SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 12.07.2004 
KOM(2004) 473 kon čno 
2004/0146 (COD)   
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o licencah za kontrolo zra čnega prometa v Skupnosti 
  
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. U VOD 
Evropski zra čni prostor ostaja eno izmed najbo lj obremenjenih prometnih okolij v svetu. 
Skupina na visoki ravni v okvi ru projekta Enotno evropsko nebo, je kot glavno oviro za 
bistven napredek v tej panogi navedl a razdrobljenost sistema vodenja zra čnega prometa na 
nacionalni ravni pravil, postopkov, trgov in nivoje v izvedbe. Program Enotnega evropskega 
neba se teh razli čnih oblik razdrobljenosti loteva s pomo čjo številnih pobud:  certificiranjem 
ponudnikov storitev zra čne plovbe, oblikovanjem funkcionalnih blokov zra čnega prostora, 
poenotenjem klasifikacije zra čnega prostora, interoperabil nostjo opreme, itd. Licenca za 
kontrolo zra čnega prometa Skupnosti to prav tako dosega z oblikovanjem pravil Skupnosti, 
kar omogo ča višji nivo usposobljenosti, ki bo na evropski ravni bolj primerljiva. To je še bolj 
pomembno zaradi dejstva,  da je vodenje zra čnega prometa delovno intenzivna panoga s 
trgom, ki obsega 6 milijard €. Okoli 60% stroškov plovbe je povezano z osebjem.  
V letu 2001 je bilo v evropski (15 držav članic) industriji zra čnega prometa v celoti 
zaposlenih okoli 33,000, od tega 35% ali okoli 13,500 kont rolorjev zra čnega prometa. 
Izobrazba kontrolorjev zra čnega prometa predstavlja klju čni člen v varnostni verigi. Direktiva 
bi pokrivala vse te kontrolorje zra čnega prometa, skupaj z vojaškimi kontrolorji, ki 
zagotavljajo kontrolo zra čnega prostora v splošnem zra čnem prometu. 
2. E LEMENTI PROGRAMA ENOTNO EVROPSKO NEBO 
Sprejetje štirih predpisov, ki sestavljajo pa ket Enotno evropsko nebo, bo bistveno spremenilo 
sistem vodenja zra čnega prometa. Ta dopolnilni pr edlog o licencah za kontrolo zra čnega 
prometa Skupnosti je pomemben iz ve č razlogov. 
Licenca prispeva k ravnovesju  med razli čnimi elementi programa Enotno evropsko nebo, da 
bi tako zagotovila obravnavo, ne samo z institucionalnih, ekonomskih in tehni čnih vidikov, 
temveč tudi s socialnih. 
Licenca je del širše varnostne politike  programa: zagotoviti mora možnost revizije ali 
okrepitve varnostnih vidikov vodenja zra čnega prometa in uvesti visoke standarde za sistem 
usposabljanja.  
Zakonodaja Enotnega evropskega neba bo vodila do oblikovanja čezmejnih funkcionalnih 
blokov zra čnega prostora. Postopek zdru ževanja ponudnikov storitev zra čne plovbe bo 
zahteval bolj fleksibilno izrabo delovne  sile. Licenca bo posp ešila organizacijo 
transnacionalnega dela.  
Predlog bo usposabljanje  identificiral kot posebno storitev  in doprinesel h kvaliteti razli čnih 
vrst usposabljanja. Proces certificiranja bo u činkovito ustvaril enake pogoje delovanja za 
storitve usposabljanja. 
 
SL 3   SL 3. P RIPRAVLJALN A DELA 
Da bi pripravila to zakonodaj no pobudo, je Komisija izvedla razi skavo, katere namen je bil 
predstaviti položaj li cenciranja v razli čnih državah članicah. Študija je r azkrila, da ostaja 
licenciranje v državah članicah EU, kljub mnogim mednarodnim predpisom, ki sta jih izdali 
ICAO ali Eurocontrol, še vedno zelo razdro bljeno. Po priporo čilih raziskave bi morala 
zakonodaja Skupnosti pokrivati naslednja podro čja: 
– V okviru pogojev za pridobitev in podaljšan je rating pooblastil in pooblastil enot bi 
morale biti predpisane tudi starostne ome jitve ter veljavnost ratinga in pooblastil. 
– V okviru usposabljanja kandidatov in st andardov usposobljenosti bi moralo biti 
določeno tudi preverjanje sposobnosti kontrolorj ev, proces usposabljanja in zahteve 
za preverjanje znanja, vklju čno z jezikovnimi kvalifikacijami in ocenjevanjem. 
– V okviru priznavanja institucij in enot za usposabljanje, bi morali biti zagotovljeni 
vsi pripomo čki, določene pa bi morale biti tudi zahteve za usposobljenost 
inštruktorjev. 
– Določene morajo biti okoliš čine, v katerih se lahko pritož ijo kandidati, ki ne opravijo 
preverjanja znanja in kontrolo rji, ki ne prestanejo ocenje vanja, ter postopek pritožbe. 
– Z neodvisnostjo med regulativnimi organi in  izvajalci storitev mora biti zagotovljeno 
transparentno in jasno defini rano razlikovanje med njimi. 
– Za priznavanje institucij za us posabljanje je zelo priporo čljiv evropski standard 
vključno s transparentnim in nenehnim sistemom samoocenjevanja. 
– Čeprav je licenca za kontrolo zra čnega prometa Skupnosti dobrodošla, mora 
direktiva jasno definira ti, kaj se ureja na ravni EU in kaj naj ostane definirano na 
nacionalni ravni. 
– Ključni element, ki bo prispeva l k zagotavljanju varnega in u činkovitega sistema 
storitev zra čne kontrole je ustrezen socialni dialog, zato bi morala predlagana 
direktiva vklju čevati tudi navodilo za priznavanje licenc iz tretjih držav. 
– Medsebojno priznavanje licenc ali spri čeval Skupnosti o usposobljenosti je lahko 
uspešno le, če je znanje, na podlagi katerega  je pridobljena, enakovredno. 
4. P RIPRAVA DIREKTIVE  
Licenciranje kontrolorjev zra čnega prometa je že stara tradic ija. ICAO predpisi o licenciranju 
vključujejo zahteve glede starosti, znanja, ratinga,  izkušenj, jezika in zdravstvenega stanja. 
Eurocontrol je spreje l zakonsko varnostno zahtevo št. 5 (ESARR5) glede osebja, zaposlenega 
na podro čju storitev vodenja zra čnega prometa, skupaj s serijo sprejemljivih na činov za 
izpolnjevanje. Zahteve glede kontrolorjev zra čnega prometa naj bi bile izpolnjene do 
10. novembra 2003. Te zahteve naj bi izpolnjeval i imenovani organi, izvajalci storitev 
zračnega prometa ter posamezniki. Predlog Komisije prenaša pomembne zahtev ESARR v 
zakon Skupnosti. 
 
SL 4   SL ESARR5 podpira vrsta gradiva, ki ga je izdal Eurocontrol, da bi olajšal izvedbo ESARR5, kot 
npr. Evropski priro čnik za licenciranje osebja, ki predpisu je podrobnosti o strukturi ratinga in 
pooblastil; skupno temeljno vsebino, ki na evropski  ravni predpisuje enot ne temelje za licence 
za kontrolo zra čnega prometa, ter zdravstvene zahteve . Vrednost tega gradiva je splošno 
priznana v Evropi in je omogo čila bistvene elemente tega pr edloga, dejansko tlakovala pot 
uvajanja licence Skupnosti. Glede na zdru žljivost zakonodaje Skupnosti in ESARR5, lahko 
končni izsledki Eurocontrola spet prevzamejo svojo vlogo zagotavljanja u činkovitega 
izvajanja zakonodaje Skupnosti. 
Pripravljalna študija je razkrila, da je kljub obstoje či mednarodni zakonodaji, nacionalna 
tradicija mo čna in, da dopuš ča različne ravni kvalitete in usposobljenosti, ki jih je težko 
primerjati. Ta razdrobljenos t pa v okviru Skupnosti ni ve č sprejemljiva, saj lahko vodi do 
povečanja varnostnega tveganja v preobremenjenem zra čnem prostoru Evrope. Poenotenje 
licenc za kontrolorje zra čnega prometa bo pripomoglo k var nosti, saj bodo znotraj in med 
izvajalci storitev ravni usposob ljenosti poenotene, kar bo omogo čilo bolj učinkovito in varno 
povezavo med njimi. To pa bo vodilo k bolj u činkoviti organiziranosti trga delovne sile 
kontrolorjev zra čnega prometa, pove čalo bo njihovo razpoložljivos t in olajšalo oblikovanje 
funkcionalnih blokov zra čnega prostora. Licenca bo omogo čila bolj učinkovit prost pretok, saj 
bo zatrla previdnost, s katero nekatere države članice sedaj priznavajo licence ostalih članic. 
5. T EMELJNA VODILA DIREKTIVE  
Glede na dejstvo, da ve čina držav članic že ima dolo čeno zakonodajo, oblikovano na podlagi 
načel ICAO in, da sedaj uvajajo program E notno evropsko nebo in ESARR5, je zelo 
pomembno zagotoviti popolno sk ladnost s to direktivo. 
5.1. Skladnost s paketom Enotno evropsko nebo 
Tako kot storitve zra čne plovbe, bodo tudi predpisi o us posabljanju podvrženi certificiranju. 
Ko bo oblikovan dolo čen trg storitev usposabljanja, bo posebna pozornost namenjena 
zadostnemu varovanju, ki bo prepre čilo 'dumping usposabljanja'. Dve orodji, s pomo čjo 
katerih je možno prepre čiti dumping, sta seznam znanj, ki dolo ča zahtevano znanje ob 
zaključku procesa usposabljanja in pa zahteve za certifikacijo izvajalcev usposabljanja v 
Evropi. Samo certificirani iz vajalci usposabljanja bodo lahko te čaje in osnutke usposabljanj 
predložili v potrditev naci onalnemu nadzornemu organu. 
5.2. Skladnost z obstoje čo zakonodajo 
Zakonodaja Enotnega evropske ga neba in še posebno člen 4 Uredbe o izvajanju storitev, 
predpisujeta prenos ESARR-jev v zakonodajo Skupnosti. Ta direktiva je prenos vseh 
obveznih zahtev, povezanih s kontrolo zra čnega prometa in podpira akcije, ki so jih države 
članice že izvedle, da bi uvedle ESA RR5. Ker direktiva vsebuje veliko ve č varnostno kriti čnih 
elementov, kot je recimo certificiranje izvajalc ev usposabljanj ali dolžnost revidiranja celotne 
verige usposabljanja, samo uva janje ESARR5 ni dovolj za uvedbo direktive. Po drugi strani 
pa, ker med direktivo in ESARR5  ni protislovij, lahko države članice izberejo kot instrumente 
uvajanja direktive, kon čne izsledke Eurocontrol-a. 
 
SL 5   SL 5.3. Primerjava z drugimi licencami Skupnosti 
Direktiva presega obstoje če licence za pilote v civilnem letalstvu (91/670/EGS), ki je 
direktiva o vzajemnem priznavanju nacionalnih diplom. Bolj je primerljiva licencam v pomorstvu in železniških sektorjih (predlog  naveden v KOM(2004)142) , kjer so pravila o 
usposobljenosti dolo čena na evropski ravni in niso prepuš čena presoji držav članic. Na 
podlagi licence za pomorš čaka (01/25/ES), se izvaja Konvencija mednarodne pomorske 
organizacije o standardih usposabljanja , certificiranja in nadzorovanja pomorš čakov. Razlika 
med direktivama je v tem, da licenca za pomorš čaka pripomore tudi k pospeševanju 
zaposlenosti pomorš čakov Skupnosti tako, da dolo ča standarde usposabljanja za vse osebje 
ladij, ki pristajajo v pristaniš čih Skupnosti. Jasno je, da bo im ela direktiva za kontrolorje 
zračnega prometa veljavo tudi onkraj meja Skupnosti.  
6. S
TRUKTURA IN VSEBINA DIREKTIVE  
Namen direktive je dolo čiti pravila za vse elemente verige licenciranja.  
Člen 1  
Ta člen določa cilje predloga za direktivo in podro čja, ki jih zajema.  
Člen 2  
Ta člen določa izraze, uporabljene v direktivi.  
Člen 3  
Ta člen omogo ča uporabo institucionalnega okvirja, dolo čenega v zakonodaji Enotnega 
evropskega neba, pri usposabljanju. Uspos abljanje mora biti kot storitve zra čne plovbe, 
vključno z možnostjo inšpekcije in pregleda. 
Člen 4  
Ta člen določa osnovna na čela sheme licenciranja: oblikova nje trga dela za aktivnosti 
kontrole zra čnega prometa in osnovne karakteristike licence, ki združuje tako usposobljenost 
nosilca le-te, kot tudi poobl astila, ki jih je izdal na cionalni nadzorni organ.  
Člena 5 in 6  
Ta dva člena določata pogoje za pridobitev in podaljšanje licence.  
Člen 7  
Ta člen predstavlja poenotenje usposobljenosti tako, da predpisuje strukturo ratinga in 
pooblastil na licenci, ki dolo čajo vrsto storitve, ki jo lahko izvaja kontrolor zra čnega prometa.  
Člen 8  
Ta člen uveljavlja zadnje popravke v ICAO Prilogi I o jezikovnih zahtevah.  
 
SL 6   SL Člen 9  
Ta člen se nanaša na nedavno sprejete zdravstvene zahteve, ki jih je oblikovala Eurocontrol.  
Člena 10 in 11  
Ta dva člena dolo čata pogoje za pridobitev statusa certif iciranega izvajalca usposabljanj. 
Zagotovljena je popolna usklajenost z ostalimi izvajalci storitev zra čne plovbe. 
Člen 12  
Ta člen dodatno zagotavlja visoko stopnjo usposoblje nosti, med drugim tudi skozi zahteve za 
revizijo in sistem potrj evanja izpraševalcev.  
Člen 13  
Ta člen določa način vodenja vzajemnega pot rjevanja in potrjuje na čela, ki jih je oblikovala 
sodna praksa Evropskega sodiš ča. 
Členi 14 do 18  
Ti členi vsebujejo standardne predpise glede uporabe postopkov komisije, kazni in 
vključevanja direktive v nacionalno zakonodajo.  
Priloga I  
Ta priloga dolo ča zahtevano vsebino usposabljanja, s katero bodo kandidati pridobili in 
obdržali ustrezna znanja. 
Priloga II  
Ta priloga dolo ča jezikovne zahteve, povzete po ICAO.  
Priloga III  
Ta priloga navaja kriterije certificiranja, ki jim mora zadostiti izvajalec usposabljanja in 
identificira pogoje, ki ji h lahko nacionalni nadzorni organ doda certifikatu. 
7. F AZA POSVETOVANJA  
Na podlagi priporo čil študije, je bil pripravljen inte rni delovni dokument, ki temelji na 
pridobljenih izkušnjah ICAO,  Eurocontrol-a in držav članic. Delovni dokument so v ve čjem 
obsegu obravnavali na sestankih, na katerih so prisostvovali sindikati, združenja delavcev, 
Eurocontrol in državne uprave. Dokument vsebuj e vse komentarje, ki so se pojavili med fazo 
posvetovanja. 
8. E KONOMSKI IN FINAN ČNI VPLIV DIREKTIVE  
Vpliv direktive bo odvisen od standardov usposabl janja, ki se že izvajajo v posameznih 
državah članicah. 
 
SL 7   SL Stroški javne uprave: 
V povezavi s samo izdajo licence ne bo dodatnih stroškov, saj imajo vse države članice že 
sistem licenciranja. Od dosedanje ravni nadzorov anja in revidiranja je  odvisno ali bo potrebno 
povečati število zaposlenih, ki bodo zadolženi za naloge, za katere je v direktivi dolo čeno, da 
morajo biti opravljene v dolo čenem času, npr. izdati potrditev.  
Direktiva izrecno navaja možnost zunanjega izvajanja storitev, npr. revizijo lahko izvede za to 
pooblaščena organizacija.  
Stroški nadzora se lahko zara čunavajo izvajalcem storitev, ki so zaprosili za certifikacijo in 
potrditev, ali pa so lahko vklju čeni v stroškovno osnovo politike zara čunavanja. 
Stroški za izvajalce zra čne plovbe: 
Tudi tukaj bodo stroški odvisni od trenutne ravni kvalitete sist ema usposabljanja. Direktiva 
dviguje raven kakovosti rezultatov sistema us posabljanja do ravni, ki je potrebna za 
zagotavljanje varnostnih zahtev glede na gostoto in kompleksnost v sistemu zra čnega prometa 
Evrope. Ker je pripravljalna št udija razkrila, da se mnoge s ituacije v Uniji rešujejo 'ro čno', 
enotna analiza stroškov/prednosti ni mogo ča. Pravzaprav je težko r azlikovati med stroški te 
direktive in strošk i, ki jih je povzro čila kakšna druga zakonodaja Skupnosti ali zahteve ICAO 
ali Eurocontrol-a. Možno je dolo čiti samo številne kvalitativne indikatorje. 
Z določanjem visokih standardov za za četno usposabljanje in zahte vanjem garancij, da bodo v 
procesu osnovnega usposabljanja sodelovali le nevtralni in objektivni izpraševalci, bi se 
morala raven uspešnosti osnovnega usposabljanja  povišati. Potrebno je vedeti, da znašajo po 
oceni stroški celotnega us posabljanja kontrolorja zra čnega prometa, vklju čno s plačo med 
€150,000 in €400,000. Zatorej je neuspeh na koncu usposabljanja precej drag. 
Stroški dodatnega zaposlovanja zaradi viš jih standardov za os novno in nadaljevalno 
usposabljanje so lahko manjši ob primerni organizaciji po obmo čjih, kjer se nacionalni 
nadzorni organi lažje odlo čajo o funkcionalnih potreba h enot, ko obravnavajo na črte 
usposabljanja ali sheme usposobljenosti. 
Možno je, da bodo nekoliko porasli stroški spremljanja nekaterih elementov verige 
licenciranja, saj je potrebno poro čila hraniti za primer  revizije. Spet pa  morajo biti dodatni 
stroški, ki izhajajo iz te direktive, ocenjeni v pr imerjavi s stroški, ki izvirajo iz ostalih zahtev, 
kot npr. sistemi za vodenje kakovosti in varnosti.  
Poenotene sposobnosti bodo pove čale varnost in omogo čile bolj učinkovito organizacijo dela, 
vključno z oblikovanjem funkcionalnih blokov zra čnega prostora. 
Ugotovitve: 
Na splošno bi se moralo možno kratkoro čno povišanje stroškov, z bolj racionalno izrabo 
delovne sile, nadomestiti z bolj dolgoro čnimi prihranki. Nenazadnj e bo direktiva zagotovila 
večjo varnost javnosti med poleti. 
 
SL 8   SL 9. F INANČNI VPLIV  
Ta predlog ne vsebuje izkaza stanja. 
Odločilne postopke, ki jih predpisuje ta predlog bo izvajala že obstoje ča odbora (Odbor 
Enotnega neba, kot je dolo čen v členu 5 Okvirne Uredbe (2004/549/ES)).  
10. U GOTOVITVE  
Komisija tako predlaga, da bi Evropski parlament in Svet morala sprejeti priložen predlog za 
direktivo.  
 
SL 9   SL 2004/0146 (COD) 
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o licencah za kontrolo zra čnega prometa v Skupnosti 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 80(2) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije,1 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora,2 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij,3 
v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 251 Pogodbe,4 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Izvedba zakonodaje Enotne ga evropskega neba zahteva oblikovanje bolj natan čne 
zakonodaje, posebno predpisov glede licenciranja kontrolorjev zra čnega prometa, da 
bi se izboljšala njihova koristnost in, da bi  se izboljšalo vzajemno priznavanje licenc, 
kot je predvideno v členu 5 Uredbe (ES) št. 550/2004 Ev ropskega parlamenta in Sveta 
z dne 10. marca 2004 o zagotavljanju storitev zra čne plovbe na enotnem evropskem 
nebu (Uredba o zagotavljanju storitev)
5. 
(2) Uvajanje takšne licence Skupnosti je  sredstvo za pre poznavanje razli čnih vlog, ki jih 
imajo kontrolorji zra čnega prometa pri zagotavljanju varnosti zra čnega prometa. Poleg 
tega bo oblikovanje standardov usposoblje nosti v Skupnosti zmanjš alo razdrobljenost 
na tem podro čju tako, da bo zagotovilo u činkovitejšo organizacijo dela v okviru 
naraščajočega regionalnega sodelovanja med izvajalci storitev zra čne plovbe. Ta 
direktiva tako predstavlja bistven de l zakonodaje Enotnega evropskega neba. 
(3) Direktiva je najprimernejše orodje za oblikovanje standar dov usposobljenosti, ki 
omogoča, da se o na činih, kako dose či skupne standarde, odlo čajo države članice. 
                                                 
1 UL 
2 UL 
3 UL 
4 UL 
5 UL L  96, 31.3.2004, str.10. 
 
SL 10   SL (4) Ta direktiva na j gradi na obstoje čih mednarodnih standardih . Mednarodna organizacija 
civilnega letalstva (ICAO) je sprejela odlo čbo o licenciranju kontrolorjev zra čnega 
prometa, vklju čno z jezikovnimi zahtevami. Evrops ka organizacija za varnost zra čne 
plovbe (Eurocontrol), ki jo je ustanovila mednarodna konvencija 13. decembra 1960 je 
v povezavi z Zvezo za varnost zra čne plovbe sprejela varnos tne regulativne zahteve 
Eurocontrol-a. V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 550/2004 ta direktiva prenaša 
zahteve, predpisane v varnostni regulativni  zahtevi št.5, ki ustreza kontrolorjem 
zračnega prometa. 
(5) Posebne karakteristike zra čnega prometa v Skupnosti zahtevajo u činkovito uporabo 
standardov usposobljenosti za kontrolorje zra čnega prometa Skupnosti, ki so zaposleni 
pri izvajalcih storitev zra čne plovbe v splošnem zra čnem prometu. 
(6) Kjer so za zagotavljanje skladnos ti z zahtevami Skupnosti odgovorne države članice, 
morajo biti organi, ki izvajajo nadzor in  verifikacijo skladnos ti v zadostni meri 
neodvisni od izvajalcev usposabljanja. Prav ta ko morajo ti organi biti sposobni svoje 
naloge učinkovito izvajati. 
(7) Predpis o storitvah zra čne plovbe zahteva visoko kvalificirano osebje, katerega 
usposobljenost je možno na razli čne načine dokazati. Za kontrolo zra čnega prometa je 
primeren na čin licenca Skupnosti, ki predstav lja nekakšno diplomo posameznega 
kontrolorja zra čnega prometa. Rating na licenci predstavlja vrsto storitve zra čnega 
prometa, ki jo lahko kontrolor izvaja. Hkrati pa zaznamki na licenci izražajo tako posebne sposobnosti kontrolorj a, kot tudi pooblastilo nadzornih organov, da lahko 
izvaja storitve v dolo čenem sektorju ali v skupini sektor jev. Iz tega razloga morajo biti 
organi ob izdaji licence al i podaljšanju zaznamka na  licenci, sposobni oceniti 
usposobljenost kontrolorjev zra čnega prometa, prav tako pa morajo biti sposobni 
razveljaviti licenco z odvzemom pooblastil, če obstaja dvom o usposobljenosti. Da bi 
bilo to podro čje pravično urejeno, direktiva ne sme avtomatizirati povezave med 
incidentom in razveljavitvijo licence. Odvzem licence mora biti zadnje sredstvo v 
skrajnih primerih, kjer ne gre za dvom o usposobljenosti. 
(8) Skupnost mora za spodbuditev zaupanja v sisteme licenciranja med članicami, 
obvezno dolo čiti pravila za pridobitev in podaljšanje licence. Zato je pomembno 
poenotenje vhodnih pogojev za poklic kontrolorja zra čnega prometa. To bi moralo 
voditi k priznavanju licenc v okviru Skupnosti in tako pove čati možnost prostega 
prehoda in razpoložljiv osti kontrolorjev zra čnega prometa. 
(9) Usposobljenost mora biti strukturirana na jasen in splošno sprejemljiv na čin, da bi bila 
primerljiva znotraj Skupnosti. To bo pripomogl o k zagotavljanju varnosti, ne samo v 
zračnem prostoru, ki je pod kontrolo pos ameznega izvajalca storitev zra čne plovbe, 
ampak predvsem v povezavi med razli čnimi izvajalci storitev. 
(10) Cilji za četnega usposabljanja so opisani v nav odilih, gradivu, ki je bilo izdano na 
zahtevo članic Eurocontrol-a in predstavljaj o primerne standarde. V primeru 
osnovnega usposabljanja je potrebno pomanj kanje splošno uveljavljenih standardov 
nadomestiti z vrsto ukrepov, vklju čno z odobritvijo izpraševalcev, kar bo zagotavljalo 
visoke standarde usposobljenosti. Ker je osnovno usposabljanje zelo drago in 
varnostno kriti čno, je vse to zelo pomembno. 
 
SL 11   SL (11) Komunikacija odigra v veliko incidentih in nesre čah zelo pomembno vlogo. ICAO je 
zaradi tega sprejel zahteve za znanje jezika. S pomo čjo te direktive bodo ti 
mednarodno sprejeti stan dardi uveljavljeni.  
(12) Na zahtevo držav članic Eurocontrol-a so bile obli kovane zdravstvene zahteve, ki 
veljajo za sprejemljivo obliko sporazuma. 
(13) Zahteva za certificiranj e usposabljanja bi morala ve ljati za eno od varnostno-kriti čnih 
osnov, ki prispeva h kvaliteti usposabljanja.  Usposabljanje pa bi moralo, podobno kot 
storitve zra čne plovbe, prav tako biti stvar certifik acijskega procesa. Ta direktiva bi 
morala s povezovanjem storitev usposablj anja med seboj, ali s povezavo storitev 
usposabljanj in storitev zra čne plovbe, omogo čiti certificiranje usposabljanja glede na 
vrsto usposabljanja. Potrebno bi bilo primer no obravnavati tudi inst itucije, ki izvajajo 
usposabljanje za pridobitev li cence v vojnem letalstvu ter ta ko, kolikor se le da, pokriti 
tudi podro čje kontrolorjev vojnega zra čnega prometa. 
(14) Ta direktiva potrjuje dolgolet no pravno vedo Evropskega sodiš ča na podro čju 
vzajemnega priznavanja diplom in prostega pretoka delovne sile. Na čelo 
sorazmernosti, potreba po ugot avljanju enakovrednosti, utemeljeni razlogi za izvajanje 
nadomestnih ukrepov in zahteva po primer nih postopkih pritožb, sestavljajo osnovna 
načela, ki bodo morala postati bolj vidno uporabna v sektorju vodenja zra čnega 
prometa. 
(15) Pri poklicu kontrolorja zra čnega prometa gre za tehni čni napredek, ki zahteva redno 
nadgrajevanje sposobnos ti kontrolorjev. Direktiva bi morala dopuš čati takšne 
prilagoditve tehni čnemu in strokovnemu napre dku z uporabo komitologije. 
(16) Direktiva lahko vpliva na dnevno prakso dela kontrolorjev zra čnega prometa. Socialni 
partnerji morajo biti o vseh ukrepih, ki im ajo pomemben socialen vpliv, na primeren 
način obveščeni, z njimi se je potrebno posvetovati. Zato se je Komisija pri tem 
posvetovala z Odborom za panožni  dialog, ustanovljenim z Odlo čbo Komisije 
1998/500/ES o ustanovitvi Odbora za panož ni dialog z dne 20. maja 1998, ki 
pospešuje dialog med socialnimi partnerji na evropski ravni6. 
(17) Države članice morajo dolo čiti pravila o kaznih, upor abljenih pri prekršitvah 
nacionalnih zahtev, ki izhajajo iz te direkt ive in izvesti vse potrebne ukrepe, da se 
kazni tudi izvajajo. Te kazni morajo biti u činkovite, sorazmerne ter odvra čilne.  
(18) Ukrepi, potrebni za uvedbo te direktive,  bi morali biti sprejeti v skladu z Odlo čbo 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki dolo ča postopke za izvajanje izvršilnih 
pristojnosti prenesenih na Komisijo7 – 
                                                 
6 UL L 225, 12.8.1998, str.27. 
7 UL L 184, 17.7.1999, str.23. 
 
SL 12   SL SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Člen 1 
Cilj in obseg 
1. Cilj te direktive je pove čati varnostne standarde in izboljšati delovanje sistema 
kontrole zra čnega prometa Skupnosti z izda jo licenc za kontrolorje zra čnega prometa 
v Skupnosti. 
Licenca ustvari pogoje za pridobitev in izvajanje poklica kontrolorja zra čnega 
prometa. 
2. Ta direktiva se uporabi za kandidate  za pridobitev licen ce za kontrolo zra čenega 
prometa in za kontrolorje, zaposlene  pri izvajalcih storitev zra čne plovbe, ki svoje 
storitve izvajajo v gl avnem v splošnem zra čnem prometu. 
Člen 2 
Definicije 
Za namene te direktive se uporabijo naslednje definicije: 
1. »kontrolor zra čnega prometa« pomeni osebo, upravi čeno do izvajanja storitev 
kontrole zra čnega prometa, najsi bo pod nadzorom  za to zadolženega inštruktorja ali 
samostojno; 
2. »storitev kontrole zra čnega prometa« pomeni stor itev, izvedeno z namenom 
preprečiti trčenja med zrakoplovi, in na manevrskem prostoru med zrakoplovi ter 
ovirami in z namenom pospeševanja te r vzdrževanje urejenega pretoka zra čnega 
prometa; 
3. »izvajalci storitev zra čne plovbe« pomeni katerokoli javno ali zasebno družbo, ki 
izvaja storitev zra čne plovbe za splošni zra čni promet; 
4. »licenca« pomeni certifikat, ki je, ne gl ede na ime po katerem je poznan, izdan ali 
potrjen, v skladu s to direktivo in dovolju je zakonitemu nosilcu licence izvajanje 
storitev kontrole zra čnega prometa v skladu s pooblastili, navedenimi na tem 
certifikatu; 
5. »rating« pomeni pooblastilo navedeno na li cenci, ali v povezavi z licenco in tako 
sestavni del le-te, ki navaja posebne pogoje,  pravice ali omejitve, ki se nanašajo na 
takšno licenco; na licenci morajo biti  navedeni vsaj naslednji ratingi: 
a) vizualna letališka kontrola; b) instrumentalna letališka kontrola; c) proceduralna priletna kontrola; d) nadzorna priletna kontrola; 
 
SL 13   SL e) proceduralna obmo čna kontrola letenja; 
f) nadzorna obmo čna kontrola letenja; 
6. »zaznamek« pomeni pooblastilo navedeno na licenci, posebno: 
a) rating pooblastilo, ki ozna čuje posebne pogoje, pravice ali omejitve, ki se 
nanašajo na rating, 
b) pooblastilo enote, ki na vaja ICAO lokacijo in obmo čje in/ali delovno mesto, na 
katerem lahko imetnik licence izvaja svoje delo, 
c) jezikovni zaznamek, ki navaja zn anje jezika imetnika licence, in 
d) inštruktorski zaznamek, ki ozna čuje, da lahko nosilec iz vaja usposabljanje ob 
delu; 
lahko je povezan z ratingom ali z licenco samo in tako tvori sestavni del le-te; 
7. »ICAO indikator lokacije« pomeni štirimestno kodno skupino, oblikovano na 
podlagi pravil, ki jih je pred pisala ICAO v svojem priro čniku DOC 7910. Vsaki 
lokaciji stacionarne zrakoplovne pos taje je dodeljena posebna koda; 
8. »sektor« predstavlja del obmo čja kontrole in/ali del letalskega informativnega 
področja/področje zgornjega zra čnega prostora; 
9. »usposabljanje« je celota teoreti čnih tečajev, prakti čnih vaj, skupaj s simulacijo in 
usposabljanjem na delovnem mestu, kate rih namen je pridobiti znanja, s pomo čjo 
katerih bo lahko kontrolor varno in kvali tetno izvajal stor itve kontrole zra čnega 
prometa; sestavljeno pa je iz: 
a) začetnega usposabljanja, ki zagotavlja temeljno usposabljanje in rating, s 
katerim bo udeleženec dobil licenco za nadaljnje usposabljanje; 
b) osnovno usposabljanje, vklju čno s prehodnim pred-usposabljanjem na 
delovnem mestu in usposabljanjem na delovnem mestu, s katerim bo 
udeleženec pridobil licenco za kontrolorja zra čnega prometa; 
c) nadaljevalno usposabljanje, s katerim podaljšuje veljavnost pooblastil na 
licenci; 
d) usposabljanje inštruktorjev za uspo sabljanje na delovnem mestu, s katerim 
udeleženci pridobijo pooblastilo za usposabljanje kontrolorjev na delovnem 
mestu; 
e) usposabljanje izpraševalcev in/ali ocenjevalcev; 
10. »izvajalec usposabljanja« je organizaci ja, ki jo je za izvajanje ene ali ve č vrst 
usposabljanj, kot je navedeno v tem členu, certificiral nacional ni nadzorni organ, in 
ki mora v ta namen, v odobritev pr edložiti postopke usposabljanja, na črt 
usposabljanja v enoti ali sheme usposobljenosti v enoti; 
 
SL 14   SL 11. »zahteve za usposobljenost, kot so predpisa ne v ciljih Smernic za skupne temeljne 
vsebine in cilje usposab ljanja kontrolorjev zra čnega prometa« so cilji, ki jih morajo 
študenti dose či za temeljno usposabljanje in rati ng, kot je navedeno v Eurocontrol-
ovih »Smernicah za skupne temeljne vsebine in cilje usposabljanja kontrolorjev 
zračnega prometa« (faza 1: revidirana),  HRS/TSP-002-GUI-01, druga izdaja z dne 
20.07.2001; in v »Smernicah za skupne temeljn e vsebine in cilje usposabljanja 
kontrolorjev zra čnega prometa« (faza II), HUM. ET1.ST05.1000-GUI-02, prva izdaja 
z dne 20.07.2000; 
12. »Zahteve za zdravniška spri čevala evropskega razreda 3 kontrolorjev zra čnega 
prometa« so zahteve, ki jih predpisuje  Eurocontrol v zahtevah za zdravniška 
spričevala evropskega razr eda 3 kontrolorjev zra čnega prometa, 
HUM.ET1.ST08.10000-STD-02, prva izdaja z dne 31.01.2003; 
13. »Shema usposobljenosti v enoti« je ve ljavna shema, ki predstavlja postopek s 
katerim enote vzdržujejo uspos obljenost imetnikov licenc. 
Člen 3 
Nacionalni nadzorni organi 
1. Države članice imenujejo ali ustanov ijo organ ali organe naci onalnega nadzora, da bi 
omogočile izvajanje nalog, ki jih nalaga di rektiva, dodeljenih takšnim organom. 
2. Nacionalni nadzorni organi so neodvisni od izvajalcev usposabljanja. To neodvisnost 
se doseže z zadostnim lo čevanjem nadzornih organov od izvajalcev usposabljanja, 
vsaj na funkcionalni ravni.  
Države članice zagotovijo, da nacionalni nadzor ni organi svoje naloge izvajajo 
nepristransko in transparentno. 
3. Države članice Komisijo obvestijo o nazivih in naslovih nacionalnih nadzornih 
organov, kot tudi o spremembah le-teh, ter o ukrepih, izvedenih za zagotovitev 
skladnosti z 2. odstavkom. 
Člen 4 
Načela licenciranja 
1. Države članice zagotovijo, da bodo storitve kontrole zra čnega prometa izvajali le 
kontrolorji zra čnega prometa s primernimi licencami. 
2. Licence se dodelijo vsem osebam, ki so  usposobljene za delo kontrolorja zra čnega 
prometa ali za študenta kontrole zra čnega prometa. 
3. Licenca mora biti podeljena na podlagi: 
(a) enega ali ve č ratingov za študenta kontrole zra čnega prometa in, 
(b) enega ali ve č ratingov in zaznamkov za kontrolorja zra čnega prometa. 
 
SL 15   SL 4. Prosilci za licenco priskrbijo vsa potre bna dokazila o svojih sposobnostih za delo 
kontrolorja zra čnega prometa ali za študenta kontrole zra čnega prometa. Ta dokazila, 
ki dokazujejo njihove sposobnos ti, se nanašajo na znanje , izkušnje, spretnosti in 
jezikovna znanja. 
5. Licenca ostane last osebe, ki ji je bila podeljena in, ki jo podpiše. 
Licenco je mogo če razveljaviti, če obstaja dvom o uspo sobljenosti kontrolorja 
zračnega prometa ali v primeru o čitne nepazljivosti. Odvzeti pa jo je mogo če le v 
primeru zlorabe. 
6. Licenca študenta kontrole zra čnega prometa pooblaš ča nosilca za opravljanje storitev 
kontrole zra čnega prometa pod nadzorom inštrukt orja za usposabljanje na delovnem 
mestu. V ta namen se na licenci študenta navede rating, ki dolo ča za katero vrsto 
storitve kontrole zra čnega prometa se usposablja. 
7. Licenca je veljavna le, če vsebuje veljavno zdravniško spri čevalo. 
Člen 5 
Pogoji za pridobitev licence 
1. Licence za študenta kontrole zra čnega prometa z vsaj enim ratingom, se dodelijo 
kandidatom, ki: 
(a) imajo dokazilo o zaklju čeni vsaj srednješolski izobr azbi ali izobrazbi, s katero 
se lahko vpišejo na univerzo; 
(b) so uspešno zaklju čili veljavno za četno usposabljanje, ustrezno ratingu ali 
pooblastilom, vklju čno s prakti čnim usposabljanjem in simulacijami, kot je to 
določeno v delu A Priloge I te direktive; 
(c) imajo veljavno zdravniško spri čevalo; in 
(d) so dokazali zadostno stopnjo jezikovne ga znanja v skladu z zahtevami, 
podanimi v Prilogi II. 
2. Licence za kontrolorja zra čnega prometa z ratingi, za kate re je bilo usposabljanje 
uspešno zaklju čeno in s potrebnimi pooblasti li, se dodeli kandidatu, ki: 
(a) je star vsaj 21 let; vendar lahko države članice dolo čijo postopek, s katerim se 
dovolijo odstopanja od te zahteve, posebno, če je kandidat tekom usposabljanja 
dokazal dovolj znanja, da lahko zagotavlja varno opravljanje dela; 
(b) je imetnik licence za študenta in zaklju čil veljavno osnovno usposabljanje ter 
uspešno opravil primeren na čin preverjanja znanja ali ocenjevanje, v skladu z 
zahtevami podanimi v delu B Priloge I; 
(c) ima veljavno zdravniško spri čevalo; in 
(d) je dokazal zadostno stopnjo znanja jezika v skladu z zahtevami, podanimi v 
Prilogi II. 
 
SL 16   SL 3. pooblastilo na licenci, ki dovoljuje izva janje usposabljanja na delu se dodeli 
imetnikom licence za kontrolo zra čnega prometa, ki: 
(a) so v neposrednem predhodnem ob dobju, katerega trajanje dolo či nacionalni 
nadzorni organ, izvajali naloge v skla du z ratingom in pooblastili, za katere 
lahko usposabljajo na tej enoti; 
(b) so uspešno zaklju čili veljavni te čaj za inštruktorja uspos abljanja na delovnem 
mestu in pri tem na podlagi primernega na čina preverjanja znanja dokazali 
zahtevano znanje in pedagoške sposobnosti. 
Člen 6 
Pogoji za vzdrževanje ratingov in  ohranjanje veljavnosti pooblastil 
1. Države članice zagotovijo podaljšanje velj avnosti zaznamkov za naslednjih 12 
mesecev, če izvajalec storitev zra čne plovbe dokaže, da: 
(a) je kandidat v zadnjih 12 mesecih opravil  minimalno število ur, kot je navedeno 
v shemi usposobljenosti v enoti; 
(b) je bila kandidatova spos obnost za izvajanje nalog ocen jena, kot to predpisujejo 
standardi, dolo čeni v delu C Priloge I; in 
(c) imajo kandidati veljavno zdravniško spri čevalo. 
2. Ne glede na dolo čila v odstavku 1, so pooblastila za iz vajanje usposabljanja ob delu 
veljavna za podaljšljivo obdobje 36 mesecev. 
3. Imetnik ratinga, ki v obdobju petih let ni izvajal nalog kontrole zra čnega prometa po 
pooblastilih, povezanih s tem ratingom, ne  sme izvajati nalog v skladu s tem 
ratingom, brez, da bil pred tem pozitivno o cenjen in dokazal izpolnjevanje zahtev, ki 
dokazujejo, da je imetnik sposoben pri četi z osnovnim usposabljanjem po tem 
ratingu. 
4. Ne glede na odstavek 3, pa veljavnost pooblas tila preneha, če imetnik ni izvajal 
nalog kontrole zra čnega prometa po tem pooblastilu v minimalnem obsegu ur, ki jih 
določa shema usposobljenosti v enoti. 
5. Dovoljen minimalen obseg delovnih ur ne izvajanja inštruktorskih nalog, ki so 
zahtevane za vzdrževanje veljavnosti pooblastila, se lahko inštruktorjem za 
usposabljanje na delovnem mestu zmanjša za čas, v katerem pou čuje kandidate na 
delovnem mestu, na katerega se nanaša  pooblastil, ki ga želi podaljšati. 
Člen 7 
Rating in pooblastila za kontrolorje zra čnega prometa 
1. Na licencah naj bo naveden eden ali ve č ratingov, opisanih v odstavkih 2 do 7, ki 
navajajo vrsto storitve, ki jo lahko imetnik licence izvaja. Poleg zaznamkov o 
ratingu, ki so navedeni v tem členu, pa se rating potrdi z zaznamkom, ki dokazuje 
 
SL 17   SL znanje jezika, ICAO indikator lokacije in  enoto, delovno mesto, sektor ali skupino 
sektorjev. 
2. Rating vizualna letališka kontrola (ADV) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen 
za izvajanje storitve kontrole zra čnega prometa v letališkem prometu na letališ čih, ki 
za priletne in vzletne postopke  ne uporabljajo inštrumentov. 
3. Rating instrumentalna letališka kontro la (ADI) dokazuje, da je imetnik licence 
usposobljen za izvajanje storitve kontrole zra čnega prometa za letališki promet na 
letališčih, na katerih za priletne in vzletne postopke uporabljajo inštrumente, ta 
licenca pa naj vsebuje tudi en ega od naslednjih pooblastil: 
(a) Pooblastilo za izvajanje kontrole s kont rolnega stolpa (TWR), ki dokazuje, da 
je imetnik usposobljen za izvajanje storit ve kontrole, kjer se letališka kontrola 
izvaja z ene operativne pozicije; 
(b) Pooblastilo za izvajanje kontrole gibanj a na tleh (GMC), ki dokazuje, da je 
imetnik licence usposobljen za izva janje kontrole gibanja na tleh; 
(c) Pooblastilo za nadzor gibanja na tleh (GMS), dodeljen kot dopolnilo 
pooblastilu za izvajanje kontro le gibanja na tleh in kontrole iz kontrolnega 
stolpa, dokazuje, da je im etnik licence usposobljen za izvajanje kontrole 
gibanja na tleh s pomo čjo sistemov za gibanje na površini letališ ča; 
(d) Pooblastilo za zra čno kontrolo (AIR) dokazuje, da je imetnik licence 
usposobljen za izvajanje zra čne kontrole; 
(e) Pooblastilo za letališko radarsko kontrolo (RAD), dodeljeno kot dopolnilo 
pooblastilu za zra čno kontrolo in pooblastilu za kontrolo s kontrolnega stolpa, 
dokazuje, da je imetnik licence usposob ljen za izvajanje letališke kontrole s 
pomočjo radarske opreme za nadzor. 
4. Rating proceduralna priletna kontrola (A PP), ki dokazuje, da je imetnik licence 
usposobljen za izvajanje storitve kontrole zra čnega prometa ob pristanku, vzletu ali 
preletu zrakoplova brez uporabe opreme za nadzor. 
5. Rating nadzorna priletna kontrola (APS) , ki dokazuje, da je imetnik licence 
usposobljen za izvajanje storitve kontrole zra čnega prometa ob pristanku, vzletu ali 
preletu zrakoplova z uporabo opreme za nadzor, ta rating pa naj vsebuje vsaj enega 
od naslednjih zaznamkov: 
(a) Pooblastilo za priletno kontrolo z upor abo radarja (RAD), ki dokazuje, da je 
imetnik licence usposobljen za izvajanje st oritve priletne k ontrole z uporabo 
primarne ali sekundarne radarske opreme; 
(b) Pooblastilo za natan čno priletno kontrolo z uporabo ra darja (PAR), ki se dodeli 
kot dopolnilo pooblastilu za kontrolo z uporabo radarja in dokazuje, da je 
imetnik licence usposobljen za izvajanje natan čnih priletov, kontroliranih s tal, 
z uporabo radarske opreme za natan čne prilete, zrakoplovom pri kon čnem 
priletu na pisto; 
 
SL 18   SL (c) Pooblastilo za nadzor prileta z radarj em (SRA), ki se dodeli kot dopolnilo 
pooblastilu za kontrolo z uporabo radarja in  dokazuje, da je imetnik licence 
usposobljen za izvajanje nenatan čnih priletov, kontrolirani h s tal, z uporabo 
nadzorne opreme, zrakoplovom pri kon čnem priletu na pisto; 
(d) Pooblastilo za avtomatsko pogojeni nadzor  (ADS), ki dokazuje da je imetnik 
licence usposobljen za izvajanje stor itve priletne kontrole z uporabo 
avtomatsko pogojenega nadzora; 
(e) Pooblastilo za terminalski nadzor (T CL), dodeljeno kot do polnilo pooblastilu 
za nadzor prileta z radarjem ali za av tomatsko pogojeni nadzor, in dokazuje, da 
je imetnik usposobljen za izva janje storitve kontrole zra čnega prometa z 
uporabo katerekoli nadzorne opreme, zrakoplovu, ki se nahaja v dolo čenem 
terminalskem sektorju in/a li sosednjih sektorjih. 
6. Rating proceduralna obmo čna kontrola letenja (ACP) dok azuje, da je imetnik licence 
usposobljen za izvajanje storitve kontrole zra čnega prometa zrakoplovom brez 
uporabe nadzorne opreme. 
7. Rating nadzorna obmo čna kontrola letenja (ACS) dokazu je, da je imetnik licence 
usposobljen za izvajanje storitve kontrole zra čnega prometa za zrakoplove z uporabo 
nadzorne opreme in mora vsebovati vsaj eno od naslednjih pooblastil: 
(a) Pooblastilo za kontrolo z uporabo rada rja (RAD), ki dokazuje, da je imetnik 
licence usposobljen za izvajanje storitev obmo čne kontrole letenja z uporabo 
nadzorne radarske opreme; 
(b) Pooblastilo za avtomatsko pogojeni nadzor  (ADS), ki dokazuje, da je imetnik 
licence usposobljen za izvajanje storitev obmo čne kontrole letenja z uporabo 
avtomatsko pogojenega nadzora; 
(c) Pooblastilo za terminalski nadzor (T CL), dodeljeno kot do polnilo pooblastilu 
za nadzor prileta z radarjem ali za av tomatsko pogojeni nadzor, in dokazuje, da 
je imetnik usposobljen za izva janje storitev kontrole zra čnega prometa z 
uporabo katerekoli op reme, za zrakoplov, ki  se nahaja v dolo čenem 
terminalskem sektorju in/a li sosednjih sektorjih; 
(d) Pooblastilo za oceansko kontrolo (OCL), ki dokazuje, da je imetnik 
usposobljen za izvajanje storitev kontrole zra čnega prometa zrakoplovu, ki se 
nahaja na podro čju oceanske kontrole. 
8. Ne glede na dolo čila, navedena v odstavku 1, pa lahko države članice, če tako 
zahtevajo posebne zna čilnosti zra čnega prometa v zra čnem prostoru, ki je v njihovi 
pristojnosti, oblikujejo tu di nacionalna pooblastila. 
9. Pooblastilo za usposabljanje na delovnem me stu na licenci dokazuje, da je imetnik 
licence usposobljen za izvajanje usposabljan ja in nadzora na operativnih delovnih 
mestih za obmo čja, ki jih pokriva veljaven rating. 
10. Glede na strokovni in znanstveni na predek se dopolnila k navedbam v tem členu 
sprejmejo v skladu s postopki, dolo čenimi v členu 14(2). 
 
