Posebno poročilo Evropski inštitut  
za inovacije in tehnologijo 
mora spremeniti  
svoje izvedbene 
mehanizme in elemente 
svoje zasnove, da bi 
dosegel pričakovani učinekSL 2016  št. 04
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-4229-7 ISSN 1831-094X doi:10.2865/829536 QJ-AB-16-003-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-4242-6 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/848932 QJ-AB-16-003-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-4223-5 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/40582 QJ-AB-16-003-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Za vsako uporabo ali reprodukcijo slike v okviru 1 na str. 10 je treba pridobiti dovoljenje neposredno od imetnika 
avtorske pravice.
Evropski inštitut  
za inovacije in tehnologijo 
mora spremeniti  
svoje izvedbene 
mehanizme in elemente 
svoje zasnove, da bi 
dosegel pričakovani učinek
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 04
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat IV, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Milan Martin Cvikl  in ki 
je specializiran za revidiranje področij prihodkov, raziskav in notranje politike, finančnega in ekonomskega upravljanja ter 
institucij in organov Evropske unije. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Alex Brenninkmeijer, pri njej pa 
so sodelovali vodja njegovega kabineta Antonius Moonen, ataše Raphael Debets in praktikant Michael Schuppan, vodilni 
upravni uslužbenec Paul Stafford, vodja naloge Maria Echanove ter revizorji Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt in Juan  
Vazquez Rivera.
Od leve proti desni : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I–IX  Povzetek
1–13 Uvod
1–2 Evropa zaostaja pri inovacijah
3–6 Premik v osredotočenju politike EU na inovacije
7 – 13 Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo
7–8 Poslanstvo in cilj EIT
9–13 Kako deluje?
14–18 Obseg revizije in revizijski pristop
19–103 Opažanja
19–23 Obstoj EIT je utemeljen
24–68 Nekateri ključni elementi niso bili ustrezno zasnovani
25–26 Trikotnik znanja na ravni Komisije ni ustrezno upoštevan
27–33 Financiranje EIT temelji na dopolnilnih dejavnostih s slabo opredeljenim konceptom
34–37 Zatrjevani učinek vzvoda ni dokazan in ni verjeten
38–39 Ni verjetno, da bi SZI postale finančno vzdržne
40 Skladu EIT ni uspelo pritegniti dodatnih sredstev
41–50 Proces sklepanja letnih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev ne spodbuja ustrezno inovacijskih 
dejavnosti SZI
04 Kazalo 
51–54 Obstoječi ključni kazalniki uspešnosti niso primerni za uspešno spremljanje
55–57 Udeležbo podjetij bi bilo mogoče izboljšati
58–62 Model EIT ne določa zadostno ciljev za podporo obstoječih MSP
63–64 Ni dovolj konkretnih sinergij in dopolnjevanja
65–68 Nekateri elementi EIT so deležni pozitivnih ocen: poudarek na trgu, dolgoročna naravnanost, neodvisnost 
SZI in kolokacijski centri
69–95 Izvajanje modela EIT je treba izboljšati
69 EIT še ni popolnoma neodvisen
70–72 EIT ni izpolnil svoje vloge vlagatelja v naložbe z družbenim in okoljskim učinkom
73 Mehanizem financiranja na podlagi konkurence podcenjuje uspešnost 
74–79 Partnerji SZI imajo bistvene upravne in revizijske obremenitve
80–84 EIT ima premalo sredstev in je bil v preteklosti slabo upravljan
85–86 Finančna podpora EIT je koncentrirana
87–88 SZI so premalo pregledne
89–95 SZI spodbujajo inovacijsko omrežje in podjetniško kulturo, vendar je doslej le malo dokazov o oprijemljivih 
rezultatih ali učinku
96–103 Prihodnost
97–98 Uvedena so bila načela finančne vzdržnosti
99–100 Opredelitev dopolnilnih dejavnosti SZI je bila spremenjena
101 Razviti bodo bolj smiselni ključni kazalniki uspešnosti
102 EIT si prizadeva za vključitev več držav
103 Trenutno poteka razprava o novih okvirnih sporazumih o partnerstvu
05 Kazalo 
104 –111 Zaključki in priporočila
105 Utemeljitev
106 –107 Zasnova
108–109 Izvajanje in učinek
 Priloga I – Regionalni kolokacijski centri po Evropi
 Priloga  II – Cilji EIT
 Odgovori Komisije
06
 Glosar in kratice
7. OP : Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti je bil glavni instrument 
Evropske unije za podporo raziskavam in inovacijam v obdobju 2007–2013. EIT ni bil del 7. OP .
ECA : Evropsko računsko sodišče.
EIT: Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo.
Evropa 2020 : Evropa 2020 je strategija EU, namenjena doseganju rasti v prihodnjih letih, s katero naj bi EU postala 
pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo.
GD za izobraževanje in kulturo : Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo pri Evropski komisiji je izvršilna 
veja Evropske unije, pristojna za politiko na področju izobraževanja, kulture, mladih, jezikov in športa. GD za 
izobraževanje in kulturo je nadzorni organ EIT.
GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja : Poslanstvo Generalnega direktorata 
za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja pri Evropski komisiji je spodbujanje rasti 
naklonjenega okolja za evropska podjetja. GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja 
je odgovoren za vrsto ukrepov, namenjenih izboljšanju poslovnega okolja, zlasti za mala in srednja podjetja, ter 
podpiranju razvoja močne in trajnostne industrijske osnove, ki omogoča konkuriranje na svetovnih trgih.
GD za raziskave in inovacije : GD za raziskave in inovacije pri Evropski komisiji je pristojen za raziskovalno in 
inovacijsko politiko Evropske unije ter usklajevanje dejavnosti na tem področju. Financira inovacijske dejavnosti 
znotraj okvirnih programov, trenutno programa Obzorje 2020.
KKU : Ključni kazalniki uspešnosti se uporabljajo za merjenje dejavnikov, ki so odločilni za uspeh organizacije.
Kolokacijski center : Kolokacijski center je geografsko vozlišče za praktično povezovanje v okviru trikotnika znanja, 
ki ga vzpostavi in upravlja skupnost znanja in inovacij. Kolokacijski centri zagotavljajo pisarniške prostore, v katerih 
se inovatorji lahko fizično srečujejo in delajo skupaj.
Obzorje 2020 : Obzorje 2020 je naslednik 7. OP . Njegov glavni cilj, podprt s prvotnim proračunom v višini 
77 milijard EUR za obdobje 2014–2020, je zagotoviti razvoj vrhunske znanosti v Evropi, odpravo ovir za inovacije ter 
lažje sodelovanje javnega in zasebnega sektorja pri ustvarjanju inovacij. EIT je del Obzorja 2020.
Podjetniški inkubator : Podjetniški inkubator je organizacija, namenjena podpiranju uspešnega ustanavljanja in 
nadaljnjega razvoja podjetij. Pogosto omogoča dostop do fizične poslovne infrastrukture, podpornih dejavnosti, 
prilagojenih posameznemu podjetju, in priložnosti za mreženje.
Rezultat : Neposredne spremembe pri neposrednih naslovnikih ob koncu njihovega sodelovanja pri nekem ukrepu.
Glosar in kratice 07
SZI: Skupnost znanja in inovacij je zelo neodvisno partnerstvo vodilnih visokošolskih zavodov, raziskovalnih 
organizacij, podjetij in drugih deležnikov v inovacijskem procesu, ki obravnava družbene izzive z razvojem izdelkov, 
storitev in procesov ter s podpiranjem inovativnih podjetnikov.
Temeljne raziskave : Temeljne raziskave so eksperimentalno ali teoretično delo, ki se izvaja predvsem zaradi 
pridobivanja novega znanja o temeljih pojavov in opazljivih dejstev, ne da bi bilo namenjeno za neko uporabo.
Trikotnik znanja : Prispevek visokošolskega izobraževanja k delovnim mestom in rasti je mogoče povečati s tesnimi 
in uspešnimi povezavami med izobraževanjem, raziskavami in inovacijami – tremi stranicami trikotnika znanja.
Učinek : Dolgoročne družbeno-ekonomske posledice, ki jih je mogoče opaziti v nekem obdobju po zaključku ukrepa 
in se lahko nanašajo na neposredne naslovnike ukrepa ali posredne naslovnike zunaj meja ukrepa.
08
 Povzetek
I
Slaba povezanost izobraževanja, znanosti in poslovnega sveta se pogosto navaja kot eden glavnih razlogov za to, da 
Evropa primerjavi s svojimi konkurenti zaostaja pri inovacijskih dosežkih. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo 
(EIT), ustanovljen leta 2008, ima ambiciozen cilj premagati to oviro. Poslanstvo EIT je krepitev inovacijske zmogljivo -
sti Evropske unije „s spodbujanjem sinergije in sodelovanja […] visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij na 
najvišji ravni, tudi s spodbujanjem podjetništva.“
II
EIT, katerega prvotni proračun za obdobje 2008–2020 znaša 3 milijarde EUR, ima pomembno vlogo v strategiji 
Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Namen EIT, ki zajema celoten inovacijski cikel na ravni EU, 
od laboratorija do trga, je povezati najboljše ustvarjalne in inovativne partnerje iz akademskega, raziskovalnega in 
poslovnega sveta, da bi skupaj obravnavali glavne družbene izzive, kot so podnebne spremembe, energijska učin -
kovitost, digitalne inovacije, zdravje in surovine.
III
EIT ni raziskovalni center in ne financira neposredno posameznih projektov, ampak zagotavlja nepovratna sredstva 
skupnostim znanja in inovacij (SZI). SZI, ki so izbrane na podlagi konkurence, so neodvisna partnerstva med obstoje -
čimi podjetji, raziskovalnimi inštituti in univerzami. Izvajajo predvsem: 1. dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, 
2. raziskave, usmerjene v inovacije in temelječe na sodelovanju, ter 3. ustanavljanje in razvoj inovativnih podjetij.
IV
Računsko sodišče je preučilo, ali je EIT uspešno orodje za spodbujanje inovacij v EU. Preverilo je, ali utemeljitev in 
zasnova EIT ustrezata potrebam inovacijskih skupnosti, ter ocenilo izvajanje in spremljanje dejavnosti EIT. Ugotovilo 
je, da kljub nesporni utemeljenosti obstoja EIT njegov zapleten operativni okvir in težave z upravljanjem ovirajo 
splošno uspešnost inštituta.
V
Glavni razlogi za ustanovitev EIT so ustrezno utemeljeni in jih deležniki v glavnem podpirajo: šibke povezave med 
podjetji, raziskovalnimi inštituti in visokošolskim izobraževanjem, majhna uspešnost pri prenosu rezultatov raziskav 
na trg ter pomanjkanje podjetniške kulture so bili argumenti, s katerimi je bila utemeljena njegova ustanovitev, ki 
bi naj prispevala k reševanju teh konkretnih vprašanj. Zahvaljujoč EIT so tri SZI, ki so bile vzpostavljene leta 2010, 
povezale več kot 500 partnerjev iz različnih strok, sektorjev in držav. SZI so neodvisne, kar partnerji, vključeni vanje, 
še posebej cenijo. V okviru EIT ponujajo nove priložnosti za izvajanje inovacijskih dejavnosti in spodbujajo podjet-  
niško kulturo.
Povzetek 09
VI
Vendar pa je bilo pri reviziji odkritih več slabosti v ključnih konceptih in operativnih procesih:
(a) model financiranja EIT vključuje koncept dopolnilnih dejavnosti SZI, ki jih ne financira EIT. Ta pogoj za financira -
nje prinaša le majhno ali sploh nobene dodane vrednosti, vendar po nepotrebnem otežuje spremljanje finanč -
nega prispevka EIT in poročanje o njem;
(b) praktične ureditve za sodelovanje med EIT in SZI, kot je npr. postopek, v skladu s katerim EIT zagotavlja nepo -
vratna sredstva SZI, niso ustrezne glede na naravno inovacijskih dejavnosti, ki naj bi jih EIT podpiral;
(c) finančna vzdržnost SZI je vprašljiva. Podjetja niso dovolj vključena v dejavnosti SZI, čeprav je bilo njihovo so -
delovanje osnovni pogoj za uspešnost EIT. Financiranje EIT je skoncentrirano na nekaj držav in majhno število 
partnerjev SZI,
(d) kazalniki uspešnosti ter procesi spremljanja in poročanja ne dajejo izčrpne slike o rezultatih in učinkih.
VII
Sedem let po ustanovitvi EIT operativno še vedno ni popolnoma neodvisen od Evropske komisije, kar negativno 
vpliva na njegovo sprejemanje odločitev. EIT ni inštitut, usmerjen k učinkom, kot je bilo zamišljeno. Uspešnost SZI 
se pri obdelavi končnega izplačila nepovratnih sredstev ne upošteva dovolj. EIT je pred letom 2015 le redko zavrnil 
stroške na podlagi nezadostne uspešnosti.
VIII
Na učinek popravnih ukrepov, ki sta jih Komisija in EIT izvedla leta 2015, bo treba še počakati. Naslednji zaključki in 
priporočila so pomembni in je treba na njihovi podlagi sprejeti nadaljnje ukrepe.
IX
Če želi EIT postati revolucionaren inovativen inštitut, kot je bilo prvotno zamišljeno, so potrebni veliki zakonodajni 
in operativni popravki, da bo bolje spodbujal inovacijski potencial EU. Sodišče priporoča, naj:
1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga popravek pravne podlage za EIT, ki bo spremenil model 
financiranja EIT;
2. sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev EIT a) zajema obdobje, daljše od enega koledarskega leta, in b) naj 
bo podpisan pred začetkom dejavnosti;
3. EIT svoj pristop nanovo osredotoči na doseganje učinka. Zaradi tega bi si moral prizadevati za večjo neodvi -
snost in izkoristiti prožnost, ki jo ponuja pravna podlaga Obzorja 2020. Moral bi zlasti sprejeti posebna pravila, 
prilagojena potrebam partnerjev SZI. Razrešiti bi moral svoje kadrovske težave, da bi bil zmožen neprekinjeno 
spremljati uspešnost SZI;
4. EIT razvije analizo, ki bo temeljila na učinku. EIT bi moral tudi racionalizirati svoje procese spremljanja in 
poročanja.
10
 Uvod
1 Teorija, razvita v zeleni knjigi 
o inovacijah, Evropska 
komisija, 1995.
Evropski paradoks – primer grafena
Grafen je material na osnovi ogljika s strukturo, ki jo je leta 2004 odkril Andre Geim, profesor fizike na Uni -
verzi v Manchestru. Zaradi svojih izrednih lastnosti (je lažji, vendar trdnejši od jekla ter ima visoko toplotno 
in električno prevodnost) je grafen izredno primeren za najrazličnejšo uporabo, ki sega od visoko zmogljivih 
elektronskih naprav do hranilnikov energije.Okvir 1Evropa zaostaja pri inovacijah
01 
Raziskave Komisije kažejo, da EU primanjkuje inovacijske kulture, ki bi omogočala, 
da bi se dobre zamisli z lahkoto preoblikovale v nove izdelke in storitve, in da ji 
svoje odličnosti v temeljnih raziskavah ne uspeva pretvoriti v tržno naravnane 
inovacije. Okvir 1  podaja primer tega neuspeha, ki je bil poimenovan „evropski 
paradoks“1.
Vir: www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. Uporaba pod licenco CC-BY.
Od njegovega odkritja je bilo po vsem svetu izdanih več kot 11 000 patentov oz. vloženih patentnih prijav, po -
vezanih s tem materialom. Vendar na Združeno kraljestvo odpade manj kot 1 odstotek tega števila, medtem 
ko po podatkih podjetja Cambridge IP , družbe za tehnološke strategije s sedežem v Združenem kraljestvu, 
s skoraj dvotretjinskim deležem prevladujejo organizacije iz Azije.
Vir: Sarah Gordon,  „Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance“, Financial times , december 2014.
11 Uvod 
2 Innovation Union, a Europe 
2020 Initiative  (http://
ec.europa.eu/research/
innovation-union/
index_en.cfm ).
Opredelitev inovacije
Inovacija  je uresničitev novega ali znatno izboljšanega proizvoda (izdelka ali storitve) ali procesa, nove meto -
de trženja ali nove organizacijske metode v poslovni praksi, organizaciji delovnih mest ali zunanjih odnosih. 
Minimalna zahteva za inovacijo je, da so proizvod, proces, metoda trženja ali organizacijska metoda novi (ali 
znatno izboljšani) za podjetje.
Inovacijske dejavnosti  so vsi znanstveni, tehnološki, organizacijski, finančni in komercialni ukrepi, ki de -
jansko vodijo k uresničitvi inovacij ali so temu namenjeni. Inovacijske dejavnosti vključujejo tudi raziskave in 
razvoj, ki niso neposredno povezani z razvojem posamezne inovacije.
Vir: OECD/Evropske skupnosti,  Oslo manual – Guidelines for collecting and interpreting innovation data , 2005.Okvir 202 
Da bi rešila to težavo, si EU prizadeva, da bi postala na znanju temelječe gospo -
darstvo, sloneče na ambiciozni agendi za raziskave in inovacije. Strategija Evrop -
ske unije predvideva vzpostavitev inovacijam prijaznega okolja, kjer se odlične 
ideje lažje pretvorijo v izdelke in storitve, ki bodo našemu gospodarstvu prinesli 
rast in delovna mesta.2 Okvir 2  opredeljuje inovacijo, ki je dejansko ključno goni -
lo gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest.
Premik v osredotočenju politike EU na inovacije
03 
Nesposobnost Evrope, da bi inovacije pretvorila v tržne proizvode in storitve, 
je Evropsko unijo spodbudila k ponovnemu premisleku o njenih politikah na 
področju raziskav. Javne politike EU so se tradicionalno osredotočale na temelj -
ne raziskave,3 ki jih bolj spodbuja radovednost kot morebitna tržna uporaba. 
Osnovna predpostavka je bila, da bodo temeljne raziskave spodbudile uporabne 
raziskave, kar bo nato privedlo do inovacij in komercializacije. Vendar pa so te 
politike pogosto zanemarile absorpcijsko zmogljivost trga in nujnost podpore za 
inovacije, ki jo potrebuje zasebni sektor.3 Glavni prejemniki sredstev 
v okviru prejšnjih evropskih 
okvirnih programov za 
raziskave in razvoj so bili 
raziskovalci zunaj poslovnega 
sektorja (poročilo strokovne 
skupine z dne 12. novembra 
2012 o vmesni oceni 7. OP 
Interim evaluation of the 
seventh framework 
programme ).
12 Uvod 
4 Skupne tehnološke pobude so 
bile uvedene za boljše 
zadovoljevanje potreb 
industrije na posameznih 
področjih raziskav. Gre za 
neodvisne organe EU 
z udeležbo industrije in, 
v nekaterih primerih, držav 
članic.
5 Sklad za financiranje na osnovi 
delitve tveganja je bil 
vzpostavljen zaradi izboljšanja 
dostopa do dolžniškega 
financiranja za izvajalce 
raziskav, zlasti za bolj tvegane 
naložbe v raziskave, tehnološki 
razvoj in inovacije.
6 Pomoč za hitro rastoča in 
inovativna MSP v okviru 
Programa za konkurenčnost in 
inovacije zagotavlja tvegani 
kapital za inovativna MSP in 
MSP z visokim potencialom 
rasti.
7 Nizka stopnja naklonjenosti 
podjetij odhodkom za 
raziskave in razvoj se pogosto 
navaja kot eden od razlogov, 
zakaj EU ne dosega ustrezne 
uspešnosti. Po podatkih 
Eurostata je obseg raziskav in 
razvoja v poslovnem sektorju 
ustrezal 1,30 % BDP v 28 držav 
članic EU v letu 2012, na 
Japonskem pa 2,49 (podatki za 
leto 2010) in v Združenih 
državah Amerike 1,83 % (po 
podatkih iz leta 2011).04 
Zaradi uvedbe rezultatov na trg je Evropska komisija večji poudarek namenila 
koncu inovacijskega cikla. V nasprotju s svojimi predhodniki je program Obzorje 
2020 (sedanji okvirni program za raziskave in inovacije) izrecno namenjen finan -
ciranju inovacij. Uvedeni so bili novi javni instrumenti EU, kot so javno-zasebna 
partnerstva (npr. skupne tehnološke pobude4), posojilne in jamstvene sheme 
(npr. Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja5) ter tvegani kapital (npr. 
pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP6), da bi okrepili inoviranje v Evropi in še 
dodatno spodbudili sodelovanje podjetij v inovacijskih dejavnostih.7
05 
Vendar so te inovativne pobude EU premalo upoštevale povezave med glavni -
mi deležniki, ki sodelujejo v trikotniku znanja, torej vzajemno učinkovanje med 
raziskavami, izobraževanjem in inovacijami (glej sliko 1 ). Gospodarska rast temelji 
na širšem, dobro delujočem sistemu znanja in inovacij, v katerem je ključnega 
pomena produktivno vzajemno delovanje med vsemi akterji inovacij. Boljše ra -
zumevanje teh razmerij znotraj trikotnika znanja je spodbudilo razvoj nove javne 
sheme, namenjene podpiranju celotnega inovacijskega ekosistema. Slika 1Trikotnik znanja
Inovacije
Izobraževanje RaziskaveNovi trgi
Nove spretnosti Novo znanje
Vir: Evropsko računsko sodišče.
13 Uvod 
8 COM(2005) 24 final z dne  
2. februarja 2005 „Skupna 
prizadevanja za gospodarsko 
rast in nova delovna 
mesta – Nov začetek za 
Lizbonsko strategijo“.
9 Sklep št. 1312/2013/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. decembra 2013 
o strateškem inovacijskem 
programu Evropskega 
inštituta za inovacije in 
tehnologijo (EIT) – prispevek 
EIT k bolj inovativni Evropi (UL 
L 347, 20.12.2013, str. 892).
10 Člen 3 Uredbe (EU) 
št. 1292/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
11. decembra 2013 
o spremembi Uredbe (ES) 
št. 294/2008 o ustanovitvi 
Evropskega inštituta za 
inovacije in tehnologijo (UL 
L 347, 20.12.2013, str. 174).
11 Program Obzorje 2020 je bil 
vzpostavljen z Uredbo (EU)  
št. 1291/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne  
11.  decembra 2013 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 104). Je 
naslednik 7. OP in se bo izvajal 
v letih 2014 do 2020 
s proračunom v višini 
77 milijard  EUR.06 
Komisija je predstavila široko zastavljeno inovacijsko strategijo za EU, katere na -
men je pretvoriti naložbe v znanje v izdelke in storitve, ter predlagala ustanovitev 
posebnega organa, ki bi deloval kot središče, ki bi pritegnilo najboljše „možgane“, 
ideje in družbe iz vsega sveta.8 Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) je 
začel delovati leta 2008.
Prvotni logotip EIT
Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo
Poslanstvo in cilj EIT
07 
EIT naj bi premostil razkorak med raziskovalno usmerjenimi univerzami in tržno 
usmerjenimi podjetji. Koncept EIT, ki predvideva celosten pristop k trikotniku 
znanja, je edinstven način, na katerega javna shema EU spodbuja inovacije in 
podjetništvo. Poleg tega je izrecen cilj EIT, da se jasno osredotoča na oprijemljive 
rezultate in konkretne koristi za družbo s pretvarjanjem rezultatov raziskav v iz -
delke in storitve visoke vrednosti.9
08 
EIT, katerega proračun za obdobje 2008–2013 znaša več kot 300 milijonov EUR, 
prvotno načrtovani proračun za obdobje 2014–2020 pa 2,7 milijarde EUR, ima 
pomembno vlogo v okviru strategije Evropa 2020 pri prispevanju k trajnostni 
evropski gospodarski rasti in konkurenčnosti s povečanjem inovacijske zmo -
gljivosti držav članic in Unije zaradi spoprijemanja z večjimi izzivi, pred katerimi 
je evropska družba. To bo dosegel s spodbujanjem sinergije in sodelovanja ter 
povezovanja visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij na najvišji ravni, 
tudi s spodbujanjem podjetništva.10 EIT je vključen v sedanji okvirni program za 
raziskave in inovacije Obzorje 202011.
14 Uvod 
Kako deluje?
09 
EIT deluje kot decentralizirani organ EU pod nadzorom GD Evropske komisije za 
izobraževanje in kulturo. Njegov sedež je v Budimpešti. EIT ni raziskovalni center 
in ne financira neposredno posameznih projektov, ampak zagotavlja nepovratna 
sredstva za skupnosti znanja in inovacij (SZI), tj. strukturirana partnerstva obsto -
ječih podjetij, raziskovalnih inštitutov in univerz (partnerjev SZI). SZI so v središču 
dejavnosti EIT in so glavno sredstvo, s katerim naj bi EIT uresničil svoje cilje (glej 
sliko 2  za prikaz modela EIT).Slika 2Prikaz modela EIT
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Poslovni načrt
Poročilo o uspešnosti
EUR
€ € €
Partnerji SZI sodelujejo pri inovacijskih dejavnostih Partner SZI Partner SZI Partner SZISZI
Sodelujoči v mreži:
- podjetja 
- raziskovalni
inštituti
- izobraževalne
ustanoveEIT
Budimpešta
15 Uvod 
10 
SZI bi morale zagotoviti, da se vizija in politike EIT pretvorijo v dejanske ukrepe. 
SZI so izbrane s pozivom za zbiranje predlogov na podlagi konkurence, ki temelji 
na prednostnih temah z velikim družbenim učinkom. EIT je za finančno podporo 
izbral pet SZI – glej sliko 3 . Za sklenitev pogodbenega sporazuma z EIT zastopa 
vsako SZI neodvisna organizacija, tj. pravni subjekt SZI. Slika 3Pet skupnosti znanja in inovacij, ki jih je izbral  
 in jih financira EIT
Vir: Evropsko računsko sodišče/EIT.
Uvedeni leta 2015Uvedene leta 2010
115Okrepiti konkurenčnost, rast in privlačnost 
evropskega sektorja surovin na podlagi 
revolucionarnih inovacij in podjetništvaEIT za surovine209Pospeševati podjetništvo in inovacije za zdravo življenje in aktivno staranje,
tako da se vrhunskim talentom Evrope zagotovijo nove priložnosti
in viri v korist vseh državljanovEIT za zdravo življenje242Postati vodilno gonilo inovacij in podjetništva na 
področju trajnostne energijeSZI za trajnostno energijo 209Ustvariti priložnosti za inovatorje, da se spopadejo s podnebnimi 
spremembami in oblikujejo svetovno gospodarstvoSZI za podnebne spremembe115Zagotoviti vodilni položaj Evrope pri inovacijah na področju IKT 
za gospodarsko rast in kakovost življenjaEIT DigitalŠtevilo partnerjev
SZIPoslanstvo SZI
16 Uvod 
12 Osredotočenost na poslovno 
uporabo je glavna razlika 
v primerjavi s tradicionalnimi 
skupnimi raziskovalnimi 
projekti, kakršni so bili 
predlagani v okviru pozivov za 
zbiranje predlogov na podlagi 
konkurence za 7. OP.11 
Sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev EIT določa najvišji letni finančni 
prispevek in opredeljuje nabor dejavnosti, ki naj bi jih izvajala SZI v koledar -
skem letu, v katerem je podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev. 
Načrtovan nabor vseh dejavnosti SZI mora biti vključen v poslovni načrt SZI, ki 
je priložen sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev. Te dejavnosti SZI lahko 
razdelimo na štiri glavna področja ukrepanja:
(i) izobraževanje,
(ii) inovacijski projekti,
(iii) podjetništvo ter
(iv) upravljanje in drugi stroški delovanja SZI.
12 
V okviru ukrepov na področju izobraževanja financira EIT dejavnosti izobraževa -
nja in usposabljanja na magistrski in doktorski ravni, ki se osredotočajo na pod -
jetništvo ter inovacijske spretnosti. Drugi sklop ukrepov, tj. v inovacije usmerjene 
projekte, izvaja konzorcij partnerjev SZI, izbranih na podlagi notranjega poziva 
za zbiranje predlogov na podlagi konkurence, ki ga je organiziral in vodil pravni 
subjekt SZI. Namen je premostiti vrzel na področju inovacij med raziskavami in 
trgom s financiranjem projektov, povezanih z razvojnimi dejavnostmi podjetij.12 
Sklop ukrepov v zvezi s podjetništvom je namenjen spodbujanju ustanavljanja 
podjetij pod okriljem inkubatorjev in pospeševanju razvoja podjetij z zagotavlja -
njem finančne in tehnične podpore za rast zagonskih podjetij. Eden od njegovih 
glavnih ciljev je skrajšanje časa do uvedbe na trg za nova podjetja s predstavitve -
nimi ukrepi, izkustvenimi laboratoriji in tržnimi raziskavami.
13 
Četrti sklop ukrepov krije stroške, povezane z upravljanjem SZI in njihovih ko -
lokacijskih centrov. Vsaka SZI ima regionalne kolokacijske centre po vsej Evropi 
(glej Prilogo I ). To so fizični prostori za srečevanje in sodelovanje, zamišljeni za 
uresničevanje inovacij na lokalni ravni.
17
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
13 S sedežem v Grenoblu (SZI  
za trajnostno energijo (KIC 
InnoEnergy)), Londonu (SZI  
za podnebne spremembe 
(Climate-KIC) in EIT Digital) in 
Stockholmu (EIT Digital in SZI 
za trajnostno energijo).
14 SZI so posredovale veljaven 
elektronski naslov za samo 
298 partnerjev SZI (od 546),  
od katerih jih je 113 na anketo 
odgovorilo v celoti, kar 
pomeni 38-odstotno stopnjo 
odgovorov.14 
Namen revizije Evropskega računskega sodišča je bil oceniti, ali je EIT uspešno 
orodje za spodbujanje inovacij v EU. Sodišče je preučilo zlasti utemeljenost, 
zasnovo in izvajanje EIT, da bi ocenilo, ali je ta novi instrument na pravi poti za 
dosego svojega splošnega cilja, ki je okrepitev inovacij v EU s povezovanjem 
trikotnika znanja.
15 
Revizija je potekala od decembra 2014 do junija 2015, zajela pa je dejavnosti SZI 
in EIT med letoma 2010 in 2014. EIT se je leta 2015 lotil več pobud, ki so opisane 
v odstavkih 96 do 103. Sodišče se je srečalo s predstavniki:
 ο GD za izobraževanje in kulturo pri Evropski komisiji,
 ο sedeža EIT,
 ο treh pravnih subjektov SZI,
 ο sedmih partnerjev SZI in
 ο petih kolokacijskih centrov13.
16 
Partnerji SZI so bili izbrani glede na pomen financiranja EIT, ki so ga prejeli. Drugo 
merilo je bilo uporabljeno za zagotovitev, da so bili v vzorec zajeti partnerji SZI 
iz vseh SZI, vzpostavljenih leta 2010, in iz vseh vrst organizacij, ki predstavljajo tri 
strani trikotnika znanja (tj. univerz, raziskovalnih inštitutov in podjetij). Na podlagi 
vzorca so bile pregledane tudi dejavnosti SZI, ki jih je financiral EIT.
17 
Revizijski pristop je bil dopolnjen s:
 ο spletno anketo, namenjeno zbiranju stališč partnerjev SZI,14
 ο kvantitativno analizo stroškov, ki so jih prijavile SZI, za obdobje 2010–2014,
 ο pregledom znanstvene literature o inovacijah in EIT ter
 ο analizo ukrepov, ki sta jih sprejela EIT in Komisija med revizijo Sodišča in po 
njej.
18 
Za boljše razumevanje glavnih izzivov, s katerimi se spopada EIT, je bila pred 
revizijo organizirana okrogla miza ključnih deležnikov. Kot vir informacij so bili 
uporabljeni podatki in zaključki iz letne revizije računovodskih izkazov EIT, ki jo je 
opravilo Sodišče.
18
 Opažanja
Obstoj EIT je utemeljen
19 
Deležniki in večina partnerjev SZI, ki so sodelovali v anketi, menijo, da so glavne 
ovire za inovacije, razvrščene po pomembnosti po mnenju anketirancev, nasled -
nje (glej sliko 4 ):Slika 4Glavne ovire za inovacije po mnenju anketirancev
Vir: Evropsko računsko sodišče.64 %77 %79 %83 %90 %Delež anketirancev, ki se strinjajo 
Nezadostna vlaganja v inovativne dejavnosti
v visokošolskem izobraževanju in v zasebnem sektorju Omejeno sodelovanje podjetij pri razvoju študijskih 
programov, ki jih ponuja visoko šolstvo Otežen dostop do /f_inanciranja Pritisk za doseganje takojšnjih /f_inančnih donosov Upravne in pravne ovire 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Druge ovire za inovacije v EU, o katerih so poročali, so bile: preveč različnih 
mehanizmov javnega financiranja z lastnimi pravili, kar slabi skupno učinkovitost 
javnih podpornih shem; prevelika razdrobljenost raziskovalnih prizadevanj v EU, 
kar vodi v drago podvajanje; neobstoj skupnih strategij in/ali sinergij v programih 
EU z drugimi programi EU ter nacionalnimi in lokalnimi programi za podporo ino -
vacij; obstoj različnih pravnih sistemov na nacionalni ravni, ki omejujejo čezmej -
no inoviranje; neobstoj uspešnega notranjega trga EU, kar še povečuje težave pri 
komercializaciji novih izdelkov/storitev v drugih državah EU.
19 Opažanja 
21 
Skoraj 80 % anketirancev se je strinjalo, da javne sheme za podporo inovacij niso 
dovolj usmerjene v tržne aplikacije. To stališče se je potrdilo tudi med pogovori. 
Po mnenju 66 % anketirancev so cilji EIT pomembni zaradi odpravljanja glav -
nih ovir za inovacije v Evropi – glej Prilogo II  o ciljih EIT. Vsi vprašani so potrdili 
razloge in potrebo po vzpostavitvi novega instrumenta EU (EIT), ki se razlikuje od 
obstoječih.
22 
Slabosti trga, obravnavi katerih je namenjen EIT (glej sliko 5 ), so strukturne sla -
bosti, ki ovirajo inovacije in tako zavirajo gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih 
mest. Razvoj podjetniške kulture ni dovolj dober. Pomanjkanje komercializacije 
rezultatov raziskav in nizka raven sodelovanja med raziskovalno usmerjenimi 
univerzami in tržno usmerjenimi podjetji se pogosto navajata kot glavna razlo -
ga za zaostajanje EU pri inovacijskih dosežkih. Visokošolsko izobraževanje se ne 
osredotoča dovolj na spodbujanje inovatorjev in podjetnikov. Nujno bi bilo, da 
visoko šolstvo v študijske programe vključi inovacijske in podjetniške spretnosti. Slika 5Slabosti trga, ki naj bi jih obravnaval EIT
Vir: Evropsko računsko sodišče.Skromni rezultati 
pri pritegnitvi/
zadržanju talentov Rezultati raziskav 
ne dosežejo trgov 
Nizek obseg virov, 
vključno
s človeškimi viri Skromni rezultati raziskav 
pri ustvarjanju družbene ali 
ekonomske vrednosti 
Premajhna 
zasebna vlaganja 
v R&RPomanjkanje 
podjetniške
kulture Ovire za 
sodelovanje
v okviru trikotnika 
znanjaSTRUKTURNE SLABOSTI Nezmožnost zagotavljanja novih storitev, proizvodov in procesovŠibka gospodarska rast in skromno ustvarjanje delovnih mest 
20 Opažanja 
15 V obdobju 2010–2014 je na 
sklop ukrepov v zvezi 
z inovacijskimi projekti 
odpadlo 42 % stroškov, 
povezanih z dejavnostmi, ki jih 
podpira EIT, na podjetništvo 
22 %, izobraževanje 14 % in na 
druge stroške 22 % (glej 
odstavke 0 do 13). Opozoriti je 
treba, da obstajajo velike 
neskladnosti med 
metodologijami SZI za 
merjenje drugih stroškov, ki jih 
v glavnem tvorijo upravni in 
režijski stroški.23 
EIT naj bi torej dal prednost prenosu svojih visokošolskih, raziskovalnih in inova -
cijskih dejavnosti v poslovno okolje ter njihovi komercialni uporabi. Toda čeprav 
zasnova EIT izhaja iz smiselne utemeljitve, bo treba želeni učinek šele doseči.
Nekateri ključni elementi niso bili ustrezno zasnovani
24 
EIT je bil prvotno zamišljen kot inovativna javna shema. Z modelom EIT so bile 
uvedene posebnosti, ki jih ni mogoče najti pri nobenem drugem instrumentu 
EU za spodbujanje inovacij. Edinstvena je na primer njegova sposobnost, da 
s projekti, usmerjenimi v inovacije, ki jih vodi več partnerjev SZI, podpira celoten 
inovacijski ekosistem od izobraževanja do zagonskih podjetij. Neodvisnost SZI je 
še ena značilnost modela EIT, ki jo partnerji še posebej cenijo. Vendar pa nekateri 
ključni elementi modela EIT niso bili ustrezno zasnovani za zagotavljanje uspešne 
in revolucionarne javne sheme.
Trikotnik znanja na ravni Komisije ni ustrezno upoštevan
25 
Začetna prizadevanja za vzpostavitev EIT so temeljila na predpostavki, da je 
najšibkejši člen v povezovanju trikotnika znanja med visokošolskim sektorjem in 
poslovnim svetom. Pristojnost za EIT je zato dobil GD za izobraževanje in kulturo, 
ki ima bogate izkušnje z izobraževalnimi programi in ki je tako pri tem prevzel 
vodilno vlogo znotraj Komisije, na primer kot opazovalec v upravnem odboru EIT.
26 
Za sklopa ukrepov v zvezi z inovacijami in podjetništvom, katerima je zdaj name -
njena večina financiranja EIT, mora biti strokovno znanje neposredno dosegljivo.15 
Zato bi moral imeti EIT reden dostop do strokovnega znanja GD za raziskave in 
inovacije ter GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podje -
tja. GD za raziskave in inovacije ima dragocene izkušnje z vodenjem raziskovalnih 
in inovacijskih projektov, GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in 
srednja podjetja pa ima strokovno znanje v zvezi z ustanavljanjem novih podjetij. 
Vendar ta generalna direktorata nimata enote, ki bi bila odgovorna za zadeve 
v zvezi z EIT, in Sodišče je našlo le malo dokazov, da bi bila dejavno udeležena.
21 Opažanja 
Financiranje EIT temelji na dopolnilnih dejavnostih  
s slabo opredeljenim konceptom
27 
Inovacijske dejavnosti, ki jih izvajajo partnerji SZI, se delijo na dve kategoriji:
(a) dejavnosti, ki jih v do 100-odstotnem deležu financira EIT, in
(b) dopolnilne dejavnosti SZI, ki jih EIT ne financira.
Razlikovanje med tema dvema vrstama dejavnosti je bistvenega pomena za model 
financiranja EIT, saj določa zgornjo mejo prispevka EIT. Financiranje EIT lahko krije 
največ 25 % skupnih stroškov SZI (tj. vsote stroškov dejavnosti, ki jih financira EIT, in 
tistih, ki jih EIT ne financira – ta zapleteni model je prikazan na sliki 6 ).Slika 6Model financiranja EIT
Vir: Evropsko računsko sodišče.Dejavnosti FinanciranjeDejavnosti, ki jih /f_inancira EIT Dopolnilne dejavnosti SZI 
maks. 25 % min. 75 %
Financiranje EIT
(maks. 25/uni00A0% vseh
stroškov)Soﬁnanciranje Dopolnilno ﬁnanciranje (vklj. z drugim iz EU)
Financiranje zunaj EIT (min. 75/uni00A0% vseh stroškov)
Proračun SZIDejavnosti SZI
22 Opažanja 
28 
V obdobju 2010–2014 je EIT prispeval 460 milijonov EUR za tri SZI. To je pripomo -
glo k financiranju inovacijskih dejavnosti v skupni vrednosti 540 milijonov EUR. 
Dopolnilne dejavnosti SZI so bile prijavljene v višini 2 043 milijarde EUR (od tega 
je bilo 10 % financiranih iz drugih programov EU, kot so skupni projekti 7. OP ,  
sheme financiranja ERC, projekti skupnih tehnoloških pobud itd., 23 % pa iz  
drugih nacionalnih ali regionalnih javnih shem) – glej sliko 7 .Slika 7Prispevek EIT za dejavnosti SZI v obdobju 2010–2014
Vir: EIT .
Dejavnosti, ki jih /f_inancira EIT
540 milijonov EUR
(21 %)
Dopolnilne dejavnosti SZI 
2 043 milijonov EUR (79 %)vloženih460 milijonov EUR Prispevek EIT (2010–2014)
23 Opažanja 
16 Preglede in revizije izvajajo EIT, 
zasebni zunanji revizorji in 
Evropsko računsko sodišče.29 
Dopolnilne dejavnosti SZI so bile slabo opredeljene. Ta neobstoj jasne opredeli -
tve je povzročil operativne težave za partnerje SZI, ki so to, kaj je mogoče navesti 
kot dopolnilne dejavnosti SZI in kako poročati o njih, razumele drugače kot EIT. 
Na to vprašanje je leta 2012 opozorila ena od SZI v svojem poročilu o uspešnosti, 
ki je v njem navedla, da povzroča nedodelana opredelitev dopolnilnega finan -
ciranja probleme pri polnem sodelovanju nekaterih partnerjev in pri popolnem 
navajanju dopolnilnih virov, ki jih ti partnerji prispevajo.
30 
Dopolnilne dejavnosti SZI niso bile pravno opredeljene do podpisa sporazumov 
o dodelitvi nepovratnih sredstev med SZI in EIT za leto 2014 na začetku četrtega 
leta delovanja SZI. Vendar je bila celo ta opredelitev v le majhno pomoč, saj so 
bile dopolnilne dejavnosti zgolj opisane kot dejavnosti, ki jih izvajajo partnerji SZI 
in so osredotočene predvsem na dejavnosti, ki jih mora SZI izvajati, da bi izpolnila 
svoje poslanstvo. V dokumentu EIT z navodili za leto 2014 Principles for financing, 
monitoring and evaluating KIC activities  je določeno, da morajo imeti te dejavnosti 
jasno povezavo z najmanj eno dejavnostjo, ki jo financira EIT in se ne smejo finan -
cirati iz prispevka EIT. Prav tako je določeno, da morajo biti stroški teh dejavnosti 
v ustreznem sorazmerju s stroški dejavnosti, ki jo financira EIT, in/ali s pričakova -
nim učinkom za uresničevanje poslanstva SZI.
31 
Načelo sorazmernosti je EIT uvedel leta 2014, da bi obravnaval in preprečil pojav 
napihnjenih dopolnilnih dejavnosti SZI. Kljub temu ostaja ocenjevanje, ali je me -
rilo sorazmernosti za posamezno dopolnilno dejavnost SZI izpolnjeno, izziv, saj 
ni bilo izdano nobeno nadaljnje navodilo, EIT pa ni uvedel nobenega posebnega 
mehanizma za sistematično preverjanje sorazmernosti. Tako EIT med pregledom 
dopolnilnih dejavnosti SZI v obdobju 2010–2014 ni zavrnil nobenih stroškov, ker 
naj bi bili nesorazmerni.
32 
Pred ciklom poslovnega načrta za leto 2016 so se za merili jasne povezanosti in 
sorazmernosti uporabljale različne razlage, kar je privedlo do negotovosti med 
partnerji SZI, EIT in subjekti, ki preverjajo izkaze stroškov,16 glede tega, ali bi bilo 
v izračunu največjega prispevka EIT treba priznati povezane stroške ali ne (za pri -
mer glej okvir 3 ). To je škodljivo za partnerje SZI, saj zavrnjeni stroški povzročijo 
zmanjšanje finančnega prispevka EIT.
24 Opažanja 
17 FAQ about KICs  – EIT (2010).Primer dopolnilne dejavnosti SZI, pri kateri ni jasne povezanosti z dejavnostjo,  
ki jo financira EIT
Partner SZI je v letu 2013 poročal o eni dopolnilni dejavnosti SZI, ki je bila ocenjena na 188 milijonov EUR. 
V skladu s finančnim poročilom je bila ta dejavnost povezana z inovacijskim projektom, ki ga je financiral EIT, 
v vrednosti 4,5 milijonov EUR – to pomeni, da je razmerje stroškov 42:1. Znesek zgolj te dopolnilne dejavnosti 
SZI bi zadoščal za podporo celotnega prispevka EIT za leto 2013 za zadevno SZI. Za utemeljitev povezave je 
bil predložen kratek dokument, v katerem je bilo razloženo, da je partner vključen v številne dejavnosti SZI, 
vključno z izobraževalnimi programi in programi ustanavljanja podjetij.
Vendar pa ni nobenega prepričljivega dokaza o jasni povezavi med namenom nastalih stroškov v višini 188 mi-
lijonov EUR in namenom inovacijskega projekta, ocenjenega na 4,5 milijona EUR, ki ga izvajajo drugi partnerji 
SZI.Okvir 3
33 
Merjenje dopolnilnih dejavnosti SZI in poročanje o njih nista bistvena za dosego 
ciljev EIT: samo dejavnosti, ki jih financira EIT, so tiste, zaradi katerih je SZI SZI.17 
Namen nepovratnih sredstev je financirati dejavnosti, ki jih podpira EIT, in ne 
25 % skupnih stroškov SZI. Izključitev dopolnilnih dejavnosti SZI kot pogoja za 
financiranje ne bi vplivala na izid: SZI bi še vedno izvajale dejavnosti, ki jih finan -
cira EIT.
Zatrjevani učinek vzvoda ni dokazan in ni verjeten
34 
Vključitev dopolnilnih dejavnosti SZI v model financiranja EIT služi za doka -
zovanje njegovega učinka vzvoda. Obzorje 2020 določa, da bo pristop EIT do 
financiranja trdno utemeljen na močnem učinku vzvoda […]. V letnem poročilu 
EIT za leto 2013 je navedeno, da je faktor vzvoda 4, saj več kot 80 % celotnega 
proračuna SZI prihaja iz zunanjih virov in vsak vložen evro iz proračuna EU sproži 
večjo naložbo iz drugega vira. Komisija je leta 2013 v svoje poročilo kot kazal -
nik uspešnosti vključila razširjeni učinek vzvoda EIT na zasebne in druge javne 
finančne vire.
25 Opažanja 
Učinek finančnega vzvoda ne more izhajati iz preteklih dejavnosti
Partner SZI lahko kot dopolnilno dejavnost SZI k dejavnosti, ki jo financira EIT in poteka v letu 2014, prijavi 
stroške, ki so nastali pri preteklem projekta sodelovanja EU iz obdobja 2010–2013. Vendar pa je bila odločitev 
za izvedbo projekta 7. OP v letu 2010 sprejeta neodvisno od v letu 2014 sprejete odobritve EIT, da bo financiral 
povezane dejavnosti, kar pomeni, da v tem posebnem primeru učinka vzvoda ni.
Primeri dopolnilnih dejavnosti SZI, ki niso dodatne
Partnerji SZI so kot dopolnilne dejavnost SZI v poročilih navajali stroške študentov, ki niso bili študentje EIT, 
so se pa udeležili tečajev, na katerih so sodelovali tudi študentje EIT. Teh stroškov ne moremo obravnavati kot 
dodatnih, saj so del standardnega izobraževalnega programa na univerzi.Okvir 4 Okvir 535 
Zatrjevani učinek vzvoda EIT s faktorjem 4 temelji na predpostavki, da so vse do -
polnilne dejavnosti SZI, ki jih prijavijo partnerji SZI, dodatne, tj. da jih je sprožilo 
posredovanje EIT. Ta predpostavka je nerealna, saj EIT SZI dovoljuje, da dopolnil -
ne dejavnosti prijavljajo za nazaj: v tekočem letu poročanja o povezani dejavno -
sti, ki jo financira EIT, je mogoče prijaviti stroške preteklih dopolnilnih dejavnosti 
SZI.
36 
Te pretekle dopolnilne dejavnosti SZI niso dodatne, saj so jih partnerji SZI izvedli 
brez pomoči EIT (za primer glej okvir 4 ). Vrednost preteklih dopolnilnih dejavno -
sti SZI znaša 450 milijonov EUR in ustreza 22 % vseh dopolnilnih dejavnosti SZI, 
prijavljenih v obdobju 2010–2014.
37 
Poleg tega partnerji SZI prispevajo v proračun SZI predvsem v naravi in ne v go -
tovini. To pomeni, da obstaja znatno tveganje, da partnerji SZI počnejo tisto, kar 
bi počeli v vsakem primeru (mrtve izgube), stroške pa prijavljajo kot prispevek 
dopolnilnih dejavnosti SZI za EIT. Partnerji SZI in trije pravni subjekti SZI, s kate -
rimi so bili med to revizijo opravljeni pogovori, so potrdili, da dopolnilne dejav -
nosti SZI večinoma niso dodatne. Izvedene bi bile, tudi če EIT ne bi obstajal. Naš 
pregled vseh dopolnilnih dejavnosti SZI, katerih vrednost je znašala več kot dva 
milijona EUR, je pokazal, da je to res.
26 Opažanja 
18 Člen 6(2) spremenjene uredbe 
o ustanovitvi EIT navaja: „SZI 
imajo precejšnjo avtonomijo 
pri opredelitvi svoje notranje 
organizacije in sestave ter 
natančnega načrta dela in 
delovnih metod. Za SZI velja 
zlasti, da […] razvijajo 
strategije za finančno 
vzdržnost.“
19 Člen 7b spremenjene uredbe 
o ustanovitvi EIT navaja: „[…] 
SZI običajno deluje od sedem 
do petnajst let.“
20 To je leta 2015 EIT izrecno 
sporočil SZI.Ni verjetno, da bi SZI postale finančno vzdržne
38 
SZI naj bi razvijale strategije, na podlagi katerih bi postale finančno vzdržne,18 
čeprav ta cilj dolgoročno ni skladen s pričakovano življenjsko dobo SZI (sedem 
do petnajst let), kot je opisano v uredbi o ustanovitvi EIT19. Zaradi te zakonodajne 
neskladnosti se na splošno razume, da naj bi se finančni prispevek EIT načeloma 
po največ petnajstih letih končal, vendar pa naj bi SZI obstajale še naprej.20
39 
Partnerji SZI in trije pravni subjekti SZI, s katerimi so bili opravljeni pogovori, so 
izjavili, da je malo verjetno, da bi SZI po petnajstih letih postale finančno neodvi -
sne. V obdobju 2010–2014 je samo ena SZI prijavila prihodek (400 000 EUR), med -
tem ko je EIT SZI zagotovil več kot 460 milijonov EUR. Dve tretjini anketirancev, 
ki so se odzvali na anketo Sodišča, menita, da ni verjetno, da bi SZI dolgoročno 
postale finančno neodvisne.
Skladu EIT ni uspelo pritegniti dodatnih sredstev
40 
Letno poročilo EIT za leto 2010 je napovedalo ustanovitev sklada EIT, ki se bo 
uporabljal kot sredstvo za pritegnitev in usmerjanje financiranja za dejavnosti 
EIT, ki ne spadajo v okvir njegovega rednega financiranja. Na ta način bo imel 
sklad odločilno vlogo pri ohranjanju finančne vzdržnosti in neodvisnosti EIT ter 
pri povečevanju njegovega družbenega dometa. Sklad nikoli ni pritegnil nobenih 
večjih sredstev in je bil leta 2014 ukinjen.
Proces sklepanja letnih sporazumov o dodelitvi nepovratnih 
sredstev ne spodbuja ustrezno inovacijskih dejavnosti SZI
41 
Poslovni načrt SZI, priložen sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev, je celo -
vit dokument, ki vsebuje izbor, opis in upravljanje nabora načrtovanih dejavnosti 
SZI za naslednje koledarsko leto. EIT izda smernice, s katerimi pojasni zahteve 
v zvezi s strukturo, vsebino in podrobnostjo poslovnega načrta.
27 Opažanja 
42 
Poslovni načrt SZI je bolj podoben letnemu delovnemu programu z močnim 
poudarkom na kratkoročnih vidikih. Osnutek poslovnega načrta za naslednje leto 
je treba predložiti EIT najkasneje ob koncu septembra v letu n-1 – glej sliko 8  
za časovni razpored za pripravo sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev in 
z njim povezanega poslovnega načrta. Da bi SZI lahko spoštovale ta rok, morajo 
partnerji SZI do konca drugega četrtletja opredeliti in stroškovno ovrednotiti vse 
inovacijske dejavnosti, ki jih želijo izvajati v naslednjem letu. Partnerji SZI morajo 
tako vsaj 6 mesecev vnaprej točno predvideti, katere inovacijske dejavnosti bodo 
izvajali v naslednjem koledarskem letu. Pri sklopih ukrepov na področju inova -
cijskih projektov je potrebno dodatno obdobje treh mesecev za izvedbo poziva 
za zbiranje predlogov za projekte na podlagi konkurence. Vendar pa SZI lahko 
med letom spremenijo poslovne načrte tako, da vanje zajamejo nove inovacijske 
projekte, to pa se formalizira s spremembo letnega sporazuma o dodelitvi nepo -
vratnih sredstev. Slika 8Časovni razpored za pripravo sporazuma, z njim povezanega poslovnega načrta 
SZI in oceno poročila SZI o uspešnosti
Vir: EIT – Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities .Leto 
n+1Leto nLeto  
n–1
KonecZačetekSklep EIT o znesku 
/f_inanciranja EIT za 
leto nPredložitev predloga 
poslovnega načrta 
SZI za leto n1. četrtletje 2. četrtletje 3. četrtletje 4. četrtletje
Merila EIT za 
/f_inanciranje za 
leto n
Naknadna revizija poročila SZI za leto nOcena poročila SZI za leto n, 
ki jo opravi EITPredložitev 
poročila SZI za 
leto nIzvajanje poslovnega načrta SZI za leto nSklenitev sporazuma
o dodelitvi nepovratnih 
sredstvih za leto n
28 Opažanja 
21 Uredba (ES) št. 294/2008 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. marca 2008 
o ustanovitvi Evropskega 
inštituta za inovacije in 
tehnologijo (UL L 97, 9.4.2008, 
str. 1).
22 Del letnih nepovratnih 
sredstev se določi na podlagi 
konkurence med SZI. 40 % 
celotnega prispevka EIT za SZI 
za leto 2015 je bilo dodeljenih 
na ta način. Ta delež naj bi se 
sčasoma povečeval.
Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)23 in njegov vpliv na proračun EIT
Evropska komisija je novembra 2014 uvedla naložbeni načrt za Evropo, da bi ponovno oživila rast in naložbe 
v EU. Predlagala je oblikovanje Evropskega sklada za strateške naložbe, ki bi bil ustanovljen znotraj EIB in bi ga 
skupaj financirali EU in EIB.
Uredba o EFSI je zmanjšala prispevek EU za EIT za 12 %, z 2 711 na 2 383 milijonov EUR v 7-letnem obdobju 
2014–2020. Proračun EIT za leto 2016 se bo zmanjšal s 336 milijonov EUR (kot je bilo prvotno predvideno v pro -
gramu Obzorje 2020) na le 285 milijonov EUR (–15 %). To bo privedlo do manjšega števila inovacijskih dejavno -
sti, ki jih financira EIT. V kombinaciji s financiranjem na podlagi konkurence povzroča to dodatne negotovosti 
za SZI, ki morajo izbrati projekte in pripraviti svoje poslovne načrte, ne da bi imele jasno predstavo o razpolož-  
ljivih sredstvih za naslednja leta.
SZI bi lahko imele posredne koristi od sredstev EFSI, kar bo deloma nadomestilo zmanjšanje proračuna EIT.
23 Mnenje 4/2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe ter spremembi Uredbe (EU) 
št. 1291/2013 in Uredbe (EU) št. 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).Okvir 643 
Strategija SZI bi morala temeljiti na skupnem srednjeročnem do dolgoročnem 
inovacijskem načrtovanju […] za uresničevanje izzivov EIT […].21 Kljub temu spo -
razum o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisan med EIT in pravnim subjektom 
SZI, določa le finančni prispevek EIT za obdobje enega koledarskega leta. Finan -
ciranje EIT je tako zagotovljeno le za kritje stroškov, prijavljenih na letni osnovi. 
Prihodnje financiranje je odvisno od razpoložljivosti proračuna EIT, na katerega 
vplivajo uvedba Evropskega sklada za strateške naložbe (glej okvir 6 ) in rezultati 
financiranja na podlagi konkurence med SZI22.
44 
Sodišče sicer podpira financiranje na podlagi konkurence, vendar pri tem obstaja 
težava s časovno razporeditvijo. Ker o dodelitvi financiranja na podlagi konkuren -
ce odloči upravni odbor EIT na decembrski seji, rezultati glede tega financiranja 
niso znani pred koncem leta. To ustvarja negotovost za partnerje SZI, zaradi česar 
so nekateri projekti začasno ustavljeni, dokler ni jasno, ali bo financiranje na voljo 
ali ne.
29 Opažanja 
45 
Ta kratkoročna usmerjenost v zvezi z operativnim in finančnim načrtovanjem ne 
ustreza časovnemu okviru inovacijskih dejavnosti, ki jih izvajajo SZI. Vsi partnerji 
SZI, ki jih je obiskalo Evropsko računsko sodišče, so navajali načelo enoletnosti 
kot glavno oviro za dolgoročno spodbujanje inovacij.
46 
Sklop ukrepov na področju izobraževanja sestavljajo pretežno magistrski in 
doktorski programi. Ti študijski programi praviloma trajajo dve oziroma štiri leta. 
Zato je za partnerje SZI s področja visokošolskega izobraževanja tvegano pod -
pisati večletno pogodbo s študenti, povezanimi z EIT, saj obstaja pravna nego -
tovost glede finančnih sredstev, ki jih bodo prejeli v prihodnjih letih. To je zlasti 
problematično za javne organizacije (večinoma univerze in raziskovalne inšti -
tute), ki morajo uporabljati stroga finančna pravila v skladu s svojo nacionalno 
zakonodajo.
47 
Tudi letni postopek odobritve nepovratnih sredstev je velika ovira za načrtova -
nje in usklajevanje večletnih inovacijskih projektov v okviru sklopov ukrepov na 
področju inovacij. Nekatere SZI so vzpostavile posebne dejavnosti, namenjene 
dolgoročnejšim projektom z načeloma zagotovljenim financiranjem za ves čas 
njihovega trajanja (z vmesno oceno za zagotovitev, da je financirani projekt 
izvedljiv in bo verjetno ustvaril komercialni učinek; negativna vmesna ocena bi 
ustavila financiranje podjema). Ker pa je finančni prispevek EIT določen samo za 
eno leto, nosijo finančna tveganja v zvezi s prihodnjimi leti partnerji SZI. Nekatere 
projekte SZI bo morda treba prekiniti ali opustiti zaradi pomanjkanja finančnih 
sredstev.
48 
V nasprotju s tem se nepovratna sredstva EU za sodelovalne raziskovalne pro -
jekte dodeljujejo za večletno obdobje, na primer nepovratna sredstva v okviru 
programa Marie Sklodowske - Curie raziskovalcem zagotavljajo financiranje za 
obdobja, daljša od dvanajst mesecev.
49 
V obdobju 2011–2014 so bili sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev v pov -
prečju podpisani tri mesece po začetku koledarskega leta. Podpis sporazumov 
o dodelitvi nepovratnih sredstev za leto 2015 se je zakasnil do junija 2015. De -
javnosti, ki jih SZI izvedejo po 1. januarju, pogodba ne krije do podpisa novega 
letnega sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev. Pozen podpis povzroči 
prekinitev inovacijskega procesa, saj nekateri partnerji SZI ne želijo prevzemati 
pravnih in finančnih tveganj, povezanih s prevzemanjem obveznosti za sredstva, 
dokler ni podpisan sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev.
30 Opažanja 
24 Sklep št. 1312/2013.
Ključni kazalniki uspešnosti
Obstajajo tri vrste ključnih kazalnikov uspešnosti (KKU):
1. Temeljni KKU EIT : Obstaja šest temeljnih ključnih kazalnikov uspešnosti: privlačnost študijskih pro -
gramov, število novih diplomantov, število poslovnih zamisli, ki se razvijajo pod okriljem inkubatorjev, 
število ustvarjenih zagonskih ali odcepljenih ( spin-off ) podjetij, prenos/privzem znanja, novi ali izboljšani 
izdelki/storitve/procesi, uvedeni na trg. Napredek glede na te KKU se meri zaradi financiranja na podlagi 
konkurence.
2. Za EIT značilni KKU  merijo dejavnosti EIT samega na podlagi spremljanja njegove operativne uspešnosti 
z uporabo kazalnikov, kot so roki za izvedbo sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev, sprejemanje 
poročil in izvrševanje plačil, delež formaliziranih postopkov ter raven zadovoljstva z EIT.
3. Za SZI značilne KKU  oblikujejo SZI same.Okvir 750 
Pozen podpis letnih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev povzroči tudi 
zamujanje EIT pri izplačilu predhodnega financiranja SZI, ki mora biti izvedeno 
v roku 30 dni po začetku veljavnosti sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev. 
Šele tedaj lahko SZI sredstva razdelijo posameznim partnerjem. Vse izdatke, ki 
nastanejo pred tem, morajo torej kriti partnerji sami. Vse stroške, ki presegajo 
znesek prejetega predfinanciranja (do 50 %), EIT povrne šele s končnim plačilom 
v drugi polovici naslednjega leta.
Obstoječi ključni kazalniki uspešnosti niso primerni  
za uspešno spremljanje
51 
V skladu s strateškim inovacijskim programom24 naj bi EIT v sodelovanju s Ko -
misijo in SZI vzpostavil celovit sistem za spremljanje prispevka EIT k programu 
Obzorje 2020, vpliva EIT z lastnimi dejavnostmi in dejavnostmi SZI ter rezultatov 
SZI. Ta sistem še ni vzpostavljen.
52 
Temeljni ključni kazalniki uspešnosti EIT (glej okvir 7 ) niso jasno opredeljeni in 
niso bili ves čas enaki (opredelitev pojma diplomanta, koncept prenosa teh -
nologije in privzema znanja, pojem pod okriljem inkubatorjev razvijajočih se 
poslovnih zamisli itd.). V  okviru 8  je prikazan primer nejasne opredelitve ključnih 
kazalnikov uspešnosti, kar otežuje poročanje o uspešnosti, zlasti če se opredelitve 
KKU spremenijo sredi koledarskega leta, kar zahteva prilagoditev za nazaj.
31 Opažanja 
25 Monitoring progress and 
outcomes – External evaluation 
of the European Institute of 
Innovation and Technology – 
Framework Contract on 
evaluation and related services 
(EAC 03/06) , maj 2011,  
odstavek 6.31.
26 COM(2006) 77 final z dne  
22. februarja 2006 „Izvajanje 
prenovljenega partnerstva za 
rast in delovna mesta – Razvoj 
vodilnega nosilca znanja: 
Evropskega tehnološkega 
inštituta“.
27 „Komisija predložila podroben 
načrt predloga za ustanovitev 
Evropskega inštituta za 
tehnologijo“, Izjava za javnost 
Evropske komisije (IP/06/751) 
z dne 8. junija 2006.Nejasna opredelitev KKU glede ustanovljenih zagonskih podjetij
Za priznanje zagonskega podjetja mora SZI zagotoviti dokaz (npr. pismo o nameri ali naročilnico/račun), ki 
potrjuje, da je to zagonsko podjetje pridobilo prvo stranko ali da obstaja potencialna prva stranka, ali drug 
dokument, ki dokazuje, da je zagonsko podjetje začelo komercialno poslovati. Zaradi nedoločnosti meril (npr. 
kaj je potencialna prva stranka) razlagajo SZI to pravilo na različne načine.Okvir 8
53 
Na podlagi teh ključnih kazalnikov uspešnosti je težko primerjati tri SZI, saj se pri 
teh kazalnikih ne upoštevajo vidiki, kot so velikost zagonskega podjetja, trajanje 
študijskega programa itd. Poleg tega delujejo SZI v različnih sektorjih z različno 
stopnjo zrelosti, zaradi česar je bolj ali manj težko ustvariti nova podjetja, razviti 
poslovne zamisli pod okriljem inkubatorjev itd. Zgolj kvantitativna analiza ne 
upošteva različnih okolij, v katerih delujejo tri skupnosti znanja in inovacij. Napre -
dek pri oblikovanju za SZI značilnih KKU je majhen.
54 
Več pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene v okviru zunanje ocene leta 2011, še 
vedno ni bilo odpravljenih: temeljni kazalniki so še naprej osredotočeni na vložke 
ali izložke namesto na rezultate ali učinke ter na absolutne vrednosti namesto na 
povečanje aktivnosti, ki izhaja iz SZI (glej tudi odstavek 99).25
Udeležbo podjetij bi bilo mogoče izboljšati
55 
Če naj bo EIT uspešen, bi moral biti poslovni svet močno vključen na strateški in 
operativni ravni. S tem bi zagotovili, da dejavnosti SZI usmerjajo tržne potrebe in 
da so nadalje vodene v smereh, ki koristijo gospodarstvu in družbi.26 Leta 2006 
je komisar za izobraževanje, usposabljanje in kulturo poudaril, kako velik po -
men ima v predlogu poslovni svet: „Podjetja bodo ključni partnerji na strateških 
in operativnih ravneh Inštituta. Neposredno bodo vključena v raziskovalne in 
izobraževalne dejavnosti ter tako pomagala razvijati podjetniško miselnost med 
diplomanti in raziskovalci“.27 Podjetja imajo torej ključno vlogo pri premostitvi 
vrzeli med raziskavami in inovacijami.
32 Opažanja 
28 Podjetja imajo za pridružitev 
SZI tudi nefinančne razloge, 
kot je možnost dostopa do 
nadarjenih študentov, ki 
zaključijo izobraževalne 
programe pod okriljem EIT.56 
Kljub pomembnosti poslovnih organizacij so te prejele le 24 % finančne podpore 
EIT (glej sliko 9 ), čeprav predstavljajo 56 % partnerjev SZI. Čeprav stopnja finanč -
nega prispevka ni edini kazalnik udeležbe,28 bi bilo mogoče izboljšati vključenost 
poslovnega sveta v EIT in SZI. V obdobju 2010–2014 sta bila le dva od največjih 
upravičencev do financiranja EIT podjetji. Slika 9Razčlenitev po vrsti organizacije v obdobju 2010–2014
Vir: EIT.
kot % ﬁnanciranja EIT kot % partnerjev SZI
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Drugo (nevladne 
organizacije, 
lokalni organi …)Raziskovalni 
inštitutiUniverze Gospodarske 
družbe
33 Opažanja 
57 
Poslovni deležniki so izrazili zaskrbljenost, da program SZI v glavnem usmerjajo 
potrebe visokošolskega izobraževanja, univerze, s katerimi so v okviru te revizije 
potekali pogovori, pa obžalujejo, da poslovni svet ne sodeluje dovolj pri razvoju 
izobraževalnih programov. V prvih treh letih so bili projekti sodelovanja, ki so 
jih začele SZI, opuščeni ali niso imeli oprijemljivih rezultatov, ker niso bili dovolj 
osredotočeni na tržne aplikacije. Med razlogi za to je bilo, da so izbiro tem za 
projekte, ki naj bi jih financiral EIT, večinoma usmerjale potrebe visokošolskega 
izobraževanja, ne pa poslovni svet. SZI so to medtem popravile, tako da so zago -
tovile, da bi moral projekt, ki naj bi ga financiral EIT, privesti do potencialne tržne 
aplikacije in torej do ustvarjanja prihodkov v prihodnosti.
Model EIT ne določa zadostno ciljev za podporo  
obstoječim MSP
58 
MSP so pri razvoju in uporabi novih tehnologij značilno bolj prodorna in boljša 
od velikih organizacij. Mnoge politike EU priznavajo njihovo pomembno vlogo. 
Čeprav je eden od posebnih ciljev Obzorja 2020, da se MSP dodeli vsaj 20 % nje -
govega proračuna, pa EIT v tej zvezi ni določil nobenega cilja.
59 
Čeprav so sodelujoči v raziskavi spodbujanje in podpiranje sodelovanja malih 
in srednje velikih podjetij pri inovacijskih dejavnostih opredelili kot tretji najpo -
membnejši cilj, ki bi ga EIT moral doseči zaradi spodbujanja inovacij v Evropi, EIT 
ni izvajal posebnih ukrepov za boljšo podporo obstoječih MSP , ki bi presegali 
druge sheme EU. Zagonska in novoustanovljena podjetja se podpirajo s poslov -
nimi inkubatorji SZI, obstoječa MSP z visokim potencialom rasti pa težje v celoti 
izkoristijo podporo, ki jo nudi EIT. Zlasti je zelo omejeno sodelovanje MSP na 
področju ukrepanja v zvezi s projekti, usmerjenimi v inovacije.
34 Opažanja 
29 Podatki o MSP so na voljo 
samo za eno SZI.
Primeri kritik udeležbe MSP
„EIT ni nikoli zagotavljal jasnega sporočila MSP […].“
„MSP so kritičnega pomena za inovacije v EU in bi morali biti udeleženi, toda zdaj je osredotočenost namenje -
na zagonskim podjetjem, pri obsežni birokraciji in neučinkovitih komunikacijah pa gre le za velika podjetja.“
„Mala in srednje velika podjetja niso ustrezno zastopana v upravljanju SZI, kar preprečuje, da bi se upoštevale 
njihove omejitve in interesi.“
Vir: Anketa v okviru revizije.Okvir 960 
Poleg tega so vsi partnerji SZI, s katerimi so bili opravljeni pogovori, izjavili, da je 
cikel izplačila nepovratnih sredstev ovira, saj ne ustreza finančnim potrebam MSP . 
Plačilni cikel SZI je pomembna prepreka za finančno šibkejše partnerje, kot so 
MSP , ki nimajo finančnih zmogljivosti za kritje finančne vrzeli (glej odstavek 50).
61 
Podatki, ki jih zbira EIT, so fragmentarni, saj za MSP ne velja obveznost poročanja. 
Vendar pa so v obdobju 2010–2014 MSP prejela manj kot 5 % finančne podpore 
EIT.29
62 
Ker so MSP posredni prejemniki in se ne upoštevajo posebej, širša slika morda ni 
tako slaba. Anketiranci so navedli, da so partnerstva v okviru SZI ustvarila okolje, 
v katerem zagonska podjetja, odcepljena podjetja in MSP lahko rastejo. SZI res 
zagotavljajo podporo zagonskim podjetjem/MSP , zlasti v okviru podjetniških in -
kubatorjev. Vendar pa lahko vzpostavitev boljših pogojev, ki dajejo prednost MSP , 
z določitvijo jasnih strategij in ciljev le poveča udeležbo malih in srednje velikih 
podjetij v skupnostih znanja in inovacij – glej okvir 9  za primere kritike pomanj -
kanja uspešne podpore EIT za MSP .
35 Opažanja 
Ni dovolj konkretnih sinergij in dopolnjevanja
63 
Do poslovnih načrtov za leto 2016 je bilo le malo uspešnih spodbud za SZI, da bi 
si prizadevale za doseganje sinergij z drugo SZI. Financiranje na podlagi konku -
rence med SZI zagotavlja spodbudo za boljše delovanje SZI. Vendar pa jih hkrati 
odvrača od sodelovanja, ker bi se morebitne koristi delile s tekmecem pri finan -
ciranju. Čeprav so lahko nekatere znanstvene teme skupne različnim SZI, zlasti 
SZI za trajnostno energijo in SZI za podnebne spremembe, ni dokazov o konkret -
nih izložkih, ki bi bili rezultat sodelovanja med SZI v preverjanem obdobju 
(2010–2014).
64 
Zaradi številnosti raziskovalnih in inovacijskih programov EU je ustvarjanje 
sinergij med njimi težavno. Interakcija med SZI in drugimi pobudami EU narašča, 
vendar jo je treba dodatno razviti.
Nekateri elementi EIT so deležni pozitivnih ocen: poudarek 
na trgu, dolgoročna naravnanost, neodvisnost SZI  
in kolokacijski centri
65 
Ključna razlika v primerjavi z drugimi obstoječimi javnimi shemami za raziskave in 
inovacije je glavni cilj EIT, in sicer osredotočenost na trg. Glavni cilj EIT, tj. prenos 
znanja s področja visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij v poslovno 
okolje ter njegova komercialna uporaba, so udeleženci v anketi opredelili kot 
najpomembnejši cilj, za katerega bi si moral prizadevati EIT.
66 
Dolgoročna naravnanost finančne podpore EIT za partnerstvo v okviru SZI je 
edinstvena značilnost, ki jo upravičenci cenijo. Načeloma instrument EIT omogo -
ča srednje- do dolgoročno načrtovanje dejavnosti na področju inovacij, česar ne 
more ponuditi nobena druga javna shema. Ker pa EIT uporablja letna nepovratna 
sredstva, to spodkopava na ravni partnerjev SZI (glej tudi odstavke 42 do 45).
36 Opažanja 
30 Letno poročilo o dejavnostih 
GD za izobraževanje  
in kulturo 2013.67 
Kot je določeno v pravni podlagi EIT, imajo SZI precejšnjo avtonomijo pri oprede -
litvi svoje notranje organizacije in sestave ter natančnega načrta dela in delovnih 
metod. To stopnjo avtonomije partnerji SZI cenijo. Olajšala je pristop od spodaj 
navzgor, za katerega si prizadeva inovacijska skupnost. V nasprotju s tradicional -
nimi javnimi shemami, pri katerih se raziskovalne in inovacijske teme oblikujejo 
ob uporabi pristopa od zgoraj navzdol, ki ga narekujejo proračunske zahteve, 
omogoča koncept SZI več prožnosti pri izbiri dejavnosti, kar partnerji še posebej 
odobravajo.
68 
Kolokacijski centri (glej Prilogo I ) so še ena posebnost modela EIT, ki jo partnerji 
SZI ocenjujejo pozitivno. Kolokacijski center je točka, na kateri je možno povezo -
vanje trikotnika inovacij. Tematsko ali regionalno oblikovani kolokacijski centri 
vodijo projekte, razvijajo zamisli, povezujejo regionalne partnerje in snujejo 
strategije. Usklajujejo in izvajajo upravne naloge partnerjev, povezane s SZI, in 
ponujajo skupen prostor za razpravo o zadevah, s katerimi se ukvarjajo partnerji. 
V nekaterih primerih ponujajo tudi delovne prostore za zagonska podjetja.
Izvajanje modela EIT je treba izboljšati
EIT še ni popolnoma neodvisen
69 
EIT še ni dosegel popolne neodvisnosti. Ta zamuda je dolgotrajnejša kot običaj -
no: drugi organi EU, kot so skupne tehnološke pobude (tudi vzpostavljene leta 
2008), so dosegli popolno finančno neodvisnost v največ treh letih. Po podatkih 
GD za izobraževanje in kulturo je bilo to posledica omejenih vodstvenih in uprav -
ljavskih sposobnosti vodstva EIT.30 Stalni vzrok za to je bilo nenehno menjavanje 
višjih poslovodnih delavcev (glej odstavek 84).
37 Opažanja 
Primer premajhne uspešnosti SZI
V oceni poslovnega načrta SZI leta 2013, ki so jo izvedli projektni referenti EIT s pomočjo zunanjih izvedencev, 
je navedeno, da je SZI za podnebne spremembe pri ključnih točkah iz poslovnega načrta za leto 2013 dosegla 
le zmeren napredek. Od 18 strateških ciljev, opredeljenih v poslovnem načrtu za leto 2013, jih je SZI za pod -
nebne spremembe uspelo v celoti izpolniti 8, 7 jih je bilo izpolnjenih le delno, 3 izmed njih pa do ocene niso 
bili doseženi.Okvir 10EIT ni izpolnil svoje vloge vlagatelja v naložbe z družbenim  
in okoljskim učinkom
70 
EIT se pogosto predstavlja kot podjetniško usmerjena ustanova za vlaganja 
z družbenim in okoljskim učinkom. Pravna podlaga programa Obzorje 2020 dolo -
ča, da EIT deluje v skladu s pristopom, usmerjenim v rezultate. V svojem triletnem 
delovnem programu za obdobje 2012–2014 je EIT poudaril svoj cilj, da postane 
zavzet vlagatelj v naložbe z družbenim in okoljskim učinkom.
71 
Čeprav je bil zasnovan in se predstavlja kot inštitut, usmerjen k učinkom, se EIT 
predvsem osredotoča na skladnost s pravili in absorpcijo lastnega proračuna. 
Septembra 2014 je več članov upravnega odbora EIT poudarilo, da je treba  
EIT preusmeriti tako, da bo postal k učinkom usmerjena ustanova. EIT je pred 
letom 2015 le redko zavrnil stroške na podlagi nezadostne uspešnosti.
72 
Do leta 2015 je ocena letne uspešnosti SZI, ki jo pripravi EIT, le malo vplivala na 
višino končnega izplačila nepovratnih sredstev ali pa nanjo sploh ni vplivala. 
V letnih ocenah je pogosto navedeno, da več ciljev, določenih v fazi načrtovanja, 
ni izpolnjenih ali so izpolnjeni samo delno, vendar je bil končni znesek nepovrat-  
nih sredstev kljub temu izplačan (glej okvir 10 ).
38 Opažanja 
Mehanizem financiranja na podlagi konkurence podcenjuje 
uspešnost
73 
Financiranje na podlagi konkurence bi moralo biti usmerjeno v nagrajevanje 
uspešnosti. 40 % skupnega zneska nepovratnih sredstev za SZI za leto 2015 je bilo 
dodeljenih po postopku na podlagi konkurence, ki temelji na treh stebrih:  
1. preteklost: uspešnost v letu 2013; 2. prihodnost: poslovni načrt za leto 2015;  
3. izvajanje večletne strategije SZI, na podlagi predstavitve upravnemu odboru 
EIT. Vsi trije stebri so imeli enako težo. Ker je tretji steber usmerjen tako v prihod-  
nost kot preteklost, imajo pretekla uspešnost in načrti za prihodnost dejansko 
enako težo. Financiranje EIT na podlagi konkurence tako le delno nagrajuje 
uspešnost.
Partnerji SZI imajo bistvene upravne in revizijske 
obremenitve
74 
EIT je svoj operativni okvir in postopke v veliki meri povzel po tradicionalnih raz -
iskovalnih programih EU, čeprav k temu ni bil pravno zavezan. Medtem ko večina 
evropskih programov financira posamezne projekte, EIT v okviru SZI financira 
nabor dejavnosti. Vendar pa povezani procesi niso bili prilagojeni, da bi upo -
števali to temeljno razliko. Tako je na primer za uporabo enakega praga v višini 
325 000 EUR verjetno, da bo sprožila potrebo po več potrdilih, saj bodo dejavno -
sti (v nasprotju s posameznimi projekti) prag pogosto presegle (glej odstavek 79).
75 
Za stroške, ki jih prijavijo partnerji SZI, je treba v skladu s tem operativnim 
okvirom opraviti številne finančne preglede. Več partnerjev SZI, ki jih je Sodišče 
anketiralo ali z njimi opravilo pogovore, se je pritožilo, da morajo včasih posredo -
vati iste podatke več kot enkrat.
76 
Letno poročanje o dopolnilnih dejavnostih SZI v poslovnih načrtih in v finančnih 
poročilih, ki jih predložijo SZI, je posebnost EIT, ki močno povečuje obremenitev, 
ima pa omejeno dodano vrednost (glej odstavek 33). Letni izkazi stroškov, ki jih 
predložijo SZI, vključujejo podrobno razčlenitev stroškov dopolnilnih dejavnosti 
SZI. Revizijska potrdila, ki so bila leta 2015 pridobljena za dopolnilne dejavnosti 
SZI, so zajemala obdobje 2010–2014.
39 Opažanja 
77 
Preglede stroškov, ki jih prijavijo partnerji SZI, zahteva pravni okvir, ki se upo -
rablja za vse organe EU (agencije in skupna podjetja), ki dodeljujejo nepovratna 
sredstva. Ti pregledi se izvajajo pred (predhodno) in po tem (naknadno), ko SZI 
od EIT dobijo končno plačilo nepovratnih sredstev.
78 
Predhodni pregledi vključujejo potrjevanje izkazov stroškov, ki ga opravi neod -
visen revizor, ki ga najame partner SZI, in nekatere preglede dokumentacije, ki 
jih opravijo finančni uradniki v EIT. Naknadne preglede izvede zasebno revizijsko 
podjetje, ki ga najame EIT in ki preveri vzorec partnerjev SZI na kraju samem. 
Sodišče izvaja letne revizije, na podlagi katerih izda mnenje o zanesljivosti letnih 
računovodskih izkazov EIT ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih 
s temi izkazi. Na podlagi pomembne stopnje napak je izdalo mnenje s pridržkom 
za transakcije, povezane z računovodskimi izkazi EIT za leti 2012 in 2013. V zvezi 
z računovodskimi izkazi za leto 2014 ni izrazilo pridržkov.
79 
Tako pravne določbe kot pomembna stopnja napak, ki jih je odkrilo Sodišče, potr -
jujejo potrebo po uspešnih finančnih pregledih. Vendar obstaja več možnosti, ki 
bi povečale učinkovitost pregledov in zahtev za poročanje, na primer:
 ο uporaba enostavnejšega modela financiranja z večjo uporabo plačil v enkrat -
nem znesku in fiksnih stopenj;
 ο zahteva po finančnem potrdilu neodvisnega revizorja za izbrane stroške 
posameznega partnerjja SZI na podlagi ustreznega praga za vsako dejavnost 
(glej odstavek 74);
 ο zvišanje praga, ki je trenutno določen v višini 325 000 EUR, nad katerim je 
potrebno potrjevanje izkazov stroškov.
40 Opažanja 
31 Tri teme, povezane s prvimi 
tremi SZI, ki jih je vzpostavil 
EIT.
32 Posebno poročilo št. 2/2013 – 
Ali je Komisija zagotovila 
učinkovito izvajanje  
Sedmega okvirnega programa 
za raziskave? ( http://eca.
europa.eu ).
33 Prejemki osebja evropskih 
institucij, agencij in drugih 
organov EU se množijo 
s korekcijskim koeficientom 
glede na življenjske stroške 
v kraju zaposlitve. Za 
Madžarsko je bil ta koeficient 
določen na 71,4 % za obdobje 
2014–15, kar pomeni, da 
zaposleni v EIT zaslužijo skoraj 
30 % manj kot njihovi kolegi, ki 
delajo v Bruslju.EIT ima premalo sredstev in je bil v preteklosti slabo 
upravljan
80 
Na sedežu EIT je bilo v obdobju 2011–2014 zaposlenih med 40 in 50 uslužben -
cev. Število projektnih referentov je v primerjavi s proračunom za nepovratna 
sredstva veliko manjše kot pri večini drugih programov EU za podpiranje raziskav 
z nepovratnimi sredstvi (proračun, ki ga je upravljal posamezen član osebja v 7. 
OP pri temah IKT, Energija in Okolje31, je znašal od 12,5 do 20,4 milijona EUR32). EIT 
ima enega namenskega projektnega referenta za vsako SZI, katere letni proračun 
lahko znaša do 400 milijonov EUR. Poleg tega obstajajo trije „presečni“ referenti 
za vse SZI, ki so odgovorni za sklope ukrepov na področjih izobraževanja, inovacij 
in podjetništva.
81 
Ker ti nimajo vedno zadostnega strokovnega znanja na ustreznih področjih, EIT 
del ocenjevanja projektov odda zunanjim strokovnjakom. Za oceno poročil o us -
pešnosti za leto 2013 EIT imel nobenega višjega uradnika, zadolženega za inova -
cije. Interna zmožnost EIT, da oceni operativno uspešnost SZI, je torej omejena.
82 
Kljub velikemu zvišanju proračuna s 309 milijonov EUR (2008–2013) na 2,7 milijar -
de EUR (2014–2020) in povečanemu številu SZI od druge polovice leta 2014 dalje 
s tri na pet, ni predvideno nobeno večje povečanje števila delovnih mest. Obsta -
ja tveganje, da EIT ne bo imel dovolj zmogljivosti za obvladanje večje delovne 
obremenitve.
83 
Problem je veliko menjavanje zaposlenih in veliko prostih delovnih mest v EIT: 
25 od 40 sodelavcev, ki so delali za EIT ob koncu leta 2011, je v treh letih zapus -
tilo organizacijo, ob koncu leta 2013 pa je bilo prostih 30 % delovnih mest (glej 
sliko 10 ). Ta vrednost se je v letu 2015 znižala na 16 %. Vendar pa menjavanje 
zaposlenih ostaja veliko, saj je leta 2015 znašalo 17 %. Več prostih delovnih mest 
je v enoti, ki je odgovorna za tehnično in finančno oceno poročil SZI. Plača, ki jo 
lahko ponudi EIT, je nižja od ponudbe večine drugih organov EU, kar prispeva 
k veliki menjavi zaposlenih in velikemu številu prostih delovnih mest.33
41 Opažanja 
84 
Od njegove ustanovitve je EIT vodilo pet različnih izvršnih direktorjev/vršilcev 
dolžnosti direktorja (glej tabelo 1 ). Dva od njih sta inštitut zapustila po manj kot 
enem letu mandata. Trije visoki uslužbenci EIT so bili leta 2013 odpuščeni. Na 
dan 1. januarja 2015 je bilo eno mesto vodje enote nezasedeno, drugo pa je bilo 
začasno zasedeno od leta 2013. Hitro menjavanje višjih poslovodnih delavcev je 
moteče ter ovira kontinuiteto vodenja in strateških usmeritev. Slika 10Dejansko število zaposlenih v EIT v primerjavi z načrtovanim
Vir: EIT .Načrtovano število zaposlenihDejansko število zaposlenih
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Opažanja Tabela 1Izvršni direktor EIT
Izvršni direktor Začetek mandata Konec mandata Dolžina mandata
1. direktor iz GD za 
izobraževanje in kulturo 
(začasno)april 2008 oktober 2009 1,5 let
2. direktor 1. 11. 2009 31. 8. 2010 10 mesecev
3. direktor 1. 9. 2010 30. 6. 2011 10 mesecev
4. direktor 1. 7. 2011 31. 7. 2014 3 leta
5. vršilec dolžnosti direktorja 1. 8. 2014 Mandat še ni končan. Še teče.
Vir: EIT.
Finančna podpora EIT je koncentrirana
85 
V vseh SZI je večina finančnega prispevka EIT koncentrirana na osrednje partnerje 
SZI: prvih 10 partnerjev je prejelo od 49 do 65 % finančne podpore EIT posamezni 
SZI (glej tabelo 2 ). V SZI za trajnostno energijo prvih 10 partnerjev prejme skoraj 
dve tretjini prispevka EIT, preostanek pa je razdeljen med drugih 220 partnerjev 
SZI. To koncentracijo je mogoče pojasniti s pomembno vlogo, ki jo imajo univerze 
pri vseh sklopih ukrepov, in s prevladujočo vlogo osrednjih partnerjev SZI, ki so 
bili močno vključeni od same zasnove SZI. Na drugi strani lestvice je večina par -
tnerjev SZI, ki so prejeli manj kot 500 000 EUR v obdobju 2010–2014, od katerih jih 
je 20 % do 58 % v tem obdobju prejelo manj kot 100 000 EUR.
43 Opažanja 
34 EU 12 pomeni 12 držav, ki so 
vstopile v EU med letoma 
2004 in 2007.86 
Finančni prispevek EIT je močno skoncentriran v petih državah (73 %), medtem 
ko sta finančno podporo EIT (6 %) prejeli samo dve državi EU 1234 (glej tabelo 3 ). 
S koncentracijo odhodkov EIT v državah z razvito raziskovalno infrastrukturo 
tvegamo, da nas bo še dodatno zaznamovala Evropa dveh hitrosti (glej tudi 
odstavek 102). Tabela 2Razdelitev finančnega prispevka EIT med partnerje SZI
2010–2014SZI za podnebne 
spremembeSZI za trajnostno 
energijoEIT Digital
10 največjih upravičencev, v odstotkih 
skupnega financiranja EIT55 % 65 % 49 %
Število partnerjev SZI, sodelujočih  
pri dejavnostih, ki jih financira EIT205 230 114
Število dejavnih partnerjev SZI, ki so 
prejeli manj kot 500 000 EUR, v %76 % 85 % 52 %
Število dejavnih partnerjev SZI,  
ki so prejeli manj kot 100 000 EUR83 133 23
Število dejavnih partnerjev SZI, ki so 
prejeli manj kot 100 000 EUR, v %40 % 58 % 20 %
Vir: EIT.Tabela 3Finančni prispevek EIT za posamezno SZI, razdeljen  
po državah (2010–2014)
% celotnega prispevka 
EITSZI za podneb -
ne spremembeSZI za trajno -
stno energijoEIT Digital EIT skupaj1
Prvih pet držav 88 % 85 % 79 % 73 %2
EU 12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Ostale 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Prvih pet držav se za vsako SZI razlikuje, kar pojasnjuje, zakaj je delež prvih pet držav za postavko 
„EIT skupaj“ nižji od tega deleža pri posamezni SZI.
2  Prvih pet držav, ki prejemajo podporo EIT, so Nizozemska (24 %), Nemčija (15 %), Francija (13 %),  
Švedska (12 %) in Združeno kraljestvo (9 %).
3 Poljska (4 %) in Madžarska (2 %) sta edini državi od držav EU 12, ki prejemata finančno podporo EIT.
Vir: EIT.
44 Opažanja 
Pomisleki glede koncentracije finančne podpore EIT ter pomanjkanja preglednosti
Nekateri partnerji SZI so izrazili pomisleke, češ da „obstaja nekaj vplivnih partnerjev, ki si sredstva razdelijo 
med sabo. Postopki za izbiro predlogov za dejavnosti so zelo nepregledni“ in „EIT je teoretično dobra zami -
sel, vendar v praksi služi le za financiranje prvotnih partnerjev, kar so zlasti velike organizacije. […] Poleg tega 
projekte ocenjujejo partnerji sami, kar pomeni navzkrižje interesov.“Okvir 11SZI so premalo pregledne
87 
To koncentracijo finančne podpore EIT na omejeno število partnerjev je treba 
spremljati, da bi zagotovili, da ni rezultat nepravične dodelitve javnih sredstev 
v okviru SZI – glej okvir 11 . V nekaterih primerih je partner član odbora, ki 
pregleduje predloge in izbira projekte. To lahko privede do navzkrižja interesov 
in pomanjkanja zaupanja v SZI. Poleg tega partnerji ob predložitvi svojih predlo -
gov ne vedo vedno, komu so na koncu dodeljena nepovratna sredstva, čeprav je 
postopek izbire na splošno dobro dokumentiran. Skoraj polovica anketirancev 
ne verjame, da je izbira dejavnosti, ki jih bo financiral EIT v okviru SZI, pravična in 
pregledna.
88 
Čeprav je komunikacijskih kanalov veliko, so nekateri partnerji SZI slabo sezna -
njeni z napredkom in specifičnimi rezultati projektov, pri katerih niso prevzeli 
vodilne vloge. Pri nekaterih skupnih projektih vsak partner izvede svoj del, ven -
dar ne ve za nadaljnji razvoj dogodkov. To pomanjkanje komunikacije lahko ovira 
razširjanje znanja.
45 Opažanja 
35 Kot partnerji SZI so 
opredeljene organizacije, ki so 
v obdobju 2010–2014 prijavile 
stroške dejavnosti SZI.
Magistrski program EIT Digital
Magistrski program EIT Digital ponuja osem primarnih tehničnih programov (angl. major ) in en sekundarni 
program (angl. minor ) na področju inovacij in podjetništva. 20 najboljših evropskih univerz, uglednih razi -
skovalcev in vodilnih podjetij sodeluje v partnerstvu zaradi zagotavljanja vrhunske odličnosti na področju 
IKT v kombinaciji z usposabljanjem na področju inovacij in podjetništva, ki vodi do dvojne diplome in listine 
z znakom EIT.Okvir 12SZI spodbujajo inovacijsko omrežje in podjetniško kulturo, 
vendar je doslej le malo dokazov o oprijemljivih rezultatih  
ali učinku
89 
SZI so v okviru EIT povezale več kot 500 partnerjev iz različnih strok, sektorjev in 
držav. Število partnerjev prvih treh SZI, ustanovljenih leta 2010, se je precej pove -
čalo: SZI za podnebne spremembe je s 24 partnerjev na začetku leta 2010 zrasla 
na 209 dejavnih partnerjev konec leta 2014, EIT Digital z 31 na 115, SZI za trajno -
stno energijo pa s 27 na 242.35 Seznam partnerjev vključuje več vodilnih evrop -
skih podjetij ter najboljših evropskih univerz in raziskovalnih inštitutov. Podjetja 
predstavljajo 56 % vseh partnerjev SZI, univerze 19 % in raziskovalni inštituti 13 % 
(glej sliko 9 ).
90 
Partnerstvo v okviru SZI ponuja nove priložnosti za inoviranje (kot se je strinjalo 
86 % anketirancev). SZI vključujejo nekaj največjih imen iz poslovnega sveta. 
Z njimi sodelujejo ugledni visokošolski zavodi in raziskovalni centri skupaj z mes -
ti, regijami in nevladnimi organizacijami. To prispeva k zmanjšanju razdrob-  
ljenosti evropske inovacijske krajine na področjih delovanja SZI. Noben drug 
program EU nima takega vseevropskega omrežja.
91 
Partnerji SZI se v splošnem strinjajo, da je bilo v okviru EIT uspešno uvedenih več 
izobraževalnih dejavnosti: približno 75 % anketirancev je potrdilo, da je partner -
stvo v okviru SZI ustvarilo izobraževalne programe, ki oblikujejo nove profile 
podjetniško naravnanih in visokokvalificiranih strokovnjakov (glej okvir 12 ).
46 Opažanja 
92 
Vse osebe, s katerimi so potekali pogovori, in skoraj 80 % sodelujočih v anketi se 
je strinjalo, da partnerstva v okviru SZI spodbujajo podjetniško, kreativno razmiš -
ljujočo kulturo. Vendar zaenkrat nimamo ocene učinka EIT na ustanavljanje pod -
jetij niti podatka o tem, ali se je stopnja sprejemanja tveganja v Evropi dejansko 
povečala. Kazalnik „število zagonskih podjetij ali novoustanovljenih podjetij“ 
brez konteksta ali referenčne vrednosti ni poveden.
93 
Na podlagi uporabe temeljnih ključnih kazalnikov uspešnosti EIT so vse tri SZI 
skupaj v letu 2014 poročale o 90 ustanovljenih zagonskih podjetjih, več kot  
400 poslovnih zamislih, razvijajočih se pod okriljem inkubatorjev, o 52 novih in 
19 izboljšanih izdelkih, storitvah ali procesih ter o 126 primerih prenosa znanja in 
159 primerih privzema znanja. Ti kazalniki temeljijo na izložkih (glej odstavek 54). 
V poročilu o oceni EIT je na primer za EIT Digital poudarjeno, da so dejavnosti na 
področju inovacij prinesle le malo konkretnih rezultatov v smislu proizvodov, ki 
so blizu trga.
94 
Rezultati iz leta 2014 na področju izobraževanja so mešani. Število študentov 
magistrskega in doktorskega študija, vpisanih v programe pod okriljem EIT, se je 
v obdobju 2014–2015 povečalo na skoraj tisoč, vendar pa je vpis na magistrske 
in doktorske šole v organizaciji dveh od treh SZI ostal pod pričakovanji. Stopnja 
osipa pri vpisu študentov, ki so bili sprejeti v programe, je po poročanju še pose -
bej velika. Poleg tega brez ustreznega spremljanja nizka stopnja vpisa evropskih 
študentov v magistrske in doktorske programe SZI še dodatno odpira vprašanje 
evropske dodane vrednosti EIT36, saj ni znano, ali bodo študenti iz tretjih držav 
ostali v EU oziroma delali za organizacije iz EU.
95 
Na podlagi ocene poročil SZI za leto 2014, ki jo je opravil EIT, sta EIT Digital in 
SZI za trajnostno energijo v petih letih od njune ustanovitve dosegli le majhen 
napredek pri povezovanju akterjev v trikotniku znanja SZI.36 Evropska dodana vrednost je 
dodatna vrednost, ki jo EIT 
ustvarja za EU ali njene države 
članice. Je dodatna in ima 
evropsko razsežnost, saj je ne 
bi bilo mogoče doseči samo 
z ukrepi držav članic.
47 Opažanja 
37 Sklep 4/2015 upravnega 
odbora EIT o načelih finančne 
vzdržnosti SZI.Prihodnost
Novi logotip (2015)
96 
V letu 2015 je EIT sprejel več ukrepov za odpravo številnih pomanjkljivosti, pou -
darjenih v tem poročilu. Njihov učinek bo viden šele v prihodnosti.
Uvedena so bila načela finančne vzdržnosti
97 
V letu 2015 je EIT sprejel načela finančne vzdržnosti.37 Ta dokument določa opre -
delitve pojmov, načela financiranja in spodbude za SZI za doseganje finančne 
vzdržnosti.
98 
Po 10 letih obstoja SZI se bo najvišji prispevek EIT za SZI postopoma zmanjševal 
od največ 100 % stroškov dejavnosti, ki jih podpira EIT, na največ 10 % v letu 15. 
Po letu 15 se lahko sprejme odločitev o vnaprej določeni minimalni ravni finan -
ciranja, ki jo EIT zagotavlja SZI (glej sliko 11 ). Načela vzdržnosti ne navajajo, kako 
bodo SZI nadomestile financiranja EIT. Šteje se, da so za razvoj in izvajanje svoje 
strategije finančne vzdržnosti odgovorne SZI. Podrobne strategije še niso uve-  
dene. Do leta 2015 so SZI dosegle le skromen napredek na tem področju, EIT  
pa še naprej financira skoraj 90 % stroškov dejavnosti, za katere se prejema  
podpora EIT.
48 Opažanja 
Opredelitev dopolnilnih dejavnosti SZI je bila spremenjena
99 
V letu 2015 je EIT je spremenil opredelitev dopolnilnih dejavnosti SZI in SZI 
zagotovil dodatna navodila. Prvič je tudi pregledal dopolnilne dejavnosti SZI 
v obdobju 2010–2014. Pregled je bil omejen po obsegu in sestavljen iz dveh 
delov: potrjevanja odhodkov za dopolnilne dejavnosti SZI, prijavljenih v finančnih 
izkazih, ki ga je opravil neodvisen revizor, ter pregleda sorazmernosti in obstoja 
jasne povezave med dejavnostmi, ki jih financira EIT, in dopolnilnimi dejavnostmi 
SZI, ki so ga opravili projektni referenti EIT.
100  
EIT je uvedel tudi nove smernice za pripravo poslovnih načrtov. Od sporazumov 
o dodelitvi nepovratnih sredstev za leto 2016 dalje se bodo dopolnilne dejavnosti 
SZI pregledovale v fazi ocenjevanja poslovnega načrta, da bi se zagotovila jasna 
povezava med načrtovanimi dejavnostmi, ki jih financira EIT, in dopolnilnimi 
dejavnostmi SZI. Slika 11Zmanjšanje deleža sofinanciranja EIT
Vir: Evropsko računsko sodišče.Leto 1 Leto 9 Leto 10 Leto 11 Leto 12 Leto 13 Leto 14 Leto 15 Pozneje?Najvišja stopnja soﬁnaciranja EIT60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Postopno zniževanje stopnje soﬁnanciranja EIT
49 Opažanja 
Razviti bodo bolj smiselni ključni kazalniki uspešnosti
101  
V triletnem delovnem programu za obdobje 2015–2017 je EIT navedel, da bo 
uvedel izboljšan sistem spremljanja, ki bo usmerjen v rezultate in učinke. V letu 
2015 je začel razpisni postopek za oblikovanje ključnega kazalnika uspešnosti, ki 
temelji na učinku, ter ustanovil delovno skupino, ki bi naj obravnavala to vpra -
šanje. Poleg tega namerava pripraviti posebne ključne kazalnike uspešnosti za 
merjenje rezultatov pri povezovanju v trikotniku znanja.
EIT si prizadeva za vključitev več držav
102  
Vodilno načelo EIT doslej je bila tehnična odličnost, kar je dajalo prednost part-  
nerjem iz držav članic z sodobnejšo raziskovalno in inovacijsko infrastrukturo. 
EIT je ugotovil, da je to povzročilo veliko geografsko koncentracijo partnerjev SZI 
v majhnem številu držav članic EU (glej odstavek 86), zato je oblikoval regional -
no inovacijsko shemo, tj. mehanizem za povečanje dosega, da bi bolj spodbujal 
inovacije v posameznih regijah ter tako bolj na široko porazdelil svojo podporo. 
Zato bo 10 % letnega prispevka EIT za SZI, dodeljenega na podlagi konkurence, 
od leta 2016 dalje namenjenih za podpiranje in splošno uveljavitev regionalne 
inovacijske sheme.
Trenutno poteka razprava o novih okvirnih sporazumih 
o partnerstvu
103  
Zaradi uskladitve okvira EIT z okvirom programa Obzorje 2020 si je EIT prizadeval, 
da bi partnerji SZI v letu 2015 podpisali nove okvirne sporazume o partnerstvu. 
Načela upravljanja, ki naj bi bila uvedena s kodeksom ravnanja, ter predlagana 
pravila o pravicah intelektualne lastnine so naletela na velik odpor. Podpis novih 
okvirnih sporazumov o partnerstvu je bil tako odložen.
50
 Zaključki  
in priporočila
104  
Sodišče je ugotovilo, da kljub nesporni utemeljenosti obstoja EIT njegov zapleten 
operativni okvir in težave z upravljanjem ovirajo njegovo skupno uspešnost.  
Na učinek ukrepov, ki sta jih Komisija in EIT izvedla leta 2015 (glej odstavke 96  
do 103), bo treba še počakati. Naslednji zaključki in priporočila so pomembni  
in je treba na njihovi podlagi sprejeti nadaljnje ukrepe.
Utemeljitev
105  
Ustanovitev EIT leta 2008 je temeljila na ambiciozni in revolucionarni zamisli 
o spodbujanju inovativnosti s povezovanjem treh strani trikotnika znanja. Za 
vzpostavitev takšnega instrumenta so obstajali tehtni razlogi: slaba povezanost 
izobraževanja, znanosti in poslovnega sveta, pomanjkanje podjetniške kulture ter 
majhna uspešnost pri prenosu rezultatov evropskih raziskav na trg (glej odstavke 
19 do 23). EIT je prva pobuda EU, ki zajema celoten cikel inovacij na ravni EU od 
laboratorija do trga in ki združuje več kot 500 partnerjev z različnih strokovnih 
področij, od univerz in raziskovalnih ustanov do podjetij, kar omogoča obliko -
vanje kritične mase, ki je potrebna za spoprijemanje z velikimi družbenimi izzivi 
(glej odstavka 89 in 90).
Zasnova
106  
Medtem ko so bile nekatere edinstvene značilnosti EIT uspešno zasnovane (glej 
odstavke 65 do 68), nekateri ključni koncepti in strateški vidiki od samega začetka 
niso bili dovolj pretehtani (glej odstavke 24 do 64). Ker so v izračun zneska, ki bo 
izplačan, vključene dejavnosti, ki jih EIT ne financira, je model financiranja preveč 
zapleten. Močan učinek vzvoda, ki ga navaja EIT, še ni dokazan.
51 Zaključki in priporočila  
Priporočilo 1 – Komisija bi morala Evropskemu parlamentu  
in Svetu predlagati popravek pravne podlage EIT,  
ki spreminja model financiranja EIT.
Dejavnosti SZI, ki jih EIT ne financira, ne bi smele biti vključene v osnovo za izra -
čun, ki se uporablja pri določanju finančnega prispevka EIT za SZI, kot je določe -
no v prvotni pravni podlagi za ustanovitev EIT iz leta 2008. Odprava pogoja glede 
25 % financiranja bi znatno ublažila obremenjenost partnerjev SZI z operativnim 
in finančnim poročanjem. Učinek vzvoda je treba meriti, da bi bilo mogoče doka -
zati uspešnost EIT pri privabljanju dodatnega financiranja za inovacije.
Ciljni rok za uresničitev:  čim prej po oceni leta 2017.
107  
V zasnovi temeljnih operativnih procesov obstajajo slabosti. Ureditve za dodeli -
tev finančne podpore EIT so neprimerne glede na potrebe partnerjev SZI: načelo 
enoletnosti nepovratnih sredstev in sistematično pozno podpisovanje sporazu -
mov o njihovi dodelitvi otežujeta nemoteno izvajanje inovacijskih dejavnosti, za 
spodbujanje katerih si prizadeva EIT (glej odstavke 41 do 50). Cikel izplačila nepo -
vratnih sredstev je velika ovira za finančno šibkejše partnerje, kot so MSP , ki nima -
jo finančnih zmogljivosti za vnaprejšnje financiranje odhodkov (glej odstavek 59).
Priporočilo 2 – Sporazum EIT o dodelitvi nepovratnih 
sredstev bi moral: (a) zajemati obdobje, daljše od enega 
koledarskega leta, in (b) biti podpisan pred začetkom 
dejavnosti.
Daljši časovni horizont ne bi le omogočil večjo pravno in finančno varnost par -
tnerjev SZI, ampak bi še utrdil inovacijske dejavnosti v skladu z večletno stra -
tegijo, ki jo sprejmejo SZI. Prav tako bi zmanjšal upravno breme z zmanjšanjem 
letnega poročanja partnerjev SZI ter olajšal ocenjevanje uspešnosti SZI v daljšem 
časovnem obdobju. Pravočasen podpis sporazuma o dodelitvi nepovratnih 
sredstev bi omogočil pravno in finančno kontinuiteto inovacijskih dejavnosti SZI, 
kar bi preprečilo njihovo ustavljanje in ponovno zaganjanje.
Ciljni rok za uresničitev:  rok za sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev za 
obdobje, ki se začne 1. januarja 2017.
52 Zaključki in priporočila  
Izvajanje in učinek
108  
Sedem let po vzpostavitvi EIT operativno še vedno ni popolnoma neodvisen od 
Evropske komisije. EIT ni inštitut, usmerjen k učinkom, kot je bilo zamišljeno (glej 
odstavke 70 do 71). Uspešnost SZI se pri končnem izplačilu nepovratnih sredstev 
ne upošteva dovolj (glej odstavek 72). EIT je edinstven instrument med pobuda -
mi EU, vendar preveč togo sledi splošnemu okviru EU za raziskave in inovacije 
(glej odstavek 74). Ima premalo sredstev in je bil v preteklosti slabo upravljan (glej 
odstavke 80 do 84).
Priporočilo 3 – EIT bi moral svoj pristop nanovo osredotoči 
na doseganje učinka. V ta namen bi si moral prizadevati za 
večjo neodvisnost in izkoristiti prožnost, ki jo ponuja pravna 
podlaga Obzorja 2020. Moral bi zlasti sprejeti posebna 
pravila, prilagojena potrebam partnerjev SZI. Razrešiti bi 
moral svoje kadrovske težave, da bi bil zmožen neprekinjeno 
spremljati uspešnost SZI.
EIT bi moral nujno pridobiti finančno avtonomijo, kot je predvideval prvotni cilj, 
ki ga je določila Evropska komisija leta 2010. Dodelitev večje avtonomije EIT lahko 
samo okrepi njegovo vodstveno sposobnost, kar je osnovni pogoj za uspešnost 
te javne sheme. Poleg tega bi moral EIT bolj upoštevati svojo izjavo o poslanstvu 
in z oblikovanjem pravil po svoji meri postati inštitut, usmerjen k učinkom. Bistve -
na sta zapolnitev prostih delovnih mest in stabilnost višjega poslovodstva.
Ciljni rok za uresničitev:  v letu 2016.
109  
EIT je pripomogel k povezovanju trikotnika znanja ter spodbuja podjetniško kul -
turo. Vendar pa je uspešnost EIT od začetka njegovega delovanja leta 2010 težko 
oceniti. Ni zanesljivih in ustreznih postopkov poročanja in spremljanja, poleg 
tega pa je opaznih le malo učinkov (glej odstavke 51 do 53). V okviru SZI primanj -
kuje preglednosti pri izbiri dejavnosti, ki naj bi se financirale s sredstvi EIT (glej 
odstavka 87 in 88).
53 Zaključki in priporočila  
Priporočilo 4 – EIT bi moral razviti analizo, ki bo temeljila 
na učinku. EIT bi moral tudi racionalizirati svoje procese 
spremljanja in poročanja.
Sodišče odobrava odločitev EIT, da bo leta 2015 pregledal svoje kazalnike z uve -
ljavitvijo novega sistema upravljanja ključnih kazalnikov uspešnosti. To bi moralo 
biti namenjeno merjenju učinka vsake SZI, saj sedanji postopki ne omogočajo 
podrobne analize dosežkov dejavnosti, ki jih financira EIT. Zlasti učinek inova -
cijskih dejavnosti za zdaj ni dokazan. Poleg tega bi moral EIT razmisliti o stan -
dardizaciji postopkov finančnega poročanja za vse SZI, da bi tako okrepil proces 
spremljanja in dodelal finančno analizo (zlasti za MSP in upravne stroške SZI).
Ciljni rok za uresničitev:  v letu 2016.
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Milan Martin CVIKL, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 3. februarja 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
54
 Prilogi
Regionalni kolokacijski centri po EvropiPriloga I
Vir: Na podlagi podatkov Eurostata.
55 Prilogi Priloga IICilji EIT
Splošni cilj EIT je s povečanjem inovacijske zmogljivosti držav članic in Unije prispevati k trajnostni evropski 
gospodarski rasti in konkurenčnosti, da bi se spoprijeli z večjimi izzivi, pred katerimi je evropska družba. To bo 
dosegel s spodbujanjem sinergije in sodelovanja ter povezovanja visokošolskega izobraževanja, raziskav in ino -
vacij na najvišji ravni, tudi s spodbujanjem podjetništva.1
Ta splošni cilj je bil s pravno podlago programa Obzorje 2020 razdeljen na štiri posebne cilje za obdobje 
2014–2020:2
 ο ustvarjanje povezav s povezovanjem izobraževanja in podjetništva z raziskavami in inovacijami;
 ο privzem poslovne logike in k rezultatom usmerjenega pristopa;
 ο premagovanje razdrobljenosti z dolgoročnimi celostnimi partnerstvi;
 ο spodbujanje glavne prednosti Evrope na področju inovacij: njenih zelo nadarjenih ljudi.
Glej sliko  spodaj za pregled ciljev EIT.
Pregled ciljev EIT
Povezovanje
trikotnika znanjaUstvarjanje povezav
Trženje
Partnerstvo 
Človeški kapitalRaziskave Inovacije IzobraževanjeSplošni cilj Posebni cilji 
Vir: Evropsko računsko sodišče.
1 Člen 3 Uredbe (EU) št. 1292/2013.
2 Obzorje 2020, okvirni program za raziskave in inovacije.
56 Prilogi 
Drugi podcilji EIT so:
 ο oblikovanje znaka EIT, da se privabijo in zadržijo najboljši inovatorji iz trikotnika znanja,
 ο vzdržnost SZI in
 ο spodbujanje udeležbe MSP .
EIT naj bi tako združil najboljše ume in zamisli z univerz in iz raziskovalnih središč in zasebnih podjetij, da se 
doseže kritična masa za krepitev inovacijske zmogljivosti Unije in njenih držav članic ter za povečanje njihove 
zmožnosti pretvarjanja rezultatov raziskav v izdelke in storitve visoke vrednosti.3 To povečanje je tisto, kar bi 
moral biti EIT sposoben dokazati.
3 Kot je navedeno v oddelku 1 Sklepa št. 1312/2013/EU.Priloga II
57 Odgovori  
Komisije
Povzetek
IV
EIT je sprejel vrsto ukrepov za odpravo pomanjkljivosti na področju učinkovitosti. Kompleksnost operativnega 
okvira je obravnaval v okviru projektne skupine za poenostavitev, svoje strategije spremljanja ter načel dobrega 
upravljanja in finančne vzdržnosti. Okrepil je tudi svojo vodstveno, upravno in upravljavsko strukturo.
VI (a)
Dopolnilne dejavnosti SZI so bistvene za združitev zasebnih in javnih prizadevanj na področju inovacij. Poleg obsto -
ječih struktur in zmogljivosti merijo tudi krepitev inovacijske zmogljivosti.
Komisija in EIT priznavata, da je treba poročanje in spremljanje dopolnilnih dejavnosti SZI podrobneje proučiti in 
izboljšati. Da bi EIT izboljšal uporabo dopolnilnih dejavnosti SZI v okviru svojega modela financiranja, je leta 2015 
izvedel pregled za zagotovitev, da so zneski, ki so bili sprejeti v obdobju 2010–2014, sorazmerni in ustrezno pove -
zani z dejavnostmi SZI z dodano vrednostjo in da se je upoštevalo pravilo o financiranju največ 25 % skupnih 
odhodkov SZI. Poleg tega so bile leta 2015 zagotovljene dodatne smernice za krepitev povezave med dejav -
nostmi SZI z dodano vrednostjo in dopolnilnimi dejavnostmi SZI.
Dejavnosti SZI z dodano vrednostjo financira EIT, izvajajo pa jih partnerske organizacije ali pravni subjekti SZI, kjer 
je to ustrezno. Te dejavnosti prispevajo k povezovanju trikotnika znanja, tj. visokošolskega izobraževanja, raziskav 
in inovacij, vključno z dejavnostmi ustanavljanja ter upravnimi in usklajevalnimi dejavnostmi SZI, s čimer prispevajo 
tudi k splošnim ciljem EIT.
VI (b)
Dolgoročne povezave med SZI in EIT urejajo okvirni partnerski sporazumi, razvijajo pa se pogodbeno prek sporazu -
mov o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki v glavnem temeljijo na modelu okvirnega programa Obzorje 2020. Da bi se 
omogočili dolgoročno načrtovanje in ocenjevanje strategij in dejavnosti SZI, se okvirnim partnerskim sporazumom 
priloži strateški program SZI. V dokumentu so predstavljeni strategija SZI, njeni cilji, pričakovan učinek in dejavnosti 
na podlagi okvirnega partnerstva ter večletni poslovni model in finančni načrt za doseganje tržnih ciljev in strate -
ških mejnikov. EIT posebna letna nepovratna sredstva dodeljuje na podlagi okvirnih partnerskih sporazumov. Dej -
stvo, da se nepovratna sredstva dodeljujejo letno, kaže na potrebo po hitri prilagoditvi spreminjajočemu se okolju, 
v katerem nastajajo inovacije.
Poleg tega uspeh in rezultati številnih dejavnosti EIT, ki so spodbudile podjetniško naravnanost študentov, nastanek 
zagonskih podjetij in razvoj poslovnih zamisli, prikazujejo, da je model EIT primeren za izvajanje inovacijskih dejav -
nosti. Projektna skupina za poenostavitev si prizadeva za dodatno izboljšanje učinkovitosti izvajanja in je že sprejela 
več konkretnih ukrepov, pripravlja pa se tudi časovni načrt za nadaljnjo poenostavitev.
VI (c)
Doseganje finančne vzdržnosti je eden največjih izzivov poslanstva EIT. Odkar je EIT marca 2015 sprejel načela 
finančne vzdržnosti, je bil na tem področju dosežen napredek. Obe SZI, določeni leta 2014, imata precejšnja lastna 
sredstva: ena od njiju lahko prvo leto svojega delovanja v celoti financira vse stroške upravljanja in režijske stroške 
pravnega subjekta SZI. Glej odgovor na odstavek 38.
Poslovni interes za inovacijski model EIT-SZI je velik, kar kažejo podjetja, ki predstavljajo 56 % vseh partnerjev SZI. To 
pomeni, da obstaja velik potencial za povečanje sodelovanja podjetij v SZI, kot je podrobneje opisano v odgovorih 
na odstavke 56–58.
Odgovori Komisije 58
EIT bi moral skladu z uredbo o svoji ustanovitvi delovati na podlagi k odličnosti usmerjenih samostojnih partner -
stev med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi deležniki. Načelo odličnosti 
pomeni, da je v državah z veliko inovacijsko zmogljivostjo določena stopnja koncentracije. EIT je kljub temu sprejel 
trdne pobude za razširitev podpore EIT na večje število držav upravičenk prek regionalne inovacijske sheme EIT 
(EIT RIS). Nove smernice EIT RIS, ki jih je EIT izdal leta 2015, se izvajajo v poslovnih načrtih SZI za leto 2016 in zago-  
tavljajo širšo udeležbo. Povečanje števila partnerjev SZI na več kot 800 v zadnjih mesecih in odpiranje novih regio -
nalnih kolokacijskih centrov po vsej Evropi s strani novih SZI dokazujeta, da financiranje ni več tako skoncentrirano 
na nekaj držav ali partnerjev.
VI (d)
EIT izvaja izčrpno ocenjevanje uspešnosti SZI. Vsako leto analizira izvajanje poslovnega načrta SZI na podlagi kvan -
titativnih kazalnikov uspešnosti in kvalitativnih pregledov, ki jih opravijo zunanji strokovnjaki in osebje EIT. V širšem 
smislu izvaja tudi spremljanje na terenu in tematske preglede dejavnosti SZI. Na podlagi vseh teh orodij je mogoče 
ustvariti zelo zgovorno sliko o uspešnosti SZI.
Upravni odbor EIT je 3. decembra 2015 sprejel celovito strategijo spremljanja, s katero se bodo merili rezultati in 
učinek.
VII
EIT po svoji zasnovi usklajuje vlogo inštituta, usmerjenega v učinek, in odgovornega ponudnika sredstev Skupnosti. 
Sredstev ne more zagotoviti brez zagotovila, ravno tako kot ne more financirati neustreznega doseganja uspešnosti. 
EIT nenehno izboljšuje preverjanje uspešnosti SZI. Pred kratkim je na podlagi ocene uspešnosti SZI, ki jo je izvedel, 
zavrnil stroške dejavnosti zadevne SZI v višini več kot 1,5 milijona EUR. EIT dodatno krepi izvedbo ocen učinka: zad -
nji spomladanski pregled SZI s strani upravnega odbora EIT je bil osredotočen na učinek; pregled ključnih kazalni -
kov uspešnosti je namenjen povečanju učinka; sprejetje načel finančne vzdržnosti in študija izvedljivosti sklada za 
učinek, ki se izvaja – vse to dokazuje, da se EIT še naprej osredotoča na učinek in uspešnost SZI (glej tudi odgovore 
na odstavke 71–73).
VIII
Komisija in EIT sta prepričana, da se z ukrepi, ki so se začeli izvajati leta 2015, vključno z ukrepi, obravnavanimi 
v odstavkih 97–105, odpravljajo glavne težave, ki jih je opredelilo Sodišče.
IX (1)
Komisija in EIT sprejemata priporočilo.
IX (2) (a)
Komisija in EIT deloma sprejemata priporočilo in bosta proučila, v kolikšni meri bi se večletnost lahko dodatno 
podaljšala.
IX (2) (b)
Komisija in EIT sprejemata priporočilo.
Odgovori Komisije 59
IX (3)
EIT in Komisija sprejemata to priporočilo.
IX (4)
Komisija in EIT sprejemata priporočilo. EIT bo še naprej razvijal osredotočenost na učinek, kot je že začel leta 2015.
Uvod
Okvir 2 – Opredelitev inovacije
EIT od ustanovitve leta 2008 (Uredba (ES) št. 294/2008) deluje na podlagi opredelitve inovacije, ki vključuje obliko -
vanje novih trgov in ustvarjanje vrednosti za družbo. OECD je posodobila tukaj uporabljeno opredelitev, da bi ta 
širši pojem inovacije zajela v svojih inovacijskih strategijah iz leta 2010 in 20151.
Poslanstvo EIT in s tem tudi njegovi cilji temeljijo na opredelitvi inovacije, ki vključuje družbene cilje.
Opažanja
25
Z dodelitvijo glavne pristojnosti za EIT GD EAC (ki prek ukrepov Marie Skłodowske - Curie tudi polno sodeluje 
v okvirnem programu Obzorje 2020) se je zagotovilo, da je visokošolski sektor ustrezno vključen v trikotnik znanja, 
ki je bistven za EIT. Osnovni mehanizem za zagotavljanje navedenega je upravni odbor EIT, v katerem je vedno 
zagotovljeno uravnoteženo sodelovanje različnih stranic trikotnika. Komisija (GD EAC) sprejema potrebne ukrepe za 
dobro usklajevanje med zadevnimi službami Komisije.
1 Inovacijska strategija OECD iz leta 2015, odstavek 15. http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : „Področje 
uporabe, ki presega znanost in tehnologijo ter vključuje naložbe v širok razpon na znanju temelječih sredstev, ki presegajo raziskave in razvoj. 
Socialne in organizacijske inovacije, vključno z novimi poslovnimi modeli, postajajo vse pomembnejše pri dopolnjevanju tehnoloških inovacij.“  
 
Inovacijska strategija OECD iz leta 2010, stran 20. http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 : 
„Tako opredeljena inovacija je očitno precej širši pojem od raziskav in razvoja, nanjo pa vplivajo številni dejavniki, pri čemer lahko na nekatere 
od njih vpliva politika. Inovacije se lahko pojavijo v katerem koli gospodarskem sektorju, vključno z vladnimi storitvami, kot sta zdravstvo ali 
izobraževanje.“  
 
Sklic na okvirni program Obzorje 2020: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html .
Odgovori Komisije 60
26
Usklajevanje različnih služb Komisije opravlja GD EAC, poteka pa v obliki neposredne interakcije SZI in EIT z zadev -
nimi službami Komisije. GD EAC je razvil različne načine za spodbujanje navedenega usklajevanja, ki segajo od 
operativne do strateške ravni. Vsako leto organizira enodnevno konferenco z delavnicami, na kateri se SZI in EIT 
srečajo s službami Komisije iz različnih generalnih direktoratov. Kadar je treba spodbuditi sodelovanje, se organizi -
rajo tudi neformalna priložnostna srečanja med EIT in službami Komisije ali SZI in službami Komisije. GD EAC uskla -
juje tudi posvetovanje med službami Komisije pred sprejetjem triletnega delovnega programa, v katero so formalno 
vključeni vsi generalni direktorati. Pri vmesnem vrednotenju EIT v medresorski usmerjevalni skupini sodelujejo vse 
zadevne službe Komisije.
EIT tudi redno in neposredno komunicira s službami Komisije, med drugim zlasti z GD RTD in GD GROW. Tako je 
v neposrednem stiku s službami GD RTD v zvezi z naslednjim razpisom za SZI ali dostopom do orodij IT iz okvirnega 
programa Obzorje 2020. V okviru letnega srečanja GD EAC podpira dvostranska srečanja med EIT in službami Komi -
sije za usklajevanje letnega dela v zvezi s posebnimi pobudami.
GD EAC, EIT in GD REGIO so v letu 2015 navezali pomembne stike v zvezi s skupnimi cilji regionalne inovacijske 
sheme EIT in strategij za pametno specializacijo.
27
Obstoj obeh vrst dejavnosti je bistven za inovacijski model EIT, saj upošteva cilj krepitve inovacij (dejavnosti, ki jih 
financira EIT) na podlagi obstoječih struktur in zmogljivosti (dopolnilne dejavnosti). Komisija in EIT menita, da dejav -
nosti SZI z dodano vrednostjo in dopolnilne dejavnosti SZI sestavljajo celovit sklop inovacijskih dejavnosti.
29
Koncept dopolnilnih dejavnosti SZI sprva ni bil dovolj podrobno opredeljen, vendar se je sčasoma okrepil (glej tudi 
odstavka 100 in 101).
Povezava med dejavnostmi, ki jih financira EIT, in dopolnilnimi dejavnostmi je res šibka, na kar je v tem odstavku 
opozorilo Sodišče, vendar je EIT v prvi polovici leta 2015 uvedel spremembe, s katerimi se bo izboljšalo preverjanje 
te povezave v fazi poslovnega načrtovanja.
31
EIT je bistveno okrepil povezavo med dejavnostmi, ki jih financira, in dopolnilnimi dejavnostmi SZI. Načelo soraz -
mernosti med obema vrstama dejavnosti je bilo prvič uvedeno v poslovnem načrtu in sporazumih o dodelitvi nepo -
vratnih sredstev za leto 2015. Z letom 2016 se bo ta povezava še dodatno izboljšala, saj dopolnilne dejavnosti SZI 
po novem pregleduje EIT v fazi letnega ocenjevanja poslovnega načrta SZI. Rezultati teh sprememb bodo vidni 
leta 2016.
EIT upošteva tudi rezultate in izide vsake posamezne dopolnilne dejavnosti. Če je rezultat dober, se lahko sprej -
mejo razmeroma visoki stroški dopolnilne dejavnosti SZI. Stroški dopolnilne dejavnosti SZI morajo biti sorazmerni 
s stroški dejavnosti, ki jo financira EIT, in/ali pričakovanim učinkom; če ima dopolnilna dejavnost SZI velik učinek na 
spodbujanje poslanstva SZI, se lahko sprejmejo tudi razmeroma visoki stroški dopolnilne dejavnosti SZI.
Odgovori Komisije 61
32
EIT od cikla poslovnih načrtov za leto 2016 naprej že v fazi načrtovanja programov, tj. pri ocenjevanju poslovnih 
načrtov, krepi preverjanje povezav med dejavnostmi, ki jih financira, in dopolnilnimi dejavnostmi SZI. SZI zato brez 
odobritve EIT ne bodo več mogle zamenjati načrtovanih dopolnilnih dejavnosti SZI v fazi poročanja, prav tako pa ne 
bo več negotovosti glede tega, ali bodo v fazi poročanja sprejeti stroški dopolnilnih dejavnosti SZI.
Okvir 3 – Primer dopolnilne dejavnosti SZI, pri kateri ni jasne povezanosti 
z dejavnostjo, ki jo financira EIT
Dopolnilne dejavnosti k doseganju ciljev SZI prispevajo na dva načina. Lahko nadgrajujejo dejavnosti, ki jih finan -
cira EIT, ali pa so osnova, na podlagi katere lahko EIT financira nadaljnje inovacije. Če bi se dopolnilne dejavnosti SZI 
uporabljale le kot vzvod financiranja, bi to pomenilo preozek pristop k inovacijam.
EIT je poleg tega v okviru smernic za letni poslovni načrt za SZI natančneje opredelil smernice o dopolnilnih 
dejavnostih SZI.
33
Inovacije se ne pojavljajo v izolaciji, temveč so zanje potrebne dopolnilne dejavnosti in ekosistemi, v katere je 
mogoče vključiti dejavnosti, ki jih financira EIT.
Vendar se Komisija in EIT strinjata, da je treba nameniti dodatno pozornost opredelitvi dopolnilnih dejavnosti in 
načinu, kako natančneje meriti učinek vzvoda, ki ga ustvarja financiranje EIT. Komisija in EIT zato pozdravljata  
predloge Sodišča. EIT je posledično že sprejel ustrezne ukrepe.
35
Dopolnilne dejavnosti SZI, ki zagotavljajo podlago znanja za nove dejavnosti z dodano vrednostjo, bodo po 
logiki vedno veljale „za nazaj“, saj se zadevne dopolnilne dejavnosti SZI zaključijo pred začetkom dejavnosti, ki jih 
financira EIT.
Nekatere dopolnilne dejavnosti SZI že po definiciji ne bodo dodatne. Namesto tega bodo osnova za dejavnosti, ki 
jih financira EIT. Te dejavnosti, ki jih financira EIT, lahko v nadaljevanju ustvarijo dodaten vzvod, saj na njihovi pod -
lagi nastanejo proizvodi, postopki ali storitve, ki ustvarjajo donos. Brez prvotne dopolnilne dejavnosti SZI ne bi bilo 
niti rezultatov dejavnosti, ki jo financira EIT in je nastala na podlagi zadevne dopolnilne dejavnosti. Zato so v inova -
cijskem modelu EIT potrebne pretekle dopolnilne dejavnosti SZI.
Komisija in EIT hkrati sprejemata dejstvo, da takšnih dopolnilnih dejavnosti SZI ni mogoče neposredno upoštevati 
pri izračunu učinka finančnega vzvoda dejavnosti, ki jih financira EIT.
Kot je bilo pojasnjeno, so dopolnilne dejavnosti bistvene za učinkovito delovanje inovacijskih sistemov in so 
v skladu z večletno naravnanostjo.
Odgovori Komisije 62
Okvir 4 – Učinek finančnega vzvoda ne more izhajati iz preteklih dejavnosti
Dopolnilne dejavnosti so potrebne kot osnova za dejavnosti, ki jih financira EIT, ali njihovo dopolnjevanje. Za vse 
dopolnilne dejavnosti ni mogoče domnevati, da zagotavljajo vzvod, za merjenje učinka vzvoda pa so potrebne 
izboljšane opredelitve.
37
Prispevki v naravi kot dopolnilne dejavnosti ali prispevki v gotovini za dopolnilne dejavnosti so bistvenega pomena 
za delovanje inovacijske sisteme.
Okvir 5 – Primeri dopolnilnih dejavnosti SZI, ki niso dodatne
Vključitev novih študentov vedno pomeni več stroškov v smislu časa, ki ga porabijo učitelji za praktične vaje, labo -
ratorijske opreme (zlasti na tečajih z veliko praktične vsebine), upravljanja pripravništev v podjetjih (kjer se je treba 
posvetiti vsakemu posamezniku) in uporabe storitev univerz. Stroški študentov, ki jih ne financira EIT, se zato lahko 
upravičijo kot diferencirani stroški dopolnilne dejavnosti SZI za tečaj, ki ga financira EIT.
38
Finančna vzdržnost se zato ne bi smela razumeti tako, kot da EIT popolnoma preneha financirati SZI, temveč tako, 
da se bo financiranje EIT zmanjšalo na „vnaprej določeno najnižjo stopnjo“, kot je opredeljeno v dokumentu „Načela 
finančne vzdržnosti SZI“, ki ga je upravni odbor EIT sprejel 5. marca 2015.
Še vedno je treba dokazati, da 15 let ne zadošča za razvoj in uspešno izvedbo strategije za finančno vzdržnost.
Sklad EIT je bil ustanovljen, da bi deloval na drugi ravni in z drugim namenom kot SZI. SZI zbirajo in si zagotavljajo 
sredstva z upoštevanjem morebitne donosnosti naložb, prihodek pa lahko v nasprotju s skladom EIT ustvarijo 
z lastnimi dejavnostmi.
39
Priznava se, da bo težko doseči finančno vzdržnost, vendar je za dokončno sodbo o tem še prezgodaj. OECD v ino -
vacijski strategiji iz leta 2015 poudarja, da je treba donosnost naložb na področju inovacij meriti dolgoročno. Zato 
podatki za prvih pet let delovanja SZI ne zadoščajo za ugotovitve glede dolgoročne finančne vzdržnosti.
EIT krepi prizadevanje na tem področju. V skladu z načeli finančne vzdržnosti SZI razvija predlogo za poročanje 
o finančni vzdržnosti SZI, ki bo zaradi zagotavljanja primernega poročanja SZI o prihodkih vključena v smernice 
o poročanju. Iz poslovnih načrtov za leto 2016 in njihovih ocen, ki so jih izvedli strokovnjaki EIT, je že viden znaten 
napredek. Za vse SZI je to eden od prednostnih ciljev, temu ustrezno pa preverjajo dejavnosti, da bi z njimi ustvarile 
prihodke. Tako ena od novih SZI svoje stroške upravljanja in režijske stroške v celoti financira iz lastnih sredstev, kar 
je dobro izhodišče za doseganje finančne vzdržnosti.
Odgovori Komisije 63
Napredek, ki so ga SZI dosegle na področju finančne vzdržnosti, bo ocenjen leta 2016, po prejetju prvih poročil. 
Napredek, ki so ga dosegle SZI, bo EIT v skladu z načeli finančne vzdržnosti temeljiteje pregledal po sedmih letih. 
EIT je za podporo SZI pri njihovem prizadevanju za finančno vzdržnost ustanovil tudi delovno skupino, najel stro -
kovnjaka in začel vrsto pobud.
Zato je za dokončno sodbo o finančni vzdržnosti SZI čez deset let še prezgodaj.
42
Spreminjanje poslovnih načrtov med izvajanjem je redni postopek, ki zagotavlja veliko prožnost pri vključeva -
nju inovacijskih projektov celo v zadnjih mesecih trajanja sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. SZI so 
to možnost v letih 2010–2014 pogosto uporabile. EIT je leta 2014 odobril pet sprememb, ki so vključevale nove 
dejavnosti SZI.
Poleg tega se je SZI s smernicami za pripravo poslovnih načrtov SZI iz leta 2014 omogočilo, da so v poslovni 
načrt SZI vključile dejavnosti z dodano vrednostjo, ki niso bile natančno opredeljene, v višini do 15 % proračuna. Ta 
pristop se podobno uporablja tudi v letu 2015, tj. poslovni načrti vključujejo opis postopka za izbor novih dejavno -
sti, ko so na voljo podrobnosti, pa se predloži natančna opredelitev dejavnosti.
Poleg tega lahko SZI brez predhodne odobritve EIT do 100 % svojega proračuna prenašajo med dejavnostmi 
v okviru iste proračunske postavke, do 20 % proračuna pa med proračunskimi postavkami. Ta določba je precej 
prožnejša in ugodnejša kot v katerem koli drugem programu EU ter dodatno dokazuje, da so bili oblikovani posebni 
mehanizmi za podporo spremembam v okolju, ki se hitro odziva, kar je odgovor na potrebe inovacijskih projektov.
43
Letni proračun EIT je odvisen od zneska, izglasovanega v letnem proračunu EU, običajno decembra leta N – 1. Prora -
čunske obveznosti EIT ne morejo presegati sredstev, odobrenih v proračunu EU. Zato EIT s SZI podpisuje letne spo -
razume o dodelitvi nepovratnih sredstev. Se pa zlasti prek projektne skupine za poenostavitev proučujejo dodatni 
ukrepi, ki naj bi upoštevali večletno razsežnost nekaterih dejavnosti.
44
Pristop EIT za dodeljevanje financiranja na podlagi konkurence temelji na oblikovanju proračuna glede na uspeš -
nost, ki je neločljivo povezan z negotovostjo ter nagrajuje odličnost in učinek. Zagotavljanje dolgoročne gotovosti 
pri financiranju lahko negativno vpliva na pristop, usmerjen v rezultate in učinek.
Poleg tega imajo SZI, kot je navedeno v odgovorih na odstavka 41 in 44, na voljo več instrumentov, s katerimi se 
lahko zavarujejo pred kratkoročnimi nihanji financiranja. Mednje spadajo splošni instrumenti finančnega trga in pro -
žnost zasnove poslovnega načrta.
Okvir 6 – Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)2 in njegov vpliv na  
proračun EIT (drugi odstavek) 
Financiranje za SZI se je leta 2016 dejansko zmanjšalo, vendar kljub temu trem zrelim SZI omogoča ohranitev obsež-  
nih poslovnih načrtov, dvema novoustanovljenima SZI pa hitro rast. Leta 2016 je bilo trem zrelim SZI dodeljenih več 
kot 233 milijonov EUR, novima SZI pa 41 milijonov EUR.
2 Mnenje št. 4/2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe ter spremembi Uredbe (EU) 
št. 1291/2013 in Uredbe (EU) št. 1316/2013.
Odgovori Komisije 64
45
Trditve glede neustreznosti letnih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev bi bilo treba uravnotežiti z upo -
števanjem pobud, ki jih EIT sprejema za združevanje letne in večletne naravnanosti. Opozoriti je treba, da se 
večletna naravnanost upošteva v okviru letnega dodeljevanja financiranja na podlagi konkurence. Poleg tega so 
v okviru letnega dodeljevanja sredstev SZI poleg dodeljevanja financiranja na podlagi konkurence zagotovljena 
tudi sredstva za podporo. Sredstva za podporo se v enakih deležih razdelijo med SZI in zagotavljajo veliko gotovost 
financiranja. Opozoriti je treba tudi, da okvirni partnerski sporazum zagotavlja pravno podlago in „zavezo“ EIT, da 
bo dalj časa podpiral SZI. Kot je bilo navedeno, je v letni cikel nepovratnih sredstev vgrajena prožnost, namenjena 
ustavitvi in uvedbi inovativnih projektov med letom, tj. letni cikel ne preprečuje prožnosti za posamezne dejavnosti, 
zagotavlja pa splošni okvir načrtovanja.
46
Izobrazba je eden od pomembnih stebrov dejavnosti EIT. EIT si posebej prizadeva za ustrezno financiranje svojih 
izobraževalnih programov. Z zagotavljanjem zajamčenih sredstev za podporo vsaki SZI za znaten delež proračuna se 
zmanjša negotovost za večletne prednostne dejavnosti, kot so izobraževalni programi.
47
Z zagotavljanjem sredstev za podporo se zmanjša tveganje prekinitve financiranja za velik delež programa.
Glej odgovor Komisije in EIT na odstavka 41 in 44.
48
Znatna sredstva za podporo v okviru modela financiranja EIT zagotavljajo določeno varnost dolgoročnega 
načrtovanja.
Glej odgovor Komisije in EIT na odstavka 41 in 44.
49
Zaradi letne narave proračuna EIT in dejstva, da se proračun EU običajno ne sprejme pred sredino decembra, spora -
zumov o dodelitvi nepovratnih sredstev za zadevno leto ni mogoče podpisati pred 1. januarjem zadevnega leta. To 
težavo je prvo obravnavalo Evropsko računsko sodišče v posebnem letnem poročilu za finančno leto 2011, na katero 
je EIT predložil pripombe. EIT se je zavezal, da bo zmanjšal vrzel med datumom začetka dejavnosti, kot je opredeljen 
v poslovnih načrtih SZI, in datumom podpisa sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev. Na tej podlagi so bili 
sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev za leti 2013 in 2014 s tremi SZI podpisani februarja 2013 oziroma 2014.
Leto 2015 je bilo izjema, saj so SZI zaprosile za odlog pri izvajanju novega okvirnega partnerskega sporazuma, da 
bi se dodatno pojasnile posledice posebnih določb med EIT, SZI in Evropsko komisijo v okviru usklajevanja s pra -
vili okvirnega programa Obzorje 2020. Poleg tega je Komisija zaradi potrebnih pravnih posvetovanj za predhodno 
odobritev novih sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev potrebovala več časa kot običajno. EIT pričakuje, da 
se bodo sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev od leta 2016, ko bodo že začeli veljati novi okvirni partnerski 
sporazumi, znova pravočasno podpisovali, tj. da je bil pozen podpis leta 2015 izjema.
Odgovori Komisije 65
50
SZI so lahko v skladu z običajno prakso do leta 2015 pod nekaterimi pogoji, kot je poraba prejšnjega predhodnega 
financiranja, in ob izpolnitvi nekaterih obveznosti vmesnega poročanja zahtevale dodatno predhodno financiranje.
EIT bi sicer želel zagotoviti predhodno financiranje v višini do 70 % dodeljenih nepovratnih sredstev, da bi SZI 
pomagal pri upravljanju njihovega likvidnostnega položaja, vendar je treba opozoriti, da je stopnja predhodnega 
financiranja odvisna od razpoložljivosti odobritev plačil, na kar pa EIT nima vpliva. Predhodno financiranje sporazu -
mov o dodelitvi nepovratnih sredstev za leto 2016 naj bi znašalo približno 60 %.
Kot so nekatere SZI že dokazale, lahko kot močna inovacijska omrežja, vključno z močnimi industrijskimi partnerji in 
univerzami, težave z denarnimi tokovi razrešijo na primer z bančnimi posojili. Tako lahko v primerih, ko bi denarni 
tok drugače povzročal težave, povišajo stopnje predhodnega financiranja za partnerje ali upravičence (npr. štu -
dente ali zagonska podjetja).
51
Upravni odbor EIT je 3. decembra 2015 sprejel strategijo spremljanja EIT, v okviru katere se bodo merili podatki za 
okvirni program Obzorje 2020, za učinek EIT na podlagi njegovih dejavnosti in dejavnosti SZI ter za rezultate SZI.  
EIT poleg tega dejavno prispeva k letnemu poročilu o spremljanju okvirnega programa Obzorje 2020 za leto 2014 in 
bo v njem imel en oddelek.
52
V preteklosti so se izvedle spremembe temeljnih ključnih kazalnikov uspešnosti zaradi izpopolnitve njihove 
zasnove/pomena, da bi se različnim SZI zagotovili enaki konkurenčni pogoji in upoštevala razvijajoča se narava SZI. 
Spremembe so se izvedle po posvetovanju s SZI, da bi se med drugim odpravile razlike med sektorji delovanja SZI in 
širšimi okolji.
Izvedene spremembe ključnih kazalnikov uspešnosti torej neposredno odpravljajo pomanjkljivost iz odstavka 52.
53
EIT izvaja celovite analize za primerjavo SZI na podlagi več dejavnikov, ne le na podlagi temeljnih ključnih kazalni -
kov uspešnosti. Izvajanje poslovnega načrta SZI se oceni na podlagi kvantitativnih kazalnikov uspešnosti in kvalita -
tivnih pregledov, ki jih izvedejo zunanji strokovnjaki in osebje EIT. V širšem smislu izvaja tudi spremljanje na terenu 
in tematske preglede dejavnosti SZI. Na podlagi vseh teh orodij je mogoče ustvariti zelo zgovorno sliko o razlikah 
med SZI.
54
EIT priznava, da se lahko rezultati in učinki merijo le s kombinacijo kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov. To je 
celovito obravnavano v strategiji spremljanja EIT, ki jo je upravni odbor EIT sprejel decembra 2015, in s pregledom 
ključnih kazalnikov uspešnosti, ki se izvaja, kot je navedeno v odstavku 102.
Odgovori Komisije 66
55
Poslovna skupnost je v upravljanju SZI močno zastopana in ima vodilno vlogo pri oblikovanju strategij SZI. Neizčr -
pen seznam predstavnikov zadevnih sektorjev v upravnih odborih SZI:
– EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson;
– SZI za podnebne spremembe: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S;
– SZI za trajnostno energijo: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.
56
Višina nepovratnih finančnih sredstev EIT ni ustrezno merilo ravni vključenosti v SZI. Sredstva, ki se na primer 
zagotovijo visokošolskemu izobraževanju, so usmerjena v podporo bolj podjetniško naravnanim učnim načrtom in 
univerzitetnim diplomantom, kar neposredno koristi gospodarstvu. Pri merjenju vključenosti bi bilo treba namesto 
vrste institucije, ki ga izvaja, upoštevati število partnerjev, saj se z njim neposredno meri privlačnost SZI, pa tudi 
naravo podprtih dejavnosti.
57
EIT in SZI so bili zasnovani z namenom izboljšati nizko stopnjo sodelovanja med univerzami in podjetji, ki je težava 
v vsej EU. Zato je poslovna skupnost v upravljanju SZI močno zastopana in ima vodilno vlogo pri oblikovanju strate -
gij SZI. Kljub temu so bile pričakovane začetne težave pri doseganju želene stopnje sodelovanja med univerzami in 
podjetji. EIT je zaradi reševanja te težave spremenil smernice za poslovne načrte in SZI zagotovil strateške predloge. 
SZI so tudi začele spreminjati notranja pravila in postopke.
Napredek, ki so ga EIT in SZI dosegli na tem področju, kaže, da je model SZI pravi za razvoj dolgoročnega sodelova -
nja med univerzami, raziskovalnim sektorjem in podjetji, zato smo prepričani, da se bodo rezultati v prihodnosti še 
naprej izboljševali.
58
EIT nima cilja glede deleža proračuna, namenjenega MSP , ima pa količinsko opredeljene cilje glede ustanavlja -
nja MSP . Zagonska MSP , ki jih je ustanovil EIT, so eden od ključnih kazalnikov uspešnosti EIT, zato se zelo spodbujajo. 
Tri SZI iz prvega vala so za leto 2014 poročale, da je bilo ustanovljenih 90 novih zagonskih podjetij, ki so v skladu 
z opredelitvijo iz priporočila Komisije (C(2003)1422) vsa MSP . Poleg tega so številna druga obstoječa mala podjetja 
prejela podporo v obliki posredovanih nepovratnih sredstev ali z zagotavljanjem storitev v pospeševalnikih SZI.
Odgovori Komisije 67
59
EIT je dosegel izjemne rezultate na področju spodbujanja in podpiranja udeležbe MSP v inovacijskih dejavnostih.
Številne dejavnosti EIT so usmerjene posebej v MSP . EIT je kot finančno spodbudo za MSP v obdobju 2010–2013 
celo uvedel posebno odstopanje od finančne uredbe EU, ki je MSP kot partnerjem SZI omogočilo, da poleg povra -
čila neposrednih stroškov zahtevajo povračilo 40 % posrednih stroškov, medtem ko je bilo za podjetja, ki niso MSP , 
dovoljeno povračilo 20 % stroškov.
Kar zadeva usmerjeno podporo obstoječim MSP , partnerstva SZI zagotavljajo močen ekosistem, v katerem lahko 
prejmejo podporo. Obstoječa MSP z izjemnim inovacijskim potencialom bi bila zato v idealnem položaju, da se pri-  
družijo partnerstvu SZI in v celoti izkoristijo podporo, ki jo ponuja EIT. Zato MSP vse večkrat sodelujejo kot partnerji 
v SZI in upravičenci do posredovanih nepovratnih sredstev za SZI ter prejemniki storitev za ustanavljanje in pospe -
ševanje podjetij.
60
SZI si prizadevajo, da bi postale finančno vzdržne, ter lahko uporabljajo finančne instrumente (npr. bančna poso -
jila) in druge vire prihodka, ki ne spadajo med sredstva EIT, zato lahko zagotovijo, da so plačila MSP pravočasna, ne 
glede na to, kdaj prejmejo sredstva EIT. EIT SZI ne more določati plačilnih pogojev v zvezi s pogodbenimi odnosi, ki 
jih imajo s partnerji, saj so SZI v tem smislu neodvisne. Ker so v primerjavi s programom kot celoto plačila za pod -
poro MSP omejena, lahko SZI zvišajo znesek predplačil MSP z ustreznim upravljanjem denarnih tokov (v odgovorih 
Komisije in EIT na odstavka 41 in 44 so navedeni dodatni primeri prožnosti financiranja SZI).
61
EIT po pridružitvi novih partnerjev SZI sistematično zbira informacije o njihovem stanju. Zato ima ažurne informacije 
o številu partnerjev SZI, ki so MSP .
Poleg tega v prvih letih delovanja SZI v njej prevladujejo velike organizacije, saj lahko pripravijo trden strateški načrt 
in zmagovalni predlog, na podlagi katerega so sploh lahko izbrane za SZI. MSP se SZI običajno pridružijo pozneje, ko 
lahko njihova udeležba doda vrednost dejavnostim vzpostavljenih partnerstev.
SZI za trajnostno energijo je imela v obdobju 2010–2013 na primer 25 partnerjev, ki so bili MSP . V letih 2014 in 2015 
pa se ji je pridružilo 55 oziroma 50 novih MSP , s čimer se je število partnerjev, ki so MSP , povečalo na 130.
Številna MSP sodelujejo v programu EIT-SZI in so končni prejemniki nepovratnih sredstev EIT na podlagi sporazu -
mov za podizvajanje ali za dodelitev posredovanih nepovratnih sredstev z drugimi partnerji SZI, kot so univerze, 
raziskovalna središča ali industrijska podjetja. Programi SZI za pospeševanje in inkubiranje so zlasti usmerjeni 
v zagonska MSP , EIT pa z enim od ključnih kazalnikov uspešnosti sledi ustanavljanju novih MSP . Zaradi vse večjega 
števila MSP v partnerstvih SZI in MSP , ki sodelujejo prek nepovratnih sredstev EIT, bo seveda tudi delež nepovratnih 
sredstev, ki jih bodo dobila MSP , večji.
Odgovori Komisije 68
62
EIT dejavno podpira MSP . Za ustanavljanje zagonskih podjetij so določeni jasni cilji in so eden od temeljnih ključnih 
kazalnikov uspešnosti EIT.
Glej odgovor Komisije in EIT na odstavek 57.
64
Spodbujanje sinergij in dopolnjevanja z drugimi pobudami EU je prednostna naloga EIT in GD EAC. Ta cilj je sestavni 
del strateškega inovacijskega programa EIT in uredbe o EIT.
GD EAC in EIT spodbujata sinergije in dopolnjevanja (npr. letno srečanje s službami Komisije, EIT in SZI ter izbirna 
merila za nove SZI), ki so vgrajeni v model SZI, njegovi elementi pa upoštevajo cilje in izkušnje, pridobljene pri dru -
gih programih EU (npr. zasnova trikotnika znanja temelji na vidikih programa Erasmus+ in dialoga med univerzami 
in podjetji; zasnova kolokacijskega centra temelji na regionalni politiki EU; pristop za reševanje družbenih izzivov se 
uporablja v celotnem okvirnem programu Obzorje 2020, model financiranja EIT pa temelji na izkušnjah, pridobljenih 
pri drugih programih). Konkretni primeri sinergij na tematskih področjih SZI, kot je EIT Digital, so: javno-zasebno 
partnerstvo za internet prihodnosti in masovne podatke, SZI za trajnostno energijo: načrt SET in SZI za podnebne 
spremembe: sodelovanje z GD CLIMA pri pripravi konference ZN o podnebnih spremembah v Parizu decembra 2015.
EIT še naprej spodbuja sinergije na ravni konkretnih projektov, v zadnjem času v okviru Evropskega sklada za strate -
ške naložbe (EFSI) z evropskim sodelovanjem v znanosti in tehnologiji (COST) in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA).
69
EIT je že zahteval začetek postopka za doseganje popolne finančne neodvisnosti. Ta postopek naj bi se končal pred 
koncem leta 2016.
71
EIT poleg zagotavljanja skladnosti s pravili vse bolj nagrajuje uspešnost in spodbuja učinek. Slaba uspešnost bo 
imela na primer vse večji negativni učinek na proračun SZI. Dodeljevanje financiranja na podlagi konkurence bo 
imelo v proračunu EIT za SZI kot del načel za finančno vzdržnost SZI vedno večji delež. Ker se bo ta delež, ki nagra -
juje uspešnost, sčasoma povečeval, bo to SZI s slabo uspešnostjo finančno še bolj spodbudilo k izboljšanju.
72
EIT je leta 2015 okrepil neposredni učinek slabe uspešnosti na zneske, ki se izplačajo – v primeru neustreznega izva -
janja dejavnosti ne bo sprejel delov izjave SZI o odhodkih. Glej odgovore Komisije in EIT na odstavek VII povzetka.
EIT si po posredovanju Sodišča še naprej prizadeva za krepitev preverjanja stroškov v letnih revizijskih poročilih. 
Bogato nagrajuje uspešnost, obenem pa zelo zanesljivo zagotavlja upravičenost nastalih stroškov.
Odgovori Komisije 69
74
EIT in Komisija menita, da je mejna vrednost v skladu s členom 34 uredbe o pravilih za sodelovanje v okvirnem 
programu Obzorje 2020 primerna za nepovratna sredstva EIT, ki se izplačajo SZI. Zdi se nam sorazmerno, da mora 
upravičenec do sredstev EU/EIT, ki zahteva več kot 325 000 EUR letnih nepovratnih sredstev, predložiti revizijsko 
potrdilo. Če bi EIT za nepovratna sredstva, ki jih zahtevajo udeleženci, želel uporabiti drugačno mejno vrednost ali 
mejno vrednost, ki višja od 325 000 EUR, bi potreboval posebno odstopanje od člena 34 uredbe o pravilih za sodelo -
vanje v okvirnem programu Obzorje 2020.
Glej tudi odgovor Komisije in EIT na odstavka 79 in 80.
76
Opozoriti je treba, da „finančna poročila“ niso več značilna le za EIT, saj so poročila o stroških od sporazumov 
o dodelitvi nepovratnih sredstev za leto 2016 popolnoma usklajena s predlogami, ki se uporabljajo v okvirnem pro -
gramu Obzorje 2020.
79, druga alinea
za izvedbo tega priporočila bi bilo potrebno posebno odstopanje od uredbe o pravilih za sodelovanje v okvirnem 
programu Obzorje 2020 in finančne uredbe3.
79, tretja alinea
na izvedbo tega priporočila EIT ne more vplivati, saj bi bilo potrebno posebno odstopanje od uredbe o pravilih za 
sodelovanje v okvirnem programu Obzorje 2020 in finančne uredbe4.
81
Zunanja izvedba tehnične ocene projektov je običajna praksa v programih raziskav in razvoja. To se dogaja zlasti 
pri zelo zahtevnih projektih, ki zajemajo in vključujejo več področij dejavnosti, kot so izobraževanje, inovacije in 
gospodarstvo.
83
Opozoriti je treba, da je EIT od leta 2013 izboljšal trend menjavanja zaposlenih. Pomemben dejavnik, ki prispeva 
k menjavanju zaposlenih, je nizek količnik za Madžarsko (trenutno 69 %), vendar EIT na to nima vpliva.
84
V tem času se je bistveno izboljšala zmogljivost upravljanja EIT. Prosto delovno mesto vodje enote se je zapolnilo, 
poteka pa izbor drugega vodje enote. Poteka tudi izbor direktorja EIT.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135 .
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135 .
Odgovori Komisije 70
86
Ker je EIT zelo osredotočen na odličnost, je običajno, da so države z večjo inovacijsko zmogljivostjo v SZI bolje zasto -
pane. Jasen cilj EIT je krepitev obstoječih zmogljivosti in centrov odličnosti v Evropi, poleg tega pa zagotavlja tudi, 
da prek regionalne inovacijske sheme EIT (EIT RIS) prinaša korist območjem Unije, ki v SZI neposredno ne sodelujejo.
Okvir 11 – Pomisleki glede koncentracije finančne podpore EIT ter pomanjkanja 
preglednosti
Stranice trikotnika znanja so smiselno uravnotežene, kar zadeva razporeditev partnerjev in financiranja. SZI imajo 
vzpostavljene jasne postopke za izbiro projektov, ki zagotavljajo nadzor nad kakovostjo in preglednost.
89
Rezultati EIT počasi postajajo vidni. Dal je več kot 1 000 podjetniško naravnanih diplomantov, ustvaril številna 
zagonska podjetja, vrsto zgodb o uspehu, močno vseevropsko omrežje kolokacijskih centrov in podjetniških pospe -
ševalnikov ter spodbudil podjetniško kulturo.
92
Pregled ustanavljanja podjetij, ki je bil končan novembra 2015, je trden dokaz dodane vrednosti, ki so jo zago -
tovili programi pospeševanja EIT/SZI, za podprta podjetja pa obstajajo dogovori o pogojih, iz katerih so razvidni 
pomembni rezultati podpore, ki jo je EIT zagotavljal pri ustanavljanju podjetij.
93
Ključni kazalniki uspešnosti kažejo, da so bili zagotovljeni pomembni izložki, od katerih so se do zdaj številni že 
prenesli v konkretne rezultate (glej primere, navedene v odstavku 90).
94
Treba je poudariti, da se neevropski študenti prav tako vključujejo v evropska podjetja oziroma po zaključku študija 
ustanavljajo lastna podjetja, s čimer ustvarjajo učinek in dodano vrednost za družbo. SZI EIT so oblikovale okolje, 
v katerem se je vrzel med akademsko sfero in podjetji zmanjšala, zato imajo takšni študenti po študiju lažjo pot do 
dela pri poslovnem partnerju SZI in se tako lažje odločijo za to, da bodo ostali v Evropi.
98
Vse tri SZI iz prvega vala so v skladu s členom 6(2)(e) uredbe o ustanovitvi EIT vzpostavile strategije za finančno 
vzdržnost. Povzetek teh strategij se od leta 2014 predstavlja v poslovnih načrtih SZI. Strokovnjak EIT se je za 
poslovni načrt za leto 2016 osredotočil zlasti na vprašanja finančne vzdržnosti in je ocenil načrte za vse SZI.
103
Novi okvirni partnerski sporazumi se bodo podpisali na začetku leta 2016.
Odgovori Komisije 71
Zaključki in priporočila
Priporočilo 1
Komisija in EIT sprejemata priporočilo.
Morebitni predlog spremembe pravnih predpisov bo treba pripraviti v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja, 
zlasti z načelom „najprej ovrednoti“. Komisija mora EIT v skladu z njegovo pravno podlago ovrednotiti do konca 
leta 2017, vrednotenje, pri katerem sodelujejo vse zadevne službe Komisije, pa se pripravlja.
Pri njem se bo upoštevalo tudi kritično mnenje, podano v reviziji, do katere bodo imeli dostop neodvisni ocenje -
valci. Na podlagi rezultatov vrednotenja se bo odločalo o morebitnih prihodnjih ukrepih v skladu z načeli boljšega 
pravnega urejanja.
Komisija bo na podlagi ugotovitev iz vrednotenja neodvisnega strokovnjaka in rezultatov te revizije sprejela stališče 
glede spremembe pravne podlage EIT.
107
Glej odgovore Komisije in EIT na odstavke 40–49 in 60, v katerih je povzeto njuno stališče do teh vprašanj.
Priporočilo 2 (a)
Komisija in EIT deloma sprejemata priporočilo in bosta proučila, v kolikšni meri bi se večletnost lahko dodatno 
podaljšala.
Priporočilo 2 (b)
Komisija in EIT sprejemata priporočilo.
Za a): popoln pregled do pomladi 2017 in izvajanje (pogojeno z zadevnim pregledom) do leta 2018.
108
Glej odgovore Komisije in EIT na te odstavke, v katerih je povzeto njuno stališče do teh vprašanj.
Priporočilo 3
EIT in Komisija sprejemata to priporočilo.
Odgovori Komisije 72
109
Glej odgovore Komisije in EIT na te odstavke, v katerih je povzeto njuno stališče do teh vprašanj.
Priporočilo 4
Komisija in EIT sprejemata priporočilo.
EIT bo še naprej razvijal osredotočenost na učinek, kot je že začel leta 2015.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) ima 
ambiciozen cilj okrepiti povezave med izobraževanjem, 
znanostjo in poslovnim sektorjem ter tako biti gonilo 
inovacij v EU. Sodišče je prišlo do zaključka, da so kljub 
nesporni utemeljenosti obstoja EIT njegov zapleten 
operativni okvir in težave z upravljanjem ovirale splošno 
uspešnost inštituta. Ugotovilo je več slabosti v modelu 
financiranja EIT, ureditvah za poročanje med EIT in 
skupnostmi znanja in inovacij ter pri finančni vzdržnosti 
teh skupnosti. Sedem let po ustanovitvi EIT operativno  
še vedno ni popolnoma neodvisen od Evropske komisije, 
kar je oviralo njegovo sprejemanje odločitev. Menimo, da 
potrebuje EIT, če želi postati revolucionaren inovativen 
inštitut, kot je bilo prvotno zamišljeno, zakonodajne in 
operativne prilagoditve, da bo bolje spodbujal inovacijski 
potencial EU.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE