Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 265/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Rheinhessen“

PDO-DE-A1274-AM01

Datum obvestila: 20. april 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Opis vin/proizvodov vinske trte ter analitske in/ali organoleptične lastnosti

Opis

Sprememba najmanjšega deleža naravnega alkohola in najnižje vsebnosti sladkorja v moštu (ki sta bila prestavljena iz točke 5.1 v točko 3.2 specifikacije proizvoda) za „Qualitätswein“ (kakovostno vino), proizvedeno iz sorte vinske trte dornfelder v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami. Standardne vrednosti za kakovostno vino „Qualitätswein“ iz sorte dornfelder: 8,8 vol. % alkohola / 68 °Oe.

DODATEK

„Najmanjši delež naravnega alkohola / najnižja vsebnost sladkorja v moštu sorte vinske trte dornfelder se lahko določi na 8,3 vol. % alkohola / 65 °Oe v letih z izjemnimi vremenskimi razmerami, in sicer s sklepom odbora priznanega združenja za zaščito vina ‚Rheinhessen‘ (Schutzgemeinschaft Rheinhessen). Taka ureditev velja izključno za letnik, za katerega je bil sprejet sklep. Sklep združenja za zaščito se objavi z ustreznimi načini objave.“

Različni proizvodi so označeni z imenom, z informacijami o njihovem najmanjšem deležu naravnega alkohola / najnižji vsebnosti sladkorja v moštu in opisom njihovih organoleptičnih lastnosti.

Razlogi

Cilj rahlega zmanjšanja najmanjšega deleža alkohola / najnižje vsebnosti sladkorja v moštu sorte dornfelder je omogočiti zgodnejšo trgatev, da se čim bolj zmanjšajo negativni učinki novih škodljivih organizmov.

Leta 2014 je na primer plodova vinska mušica postala grožnja za zgodnje sorte rdečega grozdja. Odložitev trgatve zaradi najnižje vsebnosti sladkorja v moštu, ki se je uporabljala doslej, pomeni tveganje za znatno zmanjšanje kakovosti in količine potrganega grozdja v takih letih. Opisi organoleptičnih lastnosti so zdaj bolj razločevalni, da bi bolje odražali različne proizvode.

2. Sorte vinske trte

Opis

Do zdaj so bile na seznam vpisane naslednje sorte vinske trte:

belo vino:

„albalonga, arnsburger, auxerrois, bacchus, bronner, chardonnay, ehrenbreitsteiner, ehrenfelser, faberrebe, findling, freisamer, gelber muskateller, gewürztraminer, grauer burgunder, grüner silvaner, grüner veltliner, helios, hibernal, hölder, huxelrebe, johanniter, juwel, kanzler, kerner, kernling, mariensteiner, merzling, morio-muskat, müller-thurgau, muskat ottonel, nobling, optima, orion, ortega, perle, phoenix, prinzipal, regner, reichensteiner, rieslaner, roter gutedel, roter muskateller, roter traminer, saphira, sauvignon blanc, scheurebe, schönburger, septimer, siegerrebe, silcher, sirius, solaris, staufer, weißer burgunder, weißer gutedel, weißer riesling, würzer“;

rdeče vino in vino rosé:

„acolon, blauer frühburgunder, blauer limberger, blauer portugieser, blauer silvaner, blauer spätburgunder, blauer trollinger, blauer zweigelt, bolero, cabernet carbon, cabernet cortis, cabernet cubin, cabernet dorio, cabernet dorsa, cabernet franc, cabernet mitos, cabernet sauvignon, dekapo, deckrot, domina, dornfelder, dunkelfelder, färbertraube, früher roter malvasier, hegel, heroldrebe, merlot, monarch, müllerrebe, muskat hamburg, neronet, palas, prior, regent, rondo, rotberger, rubinet, saint laurent, syrah“.

SPREMEMBA:

Dodane so bile naslednje sorte:

belo vino:

„blauer silvaner, cabernet blanc, calardis blanc, felicia, früher malingre, früher roter malvasier, goldmuskateller, goldriesling, muscaris, osteiner, rosa chardonnay, roter elbling, roter müller-thurgau, roter riesling, ruländer, sauvignon cita, sauvignon gryn, sauvignon sary, sauvitage, souvignier gris, trebbiano di soave, villaris, weißer ebling“;

rdeče vino in vino rosé:

„accent, allegro, baron, blauburger, cabernet cantor, cabernet carol, cabertin, calandro, helfensteiner, muskattrollinger, pinotin, piroso, reberger, rosenmuskateller, spätburgunder, tauberschwarz, wildmuskat“.

Črtane so bile naslednje sorte:

belo vino:

„mariensteiner“

rdeče vino in vino rosé:

„muskat hamburg“

„blauer silvaner“ (napačen seznam)

„früher roter malvasier“ (napačen seznam)

Dodane so bile sopomenke za sorte vinske trte.

Razlogi

Seznam sort vinske trte je bil dopolnjen, saj je bil nepopoln in bi moral vključevati vse sorte, ki so bile do zdaj razvrščene. Sorta mariensteiner je bila črtana, ker ni odobrena sorta niti na seznamu zveznega urada za rastlinske sorte niti v skladu z uredbo zvezne dežele. Muskat hamburg je namizno grozdje, zato ta sorta ni dovoljena. Sorti blauer silvaner in früher roter malvasier sta bili črtani s seznama rdečih in rosé sort, saj se uporabljata za proizvodnjo belih vin.

3. Veljavne zahteve v skladu z zakonodajo EU ali nacionalno zakonodajo

Opis

Dodatne zahteve za označevanje so določene v točki 9 (ki postane točka 10) specifikacije proizvoda.

Manjše geografske enote:

DODATEK

„Poleg tega register vinogradov vsebuje seznam imen območij, širših in posameznih vinorodnih leg ter zemljiških kosov, ki se lahko uporabljajo kot manjše geografske enote. V njem so navedene meje enot in območij v smislu katastrskih referenc (katastrska občina, poljedelske površine, zemljiški kosi, parcele). Upravlja ga kmetijska zbornica zvezne dežele Porenje - Pfalška. Register vinogradov se vzpostavi in vodi na podlagi:

— člena 23(3) in (4) zveznega zakona o vinu (Weingesetz);

— člena 29 zvezne uredbe o vinu (Weinverordnung);

— zakona zvezne dežele Porenje - Pfalška o določitvi enot in območij ter registra vinogradov (zakon o vinogradih) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz));

— člena 2(16) uredbe zvezne dežele Porenje - Pfalška o odgovornostih na področju zakonodaje o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Meje manjših geografskih enot se lahko spremenijo samo s soglasjem pristojnih organizacij v skladu s § 22g zveznega zakona o vinu, po katerem je o vseh spremembah treba obvestiti zvezni urad za kmetijstvo in prehrano.“

Razlogi

Določbe o označevanju je treba dopolniti tako, da bodo zajemale manjše geografske enote, da bi bile usklajene z veljavno zakonodajo.

4. Nadzorni organi

Opis

Dodatek k točki 10 (ki postane točka 11) specifikacije proizvoda glede imenovanih nadzornih organov in njihovih nalog.

DODATEK

Kmetijski zbornici pri pregledih pomaga:

Urad za testiranje zvezne dežele Porenje - Pfalška (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) Mainzer Str. 112 56068 Koblenz

tel. +49 26191490

faks +49 2619149190

e-naslov: poststelle@lua.rlp.de

Razlogi

Urad za testiranje je treba dodati kot nadzorni organ, saj opravlja preglede na tem območju.

5. Drugo

Opis

Redakcijske spremembe v skladu z zahtevami EU.

Razlogi

Za uskladitev z zahtevami EU so bile potrebne redakcijske spremembe.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Rheinhessen

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

1. Belo kakovostno vino „Qualitätswein“

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort. Večina belih vin je sortnih vin, ki na splošno izražajo lastnosti različnih sort vinske trte, iz katerih so proizvedena.

Bela vina

Ta vina so običajno bledo do slamnato rumene barve, pogosto jih spremljajo tudi zeleni odtenki. Zaradi nežnega enološkega postopka imajo primarno aromo rumenega in tropskega sadja, občasno tudi s cvetličnimi notami muškatnega oreščka, ter dobro ravnotežje med sladkorji in kislinami. V ustih pustijo jasen in svež vtis.

Vina riesling še posebno dobro odražajo razlike med različnimi rastišči v regiji Rheinhessen. Na splošno so zanje značilne sveže kisline in mineralnost, ki se prepleta z elegantnim sadjem.

Zlasti vina, starana v hrastovih sodih ali sodčkih, pogosto zaznamuje jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, ki jim da prefinjeno praženo aromo.

Vina iz mešanic različnih sort vinske trte so zaradi preostalega sladkorja pogosto polsladka. Označbo „Liebfrau(en)milch“ lahko nosijo samo mešanice, v katerih je vsaj 70 % grozdja sort riesling, silvaner, müller-turgau ali kerner in v katerih tako prevladuje okus teh sort.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Rdeče kakovostno vino „Qualitätswein“

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort.

Rdeča vina

Ta vina se proizvajajo kot sortna in zvrstna vina. So rdeče do temno rdeče barve, pogosto z modrikastimi in vijoličastimi odtenki, z aromami rdečega sadja in jagodičevja. Vina srednjega telesa imajo nežne kisline in diskretno taninsko strukturo z visoko stopnjo sadnosti.

Poleg koncentriranih arom rdečega sadja lahko vina polnega telesa vsebujejo tudi začimbne in dimne arome.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Kakovostno vino „Qualitätswein“ rosé, weißherbst, blanc de noir

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina.

Vina rosé, weißherbst in blanc de noir

Ta vina so bledo do svetlo rdeče barve ali pri vinih blanc de noir barve belega vina. Stiskajo se izključno iz rdečega grozdja. Običajno imajo srednje telo, subtilne arome rdečega sadja in jagodičevja ter sveže in živahne kisline.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Kakovostno vino „Qualitätswein“ rotling

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort.

Vina rotling

Ta vina so bledo do svetlo rdeče barve in so proizvedena z mešanjem belega in rdečega grozdja ali mošta. Običajno so srednjega telesa in združujejo arome rumenega in rdečega sadja.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Kabinetno vino „Prädikatswein Kabinett“

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort.

Kabinetno vino „Prädikatswein Kabinett“

Ta vina so prefinjena in živahna ter imajo običajno zmeren delež alkohola, sveže kisline in izrazito vinsko aromo.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Vino iz pozne trgatve „Prädikatswein Spätlese“

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort.

Vino iz pozne trgatve „Prädikatswein Spätlese“

Z uporabo popolnoma zrelega grozdja nastanejo vina, ki so usklajeno bogata in imajo intenziven, drzen značaj, ki vključuje rumeno sadje, ki ga pogosto spremlja izrazita sadna sladkost. Običajno so slamnato rumene barve, ki včasih bolj spominja na zlato.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Vino iz izbora „Prädikatswein Auslese“

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort.

Vino iz izbora „Prädikatswein Auslese“

Ta vina so običajno zlato rumene barve, saj se uporablja grozdje, ki je popolnoma zrelo do prezrelo, vendar v idealnem primeru še vedno zdravo. Imajo izrazit okus po rumenem in tropskem sadju ter lahko imajo celo arome suhega sadja, ki se s staranjem še okrepijo. Predvsem pri vinu iz sorte riesling je na splošno visoka vsebnost preostalega sladkorja povezana z jasno zaznavnimi kislinami.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. Vino iz jagodnega izbor „Prädikatswein Beerenauslese“

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort.

Vino iz jagodnega izbor „Prädikatswein Beerenauslese“

Ta vina so proizvedena iz prezrelega, posušenega grozdja ali grozdja s plemenito plesnijo ter imajo običajno intenzivno zlato barvo, ki lahko s staranjem postane jantarna. Za njihov okus je običajno značilna močna sladkost in majhen do zmeren delež alkohola. Pogoste so koncentrirane arome rozin, suhega sadja in medu ter začimbne note.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. Ledeno vino „Prädikatswein Eiswein“

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort.

Ledeno vino „Prädikatswein Eiswein“

Ta vina so proizvedena iz večinoma zdravega in zrelega grozdja, ki je ob trgatvi in stiskanju zaradi vremenskih razmer zamrznjeno. To jim daje zelo velik delež naravnega alkohola brez vpliva plemenite plesni, saj so sestavine grozdja zelo koncentrirane. Zato so vina običajno slamnato rumene barve, z visoko stopnjo sadne sladkosti in koncentriranimi kislinami.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10. Vino iz suhega jagodnega izbora „Prädikatswein Trockenbeerenauslese“

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina, saj različna preperinska tla dajejo značilne lastnosti širokemu naboru gojenih sort.

Vino iz suhega jagodnega izbora „Prädikatswein Trockenbeerenauslese“

Ta vina so proizvedena iz prezrelega, posušenega grozdja ali grozdja s plemenito plesnijo ter imajo običajno intenzivno zlato barvo, ki lahko s staranjem postane jantarna. Za njihov okus je običajno značilna močna sladkost in majhen do zmeren delež alkohola. Pogoste so koncentrirane arome rozin, suhega sadja in medu ter začimbne note. Vina „Trockenbeerenauslese“ (suhi jagodni izbor) se od vin „Beerenauslese“ (jagodni izbor) razlikujejo po tem, da so bolj koncentrirana in da na njihove arome močneje vpliva plemenita plesen.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11. Kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina. Proizvodi z ZOP „Rheinhessen“ se lahko uporabljajo za proizvodnjo kakovostnega biser vina z določenega pridelovalnega območja „Qualitätsperlwein b.A.“ in kakovostnega penečega vina.

Različna preperinska tla v regiji Rheinhessen dajejo značilne lastnosti širokem naboru gojenih sort.

Kakovostno peneče vino

Peneča vina so običajno proizvedena iz sortnih vin. Njihov okus je odvisen od uporabljene sorte, po videzu pa so nežno mehurčkasta.

Peneča vina z označbo „Cremant“ imajo pogosto nežno, kremasto strukturo z elegantnim telesom in zelo drobnimi mehurčki.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12. Biser vino

KRATEK OPIS

Poleg belih vin se v regiji Rheinhessen tradicionalno proizvajajo tudi rosé in rdeča vina. Proizvodi z ZOP „Rheinhessen“ se lahko uporabljajo za proizvodnjo kakovostnega biser vina z določenega pridelovalnega območja „Qualitätsperlwein b.A.“ in kakovostnega penečega vina.

Različna preperinska tla v regiji Rheinhessen dajejo značilne lastnosti širokem naboru gojenih sort.

Biser vino

Biser vina so živahna, sadna in sveža. Običajno so proizvedena iz aromatičnih sort, ki jim dajejo značilen okus.

Volumenski delež skupnega alkohola v vinu z ZOP „Rheinhessen“, proizvedenem brez obogatitve, lahko presega 15 vol. %.

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Vsi proizvodi Posebni enološki postopek Uporablja se veljavna zakonodaja.

2. