SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 31.3.2011 
COM(2011) 159 kon č. 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
PROGRAM EVROPSKE UNIJE SAFA 
SEC(2011) 301 kon č. 
SL 2   SL POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
PROGRAM EVROPSKE UNIJE SAFA 
 
(Besedilo velja za EGP) 
1. PROGRAM  EU SAFA   
1.1. Letalska varnost kot klju čna prednostna naloga za Evropsko unijo in njene 
države članice 
Letalska varnost je prednostna naloga za Evropsko unijo (EU) in njene države članice. Glede 
na ta cilj je klju čni instrument Evropske unije progr am Presoja varnosti tujih zrakoplovov 
(SAFA – Safety Assessment of Foreign Ai rcraft). Ta program zahteva, da sodelujo če države 
izvajajo preverjanja / inšpekcijske preglede na ploš čadi pri zrakoplovih iz tretjih držav, da 
preverijo, ali so glede zrakoplova, posadke in leta izpolnjene mednarodne varnostne zahteve. 
Program SAFA je vse od svojega osnovanja leta 1996 pod okriljem Evropske konference 
civilnega letalstva (ECAC – European Civi l Aviation Conference) v povezavi s skupnimi 
letalskimi organi (JAA – Joint Aviation Authorities) vedno bolj dokazoval, da ima vodilno vlogo pri krepitvi evropske in dejansko tudi mednarodne letalske varnosti. 
EU je od samega za četka v celoti odobravala in podpirala program SAFA, pri čemer je 
dejavno sodelovala s svojim članstvom v usmerjevalnem odboru SAFA in tudi s 
financiranjem, ki ga je skupnim letalskim organom dala na voljo Evropska komisija. 
V okviru splošne strategije Skupnosti za vzpostav itev in ohranitev visoke enotne ravni civilne 
letalske varnosti v Evropi je Skupnost 21. aprila 2004 sprejela Direktivo 2004/36/ES 
Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti zr akoplovov iz tretjih držav, ki pristajajo na 
letališčih Skupnosti
1 (tako imenovano „Direktivo SAFA “). Ta direktiva je za države članice 
EU uvedla pravno obveznost, da izvajajo preverjanja na ploš čadi za zrakoplove iz tretjih 
držav, ki pristajajo na njihovih letališ čih, pri čemer „zrakoplov iz tretje države“ pomeni 
zrakoplov, ki se ne uporablj a ali upravlja pod nadzorom pristojnega organa države članice 
EU; ta direktiva pa državam članicam EU nikakor ne prepove duje inšpekcijskih pregledov 
zrakoplovov iz drugih držav članic EU. Države članice EU so imele na voljo dve leti za 
prenos te direktive v nacionalno zakonodajo2.  
Poleg tega je na podlagi odlo čitve generalnih direktorjev držav članic Evropske konference 
civilnega letalstva postala za program SAFA pristojna Evrops ka skupnost in od 1. januarja 
2007 je za upravljanje in nada ljnji razvoj programa EU SAFA  odgovorna Evropska komisija, 
pri tem pa ji pomaga Evropska agencija za va rnost v letalstvu (EASA). EASA je agencija 
Evropske komisije s sedežem v Kölnu, ki je  odgovorna za operativno upravljanje programa 
EU SAFA v imenu Evropske komisije, in  sicer v skladu z Uredbo Komisije (ES) 
št. 768/20063.  
                                                 
1 UL L 143, 30.4.2004, str. 76. 
2 Gl. zlasti Poro čilo Komisije Varnost zrakoplovov iz tr etjih držav, ki pristajajo na letališ čih Skupnosti z 
dne 24. 9. 2008. C(2008) 5265 kon č. 
3 UL L 134, 20.5.2006, str. 16. 
SL 3   SL Do leta 2006 so operativne elem ente programa SAFA izvajali osre dnji skupni letalski organi 
(CJAA – Central Joint Aviation Au thorities). Konec leta 2006 so se usklajevalne dejavnosti v 
okviru programa SAFA, vklju čno s centralizirano zbirko podatkov, z organov CJAA prenesle 
na agencijo EASA. 
Nadaljnje sodelovanje petnajstih držav članic ECAC, ki niso države EU, in s tem vseevropska 
razsežnost programa sta bila zagotovljena s podpisom delovnega dogovora med vsako od teh 
držav in agencijo EASA. Pri programu EU  SAFA zato sodeluje skupno 42 držav, vklju čno s 
27 državami članicami EU ( glej Dodatek A k priloženemu delovnemu dokumentu služb 
Komisije ). 
1.2. Namen tega poro čila 
To poročilo jasno dokazuje prizadevanja EU, da  bi napravili evro psko nebo varnejše. 
Transparentnost varnostnih informacij in obveš čanje o glavnih sklepih na podlagi 
inšpekcijskih pregledov SAFA sta temeljni na čeli varnega sistema letalskega prevoza. Javno 
zaupanje v varnost zra čnega prevoza je tudi odvisno od dos topa do ustreznih informacij glede 
izvajanja mednarodnih varnostn ih standardov. V tem okviru člen 6(2) Direktive 2004/36/ES 
zahteva, da Komisija vsako leto objavi poro čilo o zbranih informacijah, ki je na voljo javnosti 
in zainteresiranim stranem v gospodarski panogi  in ki vsebuje analizo vseh prejetih 
informacij. Ta analiza mora biti enostavna in zlahka razumljiva ter mora pokazati, ali obstaja 
povečano tveganje varnosti za letalske potnike. 
To je četrto letno poro čilo, ki zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2009. 
1.3. Delovanje programa EU SAFA 
V vsaki državi, ki sodeluje pri programu SAFA , so lahko za zrakoplove (zrakoplove iz tretjih 
držav za države članice EU ali tuje zrakoplove za države članice ECAC, ki niso članice EU) 
obvezna preverjanja na ploš čadi, ki zajemajo predvsem  preverjanje dokumentov in 
priročnikov zrakoplova, licenc posadke zrakoplova, vidnega stanja zrakoplova ter prisotnosti 
in stanja obvezne varnostne opreme v kabini . Ta preverjanja se opravljajo na podlagi 
Standardov Mednarodne organizac ije civilnega letalstva (ICAO), in sicer Priloge 1 (Izdaja 
licenc za osebje), Priloge 6 (Delovanje zra koplova) in Priloge 8 (Plovnost zrakoplova). 
Ti pregledi se izvajajo  v skladu s postopkom, ki je enak za vse sodelujo če države. Njihovi 
izidi so nato obravnavani v poro čilih, katerih oblika je prav tako enaka za vse sodelujo če 
države. V primeru pomembnih nepravilnosti se o bvestita upravljavec in ustrezni letalski organ 
(država upravljavca ali država registracije) z namenom, da se sprejmejo ukrepi za odpravo 
napak, in sicer ne le v zvezi s pregledanim zrakoplovom, temve č tudi v zvezi z drugimi 
zrakoplovi, ki bi jih nepravilnosti generi čne narave lahko zadevale. Vsi podatki iz poro čil ter 
dodatne informacije se izmenjujejo in shranjujejo v centralizirani ra čunalniški zbirki 
podatkov, ki jo je vzpostavila in jo upravlja agencija EASA.  
Glavne zna čilnosti programa EU SAFA so povzete v naslednjih to čkah: 
• program SAFA izvajajo vse sodelujo če države: na čeloma vseh 42 držav ECAC 
(države članice EU in države ECAC, ki niso članice EU, ki so z agencijo EASA 
podpisale delovni dogovor); 
• široka dostopnost rezult atov preverjanj na ploš čadi v okviru programa SAFA, 
prek centralizirane zbirke podatkov; 
SL 4   SL • pristop od spodaj navzgor: program je za snovan na preverjanjih zrakoplovov na 
ploščadi; 
• usmerjenost programa: program je usmerj en predvsem na zrakoplove iz tretjih 
držav, ki letijo v EU in države, ki  sodelujejo pri programu SAFA ( čeprav se lahko 
preverjanja v okviru programa SAFA izva jajo tudi na zrakoplovih iz držav članic 
EU); 
• bistven cilj programa je preverjanje, ali so upoštevani mednarodni varnostni 
predpisi (standardi organi zacije ICAO), ki v splošnem veljajo mednarodno za vse 
pregledane zrakoplove. 
1.4. Bistven prispevek programa EU SAFA k celotni verigi letalske varnosti 
Izkušnje na podlagi preverjanj v okviru prog rama SAFA, izvedenih v zadnjih nekaj letih, 
kažejo, da ta preverjanja podajajo splošno sliko varnosti tujih upravljavcev. Vendar ta slika ni 
popolna, saj na osnovi preverjanj ni mogo če ugotoviti celovitega stanja glede varnosti 
določenega zrakoplova ali upravljavca.  Nekatere vidike varnosti je med preverjanjem namre č 
težko oceniti (npr. upravljanje virov za pos adko, popolna plovnost itd.), in sicer zaradi 
omejenega časa, ki je na voljo za izva janje preverjanja, in posledi čno zaradi omejenih 
možnosti za podrobnejše preverjanje. Vre dnost teh pokazateljev se bo dodatno pove čala s 
povečanjem ravni usklajevanja med državami, ki s odelujejo pri izvajanj u preverjanj v okviru 
programa SAFA. 
Celovita ocena dolo čenega zrakoplova al i upravljavca je mogo ča le s stalnim nadzorom s 
strani odgovornega nacionalnega organa civiln ega letalstva (države upravljavca ali države 
registracije). V takšnih razmerah so info rmacije, pridobljene s programom EU SAFA, 
koristne: 
– predvsem kot preventivno sredstvo za prepoznavanje morebitnih negativnih 
trendov na podro čju varnosti, pri čemer so številne in/ali ponavljajo če se 
ugotovitve v zvezi z dolo čenim upravljavcem zelo dober pokazatelj morebitnih 
strukturnih pomanjkljivosti, tako v zvezi  z upravljanjem nadzora kakovosti tega 
upravljavca kot tudi v zvezi z ravnjo nadz ora varnosti, ki ga izvajajo odgovorni 
nacionalni organi civilnega letalstva države, v kateri je ta upravljavec certificiran; 
podobne negativne trende je mogo če razbrati tudi v zvezi s posameznimi vrstami 
zrakoplovov; 
– bolj neposredno lahko preverjanja v okviru programa SAFA v realnem času 
prispevajo k varnemu delovanju pravka r pregledanega zrakoplova, saj morajo 
inšpekcijski organi poskrbeti, da se ukrepi za odpravo napak sprejmejo neposredno pred nadaljnjim delovanjem tega zrakoplova. 
Poleg tega so z za četkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 2111/2005
4 o vzpostavitvi seznama 
Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere  velja prepoved opravljanja letov v EU, 
inšpekcijski pregledi SAFA dobili ve čji pomen, kot eno od meril, ki jih Komisija upošteva pri 
odločanju o vklju čitvi prevoznikov na seznam Skupnosti. Na čin dela je tak vse od priprave 
prvega seznama Skupnosti v marcu 2006 in poznejših rednih posodobitev slednjega. 
                                                 
4 UL L 344, 27.12.2005, str. 15. 
SL 5   SL 1.5. Napredovanje programa v letu 2009 
Službe Komisije skupaj z EASA  neprestano spremljajo delo vanje sedanjega programa SAFA, 
z namenom, da ugotovijo možnos ti za nadaljnja izboljšanja.  
Zlasti je EASA v skladu s svojo na logo iz Direktive Komisije 2008/49/ES 5 izdala in objavila 
drugi niz podrobnih smernic o postopkih preverjanja na ploš čadi. Postopki zajemajo vsa 
zadevna podro čja: načrtovanje, priprava in izvajanje inšp ekcijskih pregledov ter nadaljevalnih 
dejavnosti. 
Številne pobude, ki so se za čele v letu 2007, so se v letu 2009 nadaljevale in postale redne 
standardne dejavnosti v okviru programa EU SA FA. Mednje spadajo na primer preverjanje 
kakovosti poro čil, ki jih sodelujo če države vnesejo v zbirko podat kov SAFA, in analiza zbirke 
podatkov. Namen te analize, ki se opravlja vsake štiri mesece, je poskusiti čim prej ugotoviti 
morebitne pomanjkljivosti in negativne trende na podro čju varnosti, da bi jih bilo mogo če 
pravočasno obravnavati, preden dejansko ogrozijo varnost mednarodnega letalstva. 
Metodologija za izvedbo te analize se je dodatno izboljšala in okrepila, da bi se čim bolj 
povečala uporaba razpolož ljivih podatkov SAFA. 
Poleg tega je EASA v letu 2009 na zahtevo Komisije za čela pogajanja z razli čnimi letalskimi 
organi po vsem svetu, namenjena pove čanju sodelovanja v programu EU SAFA, ob hkratnem 
ohranjanju visoke ravni standa rdizacije in harmonizacije. 
EASA pa je tudi za čela standardizacijski pr ogram, ki bo zagotovil, da bodo vsi inšpekcijski 
pregledi SAFA opravljeni na standardiziran na čin v vseh državah, ki sodelujejo v SAFA. V 
vseh državah se izvaja revizijski pregled z na menom preveriti prenos zadevnih direktiv EU in 
upoštevanje skupnih postopkov za kva lifikacijo inšpektorjev in za izvajanje inšpekcijskih 
pregledov. Revizije se izvajajo z istimi del ovnimi metodami, kot jih EASA uporablja za 
standardizacijske obiske, povezane z drugimi podro čji letalske varnosti, namre č tistimi iz 
Uredbe Komisije (ES) št. 736/20066. Leta 2009 je bilo opravljenih pet revizij, v naslednjih 
državah: Luksemburg, Litva, Portugalska, Švedska in Švica. 
1.6. 1.6. Uvedba pristopa, ki temelji na tveganju 
Uredba Komisije (ES) št. 351/20087 uvaja koncept prednostnega razvrš čanja preverjanj v 
okviru programa SAFA z vseevropskega  vidika, pri katerem se od sodelujo čih držav zahteva, 
da prednostno razvrstijo del svojih preverjanj na ploš čadi pri dolo čenih subjektih (bodisi pri 
posameznih upravljavcih bodisi pri vseh  certificiranih upravljavcih v dolo čeni državi). 
Prednostni seznam sestavi Evropska komisija in  ga po potrebi redno posodablja v skladu z 
merili, dolo čenimi na podlagi navedene uredbe, in sicer: 
– informacijami, ki jih pošlje EASA po analizi zbirke podatkov SAFA; 
– informacijami s sestankov Odbora za varnost v zra čnem prometu; 
– informacijami, ki jih Komisiji pošljejo države članice. 
                                                 
