Predlog UREDBA SVETA o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (kodificirano besedilo) /* COM/2014/0377 final - 2014/0192 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. Komisija v okviru Evrope državljanov pripisuje veliko pomembnost poenostavitvi in pojasnitvi prava Unije, da bi to postalo jasnejše in dostopnejše državljanom, s čimer bi slednji dobili nove priložnosti in možnost uveljavljanja posebnih pravic, ki jim jih to pravo podeljuje. Tega cilja ni mogoče doseči, dokler številni predpisi, ki so bili večkrat spremenjeni, pogosto zelo bistveno, ostanejo razpršeni, tako da jih je treba iskati delno v izvirnem aktu in delno v poznejših aktih, ki ga spreminjajo. Za ugotovitev obstoječih pravil je potrebno precejšnje raziskovalno delo s primerjavo številnih različnih aktov. Kodifikacija predpisov, ki so bili pogosto spremenjeni, je eden od bistvenih načinov za to, da bi bilo pravo Unije jasno in pregledno. 2. Komisija je 1. aprila 1987 sprejela odločitev[1], s katero je svojemu osebju dala navodilo, naj bodo vsi akti kodificirani po ne več kot desetih spremembah, ob tem pa poudarila, da je to minimalna zahteva in da bi si morale vse službe v še krajših obdobjih prizadevati za kodifikacijo besedil, za katere so odgovorne, da bi zagotovile jasnost in razumljivost svojih predpisov. 3. To je bilo potrjeno s sklepi Evropskega sveta, sprejetimi v Edinburgu (december 1992)[2], s poudarkom na pomembnost kodifikacije, saj omogoča gotovost o tem, katero pravo se uporablja za določeno zadevo ob določenem času. Kodifikacijo je treba izvesti ob polnem upoštevanju običajnega postopka sprejetja aktov Unije. Glede na to, da vsebinske spremembe aktov, ki jih zadeva kodifikacija, niso dovoljene, so se Evropski parlament, Svet in Komisija z medinstitucionalnim sporazumom z dne 20. decembra 1994 sporazumeli, da se za hitro sprejetje kodificiranih aktov lahko uporablja pospešeni postopek. 4. Namen tega predloga je začeti s kodifikacijo Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči[3]. Nova uredba bo nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni[4]; ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se kodificirajo in jih torej zgolj združuje s tistimi oblikovnimi spremembami, ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije. 5. Predlog za kodifikacijo je bil sestavljen na podlagi predhodnega prečiščenega besedila, v 22 uradnih jezikih, Uredbe (ES) št. 994/98 in akta o njeni spremembi, ki jo je opravil Urad za publikacije Evropske unije s pomočjo sistema za obdelavo podatkov. Kjer so bili členi preštevilčeni, je primerjava med starimi in novimi številkami prikazana v tabeli, navedeni v Prilogi II h kodificirani uredbi. ê 733/2013 člen 1.1 2014/0192 (COD) Predlog UREDBA SVETA o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (kodificirano besedilo) (Besedilo velja za EGP) ê 994/1998 (prilagojeno) SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o Ö delovanju Evropske unije Õ in zlasti člena Ö 109 Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Ö Evropske Õ komisije, Ö ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta Õ[5], ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6], ob upoštevanju naslednjega: ê (1) Uredba (ES) 994/98 Sveta[7] je bila bistveno spremenjena[8]. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. ê 994/98 izjava 2 (prilagojeno) (2) Po Pogodbi Ö o delovanju Evropske unije (PDEU) Õ Ö je Õ ocena združljivosti pomoči z Ö notranjim Õ trgom v bistvu v rokah Komisije. ê 994/98 izjava 3 (3) Pravilno delovanje notranjega trga potrebna stroga in učinkovita uporaba predpisov o konkurenci, kar zadeva državne pomoči. ê 994/98 izjava 4 (prilagojeno) (4) Komisiji Ö naj seomogoči Õ , da z uredbami razglasi, da so na področjih, kjer ima dovolj izkušenj za določitev splošnih meril glede skladnosti, nekatere vrste pomoči skladne z Ö notranjim Õ trgom na podlagi ene ali več določb člena Ö 107 Õ (2) in (3) Ö PDEU Õ ter so izvzete iz postopka, določenega v členu Ö 108 Õ (3) Pogodbe. ê 994/98 izjava 5 (prilagojeno) (5) Uredbe o skupinskih izjemah bodo Ö zagotovile Õ preglednost in pravno varnost. Nacionalna sodišča Ö jih Õ lahko neposredno uporabljajo brez poseganja v člen Ö 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) Õ in Ö člena 267 PDEU Õ. ê 733/2013 izjava 2 (prilagojeno) (6) Državna pomoč je objektiven pojem, določen v členu 107(1) PDEU. Pooblastilo Komisiji za sprejetje skupinskih izjem iz Ö te Õ uredbe se uporablja samo za ukrepe, ki izpolnjujejo vsa merila iz člena 107(1) PDEU in torej pomenijo državno pomoč. Vključitev nekaterih vrst pomoči v Ö to Õ uredbo ali uredbo o skupinskih izjemah, ne vpliva na opredelitev ukrepa kot državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU. ê 733/2013 izjava 3 (prilagojeno) (7) Komisiji Ö naj se omogoči Õ za razglasiti, da so pomoč za mala in srednja podjetja, pomoč za raziskave, razvoj Ö in inovacije Õ, pomoč za varstvo okolja, pomoč za zaposlovanje in usposabljanje ter pomoč, ki je v skladu s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico, pod določenimi pogoji združljive z notranjim trgom ter da zanje ne velja obveznost priglasitve. ê 733/2013 izjava 4 (prilagojeno) (8) Inovacije postale prednostna naloga politike Unije v okviru Unije inovacij, ene od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Poleg tega so številni ukrepi pomoči za inovacije relativno omejeni, zato ne izkrivljajo konkurence v večji meri. ê 733/2013 izjava 5 (prilagojeno) (9) Na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine številni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, ne pomenijo državne pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker prejemnik ne izvaja gospodarske dejavnosti ali ker ta ne vpliva na trgovino med državami članicami. Če pa ukrepi na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU, Ö naj se Komisiji omogoči razglasiti, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitve Õ. Majhni projekti na področju kulture ter ustvarjanja in ohranjanja kulturne dediščine konkurence ponavadi ne izkrivljajo občutno, iz nedavnih primerov pa je tudi razvidno, da ima taka pomoč omejen učinek na trgovino. ê 733/2013 izjava 6 (10) V skladu s smernicami se lahko izjeme na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine odobrijo na podlagi izkušenj Komisije, na primer za kinematografska ali avdiovizualna dela, ali glede na okoliščine v posameznih primerih. Komisija bi morala pri pripravi takšnih skupinskih izjem upoštevati, da bi morale zajemati le ukrepe, ki pomenijo državno pomoč, da bi načeloma morale biti osredotočene na ukrepe, ki prispevajo k uresničevanju ciljev posodobitve področja državnih pomoči EU, in da se uporabljajo le za pomoči, s katerimi ima Komisija že veliko izkušenj. Treba bi bilo tudi upoštevati, da imajo države članice primarno pristojnost na področju kulture, da je kulturna raznolikost deležna posebne zaščite na podlagi člena 167(1) PDEU ter posebno naravo kulturnega področja. ê 733/2013 izjava 7 (prilagojeno) (11) Pri ukrepih državne pomoči za povračilo škode zaradi naravnih nesreč, kot tudi pri ukrepih državne pomoči za povračilo škode, ki jo v ribištvu povzročijo slabe vremenske razmere, je dodeljena pomoč na tem področju ponavadi omejena, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. Ö Ta Õ uredba Ö naj omogoči Õ da Komisija, tako pomoč skupinsko izvzame iz obveznosti priglasitve. Po izkušnjah Komisije takšna pomoč konkurence ne izkrivlja občutno, na podlagi pridobljenih izkušenj pa je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. ê 733/2013 izjava 9 (prilagojeno) (12) V