[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.10.2006

COM(2006) 628 konč.

2004/0220 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PRALAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251 (2) Pogodbe ES v zvezi s

skupnim stališčem Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

2004/0220 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PRALAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251 (2) Pogodbe ES v zvezi s

skupnim stališčem Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

1. OZADJE

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu (dokument COM(2004)629-2004/0220(COD), kakor spremenjen COM(2004)629konč./2): | 1. oktobra 2004 |

Datum mnenja Evropskega parlamenta, prvo branje: | 18. maja 2006 |

Datum predložitve spremenjenega predloga: | 24. maja 2006 |

Datum sprejetja skupnega stališča: | 16. oktobra 2006 |

2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Prvotni predlog Komisije za instrument razvojnega sodelovanja in gospodarskega sodelovanja (Development Cooperation and Economic Cooperation Instrument – DCECI), ki zajema geografske in tematske vidike sodelovanja z državami v razvoju, tudi z državami AKP, in ni bil sprejemljiv za Parlament, ki je ob prvem branju maja 2006 sprejel mnoge spremembe. Po glasovanju pri prvem branju so bile razprave med tremi institucijami zelo zgoščene, da bi lahko čim prej poiskale rešitev.

Izmenjava pisem med predsednikoma Barrosom in Borrelom junija 2006 je utrla pot krovnemu sporazumu o svežnju zunanjih instrumentov: sporazum pri prvem branju o evropskem sosedskem in partnerskem instrumentu [European Neighbourhood and Partnership Instrument – ENPI] ter instrumentu za stabilnost [Instrument for Stability – IfS] in sporazum o instrumentu za predpristopno pomoč [Instrument for Pre-Accession Assistance – IPA], o ločenem instrumentu za človekove pravice in novi ureditvi, ki bi vključevala največ tri instrumente od instrumenta razvojnega sodelovanja in gospodarskega sodelovanja [Development Cooperation and Economic Cooperation Instrument – DCECI] (instrument industrijsko razvitih držav [Industrialised Countries Instrument – ICI], geografsko naravnani instrument za razvojno sodelovanje [Development Cooperation Instrument – DCI] in po možnosti tematski DCI. Pismo predsednika Barrosa je bilo jasno glede dejstva, da bi Komisija lahko sprejela razdelitev DCECI, če bi bila zagotovljena široka opredelitev razvojnega sodelovanja.

Predsedstvo je predlagalo, da bi morala Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja zajeti geografsko naravnano sodelovanje z državami v razvoju in tematske programe ter bi moral imeti enotno pravno podlago (člen 179 PES). V nasprotju s prvotnim predlogom pa bi instrument za financiranje razvojnega sodelovanja vseboval okvirno finančno razčlenitev in več vsebine glede politike v zvezi z geografsko naravnanimi in tematski programi, da bi bila upoštevana glavna skrb Parlamenta, da se popolnoma upoštevajo njegova pooblastila kot sozakonodajalca. Komisija bi lahko privolila v spremembe glede sestave instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, da bi dosegla splošni kompromis glede splošne sestave instrumentov za zunanje ukrepe.

Po nadaljnjih zgoščenih tristranskih razpravah med pogajalsko skupino odbora DEVE pri Parlamentu, predsedstvom in Komisijo, ki so bile avgusta in septembra 2006, je bil sprejet dogovor o skupnem stališču, doseženem s pogajanji. Predvsem je bil dosežen kompromis glede nerešenih vprašanj, ki jih je prej Parlament označil za „prelomna“ in jih povezal z upravičenostjo pomoči kot uradne razvojne pomoči [Official Development Assistance – ODA], sektorskih ciljev porabe, sestave tematskih programov in dialoga s Parlamentom glede osnutkov programskih dokumentov (glej spodnjo točko 3.3.).

To dogovorjeno skupno stališče, ki ga je Svet sprejel dne 16. oktobra 2006, je 3. oktobra odobril odbor DEVE pri Parlamentu, ki je potrdil, da bo v Parlamentu podprl sprejetje skupnega stališča, doseženega s pogajanji, na začetku drugega branja in brez nadaljnjih sprememb.

To bo omogočilo začetek veljavnosti instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja januarja 2007 in s tem bo preprečen pojav morebitne vrzeli v pravnem okviru glede zagotavljanja pomoči.

3. PRIPOMBE K SKUPNEMU STALIŠČU

3.1. Splošne pripombe k skupnemu stališču

Komisija podpira dogovorjeno skupno stališče, ki je rezultat zgoščenih razprav med tremi institucijami. To je v skladu z bistvenimi cilji in osnovnim pristopom v prvotnem predlogu Komisije. Predsednica odbora DEVE je v pismu že potrdila, da bo priporočila članom odbora DEVE in na plenarnem zasedanju, da je treba pred koncem leta 2006 potrditi skupno stališče brez sprememb pri drugem branju v Parlamentu.

3.2. Glavne značilnosti dogovorjenega skupnega stališča

V dogovorjenem skupnem stališču so upoštevani naslednji ključni elementi:

- Ločeni instrument za demokracijo in človekove pravice: tematski program o človekovih pravicah ni več vključen v instrument za financiranje razvojnega sodelovanja. Nov predlog Komisije glede Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja je Komisija sprejela 26. junija 2006 (COM(2006)354).

- Ločeni instrument za sodelovanje z industrijsko razvitimi državami: predlog predsedstva za Uredbo o sodelovanju z industrijsko razvitimi državami je bil prvič predstavljen na delovni skupini COASI pri Svetu dne 19. julija 2006 in je bil poslan Parlamentu, da ta predloži svoje mnenje.

- Enotna pravna podlaga, člen 179: čeprav Komisija meni, da bi dvojna pravna podlaga, člen 179 in člen 181A, jamčila pravno varnost, lahko sprejme instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, ki temelji na členu 179 PES, saj sta splošna opredelitev razvojnega sodelovanja in širok obseg možnih ukrepov v skladu z geografsko naravnanimi in tematskimi programi zagotovljena v skupnem stališču ter bosta ohranjena v končni uredbi. To je tudi v skladu s tako imenovanim načelom „gravitacijskega središča“, oblikovanim na podlagi sodne prakse Sodišča.

- Uvodne izjave: nekatere uvodne izjave so bile dodane zaradi zagotovitve dodatnih razlag vsebine instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja.

- Večji poudarek na razvoju ciljev in načel: v členu 2 so določeni splošni cilji razvojnega sodelovanja v skladu z naslovom XX Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Evropski soglasjem o razvoju. Člen 3 se nanaša na splošna načela, na katerih temelji Skupnost, na poenotenje medsektorskih vprašanj in skladnost politike ter upošteva najnovejša prizadevanja za učinkovitost pomoči, kakor je donatorsko usklajevanje. V odstavkih 9 in 10 člena 3 je navedeno, da Komisija obvešča Parlament in si z njim redno izmenjuje mnenja ter si prizadevati za redne izmenjave informacij s civilno družbo. Oba člena dajeta splošni okvir za geografsko naravnano sodelovanje in tematske programe.

- Členi 5–10, geografsko naravnano sodelovanje: ti členi so bili vključeni, da bi geografsko naravnano sodelovanje vključevalo vsebino politik, kar je bil odgovor na zahtevo Parlamenta po predpisih, ki določajo politike. Horizontalni člen 5 zlasti velja za vse geografsko naravnane člene in opredeli ukrepe na področjih sodelovanja, ki ustrezajo področjem ukrepanja Skupnosti v Evropskem soglasju o razvoju. Drugi členi o geografsko naravnanem sodelovanju obravnavajo posebne razmere na zemljepisnem območju ali v državi. Ta različna območja/države so: Latinska Amerika (člen 6) , Azija (člen 7 ), Osrednja Azija (člen 8 ), Bližnji vzhod (člen 9 ) in Južna Afrika (člen 10 ). Vsak člen o posameznem sodelovanju vsebuje sklic na horizontalni člen 5, kar pomeni, da veljajo ukrepi, navedeni v členu 5, za vsa območja, medtem ko so drugi, ki so navedeni v členih 6 do 10, dodatni.

- Členi 11–16, tematski programi: ti členi so bili vključeni, da bi bila zajeta vsebina politik, kar je bil odgovor na zahtevo Parlamenta po bolje opredeljenih prednostnih nalogah politik v obliki predpisov, ki določajo politike. V horizontalnem členu 11 je opredeljeno razmerje med tematskimi programi in geografsko naravnanim sodelovanjem ter navedeno področje ukrepanja, na katerem tematski programi dodatno obogatijo geografsko naravnano sodelovanje. Tematski programi so bili pripravljeni na podlagi ustreznih sporočil Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu ter oblikovani tako, da upoštevajo prihodnje izzive. Temeljijo na sedanjih tematskih predpisih, vendar jih presegajo, da bi lahko vključili nove prednostne naloge, ki so se pojavile v preteklih nekaj letih in so opredeljene v „Evropskem soglasju o razvoju“. Ti različni tematski programi so: člen 12, Vlaganje v ljudi; člen 13, Okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo; člen 14, Nedržavni subjekti in lokalni organi; člen 15, Varnost hrane, in člen 16, Migracije in azil.

- Člen 17, države AKP, ki so podpisnice protokola o sladkorju: v tem členu je upoštevana sedanja Uredba 266/2006 o uvedbi spremljevalnih ukrepov za države pogodbenice Protokola o sladkorju, ki jih zadeva reforma ureditve EU za sladkor. Spremlja ga izjava Komisije, v kateri je poudarjena prehodna narava spremljevalnih ukrepov, ki bodo prenehali veljati leta 2013 (glej izjavo o členu 17 v Prilogi).

- Členi 18–33: ti členi vključuje podrobne odločbe v zvezi s programiranjem in dodelitvijo sredstev.

- Člena 33 in 34, poročanje in ocena: ocena in poročanje bo bolj usmerjeno na socialne sektorje in na napredek pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja. Izvajanje geografsko naravnanih in tematskih programov bo po potrebi ocenjeno na podlagi neodvisnih zunanjih ocen. V zvezi s tem je v členu 33 navedeno, da bodo upoštevani predlogi Parlamenta in Sveta glede neodvisnih zunanjih ocen.

- Klavzule o prenehanju veljavnosti in pregledu: člen 40 vsebuje klavzulo o pregledu, tudi o finančni razčlenitvi, člen 41 pa vključuje klavzulo o prenehanju veljavnosti.

- Referenčni znesek financiranja: člen 38 skupaj s Prilogo 4 skupnega stališča Sveta vsebuje okvirno finančno razčlenitev. Upoštevati je treba sklep Sveta z dne 16. decembra 2005 o ohranitvi medvladnega Evropskega razvojnega sklada (ERS), s katerim bo financirano geografsko naravnano sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP), razen z Južno Afriko. Ustrezni členi so bili ustrezno spremenjeni s spremenjenim predlogom z dne 24. maja 2006 (COM(2004)629 konč./2). Posledično je v obdobju 2007–2013 referenčni znesek financiranja za instrument za razvojno sodelovanje 16 897 EUR, kakor je navedeno v skupnem stališču. To ustreza znesku za prejšnji instrument razvojnega sodelovanja in gospodarskega sodelovanja (17 053 milijonov EUR), od katerega so odšteti referenčni zneski za novi instrument za človekove pravice (449 milijonov EUR) in za novi instrument sodelovanja z industrijsko razvitimi državami (172 milijonov EUR), okvirni znesek 465 milijonov EUR, ki je bil v prvotnem predlogu vključen v evropski sosedski in partnerski instrument, pa je bil zdaj dodan k znesku za tematske programe, s katerimi bodo financirane dejavnosti v korist držav, vključenih v evropski sosedski in partnerski instrument. Okvirni zneski, dodeljeni za vsako zemljepisno območje in vsak tematski program, so določeni v Prilogi 4, ki je sestavni del Uredbe (glej tudi izjavo Komisije o členu 38).

3.3. Posebna vprašanja

Naslednja vprašanja so bila predmet daljših pogajanj, ki so se končala z zelo uravnoteženimi kompromisi med tremi institucijami:

- Sestava in obseg tematskih programov: medtem ko je ohranjen celostni pristop tematskih programov „Vlaganje v ljudi“ in „Nedržavni subjekti in lokalni organi“, pa je bil tematski program „Vlaganje v ljudi“ prerazporejen v skladu s podpoglavji, ki jih je predlagal Parlament („zdravje za vse“; „izobraževanje, znanje in spretnosti“; „enakost med spoloma“; „drugi vidiki človekovega in socialnega razvoja“). V tematski program „Nedržavni subjekti in lokalni organi“ je bil vključen delež, v skladu s katerim bo „ vsaj 85 % sredstev, predvidenih v tematskem programu, dodeljeno nedržavnim subjektom .“ Dogovorjeno je bilo, da se deleži ne vključijo v tematski program „Vlaganje v ljudi“, saj je Komisija v svoji izjavi o členu 5 uvedla referenčni delež za zdravje in izobrazbo (glej spodaj pri „cilji porabe/primerjava“).

- Cilji porabe/primerjava: ves čas pogajanj o instrumentu za razvojno sodelovanje sta bila Svet in Komisija jasna, da cilji porabe zanju niso sprejemljivi (v nasprotju z načelom lastništva in donatorskega usklajevanja). Odbor za razvoj pri Parlamentu je naklonjen ciljem porabe, ki bi spodbudili večjo dodelitev sredstev socialnim sektorjem, posebno osnovnemu zdravstvu in izobraževanju. Sklenjeno je bilo, da Parlament ne bi več vztrajal pri ciljih porabe v zakonodajnih besedilih, če bi Komisija v izjavi predlagala večji referenčni delež 20 % za osnovno in srednje izobraževanje ter osnovno zdravstvo glede na nacionalne programe, ki so v celoti kriti v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje. Sedanji referenčni delež 35 % za socialno infrastrukturo in storitve bi bil črtan. V izjavi Komisija tudi daje prednost osnovnemu zdravstvu in izobraževanju ter socialni koheziji kot celoti pri svojem načrtovanju in izvajanju na ravni nacionalnih programov. Prav tako bo v programski dokument vključila opis razvojnih ciljev novega tisočletja in bo spodbudila države partnerice, da v svojih razvojnih strategijah dajo prednost socialnim sektorjem. Nenazadnje bo Komisija zagotovila boljše spremljanje in oceno teh ciljev ter poročanje o njih s posebno pozornostjo socialnim sektorjem in razvojnih ciljem novega tisočletja (glej izjavo o členu 5 v Prilogi).

- Upravičenost do uradne razvojne pomoči in države, vključene v evropski sosedski in partnerski instrument, ki niso v razvoju: dogovorjeno je bilo, da bi moral biti v členu 2(4) opredeljen delež tematskih programov, o katerih bi bilo treba poročati kakor o uradni razvojni pomoči, in sicer 90 %. Države, vključene v evropski sosedski in partnerski instrument, ki niso v razvoju (Rusija in Izrael) bodo po uradni dolžnosti izključene, kar pomeni, da se finančna pomoč tem državam ne bo štela v 10 %, ki niso del uradne razvojne pomoči. Ta delež 10 % dopušča Komisiji potrebno prožnost za izvajanje tematskih programov v zvezi z migracijami in okoljem, kar omogoča ukrepe, o katerih ni treba poročati kakor o uradni razvojni pomoči. Posledično sedanje besedilo omogoča dobro ravnovesje med popolno upravičenostjo do uradne razvojne pomoči in potrebnega deleža prožnosti. Komisija bo v izjavi, ki bo priložena k Uredbi, potrdila, da si bo prizadevala, da bodo vsi geografsko naravnano ukrepi in velika večina tematskih ukrepov, ki se financirajo v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, upravičeni do uradne razvojne pomoči in da od tega načela ne namerava odstopati (glej izjavo o členu 2(4) v Prilogi).

- Dialog s Parlamentom glede osnutkov programskih dokumentov: številne spremembe, povezane s sodelovanjem Parlamenta v postopku načrtovanja, niso bile skladne s sklepom o komitologiji (Sklepom Sveta 1999/468 z dne 28. junija 1999, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512 z dne 17. julija 2006), ki določa splošni okvir za uresničevanje izvedbenih pooblastil, podeljenih Komisiji. Dogovorjeno je bilo, da bo gospodu Mitchellu in gospe Morgantini poslano skupno pismo komisarjev Michela in Ferrero-Waldner, v katerem Komisija potrjuje, da si bo prizadevala za vzpostavitev rednega dialoga s Parlamentom, kakor je določeno v izjavah o demokratični presoji, priloženih k Medinstitucionalnemu sporazumu. Poleg tega je bil v člen 3 vključen nov odstavek 9, v skladu s katerim Komisija obvešča Parlament in si z njim redno izmenjuje mnenja.

4. SKLEP

Kakor je razvidno iz zgornje razlage, so v dogovorjenem skupnem stališču precej upoštevane zahteve Parlamenta in njegove spremembe ob prvem branju ter soglasje, ki je bilo doseženo med institucijami v okviru zgoščenih razprav.

Zato Komisija lahko podpre dogovorjeno skupno stališče.

5. IZJAVE KOMISIJE

Naslednje izjave so vključene v zapisnik Sveta ob sprejetju skupnega stališča Sveta (glej Prilogo).

PRILOGA

Izjava Komisije o upravičenosti do uradne razvojne pomoči, člen 2(4)

Upravičenost do javne pomoči za razvoj, kakor jo je opredelil Odbor za razvojno pomoč pri instrumentu razvojnega sodelovanja in gospodarskega sodelovanja, bo še naprej splošno pravilo za ukrepe Skupnosti, v okviru katerih se financirajo geografsko naravnani programi z državami v razvoju in tematski programi. Pri geografsko naravnanih programih si bo Komisija prizadevala za upoštevanje izvajanja obveznosti glede sredstev iz prvega pododstavka člena 2(4) osnutka uredbe. Pri tematskih programih je bila velika večina ukrepov v preteklosti upravičena do javne razvojne pomoči, Komisija pa si bo prizadevala s tem nadaljevati.

