treh mesecih od predložitve vsakega osnutka ve čletnega programa Komisiji države 
članice predložijo poro čilo, ki ga pripravi telo za pres ojo spoštovanja pravnega reda, 
v katerem opredeli rezu ltate ocene sistemov in daje mnenje o njihovi skladnosti s 
 
SL 122   SL členi 23 do 28. Če mnenje vsebuje pridržke, poro čilo navede pomanjkljivosti in 
njihovo resnost. V soglasju s Komisijo države članice izdelajo na črt korektivnih 
ukrepov in časovni razpored za njihovo izvajanje. 
4. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 3 se sprejmejo v skladu s postopkom iz 
člena 51(2). 
Člen 32 
Odgovornosti Komisije 
1. Komisija se v skladu s postopkom iz člena 31 prepri ča, da so države članice 
vzpostavile sisteme za upravljanj e in nadzor, ki so skladni s členi 23 do 29, ter se na 
podlagi letnih poro čil o presoji in la stnih revizij prepri ča, da sistemi v obdobju 
izvajanja ve čletnih programov u činkovito delujejo. 
2. Brez poseganja v revizije držav članic lahko uradniki Komisije ali pooblaš čeni 
predstavniki Komisije opravljajo revizi je na kraju samem, da preverijo u činkovitost 
delovanja sistemov za upravljanje in nadzor, kar lahko vklju čuje revizije ukrepov, 
vključenih v večletne programe, z vnaprejšnjim obvest ilom vsaj en delovni dan pred 
pregledom. Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki zadevne države članice lahko 
sodelujejo pri takšnih revizijah. 
3. Komisija lahko zahteva od držav članic, da izvedejo preglede  na kraju samem, da se 
preveri pravilno del ovanje sistemov ali pravilnost ene ali ve č transakcij. Uradniki 
Komisije ali pooblaš čeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih 
revizijah. 
4. Komisija v sodelovanju z državami članicami za ukrepe, ki jih podpira Sklad, 
zagotovi ustrezne podatke, obveš čanje javnosti in nadaljnje ukrepe. 
5. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi skladni z 
ostalimi ustreznimi politikami, instrumenti in pobudami Skupnosti in se z njimi 
dopolnjujejo. 
Člen 33 
Sodelovanje z nadzornimi telesi držav članic 
1. Komisija sodeluje z revizijskimi organi ve čletnih programov, da uskladijo svoje 
nadzorne na črte in revizijske metode, in zag otovi takojšno izme njavo rezultatov 
revizij sistemov za upravljanje in nadzor, da se  najbolje izkoristijo  nadzorna sredstva 
in da se izogne neupravi čenemu podvajanju dela. 
Komisija v roku treh mesecev ali na prvem sestanku po prejemu revizijske strategije, 
predložene v skladu s členom 29, sporo či svoje pripombe. 
2. Komisija pri dolo čanju svoje revizijske st rategije opredeli tiste ve čletne programe, 
 
SL 123   SL (a) ki so v skladu s sistemom, dolo čenim v členu 31, in za katere niso bili podani 
nobeni pridržki ali pridržkov po korektivnih ukrepih ni ve č in 
(b) za katere je revizijska strategi ja revizijskega organa v skladu s členom 29 
zadovoljiva in kjer so bila podana zadostna zagotovila, da sistemi za 
upravljanje in nadzor delujejo u činkovito na podlagi rezultatov revizij 
Komisije in države članice. 
 Za navedene programe lahko Komisija obvesti zadevne države članice, da se bo 
prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega  organa glede pravil nosti, zakonitosti in 
regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo re vizije na kraju samem izvajala samo v 
izjemnih okoliš činah. 
POGLAVJE VII 
FINANČNO POSLOVODENJE  
Člen 34 
Izpolnjevanje pogojev za pridobitev pomo či – izjave o izdatkih 
1. Vse izjave o izdatkih vklju čujejo znesek izdatka, ki je nastal upravi čencem pri 
izvajanju ukrepov, in ustrezen prispevek iz javnih ali zasebnih sredstev.  
2. Izdatki ustrezajo pla čilom, ki so jih izvršili upravi čenci. To se upravi či s prejetimi 
računi ali računovodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti. 
3. Izdatki se lahko štejejo za upravi čene do podpore Sklada samo, če se dejansko ne 
izplačajo pred 1. januarjem tistega leta, ki je omenjeno v odlo čbi Komisije o 
sofinanciranju, navedeni v členu 21(4). Sofinancirani ukr epi ne smejo biti zaklju čeni 
pred datumom za četka upravi čenosti. 
4. Naslednji izdatki ne bodo upravi čeni do prispevka iz Sklada: 
– DDV; 
– posojilne obresti; 
– nakup zemljiš ča za znesek, ki pres ega 10 % skupnih upravi čenih izdatkov za 
zadevni ukrep; 
– stanovanja.  
5. Pravila, ki urejajo upravi čenost izdatkov v okviru ukrepov, ki se izvajajo s 
sofinanciranjem Sklada v državah članicah v skladu s členom 4, se sprejmejo v 
skladu s postopkom, dolo čenem v členu 51(2). 
Člen 35 
Celost pla čil upravičencem 
 
SL 124   SL Države članice se prepri čajo, da odgovorni orga n zagotovi, da upravi čenci kar se da hitro 
prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sr edstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta 
ali zadržana, prav tako ne sme biti obra čunana nobena nadaljnja posebna dajatev ali druga 
dajatev z enakim u činkom, ki bi znižala zneske za upravi čence. 
Člen 36 
Uporaba eura 
Vsi zneski, omenjeni v odlo čbah o financiranju s strani Komisije, v obveznostih in pla čilih 
Komisije ter zneski potrjen ih izdatkov in zahtevkov za pla čila držav članic se podajo in 
izvršijo v eurih.  
Člen 37 
Obveznosti 
Proračunske obveznosti Skupnosti se izvršijo letno na podlagi odlo čbe Komisije o 
financiranju, navedene v členu 21(4). 
Člen 38 
Plačila – predhodno financiranje 
1. Pla čila prispevkov s strani Komisije iz Skladov se izvršijo v skladu s prora čunskimi 
obveznostmi. 
2. Pla čila se izvajajo v obliki pr edhodnega financiranja in pla čila razlike. Izpla čujejo se 
odgovornemu organu, ki ga dolo či država članica. 
3. Predhodno pla čilo, ki predstavlja 50 % zneska, dodeljenega v odlo čbi Komisije o 
financiranju, se izpla ča državi članici v 60 dneh po sprejetju odlo čbe o financiranju. 
4. Drugo predhodno pla čilo se izpla ča najpozneje v treh mesecih potem, ko je Komisija 
odobrila poro čilo o napredku o izvajanju letneg a programa in ko se v skladu s 
členoma 27(a) in 33 pripravi potrjena izjava o izdatkih, po kateri je razvidno, da je 
porabljenih najmanj 70 % zneska predpla čila. Znesek drugega predhodnega pla čila s 
strani Komisije ne presega 50 % cel otnega zneska, ki ga zajema odlo čba o 
sofinanciranju, ali vsekakor ne presega sa lda med zneskom sredstev Skupnosti, ki ga 
je država članica dejansko namenila za izbrane pr ojekte v okviru letnega programa, 
in prvim predhodnim pla čilom. 
5. Obresti, ki jih ustvari predhodno financiran je, se dodelijo zadevnemu programu in jih 
je treba odšteti od zneska javnih  izdatkov, ki je prijavljen v kon čnem poro čilu o 
izdatkih. 
6. Zneski, izpla čani v predhodnem financiranju, se ob zaklju čku letnega programa 
brišejo iz ra čunovodske evidence. 
 
SL 125   SL Člen 39 
Plačila razlike 
1 Komisija pla ča razliko pod pogojem, da je v devetih mesecih od kon čnega datuma za 
upravičenost stroškov, oprede ljenih v letni odlo čbi o sofinanciranju  s strani Sklada, 
prejela naslednje dokumente: 
(a) potrjeno izjavo o izda tkih in zahtevek za pla čilo razlike a li izjavo o povra čilu, 
pravilno izdelano v skladu s členoma 28(a) in 34; 
(b) kon čno poročilo o izvajanju letnega programa, vklju čno s podatki, dolo čenimi 
v členu 50; 
(c) poro čilo o presoji, mnenje in izjavo, ki je dolo čena v členu 29(3). 
Plačilo razlike je odvisno od potrditve kon čnega poro čila o izvajanju in izjave o 
veljavnosti za zahtevek pla čila razlike. 
2. Če odgovorni organ v sprejemljivi obliki in do roka ne uspe zag otoviti dokumentov, 
ki so zahtevani v odstavku 1, Komisija ods topi od katerega koli dela prevzete 
obveznosti iz prora čuna iz ustreznega letnega programa, ki ni bil uporabljen za 
plačilo predhodnega financiranja. 
3. Samodejni postopek preklica, opredeljen v odstavku 2, se za časno opusti za tiste 
zneske zadevnih projektov, kjer v tre nutku predložitve dokumentov, opredeljenih v 
odstavku 1, na ravni države članice potekajo sodni postopki  ali upravne pritožbe z 
odložilnim u činkom. Država članica v predloženem delnem kon čnem poro čilu poda 
podrobne podatke o takšnih pr ojektih in pošilja poro čila o napredku v zvezi s temi 
projekti vsakih 6 mesecev. V 3 mesecih po zaklju čku sodnih postopkov ali postopka 
upravnih pritožb država članica predloži zahtevane dokumente iz odstavka 1 za 
zadevne projekte. 
4. Obdobje devetih mesecev, ki je navedeno v odstavku 1, se prekine, če Komisija 
sprejme odlo čbo o začasni opustitvi pla čil sofinanciranja za ustrezni letni program v 
skladu z dolo čbami iz člena 41. Obdobje se znova za čne od datuma, ko je država 
članica obveš čena o odlo čbi Komisije, navedeni v členu 41(3). 
5. Brez poseganja v dolo čbe člena 40 Komisija v šestih mesecih od prejema 
dokumentov, omenjenih v odstavku 1, obvesti državo članico o znesku izdatkov, ki 
se s strani Komisije prizna kot upravi čen v breme Sklada, in o vseh finan čnih 
popravkih, ki izhajajo iz razlik e med prijavljenimi izdatki in  izdatki, ki se priznajo 
kot upravi čeni. Država članica ima na voljo tri mesece za predložitev svojih 
pripomb. 
6. V treh mesecih od prejema pripomb države članice se Komisija odlo či o znesku 
izdatkov, ki se priznajo kot upravi čeni v breme Sklada, in izterja razliko, ki izhaja iz 
razlike med kon čnimi priznanimi izdatki in vsotami, ki so že bile izpla čane državam 
članicam. 
 
SL 126   SL 7. Glede na razpoložljiva sredstva Komisija pla ča razliko v najve č 60 dneh od datuma, 
na katerega sprejme dokumente, ki so navedeni v odstavku 1 zgoraj. Odobritev 
razlike prora čunskih obveznosti se razveljavi v šestih mesecih po pla čilu. 
Člen 40 
Prekinitev 
1. Rok pla čila prekine odredbodajalec na podlagi prenosa v smislu Uredbe (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 za najve č šest mesecev, če obstajajo dvomi o pravilnem 
delovanju sistemov za upravljanje in nadz or, ali navedeni odredbodajalec potrebuje 
dodatne podatke od državnih organov pri pos topku spremljanja ugotovitev v letnem 
pregledu, ali če sumi, da so v prijavljenih izdatkih prikazane resne nepravilnosti, 
ugotovljene ali domnevane. 
Komisija takoj obvesti zadevno državo članico in odgovorni organ o razlogih za 
prekinitev. Država članica čim prej sprejme potrebne ukrepe za odpravo 
nepravilnosti. 
2. Obdobje najve č šestih mesecev se podaljša za nadaljnje obdobje najve č šestih 
mesecev, če se izkaže, da je  potrebno sprejeti odlo čbo v skladu s členoma 41 in 44. 
Člen 41 
Opustitev 
1. Celotno predhodno financiranje in pla čila razlike ali samo del le-teh lahko Komisija 
začasno opusti, kadar: 
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistemu za upravljanje in nadzor programa, ki 
vpliva na zanesljivost postopka izdajanja potrdil za pla čila s strani organa za 
potrjevanje in še niso bili sprejeti korektivni ukrepi; ali 
(b) je izdatek iz potrjenega poro čila o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki 
ni bila odpravljena; ali 
(c) država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 30 in 31. 
2. Komisija se lahko odlo či za začasno opustitev predhodnega financiranja in pla čil 
razlike po tem, ko je državi članici ponudila možnost predložitve ugotovitev v roku 
treh mesecev.  
3. Komisija prekli če začasno opustitev predhodnega financiranja in pla čil razlike, ko 
preceni, da je država članica sprejela ustrezne ukrep e, ki dovoljujejo zaustavitev 
opustitve pla čil.  
4. Če država članica ne sprejme ustreznih ukr epov, se lahko Komisija odlo či za 
sprejetje odlo čbe o zmanjšanju neto zneska ali preklicu prispevka Skupnosti k 
letnemu programu v skladu s členom 45. 
 
SL 127   SL Člen 42 
Hranjenje dokumentov 
V vsaki državi članici odgovorni organ zagotavlja, da  ostanejo vsi dokazni dokumenti glede 
izdatkov in revizij zadevnega letnega programa dostopni Komisiji in Ra čunskemu sodiš ču.  
Dokumenti se hranijo vsaj za obdobje treh let po zaklju čku letnega programa, brez poseganja 
v pravila glede državnih pomo či. To obdobje se prekine v prim eru sodnih postopkov ali na 
obrazloženo zahtevo Komisije. 
Dokumenti se hranijo bodisi v original ni obliki bodisi v obliki overjene razli čice, ki se ujema 
z izvirnikom, na splošno sprejetih nos ilcih podatkov. 
POGLAVJE VIII 
FINANČNI POPRAVKI  
Člen 43 
Finančni popravki držav članic 
1. Države članice so v glavnem odgovorne za prei skovanje nepravilnosti brez 
poseganja v pristojnosti Komisije  za izvrševanje splošnega prora čuna Evropskih 
skupnosti. Ukrepajo na podlagi dokazov kakršne koli ve čje spremembe, ki vpliva na 
naravo ali na pogoje za izvajanje ali nadzor pomo či ter izvedejo potrebne finan čne 
popravke. 
2. Država članica izvede potrebne finan čne popravke v povezavi s posameznimi ali 
sistemskimi nepravilnostmi, ki so odkrit e v delovanju ukrepov ali letnih programov. 
Popravki, ki jih izvedejo države članice, se izvršijo z izterjavo celotnega ali delnega 
prispevka Skupnosti. Država članica upošteva naravo in težo nepravilnosti ter 
finančno izgubo, ki je povzro čena Skladu.  
3. Države članice v letno poro čilo, poslano Komisiji, v skladu s členom 49(2) vklju čijo 
seznam postopkov preklica, ki so jih sprožile za zadevni letni program. 
Popravki države članice obsegajo preklic dela ali celote prispevka Skupnosti in, kjer 
se znesek ne povrne v roku, ki ga dolo ča ustrezna država članica, se zamudne obresti 
obračunajo po stopnji, ki jo dolo ča člen 46(2).  
4. V primeru sistemskih nepravilnosti država članica razširi svojo preiskavo na vse 
operacije, ki bi lahko bile prizadete. 
Člen 44 
Revizija ra čunovodske evidence in finan čni popravki s strani Komisije 
1. Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki Komisije lahko brez poseganja v pooblastila 
Računskega sodiš ča ali preglede, ki jih izvajajo države članice v skladu z 
 
SL 128   SL nacionalnimi zakoni, pre dpisi in upravnimi dolo čbami, izvajajo preglede na kraju 
samem, vklju čno s pregledi vzorcev, glede ukrepov, ki jih financira Sklad, in glede 
sistemov za upravljanje in nadzor, če to sporo čijo najmanj en delovni dan prej. 
Komisija obvesti zadevno državo članico z namenom, da dobi vso potrebno pomo č. 
Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri 
takšnih pregledih. 
Komisija lahko zahteva od zadevne države članice, da izvede pregled na kraju 
samem, da preveri pravilnost ene ali ve č transakcij. Uradniki in pooblaš čeni 
zastopniki Komisije lahko s odelujejo pri teh pregledih. 
2. Če po zaklju čku potrebnih preverjanj Komi sija ugotovi, da država članica ne ravna v 
skladu s svojimi obveznostmi iz člena 30, za časno opusti predhodno financiranje ali 
končno plačilo v skladu s členom 41. 
Člen 45 
Merila za popravke 
1. Če država članica ni naredila popravkov v obdobju, dolo čenem v členu 41(2), in če 
ni bilo sklenjenega nobenega sporazuma, se lahko Komisija v treh mesecih odlo či, da 
prekliče del ali celoten prispevek Skupnosti letnemu programu, kadar ugotovi, da: 
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistem u za upravljanje in nadzor programa, kar 
ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izpla čan; 
(b) je izdatek v potrjenem poro čilu o izdatkih nepravilen in ni bil popravljen s 
strani države članice pred za četkom postopka finan čnih popravkov iz tega 
odstavka; 
(c) država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 29 pred za četkom 
postopka finan čnih popravkov iz tega odstavka. 
Komisija sprejme odlo čitev ob upoštevanju vseh pripomb države članice. 
2. Komisija svoje finan čne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene 
nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo ne pravilnosti, da ugotovi, ali je 
potrebno uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek. Če je primer nepravilnosti 
povezan s poro čilom o izdatkih, za katerega je bilo v letnem poro čilu izdano 
pozitivno zagotovilo v skladu s členom 29(3)(b), se domneva, da gre za sistemsko 
napako, kar vodi v uporabo pavšalnega al i ekstrapolacijskega popravka, razen če 
država članica v treh mesecih predloži dokaze, ki nasprotujejo tej domnevi. 
3. Komisija pri odlo čanju o višini popravka upošteva resnost nepravilnosti ter obseg in 
finančne posledice ugotovljenih pomanjkl jivosti v zadevnem letnem programu. 
4. Če Komisija svoje stališ če utemeljuje na podlagi dejste v, ki so jih ugotovili drugi 
revizorji zunaj njenih sl užb, izpelje lastne zaklju čke glede finan čnih posledic po 
pregledu ukrepov, ki jih je  sprejela zadevna država članica v skladu s členom 31, 
poročil o nepravilnostih in vseh odgovorov države članice. 
 
SL 129   SL Člen 46 
Vračilo 
1. Vsako vra čilo, ki ga je treba izpla čati Komisiji, se izpla ča pred rokom, navedenim v 
nalogu za izterjavo, pripravljenem v skladu s členom 72 Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/200264. Ta rok je zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga. 
2. Iz vsake zamude pri vra čilu izhajajo zamudne obresti, ki se obra čunavajo od datuma 
roka plačila do datuma dejanskega pla čila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja 
Evropska centralna banka pri glavnih operaci jah refinanciranja, objavljena v seriji C 
Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem je 
postavljen rok, ter pove čana za tri in pol odstotne to čke. 
Člen 47 
Obveznosti držav članic 
Finančni popravki Komisije ne posegajo na podro čje obveznosti države članice, da v skladu s 
členom 45 izterjujejo sredstva. 
POGLAVJE IX 
SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN PORO ČILA 
Člen 48 
Spremljanje in vrednotenje 
1. Komisija v sodelovanju z državami članicami izvaja redno spremljanje Sklada. 
2. Komisija v partnerstvu z državami članicami Sklad redno vrednoti, da bi ocenila 
relevantnost, u činkovitost in vpliv ukrepov gl ede na cilje, opredeljene v členu 2. 
3. Komisija tudi oceni dopolnj evanje med ukrepi, ki se izvajajo v okviru Sklada in 
tistimi, ki potekajo v okvi ru drugih ustreznih polit ik, instrumentov in pobud 
Skupnosti. 
Člen 49 
Poročila 
1. V vsaki državi članici odgovorni organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev 
vrednotenja in spremljanja projekta. 
                                                 
64 UL L 248, 16.9.2002. 
 
SL 130   SL V ta namen vklju čujejo sporazumi in pogodbe, ki jih sklepa z organizacijami, 
odgovornimi za izvajanje ukrepov, klavzule, ki dolo čajo obveznost, da se predložijo 
redna in podrobna poro čila o napredku izvajanja in izpolnitvi dolo čenih ciljev. 
2. Odgovorni organ najkasneje v de vetih mesecih po roku za upravi čenost izdatkov, 
določenem v odlo čbi za sofinanciranje za vsak letni program, Komisiji predloži 
končno poročilo o izvajanju in kon čno izjavo o izdatkih v skladu s členom 34. 
3. Države članice predložijo Komisiji: 
(a) poro čilo o vrednotenju izvajanja ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad, 
najkasneje do 30. junija 2010; 
(b) poro čilo o vrednotenju rezultatov in vpli vu ukrepov, ki jih je sofinanciral 
Sklad, najkasneje do 30. junija 2012 (za obdobje 2007–2010) in 30. junija 2015 
(za obdobje 2011–2013). 
4. Komisija Evropskemu parlamentu, Sv etu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu 
odboru in Odboru regij predloži: 
(a) poro čilo o uporabi meril, dolo čenih v členu 14, za letno razd elitev sredstev 
državam članicam, najkasneje do 30. junija  2009; skupaj s predlogi za 
spremembe, če je potrebno; 
(b) vmesno poro čilo o doseženih rezultatih in o kvalitativnih in kvantitativnih 
vidikih izvrševanja Sklada , skupaj s predlogom o pr ihodnjem razvoju Sklada, 
najkasneje do 31. decembra 2010; 
(c) poro čilo o naknadnem vrednotenju, najkasneje do 31. decembra 2012 (za 
obdobje 2007–2010) in do 31. decembra 2015 (za obdobje 2011–2013). 
Člen 50 
Končno letno poro čilo 
1. Poro čila iz člena 49(2) vsebujejo naslednje podatke, da se omogo či jasna slika 
izvajanja letnih in ve čletnih programov: 
(a) finan čno in operativno izvajanje letnega programa; 
(b) napredek pri izvajanju ve čletnega programa in nje govih prednostnih nalog 
glede na njihove posebne in  preverljive cilje, s koli činsko opredelitvijo, kjer in 
kadar je to mogo če, fizičnih kazalnikov, kazalnikov izva janja, rezultatov in 
učinkov vsake prednostne naloge; 
(c) potrebna dejanja, ki jih je izvrši l odgovorni organ za za gotovitev kakovosti in 
učinkovitost izvajanja, zlasti: 
– ukrepe spremljanja in vrednotenja, vklju čno z ureditvijo 
zbiranja podatkov; 
 
SL 131   SL – povzetek vseh ve čjih problemov, ki so nastali pri izvajanju 
operativnega programa, in vseh sprejetih ukrepov; 
– uporabo strokovne pomo či; 
– ukrepe, sprejete za zagot avljanje podatkov in obveš čenosti 
javnosti o letnih in ve čletnih programih. 
2. Poro čilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 1. Komisija v 
roku dveh mesecev sprejme odlo čbo o vsebini letnega poro čila o izvajanju, ki ga 
predloži odgovorni organ. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je 
poročilo sprejeto. 
POGLAVJE X 
KONČNE DOLO ČBE 
Člen 51 
Odbor 
1. Komisiji pri delu pomaga skupni odbor „S olidarnost in upravljanje migracijskih 
tokov“, ki ga je ustanovila Odlo čba o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 
2007–2013 v okviru splošnega programa „Solid arnost in upravljanje migracijskih 
tokov“ ../… 65 („odbor“). 
2. Če se sklicuje na ta odstavek, se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
Člen 52 
Pregled  
Svet pregleda to odlo čbo na predlog Komisije na jpozneje do 30. junija 2013. 
Člen 53 
Začetek veljavnosti 
Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2007. 
Člen 54 
Naslovniki 
                                                 
65 Vnesi sklicevanje na odlo čbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce, Sklada za zunanje meje in 
Sklada za vra čanje. 
 
SL 132   SL Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 133   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. RAZVIJANJE SOLIDARNOSTI NA PODRO ČJU VRA ČANJA DRŽAVLJANOV TRETJIH 
DRŽAV , KI V EU PREBIVAJO NEZAKONITO  
1.1. Problematika in analiza 
Vračanje državljanov tretjih držav, ki ne, ali ne izpolnjujejo ve č pogojev za vstop, navzo čnost 
ali prebivanje na ozemljih držav članic Evropske unije, ker so vstopili nezakonito ali jim je 
potekel vizum ali dovoljenje za bi vanje, ali ker so jim dokon čno zavrnili prošnj o za azil, je 
bistveno.  
To je bistveno za zagotavljanje, da se ne osla bi politika dovolitve vstopa in da se zagotovi 
pravna država, ki je sestavni element obmo čja svobode, varnosti in pravice.  
Vendar je v praksi izvajanje politike vra čanja precejšen izziv, zlasti za države članice, ki 
imajo razmeroma nizek BDP in malo izkušenj. Upravljanje vra čanja je kompleksen proces, ki 
zahteva razvoj dobrih del ovnih odnosov z državami vra čanja, hkrati pa usklajevanje osebnih 
pravic in humanitarnih razlogov z državnimi interesi glede odkrivanja in  pregona. Nezakonito 
stanje se pogosto dopuš ča, da se nadaljuje, in države članice imajo velikokrat znatne in teko če 
stroške pri pridržanju zadevnih oseb za daljša obdobja in so vpletene v daljše pravne spore za 
njihovo odstranitev.  
Zmanjšanje nezakonitega  priseljevanja s pomo čjo učinkovite politike vra čanja zadeva vse 
države članice. Na podro čju brez notranjih meja se lahko osebe na čeloma neovirano gibljejo. 
Dopuščanje nezakonitega bi vanja v eni državi članici lahko negativno vpliva na boj proti 
nezakonitemu zaposlovanju v celotni EU, kar nato deluje kot vplivni dejavnik za pove čano 
nezakonito priseljevanje v EU. Oziroma, u činkovite politike vra čanja v celotni EU bi lahko 
imele ugodne u činke na verodostojnost skupne poli tike priseljevanja in pomagale pove čati 
sprejemljivost državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah.  
1.2. Pot naprej 
Zaradi obsega obstoje čih težav je veliko bolj verjetno, da jih bodo države članice premagale, 
če delujejo skupaj kot pa posamezno – zlasti če sledijo modelom, ki imajo za posledico 
uspešno, ampak pošteno izvajanje politik vra čanja v ve čih državah članicah, zlasti koncept 
„integriranega upravljanja vra čanja“, ki je usmerjen na zmanjšanje tveganj in ovir na 
najmanjšo možno raven.  
Poleg izvajanja praks na državni ravni, ki temeljijo na preteklih uspešnih izkušnjah, bi lahko 
države članice tudi delile ve č podatkov o procesih upravljanja vra čanja, osebah, za katere so 
bile izdane odredbe o odstranitv i, izkušnjah izvajanja razli čnih ukrepov in spodbudah za 
prostovoljno vra čanje ter o razmerah v tretjih držav ah. Nazadnje se lahko stroški ukrepov 
vračanja in pomo či ter podpore v teh državah pred in po njihovi vrnitvi bolj porazdelijo med 
države članice. 
Vendar mora to temeljiti na skupni razlagi te ga, koga se lahko vrne in kako ravnati pri 
izvajanju politike vra čanja. Komisija trenutno priprav lja predlog za Direktivo o skupnih 
standardih o postopkih v državah članicah za vra čanje državljanov tretjih držav, ki v EU 
prebivajo nezakonito. Direktiva bo uvedla en otne pogoje delovanja v EU glede postopkov 
 
SL 134   SL vračanja. Takšni standardi ne morejo obrav navati problemov, opredeljenih v smislu 
učinkovitosti izvaja nja politike vra čanja, ampak bodo drug bistveni del celostne politike 
vračanja EU. 
Poleg tega je treba ukrepe, ki jih podpira Sklad, izvajati v skladu s standardi človekovih 
pravic.  
Evropski svet je v Haaškem program u pozval k ustanovitvi Sklada za vra čanje.  
1.3. Cilji Sklada 
Glavni cilji Sklada so naslednji:  
• uvedba in izboljšanje orga nizacije in izvajanja integriranega upravljanja vra čanja s strani 
držav članic; 
• krepitev sodelovanja med državami članicami v okviru integriranega upravljanja vra čanja 
in njegovega izvajanja;  
• spodbujanje u činkovite in enotne uporabe skupnih standardov vra čanja v skladu z 
razvojem politike na tem podro čju. 
Sklad bi na čeloma pokril vra čanje tako priseljencev in prosilcev za azil, ki so bili zavrnjeni. 
Financiranje ukrepov vra čanja za zavrnjene pros ilce za azil v okviru Ev ropskega sklada za 
begunce preneha izpolnjevati pogoje šele  od 1. januarja 2008, da bi se omogo čilo polno 
izvajanje prvega ve čletnega programskega cikla v okviru sedanje odlo čbe. 
To leto bo Komisija za čela s pripravljalnimi ukrepi na podro čju vračanja. Pripravl jalni ukrepi 
bodo potekali leta 2005 in 2006. Da bi upoštevali kar najve č (prvih) rezultatov teh 
pripravljalnih ukrepov, se predlaga , da se izvrševanje Sklada za čne šele leta 2008. Zato ni v 
letu 2007 predvidene nobene denarne podpore. 
2. PRAVNA PODLAGA IN UTEMELJITEV INSTRUMENTA POLITIKE  
2.1. Izbira pravne podlage 
Predlagana pravna podlaga za to odlo čbo Sveta je to čka (b), odstavek 3, člen 63, ker ta 
zakonodaja vklju čuje „ukrepe, ki se nanašajo na pol itiko priseljevanja“ na naslednjem 
področju: „nezakonito priseljevanje in prebivanje, tudi vra čanje oseb, ki nezakonito bivajo v 
državi članici, v izvorno državo“.  
V skladu z Odlo čbo Sveta z dne 22. decembra 2004, ki predvideva, da bi se nekatera 
področja, ki jih pokriva naslov IV tretjega de la Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, 
urejala s postopkom, dolo čenim v členu 251 navedene pogodbe (2004/927/ES), Svet pri 
sprejemanju ukrepov, navedenih v členu 63(2)(b), odlo ča v skladu s postopkom, dolo čenim v 
členu 251 Pogodbe.  
Ker predlog temelji na naslovu IV Pogodbe ES (Viz umi, azil, priseljevanje in druge politike v 
zvezi s prostim gibanjem oseb), mora biti prip ravljen in sprejet v skladu s protokoli o stališ ču 
Združenega kraljestva, Irske in Danske, ki  so priloženi Amsterdamski pogodbi. Združeno 
 
SL 135   SL kraljestvo in Irska imata možnost izbire pri te m ukrepu. Danska ne bo sodelovala pri sprejetju 
te odločbe in zanjo ni zavezujo ča in se ne uporablja. 
Solidarnost pri dodeljevanju sredstev  
Metodologija za dodeljevanje sredstev državam članicam bi bila podobna tisti, dolo čeni v 
Odločbi Sveta o ustanovitvi Evropskega  sklada za begunce za obdobje 2005–2010.  
Prvič, ker bo zaradi uspešnega vra čanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v 
EU, veliko držav članic (predvsem novih držav članic) moralo izvesti nekaj strukturnih 
naložb, bo državam članicam vsako leto dodeljen dolo čen znesek. Ta znesek bo višji za 
obdobje 2008–2013 za države, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004. Ta znesek bo prav tako višji za države članice, ki bodo pristopile k Ev ropski uniji v obdobju 2008–2013, za 
obdobje 2008–2013 od leta po njihovem pristopu. 
Drugič, v skladu z na čelom solidarnosti se bo ve čji del dodeljenih sredstev državam članicam 
določil na podlagi delitvenega klju ča, ki opredeljuje relativno breme držav članic glede na 
upravljanje vra čanja. Delitveni klju č bi sestavljala dva elementa: prvi, ki se nanaša na število 
državljanov tretjih držav, za katere se izda odlo čitev o vrnitvi, ki jih zavezuje in/ali jih 
obvešča o obveznosti, da se zapusti ozemlje države članice, in drugi, ki se nanaša na uspešne 
pretekle vrnitve. Za prvi elem ent se sešteje skupno število drža vljanov tretjih držav, za katere 
se izda odlo čitev o vrnitvi v preteklih tr eh letih. To skupno število bi nato približno ustrezalo 
številu oseb, za katere se preverja njihovo stanje , ki se nanaša na odstr anitev s strani organov 
v določenem referen čnem obdobju. Zakasnitvi med odlo čitvijo in dejanskim odhodom se 
pogosto ne da izogniti: odstranitev  sama (dejanje izvršitve odlo čitve o vrnitvi) lahko v 
nekaterih državah članicah zahteva posebno odlo čitev in/ali lahko zanjo veljajo posebni 
postopki (vklju čno, če je potrebno, s pridržanjem pred od stranitvijo). Drugi  element bi se 
nanašal na pretekle uspešne vrnitve. Tako bi  obstajal vgrajeni mehanizem, ki bi spodbujal 
države članice, da vlagajo v in izboljšajo upravljanje vra čanja in prispevajo k zmanjšanju 
nezakonitega priseljevanja v celotni EU. Ker je treba posebno pozornost nameniti prihodnjim 
prizadevanjem, bo razmerje med dvema elementoma 70 % – 30 %. 
Opredelitev kategorije oseb, za katere se izda odlo čitev o vrnitvi, bi morala na čeloma ustrezati 
opredelitvi te kategorije v prihodnji Direktivi Sveta. 
Predlaga se, da se iz te opredelitve izklju či državljane tretjih držav, ki jim je bil vstop na 
tranzitno obmo čje države članice zavrnjen, ker se mora predposta vljati, da te os ebe niso nikoli 
vstopile na ozemlje EU in da ni nujno, da jih zajema ureditev zgoraj omenjene prihodnje direktive Sveta, medtem ko njihovo dejansko vrnitev pokrivajo drugi instrumenti.  
To ne posega v možnost držav članic, da usmerjajo denarno podporo k ukrepom, ki bi (tudi) 
zajemali to kategorijo oseb v skladu s cilji Sklada. Isto  velja za prostovoljno vra čanje 
državljanov tretjih držav, ki niso vložili prošnje za azil in ki še (ne) prebivajo nezakonito na 
ozemlju države članice. 
2.2. Ukrepi, opredeljeni v okviru Sklada 
Glede na splošne cilje Sklada, ki so  prispevati k izvajanju politik vra čanja, ki temeljijo na 
konceptu integriranega upravljanja vra čanja, Komisija predlaga iz vrševanje Sklada v glavnem 
s pomočjo deljenega upravljanja z državami članicami. To bo omogo čilo oblikovanje 
finančne podpore, ki bo v skladu s posebnimi razmerami in potrebami vsake države članice.  
 
SL 136   SL Poleg tega predlog zaradi zagotavljanja  uporabe sredstev na kar najbolj u činkovit na čin 
vsebuje zelo podrobne dolo čbe glede doseganja operativnih cilj ev ter vrste ukrepov, ki naj bi 
prispevali k tem ciljem. 
3. VREDNOTENJA  
Do zdaj so bila za podporo upr avnega sodelovanja na podro čju vračanja (ARGO) sredstva na 
razpolago samo na ravni Skupnosti. Ti ukrepi so se v glavnem osredoto čili na študije 
najboljših praks in posredovanj e takšnih podatkov organom in ostalim interesnim skupinam, 
kot je IOM.  
Komisija je izvedla predhodno vrednotenj e, ki je priloženo temu predlogu. 
4. SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST  
Subsidiarnost 
Temeljno na čelo ostaja odgovornost držav članic za razvoj in izvajanje upravljanja vra čanja v 
vseh njegovih razsežnostih. Državni prora čuni bodo zato ostali glavni vir naložb in 
načrtovane porabe. Vendar prizadev anja držav glede izvajanja na čela integriranega 
upravljanja vra čanja v skladu s skupnimi st andardi lahko podpre Sklad, če te politike vplivajo 
na druge države članice. Ukrepi, ki izpolnj ujejo pogoje za podporo s st rani Sklada, morajo biti 
jasno opredeljeni, povezani z objektivnimi pogo ji v posameznih državah in prinesti dodano 
vrednost Skupnosti kot celoti. 
Sorazmernost 
Odločba bo omogo čila finančno podporo iz Sklada seznam u ukrepov, ki operativno 
prispevajo k vrsti navede nih posebnih ciljev, pri čemer države članice izbirajo ukrepe in 
način, na katerega se izvajajo v okviru shem, o katerih so se sporazumele s Komisijo. Sklad 
mora biti strateško orodje, ki bo prispevalo k razvoju nacionalnih strategij vra čanja. Tudi za 
uporabo odobrenih prora čunskih sredstev Skupnosti morajo velja ti jasna in enotna pravila, ki 
jih vsebuje Odlo čba Sveta, ki je ustrezen instrume nt za izvajanje programov Skupnosti. 
5. PRORAČUNSKE POSLEDICE  
V letu 2007 ni predvidene nobene denarne podpore. Dodeljena finan čna sredstva za Sklad v 
okviru finan čne perspektive, ki jih je predla gala Komisija za obdobje 2008–2013, znašajo 759 
milijona EUR.  
Za razdelitev finan čnih sredstev državam članicam Komisija namerava uporabiti metodo, ki 
temelji na objektivnih merilih. Da bi odražala dejansko stanje v vsaki državi članici, se merila 
v prvi vrsti nanašajo na „cilj no skupino“. S tem se zagotovi, da se razvoj dogodkov (ki se 
nanaša na primer na spremembe politik e dovolitve vstopa) hitro upošteva pri na činu 
dodeljevanja finan čnih sredstev, kar daje možnost izva janja korektivnih ukrepov, ki jih 
podpira Sklad. 
 
SL 137   SL 2005/0049 (COD) 
Predlog 
ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o ustanovitvi Evropskega sklada za vra čanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega 
programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 63(3)(b) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije66, 
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora67, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij68, 
v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 251 Pogodbe69, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Glede na postopno vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in pravice Pogodba o 
ustanovitvi Evropske skupnosti predvideva ta ko sprejetje ukrepov, ki so namenjeni 
zagotavljanju prostega gibanja oseb v povezavi s spremljajo čimi ukrepi, ki se nanašajo 
na kontrole zunanjih mej, azil in priselje vanje, kot tudi sprejetje ukrepov, ki se 
nanašajo na azil, priseljevanje in zaš čito pravic državljanov tretjih držav. 
(2) Evropski Svet je na posebnem zased anju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 
ponovno potrdil svojo zavezo vzpostavljanja obmo čja svobode, varnosti in pravice. V 
tem smislu bi morala biti skupna evropska  azilna politika in po litika priseljevanja 
namenjena pošteni obravnavi državljanov tretjih držav in boljšemu upravljanju 
migracijskih tokov.  
(3) Učinkovita politika vra čanja Skupnosti je potrebno dopoln ilo verodostojne politike 
zakonitega priseljevanja in azilne politike,  pa tudi pomemben element v boju proti 
nezakonitemu priseljeva nju. Znatni del prora čuna države članice namenjajo izvajanju 
programov vra čanja in ukrepov prisilnega vra čanja. Skupno ukrepanje Evropske unije 
na tem podro čju, skupaj z ustreznimi finan čnimi sredstvi Skupnos ti, bi lahko podprlo 
države članice, poudarilo nujnost vra čanja oseb, ki nezakonito bivajo v državi članici, 
in prispevalo k okrepljeni solidarnosti med državami članicami. 
                                                
 
66 UL C … 
67 UL C … 
68 UL C … 
69 UL … 
 
SL 138   SL (4) Svet je 28. februarja 2002 sprejel celovit na črt za boj proti neza konitemu priseljevanju 
in trgovini z ljudmi v Evr opski uniji 70, kjer je pouda ril, da politike ponovnega 
sprejema in vra čanja predstavljajo sestavni in klju čni element v boju proti 
nezakonitemu priseljevanju, in opredelil dva elementa, na katerih mora temeljiti 
politika vra čanja Skupnosti, namre č skupna na čela in skupni ukrepi v okviru 
izboljšanja upravnega sodelovanja med državami članicami. 
(5) Akcijski program za vra čanje Sveta z dne 28. novemb ra 2002, ki temelji na Sporo čilu 
Komisije z dne 14. oktobra 2002 o politiki vra čanja Skupnosti glede nezakonitih 
priseljencev, obravnava celotno verigo ukre pov, ki se nanaša na upravljanje vra čanja v 
državah članicah ter zajema prostovoljno in prisilno vra čanje državljanov tretjih držav 
ter najpomembnejše faze vra čanja, vklju čno s pripravo in nadaljnjimi ukrepi.  
(6) Na svojem zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 je Evropski svet pozval 
Komisijo, naj raziš če vse vidike, ki se nanašajo na lo čeni instrument Skupnosti za 
vračanje, zlasti za podporo prednostni h nalog, kot so bile dolo čene v Akcijskem 
programu za vra čanje.  
(7) Na podlagi sklepov z dne 8. junija 2004, v katerih je Svet pozval prora čunski organ, 
naj zagotovi sredstva za pripravljalne ukrepe,  in pozval Komisijo, da upošteva njegovo 
stališče o razvoju integriranega na črta vračanja v tesnem sodelovanju z državami 
članicami, so bili vpeljani pripra vljalni ukrepi za obdobje 2005 in 2006.  
(8) Evropski svet je na svojem zasedan ju v Bruslju 4. in 5. novembra 2004 v „Haaškem 
programu“ pozval k za četku pripravljalne faze Ev ropskega sklada za vra čanje (v 
nadaljevanju Sklad) in ustanovitvi Skla da do leta 2007 ob upoštevanju vrednotenja 
pripravljalne faze. 
(9) Novembra 2004 se je Svet seznanil s poro čilom predsedstva o analizi sporo čenih 
najboljših praks vra čanja v dolo čene države. Poro čilo je navedlo številne možnosti in 
potrebo po bolj prakti čnem sodelovanju med državami članicami pri praksi vra čanja. 
Poročilo je prikazalo možnosti za bolj integriran pristop k politiki vra čanja ter k 
splošnim politikam na državni ravni in na ravni Skupnosti. Poleg tega je poro čilo 
opredelilo najboljše prakse držav članic glede prostovoljnega ali prisilnega vra čanja 
državljanov tretjih držav v njihovo drža vo izvora ali tranzita, kot je spodbujanje 
programov za prostovoljno trajno vra čanje, svetovanje glede vra čanja ter organizacija 
skupnih ukrepov vra čanja, vklju čno s čarterskimi poleti.  
(10) Nujno je, da bo lahko Skupnost imela na voljo instrument, zasnovan za podporo in 
spodbujanje prizadevanj s strani držav članic za izboljšanje upravljanja vra čanja v 
vseh njegovih razsežnostih, na podlagi na čela integriranega upravljanja vra čanja ter z 
namenom podpiranja poštenega in u činkovitega izvajanja skupnih standardov 
vračanja, dolo čenih v okviru obstoje čih in prihodnjih instrumentov Skupnosti, ki se 
nanašajo na vra čanje.  
(11) Za leto 2007 naj ne bi bilo v okviru tega instrumenta predvidene nobene denarne 
podpore, da bi lahko upo števali rezultate prip ravljalnih ukrepov vra čanja (2005–2006) 
na podlagi poro čila Komisije o vrednotenju pripravljalnih ukrepov.  
                                                 
70 UL C 142, 14.6.2002, str. 23. 
 
SL 139   SL (12) Zadevni skupni standard i so zlasti Direktiva Sveta 2001/40/ES z dne 28. maja 2001 o 
medsebojnem priznavanju odlo čb o izgonu državljanov tretjih držav71 in njena 
dopolnila, Odlo čba Sveta 2004/191/ES z dne 23. februarja 2004 o dolo čitvi meril in 
praktičnih rešitev za izravnavo finan čnih neskladij, ki so pos ledica uporabe Direktive 
2001/40/ES o medsebojnem priznavanju odlo čb o izgonu državljanov tretjih držav72, 
in Odločba Sveta 2004/573/ES o organiziranj u skupnih letov zaradi odstranitve 
državljanov tretjih držav, ki so predmet posameznih odredb o odstranitvi, z ozemlja dveh ali ve č držav članic73.  
(13) To zadeva tudi prihodnje instrument e Skupnosti, kot je instrument o skupnih 
standardih za postopke v državah članicah za vra čanje državljanov tretjih držav, ki tam 
prebivajo nezakonito, ki bi morali vzposta viti enotne pogoje delovanja za postopke 
vračanja v Evropski uniji in bi tako opredelili pogoje za države članice in okvir, v 
katerem bi te sprejemale ukrepe vra čanja. 
(14) Za zagotovitev doslednosti odziva Skupnosti na vra čanje državljanov tretjih držav, ki 
tam prebivajo nezakonitom, bi morali biti ukrepi, ki se financ irajo v okviru tega 
instrumenta, posebni in dopolnjevati ukrepe,  ki se financirajo v okviru Evropskega 
sklada za begunce, ter na črtovanje programov usmerjeno k podpiranju razvojnega in 
gospodarskega sodelovanja s partnerskimi državami in regijami, ki niso države članice 
ali čezmorske države in ozemlja. 
(15) Zlasti bi to pomenilo, da bi zavrnjeni prosilci za azil bili vklju čeni v okviru ukrepov 
tega instrumenta samo, če niso več vključeni v okviru Evropskega sklada za begunce. 
Ko se kon ča prvi večletni cikel Evropskega sklada  za begunce (2005–2007), bi moral 
ta instrument tudi pokriti  zavrnjene prosilce za azil. 
(16) Instrument je zasnovan kot del uskl ajenega okvira z nasl ovom Splošni program: 
„Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ in je namenjen obravnavanju 
vprašanja poštene delitve odgovornosti med državami članicami kar zadeva finan čno 
breme, ki izhaja iz uvedbe integriranega upravljanja zunanjih meja Unije in iz izvajanja skupnih politik azila in prise ljevanja v skladu z naslovom IV Pogodbe o 
ustanovitvi Evropske skupnosti.  
(17) Glavni cilj tega instrumenta bi mora l biti spodbujanje integriranega upravljanja 
vračanja na državni ravni. Države članice je treba spodbujat i, da izvajajo ukrepe 
vračanja v luči integriranih akcijskih na črtov vračanja, ki analizirajo razmere v državi 
članici glede na ciljno populaci jo, postavljajo cilje glede na predvidene ukrepe in, v 
sodelovanju z ustreznimi interesnimi skupi nami, kot sta Urad visokega komisariata 
ZN za begunce in Mednarodna organizacija  za migracije, ponujajo sheme vra čanja, ki 
se osredoto čajo na učinkovita in trajna vra čanja s pomo čjo različnih ukrepov. Po 
potrebi se integrirani na črti vračanja redno ocenjujejo in prilagajajo. 
(18) Za spodbujanje prostovoljnega vra čanja oseb, ki je v sk ladu z obveznostjo, da se 
zapusti državo članico, bi morale biti predvidene spodbude za takšne povratnike, kot je 
preferencialna obravnava z zagotavljanjem pove čane pomo či pri vračanju. Ta na čin 
                                                
 
71 UL L 149, 2.6.2001, str. 34. 
72 UL L 60, 27.2.2004, str. 55. 
73 UL L 261, 6.8.2004, str. 28. 
 
SL 140   SL prostovoljnega vra čanja je v interesu dos tojanstvene vrnitve povrat nikov in v interesu 
organov v smislu stroškovne u činkovitosti.  
(19 Vendar z vidika politike st a prostovoljno in prisilno vra čanje neločljivo povezana in 
države članice je treba pri nj ihovem upravljanju vra čanja spodbujati h krepitvi 
dopolnjevanja dveh oblik. Obstaja o čitna potreba po izvajanju prisilnih vra čanj, da se 
zaščiti celovitost politike prisel jevanja in azilne politike Ev ropske unije ter sistemov 
priseljevanja in azila držav članic. Tako je možnost prisilnega vra čanja predpogoj za 
zagotovitev, da se politika ne oslabi in za uresni čevanje pravne države, ki je sama 
bistvena za vzpostavitev obmo čja svobode, varnosti in pravice. Instrument bi moral 
zato podpirati ukrepe držav članic za pospeševanje prisilnega vra čanja.  
(20) Poleg tega se glavne ovire, s katerimi se države članice soo čajo na podro čju vračanja, 
pojavljajo v povezavi s prisilnim vra čanjem. Pomembna ovira je negotovost glede 
identitete zadevnih oseb in/ali njegovih ali njenih potrebnih potnih listin. Države 
izvora pogosto odlagajo ali odklanjajo  izdajanje potnih listin za vra čanje zaradi 
manjkajočih podatkov o državljanstvu ali identiteti.  Zaradi izogibanja odstranitvam se 
lahko nezakoniti priselje nci skrivajo ali uni čijo svoje potne listine in pogosto 
prevzamejo popolnoma lažno identiteto  in/ali državljanstvo. Posledi čno se pogosto 
izvajajo dolgotrajni in dragi postopki, ki vklju čujejo predstavitev povratnika ve čim 
veleposlaništvom ali izvajanjem analize jezika ali nare čja. Države članice je treba 
spodbuditi k izboljšanju sodelovanja s konzul arnimi službami tretjih držav in k 
povečanju izmenjave podatkov in operativnega sodelovanja med njimi glede 
sodelovanja s takšnimi službami.  
(21) Nazadnje je za ta inst rument nujno, da v državah članicah, ki menijo, da je to ustrezno, 
podpirajo posebne ukrepe za povratnike v drža vo vrnitve, da bi se ob primernih 
pogojih zagotovila u činkovita vrnitev v njihovo mesto ali regijo izvora ter okrepila 
njihova trajna ponovna vklju čitev v njihovo skupnost. Takšni ukrepi ne bi smeli 
zajemati pomo či tretji državi kot taki in so samo upravi čeni do denarne podpore, če in 
v kolikor je potrebno nadaljevan je dejavnosti, ki so se že za čele in so se v glavnem 
izvedle na ozemlju držav članic v okviru integriranega na črta vračanja.  
(22) Ena izmed nalog Agencije, ustanovljen e v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 z 
dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno 
sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljevanju 
„Agencija“), je zagotav ljanje potrebne pomo či za organizacijo skupnih ukrepov 
vračanja držav članic in opredelitev najboljših praks glede pridobitve potnih listin in 
odstranitvi državljanov tretjih držav, ki se nezakonito zadržujejo na ozemljih držav članic. Skladno s tem bi morala Agencija  zagotoviti, da se izpolnijo pogoji za 
učinkovita in usklajena prizadevanja vra čanja držav članic, ob tem pa prepustiti 
izvajanje in organiz acijo skupnih ukrepov vra čanja pristojnim državnim službam. Zato 
bi se Agenciji na podlagi ukrepov Skupnosti morala omogo čiti uporaba virov, ki so na 
voljo v tem instrumentu.  
(23) Podpora, ki jo zagotavlja Sklad, bo bolj u činkovita in bolje usmerjena, če bi 
sofinanciranje upravi čenih ukrepov temeljilo na strateških ve čletnih programih in na z 
njimi povezanih letnih delovnih programih, ki jih pripravi vsaka država članica v 
sodelovanju s Komisijo. 
 
SL 141   SL (24) Na podlagi strateških smernic, ki jih je  sprejela Komisija, bi morala vsaka država 
članica ob upoštevanju svojega položaja in potreb pripraviti ve čletni programski 
dokument, kjer tudi dolo či svojo razvojno strategijo, o ka teri se s Komisijo sporazume 
in jo Komisija tudi sprejme ter pred stavlja okvir za pripravo letnih programov. 
(25) Ve čletno načrtovanje bi moralo biti usmerj eno k doseganju ciljev Skladov z 
zagotavljanjem dostopnosti potrebnih finan čnih sredstev ter doslednosti in zveznosti 
skupnih ukrepov Skupnosti in držav članic. 
(26) Ve čletno načrtovanje bi moralo zagotoviti koordin acijo tega instrumenta z ostalimi 
obstoječimi finančnimi instrumenti.  
(27) V okviru deljenega upravljanja iz člena 53(1)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 
1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se upora blja za splošni prora čun 
Evropskih skupnosti74, morajo  biti pogoji, ki dopuš čajo Komisiji uresni čevanje njenih 
pristojnosti pri izvrševanju splošnega prora čuna Evropskih skupnosti, podrobno 
opredeljeni, pojasniti pa je treba tudi obveznosti sodelovanja držav članic. Komisija bo 
lahko z uporabo teh pogojev preverila, ali države članice Sklad uporabljajo na zakonit 
in pravilen na čin ter v skladu z na čelom dobrega finan čnega poslovodenja v smislu 
člena 27 finan čne uredbe. 
(28) Komisija mora  izdelati okvirno raz členitev razpoložljivih od obrenih pravic za prevzem 
obveznosti z uporabo objektivne in pregledne metode.  
(29) S strokovno pomo čjo mora ta instrument za gotavljati podporo vrednotenjem, 
izboljšanju upravne usposobljenosti, poveza ne z upravljanjem Sklada, študijam, 
pilotnim projektom in izmenjavam iz kušenj, namenjenim zlasti spodbujanju 
inovativnih praks in pristopov. 
(30) Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja 
sistemov za upravljanje in nadzor. V ta namen je treba opredeliti splošna na čela in 
zahtevane naloge, ki jih morajo  izpolnjevati vsi programi.  
(31) V vsaki državi članici je treba zagotoviti ime novanje enega samega odgovornega 
organa za upravljanje finan čnih sredstev sklada in pod robneje pojasniti njegove 
pristojnosti. Predvideti je tr eba tudi imenovanje in naloge  revizijskega organa. Poleg 
tega je treba zaradi zagotavljanja enotni h standardov kakovosti v zvezi s potrjevanjem 
izdatkov, preden so posredovani Komisiji, in zaradi podrobne dolo čitve narave in 
kakovosti podatkov, na katerih temeljijo izjave o izdatkih, predvideti imenovanje organa za potrjevanje. 
(32) V skladu z na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti imajo države članice glavno 
odgovornost za izvajanje in nadzor nad izpla čili pomoči. 
(33) Potrebno je podrobno dolo čiti obveznosti držav članic glede sistemov za upravljanje in 
nadzor, potrjevanja izdatkov ter prepre čevanja, ugotavljanja in popravljanja 
nepravilnosti in kršitev prav a Skupnosti, da se zagotovi u činkovito in pravilno 
izvajanje njihovih ve čletnih in letnih programov. Zlasti  je treba, v ko likor to zadeva 
                                                
 
74 UL L 248, 16.9.2002, str. 1. 
 
SL 142   SL upravljanje in nadzor, dolo čiti načine, na katere države članice podajo zagotovila, da 
so sistemi vzpostavljeni  in zadovoljivo delujejo. 
(34) Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finan čnega nadzora je treba okrepiti 
sodelovanje med Komisijo in državami članicami na tem podro čju in opredeliti merila, 
ki Komisiji v okviru njene strategije  nadzora nacionalnih sistemov omogo čajo, 
ugotoviti stopnjo zanesljivosti zagotov il nacionalnih revizijskih organov. 
(35) Učinkovitost in u činek ukrepov, ki jih podpira ta instrument, sta prav tako odvisna od 
njihovega vrednotenja. V te m smislu je treba dolo čiti odgovornosti držav članic in 
Komisije ter rešitve za zagotavljan je zanesljivosti vrednotenja. 
(36) Ukrepe je treba vredno titi glede na vmesni pregled in presojo vpliva in postopke 
vrednotenja je treba vklju čiti v nadzorne ur editve projekta. 
(37) Ta odlo čba določa finančni okvir za celotno trajanje programa, na katerega se lahko 
proračunski organ v osnovi sklicu je, in sicer v smislu to čke 33 Medinstitucionalnega 
sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju prora čunskega postopka
75.  
(38) Ker ciljev predlaganega  ukrepa, ki je spodbujati vra čanje državljanov tretjih držav, ki 
nezakonito prebivajo v EU, v okvi ru skupnih standardov in na čela integriranega 
upravljanja vra čanja, države članice same ne morejo uresni čiti v zadostni meri in jih 
lahko zato zaradi zar adi obsega in u činkov ukrepa bolje uresni či Skupnost, lahko 
Skupnost sprejme ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti, kot je dolo čeno v členu 5 
Pogodbe. V skladu z na čelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odlo čba ne 
presega tistega, kar je potre bno za dosego navedenih ciljev.  
(39) Ukrepi, potrebni za izvajanje te odlo čbe, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil76. 
(40) Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o stališ ču Danske, ki je priložen k Pogodbi o 
Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Ev ropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri 
sprejetju te odlo čbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi –  
SPREJELA NASLEDNJO ODLO ČBO: 
POGLAVJE I 
VSEBINA, CILJI IN UKREPI  
Člen 1 
Vsebina in podro čje uporabe 
                                                 
75 UL C 172, 18.6.1999, str. 1. 
76 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 143   SL Ta odločba za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 ustanavlja Evropski sklad 
za vračanje, v nadaljnjem besedilu „Sklad“, v okvi ru splošnega programa „Solidarnost in 
upravljanje migracijskih tokov“, da  bi prispevala h krepitvi obmo čja svobode, varnosti in 
pravice. 
Ta odločba opredeljuje cilje, h katerim Sklad pr ispeva, njegovo izvrševanje, razpoložljiva 
finančna sredstva in merila dodelitve razpoložljivih finan čnih sredstev. 
Določa pravila upravljanja Sklada, med drugim tudi finan čna, prav tako pa mehanizme 
spremljanja in nadzora, ki temeljijo na delitvi odgovornosti med Komisijo in državami 
članicami. 
Člen 2 
Splošni cilji Sklada 
1 Splošni cilj Sklada je z uporabo koncepta integriranega upravljanja podpirati 
prizadevanja držav članic za izboljšanje upravljanja vra čanja v vseh njegovih 
razsežnostih, ob upoštevanju zakono daje Skupnosti na tem podro čju. 
2. Sklad prispeva k financiranju strokovne pomo či na pobudo držav članic ali Komisije. 
Člen 3 
Posebni cilji 
1. Sklad prispeva k naslednjim posebnim ciljem:  
(a) uvedbi in izboljšanju organizacije in izvajanja integriranega upravljanja 
vračanja s strani držav članic; 
(b) krepitvi sodelovanja med državami članicami v okviru integriranega 
upravljanja vra čanja in njegovega izvajanja;  
(c) spodbujanju u činkovite in enotne uporabe skupnih standardov vra čanja v 
skladu z razvojem politike na tem podro čju. 
2. Integrirano upravljanje vra čanja vklju čuje zlasti razvoj in izvajanje integriranih 
načrtov vračanja s strani pristojnih organov države članice, ki: 
– temeljijo na celoviti presoji položaja v državi članici glede na ciljno populacijo in 
izzive, ki se nanašajo na predvidene ukrep e (na primer tiste, ki se nanašajo na 
pridobitev potnih listin  in drugih stvari, ki  predstavljajo prakti čne ovire za 
vračanje). Celovita presoja se  pripravi v sodelovanju z vsemi ustreznimi organi in 
partnerji; ter 
– imajo za cilj dose či vrsto ukrepov, ki spodbujajo prostovoljne sheme vra čanja 
državljanov tretjih držav, ki nezakon ito prebivajo na ozemlju EU, in, če je 
potrebno, izvajati ukrepe prisilnega vra čanja, ki se nanašajo na te osebe v popolni 
skladnosti s človekoljubnimi na čeli in spoštovanju njihovega dostojanstva; ter 
 
SL 144   SL – predvidijo ciljno skupino, ki temelji na ustreznem številu primerov; ter 
– vključujejo načrtovanje in/ali časovni razpored ter po po trebi predvidijo redne 
mehanizme vrednotenja, ki omogo čajo prilagoditev na črtovanja in presojo vpliva 
načrta v praksi. 
3. Integrirani na črti vračanja se osredoto čajo zlasti na u činkovita in trajna vra čanja s 
pomočjo takšnih ukrepov, kot so u činkoviti podatki na stopnji pred odhodom, 
potovalne ureditve, tranzit v državi vrnitve za prostovoljno in prisilno vra čanje. Če je 
le mogoče se lahko v namen spodbujanja prostovoljnega vra čanja predvidijo 
spodbude za prostovoljne povratnike, kot je pove čana pomo č pri vračanju. 
Če države članice menijo, da je primerno, lahko vklju čijo določbo o podpori 
sprejema in ponovne vklju čitve. 
Člen 4 
Upravičeni ukrepi v državah članicah 
1. Zlasti naslednji ukrepi, ki se nanašajo na cilj, dolo čen v členu 3(1)(a), so upravi čeni 
do podpore s strani Sklada:  
(a) vzpostavitev ali izboljšanje u činkovitega, stabilnega in operativnega 
sodelovanja organov držav članic s konzularnimi organi in službami za 
priseljevanje tretjih držav z nameno m pridobitve potnih listin za vra čanje 
državljanov tretjih držav ter zagotov itvijo hitrih  in uspešnih postopkov 
odstranitve; 
(b) spodbujanje in pospeševanje prostovoljnega vra čanja državljanov tretjih držav, 
ki nezakonito prebivajo v EU, zlasti s pomo čjo programov za prostovoljno 
vračanje, z namenom zagotavljan ja trajnosti vrnitev; 
(c) poenostavitev in izvedba prisilnega vra čanja državljanov tretjih držav, ki 
nezakonito prebivajo v EU, z namenom krepitve verodostoj nosti in celovitosti 
politik priseljevanja in zmanjšev anja obdobja pridržanja oseb, ki čakajo na 
prisilno odstranitev. 
2. Zlasti naslednji ukrepi, ki  se nanašajo na cilj, dolo čen v členu 3(1)(b), so upravi čeni 
do podpore s strani Sklada:  
(a) sodelovanje pri zbiranju in zagotav ljanju podatkov potencialnim povratnikom o 
državi izvora; 
(b) sodelovanje pri izboljšanju u činkovitih, stabilnih in operativnih delovnih 
odnosov med organi držav članic in konzularnimi organi ter službami za 
priseljevanje tretjih držav z na menom pospeševanja konzularne pomo či pri 
pridobivanju potnih listin za vra čanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo 
hitrih in uspešnih postopkov odstranitve;  
 
SL 145   SL (c) oblikovanje skupnih integriranih na črtov vračanja in njihovo izvajanje, 
vključno s skupnimi programi prostovoljnega vra čanja glede dolo čenih držav 
ali regij izvora, prejšnjega prebivališ ča ali tranzita; 
(d) študije o trenutnem položaju in mož nostih za okrepitev upr avnega sodelovanja 
med državami članicami na podro čju vračanja in v povezavi z vlogo 
mednarodnih in nevladnih organizacij, ki naj bi jo odigrale v tem okviru; 
(e) izmenjava informacij, podpore in  nasvetov pri obravnavanju vra čanja še 
posebej ranljivih skupin; 
(f) organizacija seminarjev  za strokovne delavce o najboljših praksah, ki se 
osredotočajo na dolo čene tretje države in/ali regije; 
(g) skupni ukrepi, ki omogo čajo sprejem ponovno sprejetih oseb v države izvora, 
prejšnjega prebivališ ča ali tranzita; 
(h) skupen razvoj ukrepov, ki bi zagotovil trajno ponovno vklju čitev oseb v državo 
izvora ali prejšnjega prebivališ ča; 
(i) skupne ukrepe za spremljanje položaj a povratnikov in trajnosti njihovega 
položaja po vrnitvi. 
3. Zlasti naslednji ukrepi, ki se nanašajo na cilj, dolo čen v členu 3(1)(c), so upravi čeni 
do podpore s strani Sklada:  
(a) pove čanje zmogljivosti pristojnih organov za sprejemanje kar najhitrejših 
odločitev o vrnitvi visoke kakovosti; 
(b) pove čanje zmogljivosti pristojnih  upravnih organov za hitro 
izvrševanje/uveljavljanje odlo čitev o odstranitvi ob polnem spoštovanju 
človeškega dostojanstva in ustreznih evr opskih varnostnih standardov, ki se 
nanašajo na takšne ukrepe; 
(c) pove čanje zmogljivosti sodnih teles za h itrejšo presojo pritožb glede odlo čitev 
o vrnitvi; 
(d) organizacija seminarjev in skupne ga usposabljanja za osebje pristojnih 
upravnih in sodnih teles ter teles odkri vanja in pregona o pravnih in prakti čnih 
vidikih ukrepov vra čanja;  
(e) pove čanje zmogljivosti pristojnih upravnih organov za u činkovito izvajanje 
skupnih ureditev o medsebojnem priz navanju in skupnih ukrepih vra čanja, 
vključno s priporo čili, operativnimi standardi in najboljšimi praksami, ki jih na 
področju vračanja opredeli Evropska agencija  za upravljanje in operativno 
sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije. 
4. Ukrepi, dolo čeni v odstavkih 1 do 3, predvsem spodbujajo izvajanje dolo čb ustrezne 
zakonodaje Skupnosti na podro čju skupne evropske politike priseljevanja in 
vračanja. 
 
SL 146   SL 5. Ukrepi upoštevajo posebne razmere ranljivi h oseb, kot so mladol etniki, mladoletniki 
brez spremstva, invalidi, starejši ljudje, nose čnice, samohranilci z mladoletnimi 
otroki in osebe, ki so bile izpostavljene mu čenju, posilstvu ali drugim resnim 
oblikam psihološkega, fizi čnega ali spolnega nasilja. 
Člen 5 
Upravičeni ukrepi v državah članicah 
Ukrepi, ki jih podpira Sklad, lahko vklju čujejo naslednje ukrepe: 
– v vseh primerih vra čanja podatki pred vrnitvijo, pridobi tev nujnih potnih listin, stroški 
potrebnih zdravstvenih pregledov pred vrn itvijo, stroški potovanja in hrane za povratnike 
ter spremstvo, vklju čno z zdravniškim osebjem, nast anitev za spremstvo, posebna pomo č 
ranljivim skupinam, kot so otroci ali invalidne osebe, stroški prevoza do kon čnega kraja v 
državi vrnitve ter sodelovanje z organi v državi izvora, prejšnjega prebivališ ča ali tranzita; 
– poleg tega, v primeru prisilnega vra čanja državljanov tretjih držav, ki v EU prebivajo 
nezakonito, stroški za časne nastanitve povratnikov in n jihovega spremstva iz sodelujo če 
države članice v državi članici, ki je zadolžena za orga nizacijo, pred odhodom v primeru 
skupnih ukrepov vra čanja; 
– poleg tega v primeru prostovoljnega vra čanja državljanov tretjih dr žav, ki v EU prebivajo 
nezakonito, iz črpni podatki pred vrnitvijo, pomo č in svetovanje ter bi stveni stroški pred 
vrnitvijo;  
– ob tem in če države članice menijo, da je primerno, za četni stroški po vrnitvi, prevoz 
osebne lastnine povratnika, ustrezna za časna nastanitev v prvi h dneh po prihodu v državo 
vrnitve v sprejemnem centru ali hotelu, ka dar je to potrebno, usposabljanje in pomo č pri 
zaposlovanju ter za četna podpora za gospodarske dejavnos ti, kadar je to primerno; 
– izobraževanje in usposabljanje osebja pris tojnih upravnih in sodnih teles ter teles 
odkrivanja in pregona, za časna napotitev osebja teh kategorij iz drugih držav članic za 
zagotovitev u činkovite in enotne uporab e skupnih standardov vra čanja in okrepitve 
sodelovanja ter službe za pr esojo rezultatov politik vra čanja v tretje države;  
– v primeru operativnega sodelova nja s konzularnimi organi in službami za priseljevanje 
tretjih držav, z namenom pridobitve potnih li stin in zagotavljanja hitrih postopkov 
odstranitve, stroški potovanja  in nastanitve v državah članicah za osebje organov in služb, 
odgovornih za identifikacijo državljanov tretjih držav  in preverjanje njihovih potnih listin; 
– v primeru ukrepov ponovnega vklju čevanja za okrepitev trajnosti vra čanja v skladu s 
pojmom integriranega upravljanja vra čanja in, če države članice menijo, da je primerno, 
denarne spodbude in drugi potrebni kratkoro čni ukrepi za za četek razvoja ponovnega 
vključevanja za osebni razvoj povratnika, kot  so usposabljanje, praksa in pomo č pri 
zaposlovanju, za četna podpora za gospoda rske dejavnosti, pomo č po vrnitvi in svetovanje, 
ter ukrepi, ki omogo čajo državam članicam, da lahko povratnikom ponudijo ustrezne 
programe za dobrodošlico v tretje države ob njihovem prihodu. 
 
SL 147   SL Člen 6 
Ukrepi v interesu Skupnosti 
1. Na pobudo Komisije se lahko porabi do 7 % razpoložljivih sredstev Sklada za 
financiranje nadnacionalnih ukrepov ali ukrepov v interesu Skupnosti kot celote 
(„ukrepi Skupnosti“), ki se nanašajo na priseljevanje in politiko vklju čevanja, ter 
ukrepov, ki veljajo za ciljno skupino, omenjeno v členu 7. 
2. Ukrepi Skupnosti, ki so upravi čeni do denarne podpore, se morajo zlasti osredoto čati 
na naslednje: 
(a) podpiranje nadaljnjega s odelovanja v Skupnosti pri izvajanju prava Skupnosti 
in dobrih praks; 
(b) podpiranje vzpostavitve omrežij transn acionalnega sodelova nja in pilotnih 
projektov, ki temeljijo na transnacionalnih partnerstv ih med telesi v dveh ali 
več državah članicah in so oblikovani, da bi  spodbujali inovacije, olajševali 
izmenjave izkušenj in dobrih prak s ter izboljšali kakovost politike vra čanja; 
(c) podporo nadnacionalnim akcijam za ozaveš čanje; 
(d) podporo študijam, razširjanju in izmenjavi informacij vklju čno s tistimi, ki 
govorijo o uporabi najsodobnejše tehnologije , najboljših praksah in vseh 
ostalih vidikih Sklada; 
(e) podporo pilotnim projektom in študijam, ki preu čujejo možnost novih oblik 
sodelovanja v Skupnosti in pr ava Skupnosti na tem podro čju;  
(f) podporo razvoju statisti čnih orodij, metod in skupnih kazalnikov.  
3. Letni delovni program, ki dolo ča prednostne naloge ukrepov Skupnosti, se sprejme v 
skladu s postopkom iz člena 52(2). 
Člen 7 
Ciljne skupine 
1. Za namene te odlo čbe ciljne skupine sestavljajo vse državljane tretjih držav, ki 
nezakonito prebivajo v državi članici.  
2. To vklju čuje državljane tretjih držav, ki ne, ali ne ve č, potrebujejo mednarodne 
zaščite, ker so bile njihove pr ošnje za azil zavrnjene z dokon čno odločitvijo v okviru 
nacionalnih pravnih sistemov ali ker je bil njihov status preklican, se je kon čal ali ni 
bil obnovljen (v okviru dokon čne odločitve) v skladu z naci onalno zakonodajo in 
zakonodajo Skupnosti. 
3. Državljan tretje države pomeni vsako osebo, ki ni  državljan Unije v smislu člena 
17(1) Pogodbe. 
 
SL 148   SL POGLAVJE II 
NAČELA POMO ČI 
Člen 8 
Dopolnjevanje, skladnost in spoštovanje pravnega reda 
1. Sklad nudi pomo č, ki dopolnjuje državne, regionalne  in lokalne ukrepe, in v njih 
vključuje prednostne naloge Skupnosti. 
2. Komisija in države članice zagotavljajo, da je pomo č Sklada in držav članic skladna 
z dejavnostmi, politikami in prednostnim i nalogami Skupnosti. Ta skladnost bo 
navedena predvsem v ve čletnem programu, omenjenem v členu 20. 
3. Ukrepi, ki jih financir a Sklad, so skladni z dolo čbami Pogodbe in akti, ki so bili 
sprejeti v skladu z njo. 
Člen 9 
Načrtovanje programov 
1. Cilji Sklada se izvajajo v okviru dveh ve čletnih programskih obdobij (2008–2010 in 
2011–2013). Ve čletni sistem na črtovanja programov vklju čuje prednostne naloge in 
postopek upravljanja, sprejemanja odlo čitev, revizije in potrjevanja. 
2. Ve čletni programi, ki jih je sprejela Komisija, se izvajajo s pomo čjo vsakoletnih 
programov. 
Člen 10 
Subsidiarnost in sorazmernost ukrepov 
1. Izvajanje letnih in ve čletnih programov iz členov 20 in 22 je v pristojnosti držav 
članic na ustrezni teritorialni ravni v sk ladu z institucionalnim sistemom, lastnim 
vsaki državi članici. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to odlo čbo. 
2. Sredstva, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, se razlikujejo glede na višino 
prispevka Skupnosti v povezavi z dolo čbami o reviziji. Difere nciacija se uporablja 
tudi za dolo čbe vrednotenja in za poro čila o letnih in ve čletnih programih. 
Člen 11 
Načini izvajanja 
1. Prora čun Skupnosti, dodeljen Skladu, se izvršuje v skladu s to čko b) členom 53(1), 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, z izjemo ukrepov Skupnosti iz člena 6 in 
strokovne pomo či iz člena 17. 
 
SL 149   SL Države članice in Komisija zagotavljajo skladnost z na čelom dobrega finan čnega 
poslovodenja.  
2. Komisija izvaja svoje pristoj nosti za izvrševanje splošnega prora čuna Evropskih 
skupnosti na naslednje na čine: 
(a) preverja obstoj in ustrezno delova nje sistemov za upravljanje in nadzor v 
državah članicah, v skladu s postopki, opisanimi v členu 32; 
(b) prekinja ali za časno ustavi celotno pla čilo ali njegov del v skladu s členoma 41 
in 42, če nacionalni sistemi za upravljanje in nadzor odpovejo, in uporabi kateri 
koli drug potreben finan čni popravek v skladu s postopki, ki so opisani v členih 
45 in 46. 
Člen 12 
Dodatnost 
1. Prispevki Sklada ne smejo nadomestiti ja vnih ali njim primerljivih izdatkov države 
članice.  
2. Komisija preveri dodatnost v sodelovanju z vsako državo članico sredi obdobja do 
31. decembra 2012 in naknadno do 31. decembra 2015. 
Člen 13 
Partnerstvo 
1. Vsaka država članica organizira, v skladu z obstoje čimi nacionalnimi pravili in 
praksami, partnerstvo z organi in te lesi, ki jih imenuje, in sicer s: 
(a) pristojnimi regionalnimi, lokalnimi,  mestnimi in drugimi organi oblasti; 
(b) katerim koli drugim ustreznim telesom, ki predstavlja civilno družbo, nevladne 
organizacije, vklju čno s socialnimi partnerji. 
Vsaka država članica zagotovi široko in u činkovito udeležbo vseh  ustreznih teles v 
skladu z nacionalnimi pravili in praksami. 
2. Partnerstvo se izvaja ob popolni usklaj enosti z institucionalnimi, pravnimi in 
finančnimi pristojnostmi vsake kategorije partnerjev. 
Partnerstvo zajema pripravo, izvajanj e, spremljanje in vrednotenje ve čletnih 
programov. 
 
SL 150   SL POGLAVJE III 
FINANČNI SISTEM  
Člen 14 
Skupna sredstva 
1. Finan čni okvirni znesek za izvrševanje Sklada od 1. januarja 2008 do 31. decembra 
2013 je 759 milijona EUR.  
2. Letna odobrena prora čunska sredstva za Sklad odobri prora čunski organ v mejah 
finančne perspektive. 
3. Komisija pripravi okvirne letne raz členitve držav članic v skladu z merili, 
določenimi v členu 15. 
Člen 15 
Letna razdelitev sredstev za upravi čene ukrepe v državah članicah 
1. Vsaka država članica iz letne dodelitve sr edstev Skladu prejme dolo čen znesek 300 
000 EUR.  
Ta znesek se dolo či v višini 500 000 EUR le tno za obdobje 2008–2013 za države, ki 
so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004.  
Ta znesek se dolo či v višini 500 000 EUR letno za države članice, ki bodo pristopile 
k Evropski uniji v obdobju 2008–2013, za preostali del obdobja 2008–2013 od leta po njihovem pristopu.  
2. Ostanek razpoložljivih letnih sredstev se razdeli med države članice na naslednji 
način: 
(a) 70 % sorazmerno s skupnim številom dr žavljanov tretjih držav, ki nezakonito 
prebivajo ali so nezakonito prebivali na ozemlju države članice in za katere 
velja odlo čitev o vrnitvi v okviru nacion alne zakonodaje in zakonodaje 
Skupnosti, tj. upravna ali sodna odlo čba ali zakon, ki dolo ča ali opredeljuje 
nezakonitost bivanja in zavezuje k vr nitvi, za obdobje zad njih treh let. 
(b) 30 % sorazmerno s številom državljanov tretjih držav, ki so dejansko zapustili 
ozemlje države članice zaradi upravne ali sodne odlo čbe za izgon tujca iz 
države, če se izvede prostovoljno ali s pr isilo, za obdobje zadnjih treh let. 
3. Državljani tretjih držav, na vedeni v odstavku 2, ne vklju čujejo: 
(a) državljanov tretji h držav, ki jim država članica zavrne vstop na tranzitno 
območje;  
 
SL 151   SL (b) državljanov tretjih držav, ki jih mora država članica vrniti drugi državi članici, 
zlasti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št . 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o 
vzpostavitvi meril in mehanizmov za dolo čitev države članice, odgovorne za 
obravnavanje prošnje za azil,  ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje 
države.  
4. Za referen čne številke se štejejo zadnji statisti čni podatki, ki jih izda Statisti čni urad 
Evropskih skupnosti v skladu s pravom Skupnosti.  
5. Kjer statisti čni podatki, navedeni v odstavku 4, niso na razpolago, države članice 
posredujejo potrebne številke. 
Člen 16 
Struktura financiranja 
1. Finan čni prispevek Sklada je v obliki nepovratnih sredstev. 
2. Ukrepi, ki jih podpira Sklad, se sofina ncirajo iz javnih ali zasebnih virov, so 
nepridobitne narave in niso upravi čeni do denarne podpore iz drugih virov, ki jih 
zajema splošni prora čun Evropskih skupnosti. 
3. Odobrena prora čunska sredstva Sklada dopolnjujejo javne ali njim primerljive 
izdatke, ki jih krijejo države članice za ukrepe, navedene v tej odlo čbi. 
4. Prispevek Skupnosti v podporo projektov v prim eru ukrepov, ki se izvajajo v državah 
članicah v skladu s členom 4, ne presega 50 % celotnih stroškov dolo čenega ukrepa. 
To se lahko pove ča na 60 % za projekte, ki obravnavajo dolo čene prednostne naloge, 
opredeljene v ve čletnih smernicah Komisije, kot je dolo čeno v členu 19. 
Prispevek Skupnosti se lahko pove ča na 75 % v državah članicah, ki prejemajo 
sredstva iz Kohezijskega sklada. 
5. Praviloma se finan čna pomoč Skupnosti, dodeljena ukrepom, ki jih podpira Sklad, 
zagotovi za obdobje najve č treh let glede na redna poro čila o napredku. 
Člen 17 
Strokovna pomo č na pobudo Komisije 
1. Na pobudo in/ali v imenu Komisije lahko Skla d financira pripravl jalne, nadzorne, 
upravne ukrepe in ukrepe za strokovno podporo ter ukrepe vrednoten ja, revizije in 
pregleda, ki so potrebni za izvajanje te odlo čbe v mejah 0,20 % letnih dodeljenih 
sredstev Sklada. 
2. Ti ukrepi vklju čujejo: 
(a) študije, vrednotenja, strokovna poro čila in statistike, vklju čno s splošnimi, ki 
obravnavajo delovanje Sklada; 
 
SL 152   SL (b) ukrepe, predvsem informacijske ukrep e, ki so usmerjeni na partnerje, 
upravičence do pomo či Sklada in javnost; 
(c) vzpostavitev, del ovanje in povezovanje ra čunalniških sistemov za upravljanje, 
spremljanje, pregled in vrednotenje; 
(d) izboljševanje metod vrednotenja in  izmenjavo podatkov in praks na tem 
področju. 
Člen 18 
Strokovna pomo č držav članic 
1. Na pobudo zadevne države članice lahko Sklad za vsak letni program financira 
pripravljalne, upravljalne, spremljevalne, informacijske in nadzorne ukrepe, ukrepe 
vrednotenja ter ukrepe za okrepitev upra vne usposobljenosti za izvrševanje Sklada. 
2. Letni znesek, namenjen strokovni pomo či, ne sme prese či 4 % skupnega letnega 
zneska sofinanciranja, dodeljenega državi članici, ter dodatnih 30 000 EUR. 
POGLAVJE  IVNAČRTOVANJE PROGRAMOV  
Člen 19 
Sprejetje strateških smernic 
1. Komisija za vsako ve čletno programsko obdobje sprejme strateške smernice, ki 
določajo okvir za pla čila pomoči Sklada, ob upoštevanju napredka pri razvoju in 
izvajanju zakonodaje Skupnosti na podro čju vračanja in ukrepov, ki jih je Skupnost 
sprejela na podro čju nezakonitega priseljevanja, pa  tudi okvirno razdelitev finan čnih 
sredstev Sklada za zadevno obdobje. 
2. Za cilje Sklada iz to čk (a) in (b), odstavka 1, člena 3 te smernice zlasti uveljavljajo 
prednostne naloge Skupnosti z namenom spodbujanja: 
– vračanja državljanov tretjih držav, ki  nimajo potnih listov ali drugih 
identifikacijskih dokumentov;  
– vračanja državljanov tretjih držav, ki jih sporazum o ponovnem sprejemu ali 
državni dvostranski sporazumi o ponovnem sprejemu ne zajemajo, zaradi krepitve 
obveznosti v okviru mednarodnega  prava, ki vsebuje dolo čbe o ponovnem 
sprejemu svojih državljanov;  
– vračanja državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva, ki niso prišli iz ali 
niso prebivali v tej državi kot njeni državljani, v dolo čeno državo;  
– vračanja posebej ranljivih skupin.  
 
SL 153   SL Za cilj Sklada iz to čke (c), odstavka 1, člena 3 te smernice zlasti uveljavljajo 
prednostne naloge Skupnosti z name nom spodbujanja poznavanja skupnih 
standardov v celotni EU in vklju čevanja teh standardov v vsakdanje procese 
upravljanja vra čanja v upravnih organih držav članic.  
3. Komisija sprejme strateške smernice, ki se nanašajo na prvo ve čletno programsko 
obdobje (2008–2010), najkasneje 31 . marca 2007, in tiste, ki se nanašajo na drugo 
večletno programsko obdobje (2011–2013), 31. marca 2010. 
4- Strateške smernice se sprejmejo v skladu s postopkom, navedenim v členu 52(2). 
Člen 20 
Priprava in odobritev nacionalnih ve čletnih programov 
1. Vsaka država članica predlaga za vsako programsko obdobje in na podlagi strateških 
smernic iz člena 19 osnutek ve čletnega programa, ki vklju čuje naslednje elemente: 
(a) opis trenutnega položaja v državi članici glede na čela integriranega upravljanja 
vračanja, sodelovanja s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih 
držav, ukrepov in po litik, ki se nanašajo na prostovoljno in prisilno vra čanje, 
pristopa k ukrepom ponovnega vklju čevanja in trajnosti vra čanja, vzpostavitve 
zmogljivosti pristojnih upravnih in s odnih organov ter sodelovanja z ostalimi 
državami članicami, ki je povezano z zgoraj navedenim;  
(b) analizo zahtev v zadevni državi članici v smislu sodelovanja s konzularnimi 
organi in službami za priseljevanje tretjih držav, ukrepov in politik, ki se nanašajo na prostovo ljno in prisilno vra čanje, pristopa k ukrepom ponovnega 
vključevanja in trajnosti vra čanja, vzpostavitve zmogljivosti pristojnih 
upravnih in sodnih organov ter sodelovanja z ostalimi državami članicami, ki je 
povezano z zgoraj navedenim, in nave dbo operativnih cilje v, ki so zasnovani 
za izpolnjevanje teh zahtev v obdobju, ki ga zajema ve čletni program; 
(c) predstavitev ustrezne stra tegije za doseganje teh ci ljev in prednostnih nalog, 
povezanih z njihovim izpolnjevanjem, te r opis ukrepov, ki so predvideni za 
izvajanje teh prednostnih nalog;  
(d) navedbo, ali je ta strategija združ ljiva z drugimi regionalnimi, državnimi 
instrumenti in instrumenti Skupnosti; 
(e) podatke o prednostnih nalogah in njihovi h posebnih ciljih. Ti cilji se opredelijo 
količinsko z uporabo omejenega števila kaza lnikov za izvajanje, rezultate in 
učinek, ob upoštevanju na čela sorazmernosti. Kazalniki morajo omogo čati 
merjenje napredka glede na za četno stanje in u činkovitosti ciljev pri izvajanju 
prednostnih nalog;  
(f) osnutek finan čnega načrta, ki dolo ča za vsako prednostno nalogo in za vsako 
leto predlagani finan čni prispevek Sklada in cel otni znesek javnega ali 
zasebnega sofinanciranja; 
(g) izvedbene dolo čbe za večletni program, vklju čno z: 
 
SL 154   SL – imenovanjem vseh organov s strani držav članic, ki so našteti v členu 
25;  
– opisom sistemov izvajanja, spremlja nja, nadzora in vrednotenja;  
– opredelitvijo postopkov za sprostitev in kroženje finan čnih tokov, da se 
zagotovi njihova preglednost; 
– določbami za zagotovitev oglaševanja ve čletnega programa.  
2. Države članice izdelajo vsak ve čletni program v tesnem s odelovanju s partnerji, 
navedenimi v členu 13.  
3. Države članice predložijo svoj osnutek ve čletnega programa najkasneje štiri mesece 
zatem, ko je Komisija predložila strateške smernice za zadevno obdobje. 
4. Komisija oceni predlagani ve čletni program glede na naslednje: 
(a) njegovo skladnost s cilji Sklada in st rateškimi smernicami, opredeljenimi v 
členu 19; 
(b) relevantnost, ustreznost in pri čakovane rezultate stra tegije in operativne 
prednostne teme, ki jih predlaga država članica; 
(c) skladnost ureditev upravljanja in  nadzora, ki jih ustanovi država članica za 
izvajanje ukrepov Sklada z dolo čbami, navedenimi v tej odlo čbi; 
(d) na njegovo ravnanje skladno s pr avom Skupnosti, predvsem s pravom 
Skupnosti, ki je usmerjeno na zagotavljanje prostega gibanja oseb v povezavi z neposredno povezanimi spremljajo čimi ukrepi, glede na kontrole zunanjih mej, 
azil in priseljevanje. 
5. Kjer Komisija meni, da ve čletni program ni skladen s strateškimi smernicami ali ni v 
skladu z dolo čbami te odlo čbe, ki dolo ča sisteme za upravljanje in nadzor, zahteva, 
da država članica ustrezno revidira predlagani program. 
6. Komisija odobri vsak ve čletni program v štirih mesecih po uradni predložitvi, v 
skladu s postopkom, navedenim v členu 52(2).  
Člen 21 
Revizija ve čletnih programov 
1. Na pobudo zadevne države članice ali Komisije se ve čletni program ponovno 
pregleda in po potrebi revidira za preostanek programskega obdobja z namenom 
boljšega ali druga čnega upoštevanja prednostni h nalog Skupnosti, zlasti ob 
upoštevanju sklepov Sveta. Ve čletni programi se la hko ponovno pregledajo po 
vrednotenju in/ali zaradi težav pri izvajanju.  
2. Komisija sprejme odlo čbo o odobritvi revizije ve čletnega programa čimprej po 
uradni predložitvi zahteve s strani zadevne države članice. 
 
SL 155   SL Člen 22 
Letni programi 
1. Ve čletni programi, ki jih je odobril a Komisija, se izvajajo s pomo čjo letnih delovnih 
programov. 
2. Komisija državam članicam najkasneje do 1. julija vsako leto sporo či oceno 
dodeljenih zneskov za naslednje leto glede na skupna odobrena prora čunska sredstva 
v okviru letnega prora čunskega postopka, kar se izra čuna, kot je navedeno v členu 
15. 
3. Države članice najkasneje do 1. novembra vsa ko leto predložijo Komisiji osnutek 
letnega programa za naslednje le to, ki se izdela v skladu z ve čletnim programom in 
vključuje: 
(a) splošna pravila za izbiro projektov, ki  se financirajo v okvi ru letnega programa; 
(b) opis nalog, ki jih izva jajo odgovorni organi pri iz vajanju letnega programa; 
(c) predlagano finan čno razdelitev prispe vka Sklada med razli čne ukrepe 
programa in navedbo zahtevanega zn eska, ki bi pokril strokovno pomo č v 
okviru člena 17 z namenom izvajanja letnega programa.  
4. Pri preu čevanju predloga države članice Komisija upošteva kon čni znesek odobrenih 
proračunskih sredstev, dodeljenih Skladu v okviru prora čunskega postopka, in 
sprejme odlo čbo o financiranju Sklada najkas neje do 1. marca zadevnega leta. 
Odločba navaja znesek, dodeljen državi članici, in obdobje, v katerem so izdatki 
upravičeni. 
POGLAVJE V SISTEMI ZA UPRAVLJANJE IN NADZOR  
Člen 23 
Izvajanje 
Komisija je odgovorna za  izvajanje te odlo čbe in sprejme potrebna izvedbena pravila. 
Člen 24 
Splošna na čela sistemov za upravljanje in nadzor 
Sistemi za upravljanje in nadzor ve čletnih programov, ki jih vzpostavijo države članice, 
vsebujejo: 
(a) jasno opredelitev nalog teles in/ali služ b, ki izvajajo upravljanje in nadzor, ter 
jasno razdelitev nalog znotraj vsakega telesa in/ali službe; 
(b) jasno lo čitev nalog med telesi in/ali služba mi upravljanja, potrjevanja izdatkov 
in nadzora ter znotraj vsakega telesa in/ali službe; 
 
SL 156   SL (c) ustrezna sredstva za vsako telo ali službo za izvaja nje nalog, ki so jim bile 
dodeljene v obdobju izvajanja ukrep ov, ki jih financira Sklad; 
(d) učinkovite ureditve notranjega nadzora odgovornega organa in kakršnega koli 
pooblaščenega organa; 
(e) zanesljive sisteme ra čunovodstva, spremljanja in finan čnega poro čanja v 
računalniški obliki;  
(f) učinkovite sisteme poro čanja in spremljanja, če je izvajanje nalog poverjeno; 
(g) podrobni priro čniki s postopki v zvezi z nalogami, ki se izvajajo; 
(h) učinkovite ureditve za revizi jo delovanja sistema; 
(i) sisteme in postopke za zagotavlj anje zadostne revizijske sledi; 
(j) postopke, ki se nanašajo na poro čanje in spremljanja nepravilnosti ter na 
vračanje neupravi čeno plačanih zneskov. 
Člen 25 
Imenovanje organov 
1. Za vsak ve čletni program država članica imenuje: 
(a) odgovorni organ: funkc ionalno telo države članice ali državni organ z javnimi 
pooblastili ali telo, ki ga imenuje država članica, ki je odgovorno za upravljanje 
večletnih in letnih programov, ki ji h podpira Sklad, in skrbi za vso 
komunikacijo s Komisijo; 
(b) organ za potrjevanje: državni organ z javnimi pooblastili ali neodvisno telo 
katere koli službe za odobravanje odgovor nega organa, ki ga imenuje država 
članica, da potrjuje izjave o izdatkih in zahtevke za pla čila, preden so poslani 
Komisiji; 
(c) revizijski organ: drža vni organ z javnimi pooblastili ali neodvisno telo katere 
koli službe za odobravanje odgovornega organa, ki ga imenuje država članica 
in je odgovoren za preverjanje pravilneg a izvajanja sistema za upravljanje in 
nadzor; 
(d) pooblaš čeni organ; 
(e) telo za presojo spoštovanja pravnega reda, ki se vsaki č imenuje v času, ko se 
Komisiji predloži osnutek ve čletnega programa. Komisija lahko sprejme 
imenovani revizijski organ kot telo za presojo spoštovanj a pravnega reda, če 
ima ta ustrezne zmogljivosti in je ne odvisno. Svoje delo mora opravljati v 
skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi.  
2. Država članica dolo či pravila, ki urejajo njene odnose s temi organi in telesi ter 
njihove odnose s Komisijo. 
 
SL 157   SL 3. Ob upoštevanju člena 24(b) lahko naloge nadzora in potrjevanja izvaja isto telo ali 
ista služba. 
4. Pravila za izvajanje členov 26 do 29 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 
52(2). 
Člen 26 
Odgovorni organ 
1. Odgovorni organ je lahko telo države članice same, državno telo z javnimi 
pooblastili ter telo, ureje no z zasebnim pravom države članice, ki opravlja javno 
službo. Kadar država članica imenuje odgovorni organ, ki ni telo države članice, 
določi vse ureditve, ki urejaj o njene odnose z navedenim organom in odnose le-tega 
s Komisijo. 
2. Odgovorni organ izpolnjuje naslednje minimalne pogoje. Ti so naslednji: 
(a) je pravna oseba, razen kj er je funkcionalno telo države članice; 
(b) ima potrebno infrastrukturo, da lahko komunikacija z veliko razli čnimi 
uporabniki in z odgovornimi organi v drugih državah članicah ter s Komisijo 
poteka brez težav; 
(c) dela v upravnem okviru, kar mu omogo ča pravilno izvajanje nalog in 
preprečevanje kakršnega koli navzkrižja interesov;  
(d) je sposoben uporabiti pravila  za upravljanje sredstev Skupnosti; 
(e) ima finan čne zmogljivosti in sposobnost za upravljanje sorazmerno z obsegom 
sredstev Skupnosti, ki jih  bo moral upravljati;  
(f) ima na razpolago osebje z ustreznim i poklicnimi kvalifikacijami in jezikovnimi 
spretnostmi za administrativno delo v mednarodnem okolju.  
3. Država članica zagotovi odgovornemu organu pr imerno denarno podporo, da lahko v 
obdobju 2007–2013 pravilno in neprekin jeno izvaja svoje naloge. 
Člen 27 
Naloge odgovornega organa 
1. Odgovorni organ je odgovoren za u činkovito, uspešno in pravilno upravljanje ter 
izvajanje ve čletnega programa. 
Njegove naloge so predvsem: (a) posvetovanje z ustreznimi partnerji (nevladnimi organizacijami, lokalnimi 
organi, pristojnimi mednarodnimi organiz acijami, socialnimi partnerji itd.) na 
podlagi partnerstva, dolo čenega v skladu s členom 13; 
 
SL 158   SL (b) predložitev predlogov Komisiji za ve čletne in letne programe, opredeljene v 
členih 20 in 22; 
(c) organizacija in oglaševanje javnih  razpisov in pozivov k oddaji predlogov; 
(d) organizacija postopkov izbire in dodelje vanja sredstev Sklada za sofinanciranje 
v skladu z na čeli preglednosti, enakega obravnavanja in izklju čevanja razli čnih 
nepovratnih sredstev; 
(e) prejemanje pla čil, ki jih izvrši Komisija, in pla čevanje upravi čencem; 
(f) zagotavljanje skladnosti in  dopolnjevanja med sofinanciranjem v okviru Sklada 
ter sofinanciranjem s stra ni drugih ustreznih finan čnih instrumentov države 
članice in Skupnosti; 
(g) preverjanje dobave sofinanciranih proi zvodov in storitev ter preverjanje, da so 
izdatki, ki so jih navedli izvajalci, dejansko nastali in so v skladu s pravili 
Skupnosti in nacionalnimi pravili; 
(h) zagotavljanje sistema za zapis  in shranjev anje podrobnih ra čunovodskih 
podatkov za vsak ukrep v letnih programih v ra čunalniški obliki ter zbiranje 
podatkov o izvajanju, ki so potrebni za finan čno poslovodenje, spremljanje, 
nadzor in vrednotenje; 
(i) zagotavljanje, da upravi čenci in druga telesa, ki so udeležena pri izvajanju 
ukrepov, ki jih sofinancira Sklad, vodijo lo čeno računovodstvo ali ustrezno 
računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi z operacijo; 
(j) zagotavljanje, da se vrednotenja ve čletnih programov iz člena 49 izvedejo v 
rokih, ki jih dolo ča ta odlo čba, in da dosegajo standarde kakovosti, 
dogovorjene med Komisijo in državo članico; 
(k) vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi dokumenti glede izdatkov in 
revizij, ki so potrebni za zagotovitev ustrezne revizijske  sledi, hranijo v skladu 
z zahtevami iz člena 43; 
(l) zagotavljanje, da revizijski organ za namene izvajanja revizij, opredeljenih v 
členu 30(1), prejme vse potrebne podatke o uporablje nih postopkih upravljanja 
ter projektih, ki jih sofinancira Sklad; 
(m) zagotavljanje, da organ za potrjevan je prejme vse potrebne podatke o 
postopkih in revizijah, ki se izvajajo v zvezi z izdatki, za namene izdaje potrdil; 
(n) priprava in predložitev poro čil, poročil o izdatkih, ki jih potrdi organ za 
potrjevanje, in zahtevkov za pla čila Komisiji; 
(o) izvedba dejavnosti informiranja in sv etovanja; ter širjen je rezultatov glede 
ukrepov, ki jih podpira Sklad; 
(p) sodelovanje s Komisijo in odgovornimi organi v drugih državah članicah.  
 
SL 159   SL 2. Upravljalne dejavnosti odgovornega organa za  projekte, ki se izvajajo v državah 
članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomo či, navedenih v členu 
18.  
Člen 28 
Poverjanje nalog s strani odgovornega organa 
1. Če so vse ali neketere naloge odgovornega organa poverjene pooblaš čenemu organu, 
odgovorni organ natan čno opredeli podro čje uporabe poverje nih nalog in dolo či 
podrobne postopke za izvajanje poverjenih nalog, ki so v skladu s pogoji, dolo čenimi 
v členu 26. 
2. Ti postopki vklju čujejo redno poro čanje odgovornemu organu glede uspešnega 
izvajanja poverjenih nalog in  opis uporabljenih sredstev. 
Člen 29 
Organ za potrjevanje 
1. Organ za potrjevanje ve čletnega programa 
(a) potrdi, da: 
i je poro čilo o izdatkih to čno, izhaja iz zanesljivih ra čunovodskih sistemov 
in temelji na preverljivih dokaznih dokumentih, 
ii so prijavljeni izda tki v skladu z veljavnimi pravili Skupnosti in 
nacionalnimi pravili ter da so nastal i zaradi ukrepov, ki so bili izbrani v 
skladu z merili, ki veljajo za program , in v skladu s pravili Skupnosti in 
nacionalnimi pravili; 
(b) se za namen izdajanja potrdil zagot ovi, da je od odgovornega  organa prejel 
dovolj podatkov o izvajanju postopkov in re vizij v zvezi z izdatki, ki so 
vsebovani v poro čilih o izdatkih; 
(c) za namen izdajanja potrdil upošteva rezulta te vseh revizij, ki jih je izvedel 
revizijski organ oziroma so bile iz vedene v okviru njegove pristojnosti; 
(d) hrani ra čunovodske evidence izdatkov, predložene Komisiji, v ra čunalniški 
obliki; 
(e) po potrebi skupaj z obrestmi zagotovi povra čilo vseh izpla čanih zneskov 
Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so bili neupravi čeno izplačani kot 
posledica ugotovljenih neprav ilnosti, ter da se ohranj ajo evidence o izterljivih 
zneskih in o vra čanju stroškov Komisiji, če je to mogo če z odbitkom od 
naslednjega poro čila o izdatkih. 
 
SL 160   SL 2. Dejavnosti organa za potrjevanje , ki se nanašajo na projekte , ki se izvajajo v državah 
članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne pomo či iz člena 18, če se 
spoštujejo prerogative tega organa, navedene v členu 24.  
Člen 30 
Revizijski organ 
1. Revizijski organ ve čletnega programa ima naslednje naloge: 
(a) zagotoviti, da se revizije izvajajo  v skladu z mednarodnimi revizijskimi 
standardi, da se preveri u činkovitost sistema za upravljanje in nadzor 
večletnega programa; 
(b) zagotoviti, da se revizije ukrepov izva jajo na podlagi ustreznega vzorca, da se 
preveri prijavljen izdatek; vzorec  predstavlja najmanj 10 % skupnih 
upravičenih izdatkov za vsak letni program; 
(c) Komisiji posredovati v še stih mesecih od potrditve ve čletnega programa 
revizijsko strategijo, ki  pokriva telesa, ki bodo iz vajala revizijo iz to čk a) in b), 
uporabljane metode, metodo vzor čenja za revizije uk repov, ki jih podpira 
Sklad, ter okvirni na črt revizij, ki zagotavlja , da so glavni upravi čenci 
sofinanciranja s strani Sklada revidira ni in revizije enakomerno porazdeljene 
čez celotno programsko obdobje; 
2. Če je imenovani revizijski  organ v skladu s to odlo čbo tudi imenovani revizijski 
organ v skladu z odlo čbami….., …… in ………… 77, ali če se skupni sistemi 
uporabljajo za dva ali ve č od teh skladov, se lahko v skladu s to čko (c) odstavka 1 
predloži enotna združena revizijska strategija. 
3. Revizijski organ pripravi osnutek kon čnega poro čila o izvajanju letnih programov, 
opredeljenih v členu 50(2), ki zajema: 
(a) letno poro čilo o presoji, ki vsebuje ugotovitv e revizij, izvedenih v skladu z 
revizijsko strategijo glede na  letni program, in ki poro ča o ugotovljenih 
pomanjkljivostih v sistemih za upravljanje in nadzor programa. 
(b) mnenje o tem, ali sistem za upravljanje in nadzor deluje u činkovito, da daje 
zadovoljiva zagotovila o pravilnosti poro čil o izdatkih, ki so bila predložena 
Komisiji, ter o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov. 
(c) izjavo, ki ocenjuje veljavnost zahtevka za pla čila glede kon čnega plačila ter 
zakonitost in pravilnost posl ovnih dogodkov, ki jih vsebuje kon čno poročilo o 
izdatkih. 
                                                 
77 Vnesi sklicevanje na odlo čbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce, Sklada za zunanje meje in 
Sklada za vklju čevanje. 
 
SL 161   SL 4. Če revizije iz odstavka 1 izvaja  telo, ki ni revizijski orga n, revizijski organ zagotovi, 
da imajo takšna telesa ustrezno neodvisnos t in da je delo opravljeno po mednarodno 
sprejetih revizijskih standardih. 
5. Dejavnosti revizijskega organa ali telesa iz  odstavka 4, ki se nanašajo na projekte, ki 
se izvajajo v državah članicah, se lahko financirajo v okviru ureditev strokovne 
pomoči iz člena 18, če se spoštujejo prerogative tega organa, navedene v členu 24.  
POGLAVJE VI PREVERJANJA  
Člen 31 
Odgovornosti držav članic 
1. Države članice so odgovorne za za gotavljanje dobrega finan čnega poslovodenja 
večletnih in letnih programov ter zakon itosti in pravilnosti poslovnih dogodkov. 
2. Države članice zagotavljajo, da odgovorni organi in vsi pooblaš čeni organi, organi za 
potrjevanje, revizijski organi in vsa druga zadevna telesa dobijo ustrezne smernice o 
vzpostavitvi sistemov za upravljanje in nadzor iz členov 24 do 30, da se zagotovi 
učinkovita in pravilna uporaba sredstev Skupnosti.  
3. Države članice prepre čijo, zaznajo in odpravijo nepravilnosti. Te sporo čijo Komisiji 
in jo obveš čajo o napredku pri upravni h in sodnih postopkih. 
Če se zneskov, ki so bili upravi čencem izpla čani neupravi čeno, ne da izterjati, je 
država članica odgovorna za povrnitev zneskov, ki so izgubljeni za prora čun 
Evropskih skupnosti. 
4. Države članice so v prvi vrsti odgovorne za finan čni nadzor ukrepov in zagotovijo, 
da se sistemi upravljanja in revizije izvajajo na takšen na čin, da se zagotovi pravilna 
in učinkovita uporaba sredstev Skupnosti. Države članice predložijo Komisiji opis 
teh sistemov. 
5. Države članice sodelujejo s Komisijo pri zbiranju statisti čnih podatkov, ki so 
potrebni za izvajanje člena 15. 
6. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 5 se sprejmejo v skladu s postopkom iz 
člena 52(2). 
Člen 32 
Sistemi za upravljanje in nadzor 
1. Pred sprejetjem ve čletnega programa države članice zagotovijo, da so sistemi za 
upravljanje in nadzor vz postavljeni v skladu s členi 24 do 30. Odgovorne so za 
učinkovito delovanje sistemov v celem programskem obdobju. 
 
SL 162   SL 2. Skupaj s predložitvijo vsakega osnutka ve čletnega programa države članice Komisiji 
predložijo tudi opis organizacije in postopko v odgovornih organov, pooblaš čenih 
organov in organov za potrjevan je ter sistemov za notranjo re vizijo, ki se izvajajo v 
navedenih organih in telesih, revizijskega organa in kate rega koli telesa, ki izvaja 
revizije v okviru  njegove odgovornosti. 
3. V treh mesecih od predložitve vsakega osnutka ve čletnega programa Komisiji države 
članice predložijo poro čilo, ki ga pripravi telo za pres ojo spoštovanja pravnega reda, 
v katerem opredeli rezu ltate ocene sistemov in daje mnenje o njihovi skladnosti s 
členi 24 do 30. Če mnenje vsebuje pridržke, poro čilo navede pomanjkljivosti in 
njihovo resnost. V soglasju s Komisijo države članice izdelajo na črt korektivnih 
ukrepov in časovni razpored za njihovo izvajanje. 
4. Podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 3 se sprejmejo v skladu s postopkom iz 
člena 52(2). 
Člen 33 
Odgovornosti Komisije 
1. Komisija se v skladu s postopkom iz člena 32 prepri ča, da so države članice 
vzpostavile sisteme za upravljanj e in nadzor, ki so skladni s členi 24 do 30, ter se na 
podlagi letnih poro čil o presoji in la stnih revizij prepri ča, da sistemi v obdobju 
izvajanja ve čletnih programov u činkovito delujejo. 
2. Brez poseganja v revizije držav članic lahko uradniki Komisije ali pooblaš čeni 
predstavniki Komisije opravljajo revizi je na kraju samem, da preverijo u činkovitost 
delovanja sistemov za upravljanje in nadzor, kar lahko vklju čuje revizije ukrepov, 
vključenih v večletne programe, z vnaprejšnjim obvest ilom vsaj en delovni dan pred 
pregledom. Uradniki ali pooblaš čeni predstavniki zadevne države članice lahko 
sodelujejo pri takšnih revizijah. 
3. Komisija lahko zahteva od držav članic, da izvedejo preglede  na kraju samem, da se 
preveri pravilno del ovanje sistemov ali pravilnost ene ali ve č transakcij. Uradniki 
Komisije ali pooblaš čeni predstavniki Komisije lahko sodelujejo pri takšnih 
revizijah. 
4. Komisija v sodelovanju z državami članicami za ukrepe, ki jih podpira Sklad, 
zagotovi ustrezne podatke, obveš čanje javnosti in nadaljnje ukrepe. 
5. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi skladni z 
ostalimi ustreznimi politikami, instrumenti in pobudami Skupnosti in se z njimi dopolnjujejo. 
Člen 34 
Sodelovanje z nadzornimi telesi držav članic 
1. Komisija sodeluje z revizijskimi organi ve čletnih programov, da uskladijo svoje 
nadzorne na črte in revizijske metode, in zag otovi takojšno izme njavo rezultatov 
 
SL 163   SL revizij sistemov za upravljanje in nadzor, da se  najbolje izkoristijo  nadzorna sredstva 
in da se izogne neupravi čenemu podvajanju dela. 
Komisija v roku treh mesecev ali na prvem sestanku po prejemu revizijske strategije, 
predložene v skladu s členom 30, sporo či svoje pripombe. 
2. Komisija pri dolo čanju svoje revizijske st rategije opredeli tiste ve čletne programe, 
(a) ki so v skladu s sistemom, dolo čenim v členu 32, in za katere niso bili podani 
nobeni pridržki ali pridržkov po korektivnih ukrepih ni ve č; ter 
(b) za katere je revizijska strategi ja revizijskega organa v skladu s členom 30 
zadovoljiva in kjer so bila podana zadostna zagotovila, da sistemi za 
upravljanje in nadzor delujejo u činkovito na podlagi rezultatov revizij 
Komisije in države članice. 
Za navedene programe lahko Komisija obvesti zadevne države članice, da se bo 
prvenstveno zanašala na mnenje revizijskega  organa glede pravil nosti, zakonitosti in 
regularnosti prijavljenih izdatkov in da bo re vizije na kraju samem izvajala samo v 
izjemnih okoliš činah. 
POGLAVJE VII 
FINANČNO POSLOVODENJE  
Člen 35 
Izpolnjevanje pogojev za pridobitev pomo či – izjave o izdatkih 
1. Vse izjave o izdatkih vklju čujejo znesek izdatka, ki je nastal upravi čencem pri 
izvajanju ukrepov, in ustrezen prispevek iz javnih ali zasebnih sredstev.  
2. Izdatki ustrezajo pla čilom, ki so jih izvršili upravi čenci. To se upravi či s prejetimi 
računi ali računovodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti. 
3. Izdatki se lahko štejejo za upravi čene do podpore Sklada samo, če se dejansko ne 
izplačajo pred 1. januarjem tistega leta, ki je omenjeno v odlo čbi Komisije o 
sofinanciranju, navedeni v členu 22(4). Sofinancirani ukr epi ne smejo biti zaklju čeni 
pred datumom za četka izpolnjevanja pogoj ev za pridobitev pomo či. 
4. Naslednji izdatki ne bodo upravi čeni do prispevka iz Sklada: 
– DDV; 
– posojilne obresti; 
– nakup zemljiš ča za znesek, ki presega 10 % skupnih upravi čenih izdatkov za 
zadevni ukrep; 
– stanovanja. 
 
SL 164   SL 5. Pravila, ki urejajo upravi čenost izdatkov v okviru ukrepov, ki se izvajajo s 
sofinanciranjem Sklada v državah članicah v skladu s členom 4, se sprejmejo v 
skladu s postopkom, dolo čenem v členu 52(2). . 
Člen 36 
Celost pla čil upravičencem 
Države članice se prepri čajo, da odgovorni orga n zagotovi, da upravi čenci kar se da hitro 
prejmejo celoten znesek prispevka iz javnih sr edstev. Nobena sredstva ne smejo biti odšteta 
ali zadržana, prav tako ne sme biti obra čunana nobena nadaljnja posebna dajatev ali druga 
dajatev z enakim u činkom, ki bi znižala zneske za upravi čence. 
Člen 37 
Uporaba eura 
Vsi zneski, omenjeni v odlo čbah o financiranju s strani Komisije, v obveznostih in pla čilih 
Komisije ter zneski potrjen ih izdatkov in zahtevkov za pla čila držav članic se podajo in 
izvršijo v eurih.  
Člen 38 
Obveznosti 
Proračunske obveznosti Skupnosti se izvršijo letno na podlagi odlo čbe Komisije o 
financiranju, navedene v členu 22(4). 
Člen 39 
Plačila – predhodno financiranje 
1. Pla čila prispevkov s strani Komisije iz Skladov se izvršijo v skladu s prora čunskimi 
obveznostmi. 
2. Pla čila se izvajajo v obliki pr edhodnega financiranja in pla čila razlike. Izpla čujejo se 
odgovornemu organu, ki ga dolo či država članica. 
3. Predhodno pla čilo, ki predstavlja 50 % zneska, dodeljenega v odlo čbi Komisije o 
financiranju, se izpla ča državi članici v 60 dneh po sprejetju odlo čbe o financiranju. 
4. Drugo predhodno pla čilo se izpla ča najkasneje v treh mesecih potem, ko je Komisija 
odobrila poro čilo o napredku o izvajanju letneg a programa in ko se v skladu s 
členom 29 to čko a in členom 35 pripravi potrjena izja va o izdatkih, po kateri je 
razvidno, da je porabljenih najmanj 70 % zneska predpla čila. Znesek drugega 
predhodnega pla čila s strani Komisije ne preseg a 50 % celotnega zneska, ki ga 
zajema odlo čba o sofinanciranju, ali vsekakor  ne presega salda med zneskom 
sredstev Skupnosti, ki ga je država članica dejansko namenila za izbrane projekte v 
okviru letnega programa, in prvim predhodnim pla čilom. 
 
SL 165   SL 5. Obresti, ki jih ustvari predhodno financiran je, se dodelijo zadevnemu programu in jih 
je treba odšteti od zneska javnih  izdatkov, ki je prijavljen v kon čnem poro čilu o 
izdatkih. 
6. Zneski, izpla čani v predhodnem financiranju, se ob zaklju čku letnega programa 
brišejo iz ra čunovodske evidence. 
Člen 40 
Plačila razlike 
1 Komisija pla ča razliko pod pogojem, da je v devetih mesecih od kon čnega datuma za 
upravičenost stroškov, oprede ljenih v letni odlo čbi o sofinanciranju  s strani Sklada, 
prejela naslednje dokumente: 
(a) potrjeno izjavo o izda tkih in zahtevek za pla čilo razlike a li izjavo o povra čilu, 
pravilno izdelano v skladu s to čko a) člena 29 in členom 35;  
(b) kon čno poročilo o izvajanju letnega programa, vklju čno s podatki, dolo čenimi 
v členu 51; 
(c) poro čilo o presoji, mnenje in izjavo, ki je dolo čena v členu 30(2). 
Plačilo razlike je odvisno od potrditve kon čnega poro čila o izvajanju in izjave o 
veljavnosti za zahtevek pla čila razlike. 
2. Če odgovorni organ v sprejemljivi obliki in do roka ne uspe zag otoviti dokumentov, 
ki so zahtevani v odstavku 1, Komisija ods topi od katerega koli dela prevzete 
obveznosti iz prora čuna iz ustreznega letnega programa, ki ni bil uporabljen za 
plačilo predhodnega financiranja. 
3. Samodejni postopek preklica, opredeljen v odstavku 2, se za časno opusti za tiste 
zneske zadevnih projektov, kjer v tre nutku predložitve dokumentov, opredeljenih v 
odstavku 1, na ravni države članice potekajo sodni postopki  ali upravne pritožbe z 
odložilnim u činkom. Država članica v predloženem delnem kon čnem poro čilu poda 
podrobne podatke o takšnih pr ojektih in pošilja poro čila o napredku v zvezi s temi 
projekti vsakih 6 mesecev. V 3 mesecih po zaklju čku sodnih postopkov ali postopka 
upravnih pritožb država članica predloži zahtevane dokumente iz odstavka 1 za 
zadevne projekte. 
4. Obdobje devetih mesecev, ki je navedeno v odstavku 1, se prekine, če Komisija 
sprejme odlo čbo o začasni opustitvi pla čil sofinanciranja za ustrezni letni program v 
skladu z dolo čbami iz člena 42. Obdobje se znova za čne od datuma, ko je država 
članica obveš čena o odlo čbi Komisije, navedeni v členu 42(3). 
5. Brez poseganja v dolo čbe člena 41 Komisija v šestih mesecih od prejema 
dokumentov, omenjenih v odstavku 1, obvesti državo članico o znesku izdatkov, ki 
se s strani Komisije prizna kot upravi čen v breme Sklada, in o vseh finan čnih 
popravkih, ki izhajajo iz razlik e med prijavljenimi izdatki in  izdatki, ki se priznajo 
kot upravi čeni. Država članica ima na voljo tri mesece za predložitev svojih 
pripomb. 
 
SL 166   SL 6. V treh mesecih od prejema pripomb države članice se Komisija odlo či o znesku 
izdatkov, ki se priznajo kot upravi čeni v breme Sklada, in izterja razliko, ki izhaja iz 
razlike med kon čnimi priznanimi izdatki in vsotami, ki so že bile izpla čane državam 
članicam. 
7. Glede na razpoložljiva sredstva Komisija pla ča razliko v najve č 60 dneh od datuma, 
na katerega sprejme dokumente, ki so navedeni v odstavku 1 zgoraj. Odobritev 
razlike prora čunskih obveznosti se razveljavi v šestih mesecih po pla čilu. 
Člen 41 
Prekinitev 
1. Rok pla čila prekine odredbodajalec na podlagi prenosa v smislu Uredbe (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 za najve č šest mesecev, če obstajajo dvomi o pravilnem 
delovanju sistemov za upravljanje in nadz or, ali navedeni odredbodajalec potrebuje 
dodatne podatke od državnih organov pri pos topku spremljanja ugotovitev v letnem 
pregledu, ali če sumi, da so v prijavljenih izdatkih prikazane resne nepravilnosti, 
ugotovljene ali domnevane. 
Komisija takoj obvesti zadevno državo članico in odgovorni organ o razlogih za 
prekinitev. Država članica čim prej sprejme potrebne ukrepe za odpravo 
nepravilnosti. 
2. Obdobje najve č šestih mesecev se podaljša za nadaljnje obdobje najve č šestih 
mesecev, če se izkaže, da je  potrebno sprejeti odlo čbo v skladu s členoma 42 in 45. 
Člen 42 
Opustitev 
1. Celotno predhodno financiranje in pla čila razlike ali samo del le-teh lahko Komisija 
začasno opusti, kadar: 
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistemu za upravljanje in nadzor programa, ki 
vpliva na zanesljivost postopka  izdajanja potrdil za pla čila in za katero še niso 
bili sprejeti korektivni ukrepi; ali 
(b) je izdatek iz potrjenega poro čila o izdatkih povezan z resno nepravilnostjo, ki 
ni bila odpravljena; ali 
(c) država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 31 in 32. 
2. Komisija se lahko odlo či za začasno opustitev predhodnega financiranja in pla čil 
razlike po tem, ko je državi članici ponudila možnost predložitve ugotovitev v roku 
treh mesecev.  
3. Komisija prekli če začasno opustitev predhodnega financiranja in pla čil razlike, ko 
preceni, da je država članica sprejela ustrezne ukrep e, ki dovoljujejo zaustavitev 
opustitve pla čil.  
 
