ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3

Tehnološke inovacije so sestavni del zelenega gospodarstva. Zato se bodo za tiste sektorje, podjetja in tehnologije, ki spodbujajo „zelenitev” gospodarstva, namenile višje finančne spodbude iz javnega in zasebnega sektorja, saj bodo povečali globalno konkurenčnost evropskega gospodarstva. Zato je Deutsche Bank za usmerjanje zasebnih naložb določila naslednje sektorje kot prednostne, kar zadeva podnebne spremembe: — proizvodnja čiste in obnovljive energije; — infrastrukture in sistemi upravljanja distribucije energije; — kar zadeva prometne sisteme, spodbujanje železniškega in pomorskega prometa ter hibridnih vozil na srednji rok in biogoriv, ki ne pomenijo tekmovanja z živili za rabo tal; — zelena kemija in raziskave novih materialov; — energetsko učinkovita osnovna industrija, ki je manj odvisna od izkoriščanja surovin in ki v večji meri uporablja nove materiale, ki so okolju prijaznejši (vključno z jeklarstvom, proizvodnjo cementa z nizkimi emisijami ogljika itd.); — gradbene dejavnosti, v okviru katerih se izboljšujeta energetska učinkovitost stavb in njihova zmogljivost za proizvodnjo energije; — ravnanje z odpadki; — kmetijstvo (med drugim čista gnojila in pesticidi); — čistilni sistemi, dekontaminacija in razsoljevanje vode.
4.3

Odbor zato poziva k objektivni oceni trenutnega stanja v železniškem prometu (prednosti in pomanjkljivosti). Komisija bo morala to ocenjevanje izpeljati popolnoma pregledno in zagotoviti potrebne informacije ter javnost pozvati, naj izrazi svoja pričakovanja na tem področju, saj to zadeva veliko večino prebivalstva (vožnja na delo, občasna službena potovanja, družinski izleti, počitnice itd.).
7.3

EESO poziva k jasno določenim vseevropskim standardom o internetni varnosti. V zvezi s „spodbujanjem ponudnikov internetnih storitev, da prostovoljno oblikujejo kodekse ravnanja in smernice za preprečevanje dostopa do teh spletnih strani“ (46) želi poudariti, da mora biti prednostnega pomena odstranitev vsebine pri viru in zgolj kadar to ni mogoče (zunaj EU) – preprečevanje dostopa do teh spletnih strani. V EU bi to morala biti zakonska zahteva, če so industrija, ponudniki internetnih storitev ter gospodarski in finančni akterji, kot so družbe, ki izdajajo kreditne kartice, resnično zavezani boju proti tovrstnim zlorabam. EESO spodbuja ponudnike socialnih omrežij, naj podpišejo izjavo o načelih za varnejše družabne stike v EU (Safer Social Networking Principles for the EU) iz leta 2009 (47).
Zaradi razlik v tolmačenju, ki so posledica pomanjkanja skupnih meril in praktičnih smernic za navedbe o izdelkih, morajo kozmetična podjetja, ki delujejo na notranjem trgu, v vsaki državi članici sama pregledati in preveriti vsako posamezno navedbo in oglas, da se prepričajo, da spoštujejo zakone v določeni državi. S tem imajo ta podjetja velike dodatne stroške, ki bi se lahko s sprejetjem skupnih smernic za navedbe o kozmetičnih izdelkih v EU zmanjšali, prihranki pa uporabili za inovacije, raziskave in celo znižanje cene izdelkov. Vredno je omeniti, da predstavlja evropski trg kozmetičnih izdelkov skoraj tretjino svetovnega trga kozmetičnih izdelkov in da je v Evropski uniji 4 000 proizvajalcev, ki neposredno in posredno zaposlujejo 1,7 milijona ljudi.

