Mnenje Evropskega odbora regij – Izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu

(2022/C 375/08)

Poročevalec: Yonnec POLET (BE/PES), prvi podžupan, Berchem-Sainte-Agathe Referenčna dokumenta: Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Boljši delovni pogoji za močnejšo socialno Evropo: izkoriščanje vseh prednosti digitalizacije za prihodnost dela COM(2021) 761 final Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu COM(2021) 762 final

I. PREDLOGI SPREMEMB

COM(2021) 762 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 9

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Kadar platforme poslujejo v več državah članicah ali čezmejno, pogosto ni jasno, kje se opravlja platformno delo in kdo ga opravlja. Poleg tega nacionalni organi nimajo enostavnega dostopa do podatkov o digitalnih platformah dela, vključno s številom oseb, ki opravljajo platformno delo, njihovim zaposlitvenim statusom in delovnimi pogoji. To otežuje izvrševanje veljavnih pravil, tudi v zvezi z delovnim pravom in socialno zaščito. Kadar platforme poslujejo v več državah članicah ali čezmejno, pogosto ni jasno, kje se opravlja platformno delo in kdo ga opravlja. Poleg tega pristojni organi držav članic nimajo enostavnega dostopa do podatkov o digitalnih platformah dela, vključno s številom oseb, ki opravljajo platformno delo, njihovim zaposlitvenim statusom in delovnimi pogoji. To otežuje izvrševanje veljavnih pravil, tudi v zvezi z delovnim pravom in socialno zaščito.

Obrazložitev

V številnih državah članicah so za določanje statusa delavcev pristojni regionalni organi.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 16

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji in imajo – ali za katere se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da imajo – sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. To bi moralo vključevati primere, v katerih zaposlitveni status osebe, ki opravlja platformno delo, ni jasen, da se omogoči pravilna določitev tega statusa. Določbe o algoritmičnem upravljanju, ki so povezane z obdelavo osebnih podatkov, bi se morale uporabljati tudi za resnično samozaposlene in druge osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji in niso v delovnem razmerju . Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji in imajo – ali za katere se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da imajo – sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. To bi moralo vključevati primere, v katerih zaposlitveni status osebe, ki opravlja platformno delo, ni jasen ali pa je napačno ali goljufivo določen , da se omogoči pravilna določitev tega statusa. Določbe o algoritmičnem upravljanju, ki so povezane z obdelavo osebnih podatkov, bi se morale uporabljati tudi za resnično samozaposlene osebe, ki opravljajo platformno delo v Uniji.

Obrazložitev

Eden od ciljev direktive je omogočiti pravilno določitev statusa samozaposlenih ali zaposlenih delavcev.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 18

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Digitalne platforme dela se od drugih spletnih platform razlikujejo po tem, da organizirajo delo, ki ga posamezniki opravljajo na enkratno ali večkratno zahtevo prejemnika storitve, ki jo zagotavlja platforma. Organiziranje dela, ki ga opravljajo posamezniki, naj bi pomenilo najmanj to, da se prevzame ključna vloga pri usklajevanju povpraševanja po storitvi in ponudbe dela posameznika, ki je v pogodbenem razmerju z digitalno platformo dela in je na voljo za opravljanje določene naloge, lahko pa vključuje tudi druge dejavnosti, kot je obdelava plačil. Spletne platforme, ki ne organizirajo dela, ki ga opravljajo posamezniki, temveč zgolj zagotavljajo sredstva, s katerimi lahko ponudniki storitev dosežejo končnega uporabnika, na primer z oglaševanjem ponudb ali zahtev za storitve ali združevanjem in prikazovanjem razpoložljivih ponudnikov storitev na določenem področju/območju, brez nadaljnjega posredovanja, se ne bi smele šteti za digitalne platforme dela. Opredelitev digitalnih platform dela ne bi smela vključevati ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, kot je kratkoročni najem nastanitve. Omejena bi morala biti na ponudnike storitev, pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, kot je prevoz oseb ali blaga ali čiščenje, nujna in bistvena ter ne le manjša in povsem pomožna komponenta. Digitalne platforme dela se od drugih spletnih platform razlikujejo po tem, da organizirajo delo, ki ga posamezniki opravljajo na enkratno ali večkratno zahtevo prejemnika storitve, ki jo zagotavlja platforma. Organiziranje dela, ki ga opravljajo posamezniki, naj bi pomenilo najmanj to, da se prevzame ključna vloga pri usklajevanju povpraševanja po storitvi in ponudbe dela posameznika, ki je v pogodbenem razmerju z digitalno platformo dela in je na voljo za opravljanje določene naloge, lahko pa vključuje tudi druge dejavnosti, kot je obdelava plačil. Spletne platforme, ki ne organizirajo dela, ki ga opravljajo posamezniki, temveč zgolj zagotavljajo sredstva, s katerimi lahko ponudniki storitev dosežejo končnega uporabnika, na primer z oglaševanjem ponudb ali zahtev za storitve ali združevanjem in prikazovanjem razpoložljivih ponudnikov storitev na določenem področju/območju, brez nadaljnjega posredovanja, se ne bi smele šteti za digitalne platforme dela. Opredelitev digitalnih platform dela ne bi smela vključevati ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, kot je kratkoročni najem nastanitve. Uporabljati bi se morala za ponudnike storitev, pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, kot je prevoz oseb ali blaga ali čiščenje, nujna in bistvena komponenta. Pomožne storitve, ki se opravljajo v okviru storitve, katere glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev, in ki zahtevajo organizacijo dela, ki ga opravljajo posamezniki, bi morale biti vključene v to opredelitev, če so nujne, bistvene in naročene prek platforme.

Obrazložitev

Cilj je zagotoviti, da se nujne in bistvene pomožne storitve, ki vključujejo element dela, ki ga opravljajo posamezniki, lahko vključijo v področje uporabe direktive, kadar so naročene prek platforme.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 23

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Zagotavljanje pravilne opredelitve zaposlitvenega statusa ne bi smelo preprečiti izboljšanja delovnih pogojev resnično samozaposlenih oseb, ki opravljajo platformno delo. Kadar se digitalna platforma dela – povsem prostovoljno ali v dogovoru z zadevnimi osebami – odloči, da bo samozaposlenim osebam, ki delajo prek platforme, plačala socialno zaščito, nezgodno zavarovanje ali druge oblike zavarovanja, usposabljanje ali podobne ugodnosti, se te dajatve kot take ne bi smele šteti za odločilne elemente, ki kažejo na obstoj delovnega razmerja. Zagotavljanje pravilne opredelitve zaposlitvenega statusa ne bi smelo preprečiti izboljšanja delovnih pogojev resnično samozaposlenih oseb, ki opravljajo platformno delo. Kadar se digitalna platforma dela – povsem prostovoljno ali v dogovoru z zadevnimi osebami – odloči, da bo samozaposlenim osebam, ki delajo prek platforme, plačala socialno zaščito, nezgodno zavarovanje ali druge oblike zavarovanja, usposabljanje ali podobne ugodnosti, se te dajatve kot take ne bi smele avtomatično šteti za odločilne elemente, ki kažejo na obstoj delovnega razmerja , brez poseganja v razloge iz člena 4 o pravni domnevi .

Obrazložitev

Čeprav je dobrodošlo, da platforme prostovoljno izboljšujejo delovne pogoje samozaposlenih delavcev, se s tem ne bi smeli izogibati pravni domnevi ali ponovno uvajati pojma podrejenosti. Če so prostovoljne izboljšave vključene na seznam dejanj iz člena 4 o pravni domnevi, jih mora biti mogoče uporabiti za opredelitev obstoja delovnega razmerja.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 25

Predlog Komisije Predlog spremembe OR V direktivo bi bilo treba vključiti merila, ki kažejo na to, da digitalna platforma dela nadzoruje opravljanje dela, da bi pravna domneva postala operativna in da bi se olajšalo uveljavljanje pravic delavcev. Ta merila bi morala temeljiti na sodni praksi Unije in nacionalni sodni praksi ter upoštevati nacionalne koncepte delovnega razmerja. Merila bi morala vključevati konkretne elemente, ki kažejo, da na primer digitalna platforma dela v praksi določa in ne le priporoča delovne pogoje ali plačilo ali oboje, daje navodila o tem, kako naj se delo opravlja, ali preprečuje, da bi oseba, ki opravlja platformno delo, sklepala poslovne stike s potencialnimi strankami. Da bi bila domneva v praksi učinkovita, bi morali biti za sprožitev njene uporabe vedno izpolnjeni dve merili . Hkrati merila ne bi smela zajemati primerov, ko so osebe, ki opravljajo platformno delo, resnično samozaposlene. Resnično samozaposleni so v odnosu do svojih strank sami odgovorni za to, kako opravljajo svoje delo, in za kakovost rezultatov. Za resnično samozaposlitev je značilna svobodna izbira glede delovnega časa ali obdobij odsotnosti, zavrnitve nalog, uporabe podizvajalcev ali namestnikov ali dela za katero koli tretjo osebo. Zato bi bilo treba dejansko omejevanje takih diskrecijskih pravic s številnimi pogoji ali s sistemom sankcij prav tako šteti za element nadzora nad opravljanjem dela. Strog nadzor nad opravljanjem dela ali natančno preverjanje kakovosti rezultatov tega dela, tudi z elektronskimi sredstvi, ki ne vključujejo zgolj mnenj ali ocen prejemnikov storitve, bi bilo zato prav tako treba obravnavati kot element nadzora nad opravljanjem dela. Hkrati bi morale imeti digitalne platforme dela možnost, da svoje tehnične vmesnike oblikujejo tako, da se zagotovi dobra izkušnja potrošnikov. Ukrepi ali pravila, ki jih zahteva zakon ali ki so potrebni za varovanje zdravja in varnosti prejemnika storitve, se ne bi smeli razumeti kot nadzor nad opravljanjem dela. V direktivo bi bilo treba vključiti merila, ki kažejo na to, da digitalna platforma dela nadzoruje opravljanje dela, da bi pravna domneva postala operativna in da bi se olajšalo uveljavljanje pravic delavcev. Ta merila bi morala temeljiti na sodni praksi Unije in nacionalni sodni praksi ter upoštevati nacionalne koncepte delovnega razmerja. Merila bi morala vključevati konkretne elemente, ki kažejo, da na primer digitalna platforma dela v praksi določa in ne le priporoča delovne pogoje ali plačilo ali oboje, daje navodila o tem, kako naj se delo opravlja, ali preprečuje, da bi oseba, ki opravlja platformno delo, sklepala poslovne stike s potencialnimi strankami. Da bi bila domneva v praksi učinkovita, bi moralo biti za sprožitev njene uporabe vedno izpolnjeno eno merilo . Ta seznam meril se lahko dopolni z dodatnimi praksami, ki štejejo za nadzor nad opravljanjem dela v nacionalni zakonodaji, sodni praksi ali praksi. Hkrati merila ne bi smela zajemati primerov, ko so osebe, ki opravljajo platformno delo, resnično samozaposlene. Resnično samozaposleni so v odnosu do svojih strank sami odgovorni za to, kako opravljajo svoje delo, in za kakovost rezultatov. Za resnično samozaposlitev je značilna svobodna izbira glede delovnega časa ali obdobij odsotnosti, zavrnitve nalog, uporabe podizvajalcev ali namestnikov ali dela za katero koli tretjo osebo. Zato bi bilo treba dejansko omejevanje takih diskrecijskih pravic s številnimi pogoji ali s sistemom sankcij prav tako šteti za element nadzora nad opravljanjem dela. Strog nadzor nad opravljanjem dela ali natančno preverjanje kakovosti rezultatov tega dela, tudi z elektronskimi sredstvi, ki ne vključujejo zgolj mnenj ali ocen prejemnikov storitve, bi bilo zato prav tako treba obravnavati kot element nadzora nad opravljanjem dela. Hkrati bi morale imeti digitalne platforme dela možnost, da svoje tehnične vmesnike oblikujejo tako, da se zagotovi dobra izkušnja potrošnikov. Ukrepi ali pravila, ki jih zahteva zakon ali ki so potrebni za varovanje zdravja in varnosti prejemnika storitve, se ne bi smeli razumeti kot nadzor nad opravljanjem dela.

Obrazložitev

Kadar digitalne platforme dela nadzorujejo nekatere elemente opravljanja dela, delujejo kot delodajalci v delovnem razmerju. Usmerjanje in nadzor ali pravna podrejenost so bistveni elementi opredelitve delovnega razmerja v državah članicah in v sodni praksi Sodišča.

Vsako merilo iz direktive opredeljuje en element upravljanja in nadzora; samo eno od njih mora zadostovati za domnevo delodajalca, ki jo lahko delavec ali delodajalec po potrebi še vedno izpodbija. Obenem seznam meril ni izčrpen.

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 32

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Za digitalne platforme dela bi morale veljati obveznosti glede preglednosti v zvezi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja, ki se uporabljajo za spremljanje, nadziranje ali ocenjevanje opravljanja dela z elektronskimi sredstvi, in avtomatizirani sistemi odločanja, ki se uporabljajo za sprejemanje ali podpiranje odločitev, ki znatno vplivajo na delovne pogoje, vključno z dostopom oseb, ki opravljajo platformno delo, do delovnih nalog, njihovimi zaslužki, varnostjo in zdravjem pri delu, delovnim časom, napredovanjem in pogodbenim statusom, vključno z omejitvijo, začasno ukinitvijo ali zaprtjem njihovega računa. Poleg tega, kar je določeno v Uredbi (EU) 2016/679, bi bilo treba informacije v zvezi s takimi sistemi zagotoviti tudi, kadar odločitve ne temeljijo zgolj na avtomatizirani obdelavi, če so podprte z avtomatiziranimi sistemi. Prav tako bi bilo treba določiti, katere vrste informacij bi bilo treba zagotoviti osebam, ki opravljajo platformno delo, v zvezi s takimi avtomatiziranimi sistemi, ter v kakšni obliki in kdaj. Obveznost upravljavca podatkov iz členov 13, 14 in 15 Uredbe (EU) 2016/679, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi nekatere informacije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v zvezi z njim, in dostop do takih podatkov, bi se morala še naprej uporabljati v okviru platformnega dela. Informacije o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja bi bilo treba na zahtevo zagotoviti tudi predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo, in nacionalnim organom za delo, da se jim omogoči izvajanje njihovih funkcij. Za digitalne platforme dela bi morale veljati obveznosti glede preglednosti v zvezi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja, ki se uporabljajo za spremljanje, nadziranje ali ocenjevanje opravljanja dela z elektronskimi sredstvi, in avtomatizirani sistemi odločanja, ki se uporabljajo za sprejemanje ali podpiranje odločitev, ki znatno vplivajo na delovne pogoje, vključno z dostopom oseb, ki opravljajo platformno delo, do delovnih nalog, njihovimi zaslužki, varnostjo in zdravjem pri delu, delovnim časom, napredovanjem in pogodbenim statusom, vključno z omejitvijo, začasno ukinitvijo ali zaprtjem njihovega računa. Poleg tega, kar je določeno v Uredbi (EU) 2016/679, bi bilo treba informacije v zvezi s takimi sistemi zagotoviti tudi, kadar odločitve ne temeljijo zgolj na avtomatizirani obdelavi, če so podprte z avtomatiziranimi sistemi. Prav tako bi bilo treba določiti, katere vrste informacij bi bilo treba zagotoviti osebam, ki opravljajo platformno delo, v zvezi s takimi avtomatiziranimi sistemi, ter v kakšni obliki in kdaj. Obveznost upravljavca podatkov iz členov 13, 14 in 15 Uredbe (EU) 2016/679, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi nekatere informacije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v zvezi z njim, in dostop do takih podatkov, bi se morala še naprej uporabljati v okviru platformnega dela. Informacije o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja bi bilo treba na zahtevo zagotoviti tudi sindikatom, predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo, ter nacionalnim in regionalnim organom za delo, da se jim omogoči izvajanje njihovih funkcij.

Obrazložitev

Sindikati imajo ključno vlogo pri obrambi pravic delavcev, zato jih je treba v direktivi izrecno omeniti. Potrebni in bistveni akterji za zagotavljanje skladnosti s predpisi na področju dela in socialne varnosti ter za izboljšanje delovnih pogojev so tudi organi za delo.

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 33

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Od digitalnih platform dela se ne bi smelo zahtevati, da razkrijejo podrobno delovanje svojih avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja , vključno z algoritmi, ali drugih podrobnih podatkov, ki vsebujejo poslovne skrivnosti ali so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine. Od digitalnih platform dela bi bilo treba zahtevati, da razkrijejo podrobno delovanje svojih avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja ter algoritmov, povezanih z delovnimi pogoji. Ne bi jim bilo treba razkrivati drugih podrobnih podatkov, ki vsebujejo poslovne skrivnosti ali so zaščiteni s pravicami intelektualne lastnine. To pa ne bi smelo povzročiti, da se zavrne dostop do vseh informacij, ki se zahtevajo s to direktivo. To pa ne bi smelo povzročiti, da se zavrne dostop do vseh informacij, ki se zahtevajo s to direktivo.

Obrazložitev

Poslovna skrivnost ali intelektualna lastnina ne smeta preprečevati pravilnega izvajanja te direktive ali pripomoči k izogibanju nekaterim določbam, zlasti tistim iz poglavij III o algoritmičnem upravljanju in IV o preglednosti platformnega dela.

Predlog spremembe 8

Poglavje I, Splošne določbe, člen 1 – Predmet urejanja in področje uporabe, točka 2

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Ta direktiva določa minimalne pravice, ki se uporabljajo za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji in ima – ali za katero se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da ima – pogodbo o zaposlitvi ali je v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. Ta direktiva določa minimalne pravice, ki se uporabljajo za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji in ima – ali za katero se na podlagi ocene dejstev lahko šteje, da ima – pogodbo o zaposlitvi ali je v delovnem razmerju, kot je opredeljeno v pravu, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. V skladu s členom 10 se pravice iz te direktive, ki se nanašajo na varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru algoritmičnega upravljanja, uporabljajo tudi za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji in nima pogodbe o zaposlitvi ali ni v delovnem razmerju . V skladu s členom 10 se pravice iz te direktive, ki se nanašajo na varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru algoritmičnega upravljanja, uporabljajo tudi za vsako osebo, ki opravlja platformno delo v Uniji kot resnično samozaposlena oseba .

Obrazložitev

Eden od ciljev direktive je omogočiti pravilno določitev statusa samozaposlenih ali zaposlenih delavcev.

Predlog spremembe 9

Poglavje I, člen 2 – Opredelitve pojmov, točka 1(5)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR „predstavniki“ pomenijo organizacije ali predstavnike delavcev, določene v nacionalni zakonodaji ali praksi, ali oboje; „predstavniki“ pomenijo sindikate ali predstavnike delavcev, določene v nacionalni zakonodaji ali praksi, ali oboje;

Obrazložitev

Sindikati imajo ključno vlogo pri obrambi pravic delavcev, zato jih je treba v direktivi izrecno omeniti.

Predlog spremembe 10

Poglavje I, člen 2(2) – Opredelitve pojmov, točka 2

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Opredelitev digitalnih platform dela iz odstavka 1, točka 1, ne vključuje ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev. Omejena je na ponudnike storitev, pri katerih organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, ni le manjša in povsem pomožna komponenta. Opredelitev digitalnih platform dela iz odstavka 1, točka 1, ne vključuje ponudnikov storitev, katerih glavni namen je izkoriščanje ali delitev sredstev. Uporablja se za ponudnike storitev , tudi pomožnih, pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, nujna in bistvena komponenta.

Obrazložitev

Na ta način se zagotovi skladnost z uvodno izjavo 18 ter se nujne in bistvene pomožne storitve, ki vključujejo element dela, ki ga opravljajo posamezniki, lahko vključijo v področje uporabe direktive, kadar so naročene prek platforme.

Predlog spremembe 11

Poglavje II, člen 4 – Pravna domneva, točka 1

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Za pogodbeno razmerje med digitalno platformo dela, ki v smislu odstavka 2 nadzoruje opravljanje dela, in osebo, ki opravlja platformno delo prek te platforme, velja pravna domneva, da gre za delovno razmerje. V ta namen države članice vzpostavijo okvir ukrepov v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi in pravosodnimi sistemi. Za pogodbeno razmerje med digitalno platformo dela, ki v smislu odstavka 2 nadzoruje opravljanje dela, in osebo, ki opravlja platformno delo prek te platforme, velja pravna domneva, da gre za delovno razmerje. V ta namen države članice vzpostavijo okvir ukrepov v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi in pravosodnimi sistemi. Pravna domneva se uporablja v vseh ustreznih upravnih in pravnih postopkih. Pristojni organi, ki preverjajo skladnost z ustrezno zakonodajo ali jo izvršujejo, se lahko sklicujejo na to domnevo. Pravna domneva se uporablja v vseh ustreznih upravnih in pravnih postopkih. Pristojni organi, ki preverjajo skladnost z ustrezno zakonodajo ali jo izvršujejo, se sklicujejo na to domnevo , medtem ko se pogodbeno razmerje ocenjuje in določa na nacionalni ravni.

Obrazložitev

Čeprav so države članice na koncu odgovorne za oceno in določitev pogodbenega razmerja in lahko v skladu s svojimi nacionalnimi pravnimi in pravosodnimi sistemi vzpostavijo okvir ukrepov za izvajanje direktive, uporaba domneve ni neobvezna. Omogoča oceno in opredelitev pogodbenega razmerja med digitalno platformo dela in osebo, ki prek nje opravlja delo, kar je eden glavnih ciljev besedila.

Predlog spremembe 12

Poglavje II, člen 4 – Pravna domneva, točka 2

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Da se dejavnost lahko razume kot nadzor nad opravljanjem dela v smislu odstavka 1, vključuje vsaj dvoje od naslednjega: Da se dejavnost lahko razume kot nadzor nad opravljanjem dela v smislu odstavka 1, vključuje vsaj eno od naslednjega: (a) dejansko opredelitev ali določitev zgornjih mej višine plačila; (a) dejansko opredelitev ali določitev zgornjih mej višine plačila ali cene storitve ; (b) zahtevo, da oseba, ki opravlja platformno delo, spoštuje posebna zavezujoča pravila glede videza, obnašanja do prejemnika storitve ali opravljanja dela; (b) zahtevo, da oseba, ki opravlja platformno delo, spoštuje posebna zavezujoča pravila glede videza, obnašanja do prejemnika storitve ali opravljanja dela; (c) nadzor nad opravljanjem dela ali preverjanje kakovosti rezultatov dela, vključno z elektronskimi sredstvi; (c) nadzor nad opravljanjem dela ali preverjanje kakovosti rezultatov dela, vključno z elektronskimi sredstvi; (d) dejansko omejevanje svobode organiziranja dela, tudi s sankcijami, zlasti glede izbire delovnega časa ali obdobij odsotnosti, sprejemanja ali zavrnitve nalog ali uporabe podizvajalcev ali namestnikov; (d) dejansko omejevanje svobode organiziranja dela z dajanjem prednosti prihodnjim ponudbam dela, tudi s sankcijami, zlasti glede izbire delovnega časa , delovnih vzorcev ali obdobij odsotnosti, sprejemanja ali zavrnitve nalog ali uporabe podizvajalcev ali namestnikov; (e) dejansko omejevanje možnosti oblikovanja baze strank ali opravljanja dela za katero koli tretjo osebo. (e) dejansko omejevanje možnosti oblikovanja baze strank , tudi med strankami platforme, ali opravljanja dela za katero koli tretjo osebo. Ta seznam pogojev se lahko dopolni z dodatnimi praksami, ki štejejo za nadzor nad opravljanjem dela v nacionalni zakonodaji, sodni praksi ali praksi.

Obrazložitev

Kadar digitalne platforme dela nadzorujejo nekatere elemente opravljanja dela, delujejo kot delodajalci v delovnem razmerju. Usmerjanje in nadzor ali pravna podrejenost so bistveni elementi opredelitve delovnega razmerja v državah članicah in v sodni praksi Sodišča. Vsako merilo iz člena 4 neodvisno opredeljuje en element upravljanja in nadzora; samo eno od njih mora zadostovati za domnevo delodajalca, ki jo lahko delavec ali delodajalec po potrebi še vedno izpodbija.

Pri prvem merilu, dejanski opredelitvi ali določitvi zgornjih mej cene storitve, gre za določitev ali omejitev višine plačila delavca, ne glede na njegov status.

Pri četrtem merilu sta zavrnitev naloge in razpoložljivost delavca ter njegovega delovnega časa razlog, da nekatere platforme dodeljujejo prihodnje ponudbe za delo, kar jim omogoča, da posredno nadzorujejo organizacijo dela oseb, ki delajo prek nje, in omejujejo svobodo organizacije delovnega časa, ki jo te osebe sicer imajo, če so neodvisne. Podobno lahko samozaposleni delavci svobodno organizirajo svoje prednostne naloge in odmore ter tako oblikujejo svoje delovne vzorce. Če je ta zmožnost omejena, platforma deluje kot delodajalec.

Pri petem merilu je možnost sklenitve poslovnega razmerja s stranko neločljivo povezana s statusom samozaposlene osebe. Če je ta možnost omejena in platforma ohrani ekskluziven poslovni odnos s svojimi strankami, potem deluje kot delodajalec. Seznam meril ni popoln.

Predlog spremembe 13

Poglavje II, člen 4 – Pravna domneva, točka 3

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice sprejmejo podporne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja pravne domneve iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo učinek na zagonska podjetja, preprečijo zajetje resnično samozaposlenih oseb in podpirajo trajnostno rast digitalnih platform dela. Še zlasti: Države članice sprejmejo podporne ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja pravne domneve iz odstavka 1, pri čemer upoštevajo učinek na zagonska podjetja, preprečijo zajetje resnično samozaposlenih oseb , v celoti spoštujejo avtonomijo socialnih partnerjev in podpirajo trajnostno rast digitalnih platform dela. Še zlasti: (f) zagotovijo, da so informacije o uporabi pravne domneve na voljo javnosti na jasen, celovit in lahko dostopen način; (f) zagotovijo, da so informacije o uporabi pravne domneve na voljo javnosti na jasen, celovit in lahko dostopen način; (g) oblikujejo smernice za digitalne platforme dela, osebe, ki opravljajo platformno delo, in socialne partnerje za razumevanje in izvrševanje pravne domneve, tudi glede postopkov za njeno izpodbijanje v skladu s členom 5; (g) oblikujejo smernice za digitalne platforme dela, osebe, ki opravljajo platformno delo, in socialne partnerje za razumevanje in izvrševanje pravne domneve, tudi glede postopkov za njeno izpodbijanje v skladu s členom 5; (h) oblikujejo smernice za izvršilne organe za proaktivno ciljno ukrepanje proti neskladnim digitalnim platformam dela; (h) oblikujejo smernice za digitalne platforme dela in osebe, ki opravljajo platformno delo, da se pravilno opredeli sektor dejavnosti, s katerim so povezane, ter omogoči celovito izvajanje veljavne zakonodaje in kolektivnih pogodb v tem sektorju; (i) okrepijo nadzor in inšpekcijske preglede na terenu, ki jih izvajajo inšpektorati za delo ali organi, odgovorni za izvrševanje delovnega prava, hkrati pa zagotovijo, da so takšni nadzor in inšpekcijski pregledi sorazmerni in nediskriminatorni. (i) oblikujejo smernice za izvršilne organe za proaktivno ciljno ukrepanje proti neskladnim digitalnim platformam dela in njihov pregon ; (j) okrepijo nadzor in inšpekcijske preglede na terenu, ki jih izvajajo inšpektorati za delo ali organi, odgovorni za izvrševanje delovnega prava, hkrati pa zagotovijo, da imajo organi, ki skrbijo, da se zakonodaja spoštuje, na voljo potrebno osebje in usposabljanje, da so takšni nadzor in inšpekcijski pregledi učinkoviti, sorazmerni in nediskriminatorni.

Obrazložitev

Da se udeleženim stranem lahko nudi pravno varnost in preglednost, je bistveno omogočiti, da se poleg statusa delodajalca, zaposlenega ali samozaposlenega pojasni, katera pravila, tako zakonodajna kot izhajajoča iz kolektivnih pogodb, se ob polnem spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev uporabljajo za delavce in platformo. Hkrati bi morali imeti izvršilni organi možnost, da sprožijo sodne postopke proti neskladnim digitalnim platformam dela.

Poleg tega je lahko delo na digitalnih platformah geografsko in časovno zelo razpršeno, kar lahko oteži nadzor nad digitalnimi platformami, kjer je zaposlenih v ta namen manj. Takšno spremljanje zahteva tudi posebno znanje o delovanju platforme, ki ga morajo pristojni organi pridobiti, da bi izvajali to nalogo na način, ki prinaša dobre rezultate.

Predlog spremembe 14

Poglavje II, člen 5 – Možnost izpodbijanja pravne domneve

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice zagotovijo možnost, da katera koli od strank izpodbija pravno domnevo iz člena 4 v pravnih ali upravnih postopkih ali obojih. Države članice zagotovijo možnost, da katera koli od strank izpodbija pravno domnevo iz člena 4 v pravnih ali upravnih postopkih ali obojih. Kadar digitalna platforma dela trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, dokazno breme nosi digitalna platforma dela. Taki postopki nimajo odložilnega učinka na uporabo pravne domneve. Kadar digitalna platforma dela trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki velja v državah članicah, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, dokazno breme nosi digitalna platforma dela , ki mora torej dokazati, da pogodbeno razmerje, v katerem ima v skladu s členom 4 status delodajalca, ne spada v opredelitev delovnega razmerja . Taki postopki nimajo odložilnega učinka na uporabo pravne domneve. Kadar oseba, ki opravlja platformno delo, trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki veljajo v zadevni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, mora digitalna platforma dela pomagati pri ustreznem reševanju postopkov, zlasti z zagotavljanjem vseh ustreznih informacij, s katerimi razpolaga. Kadar oseba, ki opravlja platformno delo, trdi, da zadevno pogodbeno razmerje ni delovno razmerje, kot je opredeljeno v zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali praksi, ki veljajo v zadevni državi članici, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, mora digitalna platforma dela pomagati pri ustreznem reševanju postopkov, zlasti z zagotavljanjem vseh ustreznih informacij, s katerimi razpolaga.

Obrazložitev

Za učinkovitost pravne domneve iz člena 4 je bistveno, da se uredijo podrobna pravila za njeno izpodbijanje. Zato je treba okrepiti dokazno breme platforme, nikakor pa ne oslabiti pravne domneve.

Predlog spremembe 15

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 6 – Preglednost in uporaba avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja, točka 3

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Digitalne platforme dela zagotovijo informacije iz odstavka 2 v obliki dokumenta, ki je lahko v elektronski obliki. Te informacije zagotovijo najpozneje prvi delovni dan, v primeru bistvenih sprememb in kadar koli na zahtevo platformnih delavcev. Informacije so predstavljene v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki ter v jasnem in preprostem jeziku. Digitalne platforme dela zagotovijo informacije iz odstavka 2 v obliki dokumenta, ki je lahko v elektronski obliki. Te informacije zagotovijo najpozneje prvi delovni dan, v primeru bistvenih sprememb in kadar koli na zahtevo platformnih delavcev. Informacije so predstavljene v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki v uradnih jezikih države članice, v kateri delavec opravlja svoje delo, ter v jasnem in preprostem jeziku.

Obrazložitev

Možnost prejemanja informacij iz tega člena v uradnih jezikih države, v kateri delavec dela, je bistvena za njihovo pravilno razumevanje.

Predlog spremembe 16

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 6 – Preglednost in uporaba avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja, točka 5

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 5. Digitalne platforme dela ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi s platformnimi delavci, ki niso neločljivo povezani in nujno potrebni za izvajanje pogodbe med temi platformnim delavcem in digitalno platformo dela. Zlasti: 5. Digitalne platforme dela ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi s platformnimi delavci, ki niso neločljivo povezani in nujno potrebni za izvajanje pogodbe med temi platformnim delavcem in digitalno platformo dela. Zlasti: (a) ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov o čustvenem ali psihološkem stanju platformnega delavca; (a) ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov o čustvenem ali psihološkem stanju platformnega delavca; (b) ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zdravjem platformnega delavca, razen v primerih iz člena 9(2), točke (b) do (j), Uredbe (EU) 2016/679; (b) ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zdravjem platformnega delavca, razen v primerih iz člena 9(2), točke (b) do (j), Uredbe (EU) 2016/679; (c) ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zasebnimi pogovori, vključno s komunikacijo s predstavniki platformnih delavcev; (c) ne obdelujejo nobenih osebnih podatkov v zvezi z zasebnimi pogovori, vključno s komunikacijo s predstavniki platformnih delavcev; (d) ne zbirajo nobenih osebnih podatkov, kadar platformni delavec ne ponuja ali opravlja platformnega dela. (d) ne uporabljajo zbranih podatkov za to, da ugotavljajo ali predpostavljajo pripadnost ali članstvo v sindikatu ali sodelovanje pri sindikalni dejavnosti; ( e) ne zbirajo nobenih osebnih podatkov, kadar platformni delavec ne ponuja ali opravlja platformnega dela.

