Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 83/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„RECAȘ“

PDO-RO-A0027-AM01

Datum vloge: 9. april 2019

1. Vložnik in zakoniti interes

Poklicna zbornica Vie Vin Recaș Timiș (AVV Recaș)

2. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

☐ Ime proizvoda

☒ Kategorija proizvoda vinske trte

☒ Povezava

☐ Omejitve trženja

3. Opis spremembe in razlogi zanjo

3.1 Vključitev nove kategorije kakovostnega penečega vina

Opis in razlogi

Uvedena je bila nova kategorija kakovostnega penečega vina.

Skladno s tem sta bila spremenjena oddelek I specifikacije proizvoda in oddelek 1.3 enotnega dokumenta.

V zadnjih letih se izvaja spremljanje proizvodnje penečega vina iz osnovnih vin za pridobivanje kakovostnih penečih vin iz grozdja, pridelanega na območju Recaș. Odbori za potrjevanje kakovosti so opravili številne ocene za vina z označbo porekla, pri čemer so upoštevali, da ima proizvodnja osnovnih vin, pridelanih na tem območju, značilnosti, ki ustrezajo značilnostim mirnih vin, ki se proizvajajo na tem območju iz grozdja s poreklom z rastišča Recaș in imajo kakovostne lastnosti, značilne za območje.

Ko je bil tradicionalni način proizvodnje kakovostnih penečih vin uveden na nacionalni ravni, so jih na območju Recaș proizvajali le občasno. Ker sort vinskih trt, iz katerih se pridelujejo kakovostna peneča vina, prej niso gojili na območju Recaș, se je sajenje začelo šele takrat in šele po trgatvi leta 2011 je bila opravljena prva ocena za certificiranje osnovnega vina za kakovostna peneča vina.

Sledilo je obdobje posodabljanja vinskih kleti s sodobno tehnološko opremo za izdelavo te vrste proizvoda in kot odgovor na povpraševanje trga po njem, tradicionalna metoda proizvodnje kakovostnih penečih vin pa je zdaj postala resničnost.

V obdobju spremljanja so peneča vina, ki se na območju označbe porekla „Recaș“ proizvajajo iz osnovnih vin, pridobljenih iz tam pridelanega grozdja, prejela nagrade na nacionalnih in mednarodnih tekmovanjih (Concours Mondial Bruxelles 2012, 2013 in 2014, srebrna medalja za bendis brut rose 2011, bendis 2012 in bendis brut rose 2013; Effervescens du Monde 2013, Francija, srebrna medalja za bendis brut 2012 in na tekmovanju Wine Tasting Competition International Summer Wines 2012, Mainz, Nemčija, za bendis 2011, nagrajen s tremi zvezdicami), s čimer je bila potrjena njihova kakovost in s tem priporočilo, naj se dodajo v specifikacijo proizvoda.

Z uvedbo novih kategorij kakovostnega penečega vina z ZOP „Recaș“ z značilno sadnostjo ter zlasti vsebnostjo kislin in jasno svežino se v celoti izkorišča potencial tal in podnebja na območju Recaș, potrošnik pa je opozorjen na njihove lastnosti, ki izhajajo iz surovin z geografskega območja Recaș s posebnim podnebnim odtisom, zaradi česar se razlikuje od drugih romunskih vinorodnih regij.

Med sorte za pridelavo vina sodijo fetească regală, mustoasă de Măderat in chardonnay. Pinot gris, traminer roz, pinot noir, burgund mare, cadarcă, syrah in fetească neagră se uporabljajo za proizvodnjo kakovostnih penečih vin.

3.2 Vključitev analitskih lastnosti nove kategorije vina (kakovostno peneče vino)

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena, tako da vključuje analitske lastnosti kakovostnih penečih vin, da se opišejo ti parametri za novouvedeno kategorijo.

Posledično sta bila spremenjena oddelek XI(a) specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

3.3 Navedba organoleptičnih lastnosti nove kategorije vina (kakovostno peneče vino)

Opis in razlogi

Po uvedbi kakovostnega penečega vina so bile dodane organoleptične lastnosti (z vidika videza, arome in okusa) kakovostnih penečih vin, saj jih je ob vključitvi nove kategorije vina treba opisati.

