[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.5.2007

COM(2007) 281 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Strateškemu partnerstvu med EU in Brazilijo naproti

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Strateškemu partnerstvu med EU in Brazilijo naproti

1. Oblikovanje partnerstva med EU in Brazilijo

Brazilija se je v zadnjih letih razvila v vse pomembnejšega svetovnega akterja in ključno sogovornico EU. Vendar pa dialog med EU in Brazilijo do nedavnega ni bil dovolj izkoriščen in je potekal predvsem znotraj dialoga med EU in Mercosurjem. Brazilija bo tako zadnja država „BRICS“[1], s katero bo EU organizirala srečanje na vrhu. Nastopil je čas, da se Braziliji prizna vloga strateške partnerice pa tudi glavnega latinskoameriškega gospodarskega akterja in regionalnega vodje[2]. Prvo srečanje na vrhu med EU in Brazilijo, ki bo potekalo julija 2007 v Lizboni, bo prelomnica v odnosih med EU in Brazilijo.

Dvostranski odnosi med EU in Brazilijo, ki so se nedavno okrepili in razplastili, zahtevajo celosten, koherenten in usklajen okvir za nadaljnji razvoj. Rastoča gospodarska in politična vloga Brazilije ji kot vodilnemu svetovnemu akterju nalaga nove odgovornosti. Predlagano strateško partnerstvo med Brazilijo in EU bi moralo Braziliji pomagati pri prevzemu konstruktivne vodilne vloge na svetovni ravni in v regiji sami ter pri globalnem, strateškem, obširnem in odprtem dialoga z EU, tako na dvostranski ravni kot v večstranskih in regionalnih forumih. Odnosi med EU in Brazilijo segajo na veliko področij, saj med njima obstajajo močne zgodovinske in kulturne vezi. V zadnjih letih je Brazilija postala prvakinja med državami v razvoju v okviru ZN in STO. EU in Brazilijo povezujejo temeljne vrednote in interesi, med katerimi so spoštovanje pravne države in človekovih pravic, obvladovanje podnebnih sprememb in prizadevanje za gospodarsko rast in socialno pravičnost doma in v svetu. Zavezništvo z Brazilijo je za EU bistvenega pomena pri obvladovanju teh in drugih izzivov v mednarodnih forumih.

Brazilija je tako rekoč celina zase in ji zaradi njene demografske teže in gospodarskega razvoja samodejno pripada vloga vodilne sile v Južni Ameriki in ključnega akterja v Latinski Ameriki. Brazilija se dejavno udejstvuje v okviru Mercosurja in je na čelu gibanja za spodbujanje Zveze južnoameriških držav (UNASUR)[3].

Brazilija je bistvenega pomena za uspešna pogajanja med EU in Mercosurjem, kar je prednostni strateški cilj EU, ki pa se zaradi slabega napredka na področju trgovine se pogajanja še niso zaključila, kar preprečuje, da bi se oblikovala širša strateška povezava med EU in Mercosurjem. Konstruktivna vodilna vloga Brazilije bi lahko pospešila pogajanja z Mercosurjem. EU medtem ostaja zavezana utrjevanju političnih in gospodarskih odnosov z Mercosurjem kot celoto ter razvoju dvostranskih odnosov z drugimi državami v tej regiji, zlasti z Argentino, še eno pomembno južnoameriško sogovornico (nedavno je bila vzpostavljena vrsta političnih dialogov).

Brazilija je na trgovinskem področju glavno naložbeno središče EU v Latinski Ameriki[4] in tržišče, ki bo po zaključku pogajanj v zvezi z razvojno agendo iz Dohe (RAD) v okviru STO in z Mercosurjem ter po dodatnem zmanjšanju ovir ponujalo glavne dodatne možnosti za podjetja iz EU. Čeprav se njene stopnje rasti ne dajo primerjati s Kitajsko ali Indijo[5], ima Brazilija ogromne naravne vire, priznano znanstveno in akademsko odličnost, močno industrijsko razvejanost in obsežen mednarodni trg.

Brazilija se obenem sooča z nekaterimi izzivi: pereča dohodkovna neenakost ostaja velika ovira in je eno izmed glavnih področij ukrepanja, ki se ga vlada loteva s pomočjo programa „Bolsa Familia“, in ključno področje za sodelovanje in dialog z EU. Te neenakosti se tudi odražajo v močnih regionalnih razlikah znotraj Brazilije, in sicer med njenim severom in bolj razvitim jugom. EU si želi tesnejšega sodelovanja z Brazilijo pri izmenjavi dobrih praks na področju regionalne kohezije.

2. Oblikovanje skupnega programa

Tesnejše in močnejše partnerstvo je v interesu tako EU kot Brazilije. Komisija v spodnjem poglavju navaja vrsto področij in sektorjev na svetovni, regionalni in dvostranski ravni, v okviru katerih bi tesnejše sodelovanje med EU in Brazilijo po njenem mnenju koristilo obema in ki bi lahko tvorili jedro prihodnjega strateškega partnerstva.

Če bi bil ta predlog Svetu in Evropskemu parlamentu sprejet, bi lahko bil podlaga za oblikovanje predloga, ki bi ga EU predstavila Braziliji na srečanju na vrhu v Lizboni. Brazilijo se na podlagi tega poziva, da predloži svoj strateški odgovor na predloge EU.

Srečanje na vrh v Lizboni bi torej moralo biti začetek procesa, ki bo EU in Braziliji omogočil, da razvijeta skupni program za strateško partnerstvo.

2.1. Krepitev večstranskosti

Brazilija in EU si delita mnenje, da je odziv na današnje svetovne izzive možen samo z večstranskim okvirom, ki temelji na močnih Združenih narodih. Zato moramo tako eni kot drugi z lastnimi dejanji neprestano izkazovati našo zavezanost načelu učinkovite večstranskosti. Brazilija igra pomembno vlogo pri premoščanju razlik, ki zavirajo napredek pri reševanju mednarodnih vprašanj, od reforme ZN do podnebnih sprememb, od razoroževanja do svetovne trgovine. V interesu obeh partnerjev je, da s tesnejšim sodelovanjem in posvetovanjem na vseh ravneh poskušata čim bolj približati stališča EU in Brazilije glede širokega obsega vprašanj. EU bi cenila odločnejši in bolj proaktiven pristop Brazilije ter tesnejše sodelovanje z EU znotraj organov ZN, v skladu z njeno svetovno težo.

