SL Uradni list Evropske unije C 261/3

Obvestilo o začetku postopka pregleda trgovinskih ovir v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94, katero vsebuje sprejete ukrepe in običajne postopke Vzhodne republike Urugvaj, ki negativno vplivajo na trgovino s škotskim viskijem

(2004/C 261/03)

2. septembra 2004 je Komisija prejela pritožbo v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 (1) (v nadaljevanju „Uredba“).

1. PRITOŽNIK

Pritožbo je vložila Scotch Whisky Association (SWA) v imenu njenih 54 podjetij članic, ki so vsa destilaterji, mešalci, lastniki blagovnih znamk, posredniki in izvozniki škotskega viskija, ki skupaj sestavljajo več kot 95 % zmogljivosti destilarn in mešalnic viskija na Škotskem.

SWA je zveza, ki deluje v imenu enega ali več podjetij Skupnosti v smislu členov 4(1) in 2(6) Uredbe.

2. PROIZVOD

Pritožba zadeva škotski viski, ki je narejen iz žit na Škotskem, v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1576/89, in uvrščen v poglavje 22 harmonizirane carinske nomenklature pod HS podnaslov 2208.30.

Toda pregled, ki ga začenja Komisija, lahko zajame tudi druge proizvode, zlasti tiste, za katere zainteresirane strani v spodaj navedenem roku (glej oddelek 8) navedejo, da jih je prizadela domnevna praksa.

3. PODROČJE

Pritožba zadeva štiri različne vidike urugvajskih davčnih ureditev glede uvoženega viskija:

1. Starostne zahteve za viski

Iz pritožbe izhaja, da so trošarine na žgane pijače (IMESI) osnovane na sistemu cenovnih razredov in fiktivnih cen, da se določi davčna osnova za vsako žgano pijačo. Za določitev končne davčne obveznosti se uporabi pavšalna davčna stopnja.

Cenovni razredi za viski so naravnani po stopnjah, ki zagotavljajo, da vse domače blagovne znamke uživajo ugodnosti najnižje obdavčitve. Istočasno pa Urugvaj iz najnižjega cenovnega razreda izključuje vse viskije, starejše od treh let. Ker uredbe EU zahtevajo, da viski zori najmanj tri leta, imajo starostne zahteve, ki veljajo v Urugvaju, učinek izključitve viskijev EU iz najnižje davčne kategorije.

2. Predplačilo davka

Iz pritožbe izhaja, da Urugvaj zahteva, da uvozniki plačajo davek po stopnji 80 % carinske vrednosti blaga vnaprej. Enaka zahteva ne velja za domače proizvode. Čeprav se predplačilo izravna pri končni davčni obveznosti, pa vseeno škodi denarnemu toku uvoznikov in povzroča, da so uvožene žgane pijače manj konkurenčne nasproti njihovim domačim enakim proizvodom.

3. Uporaba trošarinskih nalepk

Pritožnik izjavlja, da prav tako obstaja diskriminacija uvoženih proizvodov zaradi zahteve po trošarinskih nalepkah, ki morajo biti pritrjene na proizvode ob prispetju na trg, medtem ko trošarinske nalepke niso obvezne za domače proizvode.

4. Netransparentnost

Končno pritožnik navaja domnevno pomanjkanje transparentnosti in predvidljivost sistema IMESI zaradi pogostih sprememb pragov cenovnih razredov in fiktivnih cen ter zaradi pomanjkanja metodologije ali meril, ki bi določali te vrednosti.

4. DOMNEVA O TRGOVINSKIH OVIRAH

SWA meni, da prakse, opisane v oddelku 3, sestavljajo trgovinske ovire v smislu člena 2(1) Uredbe.

(a) Starostne zahteve za viski

SWA meni, da so starostne zahteve Urugvaja za viski za uvožene proizvode škotskega viskija manj ugodne od tistih, ki veljajo za enake proizvode nacionalnega porekla, in s tem kršijo člena III.2 in III.4 GATT.

Po SWA ima triletna starostna zahteva za posledico izključitev uvoženega viskija iz najnižjega cenovnega razreda, v katerega bi bili sicer ti zajeti. Taka zahteva škodi le uvoženemu viskiju, saj urugvajski standardi zahtevajo le dvoletno zorenje viskija. Poleg tega SWA meni, da so cenovni razredi za viski naravnani po stopnjah, ki zagotavljajo, da vse domače blagovne znamke uživajo ugodnosti najnižje obdavčitve.

(b) Predplačilo davka

SWA meni, da urugvajske zahteve po predplačilu za uvožene žgane pijače predstavljajo omejitev na uvoz žganih pijač iz drugih članic STO in so torej v nasprotju s členom XI.1 GATT. Poleg tega ukrepi za uporabo notranje obdavčitve za uvožene proizvode z namenom zaščite domače proizvodnje v osnovi kršijo člen III.2 GATT.

(c) Trošarinske nalepke

SWA navaja, da urugvajske zahteve po trošarinskih nalepkah za uvožene žgane pijače predstavljajo omejitev na uvoz blaga in so v nasprotju s členom XI.1 GATT. Poleg tega ukrepi kršijo člen III.4 GATT, ker uvajajo obravnavo žganih pijač, ki je manj ugodna od obravnave enakih proizvodov nacionalnega porekla.

(d) Netransparentnost

SWA meni, da urugvajske davčne ureditve IMESI kršijo člen X.3(a) GATT, saj se zaradi domnevnega pomanjkanja transparentnosti in predvidljivosti ne upravljajo na enoten, nepristranski in razumljiv način.

V luči dejanskih razpoložljivih podatkov in predloženih dokazov je Komisija zadovoljna, ker pritožba vsebuje dovolj prima facie dokazov o obstoju trgovinskih ovir v smislu člena 2(1) Uredbe.

5. DOMNEVA O ŠKODLJIVIH UČINKIH NA TRGOVINO

V letu 2002 so člani SWA izvozili v Urugvaj škotski viski v vrednosti približno 20 milijonov EUR in povzročili, da je ta industrija bila četrti najpomembnejši trg v Latinski Ameriki. V kategoriji uvoženega viskija predstavlja škotski viski približno 90 % vse prodaje uvoženega viskija v Urugvaju.

Pritožnik navaja, da so prakse, ki so vzrok pritožbe, prispevale k znatnemu padcu potrošnje škotskega viskija v Urugvaju. Do leta 2003 je delež škotskega viskija na celotnem trgu viskija padel od nekaj čez 40 % (ob koncu leta 2002) na nekaj pod 35 %, saj so potrošniki zaradi gospodarskih težav prešli na cenovno nižje in manj obdavčene domače proizvode. Po mnenju pritožnika je diskriminacija škotskega viskija v pogledu „ekonomsko najugodnejša ponudba“ s ceno, ki je odločilni dejavnik pri nakupu potrošnikov, imela precej negativni učinek.

Pritožnik je predložil ocene enakega proizvoda glede cen škotskega viskija na policah, če se starostna zahteva ne bi upoštevala. Cene številnih popularnih blagovnih znamk na policah bi se znižale za približno 15 % in s tem okrepile konkurenčnost z domačimi blagovnimi znamkami. Poleg tega obstaja več drugih blagovnih znamk škotskega viskija, ki bi lahko uživale ugodnosti najnižjega cenovnega razreda. Za sedaj ne obstajajo spodbude po prilagajanju marž, saj so vsi škotski viskiji takoj izključeni iz najnižjega cenovnega razreda ne glede na njihovo ceno ob prvi prodaji. Poleg tega domnevno diskriminatorno obravnavanje predplačil in zahtev po trošarinskih nalepkah prav tako škoduje maloprodajnim cenam uvoženega viskija in s tem škoduje konkurenčnemu položaju na trgu.

Končno se pritožnik sklicuje na splošno učinkovitost trga z uvoženimi žganimi pijačami v Urugvaju, kjer imajo druge vrste mednarodno trgovanih žganih pijač, kot so brandy, gin, rum in vodka malo vpliva na trgu, zlasti v primerjavi s prodorom, ki so ga dosegle na sosednjih trgih.

Komisija meni, da pritožba vsebuje dovolj prima facie dokazov o škodljivih učinkih na trgovino v smislu člena 2(4) TBR.

6. INTERES SKUPNOSTI

Industrija škotskega viskija vsako leto izvozi blago v vrednosti več kot 3,5 milijard EUR na približno 200 svetovnih trgov. Pri proizvodnji škotskega viskija je neposredno zaposlenih čez 10 000 ljudi, medtem ko je nadaljnjih 50 000 delovnih mest v Združenem kraljestvu delno odvisnih od te industrije.

Komisija meni, da je bistveno zagotoviti enake pogoje igre na trgih v tretjih državah za naše izvozne industrije, zlasti glede notranjih davkov. Tarifna zaščita se ne bi smela zamenjati z drugimi zaščitnimi ovirami, ki kršijo mednarodne obveznosti. To je zlasti pomembno v primeru alkoholnih pijač, saj ponavadi nosijo visoko davčno obremenitev s kombinacijo trošarin in davka na dodano vrednost.

Ob upoštevanju povedanega je v interesu Skupnosti, da začne s postopkom pregleda.

7. POSTOPEK

Po posvetovanju s Svetovalnim odborom, ustanovljenim z Uredbo, se je Komisija odločila, da obstajajo zadostni dokazi za utemeljitev začetka postopka pregleda z upoštevanjem pravnih in dejanskih dejstev in ker je to v interesu Skupnosti ter začela pregled v skladu s členom 8 Uredbe.

Zainteresirane strani se lahko predstavijo, predložijo podporne dokaze in pisno izrazijo svoja stališča o specifičnih vprašanjih, ki jih je navedel pritožnik.

Poleg tega bo Komisija pisno zaslišala strani, ki bodo to želele in se predstavile, pod pogojem, da jih rezultat postopka prvenstveno prizadeva.

To obvestilo je izdano v skladu s členom 8(1)(a) Uredbe.

8. ROK

Kateri koli podatki o zadevi ali zahteve o zaslišanju morajo prispeti na Komisijo najpozneje v 30 dneh po datumu objave tega obvestila in morajo biti poslani pisno na:

European Commission Directorate-General for Trade Mr. Ignacio Garcia Bercero, DG Trade F.2 CHAR 9/74 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels Faks (32-2) 299 32 64

(1) Uredba Komisije (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (UL L 349, 31.12.1994, str. 71). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 356/95 (UL L 41, 23.2.1995, str. 3).