SL 167   SL 4. Če država članica ne sprejme ustreznih ukr epov, se lahko Komisija odlo či za 
sprejetje odlo čbe o zmanjšanju neto zneska ali preklicu prispevka Skupnosti k 
letnemu programu v skladu s členom 46. 
Člen 43 
Hranjenje dokumentov 
V vsaki državi članici odgovorni organ zagotavlja, da  ostanejo vsi dokazni dokumenti glede 
izdatkov in revizij zadevnega letnega programa dostopni Komisiji in Ra čunskemu sodiš ču. 
Dokumenti se hranijo vsaj za obdobje treh let po zaklju čku letnega programa, brez poseganja 
v pravila glede državnih pomo či. To obdobje se prekine v prim eru sodnih postopkov ali na 
obrazloženo zahtevo Komisije. 
Dokumenti se hranijo bodisi v original ni obliki bodisi v obliki overjene razli čice, ki se ujema 
z izvirnikom, na splošno sp rejetih nosilc ih podatkov.  
POGLAVJE VIII 
FINANČNI POPRAVKI  
Člen 44 
Finančni popravki držav članic 
1. Države članice so v glavnem odgovorne za prei skovanje nepravilnosti brez 
poseganja v pristojnosti Komisije  za izvrševanje splošnega prora čuna Evropskih 
skupnosti. Ukrepajo na podlagi dokazov kakršne koli ve čje spremembe, ki vpliva na 
naravo ali na pogoje za izva janje ali nadzor pomo či, ter izvedejo potrebne finan čne 
popravke. 
2. Država članica izvede potrebne finan čne popravke v povezavi s posameznimi ali 
sistemskimi nepravilnostmi, ki so odkrit e v delovanju ukrepov ali letnih programov. 
Popravki, ki jih izvedejo države članice, se izvršijo z izterjavo celotnega ali delnega 
prispevka Skupnosti. Država članica upošteva naravo in težo nepravilnosti ter 
finančno izgubo, ki je povzro čena Skladu.  
Države članice v letno poro čilo, poslano Komisiji, v skladu s členom 50(2) vklju čijo 
seznam postopkov preklica, ki so jih sprožile za zadevni letni program. 
Popravki države članice obsegajo preklic dela ali celote prispevka Skupnosti in, kjer 
se znesek ne povrne v roku, ki ga dolo ča ustrezna država članica, se zamudne obresti 
obračunajo po stopnji, ki jo dolo ča člen 47(2).  
3. V primeru sistemskih nepravilnosti država članica razširi svoje preiskave na vse 
ukrepe, ki bi lahko bili prizadeti. 
 
SL 168   SL Člen 45 
Revizija ra čunovodske evidence in finan čni popravki s strani Komisije 
1. Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki Komisije lahko brez poseganja v pooblastila 
Računskega sodiš ča ali preglede, ki jih izvajajo države članice v skladu z 
nacionalnimi zakoni, pre dpisi in upravnimi dolo čbami, izvajajo preglede na kraju 
samem, vklju čno s pregledi vzorcev, glede ukrepov, ki jih financira Sklad in glede 
sistemov za upravljanje in nadzor, če to sporo čijo najmanj en delovni dan prej. 
Komisija obvesti zadevno državo članico z namenom, da dobi vso potrebno pomo č. 
Uradniki ali pooblaš čeni zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri 
takšnih pregledih. 
Komisija lahko zahteva od zadevne države članice, da izvede pregled na kraju 
samem, da preveri pravilnost ene ali ve č transakcij. Uradniki ali pooblaš čeni 
zastopniki Komisije lahko s odelujejo pri teh pregledih. 
2. Če po zaklju čku potrebnih preverjanj Komi sija ugotovi, da država članica ne ravna v 
skladu s svojimi obveznostmi iz člena 31, za časno opusti predhodno financiranje ali 
končno plačilo v skladu s členom 42. 
Člen 46 
Merila za popravke 
1. Če država članica ni naredila popravkov v obdobju, dolo čenem v členu 42(2), in če 
ni bilo sklenjenega nobenega sporazuma, se lahko Komisija v treh mesecih odlo či, da 
prekliče del ali celoten prispevek Skupnosti letnemu programu, kadar ugotovi, da: 
(a) obstaja resna pomanjkljivost v sistem u za upravljanje in nadzor programa, kar 
ogroža prispevek Skupnosti, ki je programu že bil izpla čan; 
(b) je izdatek v potrjenem poro čilu o izdatkih nepravilen in ni bil popravljen s 
strani države članice pred za četkom postopka finan čnih popravkov iz tega 
odstavka;  
(c) država članica ni izpolnjevala svojih obveznosti iz člena 31 pred za četkom 
postopka finan čnih popravkov iz tega odstavka. 
Komisija sprejme odlo čitev ob upoštevanju vseh pripomb države članice. 
2. Komisija svoje finan čne popravke utemelji na posameznih primerih ugotovljene 
nepravilnosti, pri čemer upošteva sistemsko naravo ne pravilnosti, da ugotovi, ali je 
potrebno uporabiti pavšalen ali ekstrapolacijski popravek. Če je primer nepravilnosti 
povezan s poro čilom o izdatkih, za katerega je bilo v letnem poro čilu izdano 
pozitivno zagotovilo v skladu s to čko b) člena 30(3), se domneva, da gre za 
sistemsko napako, kar vodi v uporabo pavšal nega ali ekstrapolacijskega popravka, 
razen če država članica v treh mesecih predloži dok aze, ki nasprotujejo tej domnevi. 
3. Komisija pri odlo čanju o višini popravka upošteva resnost nepravilnosti ter obseg in 
finančne posledice ugotovljenih pomanjkl jivosti v zadevnem letnem programu. 
 
SL 169   SL 4. Če Komisija svoje stališ če utemeljuje na podlagi dejste v, ki so jih ugotovili drugi 
revizorji zunaj njenih sl užb, izpelje lastne zaklju čke glede finan čnih posledic po 
pregledu ukrepov, ki jih je  sprejela zadevna država članica v skladu s členom 32, 
poročil o nepravilnostih in vseh odgovorov države članice. 
Člen 47 
Vračilo 
1. Vsako vra čilo, ki ga je treba izpla čati Komisiji, se izpla ča pred rokom, navedenim v 
nalogu za izterjavo, pripravljenem v skladu s členom 72 Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/200278. Ta rok je zadnji dan drugega meseca po izdaji naloga. 
2. Iz vsake zamude pri vra čilu izhajajo zamudne obresti, ki se obra čunavajo od datuma 
roka plačila do datuma dejanskega pla čila. Obrestna mera je mera, ki jo uporablja 
Evropska centralna banka pri glavnih operaci jah refinanciranja, objavljena v seriji C 
Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem je 
postavljen rok, ter pove čana za tri in pol odstotne to čke. 
Člen 48 
Obveznosti držav članic 
Finančni popravki Komisije ne posegajo na podro čje obveznosti države članice, da v skladu s 
členom 46 izterjujejo sredstva. 
POGLAVJE IXSPREMLJANJE,  VREDNOTENJE  IN POROČILA 
Člen 49 
Spremljanje in vrednotenje 
1. Komisija v sodelovanju z državami članicami izvaja redno spremljanje Sklada. 
2. Komisija v partnerstvu z državami članicami Sklad redno vrednoti, da bi ocenila 
relevantnost, u činkovitost in vpliv ukrepov gl ede na cilje, opredeljene v členu 2.  
3. Komisija tudi oceni dopolnj evanje med ukrepi, ki se izvajajo v okviru Sklada in 
tistimi, ki potekajo v okvi ru drugih ustreznih polit ik, instrumentov in pobud 
Skupnosti. 
Člen 50 
Poročila 
                                                 
78 UL L 351, 28.12.2002. 
 
SL 170   SL 1. V vsaki državi članici odgovorni organ sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev 
vrednotenja in spremljanja projekta. 
V ta namen vklju čujejo sporazumi in pogodbe, ki jih sklepa z organizacijami, 
odgovornimi za izvajanje ukrepov, klavzule, ki dolo čajo obveznost, da se predložijo 
redna in podrobna poro čila o napredku izvajanja in izpolnitvi dolo čenih ciljev. 
2. Odgovorni organ najkasneje v de vetih mesecih po roku za upravi čenost izdatkov, 
določenem v odlo čbi za sofinanciranje za vsak letni program, Komisiji predloži 
končno poročilo o izvajanju in kon čno izjavo o izdatkih v skladu s členom 35. 
3. Države članice najkasneje do 30. junija 2012 (za obdobje 2008–2010) in 30. junija 
2015 (za obdobje 2011–2013) Komisiji predložijo poro čilo o vrednotenju rezultatov 
in vpliva ukrepov, ki jih je sofinanciral Sklad. 
4. Komisija Evropskemu parlamentu, Sv etu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu 
odboru in Odboru regij predloži: 
(a) poro čilo o uporabi meril, dolo čenih v členu 15, za letno razd elitev sredstev 
državam članicam, najkasneje do 30. junija  2010; skupaj s predlogi za 
spremembe, če je potrebno; 
(b) vmesno poro čilo o doseženih rezultatih in o kvalitativnih in kvantitativnih 
vidikih izvrševanja Sklada , skupaj s predlogom o pr ihodnjem razvoju Sklada, 
najkasneje do 31. decembra 2010; 
(c) poro čilo o naknadnem vrednotenju, najkasneje do 31. decembra 2012 (za 
obdobje 2008–2010) in do 31. decembra 2015 (za obdobje 2011–2013). 
Člen 51 
Končno letno poro čilo 
1. Poro čila iz člena 50(2) vsebujejo naslednje podatke, da se omogo či jasna slika 
izvajanja letnih in ve čletnih programov: 
(a) finan čno in operativno izvajanje letnega programa; 
(b) napredek pri izvajanju ve čletnega programa in nje govih prednostnih nalog 
glede na njihove posebne in  preverljive cilje, s koli činsko opredelitvijo, kjer in 
kadar je to mogo če, fizičnih kazalnikov, kazalnikov izva janja, rezultatov in 
učinkov vsake prednostne naloge; 
(c) potrebna dejanja, ki jih je izvrši l odgovorni organ za za gotovitev kakovosti in 
učinkovitost izvajanja, zlasti: 
– ukrepe spremljanja in vrednotenja, vklju čno z ureditvijo zbiranja 
podatkov; 
– povzetek vseh ve čjih problemov, ki so nastali pri izvajanju operativnega 
programa, in vseh sprejetih ukrepov; 
 
SL 171   SL – uporabo strokovne pomo či; 
– ukrepe, sprejete za zagotav ljanje podatkov in obveš čenosti javnosti o 
letnih in ve čletnih programih. 
2. Poro čilo se šteje za sprejemljivo, če vsebuje vse podatke iz odstavka 1. Komisija v 
roku dveh mesecev sprejme odlo čbo o vsebini letnega poro čila o izvajanju, ki ga 
predloži odgovorni organ. Če se Komisija v tem roku ne odzove, se šteje, da je 
poročilo sprejeto. 
POGLAVJE X 
KONČNE DOLO ČBE 
Člen 52 
Odbor 
1. Komisiji pri delu pomaga skupni odbor „S olidarnost in upravljanje migracijskih 
tokov“, ki ga je ustanovila Odlo čba o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 
2007–2013 v okviru splošnega programa „Solid arnost in upravljanje migracijskih 
tokov“ ../… 79 („odbor“). 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik.  
Člen 53 
Pregled 
Evropski parlament in Svet pregledata to odlo čbo na predlog Komisije  najpozneje do 30. 
junija 2013. 
Člen 54 
Začetek veljavnosti 
Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2008.  
                                                 
79 Vnesi sklicevanje na odlo čbe o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce, Sklada za zunanje meje in 
Sklada za vklju čevanje. 
 
SL 172   SL Člen 55 
Naslovniki 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
 
SL 173   SL FINANCIAL STATEMENT  
LEGISLATIVE FINA NCIAL STATEMENT  
1. NAME  OF THE  PROPOSAL: 
Programme “Solidarity and Man agement of Migration Flows “ 
Proposal for a Council Decision establishing the “European Refugee Fund” for the period 
2008-2013 
Proposal for a Council Decision establishing the “European Fund for the Integration of 
Third-Country nationals” for the period 2007-2013 
Proposal for a Decision of the European Pa rliament and the Council establishing the 
“European Return Fund” for the period 2008-2013 
Proposal for a Decision of the European Pa rliament and the Council establishing the 
“External Borders Fund” for the period 2007-2013 
2. ABM  / ABB  FRAMEWORK 
1802 – External Frontiers, visa poli cy and free movement of people  
1803 – Common Immigration and Asylum Policies  
3. BUDGET  LINES 
3.1. Budget lines (operational lines an d related technical and administrative 
assistance lines (ex- B.A lines)) including headings : 
Financial Perspectives 2007 - 2013: Heading 3.  
3.2. Duration of the action and of the financial impact: 
2007-2013 
3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) : 
Budget line Type of 
expenditure New EFTA 
contribution Contributions 
from 
applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
European Refugee 
Fund  
Non-Diff  NO NO No No 3 
 
SL 174   SL comp   
Integration of 
Third-country 
nationals  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
European Return 
Fund  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
External Borders 
Fund  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
 
SL 175  
 SL 4. SUMMARY  OF RESOURCES 
4.1. Financial Resour ces (Current Prices) 
4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) 
EUR million (to 3 decimal places) 
            
  
Expenditure type Section no.   2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 -… Total 
Operational expenditure (8.1) 
Commitment 
Appropriations (CA) European 
Refugee Fund a 60,000 140,000 140,000 150,000 200,000 204,200 208,600   1.102,800
  
Emergency 
measures a 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800   68,600
  Integration 
of Third-country 
Nationals a 95,000 126,000 205,000 265,000 305,000 360,000 400,000   1.756,000
  
European 
Return 
Fund a 0,000 39,000 60,000 100,000 150,000 200,000 200,000   749,000
  
External 
Borders 
Fund a 170,000 170,000 220,000 285,000 320,000 400,000 570,000   2.135,000
 
SL 176  
 SL Payment 
Appropriations 
(PA) European 
Refugee 
Fund b 54,771 105,000 150,000 145,000 175,000 202,100 206,400 64,529 1.102,800
  Emergency 
measures b 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800   68,600
  Integration 
of Third-
country 
Nationals b 47,500 110,500 165,500 235,000 285,000 332,500 380,000 200,000 1.756,000
  
European 
Return Fund b 0,000 19,500 49,500 80,000 125,000 175,000 200,000 100,000 749,000
  
External 
Borders Fund b 85,000 170,000 195,000 252,500 302,500 360,000 485,000 285,000 2.135,000
Administrative expenditure within reference amount (8.2.4) 
Technical & 
administrative assistance (NDA) European 
Refugee 
Fund c 1,300 1,600 1,500 1,600 1,850 1,550 1,800   11,200
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) Emergency 
measures c 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200   1,400
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) Integration 
of Third-
country 
Nationals c 1,100 1,750 1,700 2,150 2,550 2,850 2,900   15,000
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) European 
Return 
Fund c 0,000 1,400 1,500 1,600 1,700 1,750 2,050   10,000
 
SL 177  
 SL Technical & 
administrative 
assistance (NDA) External 
Borders 
Fund c 1,600 2,250 2,300 2,650 2,900 2,650 2,650   17,000
TTOOTTAALL  RREEFFEERREENNCCEE  AAMMOOUUNNTT  
Commitment 
Appropriations   
a+c 339,000 492,000 642,000 818,000 994,000 1.183,000 1.398,000   5.866,000
Payment 
Appropriations   
b+c 201,271 422,000 577,000 730,500 906,500 1.088,400 1.290,800 649,529 5.866,000
Administrative expenditure not included within reference amount  
Human resources 
and associated expenditure (NDA) 8.2.5 d 7,587 8,856 10,044 11,232 12,420 13,392 13,608   77,139
Administrative costs, 
other than human 
resources and associated costs, not 
included in reference 
amount (NDA) 
8.2.6 e 0,676 0,732 0,746 0,761 0,777 0,792 0,808   5,292
Total indicative financial cost of intervention               
TOTAL CA 
including cost of 
Human Resources   
a+c+d+e 347,263 501,588 652,790 829,993 1.007,19 7 1.197,184 1.412,416   5.948,431
TOTAL PA 
including cost of 
Human Resources   
b+c+d+e 209,534 431,588 587,790 742,493 919,697 1.102,584 1.305,216 649,529 5.948,431
            
 
 
SL 178   SL Co-financing details 
If the proposal involves co-financing by Memb er States, or other bodies (please specify 
which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different  bodies are foreseen for the provision of 
the co-financing): 
EUR million (to 3 decimal places) 
Co-financing body 
  
Year 
n  
n + 1  
n + 2  
n + 3  
n + 4 n + 5 
and 
later  
Total 
…………………… f        
TOTAL CA including co-
financing a+c
+d+
e+f        
 
4.1.2. Compatibility with Financial Programming 
X Proposal is compatible with next financial programming 2007-2013 
 Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
 Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement80 (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective). 
4.1.3. Financial im pact on Revenue 
 Proposal has no financial implications on revenue 
x Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: 
NB: All details and observations relating to the method of calculating the 
effect on revenue should be  shown in a separate annex. 
                                                 
80 See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement. 
 
SL 179   SL EUR million (to one decimal place)  
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
[Year 
n-1]  2007 2008 2009 2010  2011  2012 2013
a) Revenue in absolute terms  3.7 3.7 4.8 6.2 7 8.8 12.5  
b) Change in revenue  ∆        
(Please specify each revenue budget li ne involved, adding the appropriate 
number of rows to the table if there is an effect on more than one budget line.) 
The Proposal for a Decision of the Eu ropean Parliament and the Council 
establishing the “ External Borders Fund ” constitutes a development of the 
Schengen acquis within the meaning of th e Agreement concluded by the Council 
of the European Union and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway 
concerning the association of those two States with the implementation, 
application and developmen t of the Schengen acquis. 
This Decision also constitutes a development of the provisions of the Schengen 
acquis  within the meaning of the Agreement signed by the European Union, the 
European Community and the Swiss Confederation on the latter's association 
with the implementation, application and development of the Schengen acquis . 
Contribution : 2,19 % (2004 figures). 
4.2. Human Resources FTE (including offi cials, temporary and external staff) – 
see detail under point 8.2.1. 
  
 
Annual requirements  
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 
Total number of 
human resources 70,25 82 93 104 115 124 126 
 
 
SL 180   SL 5. CHARACTERISTICS  AND  OBJECTIVES 
5.1. Need to be met in the short or long term 
5.1.1. European Refugee Fund :  The existing financial instrument supporti ng the implementation of the common asylum 
policy is the European Refugee Fund. Its objective is set by the Treaty establishing the European Community (Article 63.2.b): to pr omote a balance of efforts between Member 
States in receiving and bearing the conse quences of receiving refugees and displaced 
persons. 
More specifically, the aim of the ERF is to express solidarity at Community level and to 
alleviate the pressures felt by Member States most affected by reception of refugees and displaced persons in facing the consequences of this reception, which includes reception 
conditions during asylum procedure (and ensu ring fair and efficient asylum procedure), 
integration of recognised refugees and promot ing voluntary return solutions for rejected 
asylum seekers and refugees who wish to retu rn to their country of origin. Furthermore, 
the European Refugee Fund is one of the instruments of a Common Asylum policy, and 
as such the measures supported by the Fund should seek to complement and support EU legislation in order to support the progre ssive implementation of a Common Asylum 
System at all levels (common legislation and development of common best practices). 
The ERF is an important part of an overall policy for building a common European 
asylum policy. Reducing divergence between asylum systems and progressive 
implementation of common standards at EU level will have a cost, which will be greater for Member States with larger number of asylum seekers and refugees, but also to new 
Member States. The Community should contribu te to correcting those imbalances and to 
supporting Member States in complying with their obligations
81. Finally, account must 
also be taken of the other objectives being formulated in related policies, such as the 
integration of third country nationals an d management of illegal immigration. 
5.1.2. Integration of Third-country nationals : 
The common basic principles adopted by Governments at the JLS Council on 19 
November 2004 underline the need for a holistic approach to integration of migrants. It is 
stated that not only within Member States but also at the European le vel, steps are needed 
to ensure that the focus on integration is a mainstream consideration in policy formulation 
and implementation, while at the same time specific policies for integrating third-country 
nationals are being developed.  
                                                 
81 In drawing the impact assessment, and formulating the policy options available, account has been 
taken of previously established objectives underlying the European Refugee Fund and their likely 
achievement. Account also has to be taken of completion of other objectives (legislation) and the 
level of complementarity already achieved or soon to be achieved with these. 
 
SL 181   SL In accordance with the common basic principles, the specific policies for integrating 
legally residing immigrants in Member States, envisage to:  
• Provide opportunity for immigrants and create incentives to integrate and overcome 
language difficulties and/or problems relati ng to understanding the norms, values and 
traditions of the host society or satisfying job requirements; 
• Be pro-active in the design and implementation of national introduction programmes 
and activities, the capacity building of migr ant organisations and of their interlocutors 
at all level of government; 
• Recognise new challenges in migratory pressure and address them through a 
successful integration strategy, either because the Member States concerned have only 
been welcoming immigrants over the last few years, such as the Member States in the south of the EU, or because they are at the ev e of a period of more immigration, as is 
the case in some of the new Member States;  
• Overcome shortcomings in infrastructure at  local, regional and national levels to deal 
with migratory inflows, and promote coherence between policy design and its 
implementation on the ground;  
• Combat intolerance and prejudice among the host population, and to raise awareness 
of the importance of diversity in society, including among public and private sector 
service providers; 
• Promote dialogue and consultation between political decision makers and local 
communities on the challenges faced by migr ants, about their needs and circumstances 
and about ways of improving their position.  
To achieve such policies, in particular to  promote the integration of third country 
nationals having recently arrived and been ad mitted by a Member State to reside in its 
territory, the following specific objectives sh ould be pursued, turning into concrete action 
the common basic principles: 
(1) Facilitate the organization and impl ementation of admission programmes 
for economic migrants, strengthening their integration component and anticipating the needs of third-country nationals. 
(2) Contribute to the organisation and implementation of introduction 
programmes and activities for third country nationals, by way of capacity 
building, policy development and implementation. 
(3) Increase civic, cultural and political participation of third country 
nationals in the host society, in orde r to promote their active citizenship 
and recognition of fundamental values.  
 
SL 182   SL (4) Strengthen the capacity of Member States’ public and private service 
providers to interact with third country nationals and their organizations 
and to answer better the needs of different groups of third country 
nationals 
(5) Strengthen the ability of the host society to adjust to increasing diversity 
by targeting integration actions at the host population. 
(6) Strengthen the capacity of Member States to monitor and evaluate 
integration policies. 
5.1.3. European Return Fund 
The policy objective in this ar ea is to support and encourage Member State efforts to 
improve the management of the return of illegal third country nationals in all aspects, 
taking account of Community legislation in this area. 
In particular, the following specific objectives should be pursued:  
1. to promote the introduction of integrat ed return management procedures by all 
Member States and to improve the op eration and organisation of existing 
procedures; 
2. to strengthen co-operation between Member States in the conception and 
implementation of integrated return management procedures and practices; 
3. to ensure the effective and uniform application of common standards on return. These aims will be pursued through actions such as: 
• the development of effective and lasting operational co-operation between Member 
State authorities and consular and immigration services in third countries, with a view to facilitating the receipt of travel documents for the return of third country nationals 
and ensuring speedy and suc cessful removal procedures; 
• developing co-operation between Member St ates in the collection and dissemination 
of information on their country of origin to potential returnees; 
• increasing the number of illegal migrants opting to return voluntarily by encouraging 
this through better targeted and more attractive assisted voluntary return programmes and other means; 
• simplifying enforced return procedures and improving the capacity of courts to deal 
with cases, with a view to reducing the pe riod of detention of those awaiting forced 
removal without infringing their basic rights; 
 
SL 183   SL • formulating joint integrated return plans, including implementing joint voluntary 
return programmes in respect of particular  countries or regions and arranging joint 
flights, thus reinforcing the message of an effective management of migration flows by the EU; 
• implement joint return operations, thus making better use of existing national 
resources and expertise for the common good of the fight against illegal immigration throughout the EU 
• encouraging exchange of information, su pport, advice and best practice between 
Member States in dealing with the return of  people to specific countries and/or of 
particularly vulnerable groups; 
• establishing joint arrangements for the reception of those returning in countries of 
origin, former residence or transit in co -operation with the countries concerned; 
• developing measures to ensure the effective reintegration of people in their country of 
origin or former residence after they return; 
• improving the capacity of competent authorit ies to enforce removal decisions with full 
respect for the rights of the people concerned and for their dignity in accordance with 
relevant EU standards; 
• ensuring the provision of specific assistance to vulnerable groups su ch as children, the 
elderly, people with disabilities, pregnant  women and those who have been subjected 
to torture, rape or other serious forms of  psychological, physical or sexual violence. 
5.1.4. External Borders Fund  
Given the uneven division of responsibility between Member States for controlling the 
external borders of the EU, the policy objectives to achieve are:  
1. to improve the efficiency of contro ls and thereby the effectiveness of the 
management and protection of external borders in order to reduce illegal entry and increase the security of the internal EU area of free movement; 
2. to make it easier and faster for aut horised travellers to enter the EU in 
conformity with the Schengen acquis while protecting the EU against illegal 
entry; 
3. to achieve a uniform application of th e EU law by Member States and an overall 
efficiency of national border guards in carrying out their tasks in accordance with EU law;  
4. to enhance the efficiency of the issuing of visas and the implementation of other 
pre-frontier checks.  
 
