Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 263/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA“

EU št.: PDO-ES-0720-AM01 – 1. 2. 2016

ZOP (X)ZGO ( )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Asociación para la promoción de la DO Aceite de la Comunitat Valenciana (Združenje za širjenje označbe porekla „Aceite de la Comunitat Valenciana“)

C/ Sagunto, 39.- 12400 Segorbe

2. Država članica ali Tretja Država

Španija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Geografsko območje

☒ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezava

☐ Označevanje

☒ Drugo (nadzorni organ)

4. Vrsta sprememb

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1 Opis proizvoda (oddelek C specifikacije proizvoda (Opis proizvoda) in točka 3.2 enotnega dokumenta):

Spremenjeni so naslednji analitski parametri: K270, oleinska kislina, palmitinska kislina, eikozanojska kislina ter mediana sadežnosti, pikantnosti in grenkobe.

Razlogi za spremembe:

V sedanji specifikaciji proizvoda z ZOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“ so opisane značilnosti ekstra deviških oljčnih olj, ki so bila na opredeljenem območju proizvedena pred letom 2007, ko so se začeli postopki za registracijo ZOP.

V zadnjih letih, zlasti po letu 2010, se je podnebje v avtonomni skupnosti Valencija občutno spremenilo, in sicer so se glede na normalno stanje povišale povprečne temperature, suša pa je dolgotrajnejša.

Število let, v katerih je bila povprečna temperatura vsakega meseca višja od povprečnih normalnih vrednosti prejšnjih let, se je od približno leta 2000 povečalo. To povečanje je zlasti izrazito v poletnih mesecih, kar je razvidno iz dviga temperature na splošno.

V zvezi s padavinami je treba opozoriti, da so za sredozemsko podnebje padavine običajno najpogostejše jeseni in pozimi, kar pomeni, da je treba upoštevati vse spremembe padavinskih vzorcev v teh mesecih. V preteklosti so bili meseci od septembra do decembra tako najbolj deževni meseci. Od leta 2000 je za te mesece značilno zmanjševanje povprečnih padavin.

Upoštevati je treba tudi dejstvo, da zaradi spreminjajočega se podnebja v zadnjih letih največ padavin pade v obdobju samo nekaj dni, in sicer kot obilno deževje, ki traja največ od dva do tri dni. Zaradi tega pride do odtekanja, za poljščine je na voljo le omejena količina vode, zmogljivost zadrževanja vode v tleh pa je manjša, kar pomeni manjši donos pridelkov.

Te podnebne spremembe neizogibno neposredno vplivajo na fizikalno-kemijske parametre proizvedenih olj. Sestava maščobnih kislin se razlikuje glede na proizvodno območje (zemljepisna širina in vremenske razmere), sorto oljk in stopnjo zrelosti.

Spremembe analitskih parametrov so povezane z znatnimi podnebnimi spremembami v avtonomni skupnosti Valencija, opisanimi zgoraj. Te nove podnebne razmere neposredno vplivajo na rastni cikel oljk, saj začnejo cveteti bolj zgodaj, rastna sezona pa je daljša. Glavni vpliv na plod je povečanje vsebnosti večkrat nenasičenih maščobnih kislin, zlasti linolne kisline. Ta kislina vsebuje konjugirane dvojne vezi, ki spodbujajo nastajanje kromofora, ki absorbira v ultravijoličnem delu spektra, zaradi česar je vrednost parametra K270 nekoliko višja od prvotno predlagane vrednosti v specifikaciji proizvoda. Vrednosti parametra K270 je zato treba uskladiti z dejanskimi vrednostmi, ki so pridobljene za olja z ZOP „Aceite de La Comunitat Valenciana“ in so povezane s podnebnimi značilnostmi geografskega območja.

V zvezi z mediano sadežnosti se predlaga sprememba vrednosti na > 2,5, da se med značilnosti olj, ki izpolnjujejo pogoje za to ZOP, doda „zrela sadežnost“.

Višje temperature pomenijo zgodnejše zorenje plodov, tako da se pridelajo oljke z zrelo sadežnostjo, kar za sorte, kot so serrana, farga in morruda, pomeni slajši in manj intenziven okus, zaradi manj obilnih padavin pa je poudarjen grenek in pikanten okus, ki je značilen za nekatere sorte, kot sta blanqueta ali villalonga.

Ker se ta podnebni pojav (malo padavin in nadpovprečne temperature) ponavlja že več let, se je treba tudi glede na analitične podatke o olju, proizvedenem na opredeljenem območju, prilagoditi novim razmeram in spremeniti nekatere parametre, da bi specifikacija proizvoda ustrezala dejanskim razmeram pri proizvodnji olja „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Ta sprememba se nanaša na specifikacijo proizvoda (oddelek C) in enotni dokument (točka 3.2). Naslednje točke se spremenijo v obeh dokumentih:

Staro besedilo:

„Ekstra deviško oljčno olje:

— K270 ≤ 0,15

— vsebnost oleinske kisline med 70 % in 82 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost palmitinske kisline med 9,5 % in 12 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost eikozanojske kisline manj kot 0,5 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— mediana sadežnosti > 3 in < 6

— mediana pikantnosti > 1 in < 3

— mediana grenkobe > 1 in < 3

— razmerje med mediano sadežnosti ter mediano grenkobe in pikantnosti mora biti tako, da olju daje uravnotežen značaj.“

Novo besedilo:

„Ekstra deviško oljčno olje:

— K270 < 0,18

— vsebnost oleinske kisline med 60 % in 82 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost palmitinske kisline med 7,5 % in 20 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost eikozanojske kisline manj kot 0,4 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— mediana sadežnosti > 2,5

— mediana pikantnosti ≥ 1,5

— mediana grenkobe ≥ 1,5

— razmerje med mediano sadežnosti ter mediano grenkobe in pikantnosti mora biti tako, da olju daje uravnotežen značaj. To pomeni, da mediani grenkobe in pikantnosti v nobenem primeru ne smeta biti za dve enoti višji od mediane sadežnosti.“

5.2 Dokazilo o poreklu (oddelek E specifikacije proizvoda (Dokazilo o poreklu))

Besedilo oddelka E specifikacije proizvoda (Dokazilo o poreklu) je bilo spremenjeno za vzpostavitev boljšega sistema preverjanja porekla proizvoda in določanja registrov, ki jih je treba upoštevati.

Razlogi za novo ubeseditev oddelka:

V novem besedilu tega oddelka so opisani posebni vzpostavljeni postopki nadzora, saj je raven podrobnosti prej bolj ustrezala priročniku za vodenje kakovosti. Oddelek je bil spremenjen, da bi se ustrezno opisali potrebni elementi za učinkovit nadzor olja z ZOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Ta sprememba se nanaša na specifikacijo proizvoda.

Staro besedilo oddelka E specifikacije proizvoda (Dokazilo o poreklu):

„— Dokazila o obstoju letnih izjav proizvajalcev s podrobnimi navedbami o katastrskih referenčnih podatkih za parcele, njihovo lokacijo, območje, ocenjeno zmogljivost itd., s čimer potrdijo, da oljke izvirajo iz oljčnih nasadov na proizvodnem območju, za katerega je bilo ugotovljeno, da na njem gojijo dovoljene sorte.

— Obstoj sistemov nadzora, spremljanja in evidentiranja za uporabljene kmetijske in proizvodne prakse ter dejstvo, da so te prakse v skladu z določbami regulativnega dokumenta in jamčijo sledljivost proizvoda.

— Dejstvo, da oljarne olje pridobivajo v skladu s pogoji iz te specifikacije proizvoda in ga shranjujejo v obratih, ki so najboljši za ohranjanje njegove kakovosti.

— Dejstvo, da oljarne zagotavljajo ohranjanje vseh fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti olja v fazi skladiščenja ter da so na voljo načrt spremljanja v tržnem obdobju olja in postopki za preprečevanje distribucije in trženja olja, ki ne dosega zahtevanega praga kakovosti, kot olja z zaščiteno označbo porekla.“

Novo besedilo oddelka E specifikacije proizvoda (Dokazilo o poreklu):

„Dejstvo, da olje izvira z opredeljenega območja, se dokaže s postopki nadzora in potrjevanja, ki zajemajo naslednje vidike:

— Register oljčnih nasadov, v katerem so navedeni sorte, nosilci kmetijskih gospodarstev in parcele, ki se registrirajo.

— Register podjetij za proizvodnjo in pakiranje, v katerem je naveden lastnik podjetja in naprav, ki se registrirajo.

— Notranji nadzor registriranih gospodarskih subjektov: registrirani gospodarski subjekti vodijo register notranjega nadzora, s katerim dokažejo, da izpolnjujejo zahteve iz specifikacije proizvoda, in izkažejo poreklo surovin. Vsebina tega notranjega nadzora je določena v priročniku za vodenje kakovosti.

— Sledljivost: zagotavljanje sledljivosti v vseh fazah proizvodnje, pridobivanja olja in pakiranja omogoča preverjanje porekla olja z ZOP. Natančneje, uporabljeni sistem sledljivosti mora dokazovati povezavo med vsako serijo surovin in vsako dobavljeno serijo olja ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘.

— Nadzor in potrdila: nadzorni organ nadzira notranji nadzor nad registriranimi gospodarskimi subjekti, sistem sledljivosti in nadzor postopka pridobivanja olja. Poleg tega preverja značilnosti olja, opredeljene v specifikaciji proizvoda. Ta nadzor sestavljajo redni inšpekcijski pregledi ter pregled dokumentacije (registrov) in kakovosti ustekleničenega olja.

— Če niso izpolnjene zahteve iz te specifikacije, se olje ne more tržiti z ZOP.“

5.3 Opis metode proizvodnje (oddelek F specifikacije proizvoda)

V starem besedilu so bile podrobno opisane vse metode kmetovanja in vse dejavnosti proizvodnje olja, ki so se izvajale, ne glede na to, ali so neposredno vplivale na posebne značilnosti proizvoda. Menili smo, da je treba vsebino tega oddelka poenostaviti.

Razlogi za novo ubeseditev oddelka:

Prejšnji opis metode proizvodnje je bil predolg in zelo splošen. Spremenjeni oddelek je bolj jedrnat ter vsebuje posebne postopke, ki se uporabljajo na zadevnem območju in prispevajo k posebnim značilnostim olja z ZOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Ta sprememba se nanaša na specifikacijo proizvoda.

Staro besedilo oddelka F specifikacije proizvoda (Opis metode proizvodnje):

„— Drevesa se posadijo v vrstah s povprečno gostoto zasaditve 101,7 oljke na hektar (z vzorcem sajenja približno 10 × 10 metrov) in eno ogrodno vejo na drevo. Drevesa se posadijo predvsem na nenamakanem zemljišču, povprečen pridelek oljk in olja na drevo pa je zelo majhen (2 kg olja na drevo in 10 kg oljk na drevo), kar je v skladu s tradicionalno vrsto oljčnih nasadov z majhnim donosom pridelkov.

— V oljčnih nasadih se tradicionalne metode kmetovanja uporabljajo na način, ki pomeni najmanjši možni vpliv kmetijstva na okolje. Za dokazovanje in zagotavljanje takega najmanjšega vpliva na okolje in za zagotavljanje sledljivosti proizvoda od parcel z oljčnimi nasadi, ki jih obdelujejo kmetje, povezani s proizvodom z ZOP ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘, je treba za vsako homogeno pridelovalno enoto izpolniti dnevnik. V tem dnevniku so navedene vse kmetijske prakse, izvedene na različnih parcelah, regulativni odbor pa dnevnik posreduje vsem kmetom članom.

— Glavne kmetijske prakse, ki se izvajajo, so: — melioracija in gnojenje, — priprava in obdelava tal, — obrezovanje, — namakanje, — zatiranje škodljivih organizmov in bolezni.

— Oljke se obirajo neposredno z dreves, najpogosteje na tradicionalni način ročnega obiranja, ki se imenuje ‚molža‘ [obiralec z eno roko podrsa po veji navzdol, da obere oljke]. Za obiranje večjih količin pridelka se lahko uporabljajo tudi različne vrste strojev, če ne poslabšajo kakovosti oljk.

— Obrane oljke se shranijo v plastičnih zabojih ali čistih prikolicah ter se še isti dan prepeljejo v oljarno. Prevažajo se v ustreznih pogojih, ki zagotavljajo nepoškodovanost oljk ob prihodu na cilj, pri čemer se ne sme grobo ravnati s plodovi, poleg tega pa se ne smejo uporabljati neustrezni vsebniki ali pa se vsebniki ne smejo preveč napolniti, da se plodovi ne poškodujejo ali zmečkajo.

— Za proizvodnjo oljčnega olja z ZOP ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ se uporabljajo samo oljke, obrane z dreves. Oljke, pobrane s tal, se vedno zavrnejo.

— Izpolnjevanje teh zahtev preverijo v oljarnah, kamor surovine, tj. oljke, dostavijo. V oljarnah so vzpostavljeni delovni sistemi in dokumentirani postopki za zagotavljanje skladnosti. Oljarne morajo na primer imeti ekipe in/ali delovne sisteme, ki zagotavljajo ločevanje oljk različnih kakovosti.

— Proizvodi postopek vključuje faze, navedene v nadaljevanju. — Prevoz oljk: upoštevajo se najvišji higienski standardi in preprečijo se poškodbe plodov. — Dostava oljk: določi se izvor prejete pošiljke. — Predelava oljk: oljke se predelajo z ustreznimi tehnikami obdelave, mletja, stiskanja in hranjenja, da bi dobili proizvod najvišje kakovosti in ohranili lastnosti proizvoda, ki so značilne za lokalno območje. Od obiranja oljk do njihove predelave ne sme preteči več kot 48 ur.

— Pri obdelavi oljk se upoštevajo dejavniki, navedeni v nadaljevanju. — Mletje oljk poteka neprekinjeno. — Temperatura, pri kateri se melje drozga, ne sme preseči ravni, ki bi lahko škodila najboljšim fizikalnim, kemijskim in organoleptičnim lastnostim olja. — Edini dovoljeni dodatek je smukec. — Posamezne faze se v glavnem ločujejo s centrifugiranjem. — Temperatura vode, dodane v fazi horizontalnega in vertikalnega dekantiranja, če je ustrezno, ne sme presegati 36 °C. — Naravno dekantiranje je odvisno od vsebnosti nečistoč olja. — Olje mora biti shranjeno v popolnoma zatesnjenih zbiralnikih iz nerjavnega jekla ali drugega materiala. Zbiralniki morajo omogočati odvzem vzorcev ter pravilno čiščenje in redno odtakanje. Ti zbiralniki morajo zagotavljati ohranjanje kakovosti proizvoda vsaj eno leto.

— Pri pakiranju olja se upoštevajo dejavniki, navedeni v nadaljevanju. — Olje ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ lahko pakira katero koli podjetje, saj geografskih omejitev ni. — Pakirano mora biti v posodo, ki zagotavlja ustrezno hranjenje proizvoda. Ta posoda je lahko izdelana iz PET, stekla, prevlečene kovine ali keramike, vendar mora biti primerna za uporabo za živila. Prednost ima embalaža, ki najbolje zaščiti proizvod pred izpostavljenostjo svetlobi, toploti itn. — Največja prostornina embalaže je 5 litrov, dovoljena pa so pakiranja po 100 cm3, 250 cm3, 500 cm3, 750 cm3, 1,0 l, 2,0 l, 2,5 l, 3 l in 5 l.“

Novo besedilo oddelka F specifikacije proizvoda (Opis metode proizvodnje):

„Oljke, obrane izključno z dreves, se obirajo ročno na tradicionalne načine – z ‚molžo‘ vej, ko obiralec z eno roko podrsa po veji navzdol, da obere oljke, ali s tresenjem vej, tako da oljke padejo na mreže, ki so bile predhodno nameščene po tleh in ki preprečujejo poškodbe oljk in njihov stik s tlemi, – ali pa se obirajo mehanizirano. Prevoz oljk v proizvodni obrat vedno poteka v razsutem stanju, in sicer v zabojih ali trdih vsebnikih z omejeno prostornino ali v prikolicah, tako da se plodovi ne poškodujejo. Iz istega razloga je prepovedan prevoz v vrečah. Od obiranja oljk do njihove predelave ne sme preteči več kot 48 ur. Olja, pridobljena s ponovnim stiskanjem oljčnih tropin (orujo) in oljne pogače (alperujo), niso dovoljena.“

5.4 Povezanost z območjem (oddelek H specifikacije proizvoda in točka 5 enotnega dokumenta)

Oddelek o povezanosti z območjem je spremenjen, kot je navedeno v nadaljevanju:

(a) Posodobljeni so podatki o dejanski temperaturi in padavinah v zadnjih letih.

(b) Spremenjeni so nekateri analitski parametri olja: — raven sadežnosti → > 2,5 (prej > 5), — raven pikantnosti → ≥ 1,5 (prej med 1 in 3), — poleg tega je zdaj navedeno, da sta mediani grenkobe in pikantnosti (sic) za dve enoti višji od mediane sadežnosti ter da olje tako vedno ohrani značilno uravnoteženost.

Razlogi za novo ubeseditev oddelka:

Kot je navedeno v točki 5.1, se je podnebje v avtonomni skupnosti Valencija v zadnjih letih zelo spremenilo. Nova ubeseditev oddelka o povezanosti je bila potrebna, da bi se upoštevali sedanji podnebni parametri.

Poleg tega se v tem zahtevku za spremembo specifikacije predlaga sprememba vrednosti različnih analitskih parametrov za olje (glej točko 5.1). Nekateri od teh parametrov so navedeni tudi v oddelku o povezanosti, zato morajo njihove vrednosti ustrezati vrednostim v oddelku „Opis proizvoda“.

Razlog za te spremembe so spremenjene podnebne razmere v zadnjih letih. Rahlo povišanje temperatur v povezavi z bistveno manj obilnimi padavinami se kaže v analitskih in organoleptičnih lastnostih olja z ZOP „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Zaradi teh milih zim (s povprečnimi temperaturami med 7 °C in 11 °C) in vročih poletij (s povprečnimi najvišjimi temperaturami med 22 °C in 26 °C) oljke cvetijo bolj zgodaj, zaradi česar je rastna sezona daljša.

Glavni vpliv na plod je povečanje vsebnosti nenasičenih maščobnih kislin, zlasti oleinske in linolne kisline. Linolna kislina vsebuje konjugirane dvojne vezi, ki spodbujajo absorpcijo kromofora v ultravijoličnem delu spektra, zaradi česar je vrednost parametra K270 ≤ 0,18.

Zaradi vseh teh padavinskih in temperaturnih parametrov je vsebnost oleinske kisline v plodu zmerna do razmeroma visoka, povprečna vrednost zanjo pa niha, in sicer za zaščitene sorte znaša med 60 % in 82 %; linolna kislina > 8 %, palmitinska kislina pa med 7,5 % in 20 %.

Cilj predlaganih sprememb je opisati olje, ki ga trenutno pridobivajo na območju zaščite, in hkrati ohraniti njegovo kakovost.

Ta sprememba se nanaša na specifikacijo proizvoda (oddelek H) in enotni dokument (točka 5). Besedilo ustreznih odstavkov v obeh dokumentih je naslednje:

Staro besedilo oddelka H specifikacije proizvoda (Povezanost z območjem) in točka 5 enotnega dokumenta:

„Naravni dejavniki

Območje ima značilno sredozemsko podnebje, za katero so značilne mile zime, majhna količina padavin, ki pade večinoma jeseni in spomladi, ter zelo suha poletja. Zaradi vpliva Sredozemlja, Iberskega gorovja in atlantskih vremenskih vzorcev ima geografsko območje enakomerno podnebje. Podnebni dejavniki so zlasti stalni med glavnim obdobjem rasti, tj. med cvetenjem, v zadnjih fazah debeljenja oljk in ko se v plodovih tvori maščoba. Tako:

— so povprečne letne temperature na območju gojenja oljk med 12 °C in 16 °C, z večjimi odstopanji pozimi (povprečje med 6 °C in 10 °C) in poleti (ko je povprečje višje in se giba med 22 °C in 26 °C). Te temperature spodbujajo fenološki razvoj oljk;

— se povprečne padavine gibajo med 500 in 600 mm na leto z nekaterimi nihanji, od 200 do 300 mm na leto v najbolj suhih letih pa do 700–800 mm.

Tla so večinoma apnenčasta, ponekod so tudi območja proda, laporja in sadre. V nižjih plasteh so večinoma kamnine iz mezozoika, ki vsebujejo predvsem apnenec iz obdobja krede in jure (z nekaj laporja in peščenjaka). V višjih plasteh je mlajši sedimentni material, ki vsebuje predvsem kamnine iz terciarja in kvartarja s sredozemsko rdečo prstjo (terra rossa). Ta ima dobro teksturo in strukturo, je dobro odcedna in zlasti primerna za gojenje oljk.

Za relief tega geografskega območja so značilne terase, ki se na vzhodu med hribi in dolinami spuščajo proti obali in obdajajo Ibersko in Betijsko gorovje. Ker je od obale proti zahodu razširjeno intenzivno sadjarstvo, zlasti pridelava agrumov, za katere je potrebno namakanje, je gojenje oljk omejeno na nadmorsko višino od 300 m do 600 m, zaradi česar so okoljske in ekološke razmere na območjih gojenja oljk na opredeljenem geografskem območju zelo enotne. Oljke skupaj z mandljevci in rožičevci prevladujejo v kmetijski pokrajini vzhodnega Pirenejskega polotoka, ki se imenuje tudi „arbolado de secano“ [suha gozdnata pokrajina].

Človeški dejavniki

Oljčni nasadi so del avtonomne skupnosti Valencija že več kot dva tisoč let, že od časov Rimljanov. Gojenje oljk je dokazano za okrožje Maestrazgo de Castellón na območjih ob znameniti poti Via Augusta, ki je povezovala Rim in Cadiz. Še danes tam raste veliko dreves, starih več kot tisoč let, o čemer se je mogoče prepričati po zaslugi pobud zadrug iz Maestrazga, ki ponujajo številne turistične poti po ‚tisočletni industriji oljčnega olja‘.

Omeniti je treba tudi prispevek botanika Cavanillesa, ki je napisal delo ‚Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia‘ (Zapiski o naravoslovju, geografiji, kmetijstvu, ljudeh in proizvodih Kraljestva Valencija), (1795–1797). Njegovi zapiski o kmetijstvu ter zlasti gojenju oljk in pridobivanju oljčnega olja so zelo zanimivi in zajemajo celotno območje proizvodnje v avtonomni skupnosti Valencija. V zapiskih se pogosto omenjata ‚oljčno olje‘ in gojenje oljk.

Gojenje oljk je kot gospodarska dejavnost globoko zakoreninjeno v vseh okrožjih pridelave, kar je predvsem posledica stalnosti gojenja te rastline. Na podlagi te dejavnosti se je razvil kmetijsko-industrijski in gospodarski sistem ter omogočil družbeni in gospodarski napredek na podeželskih območjih, obenem pa tudi nadaljnje gojenje okoljsko trajnostnega pridelka na območjih, na katerih vremenske razmere in tla ne omogočajo druge pridelave.

Razporeditev parcel na opredeljenem geografskem območju je posebnost te regije: zelo majhni nasadi, parcele s strmimi pobočji in omejenim dostopom, terase, obdane s suhimi zidovi, tla, ki jih zelo ogrožajo dezertifikacija in gozdni požari ter relativno revna prst z malo organskimi snovmi in majhno sposobnostjo zadrževanja vode. Zaradi vseh teh dejavnikov so nasadi oljk na opredeljenem geografskem območju ključnega ekološkega pomena za ekosistem.

Za gospodarjenje z zemljišči na opredeljenem geografskem območju zato skrbijo družinska gospodarstva, ki delujejo na majhnih posestvih na sušnih območjih, na katerih proizvodnja oljčnega olja poteka prek sistema zadrug, domača poraba pa je velika. Kmetje prenašajo znanje in veščine, povezane s pridelavo in predelavo, iz roda v rod.

Študija podnebnih, talnih, okoljskih in družbenih razmer na geografskem območju skupaj s fenološkim razvojem oljk, ki se tam gojijo, je pokazala, da opredeljeno geografsko območje zagotavlja enotne razmere za gojenje oljk. V študiji je bilo ugotovljeno, da je ekologija oljčnih nasadov na celotnem opredeljenem geografskem območju enaka.

Posebnosti proizvoda

Posebnosti olja ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ so predvsem posledica njegove sortne sestave. Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga in Blanqueta so domorodne sorte opredeljenega geografskega območja. Olju dajejo posebne značilnosti, zaradi katerih ima edinstveno sestavo maščobnih kislin in organoleptične lastnosti.

Olje, ki se proizvaja na opredeljenem geografskem območju, ima zelo uravnoteženo sestavo maščobnih kislin z relativno velikimi deleži oleinske, linolne in linolenske kisline. Zato ima olje ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ visoko razmerje med nasičenimi in nenasičenimi maščobnimi kislinami.

Z organoleptičnega vidika olje ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ spada med olja z največjim razponom in raznolikostjo arom. Stopnja sadežnosti je večja kot 5 in vsebuje arome zelenih oljk, mandljev, zelenih listov, agrumov, banane in trave. Stopnji pikantnosti in grenkobe sta med 1 in 3. Razmerje med stopnjo sadežnosti ter stopnjama grenkobe in pikantnosti zato daje olju uravnotežen značaj.

Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda.

Glavni dejavniki, ki dajejo olju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ edinstvene značilnosti in ki dokazujejo povezavo med kakovostjo proizvoda in geografskim okoljem, so:

Farga, Serrana, Morrudas, Villalonga in Blanqueta so domorodne sorte opredeljenega geografskega območja. Na opredeljenem geografskem območju so simbol zgodovine, bogastva in raznolikosti sort na vzhodu Pirenejskega polotoka. To so sorte, ki so dobro prilagojene tamkajšnjim razmeram, saj so jih lokalni kmetje izbirali in razmnoževali dolga stoletja.

Zaradi značilnosti sort in orografskih značilnosti opredeljenega geografskega območja je obdobje obiranja oljk zelo dolgo in traja od oktobra do februarja. Proizvodnja je omejena zaradi značilnih majhnih gospodarstev. Kmetje se pri načrtovanju pridelave odločijo, kdaj bodo začeli obirati plodove na posamezni parceli, ki jo obdelujejo, glede na zrelost oljk na majhnem deležu proizvedenih plodov, zaradi česar je mogoče natančneje načrtovati obiranje. To omogoča stalno oddajanje obranih plodov enotne stopnje zrelosti v mletje, zato ni potrebno vmesno skladiščenje. Na ta način so zagotovljene kakovostne surovine za proizvodnjo olja z značilnimi organoleptičnimi in fizikalno-kemičnimi lastnostmi.