skladu s členom 42 PDEU se pravila o državni pomoči pod določenimi pogoji ne uporabljajo za nekatere ukrepe pomoči za kmetijske proizvode iz Priloge I k PDEU. Člen 42 se ne uporablja za gozdarstvo ali za proizvode, ki niso vključeni v Ö to Õ prilogo. Komisija bi morala imeti možnost, da izvzame nekatere vrste pomoči za gozdarstvo, med drugim pomoči, vključene v programe razvoja podeželja, pa tudi pomoči za promocijo in oglaševanje proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I Ö k PDEU Õ, kadar je omejevanje konkurence v skladu z njenimi izkušnjami omejeno in je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. ê 733/2013 izjava 10 (13) V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006[9] se členi 107, 108 in 109 PDEU uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v ribiškem sektorju, razen za plačila držav članic v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006. Dodatna državna pomoč za ohranjanje morskih in sladkovodnih bioloških virov ponavadi omejeno vpliva na trgovino med državami članicami ter prispeva k ciljem Unije na področju pomorske in ribiške politike, konkurence pa ne izkrivlja občutno. Dodeljena pomoč je ponavadi omejena, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. ê 733/2013 izjava 11 (prilagojeno) (14) Na področju športa, zlasti amaterskega, številni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, ne pomenijo državne pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker prejemnik ne izvaja gospodarske dejavnosti ali ker ta ne vpliva na trgovino med državami članicami. Če pa ti ukrepi pomenijo državno pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU, Ö naj se Komisiji omogoči razglasiti, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitveÕ. Ukrepi državne pomoči za šport, zlasti na področju amaterskega športa in majhnih športov, imajo ponavadi omejene učinke na trgovino med državami članicami in ne izkrivljajo občutno konkurence. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni. Na podlagi pridobljenih izkušenj je za pomoč za športe mogoče določiti jasne pogoje združljivosti, da se prepreči večje izkrivljanje konkurence. ê 733/2013 izjava 12 (15) Kar zadeva pomoč za zračni in pomorski promet, pomoč socialnega značaja za prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah ali na otokih, vključno z otoškimi državami članicami z eno samo regijo in redko naseljenimi območji, v skladu z izkušnjami Komisije ne izkrivlja konkurence v večji meri, če se dodeli brez diskriminacije prevoznikov. Poleg tega pa je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. ê 733/2013 izjava 13 (16) Komisija je v zadnjih letih pridobila obsežne izkušnje glede pomoči na področju infrastrukture za širokopasovne povezave in pripravila ustrezne smernice[10]. Meni, da pomoč za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop ne izkrivlja konkurence v večji meri, zato bi zanjo lahko veljala skupinska izjema, če so izpolnjeni nekateri pogoji združljivosti in se infrastruktura vzpostavi na območju t. i. belih lis, torej tam, kjer ni infrastrukture iste vrste (bodisi širokopasovne bodisi hitro dostopovno omrežje naslednje generacije) in kjer ta v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bo razvita, kot je navedeno v merilih iz smernic. To velja za pomoč za osnovni širokopasovni dostop in za pomoč za posamezne manjše ukrepe glede zelo hitrih dostopovnih omrežij naslednje generacije ter za pomoč za gradbena dela v zvezi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo. ê 733/2013 izjava 14 (prilagojeno) (17) Številni ukrepi na področju infrastrukture, ki jih sprejmejo države članice, ne pomenijo državne pomoči, ker ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 107(1) PDEU, na primer zato, ker prejemnik ne izvaja gospodarske dejavnosti, ukrep ne vpliva na trgovino med državami članicami ali je ukrep kompenzacija za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki izpolnjuje vsa merila iz sodne prakse v zvezi z zadevo Altmark[11]. Če pa financiranje infrastrukture pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, Ö naj se Komisiji omogoči razglasiti, da je ta pomoč pod določenimi pogoji združljiva z notranjim trgom ter da zanjo ne velja obveznost priglasitve Õ. Kar zadeva infrastrukturo, so lahko majhni zneski pomoči za infrastrukturne projekte učinkovit način podpiranja ciljev Unije, če ta pomoč zmanjšuje stroške in je morebitno izkrivljanje konkurence omejeno. Komisija bi zato morala imeti možnost, da izvzame državno pomoč za infrastrukturne projekte, ki prispevajo k uresničitvi ciljev te uredbe ter drugih ciljev skupnega interesa, zlasti v okviru strategije Evropa 2020[12]. To bi lahko zajemalo podporo za projekte, ki vključujejo večsektorska omrežja, ali objekte, za katere je potrebno razmeroma malo pomoči. Vendar pa se lahko skupinske izjeme za infrastrukturne projekte odobrijo le, če ima Komisija dovolj izkušenj, da določi jasna in stroga merila združljivosti, ki zagotavljajo, da je možnost morebitnih izkrivljanj omejena in da za velike zneske pomoči še naprej velja obveznost obveščanja iz člena 108(3) PDEU. ê 994/98 izjava 6 (prilagojeno) (18) Je primerno, da Komisija ob sprejemanju uredb, ki vrste pomoči oproščajo obveznosti uradne priglasitve iz člena Ö 108 Õ (3) Ö PDEU Õ , navede namen pomoči, vrste upravičencev ter prage za izvzeto pomoč, pogoje za zbiranje pomoči ter pogoje spremljanja, da bi zagotovila skladnost pomoči, ki jo pokriva ta uredba, z Ö notranjim Õ trgom. ê 733/2013 izjava 16 (prilagojeno) (19) Ö Pragi Õ za vsako vrsto pomoči, za katero Ö Komisija Õ sprejme uredbo o skupinski izjemi, Ö se lahko izrazijo Õ bodisi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov bodisi v najvišjih zneskih pomoči. Ö Poleg tega naj se Komisiji omogoči Õ skupinsko izvzemanje nekaterih vrst ukrepov državne pomoči, ki jih zaradi posebne zasnove ni mogoče natančno izraziti v intenzivnosti ali najvišjih zneskih pomoči, na primer instrumentov finančnega inženiringa ali nekaterih vrst ukrepov za spodbujanje naložb tveganega kapitala. Takšni kompleksni ukrepi vključujejo pomoč na različnih ravneh: neposredni upravičenci, vmesni upravičenci in posredni upravičenci. Ker so ti ukrepi in njihov prispevek vse bolj pomembni za uresničevanje ciljev Unije, je Ö treba Õ Ö omogočiti, da se izvzamejo. Õ V primeru takšnih ukrepov bi zato bilo treba zagotoviti, da se pragovi za dodelitev določene pomoči lahko izrazijo tudi z najvišjo stopnjo državne podpore v okviru zadevnega ukrepa ali v zvezi z njim. Najvišja stopnja državne podpore lahko zajema elemente podpore, ki niso državna pomoč, če ukrep vključuje vsaj nekaj elementov, ki vsebujejo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU in niso zanemarljivi. ê 994/98 izjava 8 (prilagojeno) (20) Utegnilo bi biti koristno, da se določijo pragi Ö ali Õ drugi primerni pogoji, pri katerih se zahteva uradna priglasitev dodelitve pomoči, da bi Komisiji omogočili posamično proučitev učinka neke pomoči na konkurenco in trgovino med državami članicami ter njeno skladnost z Ö notranjim Õ trgom. ê 994/98 izjava 7 (prilagojeno) (21) Primerno Ö je Õ, da se Komisiji ob sprejemanju uredb, ki vrste pomoči oproščajo obveznosti uradne priglasitve iz člena Ö 108 Õ (3) Ö PDEU Õ, omogoči dodati nadaljnje podrobne pogoje, da bi zagotovila združljivost pomoči, ki jo pokriva ta uredba, z Ö notranjim Õ trgom. ê 994/98 izjava 9 (prilagojeno) (22) Komisiji Ö naj se Õ ob upoštevanju razvoja in delovanja Ö notranjega Õ trga omogoči, da z uredbo določi, da neka pomoč ne izpolnjuje vseh meril iz člena Ö 107 Õ (1) Ö PDEU Õ in