SL 184   SL These general aims can be translated into a series of specific and operational objectives of 
which the key ones, in terms of added valu e and cost-effectiveness for the European 
Union, would be the following:  
• improving efficiency of control and surveillance measures through the use of state of 
the art technological means; 
• establishing the necessary infrastructures to improve efficient flow management at 
border crossing points;  
• enhancing the capacity of th e human resources allocated to border management, for 
instance by implementing the common core curriculum to be set up by the Agency;  
• improving the coordination and information exch ange at national level for all relevant 
authorities involved in securing effective border control;  
• reducing as much as possible illegal entries at external borders through operations in 
third countries, in coopera tion with these countries;  
• enhancing the coordination and cooperation between Member States as regards the 
implementation of the common visa policy. 
5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal 
with other financial instruments and possible synergy 
5.2.1. European Refugee Fund The discussion on the policy options available to achieve solidarity in the field of asylum 
policy was inevitably influenc ed by the existing financial instrument, the European 
Refugee Fund. At the time of its renewal last year, different options have been considered 
The above assessment on the different model is valid to date. The current proposal will 
therefore merely extend the programming period of the ERF II until the end of the new financial perspectives, i.e. to change its e nd date from end 2010 to the end of 2013.  
Moreover, to take into account  the establishment of the Return Fund, the need for an 
adjustment of the strand on return in the European Refugee Fund was considered 
necessary.  
Currently, the European Refugee Fund supports actions for the voluntary return of 
persons who have applied for international protection or who are enjoying international protection in the Member States. In practice,  in terms of returns, this covers a wide 
spectrum of situations, from those who, having been granted refugee status, decide to 
return to their countries of origin to those who decide to return because they have had 
applications refused and have few prospects in  the Member State and who, in the absence 
of alternatives, decide to avail themselves  of the arrangements made to facilitate 
voluntary return. 
 
SL 185   SL The following options were examined:  
1. To leave the ERF as it is and limi t the Return Fund to illegal immigrants; 
2. To exclude all return measures relati ng to asylum seekers,  refugees and other 
beneficiaries of protection from the ER F and to transfer support for such 
measures to the Return Fund;  
3. To only transfer the support for measures relating to rejected asylum seekers to 
the Return Fund and maintain the support by the ERF for the voluntary return of 
asylum seekers and persons benefiti ng from international protection  
The third option was the chosen option 
5.2.2. Integration of Third-country nationals 
Following the adoption of the legislative framework establishing a common immigration 
policy and in view of the solidarity provisi on in the new Constitutional Treaty, setting-up 
a financial instrument would provide support and incentives for the Member States to 
develop integration policies for integration of third-country nationals admitted in 
accordance with the legislative framework laid down in both national and Community 
law.  
Here, different models for financial support were considered:  1. Integration of third-country nation als is funded via joint projects and 
Community actions (e.g. the ARGO framework model or the INTI programme):  
2. Integration of third-country nationals is solely funded within a mainstreaming 
instrument, such as the Eu ropean Social Fund (ESF) 
3. Integration of third-country nationals is funded within a separate instrument 
expressing solidarity between Member Stat es on the basis of the number of third 
country nationals legally present in the Member States.  
The ex ante evaluation demonstrated the need to opt for a separate instrument on 
integration for third country nationals in complementarity with the ESF mainstreaming 
approach. To respond to the sp ecific challenges in the area of  integration of third-country 
nationals, the instrument would intervene in six specific areas:  
• Improving the implementation of admission programmes. Facilitating a rapid and 
smooth integration of those migrants who have  been explicitly invited to contribute to 
Member States’ societies. In many Member States it is recognised that these persons in particular provide a valuable contribution to economic growth. Their arrival is 
commonly seen as important to counteract the prospective decline in the EU’s work 
force in future years. Action should be take n to prepare their integration even before 
they arrive in the territory of the Member States.  
 
SL 186   SL • The implementation of introduction programmes and introductory activities. The early 
stages of a third country national’s reside nce in the Member State are of particular 
importance. Introduction programmes and activities express the investment host societies are willing to make in the future, by: providing opportunity for migrants to 
learn the language of the host country to learn about ways of doing things, so 
increasing their chances of being self -sufficient as soon as possible finding 
employment; increasing the incentive and motivation for migrants to integrate; making 
it easier for young migrants, in particular, to  integrate and so prevent identity problems 
and reduce delinquency: facilitating the development of targeted and flexible 
integration policies and activities, taking account of the special needs of third-country 
nationals and encouraging the development of new and innovative approaches to 
integration.  
• Promoting active citizenship through ci vic, cultural, religious and political 
participation. These activities can contribu te by increasing the knowledge of migrants 
of the history, traditions, norms, values and local customs of the host society, facilitating the dialogue between differe nt religious communities; encouraging 
migrants to take responsibilit y and an active part in lo cal community life, increasing 
their understanding of political processes an d encouraging them to participate in 
decision making processes and increasing their possibilities of applying for citizenship. In short, active citizenship can highlight sk ills and open up avenues to 
third country nationals to realise thei r full potential in host societies.  
• Supporting capacity building in public and private sector service providers in Member 
States. Much interaction between third coun try nationals and other citizens takes place 
in such mainstream organisations as scho ols, hospitals, communal housing societies 
etc. Opening up these providers through diversity management will reinforce the motivation and willingness of third country nationals to participate in society. This can 
be achieved by: making service providers more aware of diversity issues and helping 
them to develop inter-cultural communicat ion skills; increasing co-operation between 
local, regional and national authorities respon sible for integration and helping to bring 
about better coordination between the design of policy and its operation on the ground; 
raising awareness of the benefits of putting in place an effective policy for managing 
diversity; increasing co-operation between local, regional and national authorities 
responsible for integration and helping to br ing about better coordination between the 
design of policy and its operation on the ground; raising awareness of the benefits of putting in place an effective policy for managing diversity.  
• Helping society to adjust to diversity by making the host population more aware of the 
true facts about migration and about the people concerned, increasing tolerance 
towards other cultures and religions and so helping to strengthen social cohesion, increasing dialogue and interaction betwee n migrants and the host population and 
actively involving private bodies (including SME) in the integration process. 
• Policy development, monitoring and evaluation of policies and strategies by: 
stimulating the collection of relevant data on migration in the Member States so 
 
SL 187   SL providing the basis for informed discussion and decision-making; ensuring that the 
effectiveness of integration efforts are assessed on an ongoing basis and that 
programmes are responsive to immigrants needs; enabling policy-makers across the 
EU to learn from past experience not only of policies pursued in their own countries 
but also of those pursued elsewhere, so helping to improve the policies implemented in 
the future across Member States. 
The Integration Fund will build on past experience, namely the pilot projects on 
integration of third country nationals (INTI ) started in 2002 with a budget of € 4 million. 
Nearly 300 applications were received in the fi rst two years, applying for more than € 85 
million whereas the total budget available was only €10 million.  
The pilot projects complement the policy outlined in the Communication on Immigration, 
integration and employment adopted in June 2003 in which the Commission presented its 
views on how to elaborate comprehensive and multi-dimensional policies on the integration of legally residing third-country  nationals. According to the Communication 
integration policy should be based on two f undamental underlying principles: First of all 
that the principle of subsidiarity preva ils clearly demonstrating that the primary 
responsibility for the elaboration and implementation of integration policies lies with the 
Member States, and secondly, the holistic ap proach which will ensure integration of 
immigrants into all aspects of society and which requires that a two-way approach - 
implying that the responsibility for integrati on lies both with the receiving society as well 
as with the arriving immigrant - is applied. The pilot projects supports networks and the 
transferral of information and good practices between Member States, regional and local 
authorities and other stakeholders in orde r to facilitate open di alogue and identify 
priorities for national integr ation policies and the actions also support new innovative 
projects which promote integration of third-country nationals. 
To continue the encouragement of a more structured policy development in the field of 
integration as initiated by INTI, the financial instrument should be complemented by 
actions facilitating co-operation between Member  States and exchange of best practices 
(Community actions). 
The Integration Fund will work in comple mentarity with the ESF and the ERF. 
5.2.3. European Return Fund 
A distinct fund established with the particular  objective of supporting an integrated return 
management policy seems best equipped to  achieve the objectives set out above. By 
creating a separate instrument which is targeted at return, the specific problems identified 
with respect to persuading or coercing illegal migrants to leave the country in which they are residing can be addressed.  
The Return Fund will need to work in complementarity with the other financial 
instruments mentioned in the extended impa ct assessment – the ERF, AENEAS– each of 
which addresses specific aspects of the return to their country of origin or former residence.  
 
SL 188   SL The European Return Fund will seek to promote the development of integrated set of 
return measures aiming at putting in place in Member States an effective programme. 
This should cover all phases of  the return process, from th e pre-departure phase and the 
return as such to the reception and reintegrat ion in the country of return and should be 
tailored to take account of the specific situat ion in different countries. At the basis of such 
a programme should be an analysis of the situ ation in the Member State(s) with respect to 
the targeted population, a realistic assessm ent of the potential for return and the 
cooperation with the countries of return, a planning and evaluation mechanism with 
respect to the return process of the targeted population and cooperation throughout the 
process with relevant stakeholders at national , European and international level, such as 
UNHCR and IOM. 
Priority should be given to cooperation between Member States to secure such an 
approach, given the cost-effectiveness and the synergies involved.  
Accordingly, the measures to be supported, wh e n  t h e y  f o r m  p a r t  o f  s u c h  a n  i n t e g r a t e d  
return approach, would include:  
• In all cases : the procurement of indispensable travel documents, costs of necessary 
pre-return medical checks, costs of travel and food for returnees and escorts, including 
medical staff, accommodation for escorts, sp ecific assistance to vulnerable groups 
such as children or invalids, costs of tr ansportation to the final destination in the 
country of return and co-operation with the authorities of the country of origin, former 
residence or transit. 
• Additionally in the case of forced return  the costs of temporary accommodation for 
returnees and their escorts prior to depart ure in case of joint return operations. 
• Additionally in the case of voluntary return:  comprehensive pre-return information, 
assistance and counselling as well as essent ial expenses before return and initial 
expenses after return, transport of the returnee’s personal belongings, adequate 
temporary accommodation for the first days after arrival in the country of return in a reception centre or a hotel if necessary, training and employment assistance and 
limited start-up support for economic activities where appropriate. 
• As regards the application of the common standards: education and training of staff in 
the competent administrative, law enforc ement and judicial bodies as well as 
secondments of these categories of staff from other Member States;  
• As regards the cooperation betw een Member States: actions relating to the cooperation 
with consular authorities and immigration se rvices of third countries, to facilitate the 
assistance in obtaining travel documents;  actions relating to the joint design and 
implementation of action plans realising an integrated return management, joint evaluation and monitoring of the process etc. 
 
SL 189   SL 5.2.4. External Borders Fund 
The most relevant policy option is the estab lishment of a financial solidarity mechanism 
at Community level to support Member States who bear a lasting and heavy financial 
burden by being responsible for controlling external borders fo r the benefit of the Union 
as a whole. This Fund should be designed to be  a concrete expression of EU solidarity by 
providing financial assistance to those Member States which apply the Schengen 
provisions on external borders, in addition to those on internal borders (the dismantling of 
controls on entry). It would accordingly repres ent an explicit recogn ition of the tasks they 
perform in carrying out checks on people entering the EU from third countries and border surveillance not only in their own interests but  on behalf of all Member States which have 
dismantled internal border controls. 
Support from the Fund should be extended from the outset to new Member States, as 
their external borders are operational since thei r accession even if they have undertaken 
to remove border controls at a later stage wh en they are judged ready to do so. It should 
also extend to the need for Member Stat es to implement Community legislation in 
relation to specific situations which have ar isen as a result of enlargement (the most 
notable example is of Russians who need to cross Lithuania to reach Kaliningrad). The 
Fund should, in addition, provide support for managing visas and other similar activities 
undertaken before people reach the border, wh ether these are carried out in cooperation 
with other Member States or not. The efficient management of such activities by the 
consular services of Member States in third countries is an integral part of a common 
integrated border management system, which is aimed at facilitating legitimate travel into 
the EU while preventing illegal entry.  
Objective criteria need to be established to allocate funds to Member States. These 
criteria should take account of the various el ements which add to the burden of control on 
the Member States, in particular, the length of external land and maritime borders, the number of authorised border crossing points, the number of travellers crossing and the 
extent of pressure caused by people refused entry. The criteria should also take account of 
the challenges posed by the risk of illegal entr y affecting each border, taking into account 
the geopolitical situation, typology and ge ography. The assessments made by the 
Common Centre in Finland and in the future by the European Agency for the 
management of operational cooperation at exte rnal borders will be very helpful in this 
regard. 
From a subsidiarity point of view, such a Fund would support Member States in carrying 
out the various tasks involved in external border control while not interfering with their responsibilities in respect of determining w ho they allow to enter their territory. 
Actions to be funded could include border cr ossing infrastructures and related buildings 
(e.g. border stations, helicopter landing pl aces or lanes, etc.); operating equipment 
(laboratory equipment, document examination instruments, detection tools, mobile or fixed terminals for consulting SIS and national systems, etc.); means of transport for the 
surveillance of external borders; equipmen t for real time exchange of information 
 
SL 190   SL between relevant authorities; ICT systems; exchange programmes and training of border 
guards, immigration officers and consular officers; etc. 
5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the 
context of the ABM framework 
5.3.1. European Refugee Fund : 
The main impacts of the ERF have been anal ysed according to its target groups as 
follows: 
• for final beneficiaries (asylum seekers an d refugees): improvements in reception 
conditions (quality / quantity of material rece ption conditions such as health, housing, 
education, social benefits, ac cess to the labour market), and fairer and more effective 
asylum procedures; easier integration by a de crease in dependence on social welfare, 
improved access to the labour market, and thus  increased participation in social life 
through civil society organisations and other relevant channels; 
• for Member States, the ERF contributes to the economic responsibility undertaken by 
the Member State in relation to the recept ion of asylum seekers and refugees and 
implementation of a common asylum policy; it also supports changes in processes / policies by development of higher standa rds, fairer and more effective asylum 
procedures, reduction of the length of asylum procedures, capacity-building, 
improvement of qualification of staff, excha nges of experiences a nd best practices at 
EU level. 
• for partners of asylum policy (NGO, Refugee Community Organisations, local and 
regional authorities): capacity building and development of new services and greater involvement of self-help organisations; improvement of qualification of staff, 
increased cooperation of services / structur es in developing capacity in the area of 
reception. 
• for EU citizens in general: awareness raising on the issue of refugees and asylum 
seekers and better acceptance of reception centres by local communities. 
The potential impacts of the ERF II were screened and assessed for all measures, and it 
can be said that positive impacts outweigh ne gative impacts, in particularly as regards 
social impacts. A redistributive analysis ha s shown that the target group who benefits 
most directly is that of asylum seekers and refugees. Most importantly, significant 
important systemic effects have been identified  with regard to the Member States and the 
organisations working in this area (NGOs and Refugee Community organisations). It 
must be noted that the situation varies from country to country, most notably in terms of 
the degree of consolidation of the asylum systems and the experience with the different 
strands of the programme. 
When the types of impact were considered, the most significant were in the social sphere 
- economic impacts were more indirect and more difficult to identify given the scale of 
 
SL 191   SL the Fund. Direct implementation costs have not been quantified and are being addressed 
in the framework of the monitoring system of the Fund. Indirect and associated costs are 
more difficult to assess. Environmental impacts have been found to be quite weak, and it 
has not been possible to differentiate these impacts by target group. 
Identified impacts on countries of origin pres ented a somewhat ambiguous picture – if it 
was clear that a better management of asylum flows can have positive impacts in the development of these countries, associated risk s have been identified. These included, for 
example, risks of asylum seekers and refuge es losing contact with their countries of 
origin, and also risks of qualified peopl e leaving these countries (brain drain). 
To conclude, it can be said that, overall, expected impacts were coherent with the 
formulation of the main objectives of the F und. Indeed, the overall impacts reflected the 
main policy goal of the ERF, i.e. the contribution to the implementation of the common 
asylum standards and guidelines agreed at EU level and convergence of practices across Member States to support an open and secure  European Union, fully committed to the 
obligations of the Geneva Convention and other relevant human rights instruments, and 
able to respond to humanitarian needs on the basis of solidarity. 
5.3.2. Integration of Third-country nationals 
The impacts of the Integration Fund have been id entified at two levels: firstly, the general 
impacts of a greater integration of third coun try nationals were considered; then, against 
this background, the specific impacts of the Fu nd were discussed, taking into account the 
magnitude of identified needs, and the proposed scale of EU intervention. These specific 
impacts will in essence represent the added- value of EU intervention in this field. 
As regards general impacts , better integration of migrants is likely to have many positive 
economic and social effects both on migrants themselves and on the host community. At EU level, the improved integration of thir d-country nationals will have a positive 
economic impact  by increasing labour supply and thus overcoming shortages in a 
number of sectors. More migrants in employ ment will increase both tax revenue and the 
income from social contributions and so help to fund social protection systems which 
need to cater for a growing number of el derly people and increased numbers in 
retirement. Improved integration has obvious positive economic effects on third-country 
nationals themselves by giving them a better chance of integrating into the labour market 
and not only of finding a job but one which is more secure and stable with better terms 
and working conditions.  
It must be noted however that further integration and the increased participation of third 
country nationals in economic activity may ha ve some costs as well as benefits. While 
firms, consumers and domestic workers with complementary skills may gain, associated 
costs may include, inter alia, increased expenditure for welfare and social protection 
systems; a possible adverse effect on dom estic workers with similar skills; the 
administrative costs of implementing an e ffective immigration policy; and increased 
expenditure on active labour market policies such as training and job placement services. 
 
SL 192   SL The potential social effects of integration of immigrants are substantial. Lack of social 
integration of migrants has often been associated with their social exclusion, which has 
given rise to increased hostility towards them and to ethnic minorities in general (leading 
to the rise of racism and xenophobia). Further integration of immigrant populations should lead to a more cohesive and inclusive society overall, where differences are 
respected and the merits of diversity ap preciated. A strengthened dialogue between 
different groups will increase general unders tanding of different cultures, traditions and 
religions. 
For migrants themselves, greater integration in society and better access to education as 
well as the labour market will improve their well being and increase their self-esteem. 
Having a job and being able to provide for themselves and their families should give 
them an increased feeling of belonging to society and encourage them to engage in community life and social, cultural and political  activities in general. The integration of 
women will also indirectly benefit future  generations, by increasing their chances of 
integrating into society themselves, of gaining a better understanding of he language and of performing better at school.  
Although it is difficult to point to direct beneficial effects on the environment , there 
ought to be generally positive effects on the educational level of EU society, which 
should make it a better place in which to live, and increased awareness of environmental issues and a wider tendency to take action to protect and improve the natural and physical 
environment. More active participation in so cial and political life at local level is, 
therefore, likely to be accompanied by increased involvement in activities to preserve the local environment and the common heritage. 
Against this background, the specific impacts of the Integration Fund have been 
identified as ensuring a strong link with policy developments at EU level, thus supporting 
the implementation of a common immigration policy. In particular, the following impacts should be expected: 
• Create a level playing field in terms of in tegrating third-country nationals across the 
Member States. This requires a catch-up process in those countries of recent 
immigration, where integration policies are only developing. 
• In these countries, the Fund will also ac t as a catalyst, increasing government 
expenditure on integration of third-countr y nationals, and thus contributing to the 
consolidation of a true integration system. 
• Strengthening of integration systems will also take place through investments in 
human resources and upgrading of skills, as well as improved coordination and dialogue between all relevant stakeholders (national and regional authorities, civil 
society, etc.). 
 
SL 193   SL • For those Member States with a history of immigration and integration of third-
country nationals, the Fund will contribute towards a fine-tuning of existing policies, 
focussing on identified shortcomings, and thus  increasing their overall effectiveness. 
5.3.3. European Return Fund 
General impacts of a more effective return policy  
An effective implementation of the return poli cy for illegal migrants living in Member 
States would have beneficial effects on social cohesion in pa rticular and for the general 
objective of creating an area of freedom, security and justice for EU citizens. It could 
also, however, have positive economic effects especially in the long-term. 
An effective implementation would, therefore: 
• reinforce a managed immigration policy by complementing the control of the EU’s 
external borders and ensuring that those w ho succeed in entering the Union illegally 
are returned with minimum delay to the countries they came from; 
• help to increase the acceptance of third-country nationals in Member States and, 
therefore, of diversity, with potential be nefits to the competitiveness of the EU 
economy as well as to social cohesion; 
• contribute thereby to increasing employment  rates among third-country nationals and, 
therefore, their contribution to economic ac tivity and the generation of real income; 
• facilitate the acceptance of the immigration of workers with the skills required by EU 
economies faced with a prospective natural decline in working-age population and, 
therefore, in the labour force; 
• reduce the costs on national budgets associat ed with the detention of illegal migrants; 
• give illegal migrants more opportunity to re turn and settle in their country of origin 
instead of having to live on the margins of  society and very often to work in arduous 
jobs with poor terms and conditions. 
Specific impact of the Return Fund  
Action at EU level will have a number of positive effects, including: 
• ensuring the common implementation of effective procedures for the return of illegal 
migrants, which also protect their basic rights and human dignity; 
• promoting the adoption of best practices in th is regard as well as with regard to the 
measures taken to provide incentives to the people concerned to return to their country 
of origin voluntarily; 
 
SL 194   SL • encouraging a more intensive exchange of information between Member States on the 
national initiatives developed, the challenges relating to returns and the management 
of complex return processes, as well as the re lations with third countries in this regard; 
• enhancing cost-effectiveness of return  measures through joint operations. 
5.3.4. External Borders Fund 
The main impacts of the Externals Borders Fund would be as follows: 
• Positive impact on administrative systems and infrastructures of Member States, who 
will get more resources and be able to improve coordination and exchanges.  On the 
other hand , MS will have to co finance the proj ects; therefore it could lead to an 
increase in MS expenditure.  
• Impacts for public health, public order a nd security would be direct and positive, 
thanks to the improvement of controls, which will make easier to prevent the entry of 
persons posing a risk from these points of view. Impact on civil society would be indirect but positive (better protection agains t illegal immigration and public security 
threats)  
• Impacts on the environment would be indirect but possibly negative (more control 
boats and aircrafts, more p hysical barriers in border zones, etc.), although some 
positive impacts can not be excluded (e.g. purchase of less polluting surveillance 
boats, usage of more efficient technologies)  
• From the human rights point of view, increasing MS border control capabilities (in 
particular through surveillance measures) could mean that more people would be 
intercepted, refused entry and/or removed to their countries of origin, where they 
probably face a situation of poverty and lack  of freedoms. Increasing controls would 
make them more dissuasive and perhaps discourage some of these people from trying 
to immigrate illegally, avoiding them from putting their lives at risk.  
• The risks of fraud could be linked to cases of mismanagement, illicit appropriation or 
corruption, although they not seem to be big as the funds will be managed by MS law 
enforcement agencies. There is also a risk of giving funding to Member States that 
don’t really need it (e.g. because of being economically strong) or whose burden is lower, especially if objective criteria are not appropriately qualified by risk criteria  
• The smoothening of flows of bona fide travellers would have positive economic 
impacts for business and tourism. 
The financial support under the Fund will be developed in complementarity with the 
work of the European Agency for the manage ment of operational cooperation at external 
borders.  
 
