EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 16.11.2016 COM(2016) 731 final 2016/0357(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 in (EU) 2016/1624



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Ozadje Naša glavna prednostna naloga je zagotoviti varnost državljanov v odprti Evropi. Pritiski migracijske in begunske krize so skupaj z vrsto terorističnih napadov postavili okvira EU za migracije in varnost na resno preizkušnjo. Državljani EU pričakujejo učinkovito upravljanje zunanjih schengenskih meja, da se preprečijo neregularne migracije in okrepi notranja varnost. Učinkovito upravljanje zunanjih meja je bistven pogoj za prosto gibanje znotraj schengenskega območja in lažje prehajanje zunanjih meja EU v svetu mobilnosti. Državljani EU opravijo vsako leto približno 400 milijonov prehodov na schengenskih mejah, medtem ko osebe, ki niso državljani EU, opravijo 200 milijonov takih prehodov. Brez vizuma lahko v Evropsko unijo trenutno vstopi okrog 1,4 milijarde ljudi iz približno 60 držav z vsega sveta. EU je tako najbolj odprta destinacija v industrializiranem svetu, na podlagi vzajemnosti pa to koristi tudi državljanom EU, saj jim omogoča potovanje v tujino brez vizuma. Število državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in potujejo v schengenske države, se bo še povečevalo; leta 2020 naj bi bilo 39 milijonov takih prehodov schengenskih meja, kar pomeni 30odstotno povečanje glede na leto 2014, ko jih je bilo 30 milijonov. Te številke kažejo, da je treba vzpostaviti sistem, ki bo sposoben dosegati podobne cilje kot vizumski režim (ocena in upravljanje potencialnih tveganj za neregularne migracije in varnost v povezavi z državljani tretjih držav, ki vstopijo v EU), vendar na lahkotnejši in potnikom prijaznejši način, v skladu s cilji politike EU za liberalizacijo vizumskega režima. Komisija je v sporočilu z dne 14. septembra 2016 z naslovom „Krepitev varnosti v svetu mobilnosti: boljša izmenjava informacij na področju boja proti terorizmu in trdnejše zunanje meje“ potrdila, da je treba poiskati pravo ravnovesje med zagotavljanjem mobilnosti in krepitvijo varnosti, pri čemer je treba omogočiti zakonito vstopanje na schengensko območje brez vizumske obveznosti. Liberalizacija vizumskega režima se je izkazala za pomembno orodje pri vzpostavljanju partnerstev s tretjimi državami, med drugim kot sredstvo za zagotavljanje učinkovitih sistemov vračanja in ponovnega sprejema, in pri prizadevanjih za večjo privlačnost EU za podjetništvo in turizem. V primerjavi z državljani tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost, imajo pristojni mejni organi in organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj le malo informacij o tem, kakšno tveganje pomenijo državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, pred njihovim prihodom na schengensko mejo. Z zagotovitvijo teh manjkajočih informacij in oceno tveganja za obiskovalce brez vizumske obveznosti bi se precej povečala dodana vrednost obstoječih ukrepov za ohranjanje in krepitev varnosti schengenskega območja, obiskovalci, izvzeti iz vizumske obveznosti, pa bi lahko v polni meri uživali svoj status. V sporočilu z naslovom „Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost“ je bila opredeljena ureditev učinkovitega in integriranega upravljanja zunanjih meja na podlagi novih tehnologij z izkoriščanjem potenciala interoperabilnosti, ki je bila nato vključena v popravljeni zakonodajni predlog o evropskem sistemu vstopa/izstopa (v nadaljnjem besedilu: SVI) . Namen predloga o SVI je posodobiti zbiranje in registracijo evidenc o vstopu in izstopu nedržavljanov EU, ki prehajajo zunanje meje EU. Istočasno je Komisija začela študijo izvedljivosti o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (v nadaljnjem besedilu: sistem ETIAS). Sistem ETIAS naj bi zbiral informacije o državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, ter zagotavljal interoperabilnost informacijske in tehnološke infrastrukture s SVI in drugimi informacijskimi sistemi EU. Za zagotovitev čim večje interoperabilnosti in delitve virov bi bilo treba SVI in sistem ETIAS razvijati in izvajati skupaj in istočasno. Predsednik Juncker je septembra v svojem govoru o stanju v Uniji poudaril, da je treba hitro predlagati evropski sistem za potovalne informacije in odobritve, in Komisija je napovedala, da bo do novembra 2016 sprejela zakonodajni predlog za vzpostavitev tega sistema. V tem okviru in na podlagi sklicevanja na sistem ETIAS iz načrta iz Bratislave je Evropski svet oktobra 2016 Komisijo povabil, naj predloži predlog za vzpostavitev sistema ETIAS, pri čemer je poudaril, da je treba omogočiti predhodna varnostna preverjanja potnikov, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, in jim po potrebi zavrniti vstop. Razlogi za vzpostavitev sistema ETIAS ETIAS bo avtomatiziran sistem za prepoznavanje morebitnih tveganj, povezanih s potniki, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in potujejo na schengensko območje. Države, kot so ZDA, Kanada in Avstralija, že uporabljajo podobne sisteme in jih imajo za bistveni del svojih varnostnih okvirov – posledično so s temi sistemi seznanjeni tudi mnogi Evropejci. Sistem ETIAS bo zbiral informacije o teh potnikih pred začetkom njihovega potovanja, da bi bile na razpolago za vnaprejšnjo obdelavo. Potniki se bodo tako lahko prepričali, ali bodo lahko brez težav prestopali meje. Okrepitev integriranega upravljanja meja in notranje varnosti Trenutno ni predhodnih informacij o potnikih na zunanjih schengenskih mejah, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti. Tako zaradi migracij kot tudi zaradi varnosti obstaja jasna potreba po predhodnih preverjanjih za odkrivanje morebitnih tveganj v zvezi s potniki, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in potujejo na schengensko območje. Mejni policisti morajo sedaj na zunanjih schengenskih mejah sprejemati odločitve, ne da bi se lahko oprli na predhodno oceno. V letu 2014 je bil vstop na zunanjih mejah EU-28 zavrnjen približno 286 000 državljanom tretjih držav. Večina zavrnitev je bila zabeleženih na zunanjih kopenskih mejah (81 %), sledijo pa zavrnitve na zračnih mejah (16 %). Pri približno petini teh zavrnitev potniki niso imeli veljavnega vizuma, v večini primerov pa je bila razlog za zavrnitev negativna ocena tveganja za migracije in/ali varnost v povezavi z državljanom tretje države. Ocene tveganj, ki jih izvajata Europol in Evropska agencija za mejno in obalno stražo, potrjujejo, da obstajajo tveganja za neregularne migracije in varnost. Zato bi bila glavna funkcija sistema ETIAS preverjanje informacij, ki jih predložijo državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, prek spletnega obrazca vloge, in sicer še preden prispejo na zunanjo mejo EU, da se ugotovi, ali pomenijo tveganje za neregularne migracije, varnost ali javno zdravje. To bi potekalo z avtomatiziranim preverjanjem vseh vlog, vloženih prek spletnega mesta ali mobilne aplikacije, v drugih informacijskih sistemih EU ter glede na namenski nadzorni seznam ETIAS in jasno opredeljena pravila varnostnega preverjanja. Na podlagi tega preverjanja bi bilo mogoče ugotoviti, ali obstajajo konkretni znaki ali utemeljeni razlogi za zavrnitev odobritve potovanja. Z vzpostavitvijo sistema ETIAS bi Evropska agencija za mejno in obalno stražo postala pristojna za to, da prek centralne enote ETIAS zagotavlja upravljanje centralnega sistema ETIAS, ki bo povezano in integrirano v nacionalne mejne infrastrukture. Vloge, ki bi bile na podlagi avtomatiziranega preverjanja zavrnjene, bi se posredovale centralni enoti ETIAS v Evropski agenciji za mejno in obalno stražo, ki bi hitro preverila pravilnost predloženih informacij in izdanih opozoril. Vloge, pri katerih se pokaže opozorilo ali zadetek, se bodo posredovale odgovornim državam članicam. Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) bi razvila informacijski sistem ETIAS in zagotovila njegovo tehnično upravljanje. Europol bi posredoval svoje mnenje v zvezi z varnostnimi vidiki. Z zahtevo za veljavno odobritev potovanja za vse državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, ne glede na način potovanja ali vstopni mejni prehod, bo EU zagotovila preverjanje vseh potnikov še pred prihodom, hkrati pa spoštovala njihovo izvzetje iz vizumske obveznosti. Vendar pa je sistem zlasti relevanten za kopenske meje, saj državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in potujejo po kopnem (peš, z avtomobilom, avtobusom, tovornjakom ali vlakom), ne ustvarjajo predhodnih podatkov o potnikih (API) ali evidenc podatkov o potnikih (PNR) kot pri potovanju z letalom ali ladjo. V skladu s tem bo sistem ETIAS okrepil notranjo varnost EU na dva načina: prvič, z opredelitvijo oseb, ki predstavljajo varnostno tveganje, še preden prispejo na zunanjo schengensko mejo, in drugič, z zagotavljanjem dostopa nacionalnih organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in Europola do informacij, če je to potrebno v specifičnem primeru preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Olajšanje potovanj

