DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Povzetek ocene učinka

Spremni dokument k

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o udeležbi Evropske unije pri evropskem meroslovnem programu za inovacije in raziskave (EMPIR), ki ga skupaj izvaja več držav članic

{Ta povzetek predstavlja glavne ugotovitve in zaključke ocene učinka, ki je priložen predlogu sklepa Komisije o nadaljevanju evropskega meroslovnega raziskovalnega programa (EMRP), ki ga skupaj izvaja več držav članic. To nadaljevanje so zahtevale države članice EU, ki so sodelovale v programu EMRP, in je bilo potrjeno z objavo osnutka programa „Evropski meroslovni program za inovacije in raziskave (EMPIR)“ ter sprejetimi nacionalnimi finančnimi obveznostmi 28 držav.

Meroslovje je veda o meritvah ter vključuje vse teoretične in praktične vidike merjenja. V jedru meroslovja je opredelitev, uporaba in razširjanje merskih enot ter njihove povezave na temeljne enote (kilogram, meter, sekunda, kelvin itd.). Nacionalni meroslovni inštituti (NMI) so odgovorni za potrebne raziskave in infrastrukturo ter za praktično izvajanje na podlagi institucionalnega financiranja s strani vladnih agencij in ministrstev.

1. Opredelitev problema

1.1. Odgovori na izzive v zvezi z meroslovnimi raziskavami in inovacijami

Meroslovje, veda o meritvah, predstavlja osrednji živčni sistem v hrbtenici našega visokotehnološkega sveta. Meroslovje vpliva na vsak vidik našega vsakdanjega življenja. Vse bolj natančne in zanesljive meritve so ključno gonilo inovacij in gospodarske rasti v našem gospodarstvu, ki temelji na znanju. Zanesljive in sledljive meritve širši znanstveni skupnosti omogočajo, da razvije boljše instrumente in opravlja boljše znanstveno delo. S tem ko ustvarja prostor in priložnosti za inovacije, odpira nove možnosti za industrijo. Pri globalnih izzivih, kot so zdravstvena oskrba in podnebne spremembe, nudi bistveno podporo in izboljšuje razumevanje ter sporazumevanje.

Reševanje glavnih družbenih izzivov pogosto temelji na meroslovnih rešitvah. To zlasti velja za zdravje, okolje in energijo, toda tudi za druga področja, npr. transport (samodejno vodena vozila, zmanjšanje emisij), kmetijstvo (varnost hrane) ali varne družbe (meritve v zvezi s kemikalijami in sevanjem, izboljšana varnost podatkov).

Vse vlade v tehnološko razvitih državah podpirajo meroslovno infrastrukturo, saj zaradi koristi, ki jih prinaša, in izrazitega značaja javne dobrine opravičuje javno intervencijo. Vodilna svetovna gospodarstva vse več investirajo v meroslovne raziskave in povezano infrastrukturo. Kitajska je npr. med letoma 2001 in 2007 nacionalne investicije v meroslovne R&R povečala za petindvajsetkrat, toda začela je z nizke osnove. ZDA so se zavezale k podvojitvi proračuna Nacionalnega inštituta za standarde in tehnologijo (NIST) do leta 2017. Slika 1 prikazuje močno rast investicij v meroslovje v nekaterih glavnih gospodarstvih v preteklih letih.

Slika 1: Investicije v meroslovje – primerjava sprememb (interni podatki NPL, Združeno kraljestvo)

Glede na raven investicij v meroslovje in njeno vlogo pri spodbujanju znanstvene odličnosti ter konkurenčnosti industrije, posamezna država članica ali celo skupina sodelujočih držav ne bi mogli tekmovati na globalni ravni.

1.2. Ključni problemi in vzroki zanje

Javno posvetovanje[1] glede tega vprašanja je prineslo jasne povratne informacije o problemih, ki jih je treba rešiti na splošno in za različne skupine deležnikov, potrdilo pa je tudi rezultate srednjeročne ocene programa EMRP.

Obstajalo je skoraj enotno soglasje (97 %) o pomembnosti meroslovnih raziskav za soočanje z velikimi izzivi, evropsko gospodarstvo in konkurenčnost industrije ter za evropske politike, standardizacijo ter regulacijo. Večina udeležencev se je tudi strinjala glede 15 posebnih temeljnih problemov (50 % do 90 % se je strinjalo, da so „pomembni“ ali „zelo pomembni“).

Slika 2: Rezultati javnega posvetovanja: opredelitev problemov v evropskem meroslovnem raziskovalnem sistemu po pomembnosti

Dva glavna problema, ki ju mora obravnavati prihodnja pobuda, se lahko povzameta kot sledi:

(1) Neizkoriščen potencial za večji učinek na rast in družbenogospodarske izzive

· Meroslovje mora bolj prispevati h gospodarskemu razvoju z dejavnostmi, ki sledijo raziskovanju in ki znižajo ovire ter zmanjšajo tveganja pri uporabi meroslovnih raziskav z novimi tržnimi proizvodi.

· Meroslovna skupnost bi morala omogočiti boljšo in/ali hitrejšo regulacijo ter standarde tako, da zagotovi pogosto manjkajoč neodvisen znanstveni prispevek k merilnim metodam in določi njihove omejitve.

· Meroslovne raziskave morajo postati bolj interdisciplinarne in odprte za širšo znanost; samo nadaljnja posodobitev meroslovnega sistema v smeri interdisciplinarnosti in odprtosti za širšo znanost lahko zagotovi, da bo ustvaril boljše meritvene tehnologije za družbene izzive, kot so zdravje, energija in okolje.

(2) Razdrobljenost in strukturne šibkosti evropskega meroslovnega raziskovalnega in inovacijskega sistema

· Razvoj in izkoriščanje novih meritvenih tehnologij v Evropi mora biti bolj usklajeno in vključujoče, da se zmanjša nepotrebno podvajanje in omogoči nacionalnim meroslovnim inštitutom, ki so raziskovalno manj intenzivni, da zmanjšajo vrzel v znanju in so tako v boljšem položaju, da podprejo nacionalne družbeno-gospodarske razvojne prednostne naloge.

· Evropa si mora zagotoviti vodilno svetovno vlogo in razviti usklajeno strategijo; Evropa mora razviti usklajeno strategijo za sodelovanje na programski ravni s preostalim svetom na področju meroslovnih raziskav na način, ki zagotavlja širše gospodarske prednosti in Evropi omogoča enoten nastop in vodilno vlogo pri obravnavi svetovnih meroslovnih izzivov.

1.3. Javna intervencija na ravni EU je v celoti upravičena

Javna intervencija na ravni EU je potrebna, da se združijo razdrobljeni nacionalni raziskovalni programi, da se pomaga pri oblikovanju skupnih čezmejnih strategij za raziskave in financiranje ter da se doseže kritična masa akterjev in investicij, potrebnih za obravnavo pomembnih meroslovnih izzivov, s tem pa se izboljša stroškovna učinkovitost in učinek evropskih dejavnosti in investicij na tem področju.

Pobuda je zajeta v cilje Pogodbe za okrepitev znanstvenih in tehnoloških temeljev EU (člen 179.1 PDEU) ter razvoj evropskega raziskovalnega območja, ki temelji na sodelovanju med raziskovalci prek meja (člen 179.2 PDEU), npr. s sodelovanjem EU pri raziskovalnih in razvojnih programih več držav članic (člen 185 PDEU).

Evropska strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast Evropa 2020 postavlja agendo za evropske raziskave in inovacije za prihodnja leta. Meroslovne raziskave se nanašajo na več vodilnih pobud te strategije, vključno z „Unijo inovacij“, „Evropsko digitalno agendo“, „Evropo, gospodarno z viri“ in „Industrijsko politiko za dobo globalizacije“.

