EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 12.3.2018 COM(2018) 123 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o izvajanju instrumentov Evropske unije za financiranje zunanjega delovanja v letu 2016 {SWD(2018) 64 final}



1.Globalne obveznosti Evropska unija je leta 2016 začela sodelovati v razpravah o prihodnosti Evrope ter o izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030) in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja, dogovorjenih na zasedanju Generalne skupščine ZN leta 2015. Pripravila je tudi globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko EU (v nadaljnjem besedilu: globalna strategija). EU in njene države članice so bile tudi v letu 2016 največji svetovni ponudnik razvojnega financiranja, saj so prispevale več kot polovico svetovne uradne razvojne pomoči. Že samo Evropska komisija je izplačala več kot 10,3 milijarde EUR uradne razvojne pomoči v imenu EU. Ta pomoč je bila namenjena zmanjšanju revščine v svetu, zagotavljanju trajnostnega gospodarskega, družbenega in okoljskega razvoja ter spodbujanju demokracije, pravne države, dobrega upravljanja in spoštovanja človekovih pravic. V odziv na številne nesreče, ki jih je v letu 2016 povzročil bodisi človek bodisi narava, je bil proračun EU za humanitarno pomoč zadevnega leta največji doslej, in sicer je bilo 2,3 milijarde EUR (vključno z okrepitvami iz ERS) namenjene zagotavljanju nujne pomoči, vključno s hrano, zatočišči, zaščito, zdravstvenim varstvom in čisto vodo, za več kot 120 milijonov ljudi v več kot 80 državah. Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko EU Cilj globalne strategije iz leta 2016 je ustvariti „skupno vizijo“ in „skupno ukrepanje“ za „močnejšo Evropo“. Strategija opredeljuje ključne interese in načela EU ter določa časovni načrt za krepitev verodostojnosti, odgovornosti in odzivnosti EU v svetu, na podlagi česar bo EU oblikovala ukrepe v prihajajočih letih. Cilji zunanjega delovanja EU so popolnoma skladni z vizijo Agende 2030, pri vseh vidikih izvajanja globalne strategije EU pa bodo dosledno upoštevani cilji trajnostnega razvoja. V skladu z globalno strategijo je bila EU v letu 2016 osredotočena na pet prednostnih področij politik, ki so: vlaganje v odpornost držav in družb vzhodno in južno od Evrope ter zagotavljanje celostnega pristopa k obvladovanju konfliktov in kriz; krepitev varnosti in obrambe; večja prepletenost med notranjo in zunanjo politiko s posebnim poudarkom na migracijah; posodobitev obstoječih ali priprava novih regionalnih in tematskih strategij ter krepitev prizadevanj javne diplomacije. Močnejši svetovni akter EU si nenehno prizadeva za mir na svetu, pri čemer je vodila in podpirala pogajanja, da bi se v različnih delih sveta zmanjšale napetosti. V letu 2016 so njena prizadevanja vključevala začetek izvajanja zelo pomembnega mednarodnega sporazuma o iranskem jedrskem programu ter mirovnega sporazuma med kolumbijsko vlado in gibanjem Oboroženih revolucionarnih sile Kolumbije (Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia, FARC). Poleg tega je imela EU skozi vse leto vodilno vlogo v mednarodnih prizadevanjih za reševanje kriz v Ukrajini, obenem pa je v sodelovanju z mednarodnimi partnerji za namene boja proti dejavnostim organizacije Daiš zagotavljala podporo v Siriji, Iraku in Libiji. Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru je eden od instrumentov, s katerimi lahko EU uresničuje svojo vlogo „močnejšega svetovnega akterja“, saj ji omogoča povečanje učinkovitosti in usklajenosti ukrepov Unije na področjih kriznega odzivanja, preprečevanja konfliktov, graditve miru in pripravljenosti na krize, pa tudi obravnavi globalnih in medregionalnih groženj. Ukrepi kriznega odzivanja omogočajo takojšen odziv na nepredvidene dogodke ter so glavno orodje, s katerim lahko EU hitro opredeli politične projekte, ki lahko pomagajo pri občutljivih diplomatskih procesih in v konfliktnih situacijah, pa tudi ustvari nove možnosti za dialog in rešitev konfliktov. Ta instrument upošteva tudi potrebo po zagotovitvi podpore za razvoj in krepitev zmogljivosti civilne družbe in drugih organizacij, ki sodelujejo pri graditvi miru. EU je dodatno okrepila odpornost in pripravljenost tretjih držav, da zaščitijo svoja sredstva strateškega pomena pred grožnjo morebitnih hibridnih napadov, ki segajo od terorizma in organiziranega kriminala do tveganj v povezavi s kemičnimi, biološkimi, radioaktivnimi in jedrskimi snovmi, na kar kaže Skupno sporočilo o preprečevanju hibridnih groženj . Novo soglasje o razvoju Septembra 2015 se je mednarodna skupnost na porajajoče se nove trende in globalne izzive odzvala s sprejetjem Agende 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja. V odgovor na to je Evropska komisija leta 2016 predstavila predlog za novo evropsko soglasje o razvoju , ki razvojno politiko EU usklajuje z Agendo 2030, pri tem pa ustrezno upošteva tudi akcijsko agendo iz Adis Abebe in Pariški sporazum o podnebnih spremembah. Novo evropsko soglasje o razvoju, ki je bilo po tristranskih razpravah z Evropskim parlamentom in Svetom podpisano junija 2017, zagotavlja skupno vizijo ter okvir za ukrepe na področju razvojnega sodelovanja Evropske unije in njenih držav članic.

To novo soglasje spodbuja skladen pristop do ljudi, planeta, blaginje, miru in partnerstva. Glavni cilj je še naprej izkoreninjenje revščine, pri tem pa so v celosten okvir umeščene socialna, gospodarska in okoljska razsežnost trajnostnega razvoja. Soglasje o razvoju ponovno poudarja zavezanost EU k skladnosti politik za razvoj, v okviru katere se kot pomemben prispevek k doseganju ciljev trajnostnega razvoja v partnerskih državah zahteva upoštevanje ciljev razvojnega sodelovanja pri politikah, ki bodo verjetno vplivale na države v razvoju. Obdobje po izteku sporazuma iz Cotonouja Trenutno veljavni Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja med EU ter 79 afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (v nadaljnjem besedilu: države APK) bo prenehal veljati leta 2020. Ta sporazum predstavlja največje, najcelovitejše in najdlje trajajoče geografsko partnerstvo na svetu. Prispeval je k zmanjšanju revščine, krepitvi stabilnosti in vključevanju držav AKP v svetovno gospodarstvo. Po obsežnem posvetovanju so bili v skupnem sporočilu iz leta 2016 z naslovom „Prenovljeno partnerstvo z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami“ določeni potrebni temelji za trdnejše in obnovljeno politično partnerstvo z državami AKP, ki temelji na resničnem partnerstvu enakopravnih in si prizadeva najti skupne rešitve za skupne probleme. Spol EU se vse od začetka svojega obstoja zavzema za enakost spolov kot tudi za pravice žensk in deklet ter krepitev njihove vloge. Akcijski načrt za enakost spolov v zunanjih odnosih za obdobje 2016–2020 določa ambiciozen okvir ukrepov za podporo vključevanja vidikov spola v vse zasnove programov EU ter vse njene politike in politične dialoge s partnerskimi državami kot tudi v mednarodna pogajanja. Poleg tega določa ukrepe za okrepitev partnerstev z vsemi ustreznimi deležniki. Zajema štiri glavne stebre: zagotavljanje telesne in duševne celovitosti deklet in žensk, tudi z bojem proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in škodljivim praksam zoper njih; krepitev gospodarske in družbene vloge žensk in deklet; krepitev glasu žensk in njihove udeležbe ter spremembo v institucionalni kulturi. V letu 2016 so bili postavljeni temelji za uresničevanje rezultatov, kot so nacionalne analitične študije. Vključevanje vprašanj v zvezi z enakostjo spolov v Zambiji Razvojno sodelovanje z Zambijo, zlasti prek Evropskega razvojnega sklada (ERS), kaže na dobro prakso pri krepitvi vključevanja načela enakosti spolov, saj se v različnih programih in dejavnostih temu vidiku nenehno namenja pozornost. Tako se na primer pozornost namenja trgovkam v kmetijskem sektorju, poudarek se daje načelu enakosti spolov v upravljanju, ta vprašanja pa se vključujejo tudi v dialog o politikah. Trajnostna energija in podnebne spremembe Vodilna pobuda EU, znana kot globalno zavezništvo o podnebnih spremembah (GCCA+), je posodobila svojo strategijo, da bi ta upoštevala Pariški sporazum o podnebnih spremembah in Agendo 2030. Septembra je v Bruslju organizirala globalen dogodek za učenje, ki je pritegnil več kot 250 udeležencev iz 45 držav. To globalno zavezništvo je leta 2016 odobrilo sedem novih državnih ukrepov in nadaljevalo podporo najbolj ranljivim državam (majhnim otoškim državam v razvoju in najmanj razvitim državam). Prispevki EU in njenih držav članic, namenjeni podpori držav v razvoju pri zmanjšanju njihovih emisij toplogrednih plinov in spopadanju z učinki podnebnih sprememb, so leta 2016 znašali skupaj 20,2 milijarde EUR (od tega 2,7 milijarde EUR iz proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada ter 1,9 milijarde EUR od Evropske investicijske banke). V okviru instrumenta partnerstva je EU še naprej sprejemale nove podnebne ukrepe s strateškimi partnerji, kot so Kitajska, Brazilija, Mehika in Južna Koreja. Ti ukrepi podpirajo vodilno svetovno vlogo EU pri reševanju vprašanja podnebnih sprememb in podpori prehodu na nizkoogljično gospodarstvo. Terenski pouk za kmete v Malaviju V okviru spoprijemanja s podnebnimi spremembami v Malaviju in spodbujanju odpornega kmetijstva je globalno zavezništvo razvilo terenski pouk za kmete, da bi se povečalo trajnostno kmetijstvo. Kmetje so se tako na podlagi pristopa „učenje skozi prakso“ naučili, kako povečati in diverzificirati svojo kmetijsko pridelavo, projekt pa je prispeval tudi k zmanjšanju degradacije tal in integraciji socialnih dejavnosti za zagotovitev kohezije. Vključenih je bilo 43 000 ranljivih ljudi v 7 200 gospodinjstvih iz štirih okrožij. Evropska komisija si prizadeva izboljšati dostop do zanesljivih in trajnostnih virov energije ter s tem spodbujati „zeleno“ gonilno silo rasti. Na podlagi zavez, danih v letu 2016, namerava izboljšati dostop do energije za 40 milijonov ljudi po vsem svetu (30 milijonov v Afriki), povečati obnovljive vire energije za šest in pol gigavata (GW) na svetovni ravni in pet GW v Afriki, ter doseči letni prihranek 15 milijonov ton emisij ogljikovega dioksida na svetovni ravni (11 ton v Afriki) vse do leta 2020. Človekove pravice in dobro upravljanje

EU je leta 2016 začela dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah s 43 partnerskimi državami in regionalnimi skupinami ter še naprej podpirala organizacije civilne družbe, ki so dejavne na področju človekovih pravic, in zagovornike človekovih pravic. Uvedla je nov, večsektorski pristop za boj proti korupciji. Z njim se bodo še dodatno okrepile povezave med najrazličnejšimi področji (pravosodje, reforma javne uprave, reforma varnostnega sektorja, izboljšanje poslovnega okolja in carinska reforma) ter med akterji, ki imajo določeno nadzorno in kontrolno funkcijo (civilna družba, mediji, prijavitelji nepravilnosti, vrhovne revizijske institucije in parlamenti). Dobro upravljanje v Beninu Na podlagi priporočil organizacije Transparency International je v pogodbi z Beninom o dobrem upravljanju in razvoju, ki jo je Evropska komisija začela izvajati leta 2016, pod eno streho združena podpora za upravljanje javnih financ, pravosodje in zasebni sektor, da bi se tako izboljšali mehanizmi Benina za zagotavljanje njegove splošne integritete. Podpora partnerskim državam pri njihovem preoblikovanju varnostnih sistemov je ključni element za izboljšanje upravljanja. Spoštovanje temeljnih svoboščin in participativna ocena varnostnih potreb različnih skupin, vključno z najbolj ranljivimi, so med glavnimi cilji novega evropskega strateškega okvira za podporo reformi varnostnega sektorja . Financiranje za razvoj Poleg trdnih politik bodo za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, še zlasti v državah v razvoju, potrebne večje naložbe. Uradna razvojna pomoč v obliki nepovratnih sredstev je še naprej bistvenega pomena, vendar jo je treba dopolniti z drugimi orodji in viri financiranja, kot je mobilizacija domačih sredstev ali zasebnih naložb. V letu 2016 se je nadaljevalo izvajanje inovativne agende za ukrepanje, o kateri je bil dosežen dogovor na tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj v Adis Abebi, ki je potekala leta 2015. Ta agenda obravnava vse vire financiranja in zajema sodelovanje pri različnih vprašanjih, vključno s tehnologijo, znanostjo, inovacijami, trgovino in gradnjo zmogljivosti. Predlagani evropski načrt za zunanje naložbe je jasen primer močne zavezanosti EU k uresničevanju te agende. Z načrtom za zunanje naložbe se udejanja nova filozofija agende glede številnih različnih načinov izvajanja za dosego ciljev trajnostnega razvoja. Novi evropski sklad za trajnostni razvoj bo glavni instrument EU za privabljanje javnih in zasebnih naložb v revnih in krhkih državah. Gre za nov celosten način sodelovanja s partnerskimi državami EU, državami članicami, mednarodnimi finančnimi institucijami, drugimi donatorji in zasebnim sektorjem, da bi se izboljšale naložbe v Afriki in sosedstvu EU ter s tem spodbudila ustvarjanje dostojnih delovnih mest in trajnostni razvoj ter odpravljali temeljni vzroki za nedovoljene migracije in prisilno razselitev.

2.Vpliv na svetovni ravni Migracije in mobilnost EU je leta 2016 okrepila prizadevanja, da bi v skladu z evropsko agendo o migracijah iz leta 2015 izpolnila svoje zaveze na področju migracij in mobilnosti. Službe Evropske komisije so se odzvale na nujne razmere, ki jih je povzročil obsežni pritok beguncev in migrantov, obenem pa obravnavale temeljne vzroke migracij. Reševanje dolgoročnejših izzivov in tudi priložnosti, ki jih prinašajo migracije in prisilno razseljevanje, je sestavni del celostne politike EU na področju razvoja in sodelovanja. EU je sprejela vrsto ukrepov, da bi obravnavala izzive v zvezi s čedalje večjim število migrantov in beguncev, ki tvegajo življenje, da bi prišli v Evropo. Na podlagi izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016 in učinkovitega zaprtja zahodnobalkanske poti se je občutno zmanjšalo število prehodov migrantov in izgubljenih življenj. Kljub tem prizadevanjem pa smo bili leta 2016 priča do zdaj največjemu številu izgubljenih življenj migrantov in beguncev na poti v Evropo, pri čemer je naglo naraščalo število smrti na osrednjesredozemski poti iz Libije. EU je okrepila podporo in dialog z vsemi deležniki, dejavnimi na področju migracij v Libiji, da bi se izboljšalo upravljanje migracijskih tokov. Junija 2016 se je začel izvajati nov, v rezultate usmerjen partnerski okvir , na podlagi katerega EU izvaja svoj novi pristop k migracijam tako, da krepi sodelovanje s prednostnimi partnerskimi državami. Navedeni okvir združuje takojšnje in dolgoročnejše ukrepe za reševanje življenj, boj proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi ter odpravo temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in prisilno razselitev. Evropska komisija je aprila 2016 objavila sporočilo z naslovom „Dostojno življenje: od odvisnosti od pomoči do samozadostnosti. Prisilno razseljevanje in razvoj“ , s čimer je okrepila razvojno usmerjeni pristop EU glede prisilne razselitve. Ta okvir politike, ki vključuje podporo tako razseljenemu prebivalstvu kot skupnostim gostiteljicam, je predstavljal pomemben prispevek EU k svetovnemu humanitarnemu vrhu, ki je potekal maja 2016, in usmerja finančno pomoč EU v zvezi s prisilno razselitvijo. V smislu finančne pomoči in zaradi zgoraj opisanih hitro spreminjajočih se migracijskih razmer so bila finančna sredstva EU hitro mobilizirana, vključno s 3 milijardami EUR prispevkov EU in njenih držav članic, ki so bili koordinirani v okviru instrumenta EU za begunce v Turčiji, in prispevkov regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji. Poleg tega je EU ob koncu leta 2016 sklenila pakta z Jordanijo in Libanonom, da bi se za tiste, ki so bili razseljeni zaradi sirske krize, v njihovih gostiteljskih skupnostih zagotavljali izobraževanje in zaposlitve. Program za boljše upravljanje migracij Program za boljše upravljanje migracij, ki sodi v oddelek za Afriški rog znotraj skrbniškega sklada EU za Afriko, je namenjen boljšemu upravljanju migracij na regionalni ravni. To se dosega s programi za gradnjo zmogljivosti in zagotavljanjem opreme vladnim institucijam, ki so vključene v proces iz Kartuma (stalen dialog za okrepljeno sodelovanje na področju migracij in mobilnosti). S podporo se spodbujajo pridobivanje in uporaba statističnih podatkov o migracijah, preiskovanje, pregon in sojenje v primerih trgovine z ljudmi in tihotapljenja ali boljše upravljanja meja. Pomoč je zagotovljena tudi za razvoj politik na področju trgovine z ljudmi in tihotapljenja ter za zagotavljanje zaščite žrtev kot tudi za osveščanje o nevarnostih nedovoljenih migracij ter o možnostih zakonitih migracij in mobilnosti. Novembra 2015 ustanovljeni nujni skrbniški sklad EU za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki je novo izvedbeno orodje za odpravo temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij. EU omogoča, da se bolj kot kdaj koli prej usklajeno, prožno in hitro odziva na dejanske potrebe na terenu. V prvem polnem letu delovanja skrbniškega sklada za Afriko je bilo odobrenih čez 100 projektov v vrednosti več kot 1,5 milijarde EUR.

Povezava med varnostjo in razvojem EU z instrumentom za prispevanje k stabilnosti in miru obravnava potrebe za krizno odzivanje v zvezi z varnostjo kot predpogoj za razvojno sodelovanje. Ukrepi, ki se financirajo v okviru instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, spodbujajo varnost prek podpiranja mediacije, graditve miru, takojšnje zagotovitve koristi, ki jih prinaša mir, boja proti prometu z orožjem, varnostnega sektorja in drugih povezanih ukrepov. Julija 2016 je bila predlagana sprememba instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, da bi lahko EU pomoč, ki jo zagotavlja v okviru tega instrumenta, razširila tudi na financiranje krepitve zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju z večjim poudarkom na povezavi med varnostjo in razvojem pri zasnovi zadevnih programov. Predlog spremembe bi EU omogočil, da zagotavlja usposabljanje in mentoriranje ter nesmrtonosno opremo in izboljša infrastrukturo. V izjemnih primerih bi Uniji omogočil tudi zagotavljanje podpore vojaškim akterjem partnerskih držav v kontekstu širšega procesa reforme varnostnega sektorja ali krepitve zmogljivosti v podporo razvoju in varnosti, ki je potrebna za razvoj. To je v skladu s krovnim ciljem doseganja trajnostnega razvoja, kadar med Evropsko unijo in zadevno partnersko državo obstaja soglasje, da je ta pristop bistven za ohranjanje ali ponovno vzpostavitev pogojev, potrebnih za trajnostni razvoj, tudi v krizah ali krhkih in nestabilnih razmerah. Povezava med humanitarno pomočjo in razvojem EU pripisuje velik pomen povezovanju humanitarne pomoči, ki se zagotavlja v obliki takojšnjega odziva na krizne razmere, s srednje- in dolgoročnimi razvojnimi ukrepi. Povezava med humanitarno pomočjo in razvojem je kompleksna in zahteva tesno usklajevanje. Skupna agenda za humanitarno pomoč in razvoj se že dolgo omenja kot povezovanje pomoči, rehabilitacije in razvoja ter je pomemben cilj mednarodne pomoči. Potreba po nadaljnjem vlaganju v ta pristop je bila ponovno potrjena v Sklepih Sveta z dne 12. maja 2016 o svetovnem humanitarnem vrhu. Tako je na primer v Iraku v obdobju po Daišu potreben hiter in usklajen odziv v podporo stabilizaciji. Evropska komisija je zato koordinirala humanitarne in razvojne ukrepe, da bi se dolgoročni razvoj upošteval že v zgodnji fazi procesa. Službe Evropske komisije so skupaj pripravile celoviti načrt ukrepanja, ki vse dejavnosti in načrte umešča v koncept povezovanja pomoči, rehabilitacije in razvoja, da bi se nadaljevalo tesno načrtovanje programov z državami članicami in drugimi podobno mislečimi donatorji.



3.Odgovornost in rezultati Evropska komisija redno spremlja in poroča o rezultatih ukrepov, ki jih po vsem svetu financira EU, na podlagi okvira EU za rezultate pri mednarodnem sodelovanju in razvoju. V nadaljevanju je izbor globalnih rezultatov projektov in programov, ki jih je financirala EU ter so se končali med sredino leta 2015 in sredino leta 2016. Ukrepi EU – ključni rezultati v letu 2016 Dobro upravljanje 923 000 oseb je neposredno izkoristilo programe pravne pomoči, ki so ključni pri zagotavljanju enakosti pred zakonom, saj omogočajo uveljavljanje pravice do pravnega svetovanja in pravice do poštenega sojenja. Preprečevanje konfliktov, graditev miru in varnost 314 000 oseb je imelo neposredno korist od programov, ki so posebej namenjeni podpiranju civilne graditve miru po konfliktih in/ali preprečevanju konfliktov. Trajnostno kmetijstvo, prehranska varnost in prehrana 1 118 000 oseb je uporabilo svetovalne storitve na podeželju, da bi se povečala vrednost njihovih pridelkov ter izboljšale povezave med kmeti in trgi. Energija

1 103 000 oseb je dobilo dostop do trajnostnih energetskih storitev. Izobraževanje Usposobljenih je bilo 84 000 učiteljev, s tem pa se je ustvarila baza za učenje in pridobivanje kompetenc v prihodnosti. Zdravje Razdeljenih je bilo 165 000 000 z insekticidom prepojenih mrež proti komarjem, da bi se preprečilo širjenje malarije . Naravni viri, okolje in podnebne spremembe Upravljalo se je 12 694 000 hektarjev zaščitenih območij, da bi se spodbujala biotska raznovrstnost in ohranjala naravna dediščina. Promet Izvedena so bila gradbena, sanacijska ali vzdrževalna dela na 4 100 km cest, da bi se zagotovil boljši dostop do prevoza, zlasti za najbolj prikrajšane skupine. Zaposlovanje in socialna zaščita 198 000 oseb se je udeležilo poklicnega izobraževanja in usposabljanja / razvoja znanja in spretnosti ter drugih aktivnih programov zaposlovanja, namenjenih izboljšanju zaposljivosti, produktivnosti in konkurenčnosti v partnerskih državah. Razvoj trgovine in zasebnega sektorja 13 000 podjetij je dobilo dostop do kreditov, da bi se lahko izognila tveganjem in izvedla naložbe.



4.Svetovni vpliv V Afriki Aprila 2016 sta se v Adis Abebi sestali Komisija Afriške unije in Evropska komisija, da bi razpravljali o prednostnih področjih skupne strategije Afrike in EU, med katerimi so migracije, mir, varnost in trajnostna rast. Krepitev tega strateškega partnerstva med EU in Afriko je bila v letu 2016 ključna politična prioriteta in prioriteta na področju sodelovanja, EU pa je nadaljevala svoja prizadevanja za spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti po vsej Afriki. Skupno sporočilo z naslovom „Prenovljeno partnerstvo z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami“ je opisalo vizijo za preoblikovanje tega partnerstva v močnejše zavezništvo, ki lahko učinkovito prispeva k izgradnji mirnih, stabilnih, uspešnih in odpornih držav ter družb po vsej celini. Sodelovanje EU z Afriko na področju miru in varnosti se je v letu 2016 znatno okrepilo s precejšnjo podporo iz naslova mirovne pomoči za Afriko, ki je bila namenjena okrepitvi Afriške strukture za mir in varnost ter financiranju operacij v podporo miru, ki jih vodijo afriške sile, kot je mednarodna skupna oborožena enota za boj proti skupini Boko Haram.

Projekt MIKES za boj proti divjemu lovu Cilj projekta za zmanjšanje nezakonitega ubijanja slonov in drugih ogroženih vrst (MIKES) je zbirati zanesljive in objektivne podatke o statusu in ogroženosti najbolj ogroženih vrst v afriških, karibskih in pacifiških državah. Projekt si poleg tega prizadeva za krepitev kazenskega pregona divjega lova in trgovine s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami ter uvedbo sistema kriznega odzivanja za primere nenadnega povečanja nezakonitega ubijanja in trgovine. Fotografija: APN Michael Lorentz Konkretni prispevki skrbniškega sklada EU za Afriko: območje Sahela in Čadskega jezera Do konca leta 2016 je bilo na podlagi oddelka za Sahel in Čadsko jezero znotraj skrbniškega sklada EU za Afriko odobrenih 65 projektov v skupni vrednosti 918,5 milijona EUR. S temi projekti so bile zajete pomembne države izvora in tranzita za migracije, vključno z Malijem, Nigrom, Nigerijo in Senegalom. Projekti vključujejo krepitev odpornosti najbolj ranljivih skupin v državah izvora, spodbujanje zaposlovanja mladih ter razvoja zasebnega sektorja in podjetništva, podporo delovanju civilne družbe v boju proti radikalizaciji, prehransko in hranilno varnost, zdravstvene in izobraževalne storitve ter socialno zaščito. V regiji širitve Evropska komisija je nadaljevala izvajanje svoje srednjeročne širitvene strategije, kakor jo je določila v svojem sporočilu o širitveni politiki EU, sprejetem novembra 2016 . V pristopnem procesu se še naprej namenja močen poudarek načelu, da se „najprej obravnavajo temeljne prvine“, v osrčju tega procesa pa so teme, kot so pravna država, temeljne pravice, krepitev demokratičnih institucij, vključno z reformo javne uprave, ter gospodarski razvoj in konkurenčnost. V evropskem sosedstvu Leta 2016 se je začela izvajati prenovljena evropska sosedska politika (ESP) . V okviru ESP je stabilizacija v sosednjih državah pomembna politična prioriteta za EU. V zadnjem letu je EU okrepila svoje odnose z državami ESP, in sicer je začela posvetovanja o prioritetah partnerstev tako z državami vzhodnega kot tudi južnega sosedstva. Odnosi z Ukrajino, Gruzijo in Moldavijo so se še naprej razvijali z nadaljevanjem izvajanja pridružitvenih sporazumov s temi državami. Evropska unija je leta 2016 nadaljevala dialog o politikah z Unijo za Sredozemlje, da bi se spodbujalo regionalno sodelovanje v južnem sosedstvu. Decembra 2014 je bil ustanovljen regionalni skrbniški sklad EU za odziv na krizo v Siriji, da bi se omogočili usklajeni in povezani ukrepi pomoči EU v odziv na zadevno krizo. Začetna geografska osredotočenost tega sklada je bila predvsem na sosednjih državah Sirije (tj. na Jordaniji, Libanonu in Turčiji), v letu 2015 pa je bil sklad razširjen še na Irak in nato na države Zahodnega Balkana, ki jih je prizadela begunska kriza in ki prav tako niso članice EU. Do konca leta 2016 je bilo v okviru regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji na podlagi dogovorjenih prispevkov mobiliziranih 932 milijonov EUR, od tega 815 milijonov EUR iz proračuna EU, 92 milijonov EUR prispevkov držav članic in 24 milijonov EUR prispevkov Turčije. Konkretni prispevki regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji: zdravje, viri za preživljanje in gradnja zmogljivosti Vodilni program v višini 53 milijonov EUR, ki se skupaj z Rdečim križem / Rdečim polmesecem izvaja v petih državah, s ciljno usmerjenimi projekti na področju virov za preživljanje, zdravja in gradnje zmogljivosti koristi vsaj 700 000 beguncem v Turčiji, Libanonu, severnem Iraku, Jordaniji in Egiptu. V Aziji, Srednji Aziji in na območju Pacifika Leta 2016 je globalna strategija poskrbela za nov zagon v sodelovanju EU z Azijo. Navedena strategija priznava evropske zgodovinske vezi z Azijo ter neposredno povezavo med evropsko blaginjo in varnostjo v Aziji. Prednostni področji sta poglobitev sodelovanja med EU in Azijo na področju varnosti, vključno z bojem proti terorizmu, ter povečanje povezljivosti med EU in Azijo. EU si je še naprej prizadevala za okrepitev sodelovanja z glavnimi ponudniki pomoči zunaj EU na podlagi Agende 2030 in je leta 2016 z uspešnimi srečanji na vrhu z Indijo, Kitajsko in Japonsko krepila strateška partnerstva.