(1) Proračun, ki je na voljo za program Obzorje Evropa, sklad InvestEU, mehanizem ReactEU, mehanizem Unije na področju civilne zaščite (RescEU), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Sklad za pravični prehod. Dejanska izplačila končnim upravičencem so lahko nižja zaradi časovnih razlik. (2) Načrti za okrevanje in odpornost 22 držav članic so bili odobreni do konca leta 2021, ena država članica je v januarju 2022 prejela predhodno financiranje, ena država članica pa ni zaprosila za predhodno financiranje.

1.Uvod

Instrument NextGenerationEU je pionirski program financiranja, v skladu s katerim se lahko z izposojanjem mobilizira do 5 % bruto domačega proizvoda EU za financiranje skupnega in močnega odziva EU na pandemijo COVID-19. Instrument NextGenerationEU je začasni instrument, v skladu s katerim lahko Komisija od sredine leta 2021 do leta 2026 zbere do 800 milijard EUR z izdajo obveznic. S prihodki tako izdanih obveznic bo EU lahko premagala izzive v zvezi s takojšnjim okrevanjem in pospešila zeleni prehod ter digitalizacijo gospodarstva EU. Do 250 milijard EUR bo zbranih z izdajo zelenih obveznic NextGenerationEU. Instrument NextGenerationEU vključuje letno izdajo obveznic, ki bodo od sredine leta 2021 do leta 2026 v povprečju znašale približno 150 milijard EUR, zaradi česar bo EU v prihodnjih letih postala ena od največjih izdajateljic dolga, denominiranega v eurih.

To poročilo, ki je prvo polletno poročilo v skladu s členom 12 Izvedbenega sklepa Komisije C(2021) 2502, je pregled izvajanja strategije financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU od junija do decembra 2021. Poročilo se osredotoča izključno na postopek, ki se izvaja za zbiranje in izplačevanje sredstev v okviru instrumenta NextGenerationEU. Ne vključuje ocene, kako so bili prihodki uporabljeni, niti za zelene izdatke, saj bo to zajeto v ločenem poročanju v skladu z uredbami za vsak instrument, ki se financira v okviru programa NextGenerationEU. Poročilo je del rednega pretoka informacij Evropskemu parlamentu in državam članicam o izvajanju tega obsežnega, inovativnega programa financiranja. Za operacije financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU sta značilni preglednost in odgovornost.

2.Glavni rezultati programa financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU

V preteklih 12 mesecih je prišlo do spremembe položaja Komisije na trgih dolžniškega kapitala. Komisija je bila pred začetkom izvajanja instrumentov SURE in NextGenerationEU majhna ter občasna izdajateljica, saj je za financiranje programov posojil, kot sta evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) in makrofinančna pomoč (MFA), zbrala le omejena sredstva (v povprečju 2–3 milijarde EUR v obdobju 2015–2019). V letu 2021 je Komisija zbrala približno 130 milijard EUR, in sicer več kot 50 milijard EUR za program SURE, 71 milijard EUR za program NextGenerationEU, od tega 12 milijard EUR v obliki zelenih obveznic, in 12 milijard EUR za druge programe posojil. Kot del programa financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU je uvedla tudi program menic EU, v skladu s katerim je 31. decembra 2021 zapadli kratkoročni dolg znašal 20 milijard EUR. Hitro je postala ena od največjih izdajateljic novega dolga v eurih in največja izdajateljica zelenih obveznic na svetu.

Vse transakcije v okviru instrumenta NextGenerationEU so vzbudile izredno zanimanje vlagateljev in so bile sklenjene pod ugodnimi pogoji za proračun EU ter države članice. Povprečni stroški financiranja za vse izdaje v okviru instrumenta NextGenerationEU, izvedene v letu 2021, znašajo 0,14 % pri zapadlostih od pet do 30 let. Pogoji so bili ugodnejši v primerjavi s tistimi, ki so bili doseženi v visoko ocenjenem jedru držav euroobmočja. Prednosti teh privlačnih pogojev za financiranje se prenesejo na proračun EU ali države članice, ki prejemajo posojila v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.

Sposobnost Komisije za zbiranje sredstev pod takimi ugodnimi pogoji se še okrepi s stalnim izdajanjem velikega števila obveznic v okviru instrumenta NextGenerationEU z zelo različnimi zapadlostmi. Te značilnosti izdaj omogočajo večjo likvidnost obveznic v okviru instrumenta NextGenerationEU na sekundarnih trgih, zato vlagatelji lažje kupujejo in prodajajo te obveznice. Trgovanje z obveznicami v okviru instrumenta NextGenerationEU je za vlagatelje zato vse bolj privlačno in posledično so tudi cene izdaj v okviru instrumenta NextGenerationEU boljše. Likvidnost obveznic v okviru instrumenta NextGenerationEU se približuje ravni za jedro držav euroobmočja, izmerjeni s standardnimi metrikami.

Prva sindicirana transakcija je bila izvedena 15. junija 2021, dva tedna po začetku veljavnosti sklepa o virih lastnih sredstev, nato pa sta ji hitro sledili še dve. Zaradi te takojšnje obsežne aktivacije programa financiranja poleti 2021 je Komisija lahko opravila vsa izplačila v okviru načrta EU za okrevanje državam članicam in v proračun takoj, ko so zapadla. Komisija je 31. decembra 2021 v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost izplačala 64,3 milijarde EUR 20 državam članicam: 46,4 milijarde EUR v obliki nepovratnih sredstev in 18 milijard EUR v obliki posojil. Vsa izplačila so bila izvedena v šestih delovnih dneh po podpisu sporazumov o financiranju in posojilu. Pravočasno in učinkovito izplačilo sredstev je olajšala Evropska centralna banka, ki je imetnica osrednjih računov v okviru instrumenta NextGenerationEU. Poleg zneskov, prenesenih v mehanizem za okrevanje in odpornost, je bilo iz združenih sredstev v okviru instrumenta NextGenerationEU prenesenih več kot 8,6 milijarde EUR v proračun EU za financiranje dopolnitve za programe, ki se financirajo v okviru instrumenta NextGenerationEU, kot so program Obzorje Evropa, sklad InvestEU, mehanizem ReactEU, mehanizem Unije na področju civilne zaščite (RescEU), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Sklad za pravični prehod.

Komisija je večinoma lahko tako hitro povečala obseg izdaje svojih obveznic zaradi močnega in prepričljivega sporočila načrta EU za okrevanje. Vse države članice so bile s svojimi prispevki v prihodnje proračune EU pripravljene podpreti program financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU, kar je bil najmočnejši možni izraz solidarnosti in ambicij Unije v odgovor na krizo. Ta močna politična kohezija, ki jo je dopolnjevala zelo dobra bonitetna ocena EU, je bila odločilen dejavnik, ki je evropske in mednarodne vlagatelje prepričal o neločljivo povezani zanesljivosti tega novega dolga v okviru instrumenta NextGenerationEU.

Komisija je morala za izvajanje tako obsežnega programa za izdajo obveznic oblikovati skoraj popolnoma nov sistem financiranja, v okviru katerega bi se lahko redno izvajale obsežne transakcije. Izvedba sedmih velikih transakcij v okviru instrumenta SURE (za skupno izdajo 90 milijard EUR) je bila sicer koristna vaja, za instrument NextGenerationEU pa je bilo treba razviti bolj strukturiran in trajnosten sistem. Načrt za to strategijo je bil opredeljen v sporočilu in sklopu sklepov, sprejetih 14. aprila 2021, ki so postavili temelje za program financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU. V spodnjem piktogramu so prikazani glavni mejniki pri krepitvi zmogljivosti Komisije za izvajanje suverene in diverzificirane strategije financiranja.

Slika 1: Ključni koraki pri vzpostavitvi operacij financiranja v okviru instrumenta NextGenerationEU (NGEU)