Zaradi sistema ETIAS bodo državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, tudi lažje prečkali zunanje schengenske meje. Odobritev v sistemu ETIAS bi bila izdana na podlagi postopka vložitve vlog, ki bi bil preprost, poceni, hiter in v veliki večini primerov ne bi zahteval nadaljnjih ukrepov. Glede na izkušnje drugih držav s podobnimi sistemi za odobritev potovanj (ZDA, Kanada, Avstralija) bi bilo po ocenah ugodno rešenih 95 % ali več vlog, odobritev pa bi bila prosilcu sporočena v nekaj minutah. Prstni odtisi in drugi biometrični podatki se ne bi zbirali. Odobritev bi veljala pet let in za več potovanj, pristojbina pa bi znašala 5 EUR. Odobritev pred potovanjem bi zagotovila jasnost državljanom tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in potujejo na schengensko območje. Odobritev potovanja bi za prosilce pomenila zanesljiv zgoden znak, da bodo lahko vstopili na schengensko območje. To je za potnike veliko izboljšanje v primerjavi s trenutnim stanjem. Čeprav bodo končno odločitev glede dovoljenja vstopa na schengensko območje v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah še vedno sprejeli mejni policisti na zunanji meji, pa bo sistem ETIAS občutno zmanjšal število zavrnitev vstopa na mejnih prehodih. Mejni policisti bodo lahko videli, ali je zadevna oseba pred prihodom na mejo prejela odobritev potovanja. Na ta način bo sistem ETIAS tudi zmanjšal stroške prevoznikov, ki nastanejo zaradi vračanja potnikov na morskih in zračnih mejah. Osebe, ki jim potovanje ne bo odobreno, ne bodo izgubljale časa in denarja za potovanje na schengensko območje. Zoper odločitev se je mogoče pritožiti v državi članici, ki jo je sprejela, poleg tega pa niso potrebni dolgotrajni in dragi postopki za pridobitev vizuma kot pri podobnih sistemih za odobritev potovanj. Glavni elementi sistema ETIAS Opredelitev Predlagani evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) bo sistem EU, namenjen državljanom tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, pri prehodu zunanjih meja. S sistemom bi bilo mogoče ugotoviti, ali bi prisotnost teh oseb na ozemlju držav članic pomenila tveganje za neregularne migracije, varnost ali javno zdravje. V ta namen bi se uvedla odobritev potovanj kot nov pogoj za vstop na schengensko območje, potnikom, ki ne bi imeli veljavne odobritve potovanja iz sistema ETIAS, pa bi bil vstop na schengensko območje zavrnjen. Poleg tega bi morali prevozniki po potrebi preveriti, ali imajo njihovi potniki veljavno odobritev potovanja iz sistema ETIAS, preden bi jih vkrcali na prevozno sredstvo, namenjeno v schengensko državo. Veljavna odobritev potovanja bi bila za potnika zanesljiv pokazatelj, da na podlagi ocene tveganja, izvedene pred prihodom na schengensko mejo, lahko vstopi na schengensko območje. Mejna policija bi še vedno izvajala mejne kontrole, kot določa Zakonik o schengenskih mejah, in sprejemala končne odločitve glede odobritve ali zavrnitve vstopa. Sistem ETIAS bi sestavljali informacijski sistem ETIAS, centralna enota ETIAS in nacionalne enote ETIAS. Informacijski sistem ETIAS bi sestavljali centralni sistem za obdelavo vlog; nacionalni enotni vmesniki v vseh državah članicah, ki bi temeljili na istih tehničnih specifikacijah za vse države članice ter povezovali njihove nacionalne mejne infrastrukture v centralni sistem; varna komunikacijska infrastruktura med centralnim sistemom in nacionalnimi enotnimi vmesniki; javno spletno mesto in mobilna aplikacija za mobilne naprave; storitve elektronske pošte; storitev varnega računa, da prosilci lahko posredujejo dodatne informacije in/ali dokumentacijo, če je to potrebno; prehod za prevoznike; spletna storitev, ki omogoča komunikacijo med centralnim sistemom in zunanjimi zainteresiranimi stranmi, ter programska oprema, ki centralni in nacionalnim enotam ETIAS omogoča obdelavo vlog. Za informacijski sistem ETIAS se bodo v največji možni meri in kolikor je tehnično izvedljivo uporabljale strojna in programska oprema ter komunikacijska infrastruktura SVI. Vzpostavila se bo tudi interoperabilnost z drugimi informacijskimi sistemi, prek katerih se bodo preverjale vloge iz sistema ETIAS, tj. sistemom VIS, podatki Europola, schengenskim informacijskim sistemom (SIS), sistemom Eurodac in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (ECRIS). V okviru Evropske agencije za mejno in obalno stražo bo kot del njenega pravnega okvira in okvira politike vzpostavljena centralna enota ETIAS. Centralna enota ETIAS bo delovala 24 ur na dan in 7 dni v tednu, imela pa bo štiri osnovne naloge: 1) zagotavljanje pravilnosti in ažurnosti podatkov v dosjejih prosilcev in podatkov v informacijskem sistemu ETIAS, 2) po potrebi preverjanje vlog za odobritev potovanja, da se odpravijo kakršne koli nejasnosti glede istovetnosti prosilca v primeru zadetka pri avtomatizirani obdelavi, 3) opredelitev, preskušanje, izvajanje, ocenjevanje in pregled specifičnih kazalnikov tveganja v okviru pravil sistema ETIAS za varnostno preverjanje po posvetovanju v odboru ETIAS za varnostno preverjanje ter 4) redna preverjanja obravnave vlog in izvajanja pravil sistema ETIAS za varnostno preverjanje, zlasti kar zadeva njihov učinek na temeljne pravice, posebej v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov. V vseh državah članicah bi bile ustanovljene nacionalne enote ETIAS, njihova glavna naloga pa bi bilo izvajanje ocen tveganj in sprejemanje odločitev glede odobritev potovanj za vloge, ki so bile zavrnjene v okviru avtomatiziranega postopka. Za opravljanje svojih nalog 24 ur na dan in 7 dni v tednu bi morale imeti na voljo ustrezne vire. Po potrebi bi se posvetovale z drugimi nacionalnimi enotami in Europolom, na zaprosilo drugih držav članic pa bi izdajale mnenja. Delovale bi tudi kot nacionalne centralne točke dostopa v zvezi s prošnjami za dostop do podatkov iz sistema ETIAS zaradi kazenskega pregona za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, ki spadajo v njihovo pristojnost. V okviru Evropske agencije za mejno in obalno stražo bi bil ustanovljen tudi odbor ETIAS za varnostno preverjanje, ki bi imel svetovalno funkcijo. Sestavljali bi ga po en predstavnik vsake nacionalne enote ETIAS in Europola, svetoval pa bi pri opredeljevanju, ocenjevanju in pregledu kazalnikov tveganja ter izvajanju nadzornega seznama ETIAS. Področje uporabe Sistem ETIAS se bo uporabljal za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, v primeru preverjanja tveganja za varnost in javno zdravje pa tudi za družinske člane državljanov Evropske unije in državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja, če nimajo dovoljenja za prebivanje. Sistem ETIAS se ne bo uporabljal za imetnike dolgoročnih vizumov, imetnike dovoljenja za obmejni promet, državljane mikro držav v schengenskem območju, imetnike diplomatskih potnih listin in člane posadke ladij in zrakoplovov med opravljanjem dolžnosti, državljane tretjih držav, ki so družinski člani državljanov EU ali državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije, in imajo veljavno dovoljenje za prebivanje, ter begunce s priznanim statusom, osebe brez državljanstva in druge osebe, ki prebivajo v državi članici in jim je ta država članica izdala potno listino. Sistem ETIAS se ne uporablja za državljane EU. Državljani tretjih držav, ki imajo več državljanstev, tudi državljanstvo države članice EU, morajo zato pri vstopu na schengensko območje uporabiti potno listino, ki jo je izdala država članica EU. Imetniki dovoljenj za obmejni promet so izključeni s področja uporabe Uredbe ETIAS, dokler ne bo dokončana temeljita ocena varnostnih tveganj, povezanih s to kategorijo oseb v skladu z Uredbo (ES) št. 1931/2006, ki določa pravila za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic in spremembo določb Schengenske konvencije. Evropska komisija bo proučila, ali bi bilo treba spremeniti Uredbo (ES) št. 1931/2006, da se zagotovi, da bodo pogoji za izdajo dovoljenj za obmejni promet zagotavljali ustrezne ocene varnostnih tveganj, ne da bi na kakršen koli način vplivali na ugodnosti, ki jih imajo imetniki dovoljenj za obmejni promet na podlagi Uredbe (ES) št. 1931/2006 in Zakonika o schengenskih mejah. Evropska komisija bo proučila tudi varnostne značilnosti dovoljenj. Postopek za vložitev vlog in izdajo odobritev potovanj

Zakonodajni predlog podrobno določa praktične korake in postopek za izdajo ali zavrnitev odobritev potovanj. Spodnja slika prikazuje celoten postopek s perspektive državljana tretje države, ki je izvzet iz vizumske obveznosti. Slika 1: Potovanje s sistemom ETIAS Spletna vloga Pred načrtovanim potovanjem prosilec ustvari spletno vlogo prek posebnega spletnega mesta ali mobilne aplikacije. Za izpolnitev vloge mora vsak prosilec navesti naslednje podatke: –priimek, ime ali imena, priimek ob rojstvu, običajna imena; datum rojstva, kraj rojstva, država rojstva, spol, sedanje državljanstvo, imeni staršev; domači naslov; –potna listina; –po potrebi morebitno drugo državljanstvo; –podatki o stalnem prebivališču; –enaslov in telefonska številka; –država članica nameravanega prvega vstopa; –podatki o izobrazbi in sedanjem poklicu; –odgovori na vrsto vprašanj sistema ETIAS o ozadju (v zvezi z zdravstvenimi stanji, ki lahko prerastejo v epidemijo, ali drugimi nalezljivimi boleznimi ali nalezljivimi parazitskimi boleznimi); kazenska evidenca; prisotnost na vojnih območjih; morebitna prejšnja odločitev o vrnitvi na mejo ali nalogi za zapustitev ozemlja države članice EU); –če je prosilec mladoletna oseba, istovetnost osebe, ki je odgovorna zanj; –če vlogo vloži oseba, ki ni prosilec, istovetnost te osebe in družba, katero zastopa (če je primerno); –za družinske člane državljanov EU / državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja brez dovoljenja za prebivanje: status družinskega člana; osebni podatki družinskega člana, s katerim je prosilec povezan; njegove družinske vezi. Spletni obrazec vloge bi bilo načeloma mogoče izpolniti v 10 minutah. Poleg veljavne potne listine za odgovor na vprašanja ni potrebna dodatna dokumentacija. Sistem ETIAS bi sprejemal vloge, ki jih v imenu prosilcev vložijo druge osebe, kadar državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, ne morejo sami ustvariti vloge (na primer zaradi starosti, nepismenosti, dostopa do informacijske tehnologije ali nezmožnosti njene uporabe). V takih primerih lahko vlogo vloži tretja oseba, vendar mora v vlogi navesti svojo istovetnost.

Prosilci, ki potujejo od daleč, običajno kupujejo vozovnice na spletu ali prek potovalne agencije. Obe možnosti vključujeta uporabo informacijske tehnologije. Zato bo imel prosilec neposreden dostop do tehnologije, ki je potrebna za izpolnitev vloge v sistemu ETIAS, oziroma možnost, da zaprosi potovalnega agenta, da izpolni vlogo v njegovem imenu. Plačilo pristojbine Po izpolnitvi vloge bodo morali vsi prosilci, starejši od 18 let, plačati pristojbino 5 EUR na vlogo. Plačilo bi potekalo elektronsko v eurih, in sicer s kreditno kartico ali z drugim načinom plačila. Možni načini plačila bodo podrobneje določeni pozneje, da bodo vključena tudi dodatna in najnovejša plačilna sredstva, ob upoštevanju tehnološkega razvoja in razpoložljivosti plačilnih sredstev, da državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in nimajo dostopa do nekaterih plačilnih sredstev, ne bi ovirali pri vložitvi vloge za odobritev potovanja v sistemu ETIAS. Plačila bi upravljala banka ali finančni posrednik. Podatki, potrebni za izvedbo plačila, bi se posredovali samo družbi, ki bi izvedla finančno transakcijo, sistem ETIAS pa jih v okviru vloge ne bi obdeloval. Po prejemu plačila je vloga za odobritev potovanja v sistemu ETIAS avtomatično vložena. Obdelava vlog Postopek ocenjevanja vloge in sprejemanja odločitve o njej bi se pričel takoj, ko bi bilo plačilo pristojbine potrjeno. Vloga bi bila obdelana avtomatično. Po potrebi bi centralna in nacionalne enote ETIAS vloge ročno obdelale. Korak 1 – avtomatizirana obdelava Ta avtomatizirani korak bo vključeval obdelavo podatkov o istovetnosti in potni listini ter podatkov iz odgovorov na vprašanja o ozadju. Centralni sistem bo v nekaj minutah pričel popolnoma avtomatizirano preverjanje informacij, ki jih je navedel prosilec, v drugih informacijskih sistemih ter glede na nadzorni seznam ETIAS in jasno opredeljena pravila sistema ETIAS za varnostno preverjanje. Slika 2: Avtomatizirana obdelava vlog Cilj tega avtomatiziranega postopka je preveriti, da: –še ne obstaja druga veljavna odobritev potovanja, se podatki o potni listini v vlogi ne ujemajo z nobeno drugo vlogo za odobritev potovanja, v kateri bi bili navedeni drugi podatki o istovetnosti, ter prosilec ali zadevna potna listina nista navedena v zavrnjeni, preklicani ali razveljavljeni vlogi za odobritev potovanja v sistemu ETIAS; –za prosilca ne velja razpis ukrepa za zavrnitev vstopa (SIS) in/ali v vlogi navedena potna listina ne ustreza potni listini, ki bi bila prijavljena kot izgubljena, ukradena ali razveljavljena (SIS in Interpolova podatkovna zbirka o ukradenih in izgubljenih potnih listinah); –za prosilca ne velja razpis ukrepa na podlagi evropskega naloga za prijetje oziroma se ne zahteva njegovo prijetje zaradi izročitve (SIS); –prosilec niti sedaj niti v preteklosti ni prekoračil obdobja dovoljenega bivanja oziroma mu ni bil zavrnjen vstop (SVI); –prosilcu ni bila zavrnjena vloga za izdajo vizuma v vizumskem informacijskem sistemu (VIS – to bi veljalo za državljane držav, za katere so bili v zadnjih petih letih ali manj odpravljeni vizumi, in za prosilce z več kot enim državljanstvom); –se prosilec in podatki, ki so navedeni v vlogi, ujemajo z informacijami, ki jih ima Europol; –se izvede ocena tveganja za neregularne migracije, zlasti, ali je bila za prosilca sprejeta odločitev o vrnitvi ali ukrep za prostovoljno vrnitev ali odstranitev, potem ko je bila umaknjena ali zavrnjena prošnja za mednarodno zaščito (EURODAC);

–ne obstaja kazenska evidenca (ECRIS); –za prosilca in/ali njegovo potno listino ne velja opozorilo Interpola (TDAWN). V tem avtomatiziranem postopku bi se preverilo tudi, ali je prosilec na nadzornem seznamu ETIAS in ali je odgovoril pritrdilno na katero koli od vprašanj sistema ETIAS o ozadju. Ocena prosilčevega dosjeja bo potekala na podlagi jasno opredeljenih pravil centralnega sistema ETIAS za varnostno preverjanje. Ta pravila bodo obsegala algoritem, ki bo primerjal podatke, zabeležene v prosilčevem dosjeju v sistemu ETIAS, ter specifične kazalnike tveganja, ki kažejo na ugotovljeno tveganje za neregularne migracije, varnost ali javno zdravje. Specifične kazalnike tveganja bo določila centralna enota ETIAS po posvetovanju z odborom ETIAS za varnostno preverjanje (glej spodaj). Tveganja za neregularne migracije, varnost ali javno zdravje se bodo določila na podlagi: –statističnih podatkov SVI o nenormalnih stopnjah prekoračitev obdobij dovoljenega bivanja ali zavrnitev vstopa za določene skupine državljanov tretjih držav; –statističnih podatkov sistema ETIAS o zavrnjenih odobritvah potovanj zaradi tveganja za neregularne migracije, varnost ali javno zdravje v povezavi z določenimi skupinami državljanov tretjih držav; –statističnih podatkov, ki jih generirata SVI in sistem ETIAS in kažejo ujemanje med informacijami, zbranimi prek obrazca vloge v sistemu ETIAS, in prekoračitvami obdobja dovoljenega bivanja ali zavrnitvami vstopa; –informacij, ki jih predložijo države članice v zvezi s specifičnimi kazalniki varnostnega tveganja ali grožnjami, ki so jih ugotovile te države članice; –informacij, ki jih predložijo države članice in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) glede specifičnih tveganj za javno zdravje. Ta pravila za varnostno preverjanje ter tveganja za neregularne migracije, varnost ali javno zdravje bodo ciljno usmerjena, sorazmerna in specifična. Nabori podatkov, ki so podlaga za ta pravila, ne bodo v nobenem primeru temeljili na rasi ali narodnosti osebe, njenih političnih mnenjih, veri ali filozofskem prepričanju, članstvu v sindikatu, spolnem življenju ali spolni usmerjenosti. Če avtomatizirani postopek ne zabeleži nobenega zadetka ali elementa, zaradi katerega bi bila potrebna dodatna analiza, se avtomatično izda odobritev potovanja, prosilec pa je obveščen po elektronski pošti. Pozitiven odgovor bo prejela večina vlog (po pričakovanjih več kot 95 %), in sicer v nekaj minutah po plačilu. Če avtomatizirani postopek zabeleži zadetek ali elemente, zaradi katerih je potrebna dodatna analiza, se bo vloga naprej obdelovala ročno. Korak 2 (če je potreben) – ročna obdelava s strani centralne enote ETIAS Če bi avtomatizirani postopek zabeležil zadetek iz drugih informacijskih sistemov, z nadzornega seznama ETIAS ali glede na specifične kazalnike tveganja ali rezultati ne bi bili jasni zaradi negotovosti glede istovetnosti prosilca, bi sledila ročna obravnava s strani centralne enote ETIAS. Centralna enota ETIAS bo na podlagi informacij, ki jih pokaže avtomatizirani postopek, preverila vlogo, da bi odpravila kakršno koli negotovost glede istovetnosti prosilca. Na tej podlagi je lahko v roku 12 ur sprejeta pozitivna odločitev glede vloge. V primeru potrjenega zadetka se vloga posreduje nacionalni enoti ETIAS v državi članici prvega vstopa, kot jo je navedel prosilec med postopkom vložitve vloge. Po pričakovanjih naj bi po tem, ko bo centralna enota ETIAS preverila podatke, prejelo pozitiven odgovor še nadaljnjih 3–4 % vlog. Preostalih 1–2 % vlog v sistemu ETIAS, za katere bi bilo zabeleženo eden ali več zadetkov, bi se posredovalo nacionalnim enotam ETIAS v ročno obdelavo in odločitev. Korak 3 (če je potreben) – ročna obdelava s strani nacionalne enote ETIAS v državi članici nameravanega prvega vstopa Če se pri avtomatiziranem postopku, ki ga izvede centralni sistem ETIAS, zabeleži (potrjen) zadetek v kateri koli uporabljeni podatkovni zbirki ali glede na nadzorni seznam ETIAS in/ali se pokaže, da prosilec izpolnjuje pravila za varnostno preverjanje, se vloga posreduje nacionalnim enotam ETIAS. Sistem ETIAS bi vlogo avtomatično dodelil državi članici, ki je v obrazcu vloge navedena kot država članica nameravanega prvega vstopa.

Po prenosu vloge odgovorni nacionalni enoti ETIAS bi morala ta oceniti prosilčev dosje in prosilca najpozneje v 72 urah po vložitvi vloge obvestiti o sprejeti odločitvi (negativni ali pozitivni). Naloga odgovorne nacionalne enote ETIAS bi bila oceniti tveganje za neregularne migracije, varnost ali javno zdravje ter sprejeti odločitev glede izdaje ali zavrnitve odobritve potovanja. Če prosilec prejme negativno odločitev glede svoje vloge, ima vedno pravico do pritožbe. Pritožbe bi se vložile v državi članici, ki je sprejela odločitev o vlogi, v skladu z njenim nacionalnim pravom. Poleg tega se predvideva poseben postopek na podlagi humanitarnih razlogov, nacionalnega interesa ali mednarodnih obveznosti, ko lahko nacionalne enote ETIAS izdajajo odobritve potovanj z omejeno ozemeljsko in časovno veljavnostjo. Če odgovorna nacionalna enota ETIAS na podlagi informacij, ki jih navede potnik v obrazcu vloge, ne more sprejeti odločitve glede izdaje ali zavrnitve odobritve potovanja, lahko od prosilca zahteva dodatne informacije in/ali dokumentacijo. Zahtevek bi se prosilcu posredoval prek elektronske pošte in bi jasno navajal, katere informacije in/ali dokumentacijo je treba predložiti. Te informacije bi bilo treba predložiti v sedmih delovnih dneh, nacionalna enota ETIAS pa bi jih morala obdelati najpozneje v 72 urah po dnevu, ko jih je prosilec predložil. V izjemnih okoliščinah se lahko prosilca prek elektronske pošte povabi na razgovor na konzulatu v državi, kjer ima prebivališče. Pri ročni obravnavi vlog, za katere so odgovorne, lahko nacionalne enote ETIAS uporabljajo informacije, ki so na voljo v nacionalnih podatkovnih zbirkah ali drugih decentraliziranih sistemih, do katerih imajo dostop. V tem postopku bi bili za mnenje zaprošeni tudi odgovorni organi drugih držav članic in Europol, ki bi dobili dostop do relevantnih dodatnih informacij ali dokumentacije, če so odgovorni za podatke, na podlagi katerih je bil zabeležen zadetek med preverjanjem po drugih informacijskih sistemih. Nacionalne enote ETIAS v državah članicah, ki so bile zaprošene za mnenje, bi nato v roku 24 ur izdale pozitivno ali negativno obrazloženo mnenje o vlogi, ki bi se shranilo v prosilčevem dosjeju. Če bi ena ali več nacionalnih enot ETIAS, ki so bile zaprošene za mnenje, izdalo negativno mnenje o vlogi, bi odgovorna država članica zavrnila odobritev potovanja. V okviru te ročne obdelave je nujno, da imajo pristojni organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj dostop do relevantnih in jasno opredeljenih informacij v sistemu ETIAS, če je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Dostop do podatkov v vizumskem informacijskem sistemu (VIS) zaradi kazenskega pregona se je že izkazal za učinkovitega kot pomoč preiskovalcem, da lahko znatno napredujejo pri zadevah, povezanih s trgovino z ljudmi, terorizmom ali nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami. Vendar pa vizumski informacijski sistem ne vsebuje podatkov o državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti. V dobi globaliziranega kriminala bi bil dostop do informacij iz sistema ETIAS lahko nujen za organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj pri posameznih preiskavah ter da se zagotovijo dokazi in informacije v zvezi z osebo, za katero obstaja sum, da je storila kaznivo dejanje ali je žrtev kaznivega dejanja. Podatki, shranjeni v sistemu ETIAS, bi bili lahko potrebni tudi za ugotavljanje istovetnosti storilca terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja, zlasti če so potrebni nujni ukrepi. Dostop do podatkov iz sistema ETIAS za te namene bi se moral odobriti le na podlagi utemeljenega zahtevka pristojnih organov, ki navaja razloge za njegovo nujnost. Zahtevek bi moralo predhodno pregledati sodišče ali organ, ki predloži dokazilo o popolni neodvisnosti in nepristranskosti. Vendar pa je lahko za organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v izjemno nujnih primerih ključno, da nemudoma pridobijo osebne podatke, ki so potrebni za preprečitev hudega kaznivega dejanja ali pregon storilcev. V takih primerih poteka pregled osebnih podatkov, pridobljenih iz sistema ETIAS, čim hitreje, potem ko se pristojnim organom odobri dostop do takih podatkov. Da bi preprečili sistematična iskanja organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj po sistemu ETIAS, bi bil dostop do podatkov, shranjenih v centralnem sistemu ETIAS, mogoč le v posebnih primerih in samo, kadar je potreben za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Imenovani organi in Europol bi lahko dostop do sistema ETIAS zahtevali le, če imajo utemeljene razloge za domnevo, da bodo s takšnim dostopom dobili informacije, ki jim bodo znatno pomagale pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Imenovani organi in Europol bi lahko dostop do sistema ETIAS zahtevali le, če predhodno iskanje po vseh relevantnih nacionalnih podatkovnih zbirkah držav članic in podatkovnih zbirkah Europola ni zagotovilo zahtevanih informacij. Če se ročna obdelava vloge izvede zaradi zadetka v podatkih Europola, bi se nacionalna enota ETIAS v odgovorni državi članici v zadevah, ki so v okviru pooblastil Europola, posvetovala z Europolom. V takih primerih bi nacionalna enota ETIAS v zadevni državi članici Europolu posredovala relevantne podatke glede prosilčevega dosjeja, zadetke, ki so potrebni za posvetovanje, in relevantne dodatne informacije ali dokumentacijo, ki jih predloži prosilec. Europol bi v 24 urah podal obrazloženo mnenje. Nacionalna enota ETIAS bo informacije o končni odločitvi naložila v centralni sistem. Kadar sistem obvesti prosilca o odločitvi, ga po potrebi obvesti tudi o tem, kateri nacionalni organ je bil odgovoren za obdelavo vloge in odločitev glede odobritve potovanja. Centralni sistem ETIAS, centralna enota in nacionalne enote vodijo evidence vseh izvedenih postopkov obdelave podatkov. Iz teh evidenc bi bili razvidni datum in čas, podatki, uporabljeni za avtomatizirano obdelavo vlog, in zadetki, ki bi se zabeležili med preverjanjem. Pozitivne in negativne odločitve glede odobritev potovanj bi bile utemeljene in pojasnjene. Odločitev in ustrezno utemeljitev shrani v prosilčevem dosjeju v sistemu ETIAS subjekt, ki je sprejel odločitev. V vseh primerih sprejme končno odločitev nacionalna enota ETIAS v dveh tednih po tem, ko centralni sistem prejme vlogo. Odgovori prosilcem Prosilci bi prejeli elektronsko pošto z veljavno odobritvijo potovanja in številko odobritve ali zavrnitev z utemeljitvijo. Odobritev potovanja bi veljala pet let (ali do poteka veljavnosti potne listine). Če bi se odobritev potovanja zavrnila, bi bil prosilec obveščen, kateri nacionalni organ je bil odgovoren za obdelavo vloge in odločitev glede odobritve potovanja, posredovane pa bi mu bile tudi informacije o postopku v primeru pritožbe. Preverjanje s strani prevoznikov Prevozniki morajo pred vkrcanjem potnikov za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, preveriti, ali imajo veljavno odobritev potovanja iz sistema ETIAS. To bi lahko potekalo prek spletnega vmesnika ali prek drugih mobilnih tehničnih rešitev. Če bi se potniku z veljavno odobritvijo potovanja naknadno zavrnil vstop, bi bil prevoznik odgovoren za to, da potnika dostavi nazaj na začetno mesto vkrcanja, kazni pa ne bi prejel. Če bi se potniku, ki nima veljavne odobritve potovanja, dovolilo vkrcanje in bi se mu naknadno zavrnil vstop, bi bil prevoznik odgovoren za to, da potnika dostavi nazaj na začetno mesto vkrcanja, poleg tega pa bi tudi prejel kazen. Prispetje na mejni prehod schengenskega območja Ko potnik prispe na mejni prehod, bo mejna policija v okviru standardnih postopkov mejne kontrole elektronsko odčitala podatke v potni listini. S tem se bo sprožilo poizvedovanje v različnih podatkovnih zbirkah v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah, vključno s poizvedovanjem v sistemu ETIAS, ki bi pokazal posodobljeni status odobritve potovanja. Sam dosje v sistemu ETIAS ne bi bil na voljo mejni policiji za nadzor meje. V odsotnosti veljavne odobritve potovanja bi mejna policija morala zavrniti vstop na schengensko območje in ustrezno zaključiti postopek mejne kontrole. Potnik bi bil registriran v SVI, prav tako pa tudi zavrnitev vstopa v skladu z Uredbo SVI. Če obstaja veljavna odobritev potovanja, bi se postopek mejne kontrole izvedel v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah. Na podlagi tega postopka se potniku lahko dovoli vstop na schengensko območje ali pa se mu vstop zavrne pod pogoji, ki so opredeljeni v Zakoniku o schengenskih mejah.

Preklic ali razveljavitev odobritev potovanja Izdano odobritev potovanja je treba razveljaviti ali preklicati takoj, ko se izkaže, da pogoji za njeno izdajo v času izdaje niso bili izpolnjeni ali niso več izpolnjeni, zlasti če obstaja utemeljen sum, da je bila odobritev potovanja pridobljena nezakonito. Odločitev o preklicu ali razveljavitvi načeloma sprejmejo organi države članice, ki ima dokaz, na podlagi katerega se odobritev prekliče ali razveljavi, ali nacionalna enota ETIAS države članice prvega vstopa, kot jo je navedel prosilec. Ko se ustvari nov razpis ukrepa v SIS za zavrnitev vstopa, bo sistem SIS obvestil centralni sistem ETIAS, ki bo preveril, ali ta novi razpis ukrepa ustreza veljavni odobritvi potovanja. Če je tako, se takoj obvesti država članica, ki je ustvarila razpis ukrepa, ki mora preklicati odobritev potovanja. Vloga Europola Europol prispeva k dodani vrednosti, ki jo bo sistem ETIAS zagotovil notranji varnosti EU. To odraža vlogo Europola kot informacijskega središča EU in osrednjega orodja za varnostno sodelovanje v okviru okrepljenega regulativnega okvira. Podatki, ki jih zagotovijo prosilci za odobritev v sistemu ETIAS, se preverijo glede na podatke, ki jih ima Europol o osebah, ki so osumljene storitve kaznivega dejanja ali udeležbe pri kaznivem dejanju, ki so bile obsojene za kaznivo dejanje ali za katere obstajajo konkretni znaki ali utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile kaznivo dejanje. Europol ima edinstveno vlogo, da združuje informacije, ki niso na voljo posameznim državam članicam ali v drugih podatkovnih zbirkah EU. Zato bo Europol sodeloval pri določitvi pravil sistema ETIAS za varnostno preverjanje, in sicer prek odbora ETIAS za varnostno preverjanje. Prav tako bo znotraj svojih podatkov upravljal nadzorni seznam ETIAS. Poleg tega se lahko nacionalne enote ETIAS posvetujejo z Europolom med ukrepanjem v primeru zadetka pri avtomatizirani obdelavi v zadevah, ki so v okviru pooblastil Europola. Tako bodo lahko nacionalne enote ETIAS pri ocenjevanju vlog v sistemu ETIAS, ki jih vložijo osebe, ki bi lahko predstavljale varnostno tveganje, izkoristile relevantne informacije, ki so na voljo pri Europolu. Poleg tega lahko Europol zaprosi za iskanje po podatkih, ki so shranjeni v centralnem sistemu ETIAS, in sicer v posebnih primerih, ko nudi podporo ukrepom držav članic pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v okviru svojih pooblastil. Tehnična infrastruktura sistema ETIAS Sistem ETIAS bi zagotovil tehnično infrastrukturo: –za prosilce za vnos podatkov, ki se zahtevajo za vsako vlogo za odobritev potovanja, prek spleta, z ustreznimi smernicami v primeru dvoma; –za centralni sistem ETIAS za ustvarjanje, posodabljanje in brisanje vlog za odobritev potovanja in informacij, ki se zbirajo za obravnavo vloge, dokler ni sprejeta odločitev glede izdaje ali zavrnitve odobritve; –za centralni sistem ETIAS za obdelavo osebnih podatkov prosilca za poizvedovanje po specifičnih podatkovnih zbirkah in zbiranje podatkov o prosilcu, ki jih vsebujejo, zaradi ocenjevanja vlog; –za mejne policiste za preverjanje statusa odobritve potovanja za prosilca s katerega koli mejnega prehoda schengenskega območja, in sicer z odčitanjem podatkov na strojno berljivem polju potne listine ali številke vloge; –za prevoznike za preverjanje statusa odobritve potovanja samo z uporabo podatkov na strojno berljivem polju potne listine ali številke vloge; –za zaposlene v centralni enoti ETIAS in nacionalnih enotah ETIAS za vodenje postopka obravnave vlog, vključno z izmenjavami s pristojnimi organi drugih držav članic in uradnim obveščanjem prosilcev; –za centralno enoto ETIAS ter zaposlene in pristojne organe nacionalnih enot ETIAS za pripravo statističnih podatkov z uporabo anonimiziranih podatkov, pri čemer ni mogoča identifikacija posameznikov na podlagi omejitve statističnih podatkov na zelo majhno skupino. Tehnična infrastruktura sistema ETIAS mora zagotavljati pravočasno odzivanje na mejne kontrole in na prevoznike 24 ur na dan in 7 dni v tednu z razpoložljivostjo 99,9 %. Informacijski sistem ETIAS mora tudi zagotoviti mehanizme za zagotavljanje najvišje stopnje zaščite pred vdori, dostopom do podatkov in njihovim razkritjem za nepooblaščene osebe, korupcijo in izgubo celovitosti podatkov. Skladnost s to zahtevo se bo skušala doseči s sprejetjem varnostnega načrta kot izvedbenega ukrepa. Obdobje hrambe podatkov Praviloma se lahko podatki v prosilčevem dosjeju v sistemu ETIAS hranijo pet let od zadnje uporabe odobritve potovanja ali od zadnje odločitve o zavrnitvi, preklicu ali razveljavitvi odobritve potovanja. To obdobje hrambe ustreza obdobju hrambe evidenc v SVI z odobritvijo vstopa na podlagi odobritve potovanja iz sistema ETIAS. Z izenačenjem obdobij hrambe se zagotovi, da se tako evidenca vstopov kot tudi povezane odobritve potovanj hranijo isto obdobje, predstavlja pa tudi dodaten element interoperabilnosti med sistemom ETIAS in SVI. To izenačenje obdobij hrambe podatkov je potrebno, da se pristojnim organom omogoči izvedba potrebne analize tveganja, ki jo zahtevata Zakonik o schengenskih mejah in sistem ETIAS. Z obdobjem hrambe se bo tudi zmanjšala pogostost ponovnega vpisa, kar bo koristilo vsem potnikom. Po preteku tega obdobja bo prosilčev dosje v sistemu ETIAS avtomatično izbrisan v celoti. Interoperabilnost in delitev virov s SVI

Predlagana uredba vključuje splošno načelo, da sistem ETIAS temelji na interoperabilnosti informacijskih sistemov, v katerih se preverjajo podatki (SVI, SIS, VIS, podatki Europola, Eurodac in ECRIS), in na ponovni uporabi komponent, ki so bile razvite za te informacijske sisteme, zlasti SVI. Ta pristop omogoča tudi precejšnje prihranke pri stroških za vzpostavitev in delovanje sistema ETIAS. Sistem ETIAS in SVI bi uporabljala skupni repozitorij osebnih podatkov o državljanih tretjih držav, pri čemer bi se dodatni podatki iz dokumentacije sistema ETIAS (npr. podatki o prebivališču, odgovori na vprašanja o ozadju, naslovi IP) ter evidence o vstopu in izstopu v SVI shranjevali ločeno, vendar bili povezani v to skupno in enotno datoteko za identifikacijo. Ta pristop je popolnoma skladen s strategijo interoperabilnosti iz sporočila o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost z dne 6. aprila 2016, vključeval pa bi vse ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov. Delijo ali ponovno uporabijo se naslednje komponente SVI: –široko omrežje (v obliki virtualnega omrežja, ki se trenutno imenuje Testa-ng, povezuje pa nacionalne domene držav članic s centralno domeno) je dovolj zmogljivo za prenos komunikacij v sistemu ETIAS med nacionalnimi infrastrukturami in centralnim sistemom; –nacionalni enotni vmesnik, ki je generičen sistem, ki ga razvija in uporablja agencija eu-LISA, da bi zagotovila komunikacijske storitve med nacionalnimi infrastrukturami za nadzor meja in centralnim sistemom, se bo uporabljal tudi za obravnavo sporočil v sistemu ETIAS; –za tehnična sredstva, ki prevoznikom omogočajo, da preverijo status državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in potujejo na schengensko območje, v sistemu ETIAS, se bodo uporabljale iste storitve kot za SVI; –za tehnična sredstva, ki prosilcem omogočajo vložitev vlog v sistemu ETIAS (v obliki spletnega vmesnika in mobilne platforme), se bo uporabljala ista infrastruktura, kot se uporablja v SVI za to, da lahko potniki preverijo, koliko dovoljenega bivanja jim še ostaja. Stroški razvojne faze in faze delovanja Stroški razvoja sistema ETIAS se ocenjujejo na 212,1 milijona EUR, stroški povprečnega letnega delovanja pa na 85 milijonov EUR. Sistem ETIAS bi bil finančno samozadosten, saj bi se stroški letnega delovanja krili s pristojbinami. Veljavni predpisi na področju, na katero se nanaša predlog Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah). Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 767/2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS). Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 810/2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti. Uredba (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II). Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic Evropske unije in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter spremembi Uredbe (ES) št. 767/2008 in Uredbe (EU), COM(2016) 194 final. Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ v zvezi z izmenjavo informacij o državljanih tretjih držav in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (ECRIS) ter o nadomestitvi Sklepa Sveta 2009/316/PNZ. Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES. Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES.

Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ. 2.POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Predlog za sistem ETIAS je nastal na podlagi študije izvedljivosti. V okviru te študije je Komisija zbrala mnenja strokovnjakov za nadzor meja in varnost iz držav članic. Poleg tega je strokovna skupina na visoki ravni za interoperabilnost, ki je bila ustanovljena po objavi sporočila o trdnejših in pametnejših mejah z dne 6. aprila 2016, obravnavala glavne elemente predloga o sistemu ETIAS. Potekala so tudi posvetovanja s predstavniki letalskih, ladijskih in železniških prevoznikov in predstavniki držav članic EU z zunanjimi kopenskimi mejami. Kot del študije izvedljivosti so bila opravljena posvetovanja z Agencijo za temeljne pravice. Ocena učinka Pravni predlog ETIAS temelji na rezultatih študije izvedljivosti, ki je potekala med junijem in oktobrom 2016. 3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek predlaganih ukrepov Namen, funkcionalnosti in odgovornosti za sistem ETIAS so opredeljeni v zakonodajnem predlogu. Predlog pooblašča Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, da zagotovi vzpostavitev in upravljanje centralne enote ETIAS. Poleg tega je Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) dodeljena pristojnost za razvoj sistema in zagotavljanje njegovega tehničnega operativnega upravljanja. Tudi Europol ima pomembno vlogo pri zagotavljanju varnostnih ciljev sistema ETIAS. Zato so v ta predlog vključene naknadne spremembe Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe (EU) 2016/1624, Uredbe (EU) št. 1077/2011 in Uredbe (EU) 2016/794. Naknadne spremembe uredb v zvezi s sistemi EU, po katerih bo poizvedoval sistem ETIAS, bodo predmet ločenih predlogov Komisije. Ta zakonodajni predlog določa elemente sistema ETIAS. Tehnične in operativne podrobnosti bodo sprejete pozneje v okviru izvedbenih sklepov, ko bo Komisija sprejela nadaljnje ukrepe in pravila o: –vzpostavitvi in zasnovi interoperabilnosti na visoki ravni; –specifikacijah in pogojih za spletno mesto; –vnosu podatkov; –opredelitvi posebnih kategorij podatkov; –dostopu do podatkov; –določitvi informacijskih sistemov, v katerih naj poteka iskanje; –določitvi pravil za varnostno preverjanje; –spremembah, izbrisu in predčasnem izbrisu podatkov;

–vodenju evidenc in dostopu do njih; –zahtevah v zvezi z učinkovitostjo, vključno z minimalnimi specifikacijami za tehnično opremo. Pravna podlaga Predlog za pravno podlago za to uredbo uporablja člen 77(2)(b) in (d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člen 77(2)(b) in (d) je ustrezna pravna podlaga za podrobnejšo opredelitev ukrepov glede prehodov zunanjih meja držav članic, razvoj standardov in postopkov, po katerih se morajo države članice ravnati pri izvajanju kontrole oseb na teh mejah, ter opredelitev ukrepov za postopno vzpostavitev integriranega sistema upravljanja zunanjih meja. Poleg tega predlog uporablja člen 87(2)(a) za pravno podlago za omogočanje dostopa zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj pod strogimi pogoji. Ta dodatna pravna podlaga za dostop zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj vključuje isti redni zakonodajni postopek v skladu s členom 77(2)(b) in (d). Predlog prav tako temelji na členu 88(2)(a), kolikor spreminja seznam nalog Europola. Načelo subsidiarnosti Predlagana pobuda spada na področje uporabe člena 77(2)(b) PDEU, ki določa, da je Evropska unija pristojna za sprejetje ukrepov v zvezi s kontrolo oseb in učinkovitim nadzorom pri prehajanju zunanjih meja držav članic. Sedanji okvir EU za prehod zunanjih meja držav članic ne ponuja možnosti avtomatiziranega, usklajenega in homogenega predhodnega preverjanja državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti. To državam članicam ne omogoča, da bi skupna schengenska pravila uporabljale na usklajen način. Obstaja jasen čezmejni problem, saj lahko državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, prosto izberejo vstopni mejni prehod na schengensko območje, da bi se izognili nekaterim kontrolam na nekaterih mejnih prehodih. Kar zadeva prosilce za vizum, bi morale biti na razpolago informacije o državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, da bi povečali učinkovitost varnostnih kontrol in kontrol priseljevanja za osebe in splošno kakovost upravljanja zunanjih meja EU. Države članice same ne morejo zadovoljivo doseči teh ciljev, ampak jih je lažje doseči na ravni Unije. Načelo sorazmernosti Člen 5 Pogodbe o Evropski uniji določa, da ukrepi Unije ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodbe. Predlagana pobuda pomeni nadaljnji razvoj schengenskega pravnega reda, da se zagotovi, da se skupna pravila na zunanjih mejah uporabljajo enako v vseh državah članicah, ki so odpravile nadzor na svojih notranjih mejah. Vzpostavlja instrument, ki Evropski uniji nudi sredstva, da zagotovi, da bodo vse države članice pravila za oceno tveganja za neregularne migracije, varnost in javno zdravje uporabljale za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, prav tako konsistentno, kot jih uporabljajo za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost. Prav tako organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj omogoča iskanje po podatkih, shranjenih v centralnem sistemu ETIAS, če je to potrebno v posameznih primerih za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. V takih primerih in v primerih, ko predhodno iskanje v nacionalnih podatkovnih zbirkah in podatkovni zbirki Europola ne prinese zahtevanih informacij, sistem ETIAS nacionalnim organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in Europolu zagotavlja stroškovno učinkovit način za pravočasno, natančno in varno preverjanje državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in osumljeni (ali žrtve) terorizma ali hudega kaznivega dejanja. Pristojnim organom omogoča vpogled v dokumentacijo v sistemu ETIAS za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in osumljeni (ali žrtve) hudega kaznivega dejanja. Predlog vključuje vse ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in je sorazmeren v smislu pravice do varstva osebnih podatkov. Upošteva načelo zmanjšanja količine podatkov, vključuje stroge določbe o varnosti podatkov in ne zahteva obdelave podatkov za daljše obdobje, kot je nujno potrebno, da se omogoči delovanje sistema in doseganje njegovih ciljev. Predvideli in izvedli se bodo vsi zaščitni ukrepi in mehanizmi, potrebni za učinkovito zaščito temeljnih pravic državljanov tretjih držav (glej oddelek o temeljnih pravicah). Za delovanje sistema ne bodo potrebni nobeni nadaljnji postopki ali usklajevanje na ravni EU; predvideni ukrep je zato sorazmeren, saj ne presega tistega, kar je v smislu ukrepanja na ravni EU potrebno za dosego njegovih ciljev. Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba. Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjih razlogov: S tem predlogom bo vzpostavljen centraliziran sistem, prek katerega bodo države članice medsebojno sodelovale pri upravljanju zunanjih schengenskih meja, kar pa zahteva skupno arhitekturo in skupna pravila delovanja. Določil bo pravila za oceno tveganja za neregularne migracije, varnost in javno zdravje za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, še pred njihovim prihodom na zunanje meje in ob dostopu do sistema, vključno za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; ta pravila bodo enaka za vse države članice. Poleg tega bo centralni sistem upravljala Evropska agencija za mejno in obalno stražo. Zato se lahko ti cilji dosežejo le z uredbo, ki mora biti izbrana kot pravni instrument.

Temeljne pravice Predlagana uredba vpliva na temeljne pravice, in sicer na pravico do dostojanstva (člen 1 Listine EU o temeljnih pravicah); pravico do svobode in varnosti (člen 6 Listine), spoštovanje zasebnega in družinskega življenja (člen 7 Listine), varstvo osebnih podatkov (člen 8 Listine), pravico do azila (člen 18 Listine) in varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve (člen 19 Listine), pravico do nediskriminacije (člen 21 Listine), pravice otroka (člen 24 Listine) in pravico do učinkovitega pravnega sredstva (člen 47 Listine). Izvajanje sistema ETIAS pozitivno vpliva na legitimen javni interes za zagotavljanje visoke stopnje varnosti. Boljše in natančnejše ugotavljanje varnostnega tveganja državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in prečkajo zunanjo mejo schengenskega območja, pomaga pri odkrivanju trgovine z ljudmi (zlasti v primeru mladoletnih oseb) in čezmejne kriminalitete ter na splošno pripomore k ugotavljanju istovetnosti oseb, katerih prisotnost na schengenskem območju bi pomenila grožnjo za varnost. Sistem ETIAS tako prispeva k izboljšanju varnosti državljanov na schengenskem območju in krepitvi notranje varnosti v EU. Sistem ETIAS vsem državljanom tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, zagotavlja nediskriminatoren dostop do postopka vložitve vloge, pri čemer zagotavlja, da sprejete odločitve ne bodo v nobenem primeru temeljile na rasi, narodnosti, političnem prepričanju, veri ali filozofskem prepričanju, spolnem življenju ali spolni usmerjenosti oseb. Sistem ETIAS osebam, ki vložijo vloge, zagotavlja informacije in učinkovita pravna sredstva. Kar zadeva pravico do varstva osebnih podatkov, predlog vsebuje vse ustrezne zaščitne ukrepe v zvezi z osebnimi podatki, zlasti glede dostopa do teh podatkov, ki bi moral biti strogo omejen izključno na namen te uredbe. V njem so predvidene tudi pravice posameznikov do pravnega varstva, zlasti v zvezi s pravico do sodnih pravnih sredstev in nadzorom obdelave podatkov, ki ga izvajajo neodvisni javni organi. Zgornja omejitev obdobja hrambe podatkov prispeva tudi k spoštovanju varstva osebnih podatkov kot temeljne pravice. Predlog določa, da se nacionalni organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in Europol poslužujejo centralnega sistema ETIAS zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Kot je določeno v členu 52(1) Listine, mora biti kakršno koli omejevanje pravice do varstva osebnih podatkov ustrezno za dosego zadevnega cilja in ne sme presegati tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Tudi člen 8(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah priznava, da je poseganje javnega organa v pravico posameznika do zasebnosti morda potrebno v interesu nacionalne in javne varnosti ali preprečevanja kriminala, kot velja v tem predlogu. Tudi Sodišče je priznalo, da je boj proti terorizmu in hudemu kriminalu, zlasti proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, nedvomno ključnega pomena za zagotavljanje javne varnosti, njegova učinkovitost pa je lahko precej odvisna od uporabe sodobnih informacijskih tehnologij in preiskovalnih tehnik, zato bi se lahko dostop do osebnih podatkov, odobren v navedene posebne namene, po potrebi ocenil za upravičenega. Zato je predlog v celoti skladen z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, kar zadeva pravico do varstva osebnih podatkov, skladen pa je tudi s členom 16 PDEU, ki vsakomur zagotavlja pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj. Predlog zagotavlja dostop do sistema ETIAS zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj za namene dostopa do podatkov, ki jih predložijo državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, pri vložitvi vloge za odobritev potovanja. V sistemu VIS so sicer podobni podatki o imetnikih vizuma ali prosilcih, vendar taki podatki o državljanih, izvzetih iz vizumske obveznosti, niso na voljo v nobeni drugi podatkovni zbirki EU. Globalizacija kriminalitete sledi globalizaciji gospodarstva. Mednarodne kriminalne organizacije svoje dejavnosti izvajajo prek meja. Kriminalne dejavnosti, kot so trgovina z ljudmi, tihotapljenje ljudi ali tihotapljenje nedovoljenega blaga, vključujejo številne prehode mej. V VIS so shranjene informacije, pomembne za kazenske preiskave proti državljanom tretjih držav, ki so vpleteni v kriminalne dejavnosti, na kar kažejo tudi vedno večja uporaba VIS za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter učinkovitost in uporabnost sistema. Vendar pa te informacije trenutno niso na voljo za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti. Možnost iskanja po podatkih, shranjenih v centralnem sistemu ETIAS, zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj tako odpravlja informacijsko vrzel v zvezi z državljani tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, in po potrebi omogoča vpogled v dokumentacijo v sistemu ETIAS. Ker bodo odobritve potovanj na splošno veljavne za obdobje pet let, je lahko poleg tega vpogled v podatke, shranjene v centralnem sistemu ETIAS, za nacionalne organe za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ali Europol nujen, če postanejo informacije o določeni osebi in terorističnem ali drugem hudem kaznivem dejanju dostopne šele po tem, ko je oseba že prejela odobritev potovanja. Iskanje po centralnem sistemu ETIAS zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni omejevanje pravice do varstva osebnih podatkov. Predlog določa učinkovite zaščitne ukrepe za ublažitev tega omejevanja: –Jasno opredeljen obseg prostega preudarka, poverjenega pristojnim organom, in način njegovega izvajanja: iskanje po podatkih, shranjenih v centralnem sistemu ETIAS, zaradi kazenskega pregona se lahko dovoli le zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, kakor so opredeljena v okvirnih sklepih Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu in 2002/584/PNZ o evropskem nalogu za prijetje, če je to v posameznih primerih potrebno. To izključuje dostop do sistema ETIAS za kazniva dejanja, ki niso huda, in sistematično ali množično primerjavo podatkov. –Utemeljitev zahtevkov za dostop zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj: imenovani nacionalni organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in Europol lahko dostop do podatkov, shranjenih v centralnem sistemu ETIAS, zahtevajo le, če obstajajo utemeljeni razlogi za sklepanje, da bi tak dostop znatno pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju zadevnega kaznivega dejanja. –Neodvisno preverjanje pred iskanjem po podatkih: za zahtevke za iskanje po podatkih, shranjenih v centralnem sistemu ETIAS, v specifičnih primerih preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj se opravi neodvisno preverjanje, ali so izpolnjeni strogi pogoji za zahtevek za vpogled v podatke, shranjene v centralnem sistemu ETIAS, za namene kazenskega pregona. Tako neodvisno preverjanje predhodno izvede sodišče ali organ, ki predloži dokazilo o popolni neodvisnosti in nepristranskosti in ki ni podvržen nobenemu neposrednemu ali posrednemu zunanjemu vplivu. –Zmanjšanje količine podatkov, da se obseg obdelave omeji na tisto, kar je najmanj potrebno za njen namen: za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj ne bodo na voljo vsi podatki, shranjeni v dosjejih prosilcev v sistemu ETIAS. Nekateri podatki sploh ne bodo na voljo zaradi omejene relevantnosti za kazensko preiskavo (npr. informacije o izobrazbi osebe in ocena, ali lahko pomeni tveganje za javno zdravje). Drugi podatki bodo na voljo le, če bo vpogled v te podatke izrecno utemeljen v zahtevku za vpogled za namene kazenskega pregona, kar bo potrdilo tudi neodvisno preverjanje (npr. podatki o sedanjem poklicu). –Vpogled v podatke, shranjene v centralnem sistemu ETIAS, kot zadnja možnost: nacionalni organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in Europol lahko dostop do podatkov, shranjenih v centralnem sistemu ETIAS, zahtevajo le, če predhodno iskanje po vseh relevantnih nacionalnih podatkovnih zbirkah držav članic in podatkovnih zbirkah Europola ni zagotovilo zahtevanih informacij. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Trenutni predlog na podlagi študije izvedljivosti temelji na najprimernejši možnosti sistema ETIAS, potrebni znesek, ki upošteva tudi namen dostopa zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, pa je bil ocenjen na 212,1 milijona EUR. S to finančno podporo se bodo poleg stroškov osrednjih elementov v celotnem obdobju večletnega finančnega okvira (113,4 milijona EUR – na ravni EU, razvojni in operativni stroški prek posrednega upravljanja) pokrili tudi stroški povezovanja obstoječih nacionalnih mejnih infrastruktur v državah članicah s sistemom ETIAS prek nacionalnih enotnih vmesnikov (92,3 milijona EUR – prek deljenega upravljanja). Z zagotavljanjem finančne podpore za nacionalne stroške povezovanja se bo preprečilo, da bi težke gospodarske okoliščine na nacionalni ravni ogrozile projekte ali povzročile zamude pri njihovem izvajanju. Komisija bo med razvojno fazo (2018–2020) porabila skupno 4,2 milijona EUR (prek deljenega upravljanja) za stroške, povezane z operacijami v državah članicah. Od leta 2020, ko bo novi sistem začel delovati, bi se lahko prihodnji operativni stroški v državah članicah krili z njihovimi nacionalnimi programi v okviru Sklada za notranjo varnost (deljeno upravljanje). Vendar pa bo sistem začel delovati po koncu sedanjega večletnega finančnega okvira, zato bi bilo treba njegovo financiranje upoštevati pri razpravah o naslednjem večletnem finančnem okviru. Agencija eu-LISA in Evropska agencija za mejno in obalno stražo bosta za izvajanje svojih novih nalog v skladu z Uredbo ETIAS potrebovali dodatne človeške in finančne vire. Za agencijo eu-LISA se bo razvojna faza začela leta 2018, Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo pa bo treba opremiti, da bo pripravljena na operativno fazo, kar pomeni uvajanje virov z začetkom v drugi polovici leta 2020. Kot je navedeno v oddelku 1, bo sistem ETIAS od leta 2020 ustvarjal prihodke iz pristojbin, za katere se glede na posebno naravo sistema predlaga, da se obravnavajo kot zunanji namenski prejemki. Glede na sedanje ocene števila vlog bodo prihodki iz pristojbin več kot pokrili neposredne stroške razvoja in delovanja sistema ETIAS. Tako se bo omogočilo financiranje povezanih odhodkov na področju pametnih meja.

5.DODATNE INFORMACIJE Sodelovanje Ta predlog nadgrajuje schengenski pravni red, saj se nanaša na prehod zunanjih meja. Zato je treba v zvezi z različnimi protokoli in sporazumi s pridruženimi državami upoštevati naslednje posledice: Danska: v skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri sprejetju ukrepov Sveta v skladu z naslovom V tretjega dela PDEU. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. Združeno kraljestvo in Irska: v skladu s členoma 4 in 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije in Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri Uredbi (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskih mejah) ali katerih koli drugih pravnih instrumentih, ki so znani pod skupnim imenom „schengenski pravni red“, tj. pravnih instrumentih, s katerimi se organizira in podpira odprava nadzora na notranjih mejah, in spremljajočih ukrepih v zvezi z nadzorom na zunanjih mejah. Ta uredba pomeni razvoj tega pravnega reda, zato Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. Dejstvo, da sta poleg člena 77(2)(b) in (d) PDEU pravni podlagi te uredbe tudi člena 87(2)(a) in 88(2)(a), v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-482/08, Združeno kraljestvo proti Svetu, ECLI:EU:C:2010:631, ne vpliva na navedeno sklepno ugotovitev, saj dostop zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj le dopolnjuje vzpostavitev sistema ETIAS. Islandija in Norveška: uporabljajo se postopki, določeni v Pridružitvenem sporazumu, sklenjenem med Svetom ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ker ta predlog temelji na schengenskem pravnem redu, kot je navedeno v Prilogi A k temu sporazumu. Švica: ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, kot je določeno s Sporazumom med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. Lihtenštajn: ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, kot je določeno s Protokolom med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. Hrvaška, Ciper, Bolgarija in Romunija: Ta uredba o vzpostavitvi sistema ETIAS temelji na pogojih za vstop, kot so določeni v členu 6 Uredbe (EU) 2016/399. Pristopne države članice so morale to določbo uporabiti ob pristopu k Evropski uniji.



2016/0357 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 in (EU) 2016/1624 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 77(2)(b) in (d), člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. aprila 2016 z naslovom „Trdnejši in pametnejši informacijski sistemi za meje in varnost“ poudarila potrebo, da EU okrepi in izboljša svoje informacijske sisteme, podatkovno arhitekturo in izmenjavo informacij na področju upravljanja meja, kazenskega pregona in boja proti terorizmu. Poudarila je tudi potrebo po izboljšanju interoperabilnosti informacijskih sistemov. Pomembno je, da je izpostavila možnosti za čim večje izboljšanje obstoječih informacijskih sistemov ter po potrebi razvoj novih in dopolnilnih sistemov za odpravljanje informacijskih vrzeli, ki še vedno obstajajo. (2)Komisija je v sporočilu z dne 6. aprila 2016 res ugotovila več informacijskih vrzeli. Na primer, mejni organi na zunanjih schengenskih mejah nimajo informacij o potnikih, ki so izvzeti iz zahteve po vizumu pri prehodu zunanjih meja. V sporočilu z dne 6. aprila 2016 je Komisija napovedala, da bo začela študijo izvedljivosti o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS). S takim avtomatiziranim sistemom bi se preverila upravičenost državljanov tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, še pred njihovim potovanjem na schengensko območje ter ocenilo, ali pomenijo tveganje za varnost ali neregularne migracije. (3)Sporočilo z dne 14. septembra 2016 z naslovom „Krepitev varnosti v svetu mobilnosti: boljša izmenjava informacij na področju boja proti terorizmu in trdnejše zunanje meje“ potrjuje, da ima prednost varovanje zunanjih meja, in predstavlja konkretne pobude za pospešitev in razširitev odgovora EU pri nadaljnji krepitvi upravljanja zunanjih meja. (4)Treba je določiti cilje evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), opredeliti njegovo tehnično arhitekturo, vzpostaviti centralno enoto ETIAS, nacionalne enote ETIAS in odbor ETIAS za varnostno preverjanje, določiti pravila v zvezi z delovanjem in uporabo podatkov, ki jih bodo v sistem vnašali prosilci, določiti pravila o izdaji ali zavrnitvi odobritev potovanj, opredeliti, v katere namene se obdelujejo podatki, določiti, kateri organi so pooblaščeni za dostop do podatkov, ter zagotoviti varstvo osebnih podatkov. (5)Sistem ETIAS bi se moral uporabljati za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz zahteve po vizumu pri prehodu zunanjih meja. (6)Uporabljati bi se moral tudi za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti in so družinski člani državljanov Unije, za katere se uporablja Direktiva 2004/38/ES, ali državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja po pravu Unije, in nimajo dovoljenja za prebivanje na podlagi navedene direktive. Člen 21(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da ima vsak državljan Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev. Te omejitve in pogoji so določeni v Direktivi 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic. (7)Kot je potrdilo Sodišče Evropske unije, imajo taki družinski člani pravico vstopa na ozemlje držav članic in pridobitve vizuma v ta namen. Zato bi morali imeti tudi družinski člani, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti, pravico do pridobitve odobritve potovanja. Države članice bi morale takim osebam nuditi vse ugodnosti za pridobitev potrebne odobritve potovanja, ki se mora izdati brezplačno. (8)Pravica do pridobitve odobritve potovanja ni brezpogojna, saj se lahko zavrne tistim družinskim članom, ki pomenijo tveganje za javni red, javno varnost ali javno zdravje v skladu z Direktivo 2004/38/ES. V skladu s tem se od družinskih članov lahko zahteva, da predložijo svoje osebne podatke v povezavi z ugotavljanjem njihove istovetnosti in statusa, ampak le v primeru, da so ti podatki relevantni za oceno varnostnega tveganja, ki bi ga lahko predstavljali. Podobno se lahko njihove vloge za odobritev potovanja preverjajo le, če obstaja skrb za varnost, ne pa tudi v povezavi s tveganjem migracije. (9)Sistem ETIAS bi moral vzpostaviti odobritev potovanja za državljane tretjih držav, ki so izvzeti iz zahteve po vizumu pri prehodu zunanjih meja („vizumska obveznost“), da se ugotovi, ali njihova prisotnost na ozemlju držav članic ne pomeni tveganja za neregularne migracije, varnost ali javno zdravje. Zahteva po veljavni odobritvi potovanja bi morala biti nov pogoj za vstop na ozemlje držav članic, čeprav samo posedovanje odobritve potovanja ne bi smelo avtomatično podeliti pravice do vstopa. (10)Sistem ETIAS bi moral prispevati k visoki stopnji varnosti, preprečevanju neregularnih migracij in varovanju javnega zdravja z zagotavljanjem ocene potnikov še pred njihovim prihodom na zunanji mejni prehod. (11)Sistem ETIAS bi moral prispevati k poenostavitvi kontrol, ki jih na zunanjih mejah izvajajo mejni policisti, ter zagotoviti usklajeno obravnavo državljanov tretjih držav, za katere velja zahteva po odobritvi potovanja in ki nameravajo potovati na schengensko območje. Poleg tega bi moral omogočati boljšo obveščenost prosilcev o njihovi upravičenosti do vstopa na schengensko območje. Sistem ETIAS bi moral tudi prispevati k poenostavitvi mejnih kontrol z zmanjšanjem števila zavrnitev vstopa na zunanjih mejah. (12)Sistem ETIAS bi moral tudi podpirati cilje schengenskega informacijskega sistema (SIS) v povezavi z razpisi ukrepov za osebe, za katere se zahteva prijetje zaradi predaje ali izročitve, pogrešane osebe, osebe, iskane zaradi sodelovanja v sodnem postopku, in osebe, ki so predmet prikrite ali namenske kontrole. V ta namen bi moral sistem ETIAS avtomatsko preverjati dosjeje prosilcev, ali obstajajo zanje razpisi ukrepov v SIS. To preverjanje se bo izvajalo za podporo SIS. V skladu s tem bi se morali vsi zadetki, ki izhajajo iz te primerjave, shraniti v SIS. (13)Sistem ETIAS bi moral vključevati obsežen informacijski sistem, tj. informacijski sistem ETIAS, centralno skupino, tj. centralno enoto ETIAS, in nacionalne skupine, tj. nacionalne enote ETIAS. (14)Centralna enota ETIAS bi morala biti del Evropske agencije za mejno in obalno stražo. Centralna enota ETIAS bi morala biti odgovorna za preverjanje vlog za odobritev potovanja, ki so bile zavrnjene v okviru avtomatiziranega postopka, da se ugotovi, ali osebni podatki prosilca ustrezajo osebnim podatkom osebe, za katero je bil zabeležen zadetek, za pravila za varnostno preverjanje ter za izvajanje rednih preverjanj obravnave vlog. Centralna enota ETIAS bi morala delovati 24 ur na dan in 7 dni v tednu.

(15)Vsaka država članica bi morala vzpostaviti nacionalno enoto ETIAS, ki bi bila odgovorna predvsem za preverjanje in odločanje glede izdaje ali zavrnitve odobritev potovanj. Nacionalne enote ETIAS bi morale pri ocenjevanju vlog sodelovati med seboj in z Europolom. Nacionalne enote ETIAS bi morale delovati 24 ur na dan in 7 dni v tednu. (16)Sistem ETIAS bi moral za izpolnjevanje svojih ciljev zagotavljati spletni obrazec vloge, v katerega bi moral prosilec vnesti podatke o svoji istovetnosti, potni listini, prebivališču, kontaktne podatke, podatke o izobrazbi in sedanjem poklicu, o tem, ali je družinski član državljanov EU ali državljanov tretjih držav, ki imajo pravico do prostega gibanja, ne pa tudi dovoljenja za prebivanje, če je prosilec mladoletna oseba, istovetnost odgovorne osebe ter odgovore na niz vprašanj o ozadju (ali ima prosilec kakršno koli bolezen, ki lahko preraste v epidemijo, kakor je opredeljena v Mednarodnih zdravstvenih pravilih Svetovne zdravstvene organizacije, ali drugo nalezljivo bolezen ali nalezljivo parazitsko bolezen, ali ima kazensko evidenco, ali je bil prisoten na vojnih območjih ter ali je bila zanj izdana odločitev o vrnitvi na mejo ali nalog za zapustitev ozemlja). Dostop do podatkov o zdravstvenem stanju prosilcev bi se moral dovoliti le za to, da se ugotovi, ali pomenijo grožnjo javnemu zdravju. (17)Sistem ETIAS bi moral sprejemati vloge, ki se vložijo v imenu prosilca, kadar ta iz kakršnega koli razloga ne more sam vložiti vloge. V takih primerih bi morala vlogo vložiti tretja oseba, ki jo pooblasti prosilec ali je pravno odgovorna zanj, pri čemer mora v vlogi navesti tudi svojo istovetnost. (18)Za finalizacijo vloge bi morali vsi prosilci, starejši od 18 let, plačati pristojbino. Plačila bi morala upravljati banka ali finančni posrednik. Podatki, ki so potrebni za izvedbo elektronskega plačila, bi se morali posredovati le banki ali finančnemu posredniku, ki izvede finančno transakcijo, in niso del podatkov v sistemu ETIAS. (19)Večina odobritev potovanj bi morala biti izdana v nekaj minutah, pri manjšem številu pa bi postopek lahko potekal do 72 ur. V izjemnih primerih, ko se od prosilca zahtevajo dodatne informacije ali dokumentacija, bi lahko postopek trajal do dva tedna. (20)Osebne podatke, ki jih predloži prosilec, bi lahko sistem ETIAS obdeloval le za namene vnaprejšnjega preverjanja meril za upravičenost iz Uredbe (EU) 2016/399 in ocene, ali je verjetno, da bi prosilec neregularno migriral ter ali bi njegov vstop v Unijo lahko pomenil grožnjo varnosti ali javnemu zdravju v Uniji. (21)Ocene takih tveganj ni mogoče izvesti brez obdelave osebnih podatkov iz uvodne izjave 16. Vse osebne podatke v vlogah bi bilo treba primerjati s podatki v evidenci, dosjeju ali razpisu ukrepa v drugih informacijskih sistemih (schengenskem informacijskem sistemu (SIS), vizumskem informacijskem sistemu (VIS), podatkih Europola, Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potnih listinah (SLTD), sistemu vstopa/izstopa (SVI), sistemu Eurodac, evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc (ECRIS) in/ali Interpolovi podatkovni zbirki potnih listin, povezanih z razpisi ukrepov (Interpol TDAWN)), nadzornim seznamom ETIAS ali specifičnimi kazalniki tveganja. Osebni podatki, ki bi jih bilo treba uporabiti za primerjavo, bi morali biti omejeni na vrste podatkov, ki so prisotne v informacijskih sistemih, po katerih poteka poizvedovanje, na nadzornem seznamu ETIAS ali v specifičnih kazalnikih tveganja. (22)Primerjava bi morala potekati avtomatsko. Kadar se pri taki primerjavi izkaže, da se podatki skladajo (obstaja zadetek) s katerimi koli osebnimi podatki ali kombinacijo osebnih podatkov v vlogah ter evidenci, dosjeju ali razpisu ukrepa v zgoraj navedenih informacijskih sistemih, osebnimi podatki z nadzornega seznama ETIAS ali kazalniki tveganja, bi moral vlogo ročno obdelati operater v nacionalni enoti ETIAS države članice navedenega prvega vstopa. Ocena, ki jo izvede nacionalna enota ETIAS, bi morala biti podlaga za odločitev, ali se odobritev potovanja izda ali ne. (23)Na podlagi avtomatizirane obdelave se lahko izda odobritev potovanja. Po pričakovanjih naj bi velika večina vlog avtomatično prejela pozitiven odgovor. Zavrnitev odobritve potovanja ne bi smela nikoli temeljiti samo na avtomatizirani obdelavi osebnih podatkov v vlogi. Zato bi moral vloge, za katere se zabeleži zadetek, ročno obdelati operater v nacionalni enoti ETIAS. (24)Prosilci, ki se jim odobritev potovanja zavrne, bi morali imeti pravico do pritožbe. Pritožbe bi bilo treba vložiti v državi članici, ki je sprejela odločitev o vlogi, v skladu z njenim nacionalnim pravom. (25)Za analizo prosilčevega dosjeja bi se morala uporabljati pravila za varnostno preverjanje z omogočanjem primerjave podatkov, zabeleženih v prosilčevem dosjeju v centralnem sistemu ETIAS, s specifičnimi kazalniki tveganja, ki ustrezajo predhodno ugotovljenemu tveganju za varnost, neregularne migracije ali javno zdravje. Merila za določitev specifičnih kazalnikov tveganja ne bi smela v nobenem primeru temeljiti na rasi ali narodnosti osebe, njenih političnih mnenjih, veri ali filozofskem prepričanju, članstvu v sindikatu, spolnem življenju ali spolni usmerjenosti. (26)Treba bi bilo določiti nadzorni seznam ETIAS za iskanje povezav med podatki v prosilčevem dosjeju v sistemu ETIAS in informacijami v zvezi z osebami, ki so osumljene storitve hudega kaznivega dejanja ali terorističnega dejanja ali za katere obstajajo konkretni znaki ali utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile hudo kaznivo dejanje ali teroristično dejanje. Nadzorni seznam ETIAS bi moral biti del podatkov, ki jih obdeluje Europol v skladu s členom 18(2)(a) Uredbe (EU) 2016/794 in Europolovim konceptom integriranega upravljanja podatkov, s katerim se izvaja navedena uredba. Države članice bi morale pri posredovanju informacij Europolu imeti možnost, da določijo, za kakšen namen ali namene se bodo informacije obdelovale, vključno z možnostjo omejitve obdelave na nadzorni seznam ETIAS. (27)Nenehno pojavljanje novih groženj za varnost, novih vzorcev neregularnih migracij in groženj za javno zdravje zahteva učinkovite odgovore in sodobne protiukrepe. Ker taki protiukrepi vključujejo obdelavo pomembnih količin osebnih podatkov, bi bilo treba uvesti ustrezne zaščitne ukrepe, da se poseganje v pravico do spoštovanja zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov omeji na to, kar je potrebno v demokratični družbi. (28)Osebni podatki v sistemu ETIAS bi morali biti zato zaščiteni; dostop do njih bi moral biti strogo omejen na pooblaščeno osebje in v nobenem primeru ne bi smele biti na podlagi teh podatkov sprejete kakršne koli diskriminatorne odločitve. Osebni podatki bi morali biti varno shranjeni v prostorih agencije eu-LISA v Uniji. (29)Izdane odobritve potovanj bi morale biti razveljavljene ali preklicane takoj, ko postane jasno, da pogoji za izdajo niso bili ali niso več izpolnjeni. Ko se ustvari nov razpis ukrepa v SIS za zavrnitev vstopa ali za prijavljeno izgubljeno ali ukradeno potno listino, bi moral SIS o tem obvestiti sistem ETIAS, ki bi moral preveriti, ali novi razpis ukrepa ustreza veljavni odobritvi potovanja. V takem primeru bi bilo treba takoj obvestiti nacionalno enoto ETIAS države članice, ki je ustvarila razpis ukrepa, in preklicati odobritev potovanja. V skladu s podobnim pristopom se bodo novi elementi z nadzornega seznama ETIAS primerjali s podatki iz prosilčevega dosjeja, shranjenega v sistemu ETIAS, da se preveri, ali ta novi element ustreza veljavni odobritvi potovanja. V takem primeru bi morala nacionalna enota ETIAS države članice prvega vstopa oceniti zadetek in po potrebi preklicati odobritev potovanja. Zagotoviti bi bilo treba tudi možnost preklica odobritve potovanja na zahtevo prosilca. (30)Če država članica v izjemnih okoliščinah meni, da je na podlagi humanitarnih razlogov, nacionalnega interesa ali mednarodnih obveznosti državljanu tretje države treba dovoliti, da potuje na njeno ozemlje, bi morala imeti možnost, da izda odobritev potovanja z omejeno ozemeljsko in časovno veljavnostjo. (31)Pred vkrcanjem bi morali letalski in ladijski prevozniki in prevozniki v mednarodnem prometu, ki po kopenski poti z avtobusom prevažajo skupine, imeti obveznost, da preverijo, ali imajo potniki vse potne listine, ki so v skladu s Schengensko konvencijo potrebne za vstop na ozemlje držav članic. Pri tem bi morali preveriti tudi, ali imajo potniki veljavno odobritev potovanja. Sam dosje v sistemu ETIAS prevoznikom ne bi smel biti na razpolago. Varen dostop do interneta, vključno z možnostjo uporabe mobilnih tehničnih rešitev, bi moral prevoznikom omogočiti preveritev na podlagi podatkov iz potne listine. (32)Zaradi izpolnjevanja spremenjenih pogojev za vstop bi morali mejni policisti preverjati, ali imajo potniki veljavno odobritev potovanja. Zato bi morali v okviru standardnih postopkov mejne kontrole elektronsko odčitati podatke v potni listini. S tem bi se moralo sprožiti poizvedovanje v različnih podatkovnih zbirkah v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah, vključno s poizvedovanjem v sistemu ETIAS, ki bi moralo pokazati posodobljeni status odobritve potovanja. Sam dosje v sistemu ETIAS ne bi smel biti na voljo mejni policiji za nadzor meje. Ob odsotnosti veljavne odobritve potovanja bi morala mejna policija zavrniti vstop in ustrezno zaključiti postopek mejne kontrole. Če veljavna odobritev obstaja, bi morala mejna policija sprejeti odločitev, ali se vstop dovoli ali zavrne. (33)V okviru boja proti terorističnim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem ter glede na globalizacijo kriminalnih mrež je nujno, da imajo organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj informacije, ki so potrebne za učinkovito izvajanje njihovih nalog. Dostop do podatkov v vizumskem informacijskem sistemu (VIS) zaradi kazenskega pregona se je že izkazal za učinkovitega kot pomoč preiskovalcem, da lahko znatno napredujejo pri zadevah, povezanih s trgovino z ljudmi, terorizmom ali nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami. Vizumski informacijski sistem ne vsebuje podatkov o državljanih tretjih držav, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti. (34)Dostop do informacij, ki jih vsebuje sistem ETIAS, je nujno potreben zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/475/PNZ, ali drugih hudih kaznivih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/584/PNZ. V posamezni preiskavi ter da se zagotovijo dokazi in informacije v zvezi z osebo, za katero obstaja sum, da je storila kaznivo dejanje ali je žrtev kaznivega dejanja, lahko organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj potrebujejo dostop do podatkov v sistemu ETIAS. Podatki, shranjeni v sistemu ETIAS, bi bili lahko potrebni tudi za ugotavljanje istovetnosti storilca terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja, zlasti če so potrebni nujni ukrepi. Dostop do sistema ETIAS zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni poseganje v temeljni pravici do spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov oseb, katerih osebni podatki se obdelujejo v sistemu ETIAS. Zato bi bilo treba podatke v sistemu ETIAS hraniti in dati na voljo imenovanim organom držav članic in Evropskemu policijskemu uradu (Europol) ob upoštevanju strogih pogojev iz te uredbe, da se tak dostop omeji na to, kar je nujno potrebno za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj v skladu z zahtevami, kot jih določa predvsem sodna praksa Sodišča, zlasti v zadevi Digital Rights Ireland.

(35)Dostop do podatkov v sistemu ETIAS zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj bi se lahko odobril le na podlagi utemeljenega zahtevka s strani pristojnih organov, ki navaja razloge zanj. Države članice bi morale zagotoviti, da vsak tak zahtevek za dostop do podatkov, shranjenih v sistemu ETIAS, predhodno pregleda sodišče ali organ, ki predloži dokazilo o popolni neodvisnosti in nepristranskosti in ki ni podvržen nobenemu neposrednemu ali posrednemu zunanjemu vplivu. Vendar pa je lahko za pristojne organe v izjemno nujnih primerih ključno, da nemudoma pridobijo osebne podatke, ki so potrebni za preprečitev hudega kaznivega dejanja ali pregon storilcev. V takih primerih bi moral pregled osebnih podatkov, pridobljenih iz sistema ETIAS, potekati čim hitreje, potem ko se pristojnim organom odobri dostop do takih podatkov. (36)Zato je treba imenovati pristojne organe držav članic, ki bodo pooblaščeni za to, da zahtevajo tak dostop zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. (37)Nacionalne enote ETIAS bi morale delovati kot centralne točke dostopa in preverjati, ali so pogoji za zahtevanje dostopa do centralnega sistema ETIAS v posameznih primerih izpolnjeni. (38)Europol je središčna točka za izmenjavo informacij v Uniji in ima ključno vlogo pri sodelovanju med organi držav članic na področju preiskovanja čezmejnega kriminala ter spodbujanju preprečevanja, analiziranja in preiskovanja kriminala v vsej Uniji. Zato bi moral imeti Europol v okviru svojih nalog in v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 dostop do centralnega sistema ETIAS v posebnih primerih, ko je to potrebno, da lahko podpira in krepi ukrepe držav članic pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. (39)Da bi preprečili sistematična iskanja, bi se morali podatki, shranjeni v centralnem sistemu ETIAS, obdelovati le v posebnih primerih in samo, kadar je to potrebno za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Imenovani organi in Europol bi lahko dostop do sistema ETIAS zahtevali le, če imajo utemeljene razloge za domnevo, da bodo s takšnim dostopom dobili informacije, ki jim bodo znatno pomagale pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in Europol bi lahko dostop do sistema ETIAS zahtevali le, če predhodno iskanje po vseh relevantnih nacionalnih podatkovnih zbirkah držav članic in podatkovnih zbirkah Europola ne bi zagotovilo zahtevanih informacij. (40)Osebni podatki, ki so shranjeni v sistemu ETIAS, bi morali biti v sistemu le toliko časa, kot je potrebno zaradi sistema ETIAS. Da bo sistem ETIAS deloval, je treba podatke, ki se nanašajo na prosilce, hraniti za obdobje veljavnosti odobritve potovanja. Za oceno tveganja za varnost, neregularne migracije in javno zdravje, ki ga pomeni prosilec, je treba osebne podatke hraniti pet let od zadnjega evidentiranega vstopa prosilca, shranjenega v SVI. Sistem ETIAS bi se moral dejansko zanašati na točne predhodne ocene tveganja za varnost, javno zdravje in neregularne migracije, zlasti prek uporabe pravil za varnostno preverjanje. Da bi zadetki, zabeleženi v skladu s pravili za varnostno preverjanje na podlagi statističnih podatkov iz sistema ETIAS, predstavljali zanesljivo podlago za ročno oceno tveganj s strani držav članic in da bi se čim bolj zmanjšalo število zadetkov, ki ne ustrezajo dejanskim tveganjem (lažni pozitivni rezultati), bi morali biti ti zadetki reprezentativni za dovolj širok krog populacije. Tega ni mogoče doseči zgolj na podlagi podatkov o odobritvah potovanj v obdobju njihove veljavnosti. Obdobje hrambe bi se moralo začeti z zadnjo evidenco vstopa prosilca, shranjeno v SVI, saj ta pomeni zadnjo dejansko uporabo odobritve potovanja. Obdobje hrambe petih let ustreza obdobju hrambe evidenc v SVI z odobritvijo vstopa na podlagi odobritve potovanja iz sistema ETIAS ali zavrnitvijo vstopa. Z izenačenjem obdobij hrambe se zagotovi, da se tako evidenca vstopov kot tudi povezane odobritve potovanj hranijo isto obdobje, predstavlja pa tudi dodaten element za zagotavljanje prihodnje interoperabilnosti med sistemom ETIAS in SVI. To izenačenje obdobij hrambe podatkov je potrebno, da se pristojnim organom omogoči izvedba analize tveganja, ki jo zahteva Zakonik o schengenskih mejah. Odločitev o zavrnitvi, preklicu ali razveljavitvi odobritve potovanja bi lahko kazala na večje tveganje za varnost ali neregularne migracije, ki ga pomeni prosilec. V primeru take odločitve bi moralo petletno obdobje hrambe zadevnih podatkov začeti teči na dan izdaje, da bi lahko sistem ETIAS ustrezno upošteval morebitno večje tveganje v povezavi z zadevnim prosilcem. Po preteku tega obdobja bi bilo treba osebne podatke izbrisati. (41)Treba bi bilo določiti natančna pravila glede odgovornosti Agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) na področju zasnove, razvoja in tehničnega upravljanja informacijskega sistema ETIAS ter odgovornosti Evropske agencije za mejno in obalno stražo, držav članic in Europola. (42)Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta se uporablja za dejavnosti agencije eu-LISA in Evropske agencije za mejno in obalno stražo pri izpolnjevanju poverjenih nalog iz te uredbe. (43)[Uredba (EU) 2016/679] se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo v skladu s to uredbo izvajajo države članice, razen če tako obdelavo izvajajo imenovani organi držav članic ali organi držav članic, pristojni za preverjanje, zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. (44)Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo organi držav članic izvajajo zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s to uredbo, bi moral veljati standard varstva osebnih podatkov v okviru nacionalnega prava, ki je v skladu z [Direktivo (EU) 2016/680]. (45)Neodvisni nadzorni organi, ustanovljeni v skladu z [Uredbo (EU) 2016/679], bi morali nadzorovati zakonitost obdelave osebnih podatkov v državah članicah, medtem ko bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov, kot določa Uredba (ES) št. 45/2001, nadzorovati dejavnosti institucij in organov Unije, ki so povezane z obdelavo osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nadzorni organi bi morali medsebojno sodelovati pri nadzorovanju sistema ETIAS. (46)„(...) Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ta pa je svoje mnenje podal dne ...“ (47)Treba bi bilo določiti stroga pravila glede dostopa do centralnega sistema ETIAS in uvesti potrebne zaščitne ukrepe. Opredeliti je treba tudi pravice posameznikov do dostopa, popravka, izbrisa in pravnega varstva, zlasti pravico do sodnih pravnih sredstev in nadzor obdelave podatkov, ki ga izvajajo neodvisni javni organi. (48)Za oceno tveganja za varnost, neregularne migracije ali javno zdravje, ki bi ga lahko pomenil potnik, bi bilo treba vzpostaviti interoperabilnost med informacijskim sistemom ETIAS in drugimi informacijskimi sistemi, prek katerih se bodo preverjale vloge iz sistema ETIAS, na primer sistemom vstopa/izstopa (SVI), vizumskim informacijskim sistemom (VIS), podatki Europola, schengenskim informacijskim sistemom (SIS), sistemom Eurodac in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc (ECRIS). Vendar pa se lahko ta interoperabilnost zagotovi šele, ko bodo sprejeti predlogi za vzpostavitev SVI in ECRIS ter predlog prenovitve uredbe Eurodac. (49)Učinkovito spremljanje izvajanja te uredbe zahteva ocenjevanje v rednih časovnih presledkih. Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. (50)Za sprejetje tehničnih ukrepov, potrebnih za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije: –sprejetje vnaprej določenega seznama odgovorov na vprašanja o stopnji in področju izobrazbe, sedanjem poklicu in nazivu delovnega mesta, ki jih je treba navesti v vlogi za odobritev potovanja, –določitev vsebine in oblike dodatnih vprašanj, ki se lahko zastavijo prosilcu za odobritev potovanja, –določitev načinov plačila in postopka glede pristojbine za odobritev potovanja ob upoštevanju tehnološkega razvoja in njegove dostopnosti ter sprememba višine pristojbine, –podaljšanje obdobja odloga, med katerim se ne zahteva odobritev potovanja,

–podrobnejša opredelitev tveganj za varnost, neregularne migracije ali javno zdravje, na podlagi katere bodo določeni kazalniki tveganja. (51)Zlasti je pomembno, da Komisija pri pripravljalnem delu izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki, in da ta posvetovanja izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (52)Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da sprejme podrobna pravila o pogojih za delovanje javnega spletnega mesta in mobilne aplikacije za mobilne naprave ter pravila o varstvu podatkov in varnosti, ki veljajo za javno spletno mesto in mobilno aplikacijo za mobilne naprave, in avtentikacijsko shemo, namenjeno izključno prevoznikom, ter pooblastilo, da podrobno določi nadomestne postopke, ki se uporabljajo v primeru tehnične nezmožnosti dostopa do sistema ETIAS. Komisija bi morala ta pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (53)Države članice ne morejo zadovoljivo doseči vzpostavitve sistema ETIAS ter določitve skupnih obveznosti, pogojev in postopkov za uporabo podatkov, zato ju je mogoče zaradi obsega in učinka ukrepov lažje doseči na ravni Unije v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, Uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. (54)Predvideni stroški razvoja informacijskega sistema ETIAS ter vzpostavitve centralne enote ETIAS in nacionalnih enot ETIAS so nižji od preostalih sredstev, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta namenjena za pametne meje. V skladu s tem bi bilo treba s to uredbo v skladu s členom 5(5)(b) Uredbe (EU) št. 515/2014 prerazporediti znesek, ki je trenutno namenjen razvoju informacijskih sistemov za podporo upravljanju migracijskih tokov na zunanjih mejah. (55)Prihodki, ustvarjeni s plačilom pristojbin za vloge za odobritev potovanj, bi morali biti namenjeni kritju tekočih operativnih stroškov in stroškov vzdrževanja informacijskega sistema ETIAS, centralne enote ETIAS in nacionalnih enot ETIAS. Glede na posebno naravo sistema je primerno, da se prihodki obravnavajo kot zunanji namenski prihodki. (56)Ta uredba ne posega v Direktivo 2004/38/ES. (57)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. (58)Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES ne sodeluje; Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. (59