SL 195   SL The Agency has constituted an important step for promoting solidarity between member 
States in the field of external border management. The Agency has at its objective to 
facilitate and render more effective the appl ication of the Community acquis related to 
the external borders, through coordination bu t also by providing the necessary technical 
support and expertise. The Fund will be complementary to these efforts. The Fund can 
provide the necessary financial means for the im plementation of joint operations and pilot 
projects, whenever the Agency will not undertake to do it by itself under Article 3(4) of the Regulation. The Fund will also contribute to the adoption of the necessary measures 
derived from the risk analysis prepared by the Agency, and to the implementation of the 
common core curriculum to be established by it. 
5.4. Method of Implementation (indicative) 
Show below the method(s) chosen fo r the implementation of the action. 
X Centralised Management 
X Directly by the Commission 
ٱ Indirectly by delegation to: 
ٱ Executive Agencies 
ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial 
Regulation 
ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission 
XShared or decentralised management 
X With Member states 
X With Third countries 
ٱJoint management with international organisations (please specify) 
Relevant comments:  
The funds within the action programme ‘Solidarity and the management of 
migration flows’ will be implem ented within the framework of 
shared/decentralised management  between the Member States and the 
Commission, in accordance with Article 53, paragraph 1, point b) of Council 
Regulation (EC, Euratom) No 1605/200282. The Community actions and the 
technical assistance of the Commission, as referred to within the instruments, 
                                                 
82 OJ L 248, 16.9.2002, p. 1. 
 
SL 196   SL will be implemented by the Commission within the framework of direct 
management . 
As for the countries associated with  the implementation, application and 
development of the Schengen Acquis, an agreement between the Commission 
and these countries needs to be concluded relating to the obligations concerning 
budgetary and financial control.  
One of the key objectives of the programmes is to clearly define the division of 
responsibility between the Member States and the implementing bodies on the 
one hand, and the Commission on the other in the execution of the Community 
budget. All essential elements are de fined within the different Funds.  
Under Article 274 of the Treaty, in the context of shared management, the 
conditions allowing the Commission to  exercise its re sponsibilities for 
implementation of the general budget of the European Communities and the 
obligations of cooperation on the Member  States have to be clarified. These 
conditions will enable the Commission to satisfy itself that Member States are 
utilising the Fund in a lawful and corr ect manner and in accordance with the 
principle of sound financial management  within the meaning of the Financial 
Regulation. 
The need for coherency and transparency are the driving forces in the 
management modalities of the respective Funds. Coherency , as the draft 
instruments lay down the minimal conditions applicable to the management, 
internal control and audit systems as we ll as the involvement of each actor. 
Transparency , as the results and outcome of ea ch part of the instrument are 
known to the different actors. The compliance of these systems will contribute to 
the full respect of the principle of sound financial management .  
To this end, the Member States shall pr ovide an assurance in relation with the 
management and control systems, accordin g to the rules laid down in the draft 
instruments. This assurance, completed with its own system audits and on-the-
spot controls, will facilitate the Commission’s assessment on the legality and 
regularity of declared expenditure. 
The different instruments are developed with common delivery, management 
and implementation mechanisms. This will enable the Commission and the Member States to set up common management and control environments , 
thus increasing efficiency through the creation of potential synergies. 
The following elements are found within the draft instruments:  
• Multi-annual and annual Programming:  
The Funds will be implemented in the framework of two multiannual 
programming periods (respectively 2007-2010 and 2011-2013). These 
 
SL 197   SL programming periods will allow the Commiss ion to take into account the effects 
of the midterm review of the financial perspectives, which is planned in 2010. 
The multiannual programming includes the definition of strategic guidelines by 
the Commission and multiannual programmes by the Member States. These 
mainly relate to a description of the management and control systems set up, the definition of priorities (and corresponding indicators, results and impacts) and a draft financing plan. This multiannual pr ogramme will be assessed and adopted 
by the Commission.  
The necessary provisions for the revision of these programmes are laid down 
within the draft instruments. 
The multiannual programmes will be implemented by means of annual work 
programmes, provided by the Member States and adopted by the Commission. The annual work programmes relate to the rules for selection of projects and an 
indicative financial breakdown per objective. The Commission’s decision shall 
indicate the amount allocated to each Member States in full respect of the appropriations allocated under the budgetary procedure.  
• Management and Control Systems  
a) Designation of authorities  
The following authorities are to be designed by the Member State:  
• A Responsible Authority , responsible for the management of the Fund and 
which will handle all the Communication with the Commission; 
• A Certifying authority , responsible for the certification of expenditure and 
application for payment requests prior to transmission to the Commission; 
• An Audit Authority , responsible for the verification of the compliance, 
adequacy and the sound operation of the management and control 
environment.  
• With respect of the clear separation of functions, several functions may be 
carried out by the same body. 
b) Definition of the responsibilitie s of the Member States and the 
Commission 
Member States will be responsible for en suring sound financial management of 
the programmes and the legality and regularity of the underlying transactions, give guidance to the designated authoritie s, and be responsible for the proper and 
effective use of Community funds. In accordance with the principles of 
 
SL 198   SL subsidiarity and proportionality, Member States have the primary responsibility 
for the implementation and control of the actions covered by the Fund. 
The Commission’s responsibilities are to satisfy that the systems set up are 
compliant with the provisions laid down,  especially through the assessment of a 
unqualified opinion submitted by a “compliance assessment body”. In the event of a qualified opinion the Member State shall draw up, in agreement with the Commission, an action plan setting out the corrective measures and the timetable 
for implementation. The Commission is also responsible to satisfy that systems 
function effectively, on basis of annual  control reports and on-the-spot audits. 
c) Financial  Management  
Annual commitments shall be made on the basis of the Commission’s decision 
related the annual programmes.  
The following payment scheme is foreseen:  
• A prefinancing of 50%;  
• A balance payment, precon ditioned by a request for payment, a certified 
declaration of expenditure, an implem entation report and an audit report. 
The necessary provisions for suspension and interruption of payments, as well as 
the cancellation of commitments, have been formalised within the draft 
instruments. In all procedures the Commission will decide after a contradictory 
procedure, where the Member State may present its observations or take 
corrective measures.  
The draft instrument also provides with the necessary provisions, related to 
financial corrections to be establis hed by the Commission and the Member 
States.  
6. MONITORING
 AND  EVALUATION 
6.1. Monitoring system 
Under the management system proposed, minimum standard formats will be 
established in all Member States for the presentation of projects, monitoring and 
evaluation. In this context common indicators will be defined for the various types of action, for which data will have to be gathered when action 
implementation reports are presented. During the course of 2005, a preparatory 
study will be launched to inform the Commission on adequate minimum standards and common standards. 
 
SL 199   SL By the same token, a common management system (supported by a common IT 
application) will be develo ped in the financial field, in liaison with the Member 
States, to ensure that implementation of  the programmes and the actions funded 
are monitored on a common basis.  
6.2. Evaluation 
Several national and Community evalua tions are planned, based around the 
multiannual programming schedule of the Funds. The timetable of evaluations for the External Borders Fund, the Integr ation Fund and the Return Fund as set 
out in the respective proposals is in principle as follows: 
• no later than 30 June 2009 in the case of  the External Borders and Integration 
Funds, and 30 June 2010 in the case of the Return Fund, a report from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and 
Social Committee and the Committee of the Regions on the application of the 
criteria used for the annual distribution of resources; together with proposals for amendments if deemed necessary; 
• no later than 31 December 2010 an intermediate report from the Commission 
to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee 
and the Committee of the Regions on the results achieved and on 
implementation and with a proposal on the Fund future development; 
• no later than 30 June 2012 (concerning 2007-2010/2008-2010) and 30 June 
2015 (concerning 2011-2013) an evaluation report from the Member State on 
the results and impacts; 
• no later than 31 December 2012 (concerning 2007-2010 and 31 December 
2015 (concerning 2011-2013) an ex post evaluation report from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and 
Social Committee and the Co mmittee of the Regions. 
The evaluations for the European Refuge e Fund follow a slightly different 
pattern in light of previous evaluations made. 
7. A
NTI-FRAUD MEASURES  
Action taken under the Commission’s direct, centralised management 
(Community action, technical assistance  expenditure) will be implemented in 
accordance with the applicable rules, as  defined in the Financial Regulation and 
its implementing rules. The contracts and grant agreements used will be the models recommended by the Commission and will provide for monitoring by the 
Commission and the Court of Auditors of the European Communities.  
 
SL 200   SL The general rules on the administrative and financial management of action in 
the Member States, will comprise spec ific provisions on the management and 
control of projects by the authorit ies responsible and provisions on ex post  
checks by the Commission and the Court of Auditors of the European Communities. 
 
SL 201  
 SL 8. DETAILS  OF RESOURCES 
8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost (Commitment appropriations in M€)  
 a. European Refugee Fund  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost 
No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
European Refugee Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation projects 0,250 18 4,500 42 10,500 42 10,500 45 11,300 59 14,700 60 15,000 61 15,300 327 81,800 
Sub-total Action 1   4,500   10,500   10,500   11,300   14,700   15,000   15,300 327 81,800 
Actions in the Member States                                 
Responsible Authorities Co-financing      2,800   6,500   6,500   6,900   9,300   9,500   9,700   51,200 
Reception and asylum 
procedures Projects 0,085 372 31,600 868 73,800 868 73,800 931 79,100 1.242 105,600 1.268 107,800 1.295 110,100 6.845 581,800 
Integration Projects 0,065 243 15,800 568 36,900 568 36,900 608 39,500 812 52,800 829 53,900 848 55,100 4.475 290,900 
Voluntary return Projects 0,175 30 5,300 70 12,300 70 12 ,300 75 13,200 101 17,600 103 18,000 105 18,400 555 97,100 
Sub-total Action 2   55,500   129,500   129,500   138,700   185,300   189,200   193,300 11.320 1.021,000 
Sub-total Objective 1   60,000   140,000   140,000   150,000   200,000   204,200   208,600   1.102,800 
Emergency measures                                 
Actions in the Member States                                 
 
SL 202  
 SL Responsible Authorities Co-financing      1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   8,470 
Emergency measures Projects     8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   60,130 
Sub-total Action 3   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   68,600 
Sub-total Objective 1   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   68,600 
TOTAL COST       69,800   149,800   149,800   159,800   209,800   214,000   218,400   1.171,400 
b. Integration of third-country nationals 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
Integration of Third-country Nationals                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 25 6,200 33 8,200 54 13,400 69 17,300 80 20,000 94 23,600 105 26,200 460 114,900 
Sub-total Action 1   6,200   8,200   13,400   17,300   20,000   23,600   26,200 460 114,900 
Actions in the Member States                                 
Responsible Authorities Co-financing      4,300   5,500   8,500   10,800   12,300   14,300   15,800   71,500 
Admission Procedures Projects 0,085 101 8,600 134 11,400 216 18 ,400 278 23,600 319 27,100 380 32,300 421 35,800 1.849 157,200 
Introduction Programmes Projects 0,065 389 25,300 518 33,700 845 54,900 1094 71,100 1258 81,800 1486 96,600 1652 107,400 7.243 470,800 
Civic, cultural, religious 
and political participation Projects 0,175 97 16,900 128 22,400 209 36,600 271 47,400 312 54,600 368 64,400 409 71,600 1.794 313,900 
Capacity building within 
MS' public and private 
service providers  Projects 0,175 97 16,900 128 22,400 209 36,600 271 47,400 312 54,600 368 64,400 409 71,600 1.794 313,900 
Adjusting european 
societies to diversity Projects 0,175 48 8,400 64 11,200 105 18,300 135 23,700 156 27,300 184 32,200 205 35,800 897 156,900 
Policy development, 
monitoring and evaluation Projects 0,175 48 8,400 64 11,200 105 18,300 135 23,700 156 27,300 184 32,200 205 35,800 897 156,900 
Sub-total Action 2   88,800   117,800   191,600   247,700   285,000   336,400   373,800 9.092 1.641,100 
Sub-total Objective 1   95,000   126,000   205,000   265,000   305,000   360,000   400,000   1.756,000 
TOTAL COST       95,000   126,000   205,000   265,000   305,000   360,000   400,000   1.756,000 
 
 
SL 203  
 SL c. European Return Fund 
 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs should 
be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
European Return Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 0 0,000 10 2,500 16 3,900 26 6,500 39 9,800 52 13,100 52 13,100 196 48,900 
Sub-total Action 1   0,000   2,500   3,900   6,500   9,800   13,100   13,100 196 48,900 
Actions in the Member States                                 
Responsibe authorities Co-financing      0,000   2,300   3,100   4,600   6,500   8,300   8,300   33,100 
Integrated Return-
management Projects 0,150 0 0,000 68 10,200 106 15,900 178 26 ,700 267 40,100 357 53,600 357 53,600 1.334 200,100 
Enhancement of ooperation 
between MS in integrated Return-management Projects 0,250 0 0,000 69 17,200 106 26,500 178 44 ,400 268 66,900 357 89,300 357 89,300 1.334 333,600 
Promotion and application 
of common standards on 
return Projects 0,100 0 0,000 68 6,800 106 10,600 178 17 ,800 267 26,700 357 35,700 357 35,700 1.333 133,300 
Sub-total Action 2   0,000   36,500   56,100   93,500   140,200   186,900   186,900 4.001 700,100 
Sub-total Objective 1   0,000   39,000   60,000   100,000   150,000   200,000   200,000   749,000 
TOTAL COST       0,000   39,000   60,000   100,000   150,000   200,000   200,000   749,000 
 
 
SL 204  
 SL d. External Borders Fund 
  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
External Borders Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 13 3,300 13 3,300 17 4,300 22 5,600 25 6,300 31 7,800 45 11,200 167 41,800 
Sub-total Action 1   3,300   3,300   4,300   5,600   6,300   7,800   11,200 167 41,800 
Actions in the Member States                                 
Responsibe authorities Co-financing      7,500   7,500   9,500   12,000   13,400   16,700   23,300   89,900 
Implementation of the 
common integrated border 
management system Projects 0,500 64 31,800 64 31,800 82 41,200 107 53,500 120 60,100 150 75,100 214 107,100 801 400,600 
Contribution to the efficient 
management of the flows of 
persons at external borders Projects 0,500 127 63,700 127 63,700 165 82,500 214 1 07,000 240 120,100 300 150,200 428 214,200 1.603 801,400 
Contribution to the uniform 
and effective application of 
EU law and overall efficiency of national 
border guards Projects 0,500 48 23,900 48 23,900 62 30,900 80 40,100 90 45,000 113 56,300 161 80,300 601 300,400 
Contribution to the 
enhancement of the 
activities organised by 
consular services Projects 0,500 80 39,800 80 39,800 103 51,600 134 66,800 150 75,100 188 93,900 268 133,900 1.002 500,900 
Sub-total Action 2   166,700   166,700   215,700   279,400   313,700   392,200   558,800 3.005 2.093,200 
Sub-total Objective 1   170,000   170,000   220,000   285,000   320,000   400,000   570,000   2135,000 
TOTAL COST       170,000   170,000   220,000   285,000   320,000   400,000   570,000   2.135,000 
 
 
SL 205   SL  
8.2. Administrative Expenditure 
The needs for human and administrative resour ces shall be covered within the allocation 
granted to the managing DG in the framew ork of the annual al location procedure. 
8.2.1. Number and type of human resources 
Types of 
post   Staff to be assigned to management of the action using existing and/or 
additional resources ( number of posts/FTEs ) 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
A*/AD 23 26 29 32 35 37 37,5 Officials 
or 
temporary 
staff (XX 
01 01)  B*, 
C*/AST 38,75 46 52 58 64 70 70,5 
Staff financed by art. 
XX 01 02  8,5 10 12 14 16 17 18 
Other staff financed 
by art. XX 01 04/05                
TOTAL 70,25 82 93 104 115 124 126 
8.2.2. Description of tasks deriving from the action 
   
Title  Description Number 
Management   
Management    4 
Policy definition and programming   
Policy Making Definition of strategy, legal base,… 4 
Programme definition Establishment of annual work programme (i .e. financing decision) and interservice 
consultation 1 
Interface with relevant 
EC programmes & 
actions interservice coordination in order to ens ure complementarity-synergy with other 
policies 2 
Interface with other 
Institutions and Member 
States Interface Council,EP ensuring the appropri ate reporting, information, questions, 
briefing requests 2 
Information and 
Communication 1. Information and publicity activities 
2. EUROPA Web site 2 
Committee interface - 
chair & secretariat    1 
 
SL 206   SL Budgetting APS,PDB,AAR,BIP,RAL - Preparation - Follow-up - Reporting  1,5 
Programme : Reception, selection and aw ard of projects , financial and legal 
commitments   
Preparation Calls for 
proposals   2 
Reception and 
evaluation proposals/mult-annual 
and annual programmes (also involves staff involved in 12,13,14 and 15) 10 
Award decisions   0,5 
Financial Commitment Preparation, maintenance and closure of all financial commitments + subconsequent 
amendments 2 
Legal Commitment Preparation, Signature, Closure of a ll juridical commitments + subconsequent 
amendments 4 
Programme : monitoring of projects   
Payments - Initiation Preparation and Processing of all Prefinanc ing, Intermediate and Final Payments 
(including verifica tion supporting docs) 5 
Project Monitoring Receipt and assessment of reports  , requests for informat ion, project visits 20 
Procurement, control and audit   
Ex- ante verification of 
transactions, setting up 
of control standards Setting up appropriate control standards 3 
System Audit Setting up and monitoring of system  audit of Member States (shared management) 10 
Financial Audit  Ex-post Audit of  expenditure / implementation 8 
Internal audit Verification of compliance with ICS 3 
Procurement 
procedures Drafting, procedures and autorisation of procurement procedures for projects and 
technical assistance (evaluation, studies ,…) , including JPC, Helpdesk procurement 
procedures 8 
Reporting Report of Authorinsing Officer, RA A, relations with Court of Auditors… 2 
Support services   
Filing and Archiving Database, digital and hardcopy filing 3 
Programme Evaluation Ex ante - Mid term - Final evaluation 3 
IT Support Specific development of IT Tool s related to monitoring and implementation 4 
Overhead   
Administration 
(Overhead) CIS, Translations,HRM,Logistics,… 21 
  126 
 
 
SL 207   SL 8.2.3. Sources of human resources (statutory) 
(When more than one source is stated, please in dicate the number of posts originating from 
each of the sources) 
 Posts currently allocated to the manage ment of the programme to be replaced 
or extended 
 Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n 
 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure 
 Posts to be redeployed using existi ng resources within the managing service 
(internal redeployment) 
 Posts required for year n although not fore seen in the APS/PDB exercise of the 
year in question 
8.2.4. Other Administrative expenditure  included in reference amount (XX 01 04/05 – 
Expenditure on administrative management) 
EUR million (to 3 decimal places) 
a. European Refugee Fund  
Budget line 
European Refugee 
Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including 
related staff costs)               
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : asylum 
statistics 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 1,750 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic meetings, website 
projects, computerised 
administrative and financial management 
of which for 
construction and maintenance of 
computerised 
management systems 0,500 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700 4,700 
Studies (incl. Evaluation) 0,300 0,600 0,300 0,600 0,600 0,400 0,600 3,400 
Meetings of experts 0,050 0,050 0,050 0,050 0,100 0,050 0,050 0,400 
Publications and 
informations 0,200 0,000 0,200 0,000 0,200 0,150 0,200 0,950 
Total 1,300 1,600 1,500 1,600 1,850 1,550 1,800 9,450 
 
SL 208   SL Emergency measures                 
1 Technical and 
administrative assistance (including 
related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : asylum 
statistics 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 
= extra muros : exchange of information, thematic 
meetings, website 
projects, computerised administrative and 
financial management 
of which for construction and 
maintenance of 
computerised management systems 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,420 
Studies (incl. 
Evaluation) 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,560 
Meetings of experts                 
Publications and 
informations 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,070 
Total 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 1,400 
 
SL 209   SL b. Integration of Third-country Nationals 
Budget line 
Integration of Third-
country nationals 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : 
migration statistics 0,300 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 2,700 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic meetings, website 
projects, computerised 
administrative and financial management 
of which for 
construction and maintenance of 
computerised 
management systems 0,600 0,800 0,800 0,900 1,000 1,100 1,100 6,300 
Studies (incl. Evaluation and Impact Assessment) 0,100 0,300 0,300 0,600 0,700 0,700 0,750 3,450 
Meetings of experts 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 
Dissemination 0,000 0,100 0,050 0,100 0,150 0,200 0,200 0,800 
Publications and 
informations 0,050 0,100 0,100 0,100 0,250 0,400 0,400 1,400 
Total 1,100 1,750 1,700 2,150 2,550 2,850 2,900 15,000 
 
SL 210   SL c. European Return Fund 
Budget line 
European Return 
Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and 
administrative 
assistance                
  
= intra muros : statistics   0,200 0,200 0,200 0,200 0,250 0,300 1,350 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic 
meetings, website projects, computerised 
administrative and 
financial management of which for 
construction and 
maintenance of computerised 
management systems   0,600 0,700 0,800 0,900 0,900 1,000 4,900 
Studies (incl. Evaluation and Impact 
Assessment)   0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 1,800 
Meetings of experts   0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,100 0,350 
Dissemination   0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
Publications and informations   0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 0,250 1,000 
Total 0,000 1,400 1,500 1,600 1,700 1,750 2,050 10,000 
 
SL 211   SL d. External Borders Fund 
Budget line 
External Borders Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : statistics 0,300 0,300 0,300 0,400 0,450 0,450 0,450 2,650 
= extra muros : 
exchange of information, thematic 
meetings, website 
projects, computerised 
administrative and 
financial management of which for 
construction and 
maintenance of computerised 
management systems 0,600 0,900 0,900 1,000 1,000 1,000 1,000 6,400 
Studies (incl. Evaluation and Impact 
Assessment) 0,300 0,400 0,400 0,500 0,500 0,400 0,400 2,900 
Meetings of experts 0,100 0,150 0,150 0,150 0,200 0,200 0,200 1,150 
Dissemination 0,200 0,200 0,250 0,300 0,400 0,300 0,300 1,950 
Publications and 
informations 0,100 0,300 0,300 0,300 0,350 0,300 0,300 1,950 
Total 1,600 2,250 2,300 2,650 2,900 2,650 2,650 17,000 
 
SL 212   SL 8.2.5. Financial cost of human res ources and associated costs not  included in the reference 
amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
Type of 
human 
resources 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total 
Officials and 
temporary staff (XX 01 
01) 6,669 7,776 8,748 9,72 10,692 11,556 11,664 66,825 
Staff financed 
by Art XX 01 02 (auxiliary, 
END, contract 
staff, etc.) 
(specify 
budget line) 0,918 1,08 1,296 1,512 1,728 1,836 1,944 10,314 
Total cost of 
Human 
Resources 
and 
associated 
costs (NOT 
in reference 
amount) 7,587 8,856 10,044 11,232 12 ,420 13,392 13,608 77,139
 
Calculation– Officials and Temporary agents  
Reference should be made  to Point 8.2.1, if applicable 
Each FTE rated at 108.000 € per FTE. 
Calculation– Staff financed under art. XX 01 02  
Reference should be made  to Point 8.2.1, if applicable  
Each FTE rated at 108.000 € per FTE.  
 
SL 213   SL 8.2.6 Other administrative expenditure not  included in reference amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
XX 01 02 11 01 – Missions 0,216 0,234 0,238 0,243 0,248 0,253 0,258 1,691 
XX 01 02 11 02 – Meetings & 
Conferences                
XX 01 02 11 03 – Committees 0,460 0,498 0,508 0,518 0,528 0,539 0,550 3,601 
XX 01 02 11 04 – Studies & 
consultations                 
XX 01 02 11 05 - Information systems
                 
2 Total Other Management 
Expenditure (XX 01 02 11) 0,676 0,732 0,746 0,761 0,777 0,792 0,808 5,292 
3 Other expenditure of an 
administrative nature 
(specify including reference to 
budget line)                  
 
SL 214   SL Total Administrative 
expenditure, other than 
human resources and 
associated costs (NOT included in reference 
amount) 8,263 9,588 10,790 11,993 13,197 14,184 14,416 68,015
         
Calculation - Other administrative expenditure not  included in reference 
amount    
     2007     
Missions    240 missions * 
€900 216.000    
         
Compulsory meetings  24 * 19200 460.800