- Prvi pomemben korak bo okrepitev našega sodelovanja v vseh mednarodnih forumih, in sicer tako, da se bomo sistematično posvetovali pred pomembnimi srečanji ZN in drugimi srečanji in primerjali vidike, uskladili stališča v največji možni meri, zagotovili medsebojno pomoč pri pomembnih vprašanjih in razvili skupne pobude.

EU in Brazilija bi lahko na primer izkoristili priložnosti za boljše usklajevanje svojih stališč znotraj Komisije ZN za izgradnjo miru (Peace-Building Commission – PBC). Z medsebojnim sodelovanjem bi lahko zagotovili, da bi Komisija za izgradnjo miru postala strateško naravnan organ, kakor je bilo tudi sprva mišljeno, in ne samo še en mehanizem za usklajevanje donatorjev.

- EU izjemno ceni zavezanost Brazilije, da igra vidno vlogo v operacijah za ohranjanje miru[6], zlasti na Haitiju, kjer vodi mirovno misijo MINUSTAH.

- Upoštevajoč močno angažiranost EU na Haitiju [7] , obstajajo močni razlogi za sodelovanje med EU in Brazilijo ter za usklajevanje njunih prizadevanj za zagotavljanje miru in stabilnosti v tej državi in drugje.

Glede neširjenja jedrskega orožja se Brazilija močno zavzema za svetovni sistem neširjenja in bi lahko pomagala izboljšati odnose med razvitimi državami in G77.

- EU in Brazilija bi morali tesno sodelovati za podporo in nadaljnji razvoj svetovnega sistema neširjenja.

Brazilija je v zadnjih letih prevzela vodilno vlogo v imenu držav v razvoju znotraj STO, zlasti v trgovini s kmetijskimi proizvodi in v okviru skupine G20. Brazilija in EU si obe prizadevata za nadaljnjo krepitev večstranskega trgovinskega sistema, tako da lahko države na vseh stopnjah razvoja bolje izkoristijo globalno odpiranje trgov. Zato tako Brazilija kot EU nosita posebno odgovornost za uspešen zaključek sedanjega kroga pogajanj v Dohi. Dolgoročno si moramo tudi močneje prizadevati za boljšo pripravljenost na nove izzive svetovnega gospodarstva, kjer so ureditvena vprašanja vedno bolj pomembna za zagotavljanje poštene konkurence in trajnostnega razvoja.

- EU in Brazilija si morata pri različnih oblikah pogajanj v STO še naprej po najboljših močeh prizadevati, da se leta 2007 uspešno zaključijo.

Brazilija bi lahko bila znotraj foruma finančnih ministrov G20 ključna partnerica pri oblikovanju skupnih stališč z EU, tudi v zvezi z razpravami o reformah mednarodne finančne arhitekture. To bo zlasti pomembno v času predsedovanja Brazilije skupini G20 leta 2008.

2.2. Izboljšanje standardov na področju človekovih pravic, krepitev demokracije in dobrega upravljanja

EU in Brazilija si že dolgo delita širok spekter skupnih vrednot in interesov na področju spodbujanja in zaščite človekovih pravic, krepitve demokracije, pravne države in dobrega upravljanja. Obe močno podpirata oblikovanje skupnih standardov in vrste orodij za njihovo izvajanje. V okviru Sveta za človekove pravice in tretjega odbora Generalne skupščine ZN (UNGA) obstaja velik potencial za sinergije in nadaljnje sodelovanje pri spodbujanju človekovih pravic na svetovni ravni. EU in Brazilija tudi obe želita spodbujati demokracijo in pravno državo ter dobro upravljanje v vseh državah.

- EU si prizadeva za tesno sodelovanje z Brazilijo zlasti na področju človekovih pravic, da bi dosegla večje soglasje pri resolucijah ali kot sopokroviteljica pobud v zvezi z določenimi državami in vprašanji v zadevnih organih ZN.

2.3. Doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja in spodbujanje regionalnega in socialnega razvoja

Sodelovanje pri mednarodnih prizadevanjih za odpravo revščine in neenakosti v svetu: Kot druge nastajajoče vodilne sile je tudi Brazilija vedno bolj prisotna pri sodelovanju jug-jug, zlasti v svoji neposredni bližini in portugalsko govorečih afriških državah. Medtem ko je večina „novopečenih donatorjev“ pogosto usmerjena v doseganje hitrih rezultatov in zaslužkov, pa je program sodelovanja Brazilije (relativno majhnega obsega) usmerjen bolj v dolgoročen, trajnosten razvoj. Brazilija je znana po svojih zagovorniških dosežkih na mednarodnih platformah in po razvoju inovativnih modelov večstranskega in tristranskega sodelovanja, kot je „Ukrep proti lakoti in revščini“ [8], ki so ga ZN na pobudo predsednika Lule skupaj s Čilom, Francijo in ZN začeli leta 2004. Tako EU kot Brazilija obravnavata sodelovanje pri razvoju kot način za krepitev miru in varnosti.

Dvostransko sodelovanje med ES in Brazilijo v okviru tematskih programov je zelo dragoceno[9]. Odobreni projekti in programi obravnavajo področja od upravne in gospodarske reforme do socialnega razvoja in okolja.

Komisija si prizadeva izkoristiti tristransko sodelovanje z Brazilijo in skupnostjo portugalsko govorečih držav (CPLP) (npr. v zvezi z energijo) in oblikovati okvir za krepitev odnosov z Brazilijo in portugalsko govorečimi afriškimi državami.

- Komisija je pripravljena okrepiti sodelovanje z Brazilijo na področju razvojne pomoči, zlasti v zvezi s tristranskim sodelovanjem s CPLP glede dejavnosti za razvojno sodelovanje.