V sedanji pobudi EMRP so države članice in njihovi NMI skupaj z namensko izvajalsko strukturo EURAMET dokazali, da lahko enostavna upravljavska struktura zagotovi učinkovito in uspešno izvajanje programa. Izboljšani naslednik programa EMPIR bi prav tako spoštoval načelo subsidiarnosti, saj bi bile države članice odgovorne za razvoj skupnih strateških delovnih programov in vseh operativnih vidikov.

Vloga EU je zagotoviti večjo usklajenost, da pripomore k doseganju kritične mase in uskladitvi nacionalnih ter evropskih strategij, s čimer bo izboljšala učinkovitost javnega trošenja in zagotovila sinergije s politikami EU ter prispevala k prednostnim nalogam Obzorja 2020.

1.4. Program EMRP: glavni dosežki in pridobljene izkušnje

Obstoječa pobuda EMRP predstavlja skupni evropski meroslovni raziskovalni program, ki ga izvaja 22 nacionalnih meroslovnih inštitutov. Temelji na členu 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki pri izvajanju večletnega okvirnega programa omogoča usklajevanje nacionalnih raziskovalnih programov. Celotni javni proračun za sedanji program znaša 400 milijonov EUR za obdobje petih let na podlagi ustreznih prispevkov sodelujočih držav in Evropske unije.

Vmesna ocena je pokazala vrednost te pobude: „Strokovna skupina se je strinjala, da je člen 185 skoraj popoln instrument za skupne programe v meroslovni skupnosti zaradi dolgoročnih nacionalnih obveznosti za financiranje, sorazmerno homogenih nacionalnih struktur in predhodno obstoječih mrežnih okvirov.“

Glavni pomanjkljivosti programa EMRP sta omejena odprtost nacionalnih meroslovnih inštitutov za zunanjo odlično znanost in nezadostna krepitev zmogljivosti. Poleg tega pomanjkanje namenskih instrumentov za podporo inovacijam in regulativnih/standardizacijskih načrtov omejuje uporabo v industriji in posledično širše gospodarske učinke.

2. Cilji

2.1. Splošni cilji

V skladu s strategijo Evropa 2020, vodilno pobudo Unija inovacij, Obzorjem 2020 in evropskim raziskovalnim prostorom je širši cilj prihodnje pobude obravnava izzivov s katerimi se sooča evropski meroslovni raziskovalni sistem in popolno izkoriščanje koristi izboljšanih meritvenih rešitev za Evropo.

Zato sta splošna cilja:

(1) zagotoviti ustrezne, celostne in namenske meroslovne rešitve, s čimer se podpirajo inovacije in konkurenčnost industrije, ter meritvene tehnologije za soočanje z družbenimi izzivi, kot so zdravje, okolje in energija vključno s podporo razvoju in izvajanju politike (SC1);

(2) oblikovanje celostnega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in aktivnim angažiranjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni (SC2).

2.2. Posebni cilji

Da se dosežeta splošna cilja in zagotovijo visoka raven znanstvene, finančne in upravne integracije za vse zadevne dejavnosti ter močan učinek, so bili oblikovani naslednji posebni cilji in povezani kazalniki uspešnosti:

· pospešeno uveljavljanje v industriji in izboljšana standardizacija:

· promet v višini vsaj 400 milijonov EUR, ustvarjen z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi ter storitvami, ki se lahko pripišejo raziskovalnim dejavnostim v programu EMPIR in njegovim predhodnikom;

· v programe je vključenih vsaj 60 % tehničnih odborov CEN/CENELEC/ISO/IEC in podobnih standardizacijskih organov, ki bi lahko imeli neposredne koristi od projektov EMPIR;

· podpora okrepljenemu skladnemu, trajnostnemu in celostnemu evropskemu meroslovju, da se v celoti izkoristi potencial EU:

· ohraniti raven, na kateri je vsaj 50 % namenskih nacionalnih investicij v meroslovne raziskave v Evropi usklajenih ali spodbujenih s programom;

· vsi evropski NMI in njihovi imenovani inštituti sodelujejo s programom;

· vodilna vloga Evrope v vsaj 20 % mednarodnih meroslovnih odborov[2].