Posledično sta bila spremenjena oddelek XI(b) specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

3.4 Sprememba donosa vina s povečanjem ravni največjega donosa

Opis in razlogi

Vinogradniška produktivnost je bila povečana za dovoljene sorte, gojene na območju, kjer se pridobivajo mirna vina in kakovostna peneča vina, da bi se prilagodili proizvodnim praksam, ki omogočajo pridobivanje visokokakovostnih penečih vin.

Posledično sta bila spremenjena oddelka V in VI specifikacije proizvoda ter oddelek 1.5.2 enotnega dokumenta.

Spremembo narekuje sprememba gostote vinogradov na tem območju, ki se je sčasoma spremenila iz majhne v veliko gostoto zaradi izvajanja programov ponovne zasaditve in prestrukturiranja ter del, povezanih s tem procesom za uvedbo popolne mehanizacije.

Za proizvodnjo vin z ZOP „Recaș“ na razmejenem območju so se uporabljali vinogradi z majhno gostoto trsov/ha zaradi večjih razdalj zasaditve z od 2 222 do 2 778 trsi/ha ter stari kloni z majhnim potencialom za donos in kakovost grozdja, vendar se od leta 2007 številni vinogradi na tem območju zasajajo s spremenjeno gostoto trsov, ki omogoča popolno mehanizacijo, hkrati pa se uporabljajo dovolj bujne sorte, da bi se zagotovil večji donos grozdja in ohranila raven kakovosti, skladna z zaščiteno označbo porekla.

Kot podpora povečanju donosa so se povprečni donosi na območju Recaș spremljali v različnih obdobjih petih in treh zaporednih let, odvisno od posebnih lastnosti sort, dovoljenih za gojenje, da bi se natančno določila njihova ustrezna raven največje rodnosti za doseganje kakovosti vin, zajetih z ZOP (zaščitena označba porekla) „Recaș“.

Zasajene sorte so na splošno avtohtone sorte, obstajajo pa tudi kloni, ki so veliko dragocenejši od standardnih sort, ki svoj potencial izražajo v vinih, proizvedenih s posodobljenimi tehnologijami.

Zlasti sorte mustoasă de măderat, syrah in alicante bouschet imajo večje donose, ki izhajajo iz velikosti grozdov in vsebnosti soka v vakuolah grozdnih jagod.

3.5 Dodatki k posebnim praksam, ki se uporabljajo za pridobivanje nove kategorije vina (kakovostno peneče vino)

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je zaradi uvedbe nove kategorije kakovostnih penečih vin dopolnjena tako, da vključuje posebne prakse za pridobivanje te nove kategorije proizvodov.

Spremenjena sta bila oddelek IX specifikacije proizvoda in oddelek 1.5.1 enotnega dokumenta.

3.6 Vključitev nekaterih neobveznih navedb, ki se nanašajo na posebno tehnologijo za pridobivanje novouvedene kategorije vina (kakovostno peneče vino), v označevanje

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda (pogoji označevanja) je bila dopolnjena za novo kategorijo vina (kakovostno peneče vino) z neobvezno navedbo posebnih tehnologij, ki se uporabljajo za pridobivanje te kategorije vina, saj s sklicevanjem na ugled zaščitene označbe porekla (ZOP) vplivajo na to, kako potrošniki dojemajo peneče vino „Recaș“.

Skladno s tem sta bila spremenjena oddelek XII specifikacije proizvoda in oddelek 1.9 enotnega dokumenta.

3.7 Vključitev novih sort vinske trte, odobrenih za mirna vina

Opis in razlogi

Na seznam glavnih sort so bile dodane nove sorte vinske trte, odobrene za mirna vina.

Posledično sta bila spremenjena oddelek IV specifikacije proizvoda in oddelek 1.7 enotnega dokumenta.