Dialog v zvezi z vprašanji na področju socialne, zaposlovalne in regionalne politike: Čeprav je Brazilija ena izmed držav v Južni Ameriki, najmanj neodvisnih od pomoči (URP je 0,05 % BND), v državi vlada velika revščina (raven revščine je približno 27,9 %) in ima visok Ginijev količnik (58,2 leta 2003 in 56,7 leta 2005), sooča pa se tudi z naraščajočimi izzivi v obliki regionalnih razlik v razvoju. Zahvaljujoč programu „Bolsa Familia“ in drugim učinkovitim programom, je Braziliji uspelo zvišati kazalnik človekovega razvoja[10] in za polovico zmanjšati skrajno revščino 10 let pred zastavljenim ciljem, tj. do leta 2012, vendar pa je treba še veliko storiti za enakomernejšo porazdelitev virov. Zaposlovalna struktura Brazilije se zelo hitro razvija in mnogi vidiki globalizacije postavljajo pred preizkušnjo regionalne in socialne politike ter sposobnost ukrepanja javnih organov za zmanjšanje neenakosti. Mnogi vidiki lizbonske strategije so namenjeni spoprijemanju s temi izzivi. Zato bi bila izmenjava medsebojnih političnih izkušenj na zadevnih področjih dragocena tako za EU kot za Brazilijo. Na podlagi dialogov med EU in Brazilijo o socialnih in zaposlovalnih vprašanjih ter o regionalni politiki bi lahko izkušnje Brazilije, ki jih je pridobila pri iskanju inovativnih rešitev za obvladovanje revščine, neenakosti in socialne izključenosti, koristile drugim državam v Latinski Ameriki.

- Nedavno vzpostavljeni dialog med EU in Brazilijo o socialnih in zaposlovalnih vprašanjih zagotavlja forum za izmenjavo najboljših praks in politične razprave na področju zaposlovanja, socialnega varstva, vključevanja in socialnega dialoga.

- Dialog o regionalni politiki bo Braziliji omogočil, da izkoristi izkušnje EU, pridobljene pri zmanjševanju regionalnih razlik in doseganju boljšega ozemeljskega ravnovesja, ter izmenja najboljše prakse pri oblikovanju in izvajanju regionalne politike, zlasti pri vprašanjih, kot so partnerstvo na več ravneh (ki zajema regionalne in lokalne akterje, zasebni sektor in civilno družbo), srednjeročno strateško načrtovanje, vzvodi spodbude na področju nacionalnih virov (javnih in zasebnih), razvoj upravnih zmogljivosti, usklajevanje in komunikacija med institucijami, širjenje kulture vrednotenja in sodelovanja med regijami.

- Brazilija bi si z drugimi južnoameriškimi državami lahko izmenjala izkušnje pri iskanju inovativnih rešitev za obvladovanje revščine, neenakosti, socialne izključenosti, za zmanjševanje regionalnih razlik, za socialno varstvo in dostojno delo za vse.

2.4. Varstvo okolja

Brazilija je skrbnica največjih še obstoječih območij deževnega gozda na svetu in ključna partnerica EU v prizadevanju za boljše mednarodno ukrepanje v boju proti podnebnim spremembam in zmanjševanju biotske raznovrstnosti. Močna in konstantna politična volja bo potrebna za dosego celostnega sporazuma o podnebnih spremembah, da bi se omejila rast temperatur na manj kot 2 °C glede na temperature iz predindustrijske dobe. Kakor je bilo omenjeno v Sporočilu Komisije z dne 10. januarja 2007 o „omejevanju globalne podnebne spremembe na 2 ºC“, ki so ga odobrili voditelji držav in vlad na spomladanskem srečanju na vrhu 8. in 9. marca 2007, EU meni, da je, glede na nujnost vprašanja, na konferenci ZN o podnebnih spremembah, ki bo letos decembra potekala na Baliju, treba začeti in do leta 2009 zaključiti pogajanja za svetovni in celosten sporazum za obdobje po letu 2012, ki bo temeljil predvsem na načelu skupnih vendar diverzificiranih odgovornosti. Potrebna so politična prizadevanja na visoki ravni, da bi se okrepila in začela uporabljati konvencija ZN o biotski raznovrstnosti in dosegel cilj, zastavljen na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju biotske raznovrstnosti za leto 2010. EU in Brazilija si delita tudi skrb za druge okoljske izzive, zlasti zaščito gozdov, upravljanje z vodo, morsko okolje, ter za svetovni izziv v zvezi z živim srebrom in netrajnostne vzorce potrošnje in proizvodnje.

EU in Brazilija delujeta skupaj na mednarodnem prizorišču, poleg tega pa se medsebojno posvetujeta o vrsti okoljskih vprašanj. Med Evropsko komisijo in Brazilijo se odvijajo redna srečanja za politični dialog o okolju in podnebnih spremembah. EU zanima izmenjava izkušenj na področju upravljanja vodnih virov in obravnavanja netrajnostnih vzorcev potrošnje in proizvodnje.

- EU bi morala razviti in okrepiti svoj politični dialog z Brazilijo o okolju, in sicer o temah, kot so podnebne spremembe, upravljanje vodnih virov, biotska raznovrstnost in krčenje gozdov, vključno z vlogo avtohtonih ljudstev, da bi bolje razumeli stališča enih in drugih ter tako okrepili naš skupni vpliv na teh področjih.

- EU bi morala sodelovati z Brazilijo na mednarodnih forumih, da bi pospešila razprave o podnebnih spremembah in krčenju gozdov, z namenom, da bi dosegla sporazum glede svetovnega okvira za obdobje po letu 2012.

- Tesnejše sodelovanje bi bilo potrebno tudi pri izvajanju konvencije o biotski raznovrstnosti in doseganju cilja v zvezi z biotsko raznovrstnostjo za leto 2010 pa tudi pri drugih ključnih svetovnih izzivih, kot je boj proti onesnaževanju z živim srebrom.

2.5. Krepitev sodelovanja na področju energije

Brazilija je bila prva država, ki je uspešno razvila zelo obsežno domačo proizvodnjo biogoriv, kar pomeni velik razvojni potencial. Prevzela je vodilno vlogo na različnih stopnjah proizvodnje, distribucije in porabe biogoriv. EU je nedavno potrdila, da je ključna prednostna naloga njene energetske politike večja uporaba obnovljivih energij. Letošnji akcijski načrt za evropsko energetsko politiko, ki so ga voditelji EU sprejeli na politični ravni, določa velikopotezne cilje glede uporabe obnovljivih energij (20 %) in biogoriv (najmanj 10 %) do leta 2020.

EU in Brazilija obe menita, da lahko sodelovanje na tem področju prinese ugodnosti za obe strani: v okviru mednarodnega foruma o biogorivih marca 2007 je bilo na pobudo Brazilije sklenjeno partnerstvo[11]. Ta forum prispeva k razvoju skupnih standardov, ki naj omogočajo rast mednarodnega trga in obenem zagotavljajo, da je rast trajnostna in da se dosežejo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugi cilji v zvezi s trajnostnim razvojem. Mednarodna konferenca o biogorivih, ki jo organizira Komisija 5. in 6. julija 2007 v Bruslju, bo priložnost za vidno razširitev tega sodelovanja.

EU želi tudi poudariti sodelovanje z Brazilijo v zvezi z učinkovito porabo energije, tako na dvostranski ravni kot s prihodnjim mednarodnim okvirnim sporazumom.

- Začetek političnega dialoga med EU in Brazilijo o energiji v letu 2007 bi lahko omogočil pomemben napredek v sodelovanju na področju energije med EU in Brazilijo, in sicer na upravljalni in tehnični ravni. Teme bi morale obsegati trajnostna biogoriva in druge obnovljive energetske vire, učinkovito porabo energije ter tehnologije z nizko stopnjo ogljikovih emisij. Dialog bi tudi omogočil vzpostavitev tesnejših vezi, izmenjave izkušenj in znanj glede pomembnih mednarodnih razvojnih trendov na področju energije ter spodbujanje politik za boljšo energetsko varnost in trajnost.

2.6. Krepitev stabilnosti in blaginje v Latinski Ameriki

V zadnjih letih je Brazilija okrepila svoje odnose s svojimi sosedami, zlasti z Argentino, s katero je sklenila „strateško povezavo“.

Na politični ravni je Brazilija postala steber južnoameriške stabilnosti. V okviru svojega političnega in institucionalnega sistema se je bila sposobna soočiti z izzivi, s katerimi se srečujejo mnoge države te regije (npr. s socialno kohezijo).

Brazilija je na čelu prizadevanj za večje povezovanje južnoameriških držav tako preko Mercosurja kot z ustanovitvijo skupnosti južnoameriških narodov decembra 2004, iz katere se je aprila 2007 na regionalnem vrhovnem srečanju razvil UNASUR. V zadnjih letih je bilo sodelovanje Brazilije s svojimi sosedami zaznamovano z zmernostjo, kar se je pokazalo v načinu, na katerega je obravnavala področja, kjer prihaja do razhajanj stališč med Venezuelo in Bolivijo.

Na področju energije, telekomunikacij, vode in prometa ima medsebojna povezanost pomembno vlogo pri spodbujanju stabilnosti in blaginje v Latinski Ameriki. Udeležba Brazilije v kateri koli veliki regionalni energetski shemi je bistven pogoj za prispevek Brazilije k regionalnim energetskim strukturam. Izgradnja prometnih koridorjev med Atlantskim in Pacifiškim oceanom vzdolž panameriških osi pomeni, da je Brazilija zdaj bolj povezana z latinskoameriško prometno mrežo.

Brazilija ima pomembno vlogo v procesu sodelovanja med EU, Latinsko Ameriko in Karibi (EU-LAK). EU visoko ceni njeno aktivno sodelovanje in prispevek k razpravam o socialni koheziji, in zlasti k prihodnjemu forumu EU-LAK o socialni koheziji.

- EU še naprej sodelovala z Brazilijo pri izvajanju priporočil konference EU-LAK o socialni koheziji, ki je potekala marca 2006, in pri nadaljnjem razvoju tega programa. Priprave na forum EU-LAK o socialni koheziji bodo dobra priložnost za dialog. Obe strani bi se lahko tudi skupaj zavzeli za spodbujanje mednarodnih organizacij in civilne družbe pri krepitvi socialne kohezije.

- EU bi z veseljem pozdravila tesno sodelovanje Brazilije pri pripravah na naslednji vrh EU-LAK v Limi leta 2008.

2.7. Nadaljnji razvoj programa Mercosur

Pomembnost in vpliv Brazilije s svojim obsežnim trgom znotraj Mercosurja sta očitna. Leta 2005 je Brazilija predstavljala približno 80 % celotnega BDP Mercosurja[12]. Poleg tega je Brazilija gonilna gospodarska sila Južne Amerike, gibanje njenih gospodarskih politik pa bo vplivalo na gospodarsko stabilnost in gospodarsko povezovanje celotne regije.

Glede na pomembno vlogo Brazilije znotraj Mercosurja bo krepitev političnega odnosa EU s tako pomembno državo okrepilo povezovanje znotraj Mercosurja pa tudi odnose med EU in Mercosurjem.

Brazilija lahko s širjenjem svojega znanja o EU in izkušenj, pridobljenih v pogajanjih o skupnem programu z EU, bolje podpre prizadevanja Mercosurja pri oblikovanju skupnega trga in politične unije. To je izjemnega pomena zlasti zdaj, ko je Mercosur v občutljivi fazi. Ta skupina držav mora še vedno dokončati delo v zvezi z nekaterimi vidiki svojega gospodarskega povezovanja, kot na primer dokončno oblikovati carinsko unijo in skupni trg storitev. Med oblikovalci mnenj v vseh državah Mercosurja v razvoju obstaja tudi naraščajoči občutek, da mora skupina držav povečati svoje ambicije in svojo učinkovitost, vključno z razvojem svoje politične in zunanjepolitične razsežnosti. Brazilska vlada se neprestano zanima za izkušnje EU kot model za povezovanje Mercosurja, čeprav so vlade držav Mercosurja pri gospodarskem in političnem povezovanju običajno zelo previdne pri prenosu moči na zunanje institucije. EU je največja podpornica in velik donator Mercosurja.

Okrepljeni dialog bo obema strankama pomagal pri uresničevanju ciljev za sklenitev pridružitvenega sporazuma med EU in Mercosurjem; uspešna sklenitev je kompleksno povezana z razvojnim postopkom političnega in gospodarskega povezovanja znotraj Mercosurja, postopkom, v katerem bi morala Brazilija prevzeti pomembno vodstvo.

- Zato se obračamo na Brazilijo z upanjem, da bo konstruktivno prispevala k sklenitvi uravnoteženega in celostnega sporazuma med EU in Mercosurjem.

- EU in Brazilija bi morali skupaj poiskati načine, kako naj čim bolje sodelujeta in medsebojno izmenjujeta izkušnje v zvezi vprašanji regionalnega povezovanja.

2.8. Krepitev trgovinskih in gospodarskih odnosov

Razvoj trgovine in naložb: Brazilija je najpomembnejši trg za EU v Latinski Ameriki, saj zajema tretjino celotne trgovine EU s to regijo in ima v zadnjih letih dvomestno letno stopnjo rasti pri dvostranskih trgovinskih tokovih. EU je tudi najpomembnejša trgovinska partnerica Brazilije, saj zajema 22 % celotne trgovine Brazilije. Za razliko od tega pa Brazilija predstavlja samo 1,8 % celotne trgovine EU in je šele na enajstem mestu med glavnimi trgovinskimi partnericami EU (Eurostat, 2005). To kaže na pomemben potencial, ki ga ta trg pomeni za EU. Od vseh držav BRICS je Brazilija pritegnila največ tujih neposrednih naložb EU[13], in sicer v višini 80,1 milijarde EUR. Brazilija je tudi pomembna vlagateljica v EU[14], zlasti na področjih, kot so trgovina, rudarstvo in gradbeništvo.

Pri dostopu na trg je naš cilj še dodatno povečati naše priložnosti za trgovanje s pomočjo razvojne agende iz Dohe in s pogajanji med EU in Mercosurjem, glede na trenutno precej visoko stopnjo zaščite na brazilskih trgih blaga in storitev. Zato EU podpira Brazilijo pri znižanju tarifnih in netarifnih ovir, spodbujanju gospodarske reforme in dobrega upravljanja na davčnem področju ter pri oblikovanju stabilnega zakonodajnega okolja za gospodarske subjekte, vključno s tujimi vlagatelji. Bolj odprto okolje za trgovino in naložbe v Braziliji bi okrepilo konkurenčnost v vseh sektorjih in ustvarilo sredstva za povečanje blaginje.

- Prihodnje partnerstvo med EU in Brazilijo je priložnost za obravnavanje vprašanj, ki so posebej pomembna za obe strani in dopolnjujejo razprave med EU in Mercosurjem, na primer z dialogom o vprašanjih intelektualne lastnine, industrijske politike in sodelovanja pri upravljanju pa tudi z razpravami na sanitarnem in fitosanitarnem (SFS) področju, ter tako krepijo medsebojno razumevanje razmer na področju SFS, ki bi lahko vplivale na trgovino.

Gospodarska in finančna vprašanja: Glede na pomembno vlogo Brazilije v svetovnem gospodarstvu in ključnih mednarodnih forumih, kot so G20, STO in skupina držav G8, bi morala EU z Brazilijo tudi okrepiti dialog o finančnih in makroekonomskih vprašanjih. Ta bi lahko zajel makroekonomske in davčne izzive, strategije za strukturne reforme za večjo trajnostno rast ter vprašanja socialne kohezije.

- Strateško partnerstvo med EU in Brazilijo bi moralo vključevati reden makroekonomski dialog.

Posojila Evropske investicijske banke (EIB) so bila pomembna za krepitev gospodarskih vezi med Brazilijo in EU ter so podprla razvoj zasebnega sektorja. Brazilija je bila največja prejemnica posojil EIB v Latinski Ameriki in bo še naprej pomembna prejemnica teh posojil. EIB bo s temi posojili Braziliji podprla cilje EU, ki se osredotočajo na okoljsko trajnost (vključno z ublažitvijo podnebnih razmer), energetsko varnost, podporo neposrednim tujim naložbam in prenos tehnologije ter znanja in izkušenj.

Informacijska družba: EU in Brazilija obe menita, da so informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ne samo bistvene za spodbujanje inovativnosti, konkurenčnosti in gospodarske rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in večjo učinkovitost javnega sektorja, ampak imajo tudi pomembno socialno razsežnost pri izboljšanju socialne kohezije, povečanju kakovosti življenja in zmanjševanju revščine.

- Prednostna naloga EU je dodatno razširiti dvostranski dialog in sodelovanje na področju IKT, tako da bosta zajela ureditveni, politični in raziskovalni vidik. To bo prispevalo k zagotavljanju trdnega in stabilnega ureditvenega okvira v tem sektorju, optimalni uporabi IKT za podporo javnih politik in socialne blaginje ter razvoju izmenjav na zadevnih znanstvenih in tehnoloških področjih.

Zračni promet : S približno štirimi milijoni potnikov na leto v rednih poletih je trg zračnega prometa med EU in Brazilijo ključnega pomena pri povezovanju ljudi in podjetij med EU in Brazilijo. Letalske storitve med Brazilijo in EU potrebujejo trden zakonodajni okvir za razvoj tega sektorja. Zato morajo biti sporazumi med Brazilijo in državami članicam EU na področju zračnega prometa prilagojeni tako, da upoštevajo obstoj enotnega letalskega trgu EU. Ko bo Brazilija priznala obstoj EU v svojih dvostranskih sporazumih o letalskih storitvah, bo imela možnosti, da postane pomembna partnerica na različnih področjih letalske politike. Dober primer upravljanja zračnega prometa je projekt SESAR (Single European Sky ATM Research – raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba), katerega namen je povečati varnost, učinkovitost in okoljsko trajnost zračnega prometa, in sicer s povečanim sodelovanjem na področju letalske varnosti, zlasti ob upoštevanju ugotovitev o spričevalih o plovnosti.

- Prednostna naloga EU je spremeniti sporazume med Brazilijo in državami članicami EU o zračnem prometu kot nujno zadevo.

Pomorski promet in gospodarjenje z morji: Brazilija in EU sta obe glavna akterja v svetovnem gospodarstvu in pomorski promet je ključnega pomena za rast, trgovino in razvoj. Nedavno vzpostavljeni politični dialog med EU in Brazilijo o pomorskem prometu bi bilo treba razviti naprej, da bi se izboljšali pogoji za brazilske in evropske ladjedelniške družbe , olajšal pomorski promet v Braziliji in EU, razvilo okrepljeno sodelovanje med obema stranema na vseh področjih medsebojnega interesa, vključno s pristanišči, prometom po celinskih vodnih poteh, infrastrukturo in pomorsko varnostjo, pa tudi da bi se proučilo usklajevanje pristopov v mednarodnih organizacijah.

- Poleg tega bi stranki lahko razmislili o oblikovanju medsektorskega sodelovanja glede gospodarjenja z morji, ki bi zajelo širok razpon vidikov na tem področju, od prometa, ribolova, raziskovanja morij, zaščite morskega okolja in trajnostnega izkoriščanja naravnih virov do ustreznega načrtovanja, dobrega upravljanja in kazenskega pregona.

- Nedavno vzpostavljeni politični dialog med EU in Brazilijo o pomorskem prometu bi bilo treba dodatno razviti.

Brazilska vlada pripisuje prednostni pomen znanosti, tehnologiji (Z&T) in inovacijam [15]. Pomembno je tudi dvostransko sodelovanje, glede na to, da je Brazilija ena od najpomembnejših tretjih držav, ki sodelujejo v Šestem okvirnem programu za raziskave (OP6 2002–2006), in je udeležena v skupnih raziskovalnih dejavnostih na dvostranski in dvoregionalni ravni na vseh glavnih tematskih področjih od okolja, hrane in zdravja do energije in kopenskega prometa. Nedavni začetek veljavnosti sporazuma o sodelovanju med EU in Brazilijo na področju Z&T in nove možnosti za mednarodno udeležbo v Sedmem OP EU za raziskave 2007–2013 tvorita trden temelj za okrepitev obstoječega sodelovanja.

- Dialog na področju Z&T bi bilo treba okrepiti in izboljšati skupno načrtovanje, da bi usmerili in določili prednostne naloge s pomočjo ustreznih tematskih dialogov na področjih skupnega interesa.

- Brazilijo se podpira pri financiranju njenih lastnih udeležencev v dejavnostih OP7, če in kadar je primerno. Obe strani bi morali olajšati mobilnost raziskovalcev, kar EU spodbuja s pomočjo posebnega programa „Človeški viri“. EU in Brazilija bi morali uskladiti in izboljšati vidnost sodelovanja na tem področju.

- Treba bi bilo razmisliti o oblikovanju sporazuma med EURATOM-om in Brazilijo po modelu obstoječih sporazumov z drugimi državami. Tak sporazum bi lahko bil sklenjen na posebnem področju fuzije, na primer da se spodbudi pristop Brazilije k projektu mednarodnega termonuklearega poskusnega reaktorja (ITER), ali na širših področjih jedrskih raziskav.

Satelitska navigacija, Galileo: Sodelovanje pri evropskem programu satelitske navigacije Galileo bi bilo treba okrepiti z novim sporazumom o sodelovanju (na podlagi prvotnih izmenjav informacij in drugih stikov).

- Sodelovanje Brazilije v programu Galileo bi bila odlična priložnost za okrepitev sodelovanja med EU in Brazilijo na področju visokotehnološkega industrijskega in znanstvenega sodelovanja.

2.9. Pravosodje, svoboda in varnost

EU in Brazilija bi morali sodelovati, tudi na mednarodnih forumih, pri oblikovanju mednarodnih standardov za boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji, in sicer s spodbujanjem sodelovanja v kazenskih zadevah in še posebej z doslednim izvajanjem konvencij in protokolov ZN glede boja proti transnacionalnemu organiziranemu kriminalu in korupciji. EU in Brazilija bi morali spodbujati tudi regionalno multidisciplinsko sodelovanje na področju kazenskega pregona. Sodelovanje med EU in Brazilijo pri obvladovanju problemov s prepovedanimi drogami bi moralo temeljiti na načelu skupne odgovornosti in bi moralo podpirati razvoj politik in programov, ki s celostnim in uravnoteženim pristopom pomagajo krepiti sposobnost Brazilije za soočanje s svetovnim problemom drog.

Komisija je prepričana, da bodo pogajanja o sporazumu med Evropsko skupnostjo in Brazilijo o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje uspešna in zaključena v prihodnjih mesecih. Ta sporazum bo postavil konec neenakemu obravnavanju nekaterih državljanov EU po širitvi leta 2004 s strani Brazilije in zagotovil popolnoma vzajemen sistem odprave vizumov za brazilske in evropske državljane. Pričakuje se, da bo Komisija sprejela okvirni pogajalski mandat konec junija.

V okviru teh pogajanj je treba poudariti, da se bodo zaradi tesnejšega sodelovanja med EU in Brazilijo proučile možnosti boja proti nezakonitemu priseljevanju. Glede migracij je posebej pomembno vprašanje nakazil EU Braziliji, ki so se v zadnjih letih občutno povečala. Če se z njimi dobro upravlja, lahko prispevajo h gospodarski rasti in razvoju. Treba bi bilo proučiti tudi mehanizme za nadaljnji lažji prenos nakazil, tudi znotraj makroekonomskega dialoga.

- EU in Brazilija bi morali spodbujati regionalno multidisciplinsko sodelovanje na področju kazenskega pregona.

2.10. Zbliževanje ljudi

Seveda se odnos med EU in Brazilijo ne omejuje zgolj na gospodarske interese: omeniti je treba zgodovinske vezi, močno kulturno in jezikovno sorodnost, sodelovanje univerz, športne vezi, turistične tokove v obe smeri, odnose med podjetji, skupni interes na področju zdravja in še veliko več.

Kot del krepitve in poglobitve odnosa med EU in Brazilijo obstaja potreba po ukrepanju za večjo ozaveščenost ljudi ter razumevanje kulture in družbe ene in druge partnerice. Morali bi neposredno ukrepati, da bi lahko ocenili javno mnenje in razumevanje glede EU in Brazilije ter razvili in izvajali strategije za boljšo prepoznavnost in ozaveščenje pa tudi poglobili razumevanje in pojasnili nesporazume.

Visoko izobraževanje

V okviru sodelovanja med EU in Brazilijo na področju visokega izobraževanja obstaja velik interes in številne možnosti za širitev akademskega znanja in zbliževanje prihodnjih intelektualnih elit. Brazilija je aktivna udeleženka v izobraževalnem programu EU ALBAN[16], programu Erasmus Mundus[17] in v dvostranskih programih izmenjav držav članic EU. Brazilija beleži tudi močno udeležbo v programu EU ALFA [18] za sodelovanje med univerzami EU in Latinske Amerike. Pomembno je, da se trenutno proučuje vzpostavitev političnega dialoga o izobraževanju za izmenjavo najboljših praks.

- EU predlaga, da bi dodatno pospešili izmenjavo izkušenj in znanj ter dialog med obema kulturama tako, da bi v bližnji prihodnosti okrepili izmenjave med univerzami, in sicer s sredstvi iz državne strategije EU 2007–2013: za dodatne štipendije Erasmus Mundus za brazilske študente je predvidenih 30,5 milijonov EUR.

Kultura : EU in Brazilija imata podobne predstave in skupne cilje na področju kulture, zlasti glede kulturne različnosti in medkulturnega dialoga. Nedavno dogovorjeni sektorski dialog bo zagotovil okvir za krepitev kulturne različnosti in spodbujanje kulturnih industrij. Težišče dialoga bo konvencija UNESCO o zaščiti in spodbujanju različnosti kulturnega izraza in krepitev sodelovanja na mednarodnih forumih glede učinkovitega izvajanja konvencije. Na področju jezikov lahko izkušnje EU zagotovijo najboljše prakse za spodbujanje jezikovne različnosti.

Civilna družba: Stike med narodi Brazilije in EU bi bilo treba okrepiti tudi s pomočjo civilne družbe. Na obeh straneh obstaja velik skupni interes za vprašanja, ki zadevajo vse, kot so podnebne spremembe, okolje, zmanjšanje revščine, družbeni razvoj, urbanizacija, pa tudi pri bolj tehničnih in gospodarskih vprašanjih, kot so znanost in tehnologija ter pomorski promet.

- Na vrsti področij je treba okrepiti stike civilne družbe.

- Izmenjave in sodelovanje mladih izven okvirov formalnega izobraževanja bi lahko okrepili s programom „Mladi v akciji“.

Podjetja: Potencial za sodelovanje med podjetji, ki se odslikava v občudovanja vrednem obsegu naložb na obeh straneh, je še vedno premalo izkoriščen. Stike med podjetji bi bilo treba dodatno okrepiti in podpreti z organizacijo okrogle mize med EU n Brazilijo.

- Prva okrogla miza med podjetji EU in Brazilije bo potekala vzporedno s političnim vrhom EU in Brazilije v Lizboni.

3. POT NAPREJ

Hitro razvijajoči se odnos med EU in Brazilijo trenutno temelji na okvirnem sporazumu o sodelovanju iz leta 1992 in okvirnem sporazumu o sodelovanju med EU in Mercosurjem iz leta 1995. To neizbežno omejuje obseg in širino dialoga.

Predsednik Barroso je maja 2006 obiskal Brazilijo, kar je dalo nov zagon našim odnosom s priznanjem potencialnih ugodnosti sodelovanja v vrsti sektorskih področij, določenih na srečanju skupnega odbora aprila 2005[19]. Prvi krog političnih posvetovanj z Brazilijo v sestavi trojke se je odvijal maja 2007 v Brasiliji.

Ti nedavni koraki so na obeh straneh pokazali naraščajoče navdušenje za širitev in krepitev našega sodelovanja na mnogih področjih. Brazilija je pokazala velik interes za ta proces in za razvoj „strateškega partnerstva“ z Evropo.

Julijsko srečanje na vrhu daje Uniji priložnost za nov močen pospešek celotnemu partnerstvu med EU in Brazilijo. Strateško partnerstvo z Brazilijo, dolgoletno prijateljico in zaveznico v zelo pomembni regiji za EU, bi pomenilo oblikovanje soglasja in sporazumov o širšem političnem sodelovanju za spodbujanje miru na obeh naših celinah in širše ter bi nam omogočilo, da združimo naša prizadevanja za obvladovanje svetovnih izzivov, s katerimi se soočamo. To bi pomenilo, da bi bilo treba v gospodarskih in trgovinskih odnosih graditi na sodelovanju in napredovati v sektorjih, v katerih je treba sodelovati. Vključevalo bi tudi močno zavezo o regionalnem povezovanju s poudarkom na našem sodelovanju z Mercosurjem in prizadevanjem za uspešno sklenitev pridružitvenega sporazuma med EU in Mercosurjem. Strateško partnerstvo med EU in Brazilijo bi bilo konec koncev zelo pozitiven korak naprej za EU, Brazilijo in za celotno regijo.

Komisija v tem smislu meni, da bo julijsko srečanje na vrhu v Lizboni priložnost za EU, da naredi prve, bistvene korake v smer ponudbe strateškega partnerstva Braziliji.

Komisija zato priporoča naslednje:

- ob upoštevanju prednostnih nalog, določenih v tem sporočilu, in zlasti bistvenih elementov, opredeljenih v poglavju 2 ter

- da bi okrepila vezi med Evropsko unijo in Brazilijo z razširitvijo političnega dialoga, ki bi vključeval vsa vprašanja skupnega interesa in svetovnega pomena, z okrepitvijo dvostranskega sodelovanja in prizadevanjem za sklenitev pridružitvenega sporazuma med EU in Mercosurjem

bi (si) morala EU:

- skupaj z Brazilijo prizadevati za začetek strateškega partnerstva na srečanju na vrhu med EU in Brazilijo v Lizboni;

- pozvati Brazilijo, da predloži svoja stališča o obsegu strateškega partnerstva.

Brazilija na kratko

Politični in geografski podatki |

Uradno ime: | Federativna republika Brazilija |

Sedanji predsednik Republike: | Luiz Inácio Lula da Silva (od januarja 2003, ponovno izvoljen oktobra 2006) |

Površina: | 8 512 milijonov km2 |

Meje: | skupaj: 14 691 km sosednje države: Argentina – 1 224 km, Bolivija – 3 400 km, Kolumbija – 1 643 km, Francoska Gvajana – 673 km, Gvajana – 1 119 km, Paragvaj – 1 290 km, Peru 1 560 km, Surinam – 597 km, Urugvaj – 985 km, Venezuela 2 200 km |

Prebivalstvo: | 189 milijonov (2007) |

Rast prebivalstva: | 1,3 % na leto |

Urbanizacija: | 84 % (2005) |

Večja mesta: | São Paolo (10,8 mio), Rio de Janeiro (6 mio), Salvador (2,6 mio), Belo Horizonte (2,3 mio), Fortaleza (2,3 mio) |

Gospodarski kazalniki |

BDP: BDP/prebivalca: | 710 milijard EUR (2006, Eurostat) 3 820 EUR (2006, Eurostat) |

Rast BDP: | 0,5 % (2003), 4,9 % (2004), 3,3 % (2005), 3,5 % (2006) |

Inflacija: | 14,8 % (2003), 6,6 % (2004), 6,8 % (2005), 4,6 % (2006) |

Bilanca tekočega računa: | 0,8 % (2003), 1,9 % (2004), 1,7 % (2005), 0,7 % (2006) |

Izvoz v EU: | 26,2 milijardi EUR (2006) = 22 % celotnega izvoza; 1,9 % uvoza v EU |

Uvoz iz EU: | 17,7 milijarde EUR (2004) = 22 % celotnega uvoza; 1,5 % izvoza iz EU |

Naložbe EU v Braziliji: | 59,2 milijardi EUR (2002), 76,3 milijarde EUR (2005) |

Izbrani socialni kazalniki |

Nepismenost: | 11,5 % |

Pričakovana življenjska doba ob rojstvu: | 71 let (2005) |

Neto stopnja obiska šol oseb, starih od 7 do 24 let: | Osnovna šola (7–14): 96 % (2005) Srednja šola (15–17): 46 % (2005) Visoka šola (18–24): 22 % (2003) |

Revščina: | 36,3 % (2005); (pomanjkanje: 10,6 %) |

Stopnja smrtnosti otrok: | 20 na tisoč živorojenih otrok (2005) |

Ginijev količnik: | 0,61 = visoko (0 pomeni popolna enakost, 1 pomeni popolna neenakost) |

Viri: Eurostat, Banco do Brasil, Svetovna banka, IBGE, IMF, UN-ECLAC

[pic]

[pic]

[pic]

[1] Ta izraz je za hitro rastoča gospodarstva Brazilije, Rusije, Indije, Kitajske in Južne Afrike skoval Goldman Sachs leta 2003.

[2] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Okrepljeno partnerstvo med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko [KOM(2005) 636] je temelj za tesnejše partnerstvo z latinskoameriško regijo.

[3] Union Sudamericana – UNASUR je bil uradno ustanovljen aprila 2007 na srečanju na vrhu v Venezueli.

[4] Konec leta 2004 je bilo 38 % kapitalskih naložb EU v Latinski Ameriki lociranih v Braziliji (Eurostat Yearbook 2006).

[5] Gospodarska rast Brazilije je bila leta 2006 nižja od 3,7 %.

[6] Brazilija trenutno sodeluje pri operacijah ZN za ohranjanje miru v naslednjih državah: Sudanu, Slonokoščeni obali, Liberiji, Etiopiji, Eritreji, Haitiju, Vzhodnem Timorju, Cipru.

[7] EU je v obdobju 2002–2007 (9. ERS) za Haiti prispevala približno 300 milijonov EUR, za obdobje 2008–2013 pa je dodeljenih približno 233 milijonov EUR.

[8] Več kot 100 držav je leta 2004 podpisalo to Deklaracijo ZN, ki poziva k oblikovanju inovativnih mehanizmov financiranja za lažje doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja. Rezultat pobude je bila ustanovitev UNITAID leta 2006, namenjenega boju proti trem glavnim smrtonosnim boleznim – tuberkulozi, Aidsu in malariji. Ustanovni člani so Združeno kraljestvo, Italija, Španija in Švedska.

[9] Skupna vrednost projektov in programov tega skupnega dela brez projektov RTR je več kot 165 milijonov EUR.

[10] Leta 2004 je bila Brazilija na 69. mestu od 177 držav (vir: Poročilo o človekovem razvoju Programa ZN za razvoj iz leta 2006).

[11] Druge članice so Kitajska, Indija, ZDA in Južna Afrika.

[12] Vir: Svetovna banka.

[13] Čeprav so bile zunanje naložbe v Rusiji, na Kitajskem in v Indiji v obdobju 2003–2005 večje od tistih v Braziliji, je na splošno obseg naložb EU večji kot v vseh ostalih državah BRICS skupaj: podatki za leto 2005 – 80,1 milijarde EUR v Braziliji, 31,3 milijarde EUR v Rusiji, 31,3 milijarde EUR na Kitajskem in 13,7 milijard EUR v Indiji.

[14] Samo leta 2005 so naložbe Brazilije v EU znašale 5,2 milijardi EUR (vir: Banco Central do Brasil).

[15] Trenutne naložbe v raziskave, ki predstavljajo 1 % BDP, bi se naj podvojile do konca drugega mandata predsednika Lule.

[16] V visokošolskem programu ES „ALBAN“ za Latinsko Ameriko je od leta 2003 sodelovalo približno 2 500 brazilskih študentov. To je 30-odstotni delež vseh latinskoameriških udeležencev.

[17] Brazilija je najuspešnejša latinskoameriška država, ki sodeluje v programu Erasmus Mundus. 89 študentov in 28 univerzitetnih delavcev je v obdobju 2004–2006 dobilo štipendije Erasmus Mundus ali ponudbe za delo v Evropi. Sedem brazilskih univerz je partneric v podiplomskem študiju Erasmus Mundus.

[18] ALFA II (América Latina Formação Académica): približno 70 različnih visokošolskih ustanov je uvedlo približno 136 projektov, od katerih jih je 82 omogočilo približno 1 300 študentom iz Latinske Amerike oziroma EU semester izobraževanja v tujini.

[19] Energija, okolje, znanost in tehnologija, pomorski promet, socialna politika, regionalna politika.