SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 9.1.2009 
SEC(2008) 3097 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
predlogu 
 
SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
O UVEDBI PROGRAMA ZA SODELOVANJE S TRETJIMI DRŽAVAMI NA 
AVDIOVIZUALNEM PODRO ČJU  
 
MEDIA MUNDUS 
   
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
{COM(2008) 892 kon č.} 
{SEC(2008) 3098} {SEC(2008) 3102} 
 
SL 2   SL 1. UVOD 
Avdiovizualni sektor je klju čen za ustvarjanje vis okokvalificiranih delovnih mest, usmerjenih 
v prihodnost, ter za širjenje in  razvijanje kulturnih vrednot. Avdiovizualni  sektor je zlasti 
pomemben v okviru lizbonske stra tegije ter prispeva k uresni čitvi njenega programa, tj. 
spodbujanja usposabljanja, blaginje in napred ka, rasti ter delovnih mest v gospodarstvu, 
temelječemu na znanju. Avdiovizualni sektor im a kot del programa lizbonske strategije 
pomembno vlogo pri pobudi i2010, kr ovni politiki informacijske dr užbe in medijev Evropske 
unije.  
Poleg tega je avdiovizualni sektor pomemben v zvezi z Unescovo Konvencijo o varovanju in 
spodbujanju raznovrstnosti kulturnih izrazov . Ta konvencija poudarja posebno in dvojno 
(kulturno in gospodarsko) naravo kulturnih dobrin in storitev. 
Največja težava evropska avdiovizualne industrij e na mednarodnih trgih je slabo kroženje 
avdiovizualnih del. Kljub povpraševanju po bolj raznovrstnih avdiovizualnih vsebinah se s 
podobno težavo kroženja na evropskih trgih sre čujejo tudi tuji filmi (razen filmov iz 
hollywoodskih studiev). 
Mednarodno avdiovizualno okolje se  je v zadnjih dveh desetletjih zelo spremenilo, zlasti 
zaradi vpliva tehnološkega razvoja, na primer z digitalno televizijo z ve č kanali, projekcijo 
digitalne kinematografije in videom na zahtevo. Na nekaterih tujih trgi h je to zelo spodbudilo 
finančno rast in odpira možnosti novih naložb ter s tem ve čjega povpraševanja po 
avdiovizualnih vsebinah. Strukturne pomanjkljivos ti, ki vplivajo na kroženje evropskih del na 
tujih trgih, in neustrezno financiranje evropskih a vdiovizualnih podjetij prepre čujeta, da bi 
industrija v celoti izkori stila te nove priložnosti v mednarodnem prostoru. 
Ob upoštevanju navedene ga sta se z oceno u činka na podro čju mednarodnega sodelovanja 
izoblikovala dva celostna politi čna in splošna cilja: 
• povečanje konkuren čnosti avdiovizualne industrije  EU na svetovnih trgih; 
• večja izbira potrošnikov in kulturna raznovrst nost na evropskem in mednarodnem trgu.  
Zvrstila so se obsežna posvetovanja z glavnimi  zainteresiranimi stranmi in strokovnjaki, npr. 
z udeleženci aktualnega programa MEDIA 2007, strokovnjaki iz tretjih držav ter člani odbora 
MEDIA; aprila 2008 se je za čelo odprto javno spletno posvetovanj e, zainteresirane strani pa 
so na javnih predstavitvah te r številnih konferencah in sre čanjih prispevale veliko informacij. 
Poleg tega so potekala posvetovanja s številnim i službami Komisije, Generalni direktorat za 
informacijsko družbo in medije pa je kot pobudnik sklenil pogodbo za iz vajanje storitev s 
skupinama Technopolis in Media Consulting Group  za pridobitev zuna njega strokovnega 
znanja in informacij za pripravo ocene u činka, ki vklju čuje zahteve predhodne ocene. 
2. OZADJE POBUDE  
Ob upoštevanju težav in izzivov evropskega a vdiovizualnega sektorja , ki so posledica 
internacionalizacije trgov, je Evropski parlament v prora čunu za leto 2008 13. decembra 2007 
predvidel izvedbo pripravljalnega ukrepa MEDIA In ternational, ki je usmerjen v razvijanje 
odnosov Evropske unije z avdiovizualnimi trgi  tretjih držav. Na skupno povabilo Viviane 
Reding in Gillesa Jacoba, direktorja f ilmskega festivala v Cannesu, ter v navzo čnosti Joséja 
Manuela Barrosa je 19. maja 2008 v Cannesu potekalo neuradno sre čanje ministrov, 
pristojnih za avdiovizualno podro čje v Evropski uniji in državah Efte, na katerem so sprejeli 
deklaracijo, v kateri podpirajo  pobudo Evropskega parlamenta za pripravljalni ukrep MEDIA 
 
SL 3   SL International in spodbujajo Komisijo, naj „nadaljuje razvijanje te pobude in preveri ali bi bilo 
zaželjeno in ali obstaja možnost,  da bi bil še pred koncem le ta predložen predlog podpornega 
programa za spodbujanje sodelovanja med strokovnja ki avdiovizualne industrije iz Evrope in 
tretjih držav, ki bi koristil vsem sodelujo čim“. Na poziv za zbiranje predlogov za pripravljalni 
ukrep se je hitro odzvalo velik o strokovnjakov, ki na glavnih latinskoameriških in azijskih 
trgih že izvajajo projekte za usposabljanje, promocijo in vzpostavljanje kinematografske 
mreže. 
Generalni direktorat za informacijsko druž bo in medije je pripravil to oceno u činka o 
možnosti prihodnjega programa MEDIA Mundus, da bi lahko pozneje prip ravil tudi predlog 
pravne podlage, ki bi se na vezovala na pripravljalni ukrep MEDIA International. 
3. KJE SO TEŽAVE IN KAKŠNI SO RAZLOGI ZA UKREPANJE  
Največja težava evropske avdiovizu alne industrije na mednarodni h trgih, ugotovljena v oceni 
učinka, je slabo kroženje avdiovizualnih del. Ta težava ne vpliva le na evropske strokovnjake, 
ki ne morejo v celoti izkoris titi prednosti internaci onalizacije avdiovizualnih trgov, ampak 
tudi na potrošnike, ki imajo s tem na voljo le  omejeno izbiro in kultu rno raznovrstnost. Od 
Evropske unije se kot od pomembne udeležen ke v pogajanjih o Konvenciji Unesca o kulturni 
raznovrstnosti tako pri čakuje, da bo mo čno pripomogla k izvajanju te konvencije, zato mora 
ukrepati, da ne bi izgub ila svoje verodostojnosti. 
Razlogi za slabo kroženje avdiovizualnih del so naslednji: razli čni evropski trgi niso 
razdrobljeni le zaradi jezikov, ampak tudi zara di tržnih struktur. T ežava je v velikosti trga; 
velikost izvirnega trga dolo ča moč industrije v mednarodnem pros toru. Posamezni trgi vseh 
držav članic (in ve čina drugih trgov v tujini) so v primerjavi s trgi Združenih držav 
sorazmerno majhni. Distribucijska struktura v Ev ropi je sestavljena iz posameznih majhnih 
podjetij, medtem ko so podjetja v Združenih državah velika, ve čnacionalna in vertikalno 
integrirana; iz tega izhaja pomanjkanje konkuren čnosti evropske avdiovizualne industrije. 
Poleg tega se evropska podjetja borijo s teža vo nezadostnega financiran ja. Avdiovizualna dela 
se financirajo zlasti z nacionalnimi javnimi sred stvi, kar omejuje potrebo po tujih naložbah in 
izvozu. Poleg tega pri povpraševanju in gledalskih navadah ob činstva prevladujejo ameriške 
in/ali doma če filmske uspešnice, kar predstavlja veliko oviro za prikazovanje resni čno 
raznovrstnih filmov. Ob činstvo (zlasti mlado) se ne zaveda velike izbire kulturno raznovrstnih 
filmov, čeprav je povpraševanje po ve čji raznovrstnosti dobro dokumentirano. 
Obstoječi programi EU na podro čju podpore avdiovizualnih del, kot je MEDIA 2007, 
pomembno vplivajo na avdiovizual no industrijo in kroženje evr opskih kinematografskih del v 
Evropi. Vendar ne omogo čajo uspešnega soo čanja s hitro internacionalizacijo 
avdiovizualnega sektorja. Progr ami, kot sta EUROMED Audiovi sual II ali podporni program 
EU-AKP za kinematografe in avdiovizualno in dustrijo, so regionalni r azvojni programi in 
imajo kot taki druga čno usmeritev in cilje. Nov program bi lahko omogo čil učinkovito 
dopolnitev teh programov.  
Druge mednarodne dejavnosti, kot so obstoje či mednarodni filmski skladi, imajo ve činoma 
omejena prora čunska sredstva. Za koprodukcijske  pogodbe se redko dodelijo prora čunska 
sredstva in so zato pri reševanju omenjenih težav neu činkovite. 
 
SL 4   SL 4. CILJI 
Splošni cilji so okrepitev mednar odnega sodelovanja, da se pove čajo konkuren čnost 
evropskega avdiovizualnega se ktorja, izbira potrošnikov te r kulturna raznovrstnost na 
evropskem in mednarodnem trgu. 
Določeni so bili štirje posebni cilji: 
(1) zagotoviti ve čjo izmenjavo informacij in tržne informacije, zlasti z 
dejavnostmi na podro čju usposabljanja, olajšati povezovanje med 
avdiovizualnimi strokovnjaki iz Evrope in  tretjih držav, da se izboljša dostop 
na tuje trge ter vzposta vijo zaupanje in dolgoro čni poslovni odnosi; 
(2) prispevati k spodbujanju mednarodnih kopr odukcij na avdiovizualnih trgih;  
(3) izboljšati čezmejno distribucijo a vdiovizualnih del, pove čati vidnost 
evropskih avdiovizualnih del v tr etjih državah in obratno ter pove čati izbiro 
potrošnikov za ob činstvo Evrope in tretjih držav;  
(4) pridobiti novo ob činstvo in spodbujati filmsko pismenost. 
5. MOŽNOSTI POLITIKE  
V zvezi z gospodarskim, družbenim, kulturnim in okoljskim vplivom ter stroškovno 
učinkovitostjo so se ocenile tri razli čne možnosti politike (ki vklju čujejo dva razli čna poteka 
izvajanja teh pose bnih ciljev):  
(1) običajno ravnanje  (v smislu nadaljevanja obstoje čih evropskih dejavnosti v 
avdiovizualnem sektorju); 
(5) razširitev obstoje čih instrumentov;  
(6) oblikovanje novega instrumenta  MEDIA Mundus. 
Glede na razmere, ki se razvijajo na svet ovnih trgih, in tehnološk e izzive bi možnost običajno 
ravnanje  sčasoma povzro čila bistveno poslabšanje razmer  za evropska avdiovizualna 
podjetja. Običajno ravnanje  ne bi povzro čilo novih stroškov, vendar bi pomenilo negativni 
strošek, če evropska podjetja ne izkor istijo priložnosti internaci onalizacije na novih hitro 
rastočih trgih. 
Razširitev obstoje čih instrumentov  z odprtjem programa MEDIA 2007 za nadaljnje 
sodelovanje bi povzro čila različne težave v zvezi s pravili STO in pogajanji na vladni ravni s 
poudarkom na virih, zaradi česar je bila obravnavana kot neu činkovita. Prav tako se je 
obravnavalo odprtje programa MEDIA 2007, in sicer ne v smislu polnopravnega članstva ali 
sodelovanja, ampak v smislu mogo če vključitve smernic mednarodnega sodelovanja v sedanji 
program. Glede stroškov in postopka so si navedene možnosti podobne. Vendar je bila ta možnost politike, čeprav predstavlja nadomestno možnost pri oblikovanju novega 
instrumenta, zavrnjena, ker bi postal program, ki je hkrati usmerjen v notranje in zunanje 
politike, zelo zapleten, povzro čil bi zmedo in bil manj u činkovit pri izpolnjevanju 
opredeljenih ciljev politike. 
 
SL 5   SL V okviru možnosti oblikovanja novega instrumenta  so štirje posebni cilji  razdeljeni v 
natančneje opredeljene operativne cilje/podro čja ukrepanja  v zvezi z dejanskimi kon čnimi 
izsledki: 
(1) zagotoviti ve čjo izmenjavo informacij in tržne in formacije, zlasti z dejavnostmi na 
področju usposabljanja, olajšati povezovanj e med avdiovizualnimi strokovnjaki iz 
Evrope in tretjih držav, da se izboljša dost op na tuje trge ter vzpostavijo zaupanje in 
dolgoročni poslovni odnosi; 
• postavljati spletne strani in zbirke podatkov (cilj je zbirati in razširjati informacije o 
avdiovizualnih trgih evropskih in tretjih držav); 
• vzpostaviti mrežo kontaktnih to čk (v različnih regijah sveta, da se  spremlja avdiovizualna 
industrija na regionalni ravni); 
• izvajati dejavnosti na podro čju usposabljanja (cilj je podpreti razli čne ukrepe na podro čju 
usposabljanja, kot je izdaja potrdil ustanova m za usposabljanje, zagotavljanje štipendij ali 
projektov stalnega in osnovnega usposabljanja); 
• spodbujati mehanizme in dogodke za dostop na trg (c ilj je podpreti dostop na filmski trg in 
druge klju čne dogodke); 
(2) omogočati mednarodne koprodukcije na avdiovizualnih trgih;  
• podpreti razvojno stopnjo koprodukc ije (cilj je podpreti prip ravo scenarijev, iskanje 
partnerjev ali druge dejavnosti na  razvojni stopnji, kot sta fi nanciranje ali izbor zasedbe); 
• podpreti financiranje koprodukcij (cilj je nepos redno financirati koprodukcije ali ukrepe, ki 
bi lahko olajšali dostop do tržn ega financiranja koprodukcij); 
(3) izboljšati čezmejno distribucijo avdiovi zualnih del; zagotoviti ve čjo vidnost evropskih 
avdiovizualnih del v svetu in obratno ter pove čati izbiro potrošnikov za ob činstvo 
evropskih/tretjih držav; 
• podpreti distribucijo (cilj je podpreti stroške na bave, tiskanja, oglašev anja, sinhroniziranja, 
podnaslavljanja itd.); 
• vzpostaviti kinematografske mreže (cilj je pod preti kinematografske mreže v Evropi in 
tretjih državah, ki se obvežejo, da bodo na programe uvrstile veliko število/velik delež 
evropskih avdiovizualnih del, in obratno); 
• podpreti prikazovalce avdiovizual nih del in digitalne plat forme (cilj je spodbuditi 
prikazovanje evropskih del na televiziji in platformah, kot sta video na zahtevo, mobilna 
televizija itd., v tretjih državah in obratno); 
(4) pridobiti novo ob činstvo in spodbujati filmsko pismenost; 
• organizirati festivale in posebne dogodke  (cilj je podpreti festivale v zvezi z 
avdiovizualnimi deli tretjih in evrops kih držav ali dogodke za spodbujanje ozaveš čenosti); 
• vzpostaviti mreže, ki vklju čujejo izobraževalne dejavnosti, za mlado ob činstvo; 
• podpreti televizijske programe, ki so namenjeni mlademu ob činstvu. 
Opredelitev posebnih in operativnih ciljev je spodbudilo zlasti posvetovanje zainteresiranih 
strani ter temelji na analizi stroškov in koristi, ki se izvaja z razli čnimi naknadnimi ocenami 
programov MEDIA in predhodnimi ocenami programa MEDIA 2007. 
V okviru posebnega cilja „omogo čanje mednarodnih koprodukcij“ in „podpiranje 
distribucije“ sta bila preu čena dva razli čna poteka. Zaradi omogo čanja koprodukcij so bili 
nadomestni poteki povezani bodisi z ustanovitvijo  skladov Komisije (razvojni sklad za 
koprodukcije, skladi za koprodukcije za igrane, dokumentarne in anim acijske filme, sklad za 
 
SL 6   SL kritje finan čne vrzeli) bodisi s financiranjem usposabljanja za pripravo scenarijev, 
mehanizmov za dostop na trg in obstoje čih skladov za koprodukcijo. Ob upoštevanju velike 
upravne obremenitve Komisija ni nadalje pripravljala instrumentov za financiranje 
koprodukcije. Zaradi podpore distribuciji je bi l eden od potekov bolj usmerjen v klasi čen 
pristop programa MEDIA. Vendar je bilo  ugotovljeno, da se zah teve za mednarodno 
sodelovanje v zvezi z distribucijo  na notranjih trgih razlikujejo od tistih na zunanjih trgih. 
Zato je bila možnost, ki podporo usmerja v part nerstva med imetniki pravic in distributerji, 
ocenjena kot u činkovitejša in ustreznejša.  
Izračun stroškov, ki se je uporabil za primerjavo razli čnih potekov, je temeljil zlasti na ocenah 
prejšnjih programov MEDIA, izkušnjah v zvezi s programom MEDIA 2007, javnih 
posvetovanjih in pripravljalnem  ukrepu MEDIA International. 
Sklepna ugotovitev ocene u činka je pokazala, da je treba nasl ednji potek nadaljevati, da se 
dosežejo opredeljeni cilji. 
 Poseben cilj 1: izmenjava info rmacij in tržne informacije  
1) Vzpostavljanje spletnih strani in zbirk podatkov  
2) Mreža kontaktnih to čk 
4) Osnovno usposabljanje  
5) Stalno usposabljanje  
6) Mehanizmi za dostop na trg  
Poseben cilj 2: omogo čanje dejavnosti na podro čju mednarodnih koprodukcij  
 1) Razvoj  
a) Priprava scenarijev  
b) Koprodukcijski trgi / iskanje partnerjev (pitching)  
 2) Koprodukcija  
a) Dopolnitev obstoje čih skladov za koprodukcijo  
b) Dostop do financiranja  
Poseben cilj 3: podpora distribuciji in kroženju  
1) Podpora partnerstvom imetnikov pravic, prodajnih zastopnikov in distributerjev  
2) Kinematografska mreža  
3) Podpora prikazovalcem avdiovizualnih del in digitalnim platformam  
Poseben cilj 4: pridobivanje novega ob činstva in spodbujanje filmske pismenosti  
1) Festivali  
2) Posebni dogodki  
3) Vzpostavitev mrež za mlado ob činstvo, vklju čno z izobraževalnimi dejavnostmi  
4) Podpora televizijskim programom, ki so namenjeni mlademu ob činstvu  
 
Zaradi upoštevanja sedanje gospodarske  krize je bil pripravljen tretji potek, za katerega je predviden 
manjši prora čun od tistih za potek 1 in 2. Ta „k rizni“ potek naj bi ob danih prora čunskih omejitvah 
zagotovil najve čjo možno u činkovitost ukrepa. Zato so bili iz med operativnih ciljev in ukrepov, 
preučenih v potekih 1 in 2, izbrani samo najbolj u činkoviti. Vklju čeni so bili v ožji okvir, ki je omejen 
na le tri posebne cilje. Ta možnost bi omogo čila kontinuiteto po izvedbi pripravljalnega ukrepa in bi 
vzpostavila podlago za ve čji program v novih finan čnih perspektivah.  
Poseben cilj 1: izmenjava info rmacij in tržne informacije  
 
SL 7   SL 1) Stalno usposabljanje  
Poseben cilj 2: Konkuren čnost in distribucija  
1) Koprodukcijski trgi / iskanje partnerjev (pitching)  
2) Podpora partnerstvom imetnikov pravic, prodajnih zastopnikov in distributerjev  
Poseben cilj 3: Kroženje  
1) Kinematografska mreža  
2) Podpora prikazovalcem avdiovizualnih del in digitalnim platformam  
3) Podpora mrežam/partnerstvom, namenjenim filmski pismenosti  
 
6. SKLEPNA UGOTOVITEV  
Sklepne ugotovitve ocene u činka o uvedbi programa za sodel ovanje s tretjimi državami na 
avdiovizualnem podro čju so naslednje. Evropska avdiovi zualna dela premalo krožijo po 
tretjih državah in obratno. To vpliva na konkuren čnost evropskega avdiovizualnega sektorja 
in zato evropska podjetja ne morejo v ce loti izkoristiti priložnosti, ki jih omogo ča 
internacionalizacija. Poleg tega potrošnikom ni omogo čena velika izbira filmov, zato je 
kulturna raznovrstnost omejena. Zato bi se z novim instrumentom morala dose či naslednja 
splošna cilja: pove čati konkuren čnost evropskega avdiovizualnega sektorja ter pove čati izbiro 
potrošnikov in kultu rno raznovrstnost.