2.3. Operativni cilji

Iz zgoraj navedenih posebnih ciljev je izpeljanih naslednjih šest operativnih ciljev:

· vzpostavitev skupnih agend z močno integracijo temeljnih raziskav in meroslovnih raziskav, usmerjenih v izzive, prek skupnih prednostnih nalog in skupnih razpisov za izbor projektov, temelječih na odličnosti (OC1);

· podpora dejavnostim, povezanih z inovacijami, prek razvoja novih tehnologij, skupnih raziskovalnih projektov, ki jih vodi industrija, in uveljavljanja v industriji. To zahteva sistematičen pregled projektov z vidika tehnologije in vsaj 20-odstotni delež raziskav, ki jih vodi industrija (v okviru sedanjega programa EMRP za ta namen ni modula) (OC2);

· povečanje neposredne relevantnosti za oblikovalce politik in organe za standardizacijo; vsaj 10 % je usmerjenih v normativne raziskave (v primerjavi z 0 % v programu EMRP) (OC3);

· odprtje programa ustreznim znanstvenim skupnostim in okrepitev ozaveščenosti ter vpletenosti evropskih tehnoloških in raziskovalnih organizacij. To pomeni vsaj podvojitev udeležbe znanstvenikov, ki ne prihajajo iz NMI/DI, v programu (OC4);

· podpora krepitvi zmogljivosti pri razvoju NMI, zlasti z zagotavljanjem pomoči nacionalnim organom, da v celoti izkoristijo strukturna sklada in druge povezane programe. Pričakuje se povečanje učinka finančnega vzvoda strukturnih skladov EU in ostalih programov z 0 % na 10 % soinvesticij v program EMPIR (OC5);

· okrepitev vodilne vloge Evrope prek organizacije EURAMET in spodbujanje globalnega sodelovanja. To bo moralo voditi k vsaj dvema primeroma strukturiranega sodelovanja z glavnimi akterji v meroslovju izven Evrope (npr. ZDA in Kanada) (OC6).

3. Možnosti politike

Za naslednika programa EMRP so bile identificirane tri glavne možnosti politike:

Pod možnostjo 1 („brez namenskega ukrepanja EU“) bi se sodelovanje EU v programu EMRP končalo v letu 2013 po koncu trenutne faze financiranja. V raziskovalnih politikah, programih in financiranju EU za podporo ciljem programa EMRP ne bi bile sprejete nobene namenske določbe.

Možnost 2 („brez sprememb – EMRP2“) bi pomenila nadaljevanje enake pobude, ki bi se v celoti osredotočala na usklajevanje in integracijo temeljnih raziskav ter raziskav, povezanih z izzivi. To bi vključevalo nekaj razpisov na področjih, pomembnih za industrijo.

Možnost 3 („izboljšana pobuda na podlagi člena 185 – EMPIR“) bi izhajala iz uspeha pobude EMPR in izvajala bolj ambiciozno pobudo, ki bi vključevala člen 185 in bila usklajena s cilji Evrope 2020, in sicer v obliki Evropskega meroslovnega programa za inovacije in raziskave (EMPIR). Izboljšave v programu EMPIR v primerjavi s programom EMRP se nanašajo na večjo osredotočenost na inovacije in uveljavljanje v industriji, popolnoma novo podporo standardizaciji in namenski krepitvi zmogljivosti ter povezave z drugimi viri financiranja, kot sta strukturna sklada, da se podprejo sodelujoče države z nepopolnimi ali nastajajočimi meroslovnimi sistemi, s čimer bi se jim omogočilo zapiranje vrzeli v primerjavi z uveljavljenimi meroslovnimi sistemi.

4. Primerjava možnosti

Analiza učinkov na šest operativnih ciljev ter analiza gospodarskih, družbenih, okoljskih in drugih učinkov nudita osnovo za primerjavo.

Slika 3: Primerjava učinkov možnosti politike na doseganje šestih operativnih ciljev (OC) ter gospodarskih, družbenih, okoljskih in drugih učinkov

|| Možnost 1: brez namenskega ukrepa EU || Možnost 2: EMRP2 || Možnost 3: EMPIR

OC1 Integracija || majhen/srednji || zelo velik || velik

OC2 Inovacije || majhen/srednji || srednji || velik

OC3 Pomembnost za politike || majhen/srednji || srednji || zelo velik

OC4 Odprtje programa || majhen || srednji || srednji/velik

OC5 Krepitev zmogljivosti || majhen || majhen/srednji || srednji

OC6 Globalno sodelovanje || majhen/srednji || majhen/srednji || srednji/velik

Gospodarski učinki || majhni || srednji || srednji/veliki

Družbeni učinki || srednji || srednji/veliki || veliki

Okoljski učinki || majhni || srednji/veliki || srednji/veliki

Učinki na evropsko politiko na področju raziskav in inovacij || majhni || srednji/veliki || veliki

Učinkovitost || zelo nizka || visoka || zelo visoka

Upravno breme || visoko || srednje || srednje

5. Najprimernejša možnost

Glede na uspešnost pri doseganju ciljev, učinkovitost in skladnost med vsemi kriteriji je možnost 3 očitno najprimernejša možnost. To v celoti podpirajo rezultati javnega posvetovanja (93 % vseh sodelujočih je možnost ocenilo kot „zelo primerno“ ali „primerno“). Ta možnost bo nadgradila pretekle dosežke programa EMRP ob nadaljevanju sedanjih dejavnosti in njihovem izvajanju v novem programu, hkrati pa bo že na začetku omogočila gladko vključitev dodatnih dejavnosti, da bo lahko obravnavala probleme, ki se niso mogli obravnavati v strukturi sedanje pobude.

Dejanska dodelitev proračuna bo odvisna od odločitve v zvezi z Obzorjem 2020. Sodelujoče države so že predstavile finančne zaveze, ki presegajo 300 milijonov EUR. Ob enakovrednih prispevkih EU bi to pomenilo program v vrednosti 600 milijonov EUR z razpisi preko sedmih let, kar ustreza povečanju letnega proračuna za 7 % (85,7 milijonov EUR letno) v primerjavi s sedanjim programom EMRP.

6. Spremljanje in ocenjevanje

Oblikovanje ustreznega sistema za spremljanje in nadzor na programski in projektni ravni bo omogočilo tehtno oceno programa EMPIR z vidika pravilnega izvajanja in uspešnega doseganja ciljev. Ocenjevalni okvir bi bil sestavljen iz:

· letnih poročil o izvajanju programa s podrobnimi informacijami o njegovi uspešnosti in napredku pri doseganju ciljev na osnovi predhodno oblikovanih kazalnikov;

· srednjeročno oceno, ki jo pripravi neodvisna skupina strokovnjakov, ki jih skliče Evropska komisija, pri čemer se ta ocena pripravi najpozneje leta 2018, s posebnim poudarkom na izvajanju do tega datuma, kakovosti raziskav in inovacij, napredku pri doseganju zastavljenih ciljev in priporočilih za morebitne izboljšave;

· ob koncu sodelovanja Unije v programu EMPIR bodo v neodvisni končni oceni pregledani doseženi cilji, rezultati in učinki.

Kot osnova za posebne in operativne cilje je bil razvit celosten nabor kazalnikov, ki so predstavljeni v poročilu o oceni učinka.

[1] Celotno poročilo je na voljo na http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf.

[2] Npr. v odborih Metrske konvencije: www.bipm.org/en/committees.