Izjava Komisije o členu 5, instrument za razvojno sodelovanje

Komisija zatrjuje, da sta izkoreninjenje revščine in izpolnjevanje razvojnih ciljev novega tisočletja bistvena pri glavnem cilju razvojne pomoči.

Spomni, da je leta 2002 z Evropskim parlamentom dosegla soglasje glede 35-odstotnega referenčnega deleža pomoči za države v razvoju, dodeljenega za socialno infrastrukturo in storitve, in prizna, da je treba prispevek EU razumeti kakor del celotne podpore donatorjev za socialne sektorje in da je določena stopnja prožnosti pravilo.

Odtlej je podpora za socialno infrastrukturo narasla na več kakor 35 %, kar je bilo posledica prenosa razvojne politike v nacionalne programe in s tem sprejetje obveznosti, Evropski parlament pa je bil o napredku natančno obveščen. Čeprav je bil ta referenčni delež presežen, bo Komisija še naprej letno poročala o teh zneskih.

Na podlagi zahteve Evropskega parlamenta se Komisija obvezuje, da bo dosegla naslednje cilje, in pri tem poudarja, da jih je treba upoštevati pri oblikovanju načel učinkovitosti pomoči, zlasti partnerstva z državami prejemnicami pomoči, njihovim lastništvom in dopolnjevanjem z drugimi donatorji, kakor je določeno v „Evropskem soglasju o razvoju“, ki so ga skupno sprejeli Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali s Svetom, Evropskim parlamentom in Komisijo 20. decembra 2005.

Najprej se Komisija obvezuje, da bo dala prednost osnovnemu zdravstvu in izobraževanju ter socialni koheziji kot celoti pri svojem načrtovanju in izvajanju na ravni nacionalnih programov, ki so kriti v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, in v programski dokument vključila opis razvojnih ciljev novega tisočletja. Komisija bo v dialogu z državami partnericami te tudi spodbujala, da v svojih razvojnih strategijah dajo prednost socialnim sektorjem.

Poleg tega si bo Komisija prizadevala zagotoviti, da bo referenčni delež 20 % od dodeljene pomoči v okviru nacionalnih programov, ki so kriti v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, namenjen do leta pregleda 2009 osnovnemu in srednjemu izobraževanju ter osnovnemu zdravstvu, in sicer prek projektov, programov in proračunske podpore, povezanih s temi sektorji, ob upoštevanju povprečja vseh zemljepisnih območij in dejstva, da je določena stopnja prožnosti pravilo, kakor je izredna pomoč.

Na koncu se Komisija obvezuje, da bo zaradi svoje odgovornosti za dosego teh ciljev zagotovila boljše spremljanje, oceno in poročanje, pri čemer bo posebno pozornost namenila socialnim sektorjem in napredku pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja

Izjava Komisije o sladkorju, člen 17

Odločeno je bilo, da je treba pomagati državam AKP, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju, pri prilagoditvi novim pogojem, ki bodo posledica reforme skupne kmetijske politike EU glede sladkorja.

Ker je položaj držav podpisnic Protokola o sladkorju zelo različen, bodo s tem programom podprte strategije prilagajanja posamezne države.

Časovni razpored obveznosti in porabe bo upošteval postopno izvajanje teh strategij ter prehodno naravo tega programa, ki bo končan leta 2013.

Skupna izjava Sveta in Komisije v zvezi s členom 28(2) o prenosu nalog izvrševanja

V zvezi z nalogami izvrševanja proračuna je Komisija predlagala revizijo Uredbe Sveta št. 1605/2002, ki jo bo sprejel Svet, s katero bodo vzpostavljeni zahtevani pogoji, da se lahko naloge izvrševanja proračuna zaupajo organom iz člena 27 (1)a), b), c) te uredbe.

Izjava Komisije o odborih, člen 35

Sestanki bodo organizirani tako, da bo omogočeno zbiranje in izmenjava mnenj glede na posamezni geografsko naravnan (Latinska Amerika, Azija, Bližnji vzhod, Osrednja Azija, Južna Afrika) in tematski (migracije, nedržavni subjekti, okolje, vlaganje v ljudi, varnost hrane) program.

Izjava Komisije o okvirnem znesku za tematske programe v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, člen 38(4)

Komisija si prizadeva, da pri načrtovanju tematskih programov upošteva geografsko delitev, ki jo je prvotno predlagala Komisija, in sicer na države, ki so upravičene do pomoči v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, in na države, ki so upravičene do pomoči v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje.