Povzetek Grčija je sprejela precejšnje število reform pravosodja, ki jih je uvedla v okviru treh programov za makroekonomsko prilagoditev. Med reformnimi dejavnostmi so bile spremenjena organizacija sodišč, ukrepi za izboljšanje upravljanja sodišč, razširjena uporaba orodij informacijske tehnologije na sodiščih in spodbujanje alternativnih mehanizmov reševanja sporov. Vendar podatki o uspešnosti izvajanja kažejo, da so rezultati različni, pravosodni sistem pa se še naprej spopada z izzivi glede kakovosti in učinkovitosti. Za doseganje konkretnih rezultatov so zlasti pomembna sedanja prizadevanja za zagotovitev učinkovitega izvajanja nedavnih reform in nadaljnji napredek na področju digitalizacije pravosodnega sistema. Grčija se je v preteklih letih lotila različnih protikorupcijskih reform in dalje izvaja celovit nacionalni protikorupcijski načrt. Prizadeva si poenostaviti institucionalni okvir in izboljšati usklajevanje med različnimi agencijami in organi, odgovornimi za boj proti korupciji. Vzpostavljen je sodoben pravni okvir za prijave premoženja in financiranje političnih strank, vendar je pri izvajanju še vedno nekaj vrzeli. Nekaj ovir pri kazenskem pregonu korupcije na visoki ravni je bilo odpravljenih s presojo ustavnosti v letu 2019, ko so bili spremenjeni postopki v zvezi z ureditvijo imunitete in zastaralnimi roki. Sprememba kazenske zakonodaje v juniju 2019 je vzbudila več pomislekov, zlasti v zvezi z inkriminacijo podkupovanja. Ta položaj je bil z naknadnimi spremembami odpravljen, vendar še vedno vpliva na nerešene zadeve. Lobiranje ostaja v Grčiji večinoma neurejeno, okvir za zaščito žvižgačev pa je nepopoln. V ustavi sta določena varstvo svobode izražanja in pravica do dostopa do javnih informacij. Vzpostavljene so strukture za zagotavljanje pluralnosti medijev in svobode tiska. Vendar ostaja nekaj vprašanj v zvezi z učinkovitostjo pravil za zagotavljanje preglednosti lastništva medijev. Ključni pomisleki se nanašajo na nezadostne mehanizme za zagotavljanje spoštovanja poklicnih standardov v novinarski praksi in na negotove delovne pogoje za novinarje, ki so med drugim posledica gospodarske in finančne krize. Sistem zavor in ravnovesij v Grčiji se v praksi sooča z nekaterimi izzivi. V preteklih letih je bil postopek sprejemanja zakonov pod precejšnjim pritiskom, večinoma zaradi posledic gospodarske in finančne krize. Načela boljšega pravnega urejanja niso bila v celoti upoštevana, vendar je namen nedavne celovite zakonodaje na tem področju, ki se izvaja postopno, obravnavati te izzive. Temeljne in ustavne pravice varujejo sodišča in neodvisni organi. V Grčiji ni posebnega omogočitvenega okvira za civilno družbo, organizacije civilne družbe, dejavne na področju beguncev in migrantov, pa so izrazile zaskrbljenost nad dejstvom, da je prostor za delovanje na terenu vse bolj omejen.