Ker so nasadi na nadmorski višini od 300 do 600 m, so dnevna in nočna nihanja temperatur ugodna za sestavine v plodovih, ki dvigajo stopnje sadežnosti, grenkobe in pikantnosti. Tla, na katerih se običajno gojijo oljke, so manj rodovitna in vsebujejo veliko apnenca, kar je tudi eden od dejavnikov, ki zagotavlja značilne organoleptične lastnosti plodov.

Za območje pridelave so značilne posebne podnebne razmere, kar zadeva temperature in padavine. Koncentracija dežja jeseni in spomladi je izjemno ugodna za rast oljk in kakovost pridelanega olja, saj zelo omehča aromo in okus olja. Spomladanske padavine omogočajo dobro rast pridelka, kar vpliva na letine v naslednjih letih. Mile temperature Sredozemskega morja pozimi in poleti pa vplivajo na večjo kompleksnost arome, ki daje olju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ edinstvene lastnosti.“

Novo besedilo oddelka H specifikacije proizvoda (Povezanost z območjem) in točka 5 enotnega dokumenta:

Naravni dejavniki

‚Območje ima značilno sredozemsko podnebje, za katero so značilne mile zime, majhna količina padavin, ki pade večinoma jeseni in spomladi, ter zelo suha poletja. Zaradi vpliva Sredozemlja, Iberskega gorovja in atlantskih vremenskih vzorcev ima geografsko območje enakomerno podnebje. Podnebni dejavniki so zlasti stalni med glavnim obdobjem rasti, tj. med cvetenjem, v zadnjih fazah debeljenja oljk in ko se v plodovih tvori maščoba. Tako:

— so povprečne letne temperature na območju gojenja oljk med 15 °C in 18 °C z večjimi odstopanji pozimi (povprečje med 7 °C in 11 °C) in poleti (ko je povprečje višje in se giba med 22 °C in 26 °C). Te temperature spodbujajo fenološki razvoj oljk;

— se povprečne padavine gibajo med 400 in 500 mm na leto z nekaterimi nihanji, in sicer od 200–300 mm na leto v najbolj suhih letih do 700–800 mm. V zadnjih letih je opazen močan trend upada padavin na območju.

Tla so večinoma apnenčasta, ponekod so tudi območja proda, laporja in sadre. V nižjih plasteh so večinoma kamnine iz mezozoika, ki vsebujejo predvsem apnenec iz obdobja krede in jure (z nekaj laporja in peščenjaka). V višjih plasteh je mlajši sedimentni material, ki vsebuje predvsem kamnine iz terciarja in kvartarja s sredozemsko rdečo prstjo (terra rossa). Ta ima dobro teksturo in strukturo, je dobro odcedna in zlasti primerna za gojenje oljk.

Za relief tega geografskega območja so značilne terase, ki se na vzhodu med hribi in dolinami spuščajo proti obali in obdajajo Ibersko in Betijsko gorovje. Ker je od obale proti zahodu razširjeno intenzivno sadjarstvo, zlasti pridelava agrumov, za katere je potrebno namakanje, je gojenje oljk omejeno na nadmorsko višino od 300 do 600 m, zaradi česar so okoljske in ekološke razmere na območjih gojenja oljk na opredeljenem geografskem območju zelo enotne. Oljke skupaj z mandljevci in rožičevci prevladujejo v kmetijski pokrajini vzhodnega Pirenejskega polotoka, ki se imenuje tudi ‚arbolado de secano‘ (suha gozdnata pokrajina).

Človeški dejavniki

Oljčni nasadi so del avtonomne skupnosti Valencija že več kot dva tisoč let, že iz časov Rimljanov. Gojenje oljk je dokazano za okrožje Maestrazgo de Castellón na območjih ob znameniti poti Via Augusta, ki je povezovala Rim in Cadiz. Še danes tam raste veliko dreves, starih več kot tisoč let, o čemer se je mogoče prepričati po zaslugi pobud zadrug iz Maestrazga, ki ponujajo številne turistične poti po ‚tisočletni industriji oljčnega olja‘.

Omeniti je treba tudi prispevek botanika Cavanillesa, ki je napisal delo ‚Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia‘ (Zapiski o naravoslovju, geografiji, kmetijstvu, ljudeh in proizvodih Kraljestva Valencija), (1795–1797). Njegovi zapiski o kmetijstvu ter zlasti gojenju oljk in pridobivanju oljčnega olja so zelo zanimivi in zajemajo celotno območje proizvodnje v avtonomni skupnosti Valencija. V zapiskih se pogosto omenjata ‚oljčno olje‘ in gojenje oljk.

Gojenje oljk je kot gospodarska dejavnost globoko zakoreninjeno v vseh okrožjih pridelave, kar je predvsem posledica stalnosti gojenja te rastline. Na podlagi te dejavnosti se je razvil kmetijsko-industrijski in gospodarski sistem ter omogočil družbeni in gospodarski napredek na podeželskih območjih, hkrati pa tudi nadaljnje gojenje okoljsko trajnostnega pridelka na območjih, kjer vremenske razmere in tla ne omogočajo druge pridelave.

Razporeditev parcel na opredeljenem geografskem območju je posebnost te regije: zelo majhni nasadi, parcele s strmimi pobočji in omejenim dostopom, terase, obdane s suhimi kamnitimi zidovi, tla, ki jih zelo ogrožajo dezertifikacija in gozdni požari, ter razmeroma revna prst z malo organskimi snovmi in majhno sposobnostjo zadrževanja vode. Zaradi vseh teh dejavnikov so nasadi oljk na opredeljenem geografskem območju ključnega ekološkega pomena za ekosistem.

Za gospodarjenje z zemljišči na opredeljenem geografskem območju zato skrbijo družinska gospodarstva, ki delujejo na majhnih posestvih na sušnih območjih, kjer proizvodnja oljčnega olja poteka prek sistema zadrug, domača poraba pa je velika. Kmetje znanje in veščine, povezane s pridelavo in predelavo, prenašajo iz roda v rod.

Študija podnebnih, talnih, okoljskih in družbenih razmer na geografskem območju je skupaj s fenološkim razvojem oljk, ki se tam gojijo, pokazala, da opredeljeno geografsko območje zagotavlja enotne razmere za gojenje oljk. V študiji je bilo ugotovljeno, da je ekologija oljčnih nasadov na celotnem opredeljenem geografskem območju enaka.

Posebnosti proizvoda

Posebnosti olja ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ so predvsem posledica njegove sortne sestave. Farga, serrana, morrudas, villalonga in blanqueta so domorodne sorte opredeljenega geografskega območja. Olju dajejo posebne značilnosti, zaradi katerih ima edinstveno sestavo maščobnih kislin in organoleptične lastnosti.

Olje, ki se proizvaja na opredeljenem geografskem območju, ima zelo uravnoteženo sestavo maščobnih kislin z zmernimi do razmeroma velikimi deleži oleinske, linolne in linolenske kisline. Zato ima olje ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ visoko razmerje med nasičenimi in nenasičenimi maščobnimi kislinami.

Z organoleptičnega vidika olje ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ spada med olja z največjim razponom in raznolikostjo arom. Stopnja sadežnosti je višja od 2,5, pri čemer je zanjo še vedno značilna blaga ali srednja sadežnost, ter vsebuje arome zelenih oljk, mandljev, zelenih listov, agrumov, banane in trave. Stopnji pikantnosti in grenkobe sta višji od 1,5. Mediani grenkobe in pikantnosti v nobenem primeru ne smeta biti za dve enoti višji od mediane sadežnosti, olje pa tako vedno ohrani značilno uravnoteženost. Razmerje med stopnjo sadežnosti ter stopnjama grenkobe in pikantnosti zato daje olju uravnotežen značaj.

Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Glavni dejavniki, ki dajejo olju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ edinstvene značilnosti in ki dokazujejo povezavo med kakovostjo proizvoda in geografskim okoljem, so naslednji:

Farga, serrana, morrudas, villalonga in blanqueta so domorodne sorte opredeljenega geografskega območja. Na opredeljenem geografskem območju so simbol zgodovine, bogastva in raznolikosti sort na vzhodu Pirenejskega polotoka. To so sorte, ki so dobro prilagojene tamkajšnjim razmeram, saj so jih lokalni kmetje izbirali in razmnoževali dolga stoletja.

Zaradi značilnosti sort in orografskih značilnosti opredeljenega geografskega območja je obdobje obiranja oljk zelo dolgo in traja od oktobra do februarja. Proizvodnja je omejena zaradi značilnih majhnih gospodarstev. Kmetje se pri načrtovanju pridelave odločijo, kdaj bodo začeli obirati plodove na posamezni parceli, ki jo obdelujejo, glede na zrelost oljk na majhnem deležu proizvedenih plodov, zaradi česar je mogoče natančneje načrtovati obiranje. To omogoča stalno oddajanje obranih plodov enotne stopnje zrelosti v mletje, zato ni potrebno vmesno skladiščenje. Na ta način so zagotovljene kakovostne surovine za proizvodnjo olja z značilnimi organoleptičnimi in fizikalno-kemijskimi lastnostmi.

Ker so nasadi na nadmorski višini od 300 do 600 m, so dnevna in nočna nihanja temperatur ugodna za sestavine v plodovih, ki dvigajo stopnje sadežnosti, grenkobe in pikantnosti. Eden od dejavnikov, ki zagotavlja značilne organoleptične lastnosti plodov, so tudi tla, na katerih se običajno gojijo oljke, ki so manj rodovitna in vsebujejo veliko apnenca.

Nanje vplivajo tudi posebne podnebne razmere na območju proizvodnje, kar zadeva temperature in padavine. Na opredeljenem geografskem območju je povprečna letna količina padavin precej majhna, poleg tega je zanjo značilno, da je skoncentrirana v dveh obdobjih med letom, in sicer jeseni in spomladi. Koncentracija dežja jeseni in spomladi je izjemno ugodna za rast oljk in kakovost pridelanega olja, saj zelo omehča aromo in okus olja. Spomladanske padavine omogočajo dobro rast pridelka, kar vpliva na letine v naslednjih letih. Mile temperature Sredozemskega morja pozimi in poleti pa vplivajo na večjo kompleksnost arome, ki daje olju ‚Aceite de la Comunitat Valenciana‘ edinstvene lastnosti.“

5.5 Nadzorni organ (oddelek I specifikacije proizvoda)

Ime in naslov nadzornega organa sta spremenjena.

Razlogi za novo ubeseditev oddelka:

Ta oddelek je posodobljen zaradi spremembe naziva generalnega direktorata.

Ta sprememba se nanaša na specifikacijo proizvoda.

Sprememba specifikacije: Novo besedilo oddelka I (Nadzorni organ)

Staro besedilo oddelka I (Nadzorni organ):

„Dirección General de Empresas Agroalimentarias y Pesca (Generalni direktorat za agroživilska podjetja in ribištvo) Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua (Regionalno ministrstvo za predsedstvo ter kmetijstvo, ribištvo, hrano in vodo) C/Castán Tobeñas, 77 Complejo administrativo 9 octubre Edificio B4 Planta 2 46018 Valencia ESPAÑA Tel. +34 961247305 E-naslov: area_calidad@gva.es“

Novo besedilo oddelka I (Nadzorni organ):

„Generalni direktorat za razvoj podeželja Regionalno ministrstvo za kmetijstvo, razvoj podeželja, podnebne ukrepe in prehod na zeleno gospodarstvo Complejo administrativo 9 octubre Edificio B0 Planta 2 46018 Valencia ŠPANIJA Tel. +34 961247305 E-naslov: area_calidad@gva.es“

ENOTNI DOKUMENT

„ACEITE DE LA COMUNITAT VALENCIANA“

EU št.: PDO-ES-0720-AM01 – 1. 2. 2016

ZOP (X)ZGO ( )

1. Ime

„Aceite de la Comunitat Valenciana“

2. Država članica ali Tretja Država

Španija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ekstra deviško oljčno olje, pridobljeno izključno iz oljk (Olea Europea L.) naslednjih domorodnih sort avtonomne skupnosti Valencija: farga, serrana, morrudas, villalonga in blanqueta. Deleži posameznih sort: serrana: 20–40 %; villalonga: 20–40 %; farga: 10–25 %; blanqueta: 10–25 % in morrudas: 5–10 %.

Ekstra deviško oljčno olje z zaščiteno označbo porekla „Aceite de la Comunitat Valenciana“ ima naslednje značilnosti:

Ekstra deviško oljčno olje:

— kislost: < 0,5 °

— peroksidno število: < 15 meq O2/kg

— K270 ≤ 0,18

— K232 < 2,50

— voski ≤ 250

— delta K ≤ 0,01

— vsebnost oleinske kisline med 60 % in 82 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost linolne kisline več kot 8 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost palmitinske kisline med 7,5 % in 20 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost linolenske kisline manj kot 1 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost palmitoleinske kisline med 0,6 % in 2,5 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost arahidonske kisline manj kot 0,6 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— vsebnost lignocerinske kisline manj kot 0,2 % skupne vsebnosti maščobnih kislin

— mediana napake = 0

— mediana sadežnosti > 2,5

— mediana pikantnosti ≥ 1,5

— mediana grenkobe ≥ 1,5

— razmerje med mediano sadežnosti ter mediano grenkobe in pikantnosti mora biti tako, da olju daje uravnotežen značaj. To pomeni, da mediani grenkobe in pikantnosti v nobenem primeru ne smeta biti za dve enoti višji od mediane sadežnosti.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Opis sort oljk:

SERRANA

Zreli plodovi so jajčaste oblike in vijolično-črne barve z lenticelami. Sorta je odporna, njena rodnost pa je povprečna. Odporna je proti suši in pozebi, vendar občutljiva za oljčno muho in pegavost listov.

Zgodaj dozori in ima dobro vsebnost maščobe. Goji se predvsem v okrožju Alto Palancia, v naravnih rezervatih Sierra Calderona in Sierra de Espadán ter v okolici, deloma pa tudi v sosednjih okrožjih.

FARGA

Farga je zelo stara sorta, ki izvira s severa province Castellón. Plodovi so majhni do povprečno veliki ter podolgovate in asimetrične oblike.

Dozori zgodaj in srednje dobro obrodi, vendar se količina pridelka po letih razlikuje. Vsebnost maščobe je precejšnja. Goji se v vseh okrožjih regije Maestrazgo, ki leži na severu province Castellón, nekaj nasadov pa je tudi v obmejnih okrožjih La Plana Alta in Alcalatén.

BLANQUETA

Ta sorta izvira iz okolice mesta Muro de Alcoy. Plod je okrogel, ko je zrel, pa postane vinsko rdeče do črne barve.

Obira se zgodaj, vsebnost maščobe pa je povprečna.

VILLALONGA

Ta sorta izvira z juga province Valencija. Plodovi so okrogli in veliki ter imajo dobro vsebnost maščobe. Ko so zreli, so črne barve.

Sorta je občutljiva za pozebo in sušo, goji pa se skoraj po vsej provinci Valencija, v večini province Alicante, nekaj nasadov pa je tudi v provinci Castellón.

MORRUDA

Plodovi so srednje veliki, nekoliko asimetrični in vijolično črne barve. Vsebnost maščobe je povprečna. Sorta je trpežna in daje manjši pridelek, nasadi pa so enakomerno razpršeni po vsej avtonomni skupnosti Valencija. Na splošno ni zelo pogosta sorta, je pa pomembna za nekatere kraje.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava oljk in priprava končnega proizvoda potekata na območju zaščite, navedenem v 4. točki.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Olje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ lahko pakira katero koli podjetje, saj geografskih omejitev ni.

Pakirano mora biti v posodo, ki zagotavlja ustrezno hranjenje proizvoda. Ta posoda je lahko izdelana iz PET, stekla, prevlečene kovine ali keramike, vendar mora biti primerna za uporabo za živila. Prednost ima embalaža, ki najbolje zaščiti proizvod pred izpostavljenostjo svetlobi, toploti itn.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Besedilo ali etikete, ki označujejo olje, opisano v tej specifikaciji, morajo vključevati navedbi „Zaščitena označba porekla“ in „Aceite de la Comunitat Valenciana“.

Proizvod mora imeti tudi označbo skladnosti, imenovano tudi sekundarna etiketa, ki se v pakirnici pritrdi tako, da je ni mogoče znova uporabiti, in ki omogoča sledljivost proizvoda. Na takih sekundarnih etiketah morata biti navedba „Zaščitena označba porekla – Aceite de la Comunitat Valenciana“ in logotip ZOP.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje pridelave oljk, ki se uporabljajo za pridobivanje olja „Aceite de la Comunitat Valenciana“, vključuje občine petinšestdesetih poselitvenih središč avtonomne skupnosti Valencija. To so: Albocàsser, Tirig, La Salzadella, Sant Mateu, Les Coves de Vinromà, Figueroles, Les Useres, San Juan de Moró, Serra Engarzeran, Torre Endomenech, Vall d’Alba, Vilafamés, Ayódar, Fanzara, Almedijar, Altura, Azuébar, Chóvar, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja, Castellnovo, Teresa, Vall d’Almonacid, Viver, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Artana, Tales, Gátova, Casinos, Alcublas, Gestalgar, Sot de Chera, Villar del Arzobispo, Requena, Utiel, Venta del Moro, Ayora, Cortes de Pallas, Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Millares, Navarrés, Font de la Figuera, Moixent, Vallada, Albaida, Beniatjar, Ontinyent, Alfafara, Alqueria d’Aznar, Cocentaina, Millena, Muro d’Alcoi, Alcoi, Biar, Cañada de Biar, Sax, Villena, Banyeres de Mariola in Onil.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Območje ima značilno sredozemsko podnebje, za katero so značilne mile zime, majhna količina padavin, ki pade večinoma jeseni in spomladi, ter zelo suha poletja. Zaradi vpliva Sredozemlja, Iberskega gorovja in atlantskih vremenskih vzorcev ima geografsko območje enakomerno podnebje. Podnebni dejavniki so zlasti stalni med glavnim obdobjem rasti, tj. med cvetenjem, v zadnjih fazah debeljenja oljk in ko se v plodovih tvori maščoba. Tako:

— so povprečne letne temperature na območju gojenja oljk med 15 °C in 18 °C, z večjimi odstopanji pozimi (povprečje med 7 °C in 11 °C) in poleti (ko je povprečje višje in se giba med 22 °C in 26 °C). Te temperature spodbujajo fenološki razvoj oljk;

— se povprečne padavine gibajo med 400 in 500 mm na leto z nekaterimi nihanji, in sicer od 200–300 mm na leto v najbolj suhih letih do 700–800 mm. V zadnjih letih je opazen močan trend upada padavin na območju.

Tla so večinoma apnenčasta, ponekod so tudi območja peska, laporja in sadre. V nižjih plasteh so večinoma kamnine iz mezozoika, ki vsebujejo predvsem apnenec iz obdobja krede in jure (z nekaj laporja in peščenjaka). V višjih plasteh je mlajši sedimentni material, ki vsebuje predvsem kamnine iz terciarja in kvartarja s sredozemsko rdečo prstjo (terra rossa). Ta ima dobro teksturo in strukturo, je dobro odcedna in zlasti primerna za gojenje oljk.

Za relief tega geografskega območja so značilne terase, ki se na vzhodu med hribi in dolinami spuščajo proti obali in obdajajo Ibersko in Betijsko gorovje. Ker je od obale proti zahodu razširjeno intenzivno sadjarstvo, zlasti pridelava agrumov, za katere je potrebno namakanje, je gojenje oljk omejeno na nadmorsko višino od 300 do 600 m, zaradi česar so okoljske in ekološke razmere na območjih gojenja oljk na opredeljenem geografskem območju zelo enotne. Oljke skupaj z mandljevci in rožičevci prevladujejo v kmetijski pokrajini vzhodnega Pirenejskega polotoka, ki se imenuje tudi „arbolado de secano“ [suha gozdnata pokrajina].

Človeški dejavniki

Oljčni nasadi so del avtonomne skupnosti Valencija že več kot dva tisoč let, že iz časov Rimljanov. Gojenje oljk je dokazano za okrožje Maestrazgo de Castellón na območjih ob znameniti poti Via Augusta, ki je povezovala Rim in Cadiz. Še danes tam raste veliko dreves, starih več kot tisoč let, o čemer se je mogoče prepričati po zaslugi pobud zadrug iz Maestrazga, ki ponujajo številne turistične poti po „tisočletni industriji oljčnega olja“.

Omeniti je treba tudi prispevek botanika Cavanillesa, ki je napisal delo „Observaciones sobre la Historia Natural, Geografía, Agricultura, población y frutos del Reino de Valencia“ (Zapiski o naravoslovju, geografiji, kmetijstvu, ljudeh in proizvodih Kraljestva Valencija), (1795–1797). Njegovi zapiski o kmetijstvu ter zlasti gojenju oljk in pridobivanju oljčnega olja so zelo zanimivi in zajemajo celotno območje proizvodnje v avtonomni skupnosti Valencija. V zapiskih se pogosto omenjata „oljčno olje“ in gojenje oljk.

Gojenje oljk je kot gospodarska dejavnost globoko zakoreninjeno v vseh okrožjih pridelave, kar je predvsem posledica stalnosti gojenja te rastline. Na podlagi te dejavnosti se je razvil kmetijsko-industrijski in gospodarski sistem ter omogočil družbeni in gospodarski napredek na podeželskih območjih, hkrati pa tudi nadaljnje gojenje okoljsko trajnostnega pridelka na območjih, kjer vremenske razmere in tla ne omogočajo druge pridelave.

Razporeditev parcel na opredeljenem geografskem območju je posebnost te regije: zelo majhni nasadi, parcele s strmimi pobočji in omejenim dostopom, terase, obdane s suhimi kamnitimi zidovi, tla, ki jih zelo ogrožajo dezertifikacija in gozdni požari, ter razmeroma revna prst z malo organskimi snovmi in majhno sposobnostjo zadrževanja vode. Zaradi vseh teh dejavnikov so nasadi oljk na opredeljenem geografskem območju ključnega ekološkega pomena za ekosistem.

Za gospodarjenje z zemljišči na opredeljenem geografskem območju zato skrbijo družinska gospodarstva, ki delujejo na majhnih posestvih na sušnih območjih, kjer proizvodnja oljčnega olja poteka prek sistema zadrug, domača poraba pa je velika. Kmetje znanje in veščine, povezane s pridelavo in predelavo, prenašajo iz roda v rod.

Študija podnebnih, talnih, okoljskih in družbenih razmer na geografskem območju je skupaj s fenološkim razvojem oljk, ki se tam gojijo, pokazala, da opredeljeno geografsko območje zagotavlja enotne razmere za gojenje oljk.

V študiji je bilo ugotovljeno, da je ekologija oljčnih nasadov na celotnem opredeljenem geografskem območju enaka.

5.2 Posebnosti proizvoda

Posebnosti olja „Aceite de la Comunitat Valenciana“ so predvsem posledica njegove sortne sestave. Farga, serrana, morrudas, villalonga in blanqueta so domorodne sorte opredeljenega geografskega območja. Olju dajejo posebne značilnosti, zaradi katerih ima edinstveno sestavo maščobnih kislin in organoleptične lastnosti.

Olje, ki se proizvaja na opredeljenem geografskem območju, ima zelo uravnoteženo sestavo maščobnih kislin z zmernimi do razmeroma velikimi deleži oleinske, linolne in linolenske kisline.

Zato ima olje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ visoko razmerje med nasičenimi in nenasičenimi maščobnimi kislinami.

Z organoleptičnega vidika olje „Aceite de la Comunitat Valenciana“ spada med olja z največjim razponom in raznolikostjo arom. Stopnja sadežnosti je višja od 2,5, pri čemer je zanjo še vedno značilna blaga ali srednja sadežnost, ter vsebuje arome zelenih oljk, mandljev, zelenih listov, agrumov, banane in trave. Stopnji pikantnosti in grenkobe sta višji od 1,5. Mediani grenkobe in pikantnosti v nobenem primeru ne smeta biti za dve enoti višji od mediane sadežnosti, olje pa tako vedno ohrani značilno uravnoteženost. Razmerje med stopnjo sadežnosti ter stopnjama grenkobe in pikantnosti zato daje olju uravnotežen značaj.

5.3 Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Glavni dejavniki, ki dajejo olju „Aceite de la Comunitat Valenciana“ edinstvene značilnosti in ki dokazujejo povezavo med kakovostjo proizvoda in geografskim okoljem, so naslednji:

Farga, serrana, morrudas, villalonga in blanqueta so domorodne sorte opredeljenega geografskega območja. Na opredeljenem geografskem območju so simbol zgodovine, bogastva in raznolikosti sort na vzhodu Pirenejskega polotoka. To so sorte, ki so dobro prilagojene tamkajšnjim razmeram, saj so jih lokalni kmetje izbirali in razmnoževali dolga stoletja.

Zaradi značilnosti sort in orografskih značilnosti opredeljenega geografskega območja je obdobje obiranja oljk zelo dolgo in traja od oktobra do februarja. Proizvodnja je omejena zaradi značilnih majhnih gospodarstev. Kmetje se pri načrtovanju pridelave odločijo, kdaj bodo začeli obirati plodove na posamezni parceli, ki jo obdelujejo, glede na zrelost oljk na majhnem deležu proizvedenih plodov, zaradi česar je mogoče natančneje načrtovati obiranje. To omogoča stalno oddajanje obranih plodov enotne stopnje zrelosti v mletje, zato ni potrebno vmesno skladiščenje. Na ta način so zagotovljene kakovostne surovine za proizvodnjo olja z značilnimi organoleptičnimi in fizikalno-kemijskimi lastnostmi.

Ker so nasadi na nadmorski višini od 300 do 600 m, so dnevna in nočna nihanja temperatur ugodna za sestavine v plodovih, ki dvigajo stopnje sadežnosti, grenkobe in pikantnosti.

Eden od dejavnikov, ki zagotavlja značilne organoleptične lastnosti plodov, so tudi tla, na katerih se običajno gojijo oljke, ki so manj rodovitna in vsebujejo veliko apnenca.

Nanje vplivajo tudi posebne podnebne razmere na območju proizvodnje, kar zadeva temperature in padavine. Na opredeljenem geografskem območju je povprečna letna količina padavin precej majhna, poleg tega je zanjo značilno, da je skoncentrirana v dveh obdobjih med letom, in sicer jeseni in spomladi. Koncentracija dežja jeseni in spomladi je izjemno ugodna za rast oljk in kakovost pridelanega olja, saj zelo omehča aromo in okus olja. Spomladanske padavine omogočajo dobro rast pridelka, kar vpliva na letine v naslednjih letih. Mile temperature Sredozemskega morja pozimi in poleti pa vplivajo na večjo kompleksnost arome, ki daje olju „Aceite de la Comunitat Valenciana“ edinstvene lastnosti.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.agricultura.gva.es/pc_aceitecomunitatvalenciana

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.