To, da morajo kozmetična podjetja, ki delujejo na notranjem trgu, v vsaki državi članici pregledati in preveriti vsako navedbo in oglas, pomeni, da notranji trg v tem tržnem segmentu ne obstaja.
9.2

Ocena temelji na diagnozi, analizi in priporočilih. To naj bi bila ocena vrednosti politik, programov in ukrepov. Vendar je treba priznati, da je pogosto težko oceniti okoljsko, socialno in človeško razsežnost. Kljub temu pa si moramo za to prizadevati, saj lahko prevlada BDP, ki je bil doslej glavno merilo za blaginjo in kakovost življenja, vodi politike do sprejetja odločitev, ki so škodljive za socialne kohezijo in okolje, ter do tega, da zanemarijo potrebe prihodnjih generacij (1).
7.2

Skupnosti znanja in inovacij (SZI) so bile kot operativno orodje strateško izbrane, da bi odgovorile na izzive, s katerimi se EU trenutno sooča, npr. prilagajanje podnebnim spremembam in omilitev njihovega vpliva, energija iz obnovljivih virov ter informacijska in komunikacijska družba v prihodnosti. SZI so javno-zasebna partnerstva, za katera je značilna močna povezanost univerz, raziskovalnih organizacij in podjetij, prav tako pa v vse dejavnosti, ki so povezane z znanjem, vključujejo podjetniški vidik in ustvarjajo inovacije na področjih, ki so ključnega interesa za gospodarstvo in družbo.
3.3

Glavni finančni instrument Evropske komisije za sodelovanje z Albanijo je bil v obdobju 2001–2007 program CARDS (Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo) s petimi glavnimi področji ukrepanja: — stabilizacija demokracije: pospeševanje razvoja civilne družbe in nevladnih organizacij, ki spodbujajo človekove, družbene in politične pravice, z mikro projekti ter ukrepi za krepitev volilnega sistema; — pravosodje in notranje zadeve: podpora reforme pravosodnega sistema, javnih tožilcev in policije, prizadevanje za integrirano upravljanje morskih in kopenskih meja ter podpora delu obmejne policije; — krepitev upravnih zmogljivosti: programi za reformo davčnega in tarifnega sistema, javna naročila ter pridobivanje in vodenje statističnih podatkov; — ekonomsko-socialni razvoj: spodbujanje trgovine in razvoj lokalnih skupnosti; podpora programa Tempus in programov za spodbujanje visokošolskega izobraževanja; — okolje in naravni viri: ukrepi za podporo zakonodaje o urbanističnem in regijskem okoljskem načrtovanju, podpora programov za kakovost vode in zraka ter odlaganje odpadkov. Program CARDS je bil sprva namenjen fizični obnovi, pozneje pa se je osredotočil na krepitev upravnih zmogljivosti države, da bi lahko izpolnila prednostne naloge iz evropskega partnerstva in zahteve v zvezi z izvajanjem SPS. Za obdobje 2001–2006 je Albanija v okviru programa CARDS prejela skupno 282,1 milijona EUR (2).
10.2

Nezakonito priseljevanje je treba zmanjšati s politikami, ki so usmerjene na Evropo, kot so boj proti zaposlovanju nezakonitih priseljencev z zakonodajo Skupnosti (35), ki jo Odbor obravnava v mnenju, katerega ravnokar pripravlja, mejne kontrole in boj proti trgovini z ljudmi ter sodelovanje z matičnimi državami in državami tranzita. EU mora pokazati solidarnost z državami južne Evrope in deliti stroške obvladovanja velikega priliva nezakonitih priseljencev, izvajanja številnih reševanj na morju in dejavnosti sprejema ter zagotavljanja humanitarne pomoči. V izjemnih razmerah bo treba tudi urediti pravni položaj številnih ljudi brez dokumentov v EU; ljudi, ki so žrtve izkoriščanja delovne sile in ki ne morejo sodelovati v politiki vključevanja.
6.6