je zato izvzeta iz postopka uradne priglasitve iz člena Ö 108 Õ (3) Ö o PDEU Õ, če pomoč, dodeljena istemu podjetju v določenem časovnem obdobju, ne preseže določenega zneska. ê 994/98 izjava 10 (prilagojeno) (23) Skladno s členom Ö 108 Õ (1) Ö PDEU Õ Ö je Õ Komisija v sodelovanju z državami članicami obvezana, da nenehno preverja vse sisteme obstoječe pomoči; ker je zaradi tega, in da bi zagotovili čim večjo preglednost in primeren nadzor, zaželeno, da Komisija zagotovi vzpostavitev zanesljivega sistema evidentiranja in shranjevanja informacij o uporabi sprejetih uredb, do katerega imajo dostop vse države članice, in da prejema od držav članic vse potrebne informacije o izvajanju pomoči, izvzete iz uradne priglasitve, da izpolnjuje to obveznost, ki se lahko pregleda in oceni z državami članici v okviru Svetovalnega odbora Ö za državne pomoči Õ. V ta namen Ö je Õ zaželeno tudi, da lahko Komisija zahteva posredovanje takih informacij, kakor je potrebno za zagotavljanje učinkovitosti takega pregleda. ê 733/2013 izjava 17 (prilagojeno) (24) Države članice Ö naj bi Õ predložile povzetke informacij o pomoči, ki so jo dodelile na podlagi uredb o skupinskih izjemah. Objava teh povzetkov je potrebna za zagotovitev preglednosti ukrepov, ki jih sprejmejo države članice. Zaradi razvoja sredstev elektronskega obveščanja pa je zdaj hitreje in učinkoviteje, če se te povzetke objavi na spletišču Komisije, kar Özagotavlja Õ tudi preglednost v korist zainteresiranih strani. Ö Te povzetke Õ bi bilo torej treba objavljati na spletišču Komisije. ê 994/98 izjava 11 (prilagojeno) (25) Nadzor nad dodeljevanjem pomoči vključuje zelo zapletena in raznovrstna dejanska, pravna in ekonomska vprašanja v nenehno razvijajočem se okolju; ker naj bi Komisija zato redno preverjala vrste pomoči, ki naj bi bile izvzete iz uradne priglasitve. Komisija Ö naj bi bila Õ upravičena do razveljavitve ali spremembe uredb, ki jih je sprejela skladno s to uredbo, kjer so se spremenile okoliščine v zvezi s katero od pomembnih sestavin, ki je bila vzrok za njihov sprejem, ali kjer tako zahteva stopnjujoč razvoj oziroma delovanje Ö notranega Õ trga. ê 994/98 izjava 12 (prilagojeno) (26) V tesni in nenehni povezavi z državami članicami Ö bi morala biti Komisija Õ sposobna natančno opredeliti obseg teh uredb in pogoje v zvezi z njimi. Za zagotovitev sodelovanja med Komisijo in pristojnimi oblastmi držav članic Ö je Õ primerno, da se oblikuje Svetovalni odbor za državne pomoči, s katerim se Komisija posvetuje, preden sprejme uredbe na podlagi te uredbe. ê 733/2013 izjava18 (prilagojeno) (27) Na spletišču Komisije Ö bi bilo treba Õ objavljati osnutke uredb in druge dokumente, ki jih mora pregledati Svetovalni odbor za državne pomoči v skladu s Ö to Õ uredbo , da se zagotovi večja preglednost ter zmanjšajo upravna obremenitev in zamude pri objavi. ê 733/2013 izjava 19 (prilagojeno) (28) Ö Pred objavo osnutkov uredb Õ se je treba posvetovati s Svetovalnim odborom za državne pomoči. Zaradi večje preglednosti pa bi bilo treba osnutke uredb objaviti na spletu že med prvim posvetovanjem Komisije s Svetovalnim odborom Ö ‒ Õ ê 994/98 (prilagojeno) SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Skupinske izjeme 1. Komisija lahko z uredbami, sprejetimi skladno s postopki iz člena 8 te uredbe in skladno s členom Ö 107 Õ Ö PDEU Õ, izjavi, da bi morale biti naslednje vrste pomoči skladne z Ö notranjim Õ trgom in zanje ne veljajo zahteve za uradno priglasitev iz člena Ö 108 Õ (3) Ö PDEU Õ: ê 733/2013 člen1(2) točka (a) (prilagojeno) (a) pomoč za: (i) mala in srednja podjetja; (ii) raziskave, razvoj in inovacije; (iii) varstvo okolja; (iv) zaposlovanje in usposabljanje; (v) kulturo in ohranjanje kulturne dediščine; (vi) povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče; (vii) povrnitev