Obrazložitev

Poleg izmenjav s predstavniki delavcev je bistveno preprečiti uporabo podatkov o delavcih, namenjenih omejevanju, preprečevanju ali kaznovanju organiziranja delavcev in kolektivnih ukrepov.

Predlog spremembe 17

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 7 – Človekovo spremljanje avtomatiziranih sistemov, točka 2

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Brez poseganja v Direktivo Sveta 89/391/EGS in povezane direktive s področja varnosti in zdravja pri delu digitalne platforme dela: Brez poseganja v Direktivo Sveta 89/391/EGS in povezane direktive s področja varnosti in zdravja pri delu digitalne platforme dela: (a) ocenijo tveganja avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja za varnost in zdravje platformnih delavcev, zlasti morebitna tveganja za nezgode, povezane z delom, ter psihosocialna in ergonomska tveganja; (a) v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki ocenijo tveganja avtomatiziranih sistemov spremljanja in odločanja za varnost in zdravje platformnih delavcev, zlasti morebitna tveganja za nezgode, povezane z delom, ter psihosocialna in ergonomska tveganja; (b) ocenijo, ali so zaščitni ukrepi teh sistemov primerni za ugotovljena tveganja glede na posebne značilnosti delovnega okolja; (b) v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki ocenijo, ali so zaščitni ukrepi teh sistemov primerni za ugotovljena tveganja glede na posebne značilnosti delovnega okolja; (c) uvedejo ustrezne preventivne in zaščitne ukrepe. (c) v sodelovanju in posvetovanju z delavci ali njihovimi predstavniki uvedejo ustrezne preventivne in zaščitne ukrepe; (d) dajo zgoraj navedene informacije na voljo organom za delo, organom socialnega varstva in drugim organom, pristojnim za zdravje in varnost pri delu, pa tudi predstavnikom oseb, ki opravljajo platformno delo, kadar ti opravljajo predstavniške funkcije .

Obrazložitev

Čeprav je bistveno, da digitalne platforme dela ocenijo in preprečijo tveganja za varnost in zdravje platformnih delavcev, ki jih prinašajo sistemi avtomatiziranega spremljanja in odločanja, pa samoregulacija ni dovolj. V ta proces je treba vključiti tudi organe za delo, organe socialnega varstva in druge pristojne organe za zdravje in varnost pri delu ter delavce in njihove predstavnike.

Predlog spremembe 18

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 8 – Človekovo pregledovanje pomembnih odločitev, točka 1

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Človekovo pregledovanje pomembnih odločitev Človekovo nadzorovanje pomembnih odločitev 1. Države članice zagotovijo, da imajo platformni delavci pravico, da od digitalne platforme dela dobijo pojasnilo za vse odločitve, sprejete ali podprte z avtomatiziranim sistemom odločanja, ki znatno vplivajo na njihove delovne pogoje, kot so opredeljene v členu 6(1), točka (b). Države članice zlasti zagotovijo, da digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo dostop do kontaktne osebe, ki jo digitalna platforma dela imenuje za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje. Digitalne platforme dela zagotovijo, da imajo take kontaktne osebe potrebne kompetence, usposobljenost in pooblastila za opravljanje te funkcije. 1. Države članice zagotovijo, da imajo platformni delavci pravico, da od digitalne platforme dela v uradnih jezikih države članice, v kateri opravljajo svoje delo, dobijo pojasnilo za vse odločitve, sprejete ali podprte z avtomatiziranim sistemom odločanja, ki znatno vplivajo na njihove delovne pogoje, kot so opredeljene v členu 6(1), točka (b). Države članice zlasti zagotovijo, da digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo dostop do kontaktne osebe, ki jo digitalna platforma dela imenuje za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje. Digitalne platforme dela zagotovijo, da imajo take kontaktne osebe potrebne kompetence, usposobljenost in pooblastila za opravljanje te funkcije. Digitalne platforme dela platformnemu delavcu zagotovijo pisno obrazložitev razlogov za vsako odločitev, sprejeto ali podprto z avtomatiziranim sistemom odločanja, o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsako odločitev o zavrnitvi plačila za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsako odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsako odločitev s podobnimi učinki. Digitalne platforme dela poskrbijo, da vsaka odločitev o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsaka odločitev, ki vpliva na delovne pogoje platformnega delavca, kot je zavrnitev ali sprememba plačila za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsaka odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsaka druga odločitev s podobnimi učinki, vključno z omejitvijo delovnega časa, ne temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi. Digitalne platforme dela platformnemu delavcu zagotovijo pisno obrazložitev razlogov za vsako odločitev, podprto z avtomatiziranim sistemom odločanja, o omejitvi, začasni ukinitvi ali zaprtju računa platformnega delavca, vsako odločitev o zavrnitvi ali spremembi delovnih pogojev platformnega delavca, kot je plačilo za delo, ki ga opravi platformni delavec, vsako odločitev o pogodbenem statusu platformnega delavca ali vsako odločitev s podobnimi učinki. Digitalne platforme dela platformnim delavcem zagotavljajo podatke o kontaktni osebi, ki jo je digitalna platforma dela imenovala za razpravo o dejstvih, okoliščinah in razlogih, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, in njihovo pojasnjevanje. Digitalne platforme dela platformnemu delavcu na njegovo zahtevo posredujejo mnenja ali ocene prejemnikov njegovih storitev, pri čemer mu zagotavljajo pravico do pozabe in popravka v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (1) .

Obrazložitev

Pravice in obveznosti morajo biti jasno opredeljene, ni dovolj zgolj to, da delavec poda zahtevo.

Platformni delavci morajo imeti poleg pravice do objektivne in razumne utemeljitve odločitve, ki je bila sprejeta z algoritmi, tudi pravico do odločitve, ki jo sprejme človeška odgovorna oseba ali nadzornik. Ta lahko poleg dejavnikov, določenih z algoritmom, upošteva tudi okoliščine, na katere se nanaša. Pravica, da odločitev o tem ne temelji izključno na avtomatizirani obdelavi, je priznana v členu 22 splošne uredbe o varstvu podatkov.

Opozoriti je treba tudi, da je prenosljivost podatkov o delavcih bistvena za poklicni razvoj. Zato je pomembno, da imajo platformni delavci možnost, da svoje izkušnje in kakovost dela na platformi uveljavljajo pri drugem delodajalcu ali platformi. Digitalne platforme dela morajo v končni fazi zagotavljati tudi dostop do kontaktne osebe, vključno s konkretnimi informacijami.

Predlog spremembe 19

Poglavje III, Algoritmično upravljanje, člen 9 – Obveščanje in posvetovanje, točka 3

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Predstavnikom platformnih delavcev ali zadevnim platformnim delavcem lahko pomaga strokovnjak po njihovi izbiri, če je to potrebno, da lahko preučijo zadevo, ki je predmet obveščanja in posvetovanja, ter oblikujejo mnenje. Kadar ima digitalna platforma dela več kot 500 platformnih delavcev v državi članici, stroške strokovnjaka krije digitalna platforma dela, če so sorazmerni. Predstavnikom platformnih delavcev ali zadevnim platformnim delavcem lahko pomaga strokovnjak po njihovi izbiri, če je to potrebno, da lahko preučijo zadevo, ki je predmet obveščanja in posvetovanja, ter oblikujejo mnenje. Kadar ima digitalna platforma dela več kot 50 platformnih delavcev v državi članici, v skladu s področjem uporabe Direktive 2002/14/ES, opredeljenem v njenem členu 3(a), stroške strokovnjaka krije digitalna platforma dela, če so sorazmerni.

Obrazložitev

V členu 3(a) Direktive 2002/14/ES, ki je navedena v členu 9(1), so določena odstopanja za mala in srednja podjetja, za katera sta navedena pragova 20 in 50 delavcev. Zdi se primerno, da se pragova, določena v pravu EU, vključita v osnutek direktive, s čimer se prepreči množenje različnih pragov v zakonodajnih instrumentih, ki se uporabljajo za enaka podjetja, in zagotovi jasnost veljavnih določb. Prag 500 platformnih delavcev ustvarja upravne in finančne omejitve za dostop platformnih delavcev in njihovih predstavnikov do strokovnjaka pri zagovarjanju svojih pravic do obveščenosti in posvetovanja.

Predlog spremembe 20

Končne določbe, člen 20 – Prepoved poslabšanja položaja in ugodnejše določbe, točka 2

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 2. Ta direktiva ne vpliva na pravico držav članic, da v skladu s cilji te direktive uporabljajo ali uvedejo zakone in druge predpise, ki so za platformne delavce ugodnejši, ali da spodbujajo ali dovolijo uporabo kolektivnih pogodb, ki so za platformne delavce ugodnejše. Za osebe, ki opravljajo platformno delo in niso v delovnem razmerju, se ta odstavek uporablja le, če so taka nacionalna pravila združljiva s pravili o delovanju notranjega trga. 2. Ta direktiva določa minimalne zahteve in državam članicam ne sme preprečiti ohranjanja ali uvedbe strožjih zaščitnih ukrepov za delavce. Ne vpliva na pravico držav članic, da v skladu s cilji te direktive uporabljajo ali uvedejo zakone in druge predpise, ki so za platformne delavce ugodnejši, ali da spodbujajo ali dovolijo uporabo kolektivnih pogodb, ki so za platformne delavce ugodnejše. Za osebe, ki opravljajo platformno delo in niso v delovnem razmerju, se ta odstavek uporablja le, če so taka nacionalna pravila združljiva s pravili o delovanju notranjega trga.

Obrazložitev

Direktiva v skladu s členom 153(2)(b) PDEU določa minimalne zahteve za izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu. Države članice lahko zato ohranijo ali uvedejo druge ugodnejše ukrepe, ki se uporabljajo za platformne, pa tudi za vse druge delavce.

Predlog spremembe 21

Končne določbe, člen 22 – Pregled s strani Komisije

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Komisija do [5 let po začetku veljavnosti] po posvetovanju z državami članicami, socialnimi partnerji na ravni Unije in ključnimi deležniki ter ob upoštevanju vpliva na mikro-, mala in srednja podjetja pregleda izvajanje te direktive in po potrebi predlaga potrebne zakonodajne spremembe. Komisija do [5 let po začetku veljavnosti] po posvetovanju z državami članicami, socialnimi partnerji na ravni Unije in ključnimi deležniki , med njimi z Evropskim odborom regij, ter ob upoštevanju vpliva na mikro-, mala in srednja podjetja pregleda izvajanje te direktive in po potrebi predlaga potrebne zakonodajne spremembe.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti, ki jih Evropski odbor regij zastopa na evropski ravni, so sposobne ukrepati za izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

1. pozdravlja sveženj ukrepov za izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu in za spodbujanje trajnostne rasti digitalnih platform dela v Evropski uniji, ki ga je Evropska komisija predlagala 9. decembra 2021;

2. se strinja s Komisijo, da napačna opredelitev statusa delavca in njene posledice segajo dlje od platformnega dela, čeprav so v platformnem gospodarstvu še posebej resne in potrebne nujne obravnave;

3. poudarja, da algoritmično upravljanje in njegove posledice za delavce, zaposlene in samozaposlene ne vplivajo le na platformno delo, kjer so sicer sestavni del poslovnega modela platform;

4. opozarja, da je v svojem mnenju o delu na digitalnih platformah ( 1 ) izpostavil izzive teh dveh pojavov za platformne delavce;

5. pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija v svojem predlogu direktive predlaga splošni okvir za boj proti napačni opredelitvi zaposlitvenega statusa v okviru platformnega dela in uvaja nove materialne pravice za tiste, ki opravljajo platformno delo, da bi zagotovili pravično, pregledno in odgovorno algoritmično upravljanje;

Izpodbojna domneva, da obstaja delovno razmerje

6. pozdravlja mehanizem izpodbojne domneve, da obstaja delovno razmerje, in obrnjeno dokazno breme, ki sta predvidena v direktivi, da bi lahko pravilno določili zaposlitveni status oseb, ki opravljajo platformno delo; tako se pogodbeno razmerje na koncu oceni in določi na nacionalni ravni;

7. poudarja pomen domneve, da obstaja delovno razmerje, ki zadevnim platformnim delavcem omogoča dostop do vseh pravic, ki izhajajo iz zakonodaje ali kolektivnih pogodb in ki jih zagotavlja status samozaposlenega in zaposlenega, vključno s pravico do usposabljanja;

8. poudarja tudi, da uporaba te domneve pomeni, da platforme v okviru veljavne nacionalne zakonodaje izpolnjujejo svoje obveznosti glede obdavčitve dela in dohodka, primerne skrbnosti in družbene odgovornosti podjetij;

9. meni, da bo izpodbojna domneva, da obstaja delovno razmerje, koristila tudi pravim samozaposlenim delavcem, saj bo od platform zahtevala, da se odpovejo njihovemu morebitnemu podrejanju in jim nudijo popolno prožnost, ki je značilna za njihov status;

Algoritmično upravljanje

10. pozdravlja določbe direktive o zaščiti platformnih delavcev pred tveganji, povezanimi z avtomatiziranimi sistemi spremljanja in odločanja ter z algoritmičnim upravljanjem;

11. v zvezi s tem pozdravlja predlagana pravila o pravnih sredstvih in izvrševanju. Pri izvrševanju so bile in še vedno so pomanjkljivosti, zlasti v primerih z mednarodno razsežnostjo. Mednarodno izvrševanje je prav v zvezi s platformnimi podjetji težavno, zato je treba zagotoviti učinkovito sodelovanje med organi držav članic in omogočiti, da se pravne pravice tudi čezmejno izvršujejo pravočasno;

12. pozdravlja, da predlog ne spreminja nacionalnih opredelitev statusa zaposlenih in da je namen predlaganega postopka ugotoviti, ali je pogodbeno razmerje delovno razmerje v smislu nacionalnih opredelitev pojmov;

13. poudarja pomen človekovega odločanja pri vseh odločitvah v zvezi s človeškimi viri, na primer glede plačila, napredovanja, omejitve ali začasne prekinitve dela;

14. ugotavlja, da se zunaj platformnega dela vse pogosteje uporabljajo algoritmično upravljanje ter avtomatizirani sistemi spremljanja in odločanja;

15. poziva Evropsko komisijo, naj predlaga regulativni okvir za razširitev pravic zaposlenih in samozaposlenih platformnih delavcev na področju algoritmičnega odločanja na vse delavce, ki se pri svojem delu soočajo s sistemi avtomatiziranega spremljanja in odločanja, tudi zunaj okvira platformnega dela;

16. se zavzema za sistem, ki bi bil na voljo prek digitalne infrastrukture platforme dela in bi platformnim delavcem omogočal dajanje povratnih informacij o avtomatiziranih sistemih spremljanja in odločanja. To je lahko pomemben kazalnik in gradnik za učinkovito spremljanje avtomatiziranih sistemov, ki prispeva tako k zagotavljanju kakovosti v smislu varstva temeljnih pravic kot tudi k večjemu zadovoljstvu pri delu;

Zaščita samozaposlenih delavcev

17. poudarja, da morajo digitalne platforme platformnim delavcem zagotoviti popolne informacije o delovnih pogojih in vseh pomembnih odločitvah v uradnem jeziku ali uradnih jezikih države članice, v kateri delavec opravlja delo, in, kadar je to mogoče, v jeziku platformnega delavca ali v jeziku, ki je v regiji najbolj razširjen;

18. poziva države članice, naj začnejo v celoti izvajati Priporočilo Sveta 2019/C 387/01 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite ( 2 ) , da zagotovijo formalno in učinkovito kritje ter ustreznost in preglednost sistemov socialne zaščite za vse delavce in samozaposlene;

19. opozarja na spolni vidik teh predpisov. Zlasti ženske z obveznostmi oskrbe cenijo časovno in včasih tudi krajevno prožnost, ki jo ponuja delo prek platform. Algoritemsko upravljanje delovnega časa, ki delavce med drugim kaznuje za obdobja „nizke produktivnosti“, lahko najbolj prizadene prav ženske;

20. poudarja pomen osnutka smernic o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe za samozaposlene delavce brez zaposlenih, ki ga je predlagala Evropska komisija, da se pojasnijo organizacijske ureditve, ki jih lahko izvajajo samozaposleni brez zaposlenih v svojem razmerju do platform, vključno z njihovo sposobnostjo ustanavljanja poklicnih organizacij;

21. ugotavlja, da platformni delavci pogosto ne morejo uveljavljati svojih temeljnih pravic do združevanja in kolektivnega pogajanja, nenazadnje tudi zato, ker nimajo skupnih komunikacijskih sredstev in možnosti, da bi se sestali prek spleta ali v živo. Zato je treba prek digitalne infrastrukture platform dela zagotoviti ustrezne komunikacijske možnosti in pravico sindikatov do dostopa;

22. poudarja, da bi se morale te smernice nanašati le na osebe, ki so ustrezno opredeljene kot samozaposlene brez zaposlenih, in ne na delavce, ki so v skladu s pravno domnevo iz direktive lahko drugače opredeljeni;

Lokalna in regionalna razsežnost

23. obžaluje, da predlog direktive ne omenja lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so v številnih državah članicah za izvajanje delovne zakonodaje in določanje statusa delavcev pristojne podnacionalne oblasti;

24. poziva države članice ter lokalne in regionalne oblasti, naj podprejo lokalne pobude za pravičnejše platformno delo, kot je oblikovanje digitalnih platform dela v obliki delavskih zadrug, in zmanjšajo zdajšnji digitalni razkorak v različnih geografskih in demografskih razmerah (manj razvite regije);

25. poleg tega opozarja, da je Evropski odbor regij v mnenju Platformno delo – regulativni izzivi na lokalni in regionalni ravni ( 3 ) poudaril zmožnost lokalnih in regionalnih oblasti, da sprejmejo ukrepe za izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev bodisi z uvedbo ukrepov socialne podpore za atipične oblike zaposlitve, z vključitvijo socialnih meril za oddajo javnih naročil, povezanih z delovnimi pogoji na platformah, bodisi prek inšpektoratov za delo oziroma drugih enakovrednih organov ali ustanov, ki bi v okviru svojih pristojnosti izkoreninjali lažno razvrščanje delavcev;

26. poudarja, da ni pomembno le vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v izboljšanje delovnih pogojev pri platformnem delu, temveč jih je treba tudi podpirati in usposabljati, da bi okrepili njihova znanja in spretnosti na tem področju, zlasti ker jim je mogoče zaupati naloge spremljanja in izvrševanja zakonodaje;

Sorazmernost in subsidiarnost

27. meni, da je predlog direktive v skladu z zahtevami načel sorazmernosti in subsidiarnosti. Dodana vrednost ukrepov EU na tem področju in ustreznost pravne podlage, ki jo je izbrala Komisija, sta jasni in dosledni. Evropski odbor regij pozdravlja tudi preglednico za oceno subsidiarnosti, ki jo je Komisija priložila zakonodajnemu predlogu.

V Bruslju, 29. junija 2022 Predsednik Evropskega odbora regij Vasco ALVES CORDEIRO

(1) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(1) COR-2019-02655.

(2) Priporočilo Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite, 2019/C 387/01 (UL C 387, 15.11.2019, str. 1).

(3) COR-2019-02655.