UVOD

To poročilo je prvo letno poročilo o skupnem skladu za rezervacije za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021.

V skupnem skladu za rezervacije se hranijo rezervacije, namenjene zaščiti proračuna EU pred izgubami, ki lahko nastanejo v zvezi z operacijami, podprtimi s finančnimi instrumenti, proračunskimi jamstvi ali finančno pomočjo tretjim državam, ki jih določajo razni zakonodajni instrumenti EU.

Skupni sklad za rezervacije je bil ustanovljen januarja 2021. Ob zaključku leta 2021 je njegova tržna vrednost znašala 12,31 milijarde EUR, kar pomeni, da je to daleč največji portfelj, ki ga Komisija upravlja neposredno.

Skupni sklad za rezervacije je kapitalska rezerva, iz katere se črpajo sredstva za popolno in takojšnje kritje vseh zahtevanih odlivov in unovčitev jamstev, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, proračunskih jamstev in programov posojil, za katera so bile ustvarjene rezervacije. Da bi skupni sklad za rezervacije služil kot zanesljiva rezerva za te unovčitve, se upravlja tako, da se zagotovi vsaj ohranitev kapitala v naložbenem obdobju (devet let). Makroekonomska volatilnost, ki je negativno vplivala na rezultate sklada v letu 2021, pomeni nove izzive pri kratkoročnem doseganju tega cilja.

To poročilo vsebuje opis ključnih dogodkov, povezanih z delovanjem skupnega sklada za rezervacije v letu 2021, predstavitev finančnih in naložbenih značilnosti sklada glede na prevladujoče razmere na trgu ter opis v prihodnost usmerjenih ukrepov, ki jih namerava Komisija sprejeti na podlagi izkušenj, pridobljenih v prvem letu delovanja sklada. Osredotoča se na vidike upravljanja sredstev; pogojne obveznosti bodo obravnavane v poročilu iz člena 250 finančne uredbe.





Poročilo je razdeljeno v tri oddelke:

–v oddelku I so predstavljeni vloga in struktura skupnega sklada za rezervacije ter ključni dogodki, povezani z njegovim delovanjem v letu 2021. Ta oddelek vključuje tudi pregled unovčitev jamstev in transakcij ter informacije o dejanski stopnji rezervacij;

–v oddelku II je poudarek na sestavi, profilu tveganja in donosnosti portfelja v letu 2021 glede na referenčno merilo ter na njegovem okoljskem, socialnem in upravljavskem (environmental, social and governance – ESG) profilu. Opisani so tudi tržno okolje in dogodki, ki so v letu 2021 vplivali na donosnost sklada;

–v oddelku III so predstavljene izkušnje, pridobljene v prvem letu delovanja sklada, in opisani ukrepi, ki jih Komisija namerava sprejeti, da bi dolgoročno zaščitila vrednost in zagotovila priložnosti za rast skupnega sklada za rezervacije.





1.ODDELEK I

1.1.Vloga skupnega sklada za rezervacije

V sedanjem večletnem finančnem okviru (2021–2027) je treba proračun EU prilagoditi okoljskim, strateškim in socialno-ekonomskim izzivom. Proračunska jamstva so se že v prejšnjem večletnem finančnem okviru izkazala za učinkovito sredstvo za povečanje učinka politike omejenih javnih financ, Komisija pa je njihovo uporabo razširila v podporo naložbam. Na tej logiki temeljijo pobude, kot sta Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) in program InvestEU.

Jamstva so se začela uporabljati tudi na zunanjem področju, in sicer prek Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus (EFSD+) v okviru jamstva za zunanje delovanje, vzpostavljenega z uredbo o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje. Jamstvo za zunanje delovanje je sestavljeno iz kombinacije jamstev in zajamčenih posojil za naložbe in makrofinančno pomoč v predpristopnih, sosednjih in drugih državah.