5 UL L 109, 19.4.2008, str. 17. 
6 UL L 129, 17.5.2006, str. 10. 
7 UL L 109, 19.4.2008, str. 7. 
SL 6   SL Poleg tega se pri upravljavcih, ki so nave deni v Prilogi B seznama Skupnosti o letalskih 
prevoznikih, za katere velja pre poved opravljanja letov (sestavlje nega na podlagi Uredbe (ES) 
št. 2111/2005), ter pri drugih uprav ljavcih, ki so certificirani v isti državi kot kateri koli 
upravljavec, ki se hkrati nahaja  na seznamu Skupnosti, tudi op ravijo prednostna preverjanja. 
EUROCONTROL še dodatno podpira ta koncept prednostnega razvrš čanja s pomo čjo svojega 
evropskega sistema upravljanja zra čnega prometa, svojega osrednjega instrumenta, ki 
zagotavlja sodelujo čim državam informacije v realnem času o stanju glede na črtovanja letov 
pri upravljavcih s seznama prednostno razvrš čenih preverjanj. 
V letu 2009 se je 2 253 ( 19,85 %) od skupno 11 349 preverjanj  v okviru programa SAFA 
opravilo v zvezi s subjekti, navedenimi na prednostnem seznamu. 
2. CENTRALIZIRANA  ZBIRKA  PODATKOV  SAFA 
Centralizirano zbirko podatkov SAFA upravlja ag encija EASA od decembra 2006, ko je bila 
z osrednjih združenih letalski h organov (CJAA) na Nizozemskem prenesena na agencijo 
EASA v Kölnu v Nem čiji. Za vklju čitev poro čil v zbirko podatkov  ostajajo odgovorni 
posamezni nacionalni letalski organi 42 dr žav, ki sodelujejo pri programu SAFA. 
Države, ki sodelujejo pri programu SA FA, so leta 2009 opr avile rekordnih 11 349 
inšpekcijskih pregledov, pri katerih je bilo zbranih približ no 9 688 ugotovitev ( glej Dodatek A 
k Delovnemu dokumentu služb Komisije ). 
Podatki, vsebovani v podatkovni zbirki, se štejejo za zaupne. Do zbirke podatkov imajo 
dostop vsi nacionalni letalski organi sodelujo čih držav prek (varne) internetne povezave. V 
letu 2009 je bila internetna povezava odobrena tudi letalskim organom tretjih držav za 
poročila o upravljalcih, licenci ranih v njihovi državi. 
3. PODROČJA INŠPEKCIJSKIH  PREGLEDOV 
V skladu z „Direktivo SAFA“ morajo države članice prednostno inšpekcijsko pregledati 
zrakoplove, pri katerih obstaja sum, da ne izpolnjujejo mednarodnih varnostnih standardov 
(npr. na podlagi redne analize zbirke podatkov, ki  jo opravlja agencija EASA). Poleg tega se 
preverjanja na ploš čadi v okviru programa SAFA lahko iz vedejo po postopku za preverjanja 
na kraju samem. 
Inšpekcijski pregledi se lahko osredoto čajo na pet podro čij: 
(1) državo upravljavca (preverjan je upravljavcev iz dolo čene države), 
(2) vrsto zrakoplova, 
(3) naravo letov (redni, čarterski, tovorni itd.), 
(4) upravljavca iz tretje države, 
(5) zrakoplov, identificiran z njegovo individualno registrsko oznako. 
V dodatkih B, C in D Delovnega dokumenta služb Komisije so navedene države 
upravljavcev, vrste zrakoplovov in upravljavci, ki so bili pregledani med letom 2009. Ti 
SL 7   SL podatki kažejo, da se program EU SAFA nanaša na široko podro čje uporabe in da se 
uporablja nediskriminatorno tako za upravlj avce iz EU kot tudi  tiste izven EU. 
Neovirano delovanje programa je razvidno tudi iz  spodnje razpredelnice, v kateri so združene 
informacije iz dodatkov in je podan pregled dejavnosti.  
Inšpekcijski pregledi  11 349 inšpekcijskih pregledov … 
Upravljavec  …pri več kot 1 100 razli čnih upravljavcih … 
Država upravljavca  … iz 131 držav … 
Vrsta zrakoplova  … ki letijo z 220 različnimi vrstami in razli čicami zrakoplovov
Iz spodnje razpredelnice pa  je razvidno, da veliko ve čino vseh letov znotraj držav članic EU 
opravijo upravljavci iz EU in da so na sploš no države, ki sodelujejo  pri programu SAFA, še 
vedno uporabljale širša merila prej šnjega programa ECAC SAFA. 
 Inšpekcijski pregledi 
upravljavcev iz EU  Inšpekcijski pregledi 
upravljavcev zunaj EU  
2009  5 917 5 432 
Odstotek  52,1 % 47,9 % 
Od 11 349 inšpekcijskih pregledov so  jih 9 462 (83,4 %) opravile države članice EU (gl. 
Prilogo A). 47,9 % (5 432) jih je bilo opravljen ih pri upravljavcih, licenciranih v tretjih 
državah, preostalih 52,1 % (5 917) pa pri upravljavcih iz EU. 
4. GLAVNI  REZULTATI  INŠPEKCIJSKIH  PREGLEDOV  V OKVIRU  
PROGRAMA  SAFA 
4.1. Splošne ugotovitve inšpekcijskih pregledov 
Med katerim koli inšpekcijskim pregledom SA FA uporablja inšpektor SAFA seznam skupno 
54 različnih inšpekcijskih postavk, da pregleda sk ladnost zrakoplova z mednarodnimi predpisi 
(standardi ICAO). Ti inšpekc ijski pregledi lahko omogo čijo več ugotovitev (obi čajno 
imenovanih „odstopanja od standardov ICAO“).  Naslednja razpredelnica kaže pregled 
celotnega števila ugotovitev (U) v primerjavi s skupnim številom inšpekcijskih pregledov (I) in pregledanih postavk (PP). Vendar v ve čini primerov pri posameznem inšpekcijskem 
pregledu niso pregledane vse postavke, ker čas med prihodom zrakoplova in njegovim 
odhodom ne zadoš ča za izvedbo popolnega inšpekcijskega pregleda. Zato razmerje med 
skupnim številom ugotovitev in skupnim številom  inšpekcijsko pregledanih postavk lahko 
omogoči boljše razumevanje kot razmerje, ki teme lji le na številu inšpekcijskih pregledov.  
 Obdobje  
  od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009  
SL 8   SL Inšpekcijski pregledi skupaj (I)  11 349 
Pregledane postavke skupaj (PP)  408 217 
Ugotovitve skupaj (U)  9 688 
Povprečno št. pregledanih postavk 
med inšpekcijskim pregledom  35,99 
Ugotovitve/inšpekcijski pregledi 
(U/I)  0,854 
Ugotovitve/pregledane postavke 
(U/PP)  0,0237 
 
4.2. Ugotovitve inšpekcijskih pregle dov in njihove kategorije 
Upoštevati je treba ne le absolutno števil o ugotovitev na podlagi inšpekcijskih pregledov, 
temveč tudi njihovo „resnost“. V ta namen so b ile opredeljene tri kategorije ugotovitev. 
Ugotovitev „kategorije 1“ se imenuje ma nj pomembna ugotovitev, „kategorija 2“ je 
pomembna ugotovitev, „kategorija 3“ pa je zelo pomembna ugotovitev. Izrazi „manj 
pomembna“, „pomembna“ in „zelo pomembna“ se navezujejo na stopnjo odstopanja od 
standardov organizacije ICAO. Glavni namen razvrš čanja ugotovitev v ka tegorije je  ugotoviti, 
v kolikšnem obsegu se posamezen standard upošte va in kako resno je neizpolnjevanje tega 
standarda.  
Inšpekcijski pregledi in kategorije ugotovitev so zabeleženi v zbirki podatkov, rezultati pa so 
prikazani v spodnji razpredelnici. 
  
