1. Uvod

V skladu s členom 8(1) Sklepa Komisije z dne 24. novembra 2015 o usklajevanju ukrepov Unije in držav članic z mehanizmom usklajevanja mora Komisija redno obveščati Evropski parlament in Svet o izvajanju instrumenta za pomoč beguncem v Turčiji (v nadaljnjem besedilu: instrument). Člen 8(2) Sklepa Komisijo zavezuje k letnemu poročanju Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju instrumenta.

To prvo letno poročilo o izvajanju instrumenta opisuje delovanje instrumenta, sistem za njegovo izvajanje, spremljanje in vrednotenje, komunikacijske dejavnosti in naslednje korake. Poročilo temelji na poročilih o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije ter različnem informacijskem gradivu, izdanem v okviru usmerjevalnega odbora instrumenta.

Poročilo vključuje tudi pregled finančne zmogljivosti, trajanja in narave financiranja, kakor se zahteva v skladu s členom 9(2) Sklepa, glej zlasti oddelek 3.

1.1 Turčija in begunska kriza

Turčija je zaradi svoje geografske lege pomembna država sprejema in tranzita za številne begunce in migrante. Zaradi doslej največjega pritoka, predvsem zaradi konflikta v Siriji, država gosti največje število beguncev in migrantov na svetu, ki presega 3 milijone. Vključuje 2,8 milijona registriranih sirskih beguncev, izmed katerih jih je 10 % nameščenih v 26 taboriščih, ki jih je na jugovzhodu Turčije postavila turška vlada, preostalih 90 % pa jih živi zunaj taborišč v mestnih, primestnih in podeželskih območjih. Turčija je za sprejem in gostitev tako velikega števila beguncev in migrantov zagotovila velikodušno humanitarno in finančno podporo.

Porazdelitev sirskih beguncev v Turčiji po provincah, vir: UNHCR, december 2016.

1.2 Odziv EU na krizo in vzpostavitev instrumenta

Evropska unija in njene države članice so se leta 2015 odločile okrepiti svoje politično in finančno udejstvovanje v podporo Turčiji pri njenih prizadevanjih za gostitev beguncev. Celovito sodelovanje, ki temelji na deljeni odgovornosti, vzajemnih zavezah in doseganju rezultatov med Evropsko unijo in Turčijo, je bilo dogovorjeno v okviru izjave EU in Turčije z dne 29. novembra 2015. S srečanjem na vrhu 29. novembra 2015 se je začel skupni akcijski načrt EU in Turčije za pomoč Turčiji pri obravnavanju posledic konflikta v Siriji. Cilj skupnega akcijskega načrta je obravnavanje sedanje migracijske krize na dva načina: (1) s podporo Sircem in turškim gostiteljskim skupnostim, (2) s krepitvijo sodelovanja za preprečevanje nezakonitih migracij. Turčijo zavezuje k nadaljnji zaščiti in podpori Sircem, tudi z zagotavljanjem izobraževanja in zdravstvenega varstva ter omogočanjem dela.

Komisija je kot odgovor na poziv držav članic EU k znatnemu dodatnemu financiranju za podporo beguncem v Turčiji vzpostavila instrument za begunce v Turčiji s Sklepom Komisije z dne 24. novembra 2015, kakor je bil spremenjen 10. februarja 2016. Instrument je mehanizem za usklajevanje mobilizacije sredstev, ki so dana na razpolago v proračunu EU in z dodatnimi prispevki držav članic, vključenimi v proračun EU kot del zunanjih namenskih prejemkov v skupni višini 3 milijard EUR za obdobje 2016–2017. Države članice so se politično zavezale zagotavljanju nacionalnih prispevkov v okviru skupnega dogovora med državami članicami EU in Evropsko komisijo, ki so ga predstavniki vlad držav članic sprejeli 3. februarja 2016. Skupni dogovor vzpostavlja tudi okvir pogojevanja. Poleg 345 milijonov EUR, ki jih je Komisija pred vzpostavitvijo instrumenta že dodelila Turčiji kot odziv na sirsko begunsko krizo, so na voljo še dodatne 3 milijarde EUR, poleg dvostranske pomoči držav članic.

Instrument je začel delovati 17. februarja 2016 s prvim srečanjem usmerjevalnega odbora instrumenta. Komisija je po tem srečanju hitro ukrepala in sklenila pogodbe za prve projekte v okviru instrumenta.

Voditelji držav in vlad Evropske unije in Turčija so 18. marca 2016 ponovno potrdili svojo zavezo izvajanju skupnega akcijskega načrta in se dogovorili o nadaljnjih ukrepih, namenjenih poglobitvi odnosov med Turčijo in EU ter obravnavanju migracijske krize. Turčija in Evropska unija sta se zavedali potrebe po nadaljnjem, hitrem in odločnem ukrepanju. Natančneje, izjava EU in Turčije z dne 18. marca 2016 je med drugim pozvala k odpravi nedovoljene migracije iz Turčije v EU s prekinitvijo ustaljene prakse tihotapcev in migrantom ponudila alternativo, da jim ne bi bilo treba tvegati svojih življenj, in k pospešitvi izvajanja instrumenta.

Skupna prizadevanja EU in Turčije so prinesla konkretne rezultate. Od začetka veljavnosti izjave z dne 18. marca je število nedovoljenih prehodov iz Turčije v Grčijo občutno upadlo. Od 20. marca 2016 do 26. februarja 2017 je na grške otoke dnevno v povprečju prispelo 84 oseb. V obdobju od 1. aprila 2016 do 23. februarja 2017 je bilo v Egejskem morju zabeleženih 70 smrtnih žrtev in pogrešanih oseb. Čeprav je vsaka taka smrt tragična, to pomeni znaten padec števila smrtnih žrtev. Ključni del izjave EU in Turčije je bila vzpostavitev zakonitih poti za migrante, ki iščejo zaščito v EU. Preselitve iz Turčije v EU potekajo pospešeno; od aktiviranja izjave 27. februarja 2017 je bilo iz Turčije v Evropo preseljenih 3 565 sirskih beguncev. Obe strani sta zavezani nadaljevanju in izboljšanju sodelovanja.

2. Delovanje instrumenta