ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

v zvezi s tem ugotavlja, da so v nekaterih državah za podporo naložb, ki so bistvenega pomena za lokalne in regionalne oblasti, odgovorne banke, ki poslujejo po vsej državi (npr. v Franciji in na Poljskem), katerih solastniki so včasih lokalne in regionalne oblasti (skandinavske države in Nizozemska), da pa poleg nacionalnih spodbujevalnih bank obstajajo tudi (npr. v Nemčiji) regionalne spodbujevalne banke, katerih (edini ali delni) lastnik je posamezna zvezna dežela in ki ponujajo podporo, prilagojeno tej deželi. Vse te banke imajo različne značilnosti, odvisne od zgodovinskih izkušenj in gospodarskih razmer v posamezni državi ali regiji;
3.

izraža zadovoljstvo, da je spodbujanje trajnostne in konkurenčne akvakulture med prednostnimi nalogami novega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), saj bo to dejansko dalo zagon novim oblikam akvakulture z velikim potencialom za inovacije in rast, kot je akvakultura na odprtem morju in v izpostavljenih vodah, akvakultura, ki ni namenjena prehrani ljudi, ali diverzificirana akvakultura kot dopolnilna dejavnost, usmerjena v izkoriščanje naravnih virov, ki so povezani z obrati, kar omogoča diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti sektorja in lajša promocijo njegovih izdelkov;
2. Pristojni organ države članice pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji sporoči tudi podatke o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, ki so bili izdani v obdobju desetih let pred začetkom veljavnosti te direktive in so ob začetku veljavnosti direktive še vedno v veljavi.

2. Pristojni organ države članice pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji sporoči tudi podatke o vnaprejšnjih davčnih stališčih s čezmejnim učinkom ali tistih, katerih cilj je, da se v nacionalni davčni zakonodaji zmanjša davčna osnova zaradi strukture določene skupine podjetij, in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, ki so ob začetku veljavnosti direktive še vedno v veljavi. Ti podatki bodo shranjeni tudi v centralni register.
17.

poudarja, da bo za uspešno zeleno gospodarstvo potrebnih pet ključnih elementov: 1) zmanjšanje, kar pomeni, da je treba porabo surovin in energije zmanjšati na vseh področjih; 2) uporaba čiste energije, da bi preprečili odvisnost od zunanjih virov, zmanjšali emisije in ustvarili delovna mesta; 3) učinkovitost, kar pomeni bolj učinkovito rabo surovin in energije skozi celotno vrednostno verigo proizvoda ali storitve; 4) mrežno povezovanje in izmenjava najboljših praks; primerjava ugotovitev med državami članicami in sektorji prispeva k večji dobavi zelenih proizvodov in storitev, tudi na trgih zunaj EU, ter 5) dostop do financiranja, to pomeni, da je bistveno zagotoviti, da so na voljo finančna sredstva in da se zmanjša upravno breme; vloge za finančna sredstva bi morale biti enostavne, lahko razumljive in uporabne tudi na drugih poslovnih področjih;
52.

poziva Evropsko komisijo, naj prevzame ključno vlogo v inovativni platformi upravljanja na več ravneh za usklajevanje in izvajanje skupnih odločitev, da bi zagotovili politično zavezanost in prevzemanje odgovornosti zainteresiranih strani na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni v skladu z načelom subsidiarnosti; zasebni sektor in civilna družba bi morala sodelovati pri zagotavljanju trdnega in splošnega prevzemanja odgovornosti za strategijo s komuniciranjem od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor, z odgovornostjo in preglednostjo rezultatov, npr. s portalom odprtih podatkov, letnim forumom ekonomsko-socialnega dialoga o strategiji EUSAIR ipd.;
38.

poudarja, da se vseživljenjsko učenje odvija na vseh stopnjah življenja in tudi zunaj formalnega izobraževalnega sistema. Odprte tehnologije in spletni tečaji omogočajo učenje vsem posameznikom kjer koli, kadar koli, s katero koli napravo in ob pomoči kogar koli. To omogoča tudi razvijanje znanja državljanov v zvezi z IKT in varstvom podatkov. Lokalni in regionalni akterji morajo poskrbeti, da se sistematično razvija medijska pismenost na vseh ravneh, od zgodnjega izobraževanja do študija, ki vodi do poklicnih ali akademskih kvalifikacij. V Evropi bi lahko na primer izboljšali standarde in izdajanje spričeval o digitalnih znanjih in spretnostih ter to uporabili kot spodbudo;
54.

poudarja, da se potrebe po razvoju, na katere v sporočilu opozarja Komisija, tj. potrebe po spodbujanju visokokakovostnih in inovativnih načinov poučevanja in učenja z uporabo novih tehnologij in digitalnih vsebin, zelo in na različne načine nanašajo na lokalno in regionalno raven, tako na njeno vlogo organa kot ponudnika storitev ter pogosto ponudnika in uporabnika izobraževanja, ki ima interes in potrebe po dobro izobraženih delavcih ter dobro pripravljenih državljanih. Kljub temu sporočilo le malo omenja lokalno in regionalno raven;
4.

ugotavlja, da so sredstva proračuna EU namenjena doseganju ciljev Evropske unije, kot so določeni v Pogodbah in o katerih je bilo doseženo soglasje na najvišjih političnih ravneh (med Svetom, Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo), hkrati pa je proračun nujen instrument podpore doseganju ciljev javnih politik, ki se izvajajo na ravni držav članic, in ukrepov, ki jih izvajajo lokalne in regionalne oblasti. V tem okviru meni, da bo večja usmerjenost v rezultate prispevala k boljšemu izboru ciljev in instrumentov, ki bodo upoštevali razlike med različnimi lokalnimi in regionalnimi skupnosti EU, kar bo okrepilo učinkovitost in uspešnost proračuna EU;
18.

opozarja, da je neizogibna posledica črpanja plina iz skrilavca in ujete nafte velika in intenzivna uporaba prostora, ki je potreben za ploščadi za vrtanje, parkirne površine in površine za manevriranje tovornjakov, opremo, infrastrukturo za predelavo plina in prevoz ter dovozne ceste, kar lahko ogroža trajnostna mestna in podeželska naselja ter naravni življenjski prostor. Glavni dokazani morebitni učinki so izpusti onesnaževal v zrak, onesnaženje podtalnice zaradi nenadzorovanih tokov plina ali tekočin, ki so posledica izbruhov ali razlitij, uhajanja tekočin, ki se uporabljajo pri hidravličnem lomljenju, in nenadzorovanega izlitja odpadne vode. Tekočine, ki se uporabljajo pri hidravličnem lomljenju, vsebujejo nevarne snovi, povratna voda pa poleg tega vsebuje težke kovine in radioaktivne snovi iz sedimenta. Vrtanje plina iz skrilavca predstavlja „visoko tveganje“ za javno zdravje (4) in okolje, ki je večje kot pri drugih fosilnih gorivih (5), zlasti zato, ker je potrebno več vrtanja za enako količino plina;
34.

poudarja, da morajo imeti vsi učenci dostop do telesne in športne vzgoje in da nobena oblika invalidnosti ne bi smela biti ovira za vključevanje v šolske športne programe. Pogosto se ravno pri telesni vzgoji v šoli mladi navdušijo nad športnimi dejavnostmi ali se v njih prebudi strast do športa, kar velja tudi za mlade invalide. Poleg tega šolsko športno okolje ponuja priložnost za izobraževanje in ozaveščanje neinvalidnih učencev o sposobnostih njihovih sošolcev. V zvezi s tem je treba zlasti spodbujati vzpostavljanje „vsem dostopnih športnih programov“. Obratna integracija, tj. integracija neinvalidnih športnikov in športnic v šport invalidov, je dober primer, kako spremeniti odnos do sposobnosti drugih udeležencev. Podpreti in razvijati je treba tudi pobude, kot je „skupni šport“ invalidov in neinvalidnih oseb. Za uresničitev tega cilja je nujno predvideti posebno izobraževanje in usposabljanje za učitelje v izobraževalnih ustanovah, zlasti za učitelje telesne vzgoje ter staršem invalidnih otrok nuditi dostop do informacij o različnih športnih dejavnostih, ki so na voljo;
52.

podpira pobude za uvedbo novih tehnologij, na primer zdravstvene izkaznice, ki bi omogočala dostop do elektronske zdravstvene kartoteke pacienta ali osnovnih informacij o pacientu, ali druge rešitve, ki bodo olajšale izvajanje zdravstvenih storitev v razmerah, ko je ogroženo življenje, storitev za šibke, starejše in duševno bolne osebe, osebe z nizko stopnjo izobrazbe ter osebe, ki imajo zaradi neznanja jezika težave pri sporazumevanju. Prav tako pa bodo omogočile popolno zdravstveno oskrbo ljudi tudi v državah, v katerih nimajo zavarovanja ali pravice do zdravstvene oskrbe v okviru nacionalnega zdravstvenega sistema. Elektronski sistem, ki mora biti varen, se bo uporabljal za izmenjavo podatkov med zdravstvenim osebjem in olajšal neposreden dostop do bolnikove zdravstvene anamneze. Uporabljal se bo tudi za izmenjavo informacij o kroničnih boleznih in priporočljivem nadaljnjem zdravljenju. To ima neprecenljivo vrednost v svetu z vse večjo mobilnostjo pacientov, ki imajo pravico do čezmejne zdravstvene oskrbe;
57.

ugotavlja, da so energetska vprašanja zdaj in bodo tudi v prihodnje osrednjega pomena za razvoj gospodarstva na območju Baltskega morja. Prizadevanja za večjo energetsko učinkovitost so pri tem pomembna, čeprav je varna in stabilna oskrba z viri energije in elektriko odločilnega pomena. Baltske države so iz zgodovinskih razlogov še vedno priključene na rusko električno omrežje. Vključiti se morajo v nordijsko in evropsko električno omrežje in postati del energetskega trga za EU in območje Baltskega morja, za kar so potrebni priključki, prilagoditev pravil in naložbe v infrastrukturo;
3.2

priporoča, da ukrepi kohezijske politike dopolnjujejo ukrepe v okviru EKSRP, zlasti v zvezi s tretjo osjo (kakovost življenja in diverzifikacija gospodarstva) in osjo LEADER. Evropska komisija je namreč določila, da morajo države članice in regije zagotavljati skladnost med ukrepi strukturnih skladov in ukrepi treh osi EKSRP. Vsako regionalno in nacionalno financiranje ter financiranje Skupnosti mora podeželskim občinam, ki imajo malo sredstev in omejeno število uradnikov, dati na razpolago finančne instrumente in ukrepe za njihovo preživetje in razvoj;
Resnično partnerstvo morata podpirati praktična strategija in načrt, ki sta zastavljena tako, da oblikujeta politične izjave in poudarjata njihov pomen. Praktični in konkretni koraki so potrebni za spopadanje s spremembami in novimi izzivi nedavno razširjene Evropske unije in njenega odnosa z Rusijo.

Na lokalni in regionalni ravni je pomembno zagotoviti rast kot pomemben steber prihodnje blaginje in dejavnosti prilagoditi drugačnim okoliščinam v organih na nižji ravni. Izobraževanje, okolje, promet, pospeševanje podjetništva prek zasebno-javnih partnerstev, socialna varnost in zdravje: to so ključni dejavniki regionalnega razvoja, ki morajo omogočiti rast v Rusiji in EU ter okrepiti sodelovanje lokalnih in regionalnih organov.
53.

pozdravlja dejstvo, da bo glavni ukrep akcijskega načrta na področju podatkovne infrastrukture zagotovil sinergije s programoma Obzorje Evropa in Digitalna Evropa. To bo spodbudilo inovacije in ustvarjalnost ter omogočilo nediskriminatoren dostop do vseh vrst medijev – tako javnih kot komercialnih, tako velikih kot malih; poudarja, da bi morale biti te sinergije na voljo tudi lokalnim in regionalnim medijem ne glede na njihovo lastniško strukturo in strukturo upravljanja. V zvezi s tem bi bilo treba v evropski informacijski in avdiovizualni produkciji sistematično zahtevati naložbe v tehnologije, kot so večjezično podnaslavljanje, sinhronizirano tolmačenje v znakovni jezik in zvočni opis;
30.

poudarja, da morajo državljani odigrati pomembno vlogo pri omejevanju onesnaževanja zraka, zlasti tako, da spremenijo več svojih življenjskih navad, vključno z mobilnostjo, ogrevanjem, prehranjevanjem in tudi potrošnjo na splošno, česar se številni zelo pogosto še ne zavedajo (čeprav se raven ozaveščenosti javnosti po EU zelo razlikuje). Zmanjšanje emisij je odvisno od njihovega prispevka, zato bi morali državljani tesneje sodelovati pri pripravi načrtov in ukrepov za kakovost zraka že v najzgodnejši fazi. Poleg tega bi bilo treba v načrte za kakovost zraka poleg regulativnih ukrepov vključiti tudi ukrepe, ki spodbujajo in podpirajo ozaveščenost in spremembe vedenja državljanov na področju mobilnosti, npr. odločitev, da se manj vozijo z avtom. Lokalne in regionalne oblasti lahko to delo olajšajo z uporabo sistemov, kot je ClairCity. Hkrati poziva k priznanju in obsežnemu razširjanju lokalnih pobud, s katerimi se vključuje državljane, kot so sajenje dreves in ustvarjanje zelenih sten v mestih, s čimer se tam čisti in hladi zrak;
8. OAP bi moral pospeševati prehod na obnovljivo gospodarstvo, ki planetu vrača več, kot mu jemlje. Model obnovljive rasti priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov, kar zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti tako , da ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe in degradacijo okolja, čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila naravni kapital ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Z nenehnimi inovacijami, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem obnovljivo gospodarstvo krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij.

8. OAP bi moral pospeševati prehod na gospodarstvo, ki planetu vrača več, kot mu jemlje. Model trajnostne rasti priznava, da sta dobrobit in blaginja naše družbe odvisna od stabilnega podnebja, zdravega okolja in preživetja ekosistemov, kar zagotavlja varno območje za delovanje naših gospodarstev. Ker svetovno prebivalstvo in povpraševanje po naravnih virih še naprej naraščata, bi bilo treba gospodarsko dejavnost razviti na trajnosten način , da ne bo škodovala, temveč, nasprotno, obrnila podnebne spremembe in degradacijo okolja z blažilnimi ali izravnalnimi ukrepi in prispevki, ki koristijo lokalnemu okolju in skupnostim, trajno spremljala vplive na okolje , čim bolj zmanjšala onesnaževanje ter ohranila in obogatila naravni kapital ter tako zagotovila obilje obnovljivih in neobnovljivih virov. Z nenehnimi inovacijami, prilagoditvami na nove izzive in s soustvarjanjem trajnostno gospodarstvo krepi odpornost in varuje dobrobit obstoječih in prihodnjih generacij.
Javni organi uporabljajo javna naročila za zagotovitev najboljše ponudbe za ceno, plačano iz javnih sredstev, ter za prispevanje k bolj inovativnemu, trajnostnemu, vključujočemu in konkurenčnemu notranjemu trgu. Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta [49], Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta [50] ter Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta [51] določajo pravni okvir za vključevanje in učinkovito delovanje trgov javnih naročil, ki predstavljajo 14 % bruto domačega proizvoda Unije v korist javnih organov, podjetij in državljanov, vključno s potrošniki. Zato bi moral program podpirati ukrepe za zagotovitev širše uporabe strateških javnih naročil, profesionalizacijo javnih kupcev, izboljšan dostop do trgov javnih naročil za MSP , večjo preglednost, zanesljivost in kakovost podatkov, spodbujanje digitalne preobrazbe javnih naročil in skupnega javnega naročanja prek krepitve partnerskega pristopa z državami članicami, izboljšanje zbiranja in analiziranja podatkov, vključno prek namenskih orodij informacijske tehnologije, podpiranje izmenjave izkušenj in dobrih praks, zagotavljanje smernic, prizadevanje za koristne trgovinske sporazume , krepitev sodelovanja med nacionalnimi organi in uvedbo pilotnih projektov.

Javni organi uporabljajo javna naročila za zagotovitev najboljše ponudbe za ceno, plačano iz javnih sredstev, ter za prispevanje k bolj inovativnemu, trajnostnemu, vključujočemu in konkurenčnemu notranjemu trgu. Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta [49], Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta [50] ter Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta [51] določajo pravni okvir za vključevanje in učinkovito delovanje trgov javnih naročil, ki predstavljajo 14 % bruto domačega proizvoda Unije v korist javnih organov, podjetij in državljanov, vključno s potrošniki. Zato bi moral program podpirati ukrepe za zagotovitev širše uporabe strateških javnih naročil, profesionalizacijo javnih kupcev, krepitev zmogljivosti MSP za dostop do trgov javnih naročil z racionalizacijo in poenostavitvijo postopkov javnega naročanja, večjo preglednost, zanesljivost in kakovost podatkov, spodbujanje digitalne preobrazbe javnih naročil in skupnega javnega naročanja prek krepitve partnerskega pristopa z državami članicami, izboljšanje zbiranja in analiziranja podatkov, vključno prek namenskih orodij informacijske tehnologije, podpiranje izmenjave izkušenj in dobrih praks, zagotavljanje smernic, uveljavljanje določb v zvezi z javnim naročanjem in določb o vzajemnosti v trgovinskih sporazumih , krepitev sodelovanja med nacionalnimi in, kjer je to ustrezno, regionalnimi organi in uvedbo pilotnih projektov.
Pri uporabi skladov bi bilo treba spoštovati horizontalna načela, kakor so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor so določena v členu 5PDEU, ter upoštevati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati odpravljati neenakosti in spodbujati enakost moških in žensk ter upoštevati vidik spola ter preprečevati diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Cilje skladov bi bilo treba uresničevati v okviru trajnostnega razvoja ter v okviru spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, kakor ga določata člen 11 in člen 191(1) PDEU, ob upoštevanju načela odgovornosti povzročitelja.

Pri uporabi skladov bi bilo treba spoštovati horizontalna načela, kakor so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členih 9 in 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor so določena v členu 5PDEU, ter upoštevati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. V skladu s členom 8 PDEU bi si morale države članic e in Komisija prizadevati odpravljati neenakosti in spodbujati enakost moških in žensk ter upoštevati vidik spola ter preprečevati diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Cilje skladov bi bilo treba uresničevati v okviru trajnostnega razvoja ter v okviru spodbujanja cilja Unije o ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja, kakor ga določata člen 11 in člen 191(1) PDEU, ob upoštevanju načela odgovornosti povzročitelja.
23.

je seznanjen s predlogom o vzpostavitvi ločene namenske rezerve sredstev, rescEU, ki bo dopolnjevala nacionalne zmogljivosti držav članic za odzivanje in okrepila skupne zmogljivosti za odzivanje na nesreče. V skladu s predlogom Komisije bo rezerva rescEU v prihodnosti postala pomemben instrument za odzivanje, zlasti za čezmejno izvajanje. Vendar obžaluje, da predlogu Komisije ni priložena ocena učinka in da zato Komisija ni predstavila drugih možnosti. Za zagotovitev skladnosti z načelom subsidiarnosti je treba namen in naloge rezerve rescEU opredeliti na način, ki ohranja ključno odgovornost na ravni držav članic, hkrati pa omogoča tesnejše sodelovanje med prizadetimi državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Za takojšen in učinkovit odziv so nujne dobro usposobljene in opremljene lokalne enote, prav tako pa tudi vloga skupin prostovoljcev na ravni skupnosti. Države članice morajo zagotoviti zadostno finančno podporo javnim odzivnim enotam. Kljub temu poudarja, da se je treba še naprej najbolj osredotočati na krepitev odpornosti na nesreče, da se ublaži tveganje nesreč in zmanjša škoda, ki jo povzročijo;
V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri dejavnostih obveščanja o tveganju, kot so različne ravni tveganja, vrsta tveganja in njegove morebitne posledice za javno zdravje, koga in kaj tveganje neposredno ali posredno prizadene, ravni izpostavljenosti tveganju, zmožnost obvladovanja tveganja in drugi dejavniki, ki vplivajo na dojemanje tveganja, vključno s stopnjo nujnosti, veljavnim zakonodajnim okvirom in razmerami na zadevnem trgu. V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni tudi orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti, ter vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za zagotovitev usklajenega obveščanja o tveganju.

V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni ključni dejavniki, ki jih je treba upoštevati pri dejavnostih obveščanja o tveganju, kot so različne ravni tveganja, vrsta tveganja in njegove morebitne posledice za javno zdravje, koga in kaj tveganje neposredno ali posredno prizadene, ravni izpostavljenosti tveganju, zmožnost obvladovanja tveganja in drugi dejavniki, ki vplivajo na dojemanje tveganja, vključno s stopnjo nujnosti, negotovostmi, ugotovljenimi pri ocenjevanju tveganj, veljavnim zakonodajnim okvirom in razmerami na zadevnem trgu. V splošnem načrtu bi morali biti opredeljeni tudi orodja in kanali, ki jih je treba uporabiti, ter vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za zagotovitev usklajenega obveščanja o tveganju na vseh ravneh javne uprave, torej tudi na ravni lokalne samouprave .
4.

ponavlja svojo podporo spremembam postopka v odboru, ki sta jih prinesla Lizbonska pogodba ter vzpostavitev sistemov delegiranih in izvedbenih aktov, ki jih urejata člena 290 in 291 PDEU, pri čemer so delegirani akti nadomestili prejšnji regulativni postopek s pregledom, ki se je uporabljal na politično najobčutljivejših področjih, kot so okolje, kmetijstvo, finančne storitve in zdravje;
40.

poudarja, da si skladnost in medsebojna povezanost nacionalnih migracijskih politik in lokalnih pobud pri zagotavljanju storitev in zaščiti migrantov ter spodbujanju njihovega vključevanja v družbo, kadar so upravičeni do mednarodne zaščite, zaslužita več pozornosti. Lokalne oblasti potrebujejo vsaj pooblastila in sredstva za ustrezno odzivanje na potrebe migrantov v skupnostih, ki so v njihovi pristojnosti. Po možnosti bi morale biti sposobne delovati v splošnem političnem okolju, ki spodbuja vključujoč pristop, kadar za to obstajajo pravi pogoji;