SL 19   SL Člen 8 
Jezikovne zahteve 
1. Države članice zagotovijo, da lahko kontrolorji zra čnega prometa dokažejo 
sposobnost govora in razumevanja angleškega  jezika na zadovoljivi ravni. Njihovo 
znanje mora dosegati ocenjevalno lestvico, dolo čeno v Prilogi II. Dose či mora vsaj 4. 
stopnjo zahtev za jezikovno znan je, navedeno v tej prilogi. 
2. Glede na strokovni in znanstveni na predek se dopolnila k navedbam v tem členu in 
Prilogi II sprejmejo v skladu s postopki dolo čenimi v členu 14(2). 
3. Zahteve za znanje jezika kandidata se fo rmalno ocenjujejo v rednih intervalih, razen 
pri kandidatih, ki dokazujejo znanje jezika na 6. stopnji. 
Ti intervali pa ne smejo bili daljši od 3 let za kandidate, ki dokazujejo obvladovanje 
jezika na 4. stopnji in ne daljši od 6 let za kandidate, ki dokazujejo obvladovanje 
jezika na 5. stopnji. 
4. Države članice lahko oblikujejo tudi zahteve  za znanje lokalnega jezika, če sodijo, da 
je to potrebno iz varnostnih razlogov. Vendar pa zahtevana stopnja obvladovanja 
jezika naj ne bo višja od 4. stopnje po ICAO preizkusu znanja. Znanje se izkazuje s 
spričevalom, ki ga izda izvajalec us posabljanja ali enakovrednim spri čevalom, ki ga 
je izdala ustanova za u čenje jezikov. 
5. Dokazilo za obvladovanje jezika se v licen ci navede kot poseben zaznamek o znanju 
jezika. 
Člen 9 
Zdravstvene zahteve 
1. Zdravstvena spri čevala se izdajo v skladu z zdra vstvenimi zahtevami Evropskega 
razreda 3 zdravstvene certif ikacije kontrolorjev zra čnega prometa. 
Osebje za ocenjevanja zdravs tvenega stanja, ki ga odobri nacionalni nadzorni organ, 
oblikuje poro čila na podlagi teh zahtev. 
Ocenjevanje kandidatov se izvaja pr imerno starosti kandidata in posebnim 
značilnostim delovnega mesta po na čelu sorazmernosti. 
2. Države članice zagotovijo, da se oblikujejo u činkoviti postopki pritožb, ki 
zagotavljajo pravi čno obravnavanje kandidatov in izvajanje potrebnih ukrepov 
izvajalcev storitve zra čne plovbe kadar imetniki ne pridobijo veljavnega 
zdravniškega poro čila. 
3. Države članice zagotovijo, da se oblikujejo us trezni postopki za ravnanje v primeru 
zmanjšanja zdravstvenih sposobnosti in, ki bodo omogo čili imetniku licence, da 
svoje delodajalce obvestijo o zaznavi kakršnegakoli pojemanja zdravstvenih 
sposobnosti ali vpliva katerihkoli psihoaktivnih snovi ali zd ravil, ki lahko omajajo 
njihovo sposobnost varno in pravilno opravlj ati naloge, tako, da lahko izvajalci 
storitev zra čne plovbe pri kontrolorjih nadziraj o uporabo oz. zlorabo psihoaktivnih 
snovi in svetuje kontrolorjem glede jemanja zdravil. 
 
SL 20   SL 4. Glede na strokovni in znanstveni napredek se dopolnila k navedbam v to čki 12 člena 
2 sprejmejo v skladu s postopki dolo čenimi v členu 14(2).  
Člen 10 
Certifikacija izvajalcev usposabljanja 
1. Priprava usposabljanja kontrolorjev zra čnega prometa v Skupnosti je predmet 
certifikacije nacionalneg a nadzornega organa. 
2. Zahteve za certifikacijo morajo biti  povezane s strokovno in operativno sposobnostjo 
in primernostjo za organizacijo usposabljanja na pedagoško u činkovit na čin, tako kot 
je to dolo čeno v točki (1) Priloge III. 
3. Prošnje za certifikacijo se predložijo  nacionalnim nadzornim organom v državi 
članici, v kateri se nahaja glavni kraj  delovanja in v kateri sedež podjetja, če le-ta 
obstaja. 
Nacionalni nadzorni organi izdajo spri čevalo, če so izpolnjene zahteve navedene v 
točki (1) Priloge III.  
Spričevala se lahko izdajajo za vsako vr sto usposabljanja, kot je to dolo čeno v točki 
(9) člena 2, ali v kombinaciji z drugimi storitvami zra čne plovbe, kjer se dolo čena 
storitev zra čne plovbe in dolo čeno usposabljanje certifici rata kot povezana storitev. 
4. Spri čevala dolo čajo pravice in dolžnosti izvajalca usposabljanja. 
Certifikacija je lahko  le stvar pogojev, dolo čenih v točkah (2) in (3) Priloge III. Ti 
pogoji pa morajo biti objektivno opravi čeni, nepristranski, sorazmerni in 
transparentni. 
5. Nacionalni nadzorni organi spremljajo skladnost z zahtevami in pogoji navedenimi v 
spričevalu. Če nacionalni nadzorno organ ugotovi , da imetnik ne izpolnjuje ve č teh 
zahtev in pogojev, ustrezno ukrep a, lahko tudi z odvzemom spri čevala. 
6. Država članica priznava vsa spri čevala, izdana v drugi državi članici. 
Člen 11 
Računovodske obveznosti izvajalcev usposabljanja 
1. Izvajalci usposabljanja, ne glede na nji hov sistem lastništva ali pravno obliko, svoja 
finančna poročila predložijo v revizijo in jih objavijo. 
Poročila ustrezajo Mednarodnim ra čunovodskim standardom, ki jih je sprejela 
Skupnost. Kjer, glede na pravni status izvajalca usposabljan ja, popolna ustreznost 
Mednarodnim ra čunovodskim standardom ni mogo ča, si mora izvajalec prizadevati 
doseči maksimalno možno skladnost. 
2. V vsakem primeru, pa izvajalec usposabljanja letno poro čilo objavi in je redno 
podvržen reviziji neodvisnega finan čnega revizorja. 
 
SL 21   SL 3. Pri izvajanju razli čnih vrst usposabljanja, morajo izvajalci, za potrebe svojega 
internega ra čunovodstva, dolo čiti stroške in pr ihodek od storitev usposabljanja in, 
kjer je to potrebno, voditi konsolidirana poro čila za ostale storitve, ne storitve 
usposabljanja, kot bi jih morali, če bi storitve opravljali dve lo čeni podjetji. 
4. Države članice morajo imenovati pooblaš čen organ, ki ima pravico dostopa do 
poročil izvajalcev usposabljanja. 
5. Države članice lahko prehodne dolo čbe člena 9 Uredbe (ES) Št. 1606/2002 
Evropskega parlamenta in Sveta8 uporabijo za izvajalce usposabljanja, ki spadajo v 
okvir te Uredbe. 
6. Izvajalci usposabljanja za pridobitev vojaške licence so prosti obveznosti, dolo čenih 
v odstavkih 1, 2 in 3. 
Člen 12 
Zagotavljanje skladnosti s standardi usposobljenosti 
1. Da bi zagotovile, da bodo ravni uspos obljenosti neizogibne  za kontrolorje zra čnega 
prometa pri opravljanju dela v skladu z visokimi varnostnimi standardi, države 
članice zagotovijo, da nacionalni nadzor ni organi usposabl janje kontrolorjev 
spremljajo in nadzirajo. 
Ta odgovornost vsebuje: (a) izdajo, vzdrževanje, za časen odvzem ali odvzem licence; 
(b) certificiranje izvajalcev usposabljanja; (c) odobritev postopkov usposabljanj, na črtov usposabljanj v enoti in shem 
usposobljenosti v enoti; 
(d) potrditev izpraševalcev; (e) spremljava in pregled sistemov usposabljanja, in (f) oblikovanje primernih pritožbenih  postopkov in prijavnih mehanizmov. 
2. Nacionalni nadzorni organ oblikuje poda tkovno bazo, kjer se hranijo podatki o 
usposobljenosti vseh imetnikov licenc in ve ljavnosti njihovih pooblastil. Poleg tega 
pa morajo operativne enot e izvajalcev storitev zra čne plovbe hraniti podatke o 
efektivnih urah opravljenih na  sektorju, skupini sektorjev ali na operativnih položajih 
za vsakega imetnika licence, ki dela v eno ti, in te podatke na  zahtevo predložiti 
nacionalnim nadzornim organom. 
3. Nacionalni nadzorni organ potrd i imetnike licenc, ki so pooblaš čeni za izvajanje 
nalog kot izpraševalci ali ocenjevalci,  za osnovno in nadaljevalno usposabljanje. 
Potrditev je veljavna za podaljšljivo dobo 3 let. 
                                                
 
8 UL L 243, 1.9.2002, str.1. 
 
SL 22   SL 4. Nacionalni nadzorni organi za zagot ovitev ustrezne skladnosti s standardi, 
predpisanimi v tej direktivi, redno revidi rajo vse elemente sistema licenciranja. 
Poleg rednega preverjanja pa lahko naci onalni nadzorni organ izvaja oglede na 
mestu, ter tako preverja u činkovito izvajanje te  direktive in skladnost s standardi, 
navedenimi v njej. 
Nacionalni nadzorni organ mora Komisiji pošiljati letno poro čilo o uporabi te 
direktive, vklju čno z ugotovitvami revizij. 
5. Nacionalni nadzorni organi se lahko odlo čijo da, polno ali delno izvajanje revizijskih 
nalog in pregledov omenjenih v odstavku 4 tega člena, prepustijo priznanim 
organizacijam omenjenim v členu 3 Uredbe (ES) Št. 550/2004. 
Člen 13 
Vzajemno priznavanje licenc za kontrolo zra čnega prometa 
1. Vsaka država članica priznava licenco in na njej navedene ratinge in pooblastila, ki 
jo je izdal nacionalni nadz orni organ druge države članice v skladu s predpisi v tej 
direktivi. 
2. Da lahko nacionalni nadzorni organ ka ndidatu odobri pooblastila, za katera je 
zaprosil, mora kandidat izpolniti dolo čene pogoje povezane s pooblastilom in z 
značilnostmi enote, sektorja ali delovnega mesta. Ko ocenjuje enakovrednost 
pooblastil, ki jih kandidat že  ima s tistimi, ki jih mora  pridobiti, mora izvajalec 
storitev zra čne plovbe pri oblikovanju na črta usposabljanja v enoti, upoštevati 
pridobljena znanja in izkušnje kandidata. 
3. Če je kandidat nosilec licence, ki jo je odobril a tretja država ali voj aške licence, ki jo 
je izdala država članica, lahko nacionalni nadzorni or gan zahteva, da kandidat izpolni 
pogoje za pridobitev dolo čenega ratinga ali pooblastila. Pri ocenjevanju 
enakovrednosti licenc je potrebno upošte vati znanja pridobl jena v skladu z 
mednarodnimi standardi. 
4. Nacionalni nadzorni organi osnovni na črt usposabljanja, ki vsebuje predlagano 
usposabljanje za kandidata, potrdijo in ut emeljijo najkasneje v štirih tednih po 
predložitvi dokazil, ne gled e na odloge zaradi kakr šnihkoli prizivov. Pri odlo čanju 
zagotavljajo nacionaln i nadzorni organi nepristr anskost in sorazmernost. 
Člen 14 
Odbor 
1. Komisiji pomaga Odbor Enotnega neba, ustanovljen v členu 5 Uredbe ES/549/2004. 
2. Ob sklicevanju na ta odstavek, se uporabita člena 5 in 7 Odlo čbe 1999/468/ES, ob 
upoštevanju dolo čb v členu 8 le-te. 
Rok, dolo čen v členu 5(6) Odlo čbe 1999/468/ES se definira v času enega meseca. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
 