 Št. ugotovitev  
(U) Razmerje ugotovitev  
(Ukat./I)  
Leto Št. 
inšpekcijskih 
pregledov  
(I) Kat. 1  
(manj 
pomemb
no) Kat. 2  
(pomembno)  Kat. 3  
(zelo 
pomemb
no) skupaj  U kat.1 / I  U kat.2/I  U kat.3/I  U skupaj / 
I 
11 349 3 880 3 816 1 992 9 688 0,342 0,336 0,176 0,854 
2009 
  40% 39,4% 20,6% 100,00%         
 
4.3. Zgodovinski pregled 
         Leto             
  1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Skupaj 
1996-
2009 
Inšpekcijski 
pregledi skupaj 
(I) 75 1 748 2 767 2 833 2 394 2 706 3 234 3 413 4 568 5 457 7 458 8 594 10 337 11 349 
66 933 
Pregledane 
postavke skupaj 1 675 31 413 88 400 95 524 80 454 82 935 93 681 100 014 148 850 181 440 260 524 300 035 358 046 408 217 2 231 208
SL 9   SL (PP) 
Ugotovitve 
skupaj (U)  212 1 951 2 573 2 631 2 587 2 851 3 064 3 242 6 799 8 492 12 481 12 073 11 298 9 688 79 942 
Ugotovitve/inšp
ekcijski 
pregledi (U/I)  2,8267 1,1161 0,9299 0,9287 1,0806 1,0536 0,9474 0,9499 1,4884 1,5562 1,6704 1,405 1,093 0,854 
1,194 
Ugotovitve/pregled
ane postavke 
(U/PP)  0,127 0,062 0,029 0,028 0,032 0,034 0,033 0,032 0,046 0,047 0,048 0,040 0,032 0,024 
0,036 
SL 10   SL  
751,7482,767 2,833
2,3942,7063,2343,4134,5685,4577,4588,59410,33711,349
02,0004,0006,0008,00010,00012,000
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
Letno št. inšpekcijskih pregledov v okviru programa SAFA od za četka izvajanja 
programa leta 1996 
 
2.83
1.12
0.93 0.951.561.67
1.40
1.09
0.851.49
0.95
1.051.08
0.93
0.000.501.001.502.002.503.00
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
Povprečno št. ugotovitev na inšpekcijski pregled (1996–2009) 
SL 11   SL 4.4. Ugotovitve inšpekcijskih preg ledov na regionalni osnovi 
    Št. ugotovitev (U)  Razmerje ugotovitev (Ukat./I)  
Regija Število 
pregleda
nih 
držav Število 
pregleda
nih 
upravlja
vcev Inšpekc
ijski 
pregled
i 
(I) Kat. 1
(manj 
pomem
bno) Kat. 2
(pomembno
) Kat. 3
(zelo 
pomem
bno) Skupaj U 
kat.1/I U kat.2/I  U 
kat.3/I U 
skupaj / 
I 
EU8 27 528 5 917  1 603  1 562  845 4 010  0,271  0,264  0,143  0,678  
EVROPA 
(države 
članice 
ECAC)9  43 677 7 570  2 202  2 173  1 064  5 439  0,291  0,287  0,141  0,718  
Ruska 
federacija, 
Belorusija 
in osrednja Azija
10 7 88 931 408 381 219 1 008  0,438  0,409  0,235  1,083  
Severna 
Amerika11 3 111 633 263 159 139 561 0,415  0,251  0,220  0,886  
Latinska 
Amerika in 
Karibi12 
20 43 171 86 105 44 235 0,503  0,614  0,257  1,374  
Bližnji 
vzhod in severna 
Afrika
13 18 94 1 284  618 650 345 1 613  0,481  0,506  0,269  1,256  
Afrika14 22 40 410 140 204 98 442 0,341  0,498  0,239  1,078  
                                                 
8 EU – Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nem čija, Grčija, 
Madžarska, Irska, Italija, Latv ija, Litva, Luksemburg, Malta, Ni zozemska, Poljska, Portugalska, 
Romunija, Slovaška, Slovenija, Španij a, Švedska in Združeno kraljestvo. 
9 Evropa (ECAC) – Albanija, Armenija, Avstrija, Az erbajdžan, Belgija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, 
Hrvaška, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Gruzija, Nem čija, Grčija, Madžarska, 
Islandija, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, 
Malta, Republika Moldavija, Monako, Črna Gora, Nizozemska, Norveš ka, Poljska, Portugalska, 
Romunija, San Marino, Srbija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Švica, Tur čija, Ukrajina in 
Združeno kraljestvo. 
10 Ruska federacija, Belorusija in osrednja Azija – Be lorusija, Kazahstan, Kirgizistan, Ruska federacija, 
Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan. 
11 Severna Amerika (SA) – Bermudi, Kanada in Združene države Amerike. 
12 Latinska Amerika in Karibi (LAK) – Angvila, Antigva in Barbuda, Argentina, Aruba, Bahami, 
Barbados, Belize, Bolivija, Brazilija, Kajmanski otoki, Čile, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Dominika, 
Dominikanska republika, Ekvador, Salvador, Grenada,  Gvatemala, Gvajana, Haiti, Honduras, Jamajka, 
Mehika, Nizozemski Antili, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Portoriko, Saint Kitts in Nevis, Saint 
Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Surinam, Trinidad in Tobago, otoki Turks in Caicos, Urugvaj, 
Venezuela (Bolivarska republika). 
13 Bližnji vzhod in severna Afrika (BVSA) – Alžirija, Bahrajn, Egipt, Iran (Islamska republika), Irak, 
Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libijska arabska džamahirija, Maroko, Oman, Katar, Saudova 
Arabija, Sudan, Sirska arabska republika, Tunizija, Združeni arabski emirati in Jemen. 
14 Afrika (AFR) – Angola, Benin, Bocvana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Zelenortski otoki, 
Srednjeafriška republika, Čad, Komori, Kongo, Slonokoš čena obala, Demokrati čna republika Kongo, 
Džibuti, Ekvatorialna Gvineja, Eritreja, Etiopija , Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bissau, 
Kenija, Lesoto, Liberija, Madagaskar, Malavi, Mali, Mavretanija, Mauritius, Mozambik, Namibija, 
Niger, Nigerija, Ruanda, Sao Tome in Principe, Senegal, Sejšeli, Sierra Leone, Somalija, Južna Afrika, 
Svazi, Togo, Uganda, Združena republik a Tanzanija, Zambija in Zimbabve. 
SL 12   SL Azija15 17 47 315 155 136 80 371 0,492  0,432  0,254  1,178  
Oceanija16 4 14 35 8 8 3 19 0,229  0,229  0,086  0,543  
Povprečno/vse države  0,342 0,336 0,176 0,854 
 
  
0.000.501.001.502.002.503.003.50
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010AF R
AS
CIS
Europe (ECAC)
EU
LA C
MENA
NA
OC
 
Dogajanje petih let kaže, da se je povpre čno število ugotovitev (na inšpekcijski pregled) 
zmanjšalo za vse geografske regije.  
Iz te razpredelnice je razvidno, da: 
– je pri upravljavcih iz držav članic EU in ECAC ter držav Oceanije manj 
ugotovitev na inšpekcijski pregled od povpre čja, 
– razmerje med številom ugotovitev in številom inšpekcijskih pregledov kaže 
največje izboljšanje za afriško regijo, čeprav na to vpliva zelo veliko število 
inšpekcijskih pregledov (163) pri angolsk em prevozniku TAAG; ti inšpekcijski 
pregledi so bili naloženi po delnem umiku tega prevoznika s seznama letalskih prevoznikov, za katere velja pre poved opravljanja letov v Skupnosti.
 
                                                 
15 Azija (AZ) – Afganistan, Bangladeš, Butan, Država Brunej, Kambodža, Kitajska, Demokrati čna ljudska 
republika Koreja, Hongkong (posebna administrativna regija Kitajske), Indija, Indonezija, Japonska, 
Laoška ljudska demokrati čna republika, Malezija, Maldivi, Mongolija, Mjanmar, Nepal, Pakistan, 
Filipini, Republika Koreja, Singapur, Šrilanka,  Tajvan, Tajska, Timor-Leste in Vietnam. 
16 Oceanija (OC) – Avstralija, Fidži, Kiribati, Mars hallovi otoki, Mikronezija (Federativne države), 
Nauru, Nova Zelandija, Palau, Papua Nova Gvineja, Samoa, Salomonovi otoki, Tonga, Tuvalu in 
Vanuatu. 
SL 13   SL 4.5. Porazdelitev po regijah organizacije ICAO 
    Št. ugotovitev (U)  Razmerje ugotovitev (Ukat./I)  
Regija Število 
pregledanih 
držav Število 
pregledanih 
upravljavcev  Inšpekcijski 
pregledi 
(I) Kat. 1 
(manj 
pomembno)Kat. 2 
(pomembno)Kat. 3 
(zelo 
pomembno)Skupaj U 
kat.1/I U 
kat.2/I U 
kat.3/I U 
skupaj / 
I 
APAC17 19 58 311 148 125 78 351 0,476  0,402  0,251  1,129  
ESAF18 10 19 312 75 82 36 193 0,240  0,263  0,115  0,619  
EUR19 56 784 8 957  2 931  2 833  1 428  7 192  0,327  0,316  0,159  0,803  
MID20 18 85 953 334 418 221 973 0,350  0,439  0,232  1,021  
NACC21 10 127 652 288 178 144 610 0,442  0,273  0,221  0,936  
SAM22 9 20 66 39 58 23 120 0,591  0,879  0,348  1,818  
WACAF23 12 21 98 65 122 62 249 0,663  1,245  0,633  2,541  
Vse 
države 134 1 114  11 349  3 880  3 816  1 992  9 688  0,342  0,336  0,176  0,854  
Iz te razpredelnice je razvidno, da: 
                                                 
17 APAC – azijska in pacifiška regi ja organizacije ICAO: Av stralija, Bangladeš, Butan, Država Brunej, 
Kambodža, Kitajska (vklju čno s Hongkongom in Macaom), Cookovi otoki, Demokrati čna ljudska 
republika Koreja, Fidži, Indija, Indonezija, Ja ponska, Kiribati, Laoška ljudska demokrati čna republika, 
Malezija, Maldivi, Marshallovi otoki, Mikronezija, Mongolija, Mjanmar, Nauru, Nepal, Nova 
Zelandija, Palau, Papua Nova Gvineja, Filipini, Rep ublika Koreja, Samoa, Singapur, Salomonovi otoki, 
Šrilanka, Tajska, Tonga, Vanuatu in Vietnam. 
18 ESAF – vzhodno- in južnoafrišk a regija organizacije ICAO: Ango la, Bocvana, Burundi, Komori, 
Džibuti, Eritreja, Etiopija, Kenija, Lesoto, Ma dagaskar, Malavi, Mauritius, Mozambik, Namibija, 
Ruanda, Sejšeli, Somalija, Južna Afrika, Svazi, Uganda, Združena re publika Tanzanija, Zambija in 
Zimbabve. 
19 EUR – evropska in severnoatlant ska regija organizacije ICAO: Albanija, Alžiri ja, Andora, Armenija, 
Avstrija, Azerbajdžan, Belorusija, Belgija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, Hrvaška, Češka, Danska, 
Estonija, Finska, Francija, Gruzija, Nem čija, Grčija, Madžarska, Islandija, Irska, Italija, Kazahstan, 
Kirgizistan, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Monako, Črna gora, Maroko, Nizozemska (razen 
Nizozemskih Antilov), Norveška, Poljska, Portugalska, Republika Moldavija, Romunija, Ruska 
federacija, San Marino, Srbija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Švica, Tadžikistan, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Tunizija, Tur čija, Turkmenistan, Ukraji na, Združeno kraljestvo 
(razen Kajmanskih otokov in Bermudov) ter Uzbekistan. 
20 MID – bližnjevzhodna regija organizacije ICAO: Afga nistan, Bahrajn, Ciper, Eg ipt, Iran, Irak, Izrael, 
Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libijs ka arabska džamahirija, Oman, Pa kistan, Katar, Saudova Arabija, 
Sudan, Sirska arabska republika, Zd ruženi arabski emirati in Jemen. 
21 NACC – severnoameriška, srednjeameriška in karibs ka regija organizacije IC AO: Antigva in Barbuda, 
Bahami, Barbados, Belize, Kanada, Kostarika, Kuba, Dominikanska republika, Salvador, Grenada, 
Gvatemala, Haiti, Honduras, Jamajka, Mehika, Nikara gva, Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint 
Vincent in Grenadine, Trinidad in T obago ter Združene države Amerike. 
22 SAM – južnoameriška regija organizacije  ICAO: Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Kolumbija, 
Ekvador, Gvajana, Panama, Paragvaj, Peru, Surinam, Urugvaj in Venezuela. 
23 WACAF – zahodno- in srednjeafriška regija organizacije ICAO: Benin, Burkina Faso, Kamerun, 
Zelenortski otoki, Srednjeafriška republika, Čad, Kongo, Slonokoš čena obala, Demokrati čna republika 
Kongo, Ekvatorialna Gvineja, Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bissau, Liberija, Mali, 
Mavretanija, Niger, Nigerija, Sao Tome in Principe, Senegal, Sierra Leone ter Togo. 
SL 14   SL – je pri upravljavcih iz držav, ki spad ajo v regijo EUR, manj ugotovitev na 
inšpekcijski pregled od povpre čja, 
– je pri upravljavcih iz držav, ki spadaj o v regije MID, SAM, WACAF, NACC, 
APAC in ESAF, ve č ugotovitev na inšpekcijski pregled od povpre čja. 
  
Average Number of Findings by ICAO Region - Evolution over the last 5 years
0, 000, 501, 001, 502, 002, 503, 003, 504, 00
2005 2006 2007 2008 2009APAC
ESAF
EUR/NAT
MI D
NA CC
SAM
WACAF
 
Pri vseh regijah se je razmerje med številom ugotovitev in številom inšpekcijskih pregledov 
izboljšalo. Sicer se zdi, da je bilo izboljšanje najve čje v regiji ESAF, vendar je to posledica 
dejstva, da je bila ve č kot polovica inšpekcijskih pregle dov upravljavcev iz te regije 
opravljena pri angolskem prevozniku TAAG (163 in špekcijskih pregledov). TAAG je bil leta 
2007 vklju čen na seznam Skupnosti o letalskih pr evoznikih, za katere velja prepoved 
opravljanja letov. Leta 2009 je T AAG dobil dovoljenje za delni ponovni za četek letov v 
Evropsko unijo (z dolo čenim zrakoplovom in le v Lizbono na Portugalskem) pod pogojem, da 
portugalski organi opr avijo inšpekcijski pregled vsakega leta.  
Primerjava med EU, ECAC in ostalimi deli sveta  
    Št. ugotovitev (U)  Razmerje ugotovitev (Ukat./I)  
Regija Število 
pregledanih 
držav Število 
pregledanih 
upravljavcev  Inšpekcijski 
pregledi 
(I) Kat. 1
(manj 
pomembno)Kat. 2
(pomembno)Kat. 3
(zelo 
pomembno)Skupaj U 
kat.1/I U 
kat.2/I U 
kat.3/I U 
skup
I 
EU 27 528 5 917  1 603  1 562  845 4 010  0,271  0,264  0,143  0,67
Ostali 
deli 
EVROPE 
(države članice 
ECAC, ki 
niso članice 
EU)
 16 149 1 653  599 611 219 1 429  0,362  0,370  0,132  0,86
EVROPA 
(države 
članice 43 677 7 570  2 202  2 173  1 064  5 439  0,291  0,287  0,141  0,71
SL 15   SL ECAC)  
Države, 
ki niso članice 
EU 107 586 5 432  2 277  2 254  1 147  5 678  0,419  0,415  0,211  1,04
Vse 
države 134 1 114  11 349  3 880  3 816  1 992  9 688  0,342  0,336  0,176  0,85
4.6. Ugotovitve inšpekcijskih pregledov, povezane s postavkami s seznama 
Dodatek F k Delovnemu dokument u služb Komisije navaja rezultate za vsako posamezno 
postavko pregleda (PPP), ki je bila pregledana . Navaja, kolikokrat je bila konkretna postavka 
pregleda pregledana, število ugot ovitev in razmerje U/PPP.  
4.7. Tri najvišje uvrš čene pomembne in zelo pomem bne ugotovitve inšpekcijskih 
pregledov v zvezi s postavkami s seznama 
Inšpekcijski seznam je sestavljen iz štirih gl avnih delov. Del A zadeva postavke, ki jih je treba 
preveriti v pilotski kabini zrakoplova. Del B s eznama zadeva postavke, ki jih je treba preveriti 
v (potniški) kabini, in zajema predvsem varn ostno opremo. Del C se nanaša na splošno 
tehnično stanje zrakoplova, ki ga je treba pr everiti med ogledom zrakoplova. Postavke s 
seznama iz dela D zadevajo tovorni prostor zrakoplova in naloženi tovor. 
Vse ostale splošne ugotovitve, ki ne spadajo v dele A, B, C in D, je na seznamu mogo če 
zabeležiti v del E (Splošno). 
Pri obravnavi ugotovitev iz inšpekcijskih pr egledov v okviru programa SAFA je treba pri 
odpravi napak najve č pozornosti nameniti ugotovitvam kategorije 2 (pomembne ugotovitve) 
in kategorije 3 (zelo pomembne ugotovitve). Za vsak del seznama so tri najvišje uvrš čene 
ugotovitve kategorij 2 in 3, ki so povezane s številom inšpekcijskih pregledov, navedene v 
razpredelnicah v dodatkih D in E Delovnega dokumenta služb Komisije. 
5. UKREPI,  SPREJETI  NA PODLAGI  PREVERJANJ  NA PLOŠČADI 
Na podlagi kategorije, števila in narave ugotovitev je mogo če sprejeti ve č ukrepov. 
Če je na podlagi ugotovitev r azvidno, da je varnost zra koplova in njegovih potnikov 
zmanjšana, so potrebni popravljalni ukrepi. Obi čajno je pilot zrakopl ova naprošen, naj 
odpravi resne pomanjkljivosti, na katere je opozorjen. Izjemoma, ko inšpektorji upravi čeno 
menijo, da pilot zrakoplova nima name na sprejeti potrebnih ukrepov za odpravo 
pomanjkljivosti, ki so mu bile sporo čene, inšpektorji za zrakoplov izdajo uradno prepoved 
leta. Uradna prepoved leta, ki jo izda država inšpekcijskega pregleda, pomeni, da zrakoplov 
ne sme leteti, dokler niso sprejeti primerni ukrepi za odpravo napak. 
Druga vrsta ukrepov se imenuje „ukrepi za od pravo napak pred izdajo dovoljenja za let“. 
Preden se za zrakoplov izda dovoljenje za na daljevanje leta, je treba odpraviti morebitne 
ugotovljene pomanjkljivosti. 
V drugih primerih lahko zrakoplov vzleti, če se upoštevajo operativne omejitve. Takšna 
omejitev bi na primer obstajala v primeru poma njkljivosti v zvezi s potniškimi sedeži. V tem 
primeru bi zrakoplov lahko vzletel, če na pomanjkljivih sedežih ni nobenih potnikov. 
SL 16   SL Običajna praksa je, da je kapitan zrakopl ova, ki je bil pravkar pregledan, obveš čen o 
ugotovitvah. Poleg tega se ugotovitve kategorij 2 in 3 sporo čijo odgovornemu letalskemu 
organu in doma či bazi upravljavca skupaj z zahtevo po sprejetju ustreznih ukrepov za 
preprečitev ponovitve nepravilnosti. 
Da bi čim bolje izpolnili cilje programa EU SAFA , je nujno tesno sodelovanje z organi za 
civilno letalstvo vseh tistih držav, katerih upravljavci in zrakoplovi so bili inšpekcijsko 
pregledani v okviru programa SAFA. Ti organi  za civilno letalstvo mo rajo (v okviru svoje 
obveznosti glede nadzora varnos ti svojih nacionalnih uprav ljavcev v skladu z zadevnimi 
mednarodnimi varnostnimi standardi) zagotoviti pravilno izvajanje ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene  med pregledi v okviru programa SAFA.
 
V nekaterih primerih, ko ugot ovitve glede zrakoplova velja jo za pomembne, se lahko 
posamezne države, ki sodeluje jo pri programu SAFA, odlo čijo, da bodo preklicale vstopno 
dovoljenje za ta zrakoplov. To pome ni, da zadevni zrakoplov ne sme ve č pristajati na 
letališčih te države ali leteti v njenem zra čnem prostoru. Takšno prepoved je mogo če 
odpraviti, če upravljavec zrakoplova dokaže, da so bile  napake ustrezno odpravljene. Preklici 
vstopnih dovoljenj so torej lahko (in obi čajno tudi so) za časni. 
V zvezi z navedenimi prepovedmi in njihovimi  poznejšimi odpravami dr žave, ki sodelujejo 
pri programu SAFA in so tudi članice Evropske unije, ra vnajo v skladu z dolo čbami Uredbe 
(ES) št. 2111/2005 o vzpostavitvi seznama Skupnos ti o letalskih prevozni kih, za katere velja 
prepoved opravljanja letov v Skupnosti.  
Št. inšpekcijskih pregledov  11 349  
Št. ugotovitev  9 688 
Obvestilo organu in 
upravljavcu  3 328 
Omejitev letov zrakoplova  95 
Ukrepi za odpravo napak 
pred izdajo dovoljenja za let  1 358 
Prepoved leta  10 SPREJETI 
UKREPI 
Takojšnja prepoved 
opravljanja letov  1* 
* Brez prepovedi letov/operativnih omejitev, ki jih je uvedla ES v skladu z Uredbo (ES) št. 2111/2005. 
V skladu z zahtevo iz Direktive Komisije (ES)  2008/49 države, ki sode lujejo pri programu 
SAFA, pošljejo vsak mesec agenciji EASA poro čila o sprejetih nadaljevalnih ukrepih. Na 
podlagi teh informacij je možno oceniti zmožnos t in pripravlje nost upravljavcev, da odpravijo 
pomanjkljivosti, ugotovljene med inšpekcijskimi pregledi SAFA. 
6. SKLEPNE  UGOTOVITVE 
Med letom 2009 je bilo opravljeno rekordno število  inšpekcijskih pregledov, ki so zajeli ve čje 
število upravljavcev kot v prejšnjih letih.  Zato je program postal bo ljše orodje za ugotavljanje 
SL 17   SL možnih trendov poslabševanja va rnosti po vsem svetu, hkrati pa  sproti prispeva k varnemu 
letenju zrakoplovov, ki so predmet inšpekcijskih pregledov. Med letom 2009 so se vlagali napori tudi v izbo ljšanje delovanja progra ma EU SAFA, zlasti z 
izdajanjem smernic, izvaja njem analize kakovosti poro čil SAFA in za četkom programa 
standardizacije, z namenom zagotoviti, da bi se  vsi inšpekcijski pregledi SAFA v vseh 
državah izvajali po standardiziranih postopkih.