Direktivo so v nacionalno zakonodajo prenesle vse države članice, čeprav so nekatere to naredile z zamudo. Marca 2012 so bili proti 11 državam članicam sproženi postopki za ugotavljanje kršitev zaradi prepoznega prenosa, in sicer proti: Avstriji, Bolgariji, Cipru, Grčiji, Italiji, Nemčiji, Poljski, Portugalski, Romuniji, Sloveniji in Švedski. Postopki so bili leta 2012 končani v devetih primerih, leta 2013 pa še v preostalih dveh, potem ko so zadevne države članice priglasile vse svoje ukrepe za prenos.

V skladu s členom 8 direktive HOS II je bila z Direktivo 2014/99/EU vzpostavljena usklajena preskusna metoda za določanje učinkovitosti sistemov za rekuperacijo bencinskih hlapov, z navedeno direktivo pa sta bila člena 4 in 5 direktive HOS II spremenjena tako, da vključujeta sklice na standarda EN 163211:2013 in EN 16321-2:2013.

Direktiva se uporablja za nove bencinske servise in tiste, na katerih je bila opravljena večja preureditev, z letno količino pretočenega bencina, večjo od 500 m3, ter bencinske servise z letno količino pretočenega bencina, večjo od 100 m3, ki so pod bivalnimi prostori (člen 3(1) in (2)). Ti bencinski servisi se morajo opremiti s sistemi za rekuperacijo bencinskih hlapov na drugi stopnji. Na velikih bencinskih servisih (z letno količino pretočenega bencina več kot 3 000 m³) je treba sisteme za rekuperacijo bencinskih hlapov namestiti do leta 2018 (člen 3(3)).

To poročilo je osredotočeno na rezultate pregleda izvajanja in nadaljnje ukrepanje na podlagi ocene direktive HOS II.

Odločeno je bilo, da bi bilo najbolj učinkovito, če bi se pregled izvajanja direktive HOS II in ocena obeh direktiv HOS izvedla hkrati. Vse podrobnosti glede omenjenega pregleda in ocene so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije o oceni Direktive 94/63/ES o nadzorovanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov ter Direktive 2009/126/ES o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih (SWD(2017) 65), izvedeni v okviru programa REFIT, ter v študiji, naročeni za podporo tem prizadevanjem.

Komisija je v svojih sporočilih Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): rezultati in naslednji koraki in Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): Stanje in obeti napovedala, da bo izvedla oceno obeh direktiv HOS.

Direktiva 94/63/ES o emisijah hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov (direktiva HOS I), ki zajema rafinerije in dostavo bencina na bencinske servise, ter

Skladiščenje in distribucija bencina sta vir emisij hlapnih organskih spojin (HOS) v zrak. Te spojine so predhodniki troposferskega ozona (imenovanega tudi prizemni ozon), toplogrednega plina, ki povzroča zdravstvene težave in škoduje rastlinstvu (zaradi česar se zmanjšuje donos kmetijskih pridelkov). Poleg tega imajo nekatere hlapne organske spojine, kot sta benzen in toluen, tudi škodljive lastnosti, npr. kronično ali akutno strupenost.

Možnosti, da bi s splošno uveljavljeno uporabo sistemov za samodejno spremljanje po vsej EU emisije dodatno zmanjšali, se zdijo majhne. Prostovoljni pristop je industriji ali državam članicam omogočil, da so take sisteme uvedle tam, kjer je to veljalo za koristno, npr. glede na nacionalne okoliščine.

Na podlagi posvetovanja z deležniki je bilo ugotovljeno, da je uporaba sistemov za samodejno spremljanje obvezna v treh državah članicah, na splošno pa velja, da te sisteme v državah, kjer je njihova uporaba prostovoljna, uporablja malo bencinskih servisov. Glavne ovire so visoki stroški in pomanjkanje znanja.

Ocena je pokazala, da je mogoče z opremo, ki je na voljo na trgu, doseči od 85 do 95-odstotno učinkovitost zajetja bencinskih hlapov. Vendar za sisteme, ki so bili na bencinskih servisih nameščeni preden so te obveznosti začele veljati, ni bilo vedno mogoče pridobiti potrebne dokumentacije. Stopnja učinkovitosti se v praksi razlikuje glede na konkretno opremo in način njene uporabe. Nanjo vplivajo tudi zunanji dejavniki, kot sta temperatura zraka in sestava goriva. Ugotovljeno je bilo, da oprema na splošno deluje v skladu z minimalnimi standardnimi obveznostmi, vendar je analiza prav tako izpostavila pomen njenega rednega (najmanj letnega) preskušanja, saj lahko razmerje med hlapi in bencinom zlahka odstopa od optimalnih vrednosti. Nekatere države članice zahtevajo tudi preskušanje parnega tesnjenja, ki po direktivi HOS II ni obvezno.

Posvetovanje je pokazalo, da deležniki to zgornjo mejo večinoma sprejemajo kot ustrezno in da se take izjeme za majhne servise uporabljajo tudi zunaj EU. Od 45 sodelujočih na posvetovanju jih je le sedem menilo, da bi morala biti ta meja višja, tri države članice in trije deležniki iz panoge pa so pozvali k njenemu znižanju.

Iz odgovorov deležnikov na posvetovanje je razvidno, da je imela večina držav članic pri izvajanju direktive le malo, če sploh kaj, tehničnih težav ali težav v zvezi z razlago. To je mogoče deloma pojasniti z dejstvom, da so številne države članice že imele zakonodajo na tem področju. Omenjenih je bilo nekaj posameznih problematičnih zadev, kot je nejasnost glede pomena izraza „večja preureditev“, te bodo razjasnjene v okviru razprav in izmenjave izkušenj z državami članicami.

4.Ocena direktive HOS II

4.1.Ozadje

Direktiva HOS II je bila ocenjena v okviru programa Komisije za ustreznost in uspešnost predpisov (REFIT) z vidika njene uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti in dodane vrednosti za EU.

Med ocenjevanjem je bila posebna pozornost namenjena ugotavljanju in ocenjevanju regulativnih obremenitev ter prepoznavanju možnosti za poenostavitev.

4.2.Rezultat

Ugotovljeno je bilo, da je direktiva uspešna, učinkovita, skladna in ustrezna ter da ima dodano vrednost za EU.

Ocena je pokazala, da direktiva uspešno prispeva k zmanjševanju emisij hlapnih organskih spojin iz bencina med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih. Danes dejavnosti, ki jih urejata direktivi HOS I in HOS II, prispevajo le 0,7 % vseh antropogenih emisij hlapnih organskih spojin v EU.

Ugotovljeno je bilo tudi, da je direktiva HOS II učinkovita. Iz razpoložljivih podatkov je razvidno, da so stroški večinoma sorazmerni s koristmi, zlasti če upoštevamo dodatne nedenarno izražene koristi in prihodke od nadaljnje prodaje bencina, pridobljenega z rekuperacijo bencinskih hlapov. Prihranki zaradi zmanjšanja škodljivih učinkov na zdravje ljudi in okolje so bili ocenjeni na od 92 do 270 milijonov EUR, ocenjene finančne koristi zaradi prodaje bencina, pridobljenega z rekuperacijo, pa naj bi znašale 77 milijonov EUR. Letni stroški kapitala in vzdrževanja naj bi po ocenah znašali 199 milijonov EUR, stroški upravljanja in zagotavljanja skladnosti pa 13 milijonov EUR. Kljub temu je treba opozoriti, da zaradi omejene količine razpoložljivih podatkov ni bilo mogoče opraviti zanesljive analize stroškov in koristi.

Direktiva HOS II je skladna z drugo zakonodajo Unije. Trditve nekaterih deležnikov, da ni skladna z direktivo o kakovosti goriv in direktivo HOS I, se niso izkazale za točne ali pomembne.

Direktiva je še naprej relevantna kot odgovor na ogrožanje okolja in zdravja. Zagotavlja „varnostno mrežo“ za varstvo okolja, tudi glede na ustrezne mednarodne obveznosti. Relevantna ostaja tudi z vidika ciljev politike glede čistega zraka, opredeljenih v sedmem okoljskem akcijskem programu in svežnju ukrepov za čist zrak. Nekateri deležniki strani so navedli, da obveznost namestitve znaka, nalepke ali druge oznake v bližini bencinskih razdeljevalcev, opremljenih s sistemom za rekuperacijo bencinskih hlapov (člen 5(3)), ne bo vplivala na izbiro potrošnikov, kot bi si želeli, saj naj bi to izbiro spodbujali cena in priročnost, ne pa skrb za okolje. Vendar je bilo z oceno ugotovljeno, da je tudi v tem primeru lahko sprememba zakonodaje bolj obremenjujoča kot poenostavitev.

V posvetovanju so se potrdile koristi urejanja tega področja na ravni EU. Direktiva je bila pomembna pri oblikovanju skupnega pristopa na ravni EU ter je spodbudila čezmejno trgovino z bencinom in opremo.

5.Sklep

Ugotovljeno je bilo, da je direktiva HOS II uspešna, učinkovita, skladna in ustrezna ter da ima dodano vrednost za EU. Poleg tega jo države članice večinoma dobro izvajajo.

Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami, da bi jim pomagala pri zagotavljanju popolnega izvajanja direktive.