Sprememba je potrebna, da se izkoristi aromatični potencial sort, ohrani ugled in poveča raznolikost sortnega izbora območja ZOP „Recaș“ tako za mirna vina kot tudi za pridobljena kakovostna peneča vina. Te sorte najdemo v vinogradih, ki spadajo v program preusmeritve/prestrukturiranja vinogradov.

Novouvedene sorte so bile izbrane po skrbni študiji romunskega trga, ki je začel razvijati in širiti nišo za avtohtone sorte ter za sorte z manj tanina in bolj sadnim okusom. Razvejitev sort omogoča širši razpon izražanja aromatične kompleksnosti, izraznosti in izvirnosti v kakovostnih mirnih in penečih vinih z območja Recaș, kot je bilo opisano za mirna vina, ki se v tej vinorodni regiji proizvajajo vsaj od leta 1318.

Medtem ko v romunskih sortah, kot so fetească albă, tămâioasă românească in negru de drăgășani, izstopa rastišče Recaș, v sortah viognier in traminer roz izstopa kompleksnost primarnih arom cvetja ter zelenega sadja in koščičastega sadja (marelice in bele breskve), ki je značilna za vina „Recaș“, s čimer se sorti alicante bouschet povrne njena vloga krepitve intenzivne barve vrhunskih rdečih vin. Uvedba mešanice grozdja sorte cabernet franc, ki daje fina in kompleksna vina, je nadaljevanje prizadevanj za čim boljše izkoriščanje posebnosti zahodne romunske vinorodne regije.

3.8 Navedba tehnoloških praks, ki se uporabljajo za pridobivanje nove kategorije vina (kakovostno peneče vino)

Opis in razlogi

Specifikacija proizvoda je zaradi uvedbe nove kategorije kakovostnih penečih vin dopolnjena tako, da vključuje informacije o posebnih tehnologijah, ki se uporabljajo za pridobivanje te nove kategorije proizvodov.

Oddelek IX specifikacije proizvoda je bil spremenjen, enotni dokument pa ne.

3.9 Navedba povezave z geografskim območjem za novo kategorijo vina (kakovostno peneče vino)

Opis in razlogi

Za zagotovitev skladnosti z zakonodajo o uvedbi nove kategorije vina (kakovostno peneče vino) je specifikacija proizvoda dopolnjena, tako da je povezava z geografskim območjem, določena v zakonodaji, dovolj podrobno opisana tudi za kategorijo kakovostnega penečega vina.

Posledično sta bila spremenjena oddelek II specifikacije proizvoda in oddelek 1.8 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

RECAȘ

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina

Muscat ottonel: slamnato rumene barve, zelenkasto rumene barve; značilen okus po muškatu, zaokroženo, z rahlimi žametnimi pridihi.

Sauvignon: zelenkasto rumene barve z nežnim vonjem cvetja trte, bezga; sadni okus, prijetno, z dolgim zatonom.

Pinot gris: citronasto rumene barve s pridihom poljskega cvetja; polno, intenzivno, z značajem in diskretnim pridihom začimb.

Feteasca regala: citronasto rumene barve z delikatno in svežo aromo poljskega cvetja; saden, dobro zaokrožen okus.

Sorte rizlinga (riesling de Rhin, riesling italian): svetlo rumene barve z zelenkastimi odsevi, z nežno, prijetno aromo zorenja grozdja; živahno, sadno, z osebnostjo, uravnoteženo in s prijetnim pookusom.

Mustoasă de măderat: zelenkasto rumene barve, sijoče, sadno, s posebno in diskretno aromo zelenega jabolka, nežno; zadostne kisline, uravnoteženo.

Chardonnay: zlatorumene barve z značilno aromo akacije, po krajšem obdobju staranja dobi okus po svežem maslu in medu; oljnato, zaokroženo, žametno.

Fetească albă: slamnato rumene barve, zelenkasto, s pridihom polodprtega cvetja trte; skladno, z naravno prefinjenostjo, značilno za kisline, ki jih vtisne območje spodnje doline, na katerem se goji.

Tămâioasă românească: zlatorumene, zelenkaste barve s posebnim pridihom mire, kadila, not akacije in satja lipe, ki jih je mogoče čutiti tudi v pookusu.

Traminer roz: s posebno aromo cvetnih listov damaščanske vrtnice in odprtega lipovega cveta; bogat okus.

Viognier: zelenkasto rumene barve, izkoriščena mineralnost tal; cvetlične note jasmina, note zoreče marelice; rahlo začimben okus, saden.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Cabernet sauvignon: vijoličasto rdeče do opečnato rdeče barve pri staranem vinu, aroma feferona, evkaliptusa, rozin črnega grozdja in gozdne borovnice; zeliščno, z nežno trpkostjo, zoreno v sodu barik, nežni pridih vanilje.

Merlot: rubinasto rdeče barve z aromo slive, črnega ribeza in maline, blaga trpkost in žametnost, s staranjem dobi privlačno cvetico z notami mete in kave.

Pinot noir: rjavkasto rdeče barve z aromo češenj, malin in jagod; s staranjem pridobi arome rozin, sena in črnega popra.

Fetească neagră: granatno rdeče barve z notami zelenega popra, s staranjem dobi aromo črnega ribeza in slive, zorenje doda skladnost in jasno cvetico.

Burgund mare: temno rdeče barve z aromo zrelih gozdnih sadežev: ribez, robide, gozdne borovnice, uravnoteženo, dolgotrajno, uravnoteženi trpki tanini.

Cadarcă: aroma zrelih gozdnih sadežev: črni ribez, brusnice, robide, žametno, v bolj suhih razmerah se proizvajajo vina z okusom nageljnovih žbic.

Syrah: svetlo rdeče barve z aromo popra, črnih češenj, rahlo pekoče, s pookusom v sladkih, začimbnih notah.

Novac: intenzivne rubinasto rdeče barve, zrelo vino je opečnato rdeče barve z vonjem po gozdnih borovnicah in aromo začimbnih nageljnovih žbic, lepo povezani tanini, s prijetnimi kislinami.

Negru de drăgăşani: temno rdeče barve z aromo črnih češenj, zrela gozdna borovnica, žameten okus ob zrelosti, lepo povezana vsebnost kislin, dolgotrajen pookus.

Alicante bouschet: sorta teinturier, bogata z antocianini, nevtralna vina zelo intenzivne barve.

Cabernet franc: rubinasto rdeče barve s posebno aromo prezrelih gozdnih sadežev, rastlinsko-zeliščno, močno, značilno za regijo ZOP „Recaș“.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Analitske in organoleptične lastnosti – kakovostna peneča vina

Kakovostna peneča vina se odlikujejo po svoji subtilnosti, svežini, naravnosti, vrelnih aromah s pridihom cvetja, medu, rahlo posušenega sena in notami avtolize, ki spominjajo na topel kruh.

— Videz: zelenkasto rumene do svetlo rumene barve, zelenkasto rumene do slamnato rumene barve, svetlo z obstojno peno pri belih in rdečih penečih vinih različnih intenzivnosti, svetlo, z nežno, dolgotrajno peno pri penečih vinih rosé.

— Vonj: svež, prefinjen, cvetličen pri številnih belih vinih.

— Okus: kisel, prefinjen, eleganten, cvetličen, vonj in okus avtolize (piškoti, opečenec).

Sorte vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo kakovostnih penečih vin z ZOP „Recaș“ (fetească regală, mustoasă de măderat, chardonnay, pinot gris, traminer roz, pinot noir, burgund mare, cadarcă, syrah, fetească neagră), so opredeljene kot polnega okusa, posebna prefinjenost daje moč in telo, tako s to specifično prefinjenostjo kot tudi s sadnostjo in žametnostjo, ki izhajata zlasti iz sorte chardonnay, ter kislinami in svežino, ki sta potrebni za peneča vina (zlasti mustoasă de măderat).

Nadpritisk kakovostnega penečega vina je najmanj 3,5 bara pri 20 °C.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 12,5 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 15 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Posebni postopki za kakovostno peneče vino

Posebni enološki postopek

Kakovostno peneče vino je treba pridobiti z drugim vrenjem v avtoklavih ali steklenicah, odvisno od uporabljene tehnike.

Za proizvodnjo kakovostnih penečih vin „Recaș“ je treba osnovno vino, ki se uporablja za pridobivanje kakovostnega penečega vina, in končni proizvod proizvajati znotraj razmejenega območja.

Kakovostna peneča vina rosé z ZOP „Recaș“ se lahko pridobivajo samo iz črnih ali rdečih sort z maceracijo grozdja. Za namene tega dokumenta se za vina rosé lahko štejejo tudi vina, proizvedena iz sort pinot gris in traminer roz, če se grozdje macerira tako dolgo, kot je potrebno za ekstrakcijo barve iz teh dveh nežno obarvanih sort. Belo vino se lahko pridobiva tudi z vinifikacijo črnega ali rdečega grozdja.

(b) Največji donosi

Cabernet sauvignon, cabernet franc, fetească neagră, pinot noir

13 000 kilogramov grozdja na hektar

Chardonnay, muscat ottonel, pinot gris, riesling italian, tămâioasă românească, traminer roz

13 000 kilogramov grozdja na hektar

Cadarcă, merlot, riesling de rhin, sauvignon, viognier, negru de drăgășani

14 000 kilogramov grozdja na hektar

Burgund mare, fetească regală, fetească albă, novac

15 000 kilogramov grozdja na hektar

— z donosom zaradi velikosti grozda in vsebnosti soka v vakuolah grozdnih jagod za sorte mustoasă de măderat, syrah in alicante bouschet

16 000 kilogramov grozdja na hektar

Cabernet sauvignon, cabernet franc, fetească neagră, pinot noir

97,5 hektolitra na hektar

Chardonnay, muscat ottonel, pinot gris, riesling italian, tămâioasă românească, traminer roz

97,5 hektolitra na hektar

Cadarcă, merlot, riesling de rhin, sauvignon, viognier, negru de drăgășani

105 hektolitrov na hektar

Burgund mare, fetească regală, fetească albă, novac

112,5 hektolitra na hektar

— z donosom zaradi velikosti grozda in vsebnosti soka v vakuolah grozdnih jagod za sorte mustoasă de măderat, syrah in alicante bouschet

120 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje, razmejeno za proizvodnjo vin z zaščiteno označbo porekla „Recaș“, se razprostira na naslednjih območjih okrožja Timiș:

— mesto Recaș in vasi Izvin, Herneacova in Petrovaselo.

7. Sorte vinske trte

Alicante bouschet N – alicante henri bouschet

Burgund mare R – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Cadarcă R – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză in fekete budai

Chardonnay W – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher in straftraube

Negru de drăgășani N

Novac N

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose in gewürztraminer

Tămâioasă românească W – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Viognier B – bergeron, barbin, rebolot, greffou, picotin blanc in vionnier

Viognier B – petit vionnier, viogne, galopine in vugava bijela

8. Opis povezave

Podatki o geografskem območju

Naravni dejavniki

Ravnina Banato-Crișană je zahodno nadaljevanje vznožja gorovja Zarand do roba velike Panonske nižine. Razlike v bioloških in pedoklimatskih lastnostih tvorijo dve podenoti: višjo ravnino (griči) in nižjo ravnino.

Območje, razmejeno za ZOP „Recaș“, leži pretežno na višji ravnini na gričevnatem območju, pri čemer je približno 18 % območja, razmejenega za zaščiteno označbo porekla, na višjih obronkih, ki so razdrobljeni z mrežo dolin, skozi katere poteka prehod med obronki in nižjo ravnino.

Povprečna vrednost globalnega sevanja (ki vključuje neposredno in difuzno sevanje) je 118 kcal/cm2, od tega 100 kcal/cm2 v toplih mesecih (april–september), kar daje trtam to, kar potrebujejo za fotosintezne presnovne procese.

Število sončnih dni je 292, in ker je za večino sort črnega grozdja potrebno veliko sonca, ugodne razmere na območju omogočajo pridelavo vin z zelo določnimi lastnostmi.

Glede na meritve vremenske postaje Recaș v obdobju od leta 1949 do leta 1995 so padavine razporejene na izohieto 608 mm.

V nekaterih letih lahko syrah/shiraz doseže raven kakovosti, podobno vinom iz doline Barosa v Avstraliji, izključno zaradi kombinacije vročega zraka in majhne vlažnosti zraka.

Nadmorska višina obronkov Recaș-Petrovaselo sega od 135 do 180 metrov, razčlenjuje pa jih rečno omrežje gričevja Lipova (Dealurile Lipovei), ki je drugo vinorodno območje. Reliefne oblike, ki jih ustvarja ta hidrografska mreža, vključujejo medrečne ravnice z mikrodepresijami, obdanimi s strmimi pobočji, in doline različnih globin, ki so močvirne ali občasno poplavljene.

Profil pobočij je na splošno gladek, zelo redko pa vključuje mešane reliefne oblike, kar je posledica zelo starih in zdaj stabiliziranih zemeljskih plazov. Terasasti griči Recaș-Izvin ležijo na brežini reke Bega ob spodnji ravnini reke Timiș. Tvorijo ravno, terasasto planoto, ki ni razmejena z reliefnimi elementi.

Vrednost območij s skeletnimi tlemi je izkoriščena z uporabo sorte negru de drăgășani, pri čemer so talne razmere tukaj podobne tistim na podkarpatskih gričih, kjer so sorto ustvarili romunski vinogradniški raziskovalci.

Človeški dejavniki

Kmetijskotehnične prakse, oblikovanje trsov in določanje tehnološke zrelosti za trgatev grozdja za proizvodnjo osnovnih vin za kakovostna peneča vina z ZOP „Recaș“, skupaj z lastnostmi grozdja, pridobljenimi v vinogradu in med predelavo, dajo temu vinu izjemnost in lastni značaj, ki je zlahka prepoznaven na trgu, ne samo po etiketi, ampak tudi po okusu in vonju.

Za določitev tehnološke zrelosti za trgatev grozdja se na povprečnih vzorcih 1 000 grozdov izmeri masa, preveri stopnja zrelosti semena in določi raven nakopičenih sladkorjev v povezavi z vsebnostjo kislin. Ta korelacija vpliva na uravnoteženo vsebnost kislin in jo omogoča, zlasti pri vinih s svežimi in cvetličnimi lastnostmi.

Proizvajalci v fazi trgatve/predobdelave skrbno izberejo sorte za kakovostna peneča vina, da bi poudarili aromatično ekspresivnost teh sort, ohranili ravnotežje arom in pridobili fino iskrenje. Nekatere sorte (na primer chardonnay) imajo velik potencial za aromatični razvoj v obliki kakovostnega penečega vina, saj se običajno trgajo zgodaj, tako da so arome fino začrtane, nežne in manj izrazite ter tako poleg uravnoteženega pookusa ohranijo srednjo vsebnost kislin in zlasti sveže arome kakovostnih penečih vin.

Povezava z razmejenim območjem

Podatki o proizvodu

Rdeča vina, pridobljena na tleh, ki so bogata z železom, so svetlo rdeče barve, so zelo prefinjena in imajo izjemen značaj.

Vina so homogena in svoje lastnosti razkrivajo postopoma. Po okusu vino ne le potrjuje svoje arome, ampak jih tudi krepi, kar daje pri pitju mesnat, čvrst, skoraj maščoben občutek.

Okus vina se začne z močnim vtisom sadja in se sčasoma razvije ter preide iz malih gozdnih sadežev (divje jagode in maline) pri rdečih vinih v cvetlične note lipe, akacije in bezga pri belih vinih, pri čemer zajema široko paleto vmesnih not, pomešanih z mineralnimi vtisi hladnega bazalta, v kombinaciji s prijetno vsebnostjo kislin, vse to pa se združi v skladno celoto, ne da bi se pri tem različne arome ločile na posamezne sestavine. Pookus je edinstven, zelo dolgotrajen in kompleksen. Težko ga je primerjati s katerim koli drugim vinom.

Mirna bela vina so prav tako živahna in polnega okusa, imajo nežen pridih cvetja vinske trte, bezga, saden okus, posebne arome zelenega jabolka, svežega masla in medu, ko so nekoliko stara, značilno naravno prefinjenost, podprto s kislinami, ki jih vtisne območje nizko ležeče doline, na katerem se goji, pri pookusu pa se zaznajo note akacijevega satja in lipe.

Rdeča vina imajo arome sliv, črnega ribeza, malin in blago trpkost, privlačno cvetlico pri staranju, dosledne note mete in kave, uravnotežene trpke tanine in nežne pridihe vanilje pri zorenju v sodu.

Če v romunskih sortah, kot so fetească albă, tămâioasă românească in negru de drăgășani, izstopa rastišče Recaș, v sortah viognier in traminer roz izstopa kompleksnost primarnih arom, značilnih za vina „Recaș“, s čimer se sorti alicante bouschet povrne njena vloga krepitve intenzivne barve vrhunskih rdečih vin. Sorta cabernet franc, iz katere se proizvajajo prefinjena, elegantna in kompleksna vina, naravno nadaljuje primere značilnih elementov vinarstva na zahodnem vinorodnem območju Recaș.

Kakovostna peneča vina „Recaș“ se razlikujejo od kakovostnih penečih vin, pridobljenih iz istih sort z drugih geografskih območij, prav zato, ker osnovno vino za peneča vina izvira iz grozdja, pridelanega in potrganega ob tehnološki zrelosti na območju Recaș. Na vse lastnosti grozdja z geografskega območja Recaș vplivajo lokalno podnebje in tam prisotni človeški dejavniki. Kmetijskotehnične prakse, oblikovanje trsov in določanje tehnološke zrelosti za trgatev grozdja za proizvodnjo osnovnih vin za kakovostna peneča vina z ZOP „Recaș“, skupaj z lastnostmi grozdja, pridobljenimi v vinogradu in med predelavo, dajo temu vinu izjemnost in lastni značaj, ki je zlahka prepoznaven na trgu, ne samo po etiketi, ampak tudi po okusu in vonju.

Vzročna medsebojna povezava

Za to območje je značilna advekcija vlažnih jugozahodnih in severozahodnih vetrov ter čelni vetrovi, ki so nekoliko močnejši kot v drugih delih države, kar vodi do hitre tvorbe oblakov, ko iz srednje Evrope prihajajo vremenske fronte, ki prinašajo padavine. Dolge, tople jeseni omogočajo kopičenje antocianinov v kožici grozdja sort syrah/shiraz, negru de drăgășani in cabernet franc.

Topografija območja Recaș obsega široke doline, kjer so julija, poleg širokega temperaturnega razpona, jutra praviloma meglena. Globina in tekstura tal na nižjih pobočjih imata poseben vpliv na količino donosa. Vinske trte običajno razvijajo svoj koreninski sistem in tako podaljšajo obdobje aktivne rasti korenin, kar gre na škodo kopičenja sladkorjev v grozdnih jagodah. Izmenjavanje visokih dnevnih in nizkih nočnih temperatur (temperaturni razpon) vpliva na sestavo celičnih tekočin v grozdju, znižuje pH in s tem povečuje vsebnost kislin.

Visoke temperature in padavine v prvem delu faze zorenja (zadnjih deset dni julija) so odločilne pri doseganju razmerja vsebnosti kislin, vrednosti pH, arom in sladkorjev, potrebnih za pridelek, ki je primeren za kakovostna peneča vina.

Glineno-apnenčasta tla imajo veliko boljši koeficient zadrževanja vode in izsuševanja kot peščena tla. Globoka tla območja Recaș omogočajo, da grozdje lažje kopiči hlapne snovi, ki bodo ustvarile aromatično kompleksnost osnovnih vin, uporabljenih za kakovostna peneča vina z ZOP. Poleg tega ta vrsta tal potrebuje več časa, da se segreje, grozdje pa zori veliko počasneje, zato je obdobje, ko se lahko trga za kakovostna peneča vina, daljše kot v drugih vinogradih.

Sorte, predvidene za velike trgatve, se skrbno obrezujejo in pletejo, da se pridobi pridelek znotraj parametrov, potrebnih za proizvodnjo kakovostnega penečega vina.

Vinorodno območje za pridelavo grozdja, ki se uporablja kot surovina za kakovostna peneča vina z ZOP „Recaș“, je gričevnato in razčlenjeno z dolinami. Širina teh dolin, ki ločujejo griče, je od več deset metrov do 450 metrov, doline pa se običajno odpirajo proti severovzhodu ali jugozahodu ter so z zelo rahlim nagibom pobočij izpostavljene soncu. Sčasoma so se te doline razvile v sistem, po katerem se med nalivi ali taljenjem snega odvajajo padavinske vode. Pogostost teh naravnih kanalov, samostojnih ali združenih jarkov, skupaj z raznolikostjo metamorfnih kamnin prispeva h kompleksnosti mikroreliefne pokrajine, značilne za območje, razmejeno za zaščiteno označbo porekla „Recaș“.

V teh razmerah rast in zorenje grozdja potekata v zračnih in vodnih okoliščinah, ki so ugodne za razvoj srednjih (in v nekaterih krajih celo visokih) ravni kislin, potrebnih za proizvodnjo osnovnega vina za kakovostna peneča vina. Bele sorte tămâioasa românească, traminer roz in viognier se zelo dobro odzivajo na hladna jutra ob vznožju pobočij te doline skupaj z meglo, ki spodbuja odlično ravnotežje med vsebnostjo kislin, sladkorji in aromatskimi spojinami.

Za pridobivanje kakovostnih penečih vin številni vinogradniki z območja označbe porekla „Recaș“ trgajo grozdje ponoči, da bi tako preprečili ohlajanje mase potrganega grozdja in skrajšali trajanje tehnološke predelave. Temu sledi hitra in nežna obdelava mešanice tropin in mošta, da se prepreči zmanjšanje hranil, potrebnih za vrenje. Nekateri proizvajalci za skladiščenje uporabljajo tudi posebne kleti. Te kleti so bile zgrajene pred mnogo leti, vendar so bile vzdrževane in povrnjene v optimalno raven delovanja. Zagotavljajo optimalno klimo za skladiščenje vin, da dlje časa ohranijo svežino (ki se razvije zlasti pri belih penečih vinih), pa tudi za pomoč pri zorenju (v kleteh so posebna stojala, ki se uporabljajo za pridobivanje kakovostnih penečih vin).

Oblikovanje trsov se izvaja tudi z zelenimi opravili/deli (rez na enojni ali dvojni guyot, rez na guyot poussard, odvisno od položaja zemljišča na pobočju in konkretne obroditve sorte, izbira polvisokih, delno ali popolnoma mehaniziranih gojitvenih oblik vinske trte, odstranjevanje mladik s stebla za nadzor plevela med vrstami s košnjo, rahljanje tal z uporabo posebnega tipa motokultivatorja, odstranjevanje jalovih mladik za spodbujanje rasti/zorenja pridelka (na primer pri sorti chardonnay) in odščipanje mladik pred cvetenjem za spodbujanje razvoja plodov v veliko večjem deležu, povečano povprečno maso grozda in povečan donos na enoto površine pri sortah, kot so fetească regală, pinot noir ali muscat ottonel).

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Tržni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Specifikacija proizvoda (pogoji označevanja) je bila pri novouvedeni kategoriji vina (kakovostno peneče vino) dopolnjena z neobvezno navedbo posebnih tehnologij, ki se uporabljajo za pridobivanje te kategorije vina, saj s sklicevanjem na ugled zaščitene označbe porekla vplivajo na to, kako potrošniki dojemajo peneče vino „Recaș“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_recas_cf_notific_2068_17.09.2019_la_cererea_1351_16.06.2017_cf_notific_798_21.04.2020_no_track_changes.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.