SL 23   SL Člen 15 
Kazenske dolo čbe 
Države članice dolo čijo pravila glede kazni, ki se uporab ljajo v primerih kršitev nacionalnih 
določb, določenih na podlagi te direk tive in izvedejo vse potre bne ukrepe, da se kazni 
izvedejo. Kazni morajo biti u činkovite, sorazmerne in odvra čilne. Države članice Komisijo 
najkasneje do datuma, dolo čenega v členu 16, obvestijo o teh ukrepih in nemudoma tudi o 
morebitnih naknadnih dopolnili h, ki vplivajo na te ukrepe.   
Člen 16 
Prenos 
1. Države članice sprejmejo zakone, uredbe in ad ministrativne predpise potrebne za 
izpolnitev te direktiv e najkasneje do dolo čenega datuma9. Komisiji morajo 
nemudoma posredovati besedilo  teh predpisov in korela cijske tabele med temi 
predpisi in to direktivo. 
Ko države članice sprejmejo te predpise, so v njih navedene navezave na to 
direktivo, ali pa so te navezave navedene  takrat, ko je dokument objavljen. Države 
članice dolo čijo, kako se izvaja navajanje navezav. 
2. Države članice Komisiji posredujejo besedila bistvenih predpisov nacionalne 
zakonodaje, ki jo sprejmejo na podro čju, ki ga pokriva ta direktiva. 
Člen 17 
Veljavnost 
Ta direktiva stopi v velja vo dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Člen 8 se uporabi [dve letu po datumu, dolo čenem v odstavku 1]. 
Člen 18 
(Naslovi) 
Ta direktiva je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik   
                                                
 
9 Štiriindvajset mes ecev po datumu, ko stopi v veljavo. 
 
SL 24   SL PRILOGA I  
Zahteve za usposabljanje  
DEL A  
ZAHTEVE ZA ZA ČETNO USPOSABLJANJE KONTROLORJEV ZRA ČNEGA 
PROMETA 
Začetno usposabljanje zagotavlja uspos obljenost študentov kontrole zra čnega prometa, ki ustreza 
vsaj osnovnim zahtevam, navedenim v ciljih Sm ernic za skupne temeljne vsebine in cilje 
usposabljanja kontrolorjev zra čnega prometa in s katero lahko varno, hitro in u činkovito vodijo 
zračni promet. Glede na strokovni in znanstveni napredek se dopolnila k navedbam v členu 2 
točki (11) sprejmejo v skladu s postopki navedenimi v členu 14(2). 
Začetno usposabljanje obsega naslednje predme te: letalska zakonodaja, vodenje zra čnega 
prometa vklju čno s postopki civilno-vojaškega sode lovanja, meteorologija, navigacija, 
zrakoplovi in osnove letenja vklju čno s sporazumevanjem med kontrolorjem zra čnega prometa 
in pilotom, človeški dejavniki, oprema in sistemi, pr ofesionalno okolje, nenavadne/težavne 
situacije, izpadi sistemov, znanje jezika vklju čno z izrazi radiotelefonije. 
Predmeti se pou čujejo tako, da pripravijo kandidate na razli čne vrste storitev zra čnega prometa s 
poudarkom na varnostnih vidikih. Za četno usposabljanje je sestavljeno iz teoreti čnih in 
praktičnih delov vklju čno s simulacijo, njihovo trajanje pa je biti dolo čeno v veljavnem na črtu 
začetnega usposabljanja. Na osnovi pridobljenih  znanj, se kandidat smatra kot usposobljen za 
obvladovanje kompleksnih in napetih prometni h situacijah in, da lahko preide na osnovno 
usposabljanje. Znan je kandidata po za četnem usposabljanju mora biti ovrednoteno s primernim 
načinom preverjanja znanja. 
DEL B  
ZAHTEVE ZA OSNOVNO USPOSABLJANJE KONTROLORJEV ZRA ČNEGA 
PROMETA 
Načrt osnovnega usposabljanja natan čneje opredeljuje zahtevane procese in čas, po katerem 
lahko kandidat za lice nco za kontrolo zra čnega prometa opravlja osnovne naloge na lokalnem 
območju pod nadzorom inštruktorja za usposabl janje na delovnem mestu. V veljavnem na črtu 
morajo biti navedeni vsi elementi sistema vrednotenja sposobnosti vklju čno z razporeditvijo 
dela, ocenjevanjem napredka in izpiti  ter postopki obveš čanja nacionalnega nadzornega organa. 
Trajanje osnovnega usposabljanja je dolo čeno v na črtu osnovnega usposabljanja. Zahtevana 
znanja bodo s pomo čjo primernega na čina preverjanja znanja ali sistemov trajnega ocenjevanja 
ocenjevali pristojnimi izpraševalci ali ocenjevalci,  ki morajo biti pri svoji presoji nepristranski in 
objektivni. Nacionalni nadzorni organ pa mora dolo čiti prizivne postopke, ki bodo zagotavljali 
pošteno obravnavanje kandidatov.  
 
SL 25   SL DEL C  
ZAHTEVE ZA NADALJEVALNO USPOSABLJANJE KONTROLORJEV ZRA ČNEGA 
PROMETA 
Veljavnost ratingov in poo blastil navedenih na lice nci za kontrolorja zra čnega prometa se 
vzdržuje z izvajanjem veljavnega nadaljevalnega  usposabljanja, ki ga sestavljajo usposabljanja 
za vzdrževanje zaposlenosti kontrolorjev zra čnega prometa, obnovitveni te čaji, krizno 
usposabljanje in, kjer je  to potrebno jezikovni te čaji. 
Nadaljevalno usposabljanje je sestavljeno iz teoreti čnega in prakti čnega dela vklju čno s 
simulacijo. V ta namen izvajalec usposabljanja oblikuje shemo usposobljenosti v enoti, ki bo nadrobno opredelila procese, kadre in čas, potreben, da lahko izvajalec uspešno izvede 
nadaljevalno usposabljanje in, da lahko usposobljenost dokaže. Te sheme se pregledajo in 
odobrijo vsaj vsake tri leta. Trajanje nadaljeval nega usposabljanja je odvisno od funkcionalnih 
potreb kontrolorjev zra čnega prometa zaposlenih v enot i, posebno od sprememb ali na črtovanih 
sprememb procesov ali opreme, ali od splošnih varnostnih zahtev. Znanje vsakega kontrolorja 
zračnega prometa se ocenjuje vsaj vsak e tri leta. Izvajalec storitev zra čne plovbe pa zagotovi 
uporabo mehanizmov, ki bodo zagotavljali pravi čno obravnavo imetnikov licence, katerih 
pooblastil ni možno podaljšati. 
 
SL 26   SL PRILOGA II  
ZAHTEVE ZA ZNANJE JEZIKOV 
Zahteve za znanje jezikov, predpisane v členu 8 so uporabne tako za rabo frazeologije kot tudi v 
vsakdanjem pogovoru. Da bi izpol nili zahteve za obvladovanje jezika, se kandidati za licenco ali 
imetniki licence ustrezno ocenijo, dokazati morajo znanje jezika vsaj na uporabniški stopnji (4.stopnja) lestvice ocenjevanja znanja jezika, ki je opisana v tej prilogi. 
Kandidat z ustreznim znanjem jezika je tisti, ki je sposoben: a) učinkovito komunicirati v glasovnih (telefon/brzojavni aparat) situacijah in situacijah iz-
oči-v-oči; 
b) o skupnih, konkretnih in z delom povezani h temah komunicirati pravilno in jasno; 
c) uporabljati primerne na čine komunikacije za izmenjavo sporo čil in prepoznati ter 
razrešiti nesporazume (npr. preveriti, potrditi in  razjasniti informacije) v splošnem ali v z delom 
povezanem kontekstu; 
d) se uspešno in relativno lahko soo čati z jezikovnimi izzivi, ki jih prinašajo zapleti ali 
nepričakovani obrati dogodkov, ki se lahko pojavijo med rutinskim delom ali med komunikacijo, 
ki bi jo v normalnih razmerah poznali; in 
e) uporabljati nare čje ali naglas, ki sta razumljiva aeronavti čni skupnosti. 
 
SL 27  
 SL Lestvica za ocenjevanje znanja jezi ka: Strokovna, napredna, uporabna raven.  
STOPNJA  IZGOVORJAVA  
NAREČJE IN /ALI NAGLAS 
RAZUMLJIV AERONAVTI ČNI 
SKUPNOSTI . STRUKTURA  
PRIMERNE SLOVNI ČNE 
STRUKTURE IN STAV ČNI 
VZORCI SO DOLO ČENI S 
FUNKCIJAMI JEZIKA GLEDE 
NA NALOGO . BESEDNI ZAKLAD  G OVORNE SPRETNOSTI  R AZUMEVANJE  U PORABA  
 
STROKOVNA  
6 Izgovorjava, naglaševanje, 
ritem in intonacija, kljub 
temu, da nanje morebiti vpliva prvi jezik ali 
regionalne razlike, skoraj 
nikoli ne vplivajo na razumevanje. Tako osnovne kot 
kompleksne slovni čne 
strukture in stav čni vzorci so 
dosledno nadzorovani.  Obseg besednega zaklada in 
pravilnost uporabe zadoš čata 
za učinkovito komunikacijo 
o različnih poznanih ali 
nepoznanih temah. Besedni 
zaklad idiomati čen, niansiran 
in občutljiv na register. Je sposoben daljšega govora na 
naraven, lahek na čin. Uporablja 
različne načine govora za 
stilistični učinek, npr. poudariti 
bistvo. Spontano porablja 
primerne pojasnjevalne zaznamke in veznike. Razumevanje je pravilno v skoraj 
vseh zvezah in vklju čuje 
razumevanje jezikovnih in kulturnih značilnosti.  Z lahkoto sodeluje v skoraj 
vseh situacijah. Je dojemljiv za 
verbalne in neverbalne namige in se nanje primerno odziva.   
 
NAPREDNA  
5 Izgovorjava, naglaševanje, 
ritem in intonacija, kljub 
morebitnemu vplivu prvega jezika ali regionalnih 
sprememb, le redko 
vplivajo na razumevanje. Osnovne slovni čne strukture 
in stavčni vzorci so dosledno 
nadzorovani. Prizadeva si za uporabo kompleksnih 
struktur, vendar z napakami, 
ki včasih ovirajo pomen. Obseg besednega zaklada in 
natančnost ponavadi 
zadoščata za u činkovito 
komunikacijo o splošnih, 
konkretnih in o, z delom 
povezanih, temah. Dosledno in uspešno parafrazira. 
Besedni zaklad je v časih 
idiomatičen. Z relativno lahkoto dlje časa 
govori o poznanih temah, 
vendar pa ne uporablja razli čnih 
načinov govora kot stilisti čni 
učinek. Uporablja primerne 
pojasnjevalne zaznamke in veznike. Razumevanje je jasno pri splošnih 
in konkretnih temah, ter temah, ki 
so povezane z delom, in ve činoma 
natančno, ko se soo či z jezikovnim 
ali situacijskim zapletom ali 
nepričakovanim obratom dogodkov. 
Sposoben je razumevanja vrste 
jezikovnih variacij (nare čje in/ali 
naglas) ali registre.  Odgovori so takojšni, primerni 
in informativni. U činkovito 
obvladuje situacijo govorec/poslušalec. 
UPORABNIŠKA  
STOPNJA 4 Na izgovorjavo, 
naglaševanje, ritem in 
intonacijo, vpliva prvi 
jezik ali regionalne 
spremembe, vendar pa to 
le včasih vpliva na 
razumevanje. Osnovne slovni čne 
strukture in stav čne vzorce 
uporablja kreativno, 
ponavadi so dobro 
nadzorovani. Napake se 
lahko pojavijo posebno v 
nenavadnih in 
nepričakovanih 
okoliščinah, ampak le Obseg besednega zaklada 
in pravilnost uporabe 
ponavadi zadoš čata za 
učinkovito komunikacijo o 
splošnih, konkretnih in o, z 
delom povezanih, temah. 
Pogosto lahko tudi 
parafrazira, kadar nima 
dovolj besediš ča za S primernim tempom lahko 
nepretrgoma govori. V časih 
mu lahko zmanjka niti, ob 
prehodu z nau čenega ali 
formuliranega govora na 
spontano komuniciranje, 
vendar pa to ne prepre čuje 
učinkovite komunikacije. 
Uporablja omejen obseg Razumevanje je, kadar gre za 
splošne, konkretne teme ali teme, 
povezane z vsakdanjim delom, 
večinoma pravilno, če so naglas 
ali variacije, ki se uporabljajo, 
dovolj razumljive za mednarodne 
uporabnike. Ko se govorec soo či z 
jezikovno ali situacijsko težavo, 
ali pa z nepri čakovanim obratom Odgovori so ponavadi 
takojšnji, primerni in 
informativni. Pri čenja in 
vzdržuje povezavo tudi, 
kadar se soo či z 
nepričakovanim obratom 
dogodkov. Ustrezno se soo ča z 
očitnimi nesporazumi tako, 
da preverja, potrjuje ali 
 
SL 28  
 SL STOPNJA  IZGOVORJAVA  
NAREČJE IN /ALI NAGLAS 
RAZUMLJIV AERONAVTI ČNI 
SKUPNOSTI . STRUKTURA  
PRIMERNE SLOVNI ČNE 
STRUKTURE IN STAV ČNI 
VZORCI SO DOLO ČENI S 
FUNKCIJAMI JEZIKA GLEDE 
NA NALOGO . BESEDNI ZAKLAD  G OVORNE SPRETNOSTI  R AZUMEVANJE  U PORABA  
redko vplivajo na pomen.  nenavadne in 
nepričakovane situacije ni 
dovolj. pojasnjevalnih zaznamkov in 
veznikov. Polnila niso mote ča. dogodkov, se lahko razumevanje 
upočasni ali pa zahteva dodatna 
pojasnila.  razjasni.  
 
SL 29  
 SL Lestvica za ocenjevanje znanja jezika: pred-uporabniška, osnovna in za četna raven.  
STOPNJA  IZGOVORJAVA  
NAREČJE IN /ALI NAGLAS 
RAZUMLJIV 
AERONAVTI ČNI 
SKUPNOSTI . STRUKTURA  
PRIMERNE SLOVNI ČNE 
STRUKTURE IN STAV ČNI 
VZORCI SO DOLO ČENI S 
FUNKCIJAMI JEZIKA GLEDE NA NALOGO
. BESEDNI ZAKLAD  G OVORNE SPRETNOSTI  R AZUMEVANJE  U PORABA  
 
PRED-
UPORABNIŠKA 
3 Na izgovorjavo, 
naglaševanje, ritem in 
intonacijo vpliva prvi jezik 
ali regionalne spremembe in pogosto vplivajo na 
razumevanje. Osnovne slovni čne strukture 
in stavčni vzorci povezani s 
predvidljivimi situacijami, 
niso vedno dobro nadzorovani. Napake 
pogosto vplivajo na pomen. Obseg in pravilnost uporabe 
besedišča sta pogosto 
zadostna za sporazumevanje 
o splošnih, konkretnih ali z delom povezanih temah, 
vendar je obseg omejen in 
izbira besed pogosto neprimerna. Pogosto ni 
sposoben uspešno 
parafrazirati, ko primanjkuje besedišča. Sposoben je nepretrgoma 
govoriti, vendar je uporaba fraz 
in premorov pogosto 
neprimerna. Oklevanje ali počasnost pri govorjenju lahko 
onemogočita u činkovito 
sporazumevanje. Polnila so včasih mote ča. Razumevanje pogovora o splošnih, 
konkretnih ali z delom povezanih 
temah je pogosto pravilno, če so 
naglas in variacije, ki se uporabljajo, razumljivi 
mednarodnim uporabnikom. Lahko 
pa pride do nerazumevanja jezikovnih ali situacijskih zapletov 
ali nepri čakovanih obratov 
dogodkov.  Odzivi so v časih takojšnji, 
primerni in informativni. Z 
relativno lahkostjo lahko 
pričnejo in vzdržujejo pogovor 
o poznanih temah in v 
predvidljivih situacijah. 
Pogosto nezadostno, ko pride do nepredvidljivih dogodkov. 
 
OSNOVNA  
2 Na izgovorjavo, 
naglaševanje, ritem in 
intonacijo mo čno vpliva 
prvi jezik ali regionalne 
spremembe in ponavadi 
vplivajo na razumevanje. Kaže le omejeno kontrolo 
nad nekaj preprostimi, na 
pamet nau čenimi, 
slovničnimi strukturam in 
stavčnimi vzorci.  Omejen obseg besediš ča, 
sestavljen iz posameznih 
besed in na pamet nau čenih 
fraz. Lahko oblikuje zelo kratke, 
posamezne, na pamet nau čene 
besede, s pogostimi premori in zavajajočo uporabo polnil, ko 
išče izraze in ko skuša 
izgovarjati manj poznane besede. Razumevanje je omejeno na 
posamezne, na pamet nau čene 
fraze, če so le-te skrbno in po časi 
izgovorjene. Odzivni čas je dolg in pogosto 
neprimeren. Interakcije so 
omejene na enostavno rutinsko izmenjavo. 
ZAČETNA  
1 Na stopnji pod osnovno 
stopnjo. Na stopnji pod osnovno 
stopnjo. Na stopnji pod osnovno 
stopnjo. Na stopnji pod osnovno 
stopnjo. Na stopnji pod  
osnovno stopnjo. Na stopnji pod osnovno 
stopnjo. 
 
SL 30  
 SL Opomba.— Uporabniška stopnja (Stopnja 4) je najnižja zahtevana stopnja znanja, potrebna za komunikacijo v radiotelefoniji. Stopnje 1 do 3 opisujejo za četno, osnovno in pred-
uporabniško stopnjo znanja jezika, oziroma vse opisujejo stopnjo znanja, ki je pod ICAO zahtev za znanje jezika. Stopnje 5 in 6  opisujejo napredno in strokovno stopnjo, ki sta po 
ravni znanja naprednejši od minimalno zahtevanega standarda. V celoti bo lestvica služila kot referenca za usposabljanje in tes tiranje pri podpori kandidatom, da bodo dosegli 
uporabniško stopnjo (stopnjo 4). 
 
SL 31   SL PRILOGA III  
ZAHTEVE IN POGOJI, KI JIH JE POTREBNO PRILOŽITI SPRI ČEVALOM, 
DODELJENIM IZVAJALCEM USPOSABLJANJA 
(1) Zahteve, ki jih navajata člena 10 in 11 se nanašajo predvsem na: 
(a) na vsebino, organiz acijo in trajanje te čajev, 
(b) na na čin organizacije te čaja, 
(c) na kakovost in izkušenost inštr uktorjev in pedagoškega osebja, 
(d) na sredstva, opremo in namestitev izvajalcev usposabljanja, (e) na sisteme in procese vodenja kakovosti, (f) na kvaliteto storitev, (g) na finan čno sposobnost, 
(h) na odgovornost in zavarovalno kritje, in (i) na lastniško in organizacijsko strukturo  
(2) Spri čevala dolo čajo: 
(a) nacionalni nadzorni organ, ki izdaja spri čevalo; 
(b) kandidata (ime in naslov); c) vrste storitev, ki  so certificirane; 
(d) izjava prosilca, da soglaša z zahtevami, definirane v to čki (1); 
(e) datum izdaje in obdobje veljavnosti spri čevala. 
(3) dodatni pogoji, priloženi k cer tifikatu, se lahko nanašajo na: 
(a) operativne specifikac ije posebne storitve; 
(b) čas, v katerem morajo biti storitve izvesti; 
(c) katerekoli druge zakonske pogoje, ki niso specifi čne za storitve zra čne plovbe, 
kot npr. pogoji, ki se nanašajo na razveljavitev ali zavrnitev spri čevala.