ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
46.

poudarja, da se je od leta 2013 in reforme skupne ribiške politike močno okrepila zavest, kako podnebne spremembe in zakisljevanje oceanov vplivajo na oceane in kako hitro se te spremembe odvijajo; meni, da se ne moremo več osredotočati zgolj na čim večji donos ribištva kot temeljni cilj upravljanja ribištva EU; je trdno prepričan, da mora biti cilj obnoviti populacije rib na ravni, ki je višja od ravni, ki jim omogočajo, da izpolnijo ključno vlogo v morskih ekosistemih, da bi obstajala rezerva za vedno večji vpliv stresorjev, kot so podnebne spremembe in upadanje biotske raznovrstnosti. Tako bi lahko ti ekosistemi še naprej opravljali ključne funkcije, kot so ustvarjanje kisika, uravnavanje podnebja, shranjevanje ogljika in preskrba s hrano;
42.

poudarja, da je vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo partnerskih sporazumov in operativnih programov temeljni pogoj, da bodo oblikovani na strateški način in bodo odražali dejanske potrebe posameznih območij; nadalje meni, da je učinkovito izvajanje partnerstva in upravljanja na več ravneh bistveno za ustreznejšo opredelitev prednostnih naložb, ki jih je treba podpreti prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Za učinkovito usmerjanje naložb je bistveno, da se upoštevajo regionalne in lokalne posebnosti posameznih območij, vključno z naravnimi in demografskimi dejavniki, zaradi katerih so v slabšem položaju. Pri izbiri kazalnikov in regionalni dodelitvi sredstev morajo sodelovati tudi lokalne in regionalne oblasti, obseg dodeljenih sredstev pa bi moral ustrezati strukturnim težavam posameznih območij. Zaradi razlik med regijami in znotraj njih so še vedno potrebne naložbe v osnovno infrastrukturo za zagotavljanje osnovnih storitev na področju okolja, prometa, informacijskih in komunikacijskih tehnologij, socialnih in zdravstvenih storitev ter izobraževanja;
69.

poziva EU, naj tako kot v okviru Konvencije županov za podnebje in energijo usklajuje in spodbuja mrežo občin, ki so se zavezale ukrepom v korist odpornim in trajnostnim kmetijskim in živilskim sistemom.
7.

opozarja na številne pravne, finančne in tehnične ovire, s katerimi se soočajo lokalne in regionalne oblasti pri ravnanju s kemikalijami. Skladen, predvidljiv in poenostavljen pravni okvir bo prispeval k enotnemu pristopu k ocenjevanju kemikalij in ravnanju z njimi v vseh državah EU. To bo omejilo nastajanje nadaljnjih pravnih vrzeli med EU in drugimi regijami. Poleg tega bodo nepovratna sredstva in tehnična pomoč lokalnim in regionalnim oblastem omogočili, da podprejo naložbe, povezane z razvojem, trženjem, uvajanjem in uporabo varnih in trajnostnih snovi, materialov in proizvodov;
21.

zato predlaga, da se v skladu z načelom subsidiarnosti in glede na to, da so za zdravstveno varstvo, javno zdravje in civilno zaščito v prvi vrsti pristojne države članice, vzpostavi mehanizem EU za izredne zdravstvene razmere, ki bi služil: — usklajevanju ukrepov ter pomoči EU v podporo nacionalnim, regionalnim in lokalnim zdravstvenim strukturam in strukturam civilne zaščite, da bi se lahko učinkovito odzivali na tveganja za zdravje in krizne razmere; — zagotavljanju učinkovitega sodelovanja in usklajevanja na področju pripravljenosti in odzivnosti s pristojnimi mednarodnimi organizacijami, kot je Svetovna zdravstvena organizacija; — usklajevanju razdeljevanja pomembne medicinske opreme v Evropi; — okrepitvi vloge evropskih agencij, povezanih z zdravjem; — izboljšanju oskrbe s pomembno medicinsko opremo s skupnimi pobudami za javna naročila in spremljanjem dobavne verige pomembnih proizvodov; — podpori državam članicam, v sodelovanju z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), pri pregledovanju in posodabljanju njihovih načrtov za obvladovanje pandemije; v to je treba vključiti tudi lokalne in regionalne oblasti. Zdravstveni sistemi držav članic bi morali podobno kot finančne institucije po finančni krizi prestati stresne teste, da bi ocenili njihovo pripravljenost na različne vrste tveganj za zdravje;
32.

opozarja, da so bile v Evropski uniji ženske tiste, ki so med pandemijo COVID-19 (zdravstvo, varstvo otrok in skrb za starejše osebe, gospodinjska dela, trgovina itd.) opravljale delo v prvih bojnih vrstah, zato so bile še bolj izpostavljene okužbi. Poleg tega so nekateri od teh poklicev med najmanj cenjenimi in najslabše plačanimi v EU. Zato poziva, naj se pri ukrepih za boj proti brezposelnosti in prekarnemu delu upošteva neravnovesje v zastopanosti žensk in moških na tistih delovnih mestih, ki so bila v času pandemije najnujnejša, zlasti na področju oskrbe in nege. Prav tako se ne sme pozabiti, da veliko poklicev, ki vključujejo oskrbo in delo v gospodinjstvu, opravljajo migrantke, ki so žrtve dvojne pristranskosti. Pri načrtih okrevanja je treba upoštevati vidik spola in podpreti podjetnice in njihove poslovne projekte ter ženske na vodstvenih položajih, pri čemer je treba poudariti dodatne napore, povezane z delom na daljavo;
13.

ugotavlja, da je Komisija leta 2018 začela pregled ustreznosti pravil o državni pomoči, ki bi mu morala v začetku leta 2020 slediti vrsta predlogov za revizijo teh pravil; v tem okviru vztraja, da mora biti OR v celoti in pravočasno vključen v analizo predlogov o mehanizmih, ki so najtesneje povezani s pristojnostmi in področji političnega, ekonomskega in socialnega delovanja lokalnih in regionalnih oblasti, kot so: uredba o splošnih skupinskih izjemah, uredba de minimis , smernice o regionalni državni pomoči, okvir za državno pomoč za raziskave, razvoj in inovacije, sporočilo o državni pomoči za pomembne projekte skupnega evropskega pomena, smernice o tveganem financiranju, smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom, smernice o pomoči za varstvo okolja in energijo, smernice o pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter smernice o železnicah;
37.

meni, da so samo lokalne in regionalne oblasti tiste, ki najbolje poznajo potrebe in izzive državljanov na lokalni ravni ter so odgovorne za izvajanje politik EU na lokalni in regionalni ravni. Zato morajo predpisi EU vključevati zahteve, da se države članice ne le posvetujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in jih vključujejo v proces odločanja v zvezi z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo, temveč da nanje prenesejo tudi upravljanje sredstev in finančnih instrumentov na podlagi načela subsidiarnosti. Z odločitvami, sprejetimi bliže državljanom, bodo lahko državljani bolje razumeli EU. To bi omogočilo tudi nov pristop k oblikovanju politik in odločanju, ki bi bil bolj odprt in bolj participativen ter bi ga vodile lokalne in regionalne oblasti v trajnejšem dialogu z državljani. Skratka, oblikovala bi se nova skupna evropska politična in demokratična kultura.
1.

se zaveda, da je pametno mesto prostor, kjer se z uporabo digitalnih in telekomunikacijskih tehnologij (IKT) zagotavljajo učinkovitejša tradicionalna omrežja in storitve v korist prebivalcev in podjetij. Poleg informacijskih in komunikacijskih tehnologij za boljšo rabo virov in manj emisij ima pametno mesto tudi bolj interaktivno in odzivno mestno upravo, ki s pametnejšimi mestnimi prometnimi omrežji, naprednejšo oskrbo z vodo, obrati za odstranjevanje odpadkov in učinkovitejšimi načini razsvetljave in ogrevanja stavb zagotavlja boljše storitve svojemu prebivalstvu, pri čemer nihče ni zapostavljen. Pametno mesto mora biti tudi kraj, kjer je poudarek na oblikovanju vključujočih in dostopnih struktur za izobraževanje in usposabljanje, da se razvijajo sposobnosti in talenti prebivalcev ter omogoči njihovo sodelovanje pri razvoju skupnosti. Zaradi omenjenega izraža zadovoljstvo, da so postali cilji ZN za trajnostni razvoj bolj osredotočeni in opozarjajo na dejstvo, da je pri zagotavljanju trajnosti potreben celosten pregled nad vsemi vidiki, ki jih cilji zajemajo;
20.

izraža zadovoljstvo, da bo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) še naprej najpomembnejši vir financiranja za lokalne in regionalne politike v podporo MSP v novem programskem obdobju 2021–2027, zlasti v zvezi z dostopom do financiranja, podporo za raziskave in razvoj ter inovacije, razvojem znanj in spretnosti ter dostopom do trgov in internacionalizacijo. Hkrati poudarja, da bosta programa Obzorje in COSME za MSP postala pomembnejša. Kljub temu ponovno izraža nasprotovanje predlogu o tematski osredotočenosti ESRR na nacionalni ravni, saj bi bil centraliziran mehanizem za dodeljevanje sredstev v nasprotju z lokalnim pristopom in načelom upravljanja na več ravneh, ki sta bistvena za učinkovito in uspešno podporo MSP;
38.

poudarja, da mora Unija za uspešno vzpostavitev digitalne Evrope digitalni dobi prilagoditi zlasti trge dela ter sisteme izobraževanja in usposabljanja. Napredne digitalne tehnologije, kot so visokozmogljivo računalništvo, kibernetska varnost in umetna inteligenca, so zdaj dovolj zrele, da bi lahko zapustile raziskovalne prostore ter da bi se jih lahko izvajalo, uporabljalo in naprej razvijalo na ravni EU.
57.

poudarja pomen geografsko in demografsko prikrajšanih regij EU, kot so najbolj oddaljene regije, in njihove posebne potrebe; poziva Evropsko komisijo, naj nameni posebno pozornost posledicam politike in programov mobilnosti EU na te regije in objavi zeleno knjigo na to temo (1);
27.

na podlagi študije OR z naslovom Stanje in prihodnji izzivi Evropskega socialnega sklada pri spodbujanju socialne kohezije v evropskih mestih in regijah poudarja vse večjo vlogo, ki jo bo imel ESS v prihodnjih letih, še posebej pri soočanju z naslednjimi izzivi: dolgotrajna brezposelnost, vključevanje mladih na trg dela, čedalje starejše prebivalstvo in marginalizacija notranjih obrobnih in obmejnih območij, odseljevanje s podeželja, demografske spremembe kot posledica migracij, vključevanje beguncev in migrantov, boj proti socialni izključenosti na mestnih območjih, pomanjkanje določenih znanj in spretnosti, prilagajanje izobraževanja na osnovni, poklicni in visoki stopnji tehnološkemu napredku, boj proti socialni izključenosti prikrajšanih skupin, podpora izobraževanju od predšolske vzgoje pa vse do usposabljanja starejših, ukrepi za nizko izobražene in nekvalificirane odrasle ter prilagajanje standardov na področju izobraževanja potrebam trga dela v EU;
Cilj te direktive je odpraviti ovire za uresničevanje temeljnih svoboščin, kot sta prosti pretok kapitala in svoboda ustanavljanja, ki izhajajo iz razlik med nacionalnimi zakonodajami in postopki na področju preventivnega prestrukturiranja, insolventnosti in druge priložnosti. Namen te direktive je odpraviti take ovire z zagotovitvijo, da imajo podjetja v finančnih težavah, ki so sposobna preživeti, dostop do učinkovitih nacionalnih okvirov preventivnega prestrukturiranja, ki jim omogočajo nadaljnje poslovanje; da imajo pošteni prezadolženi podjetniki drugo priložnost po popolnem odpustu dolga po razumnem obdobju ter da se izboljša učinkovitost postopkov prestrukturiranja, postopkov v primeru insolventnost in postopkov za odpust dolga, zlasti z namenom skrajšanja njihovega trajanja.

Cilj te direktive je odpraviti ovire za uresničevanje svoboščin, povezanih z notranjim trgom, ki izhajajo iz razlik med nacionalnimi zakonodajami in postopki na področju preventivnega prestrukturiranja, insolventnosti in druge priložnosti. Namen te direktive je odpraviti take ovire z zagotovitvijo, da imajo podjetja v finančnih težavah, ki so sposobna preživeti, dostop do učinkovitih okvirov preventivnega prestrukturiranja, ki jim omogočajo nadaljnje poslovanje; da imajo pošteni prezadolženi podjetniki drugo priložnost po popolnem odpustu dolga po razumnem obdobju ter da se izboljša učinkovitost postopkov prestrukturiranja, postopkov v primeru insolventnosti in postopkov za odpust dolga, zlasti z namenom izpolnjevanja zahtev, povezanih s posvetovanjem z delojemalci (člen 27 Listine o temeljnih pravicah), in skrajšanja trajanja teh postopkov. Preventivne rešitve, včasih imenovane tudi „pre-pack“, izhajajo iz vse večje težnje v sodobnem insolvenčnem pravu, da se prednost daje pristopom, katerih cilj je – v nasprotju s klasičnim pristopom, ki je namenjen likvidaciji podjetja v težavah – sanacija podjetja ali vsaj rešitev tistih njihovih delov, ki so ekonomsko še sposobni preživeti.
49.

poudarja, da lahko lokalne in regionalne oblasti spodbujajo inovacije in konkurenčnost v podatkovnem gospodarstvu z rešitvami po meri glede povpraševanja in ponudbe, vključno z uvedbo širokopasovne povezave, digitalnega gospodarstva, e-vključenosti in e-uprave. Poleg tega zagotavljajo strukture za izobraževanje in usposabljanje, izvajajo pobude, ki jih financira EU, ter spodbujajo koristno sodelovanje in izmenjave z drugimi javnimi organi, tudi na čezmejni ravni;
37.

poudarja, da medregionalne mreže, kot je European Bioeconomy Intercluster 3BI, pobuda Vanguard ali mreža evropskih regij proizvajalk kemikalij (ECRN) in druge mreže, povezane s kmetijstvom in podeželjem (na primer Euromontana, AREPO, ERIAFF itd.), veliko prispevajo k razvoju biogospodarstva. So pomembni mehanizmi za razvoj strategij in izmenjavo znanja na lokalni in regionalni ravni. Pogosto so tudi povezava med lokalno, regionalno in nacionalno ravnjo ter ravnjo EU;
71.

se zavzema za to, da se prihodnji razmisleki o reformi usmerijo v zmanjšanje birokracije tako pri oblikovanju splošnih ciljev kohezijske politike kot tudi pri postopkih uvajanja in izvajanja posameznih programov in projektov. Zlasti je treba spomniti, da morajo k poenostavitvi kohezijske politike prispevati vsi udeleženi generalni direktorati in službe Komisije. Načelo subsidiarnosti je treba dosledneje izvajati kot doslej. Pomembni vidiki pri tem so pravočasna predložitev novega pravnega okvira pred začetkom novega obdobja financiranja, in sicer najkasneje do sredine leta 2019, opustitev retroaktivne uporabe novih standardov, razvoj stabilne in preizkušene pravne prakse, osredotočenost na najpomembnejše, točne in zanesljive cilje ob hkratni uporabi nacionalnih standardov, kjer je to mogoče. Tako bi rešili težave, s katerimi se srečujejo organi upravljanja na začetku vsakega programskega obdobja, kar bi pripomoglo k večji usklajenosti in kontinuiteti ter preprečevanju zamud pri plačilih. Da bi povečali preglednost in zmanjšali zapletenost zakonodaje, bi morala za različne sklade EU veljati enaka pravila za enake danosti in v čim večji meri skupni predpisi. Treba je zmanjšati število neštetih povezanih pravnih aktov in smernic. Zaradi pravne varnosti morajo biti odobritve veljavne za celotno obdobje;
44.

poziva izvajalce izobraževanja k razvoju usmerjenih in prožnejših pristopov usposabljanja na področju IKT. Na delovnih mestih bo v prihodnosti potrebna ustrezna kombinacija osnovnih, mehkih in tehničnih spretnosti in znanj, zlasti digitalnih in tistih, ki so specifična za podjetja, teh pa sistemi izobraževanja in usposabljanja še ne upoštevajo v celoti. Zato je treba postaviti temelje za sistem izobraževanja in usposabljanja, v katerem se učenci oziroma študenti bolj osredotočajo na praktične kot na teoretične vidike;
jamstvo za znanja in spretnosti oblikujejo v treh korakih: ocenjevanje znanj in spretnosti; prilagojena, prožna in kakovostna ponudba učnih možnosti ter vrednotenje in priznanje znanj in spretnosti, pridobljenih na poti izpopolnjevanja;

jamstvo za znanja in spretnosti oblikujejo v treh korakih: ocenjevanje znanj in spretnosti; prilagojena, prožna in kakovostna ponudba učnih možnosti , v kateri so opredeljeni jasni cilji, ki jih morajo izpolniti nizkokvalificirane osebe, ter vrednotenje in priznanje znanj in spretnosti, pridobljenih na poti izpopolnjevanja;
46.

je zaskrbljen zaradi uničenja posameznih območjih Natura 2000 in sedanje ravni nezakonitega ubijanja in lova ptic in drugih vrst in je prepričan, da so potrebna večja prizadevanja na vseh ravneh upravljanja za izpolnitev zahtev spremljanja in izvrševanja določb direktiv o naravi;
47.

poudarja, da noben trgovinski sporazum EU ne sme vzpostaviti ravni varstva potrošnikov, varstva okolja ali socialne zaščite in zaščite delavcev, ki bi bile nižje od sedanjih ravni v Evropski uniji in v posameznih državah članicah. Še vedno mora biti tudi možno, da se ta raven poveča. Odbor priporoča, da se ta načela še okrepijo in poleg tega natančneje določi, da to velja tudi za vprašanja varnosti proizvodov ter varstva zdravja, dobrobiti živali in podatkov. Odbor pričakuje, da bo zaščiten manevrski prostor Evropske unije ter parlamentov in vlad držav članic, s tem pa tudi ohranjene demokratične poti, po katerih lahko državljani vplivajo na to področje;
14.

odobrava opredelitev prednostnih nalog za prihodnje delo, med katerimi so: zmanjšanje ovir za dostop do kapitalskih trgov, olajševanje navezovanja stikov med lastniki kapitala in akterji, kakršna so MSP, varnost na kapitalskem trgu, podpora dolgoročnim naložbam in njihovo financiranje, razvoj zasebnih izdaj in drugih oblik financiranja v vsej EU ter zmanjšanje upravnih bremen;
43.

odgovorni akterji morajo upoštevati možnost, da lahko pri uporabi finančnih instrumentov pride do neželenih učinkov, zlasti do izrinjenja zasebnega kapitala s trga zaradi javnega poseganja. Zato je nujno sprejeti ustrezne ukrepe za preprečitev takšnih učinkov. V ta namen je nujno ustrezno sodelovanje med Evropsko komisijo, Evropsko investicijsko banko in regijami, vključno z obsežnimi uradnimi smernicami za različne finančne instrumente, ki so na voljo lokalnim in regionalnim oblastem;
43.

v času, ko je treba državljane za polno legitimnost politike in poglobitev evropske integracije ozaveščati in seznanjati z rezultati projektov, financiranih s sredstvi iz strukturnih skladov, ter z učinki politik EU na njihovem območju, Odbor opozarja na to, da Šesto poročilo ne posveča posebne pozornosti komuniciranju in obveščanju. S tem v zvezi Odbor poziva Evropsko komisijo in države članice, naj za čim večje razširjanje zavesti o kohezijski politiki med državljani poskrbijo za večje sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti v komunikacijskih kampanjah. Odbor hkrati izraža potrebo po zagotavljanju učinkovitosti določb, ki narekujejo preglednost opravljenih dodelitev in pričakovanih rezultatov ukrepov – tudi s polno uporabo informacijskih sredstev – in po večji uporabi zbranih informacij (odprti podatki) v namene, ki so za državljane najbolj koristni in učinkoviti;
42.

pozdravlja, da bo prostotrgovinski sporazum EU prvič vseboval tudi posebno poglavje o MSP in da je cilj TTIP, da se zlasti MSP zagotovi vzajemni dostop do trga in trgovine ter da se olajša naložbena dejavnost na obeh straneh Atlantika, predvsem z zmanjšanjem in odpravo netarifnih ovir, ki najbolj obremenjujejo MSP; vse to je treba doseči prek večje pravne varnosti, zlasti za MSP v sektorju storitev, ter s krepitvijo in varstvom pravic intelektualne in industrijske lastnine, od česar bodo imela koristi tudi ta podjetja;
31.

opozarja, da je za brezdomce in ljudi s skromnimi dohodki izjemno pomembno, da imajo na lokalni ravni zagotovljen dostop do stalne in cenovno ugodne nastanitve. Vendar pa tega ni mogoče doseči drugače kot zgolj z vzpostavitvijo ustreznih partnerstev med vsemi deležniki, ki so prilagojena razmeram na posameznih krajih;
36.

poudarja, da bo koristi modrega gospodarstva občutiti tako v javnem kot v zasebnem sektorju. Vendar so vsa javna sredstva omejena. Zato je bistvenega pomena najti tudi zasebni kapital za financiranje ukrepov na tem področju. Treba je torej spodbujati široko sodelovanje javnega in zasebnega sektorja, med drugim z javno-zasebnimi partnerstvi, v katerih javni sektor za ustvarjanje in izvajanje inovativnih rešitev v modrem gospodarstvu lahko izkoristi ne le finančne možnosti zasebnega sektorja, marveč tudi njegovo znanje, poslovne izkušnje, upravljavske sposobnosti in intelektualni potencial;
31.

poziva Svet in Komisijo, naj čim prej sprejmeta predlog prenovljene direktive za pripravo ukrepov na področju priseljevanja, preseljevanja in vizumov, da bi omogočili posebno, prožno, transparentno, dovolj varno in hkrati učinkovito, dostopno in hitro obravnavo mednarodnega sodelovanja na področju raziskav, inovacij in visokošolskega izobraževanja. To naj bi pripomoglo k pravočasnemu prenosu tega zakonodajnega instrumenta v državah članicah in njegovemu izvajanju ob sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.
34.

OR prav tako predlaga, naj Komisija podpre in razširi projekte, ki so jih predlagale lokalne mreže in so se izkazali za uspešne, kot so medsebojni pregledi in vzajemno učenje, vključno z ogledi krajev, zelenimi partnerstvi med mesti, mentorstvi in usposabljanjem med partnerji, prisostvovanjem pri delu, pregledovanjem in ocenjevanjem ter shemami mobilnosti za strokovnjake za mesta.
27.

poudarja, da to pomeni povečanje finančnih sredstev za dejavnosti v podporo decentralizaciji in krepitvi lokalnih in regionalnih oblasti in njihovih združenj. Zdaj je za to pravi čas, saj se začenja novo obdobje financiranja. Lokalne in regionalne oblasti bi morale biti izrecno upravičene do uporabe vseh instrumentov svežnja Evropa v svetu. Občutno je treba spremeniti tudi Evropski razvojni sklad. Februarja 2012 objavljena ocena Thematic global evaluation of the Commission support to decentralisation processes (Tematska globalna ocena podpore Komisije za procese decentralizacije) (3) je pokazala, da neposredni prispevki za decentralizacijo predstavljajo zgolj 1 % vseh finančnih prispevkov Komisije (vsi sektorji in države) v obdobju 2000–2004, zgolj 2,5 % v obdobju 2004–2008 in veliko manj znova v zadnjih letih, ki ju je zajela ocena (2008–2009). Krepitev lokalnih oblasti za boljše upravljanje in učinkovitejše razvojne rezultate je vredna več;
4.

Od potenciala tujih trgov imajo oz. so imeli evropski proizvajalci le delne in različne koristi. Proizvajalci, kot so PSA Peugeot Citroen, Ford in Fiat, beležijo velike izgube, ponudniki vozil visokega razreda, kot so BMW, Audi in Daimler, pa so na začetku znatno povečali svojo prodajo. Za množične proizvajalce, ki so svoja vozila nižjega in srednjega razreda doslej prodajali predvsem v Evropi, postaja gospodarski položaj vse težji.
8.

poudarja, da pravica posameznikov do skupnega življenja v znamenju enotnosti družine ter pravica in hkrati dolžnost preživljanja, vzgoje in izobraževanja otrok, in torej do bivanja z njimi, sodita med temeljne pravice in dolžnosti, ne glede na državljanstvo, ter opozarja, da to potrjujejo tudi številne nacionalne in mednarodne sodbe, ki so si o tem enotne. Tako 16. člen Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948 družino opredeljuje kot „naravno in temeljno celico družbe“ in ji daje „pravico do družbenega in državnega varstva“; člen 9 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah pa pravico ustvarjanja družine posebej uvršča med temeljne pravice posameznika;
40.

poziva, da bi morali v institucionalnem okviru za trajnostni razvoj poleg nacionalnih vlad in organov ZN imeti svoje mesto tudi podnacionalni in lokalni organi kot polno priznani, pomembni vladni akterji. Na zasedanju Rio+20 bi bilo treba izkoristiti priložnost in prilagoditi sedanje strukture t. i. pomembnih skupin, s tem pa upoštevati razvoj po letu 1992, zlasti kar zadeva vlogo lokalnih in podnacionalnih organov, na primer z oblikovanjem nove, vključujoče kategorije "vladnih akterjev". OR obžaluje, da so ti kljub svoji specifični in vedno večji vlogi v sedanji mednarodni strukturi upravljanja kot zastopniki v organih ZN izenačeni s civilno družbo, podjetji in drugimi večjimi skupinami, ki so opredeljene glede na socialno-ekonomska merila, namesto glede na svojo vlogo v sistemu upravljanja;
35.

Odbor poudarja, da je nujno boljše razumevanje obsega in strukture brezdomstva v EU. Koristni bi bili na primer podatki o brezdomcih glede na starost, spol, nacionalnost, socialne razmere in druge pomembne kazalnike. Brez teh podatkov bo težko pripraviti gospodarsko in družbeno strategijo za obvladovanje tega problema. Odbor se zavzema za to, da se statistika opre na opredelitev brezdomstva, ki jo je pripravila Evropska federacija nacionalnih organizacij, ki se ukvarjajo z brezdomci (FEANTSA), in upa, da bo Komisija čim prej dobila to nalogo.