Ustanovitev dveh centrov EU na Japonskem (center EU v Tokiu in regiji Kansai) je priložnost za mrežno povezovanje in spodbujanje razumevanja. To bi lahko vključevalo na primer naslednje dejavnosti: — EESO bi za oba centra EU lahko predstavljal stično točko za pomoč in informacije; — pomoč pri povezovanju tistih, ki iščejo stike (v posebne namene) na območju partnerja; — takšna pomoč bi lahko pomenila tudi obojestranska vabila na ustrezne seminarje (ali druge dogodke) za govornike ali udeležence; — EESO bi lahko ponudil predavanja o temah, ki so povezane z EU in pri katerih EESO sodeluje; to so postopki odločanja v EU, vloga organizacij civilne družbe na ravni EU in na nacionalni ravni, vloga socialnih partnerjev, kako se podjetja vključujejo v razprave o zakonodaji EU in kako predpise izvajajo; — EESO bi lahko ponudil redno prakso za centre EU. V centru EU v regiji Kansai že razmišljajo o možnostih, da bi sodelovali pri organizaciji vrste seminarjev oz. delavnic, ki bi se osredotočili na specifične teme. Obvezno označevanje živil, varstvo okolja in starajoče se prebivalstvo so zelo verjetno osrednje teme, ki bi jih lahko obravnavali na začetku.
V številnih evropskih državah in tudi drugod po svetu je gospodarski pomen industrije kulture in ustvarjanja odslej nesporen, saj je bil dokazan v številnih poročilih, študijah in kvantitativnih ocenah. Na teh področjih so v zadnjih letih nastala številna podjetja in s tem tudi delovna mesta. Ni mogoče spregledati, da v tem smislu obstaja težnja po oblikovanju malih podjetij, mikropodjetij in samozaposlitev ter da ima vse to kompleksne družbene posledice.

Zaradi majhne velikosti podjetij je treba na primer pogosto vzajemno porazdeliti naloge in tako vzpostaviti omrežja. Pogoj za to je, da so zadevni akterji usposobljeni v tehnikah komunikacije, pogajanja in predstavitve ter da imajo znanje v zvezi s pogodbenim pravom, dodeljevanjem licenc itd.

To znanje, nepogrešljivo v vseh modernih podjetjih, mala podjetja pogosto postavlja pred velike izzive, kajti tega znanja včasih ni ali je le deloma na razpolago, strokovne rešitve pa glede na finančne zmožnosti takih podjetij pogosto predstavljajo preveliko breme, čeprav so nekatera MSP na teh področjih zelo uspešna.

Socialna politika mora sama zase poiskati odgovore na vprašanja v zvezi s socialno varnostjo (na primer zdravstveno in pokojninsko zavarovanje, zavarovanje v primeru brezposelnosti), s katerimi se bo odzvala na nove strukture podjetij, nove oblike zaposlovanja itd.
Na podlagi tega mnenja bodo organi obveščeni o stališču organizirane civilne družbe do odnosov z Andsko skupnostjo v skladu s predlogi Sklepne deklaracije četrte seje organizacij civilne družbe EU, Latinske Amerike in Karibov, ki je potekala na Dunaju aprila 2006 (ki je ponovno poudarila potrebo, da EU pomaga okrepiti proces povezovanja v Latinski Ameriki), in sklepnimi priporočili z vrha voditeljev držav in vlad EU, Latinske Amerike in Karibov (maj 2006) o možnosti pridružitvenega sporazuma med EU in Andsko skupnostjo, ki so navedena v končni izjavi:

„Ob sklicevanju na skupni strateški cilj, določen v izjavi iz Guadalajare, pozdravljamo sklep EU in Andske skupnosti, da bi leta 2006 vpeljali proces, ki naj bi vodil do pogajanj o pridružitvenem sporazumu, ki zajema politični dialog, programe o sodelovanju in trgovinske sporazume.“
8.9

Gorivne celice so načeloma primerne za povečanje učinkovitosti kombinirane proizvodnje električne energije in toplote do približno 20 %, tako pri motornih vozilih kot tudi pri stacionarni rabi v gospodinjstvu, trgovini in industriji. Za to je potrebno plinasto gorivo — zemeljski plin, sintezni plin ali čisti vodik — ki ga lahko pridobivamo iz metanola s pomočjo t.i. upstream reformatorja. Vendar pa doslej gorivne celice — čeprav jih poznamo že 150 let — še niso dosegle gospodarsko-tehnološkega prodora kot (konkurenčni) pogon vozil ali decentralizirani agregat za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije. Kljub temu bi morali raziskave in razvoj na tem področju nadaljevati in tudi javno podpreti, da bi poglobili potencial gorivnih celic in ga po možnosti začeli izkoriščati.
1.2.4

Študija o 286 otoških regijah (3) je dala naslednje rezultate: — te regije imajo skoraj 10 milijonov prebivalcev in se raztezajo na površini 100.000 km2 (kar ustreza 3 % prebivalstva Evropske unije in 3,2 % njene površine); — ocenjeni skupni BDP teh ozemelj znaša 18 milijard evrov oziroma 2,2 % BDP Unije, BDP na prebivalca (enak kupni moči) znaša 16.300 evrov oziroma 72 % povprečja EU, ob velikih razlikah med otoškimi regijami; — z nekaj izjemami se zdi gospodarski in družbeni položaj otokov slabši v primerjavi s povprečjem države, ki ji pripadajo. Tako je BDP na prebivalca v otoških regijah na splošno nižji od državnega povprečja, ni pa nujno najnižji v državi (vendarle je precej višji od BDP skupine desetih najrevnejših regij Evropske unije); — gospodarstvo otoških ozemelj je zelo občutljivo, če ostaja osredotočeno na omejeno število dejavnosti in se pretirano specializira za dejavnosti, kot so kmetijstvo, ribolov in turizem. Pomanjkanje primarnih surovin ovira razvoj sekundarnega sektorja (v otoških regijah je stopnja zaposlenosti v sekundarnem sektorju nižja od povprečja EU). Izvedle so se nekatere strategije za razširitev gospodarske osnove in zmanjšanje sezonskega značaja dejavnosti; — za otoke je značilen večji delež malih podjetij. Majhnost notranjega trga, še vedno nizka raven usposobljenosti in odsotnost tradicije na področju ustanavljanja podjetij so dejavniki velike ranljivosti podjetij na teh ozemljih. — otoško prebivalstvo je zelo neenakomerno razdeljeno med tri geografska območja: 95 % prebivalstva živi na sredozemskih otokih in samo 5 % na atlantskih otokih na severu. To neravnovesje je še bolj očitno pri porazdelitvi po otokih (na 5 otokih živi skoraj 85 % prebivalstva); — število domačega prebivalstva je najbolj odločilna ovira. To merilo poudarja prag 4000 do 5000 prebivalcev, vrednost, nad katero je stopnja demografske rasti na splošno pozitivna, raven infrastrukturne opremljenosti visoka in prebivalstvo mlajše. Kadar je število prebivalstva pod tem pragom, so otoki posebno izpostavljeni odseljevanju in staranju prebivalstva ter tudi očitno pomanjkljivi infrastrukturni opremljenosti; — skupaj s številom domačega prebivalstva so geomorfološke in naravne razmere vzrok za tri ovire: otoška lega, goratost in združenost otokov v arhipelag. Ta ozemlja s predvsem goratim reliefom se morajo namreč srečevati tudi z neugodnimi razmerami, ki so posledica tega, da jih sestavlja skupina otokov; — otoška ozemlja imajo kljub temu različne prednosti, ki jih je treba več in bolje izkoristiti, zlasti kar zadeva dejavnosti v prostem času (turizem, šport, sekundarno bivališče itd.), ne da bi pozabili na pomembno vlogo, ki jo imajo na ravni pomorskih avtocest.
5.7

Namen EESO je sprejem pozitivne odločitve o začetku pogajanj s Turčijo o vstopu v EU, če bo Vlada Turčije do naslednjega decembra: — sprejela ukrepe za izpolnjevanje zahtev v zvezi z vlogo vojske v turški družbi iz odstavkov 4.3.1 in 4.3.2 zgoraj; — s konkretnimi ukrepi pokazala, da je odločena nadaljevati s pravnimi reformami v zvezi s kulturnimi pravicami Kurdov v jugovzhodnih provincah države, kot tudi izražene namene in obveze, ki jih je dala glede prostovoljne vrnitve, rehabilitacije in povračila razseljenim žrtvam nasilja na jugovzhodu države v letih 1980 in 1990; — začela s praktičnim izvajanjem obljub in namenov in sicer s prostovoljnimi vrnitvami, rehabilitacijo, vračanjem odškodnin žrtvam nasilja iz osemdesetih in devetdesetih let na jugovzhodu dežele; — uvedla v prakso zakonodajo v zvezi s pravicami in svoboščinami temeljnih sindikatov v skladu z ILO Konvencijama 87 in 98; — očistila Zakon o združenjih vseh protidemokratičnih teženj in se vzdržala omejitev glede svobodnega delovanja pristnih organizacij civilne družbe, vključno z verskimi ustanovami in — ustvarila razmere za svobodno in neodvisno delovanje Ekonomsko-socialnega sveta Turčije, kot tudi podlago za pomembno in tvorno sodelovanje s tem Svetom.
5.5

Posebno pozornost zahtevata tudi uveljavljanje in izvajanje pravil. Prevzem zakonodaje EU v nacionalne zakonodaje se lahko široko razlaga. EU bi morala biti veliko previdnejša pri zagotavljanju enotnega izvajanja pravil EU. To je očitno tudi pri izvrševanju veljavnih pravil in predpisov EU, ki je neenotno in neskladno. Med državami članicami so očitne razlike v razlagi zakonodaje o okolju, naravi in varnosti. Konkurenčnost med pristanišči na teh pomembnih področjih ni zaželena.
1.1

EESO poudarja, da letalstvo zagotavlja povezljivost znotraj EU in mednarodno povezljivost, kar je osnovni pogoj za trgovino in turizem, s tem pa tudi za gospodarsko blaginjo v Evropi. Letalski sektor se še vedno spoprijema s skupnimi učinki več svetovnih kriz, kot so pandemija COVID-19, zaprtje zračnega prostora več trgovinskih partneric Evrope (zlasti Kitajske), sedanja vojna v Ukrajini, inflacija, ki se močno povečuje, vse večja verjetnost svetovne recesije in pomanjkanje delovne sile v več gospodarskih sektorjih, tudi v samem letalstvu. Druge regije sveta pozorno spremljajo, kako evropsko letalstvo rešuje te izzive. Zmanjšana konkurenčnost evropskih vozlišč in evropskih mednarodnih mrežnih prevoznikov bo koristila sosednjim vozliščem v Istanbulu, Dubaju, Dohi in Londonu. EESO zato dosledno vztraja, da noben regulativni ukrep, ki vpliva na letalstvo, ne sme oslabiti mednarodne konkurenčnosti Evrope. Če bi se potniški tokovi preusmerili stran od mednarodnih povezav v Evropi, da bi torej potniki v mednarodne namembne kraje leteli prek vozlišč zunaj EU, bi to škodovalo okolju in evropski delovni sili. Predlagane spremembe uredbe o slotih je treba obravnavati tudi v tem v širšem kontekstu.
3.5.1

EESO pozdravlja dejstvo, da se akt o čipih osredotoča na znanja in spretnosti ter kvalifikacije. Za uspeh zelene in digitalne preobrazbe so posebno pomembne ciljno usmerjene javne naložbe v izobraževanje in usposabljanje ter izpopolnjevanje in preusposabljanje. Opaziti pa je mogoče zelo močan poudarek na visokokvalificiranih delavcih, pri čemer so posebej izpostavljeni podiplomski programi. To je nedvomno ključnega pomena za uspeh preskoka tehnologije na segment polprevodnikov, manjših od 10 nm. Pri tem se ne sme prezreti, da je treba za izboljšanje industrijske uveljavitve ekosistema olajšati zlasti možnosti dostopa delavcem, ki niso visokokvalificirani.
V zadnjem desetletju se je udeležba žensk na trgih dela povečala, vendar še vedno obstaja jasna segregacija po spolu (1). Čeprav je stopnja neenakosti v Evropi med najnižjimi na svetu (pri čemer je med zahodno in vzhodno Evropo nekaj razlik), se neenakost pri dostopu do izobraževanja in gospodarskih priložnosti za ženske nadaljuje (2). EESO je pozval tudi k takojšnjim ukrepom za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma na vseh področjih in v vseh sektorjih, zlasti z zavezujočimi ukrepi za preglednost plačil (3), ter poudarja, da so zaradi razlik v plačah med spoloma ženske še toliko v slabšem položaju pri pokojninah. Poleg tega na izbiro poklica za ženske vplivajo kulturni okvir in tradicionalni stereotipi. Tako na primer v izobraževalnem, negovalnem, zdravstvenem in socialnem sektorju dela veliko več žensk, medtem ko moški prevladujejo v sektorjih, kot sta gradbeništvo in težka industrija.

V zadnjem desetletju se je udeležba žensk na trgih dela povečala, vendar še vedno obstaja jasna segregacija po spolu (1). Čeprav je stopnja neenakosti v Evropi med najnižjimi na svetu (pri čemer je med zahodno in vzhodno Evropo nekaj razlik), se neenakost pri dostopu do izobraževanja in gospodarskih priložnosti za ženske nadaljuje (2). EESO je pozval tudi k takojšnjim ukrepom za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma na vseh področjih in v vseh sektorjih, zlasti s spodbujanjem ukrepov za preglednost plačil (3), ter poudarja, da so zaradi razlik v plačah med spoloma ženske še toliko v slabšem položaju pri pokojninah. Poleg tega na izbiro poklica za ženske vplivajo kulturni okvir in tradicionalni stereotipi. Tako na primer v izobraževalnem, negovalnem, zdravstvenem in socialnem sektorju dela veliko več žensk, medtem ko moški prevladujejo v sektorjih, kot sta gradbeništvo in težka industrija.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojaške agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojaška agresija, na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture

(COM(2022) 179 final – 2022/0118 (COD))

(2022/C 323/25)

Zaprosili Svet, 25. 4. 2022 Evropski parlament, 2. 5. 2022 Pravna podlaga Člen 43(2) ter člena 175 in 304 PDEU Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 18. 5. 2022 Plenarno zasedanje št. 569 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 188/2/2

Zaradi kratkih rokov in nujnosti pobude Evropske komisije je Odbor na 569. plenarnem zasedanju 18. in 19. maja 2022 (seja z dne 18. maja) s 188 glasovi za, 2 glasovoma proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil, da ne bo pripravil vsebinskega mnenja, temveč bo predlog uradno potrdil.
4.1

Čeprav se je EU zavezala, da bo postopoma odpravila subvencije za fosilna goriva, se to ne izvaja v ustrezni meri. Iz priloge k poročilu je mogoče razbrati rahel upad subvencij za fosilna goriva, vendar lahko pričakujemo, da se bodo z gospodarsko rastjo povečale. Med letoma 2015 in 2019 so se subvencije za fosilna goriva v EU povečale za 4 % in se leta 2020 opazno zmanjšale. V energetskem sektorju so se znižale za 10 % in v industriji za 4 %, medtem ko so se v prometu povečale za 25 %, v gospodinjstvih, ki prejemajo subvencije za kurilno olje in porabo zemeljskega plina, pa za 13 %. Subvencije imajo pomembno vlogo na socialnem področju, saj zagotavljajo pravičen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo.
4.3

EESO opozarja zlasti na člen 2 predloga direktive Evropske komisije (vstavitev člena 5a v Direktivo 2001/83/ES) glede odstopanj od nekaterih obveznosti v zvezi z nekaterimi zdravili za uporabo v humani medicini, ki so na voljo v Združenem kraljestvu. Na vsak način je treba zagotoviti, da zadevna zdravila, ki se iz Združenega kraljestva izvozijo na Severno Irsko (in za prehodno obdobje treh let na Ciper, Irsko in Malto), ostanejo na teh trgih in se z njimi ne trguje v drugih delih notranjega trga.
3.10

Ker morajo ELTIF strogo upoštevati določbe evropske uredbe, bi bil dodaten pozitiven ukrep, da bi Evropska komisija ocenila koristi in izvedljivost uporabe kode ISIN „.eu“, s čimer bi se povečala njihova čezmejna razpoložljivost in prepoznavnost. EESO v zvezi s tem pozdravlja okrepitev registra ELTIF, ki jo predlaga Komisija. Poziva k določitvi in izvajanju jasnih pravil na ravni celotne EU pod učinkovitim vodstvom organa ESMA in ob ustreznem sodelovanju z dejavnimi nacionalnimi regulatorji. Pravila morajo zlasti zagotoviti, da upravitelji ELTIF v sklade, ki jih ustanovijo, vključijo ustrezna orodja za upravljanje likvidnosti ter zagotovijo jasne in točne informacije o pristojbinah in tveganjih, kot je že določeno v Uredbi o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP) ter v MiFID.
3.3

EESO poudarja pomembnost standardov kakovosti na trgu usposabljanja, zlasti v zvezi z mikrokvalifikacijami, ter morebitne prednosti in slabosti različnih pristopov k financiranju izobraževanja odraslih (na primer z individualnimi izobraževalnimi računi), vključno z razmerjem med stroški in koristmi, upravnim bremenom in stroški, doseženo spremembo statusa (višja stopnja formalnih kvalifikacij), zagotavljanjem kakovosti, rezultati, pomembnimi za trg dela, dodano vrednostjo za poklicni razvoj in stopnjo aktivnosti ključne ciljne skupine nizkokvalificiranih ljudi. To je potrebno, da se zagotovita učinkovit socialni dialog in učinkovito posvetovanje, med drugim z organizirano civilno družbo, o tem, ali in kako imata lahko evropski pobudi o individualnih izobraževalnih računih in mikrokvalifikacijah dodano vrednost za izboljšanje nacionalnih in sektorskih sistemov usposabljanja. EESO poudarja, da bi bilo treba kataloge mikrokvalifikacij ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja oblikovati v sodelovanju s socialnimi partnerji ter ponudniki izobraževanja in usposabljanja na podlagi standardov kakovosti izvajanja. Katalogi bi morali vključevati učne rezultate mikrokvalifikacij in podatke o tem, ali jih priznavajo drugi ponudniki izobraževanja in usposabljanja ter delodajalci.
3.16

V sporočilu so zelo natančno opisani problemi, povezani z digitalizacijo in razvojnimi težnjami na tem področju. Vodne poti, ki so pomembne za turizem (European Recreational Inland Navigation Network – AGNP) , so zgolj bežno omenjene. Zaradi dinamične rasti navtičnega turizma je nujno vzpostaviti informacijski sistem o navigacijskih pogojih na rekreativnih vodnih poteh. Takšni sistemi so v nekaterih državah že uvedeni in smiselno bi bilo predlagati, da se uskladijo ali da se na tem področju določijo skupni standardi.