OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta komisija je od prvega dne svojega mandata na vrh svojega političnega programa postavila ustvarjanje novih delovnih mest, rast in naložbe. Za dosego teh ključnih prednostnih nalog Komisija med drugim izvaja ambiciozen program reform za bolj poglobljen in pravičnejši notranji trg, ki je temelj za izgradnjo močnejšega in bolj konkurenčnega gospodarstva EU.

Ti cilji se na področju obdavčitve odražajo v potrebi po vzpostavitvi pravičnega in učinkovitega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb v EU.

Da bi zagotovila pravičnost davčnih sistemov, si je Komisija boj proti davčnim utajam in izogibanju davkom ter agresivnemu davčnemu načrtovanju zastavila za ključno prednostno nalogo ter zelo dejavno izvaja program reform. V tem okviru Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami in ob podpori Evropskega parlamenta gradi trdno obrambo proti davčnim utaja in izogibanju davkom v Evropi, močan sistem za odziv na zunanje grožnje davčnim osnovam držav članic ter jasno pot k bolj pošteni obdavčitvi za vse državljane in podjetja EU. Ob tem je treba zagotoviti tudi učinkovitost davčnih sistemov, da bi ti lahko podpirali močnejše in bolj konkurenčno gospodarstvo. To bi bilo treba doseči z oblikovanjem ugodnejšega davčnega okolja za podjetja, ki zmanjšuje stroške izpolnjevanja obveznosti in upravna bremena ter zagotavlja pravno varnost na davčnem področju. Natančneje, voditelji držav skupine G20 so nedavno priznali pomen pravne varnosti na davčnem področju za spodbujanje naložb in rasti, s čimer so to temo na področju obdavčitve postavili v središče na svetovni ravni.

Zato mora boj proti izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju, tako na ravni EU kot na svetovni ravni, potekati ob hkratnem ustvarjanju konkurenčnega davčnega okolja za podjetja. Gre za dve plati iste medalje. Pravičen davčni sistem ne zagotavlja zgolj tega, da se dobički dejansko obdavčijo tam, kjer nastanejo, temveč tudi to, da se dobički ne obdavčijo dvakrat. Dvojno obdavčevanje je ena od glavnih težav, s katerimi se trenutno soočajo podjetja, ki poslujejo čezmejno. Mehanizmi, namenjeni reševanju sporov glede dvojnega obdavčevanja, že obstajajo. To so postopki medsebojnega dogovora, ki so predvideni v konvencijah o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, h katerim so pristopile države članice, in konvencija Unije o arbitraži v okviru odprave dvojnega obdavčevanja v zvezi s preračunom dobička povezanih podjetij. Komisija na letni ravni spremlja število zadev, ki jih države članice obravnavajo, in zadevne rezultate. Iz analize je razvidno, da obstajajo primeri, ki jih ni mogoče obravnavati v okviru obstoječih mehanizmov, ki ne spadajo na področje uporabe konvencije Unije o arbitraži ali konvencij o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, primeri, katerih obravnava zastane, ne da bi bil davčni zavezanec seznanjen z razlogi za to, ter primeri, ki ostanejo nerešeni. Čeprav so obstoječi mehanizmi v številnih primerih učinkoviti, pa jih je treba izboljšati z vidika dostopa za davčne zavezance, področja, ki ga pokrivajo, pravočasnosti in dokončnosti. Poleg tega tradicionalne metode za reševanje sporov ne ustrezajo več popolnoma kompleksnosti sedanjega svetovnega davčnega okolja in tveganjem, ki v njem nastajajo. Zato je treba izboljšati obstoječe mehanizme za reševanje sporov glede dvojnega obdavčevanja v EU, s ciljem oblikovati pravičen in učinkovit davčni sistem, ki povečuje pravno varnost. Gre za ključen prispevek k oblikovanju pravičnega davčnega sistema in zagotovitvi, da bo notranji trg EU še vedno privlačen prostor za naložbe.

Predlagana direktiva se osredotoča na dejavnosti in podjetja, ki so glavne zainteresirane strani, na katere vplivajo primeri dvojnega obdavčevanja. Nadgrajuje obstoječo konvencijo Unije o arbitraži, ki že določa obvezen in zavezujoč arbitražni mehanizem, vendar razširja njeno področje uporabe na področja, ki trenutno niso zajeta, ter dodaja usmerjene elemente izvrševanja za obravnavanje glavnih ugotovljenih pomanjkljivosti v zvezi z izvrševanjem in učinkovitostjo tega mehanizma.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v EU, ki je bilo sprejeto 17. junija 2015, je opredelilo pet ključnih področij ukrepanja. Eno od teh področij je povezano z vzpostavitvijo boljšega davčnega okolja za podjetja v EU, da bi se spodbudila rast in zaposlovanje na enotnem trgu. V sporočilu je bil predlog o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (Common Consolidated Corporate Tax Base – CCCTB), ki naj bi bil sprejet na isti dan kot ta predlog, opredeljen kot pomemben korak v smeri boljšega davčnega okolja za podjetja, navedeno pa je bilo tudi, da bi morale v vmesnem času druge pobude izboljšati davčno okolje EU za podjetja.

Ta predlog dopolnjuje predlog o CCCTB. Ker je konsolidacija predvidena šele v drugi fazi novega pristopa k CCCTB, bodo še vedno potrebni učinkoviti mehanizmi za reševanje sporov. Poleg tega, čeprav je v celoti sprejeta CCCTB zasnovana tako, da zagotavlja obdavčitev dobička tam, kjer je bil ustvarjen, vsa podjetja ne bodo zajeta v okvir obvezne uporabe CCCTB. Zato se pričakuje, da bodo tudi po tem nastajali nekateri spori glede dvojnega obdavčevanja, za njihovo reševanje pa bodo morali biti na voljo ustrezni mehanizmi.

Poleg tega ta predlog temelji na obstoječih določbah politike na tem področju politike, zlasti na konvenciji Unije o arbitraži. Namen predlagane direktive je razširitev področja uporabe ter izboljšanje veljavnih postopkov in mehanizmov, ne da bi se ti nadomestili. Na ta način se zagotovi, da imajo države članice po eni strani na voljo bolj podrobne postopkovne določbe za odpravo sporov na področju dvojnega obdavčevanja, hkrati pa obdržijo zadostno prožnost za medsebojno dogovarjanje o mehanizmu po lastni izbiri. Položaj davčnih zavezancev se s predlogom izboljšuje z več vidikov. V skladu s predlagano direktivo bodo davčni zavezanci dobili več pravic glede izvršitve – ob upoštevanju nekaterih meril – vzpostavitve mehanizmov za reševanje sporov, bolje bodo obveščeni o postopku, lahko pa zanašajo tudi na to, da bodo države članice morale doseči zavezujoče rezultate.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ta predlog spada na področje pobud Komisije za pravičnejšo in učinkovitejšo obdavčitev. Prispeval bi k odpravi davčnih ovir, ki povzročajo izkrivljanja, ki ovirajo pravilno delovanje notranjega trga. Zato bi prispeval k poglobljenemu in pravičnejšemu notranjemu trgu.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga