Povzetek

Ocena učinka o pravični obdavčitvi digitalnega gospodarstva

A. Nujnost ukrepanja

Zakaj? V čem je težava?

Cilj obdavčitve dohodkov pravnih oseb je obdavčitev dobičkov tam, kjer se ustvarja vrednost, vendar je bil trenutni mednarodni davčni okvir je bil zasnovan za tradicionalno gospodarstvo. Ta okvir ne zajema novih načinov ustvarjanja vrednosti v digitalnem gospodarstvu, za katere je potrebne manj fizične prisotnosti in pri katerih imajo pomembno vlogo prispevki uporabnikov in neopredmetena sredstva. To vpliva na javne proračune in socialno pravičnost. Zato vse več držav članic sprejema enostranske ukrepe, zaradi katerih obstaja tveganje drobljenja enotnega trga.

Kaj naj bi prinesla ta pobuda?

Prvič, pobuda naj bi zaščitila celovitost in pravilno delovanje enotnega trga. Drugič, njen cilj je, da se zagotovi vzdržnost financ držav članic in prepreči erozija davčnih osnov za davek od dohodkov pravnih oseb zaradi digitalizacije. Tretjič, prispevala bo k ohranjanju socialne pravičnosti in enakih konkurenčnih pogojev za vsa podjetja.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU?

Ker se vprašanje nanaša na mednarodno dodeljevanje pravic do obdavčenja, ga ni mogoče celovito obravnavati na ravni držav članic. Poleg tega bi ukrepanje na ravni EU preprečilo razdrobljenost enotnega trga, nove ovire za podjetja ali morebitne davčne luknje, ki bi bili posledica neusklajenega ukrepanja različnih držav članic.

B. Rešitve

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se upoštevale? Ali ima katera od njih prednost? Zakaj?

Prvič, preučuje se oblikovanje celovite rešitve. Glavne možnosti: možnost 1: sprememba pravil za predlog o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB); možnost 2: direktiva o načelih digitalne stalne poslovne enote in dodelitve dobička s prilagoditvami CCCTB; možnost 3 (prednostna): možnost 2 in priporočilo za spremembo pravil v razmerju do tretjih držav. Drugič, za reformo pravil o davku od dohodkov pravnih oseb bo potreben čas in v izogib enostranskim ukrepom držav članic se prav tako preučuje začasna rešitev. Prednostna začasna rešitev je direktiva o skupnem sistemu davka na nekatere digitalne dejavnosti.

Kdo podpira katero možnost?

Celovita rešitev: 14 od 21 nacionalnih davčnih organov in 58 % od 446 udeležencev javnega posvetovanja meni, da je mogoče s celovito rešitvijo najbolje obravnavati trenutne težave. Začasna rešitev: 10 od 21 nacionalnih davčnih organov in 53 % udeležencev javnega posvetovanja meni, da je mogoče z „davkom na prihodke, ki izhajajo iz nekaterih digitalnih storitev,“ najbolje obravnavati trenutne težave.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Celovita rešitev: Rešitev bi izboljšala mnenje državljanov o pravičnosti z zagotovitvijo, da se velika podjetja, ki izvajajo pomembne digitalne dejavnosti, ne bi mogla izogniti plačilu svojih davkov v EU. Podjetja bi imela koristi od enakovrednejših konkurenčnih pogojev, saj bi revizija pravil odpravila izkrivljanja konkurence. Nacionalne davčne uprave bi imele koristi zaradi pozitivnega vpliva na javne finance, saj bo rešitev prispevala k dolgoročni vzdržnosti sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Začasna rešitev: Ta rešitev bi izboljšala mnenje državljanov o pravičnosti z zagotovitvijo minimalne ravni obdavčitve v EU za podjetja, ki se najbolj opirajo na prispevke uporabnikov in podatke. Ker bo ta rešitev preprečila razdrobljenost enotnega trga, bo zagotovila stabilen davčni okvir za podjetja, ki delujejo v EU.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Celovita rešitev: Ta ukrep bi povečal regulativno obremenitev in obremenitev zaradi izpolnjevanja obveznosti za vsa podjetja, ki bi jih ta rešitev zajela. Tudi nacionalne davčne uprave bi imele stroške za vzpostavitev novega sistema, zlasti na področju IT in usposabljanja osebja. Začasna rešitev: Velika podjetja, ki bodo presegala pragove, bi imela dodatne zahteve po poročanju za izračun svojih davčnih osnov v državah članicah, v katerih so dejavna. Tudi nacionalne davčne uprave bi imele začetne stroške pri vzpostavitvi novega sistema, zlasti na področju IT in usposabljanja osebja.

Kakšen bo vpliv na podjetja, MSP ter mikropodjetja?

Celovita rešitev – ukrep bi ponovno vzpostavil enake konkurenčne pogoje za multinacionalne družbe in manjša podjetja, ki so pogosto manj razvita na področju digitalizacije ali manj čezmejno dejavna. To bi koristilo MSP in mikropodjetjem. Ukrep bi lahko povečal regulativno obremenitev in obremenitev zaradi izpolnjevanja obveznosti, kar bi lahko imelo večji negativen vpliv na čezmejna MSP. Začasna rešitev – na MSP ne bi vplivala, saj njihovi prihodki ne bi dosegli praga.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Celovita rešitev bi prispevala k dolgoročni vzdržnosti sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb in k pravičnejši porazdelitvi davčnih prihodkov. Z začasno rešitvijo bi se povečali dodatni prihodki za nacionalne proračune, čeprav bi bili pričakovani dodatni davčni prihodki dokaj zmerni zaradi ozkega področja uporabe rešitve in uporabe pragov.

Bo imela pobuda druge pomembnejše učinke?

Pričakuje se, da bo vizija EU v predlogu opredeljena kot zgled, ki bo vplival na mednarodne razprave.

D. Spremljanje

Kdaj se bo politika pregledala?