škode, ki so jo v ribištvu povzročile slabe vremenske razmere; (viii) gozdarstvo; (ix) promocijo proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I PDEU; (x) ohranjanje morskih in sladkovodnih bioloških virov; (xi) šport; (xii) prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, če je ta pomoč socialnega značaja in se dodeli brez diskriminacije prevoznikov; (xiii) osnovno širokopasovno infrastrukturo, posamezne manjše ukrepe pomoči za dostopovna omrežja naslednje generacije, gradbena dela v zvezi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo na območjih, kjer take infrastrukture ni in kjer v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bo razvita; (xiv) infrastrukturo, ki prispeva k uresničitvi ciljev iz Ö točk Õ (i) do (xiii) in iz točke (b) tega odstavka ter drugih ciljev skupnega interesa, zlasti v okviru strategije Evropa 2020; ê 994/1998 (b) pomoč, ki se sklada s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico. 2. V uredbah iz odstavka 1 se za vsako vrsto pomoči navedejo: (a) namen pomoči; (b) vrste upravičencev; ê 733/2013 člen1(2) točka (b) (c) pragi, izraženi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov ali v najvišjih zneskih pomoči ali – pri določenih vrstah pomoči, za katere bi lahko bilo težko natančno določiti intenzivnost ali znesek pomoči, zlasti pri instrumentih finančnega inženiringa ali naložbah tveganega kapitala oziroma podobnih naložbah – v najvišji stopnji državne podpore v okviru zadevnega ukrepa ali v zvezi z njim, brez poseganja v opredelitev zadevnih ukrepov v skladu s členom 107(1) PDEU; ê 994/1998 (prilagojeno) (d) pogoji v zvezi z zbiranjem pomoči; (e) pogoji za spremljanje, kakor je določeno v členu 3. 3. Poleg tega lahko uredbe iz odstavka 1 zlasti: (a) določijo prage ali druge pogoje za uradno priglasitev dodelitve posamične pomoči; (b) izključijo nekatere sektorje iz svojega obsega; (c) dodajo nadaljnje pogoje za skladnost pomoči, izvzete po takih uredbah. Člen 2 De minimis 1. Komisija lahko z uredbo, sprejeto v skladu s postopkom iz člena 8 te uredbe, sklene, da ob upoštevanju razvoja in delovanja Ö notranjega Õ trga nekatere pomoči ne izpolnjujejo vseh meril iz člena Ö 107 Õ Ö (1) Õ Ö PDEU Õ in so zato izvzete iz postopka uradne priglasitve iz člena Ö 108 Õ (3) Ö PDEU Õ, če pomoč, dodeljena istemu podjetju v določenem časovnem obdobju, ne presega določnega zneska. 2. Na zahtevo Komisije ji države članice kadar koli sporočijo kakršne koli dodatne informacije v zvezi s pomočjo, izvzeto skladno z odstavkom 1. Člen 3 Preglednost in spremljanje 1. Komisija pri sprejemanju uredb na podlagi člena 1 državam članicam postavi podrobna pravila za zagotavljanje preglednosti in spremljanja pomoči, izvzete iz uradne priglasitve, skladno s temi uredbami. Takšna pravila sestavljajo zlasti zahteve iz odstavkov 2, 3 in 4. ê 733/2013 člen1(3) 2. Pri izvajanju sistemov pomoči, ki so bili izvzeti na podlagi uredb iz člena 1(1), ali pri posameznih pomočeh, dodeljenih zunaj sistema, države članice Komisiji posredujejo povzetke informacij o takšnih sistemih pomoči ali posameznih pomočeh, ki niso zajete z izvzetimi sistemi pomoči, za objavo na spletišču Komisije. ê 994/1998 (prilagojeno) 3. Države članice evidentirajo in združijo vse informacije o uporabi skupinskih izjem. Če ima Komisija informacije, zaradi katerih dvomi o pravilnem izvajanju uredbe o izvzetju, ji države članice pošljejo kakršne koli informacije, ki se ji zdijo potrebne za oceno, ali je pomoč združljiva s to uredbo. 