I. Pravosodni sistem

Grški sistem sodišč temelji na ločevanju med rednimi civilnimi in kazenskimi sodišči ter upravnimi sodišči. Posebnih sodišč za gospodarske spore, delovnih ali finančnih sodišč ali sodišč za spore na področju socialne varnosti ni. Vse take zadeve spadajo v običajno pristojnost civilnih oziroma upravnih sodišč. Civilna sodišča so razdeljena na 154 mirovnih sodišč, 63 sodišč prve stopnje, 19 višjih sodišč in vrhovno sodišče, tj. kasacijsko sodišče. Kazenska sodišča so razdeljena na 41 sodišč za lažja kazniva dejanja, 63 sodišč prve stopnje, 19 višjih sodišč in vrhovno sodišče. Upravna sodišča so razdeljena na 30 upravnih sodišč prve stopnje, 9 upravnih višjih sodišč in državni svet. V grški ustavi je predvidenih tudi nekaj posebnih sodišč . Na nekaterih sodiščih so bili za posebne zadeve ustanovljeni posebni oddelki, npr. za pomorske spore in spore na področju blagovnih znamk in intelektualne lastnine. Računsko sodišče ima dvojno naravo, in sicer deluje delno kot sodišče in delno kot upravni organ, pooblaščen za revidiranje javnih računov . Formalnega ustavnega sodišča ni, za presojo ustavnosti zakonov so pristojna vsa grška sodišča. Sodniki in tožilci tvorijo trdno strukturo „mirovnih sodnikov“, za katere velja sistem zaposlovanja, poklicne poti, pravic in dolžnosti, ki je večinoma homogen za vse. Grški sistem sestavljajo izključno poklicni sodniki in tožilci. Imenovani so na sodišča, pristojna za civilne in kazenske zadeve, ali na upravna sodišča. Organi, pristojni za pregon, so razdeljeni na 63 tožilstev pri sodiščih prve stopnje, 19 tožilstev pri višjih sodiščih in generalno državno tožilstvo pri vrhovnem sodišču. Poleg tega obstaja tudi tožilec za gospodarska in finančna kazniva dejanja ter tožilec za kazniva dejanja korupcije. V Grčiji je 63 odvetniških zbornic, po ena na sedežu vsakega od sodišč prve stopnje.

Neodvisnost

Tri veje sodstva imajo visoko stopnjo samouprave. Vrhovni sodni sveti so trije, po eden za vsako od glavnih vej sodstva .. Izvršilna in zakonodajna oblast v teh organih nista zastopani . Ti sveti odločajo o imenovanjih, napredovanjih, premestitvah in napotitvah sodnikov iz zadevnih vej sodstva in tožilcev, če gre za sodni svet civilnega in kazenskega pravosodja. Kar zadeva najvišje funkcije sodnikov in tožilcev v Grčiji, kot sta predsednik in podpredsednik državnega sveta ali vrhovnega sodišča, grška ustava določa, da se imenovanja izvršijo s predsedniško uredbo na podlagi predloga sveta ministrov. Skupina držav proti korupciji (GRECO) v okviru Sveta Evrope je glede tega izrazila nekaj kritik, vendar Grčija do zdaj ni spremenila zadevnega okvira . V primeru spremenjene metode izbire bi bilo treba spremeniti tudi ustavo, saj je način imenovanja na zadevnih sodiščih predpisan v ustavi .

Stopnja neodvisnosti sodstva je glede na mnenje povprečna. V širši javnosti 53 % anketirancev meni, da je neodvisnost sodstva dokaj dobra in zelo dobra, ta delež pa se je v zadnjih letih zmanjšal. Tako po podatkih meni tudi 51 % podjetij, kar se ne spreminja .

Kakovost

V preteklih letih je bilo uvedeno precejšnje število reform v okviru programov za makroekonomsko prilagoditev, vendar podatki o uspešnosti izvajanja kažejo, da so rezultati različni. Med reformnimi dejavnostmi so bile med drugim naslednje spremembe v organizaciji sodišč: zmanjšanje števila mirovnih sodišč, ukrepi za izboljšanje upravljanja sodišč in pospešitev upravljanja sodstva, razširitev uporabe orodij informacijske tehnologije (IT) na sodiščih , uvedba in spodbujanje alternativnih mehanizmov reševanja sporov, sprememba najpomembnejše kodificirane zakonodaje ter začetek reformiranja in konsolidiranja zapletenega zakonodajnega okvira . Vendar je bilo izvajanje reform do zdaj različno uspešno. Ostajajo številni izzivi, kot so nerazpoložljivost spletnih informacij o sodnem sistemu za širšo javnost, neobstoječe ureditve za strojno berljive sodne odločbe ali neizvajanje raziskav med uporabniki sodišč ali delavci v pravni stroki . Vendar so bile ugotovljene izboljšave, na primer v zvezi z razpoložljivostjo sredstev za elektronsko vložitev zadev ali spremljanje različnih faz postopka ter v zvezi s spodbujanjem uporabe alternativnih načinov reševanja sporov ter pobudami za tako uporabo . Organi so poročali tudi o pozitivnih trendih pri uporabi mediacije v gospodarskih in družinskih/starševskih sporih . Kar zadeva sredstva, se zdi, da se s splošnimi javnofinančnimi odhodki za pravosodni sistem skoraj izključno krijejo plače .

V okviru pandemije COVID-19 si Grčija prizadeva za pospešitev digitalizacije javne uprave . Maja 2020 je ministrstvo za pravosodje v sodelovanju z ministrstvom za digitalno upravljanje v okviru obstoječe mreže središč za storitve za državljane omogočilo digitalno/elektronsko izdajo 15 potrdil, kot so različna potrdila na področju dedovanja in gospodarskega prava. Poleg tega je združilo 20 potrdil, povezanih z insolvenčnim pravom, v eno samo potrdilo, ki je na voljo v elektronski obliki v splošnem poslovnem registru.

Organi so nedavno začeli pobudo za ustanovitev specializiranih senatov na civilnih in upravnih sodiščih. Novi senati bi obravnavali posebne kategorije zadev, kot so zadeve, ki vključujejo odškodninske zahtevke na podlagi kršitve nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU o elektronskih komunikacijah, energiji in varstvu osebnih podatkov . Med člani pravne skupnosti poteka razprava o bolj sistematični reformi mreže sodišč, v kateri bi se bolj upoštevali demografske značilnosti, razvoj informacijske in komunikacijske tehnologije ter drugi pomembni parametri .

Učinkovitost

Pravosodni sistem se še naprej spopada z izzivi glede splošne učinkovitosti. Sodna statistika kaže, da se zlasti civilni sodni sistem še naprej spopada z izzivi glede učinkovitosti, saj se je čas, potreben za rešitev civilnih in gospodarskih pravdnih sporov na prvi stopnji, ponovno podaljšal (559 dni leta 2018 v primerjavi s 479 dnevi leta 2017) . Poleg tega se produktivnost sodišč na prvi stopnji glede na stopnjo rešenih civilnih in gospodarskih pravdnih zadev zmanjšuje (86,3 % v letu 2018 v primerjavi s 96,0 % v letu 2017) , kar pomeni, da se Grčija spopada z očitnim tveganjem za nastanek novih sodnih zaostankov . Deležniki so ugotovili vrsto postopkovnih izzivov, ki naj bi jih obravnaval reformirani zakon o pravdnem postopku, vendar so ti do danes ostali nerešeni. Ti izzivi se na primer nanašajo na trajanje civilnih in gospodarskih pravdnih postopkov ali izvršilnih postopkov. Pripravlja se poročilo o izvajanju zakona o pravdnem postopku in oblikovanih je že več priporočil . Deležniki so poročali, da se kazensko pravosodje spopada s podobnimi težavami in velikimi zamudami pri obravnavanju zadev . V upravni veji sodišč se še naprej izboljšuje delovanje z ohranjanjem visoke stopnje rešenih zadev (163,5 % leta 2018), skrajševanjem časa, potrebnega za rešitev upravnih sporov na prvi stopnji, in zmanjševanjem obstoječih zaostankov tako, da sodišča rešijo več zadev, kot jih prejmejo . Vendar je za rešitev upravnih zadev na prvi stopnji (601 dan leta 2018) še vedno potrebnega razmeroma veliko časa, število nerešenih zadev pa ostaja razmeroma visoko .

II.Protikorupcijski okvir

Grčija je vzpostavila celovit protikorupcijski strateški okvir – nacionalni akcijski načrt za boj proti korupciji (NACAP). Nacionalni organ za preglednost, ki nadzoruje izvajanje načrta, je bil ustanovljen leta 2019 z namenom izboljšanja sodelovanja in usklajevanja med različnimi revizijskimi in inšpekcijskimi organi. V preteklih letih je država sprejela več ukrepov za spremembo protikorupcijskega pravnega okvira. Z zadnjo presojo ustavnosti v letu 2019 je bila spremenjena ureditev imunitete za poslance in ministre. Trenutno se izvaja več protikorupcijskih zakonov, ki so bili spremenjeni v zadnjih letih, na primer na področju financiranja strank in prijave premoženjskega stanja. Spletni sistem za predložitev prijav premoženjskega stanja zdaj v celoti deluje. O ureditvi zaščite žvižgačev trenutno potekajo razprave. Lobiranje ostaja neurejeno.