4. Vsaj enkrat na leto države članice pošljejo Komisiji poročilo o izvajanju skupinskih izjem, skladno s posebnimi zahtevami Komisije, po možnosti v elektronski obliki. Komisija omogoči dostop do teh poročil vsem državam članicam. Svetovalni odbor iz člena 7 ta poročila enkrat na leto pregleda in jih oceni. Člen 4 Obdobje veljavnosti in spremembe uredb 1. Uredbe, sprejete na podlagi člena 1 in 2, veljajo za določeno obdobje. Pomoč, izvzeta z uredbo, sprejeto na podlagi člena 1 in 2, je izvzeta za čas veljavnosti te uredbe in za prilagoditveno obdobje, določeno v odstavkih 2 in 3 Ö tega člena Õ. 2. Uredbe, sprejete na podlagi člena 1 in 2, se lahko razveljavijo ali spremenijo, kjer so se spremenile okoliščine v zvezi s katero od pomembnih sestavin, ki je bila vzrok za njihov sprejem, ali kjer tako zahteva stopnjujoč razvoj oziroma delovanje Ö notranjega Õ trga. V tem primeru se v novi uredbi določi šestmesečno prilagoditveno obdobje za prilagoditev pomoči, ki jo je zajemala prejšnja uredba. 3. Uredbe, sprejete na podlagi člena 1 in 2, zagotovijo obdobje iz odstavka 2 Ö tega člena Õ, če njihova uporaba po preteku ni podaljšana. Člen 5 Ocenitveno poročilo Vsakih pet let Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te uredbe. Svetovalnemu odboru iz člena 7 pošlje v pregled osnutek poročila. Člen 6 Zaslišanje zainteresiranih strank Kadar Komisija namerava sprejeti uredbo, objavi njen osnutek, tako da ji lahko vse zainteresirane osebe in ustanove pošljejo svoje pripombe v razumnem roku, ki ga določi Komisija in ki pod nobenim pogojem ne sme biti krajši od enega meseca. Člen 7 Svetovalni odbor Ö za državne pomoči Õ Ö Ustanovi Õ se Ö Svetovalni odbor za državne pomoči Õ Ö (v nadaljnjem besedilu: „odbor“) Õ. Sestavljajo ga predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije. Člen 8 Posvetovanje Ö z Õ odborom 1. Komisija se z odborom posvetuje: ê 733/2013 člen1(4) točka (a) (a) ob objavi vsakega osnutka uredbe v skladu s členom 6; ê 994/1998 (prilagojeno) è1 733/2013 člen1(4) točka (b) (b) pred sprejetjem vsake uredbe. 2. Posvetovanje z odborom poteka na sestanku, ki ga skliče Komisija. è1 Osnutki in dokumenti, ki jih je treba pregledati, se priložijo uradni priglasitvi in se lahko objavijo na spletišču Komisije. ç Sestanek poteka vsaj dva meseca po tem, ko je bila uradna priglasitev odposlana. Ta čas se lahko skrajša pri posvetovanju iz odstavka 1(b), kadar je nujno ali kadar gre za preprosto podaljšanje uredbe. 3. Predstavnik Komisije predloži Odboru osnutek ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve, če je potrebno, z glasovanjem. 4. Mnenje se vnese v zapisnik; poleg tega ima vsaka država članica pravico, da zahteva, da se njeno mnenje zapiše v zapisnik. odbor lahko priporoči objavo mnenja v Uradnem listu Evropske Ö unije Õ. 5. Komisija kar najbolj upošteva mnenje odbora. Odbor obvesti o tem, kako je bilo upoštevano njegovo mnenje. ê Člen 9 Razveljavitev Uredba (ES) št. 994/98 se razveljavi. Sklici na razveljavljeno uredbo, se upoštevajo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II. ê 994/98 (prilagojeno) Člen 10 Ö Začetek veljavnosti Õ Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske Ö unije Õ. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] COM(87) 868 PV. [2] Glej Prilogo 3, Del A sklepov. [3] Vključena v zakonodajni program za 2014. [4] Glej Prilogo I, k temu predlogu. [5] UL C […], […], str. […]. [6] UL C […], […], str. […]. [7] Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 142, 14.5.1998, str 1). [8] Glej Prilogo I. [9] Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo (UL L 223, 15.8.2006, str. 1). [10] Sporočilo Komisije: Smernice EU za uporabo pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (UL C 25, 26.1.2013, str. 1). [11] Sodba Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil, ([2003] ECR I-7747). [12] Glej Priporočilo Sveta 2010/410/EU z dne 13. julija 2010 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Unije (UL L 191, 23.7.2010, str. 28) ter Sklep Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 308, 24.11.2010, str. 46).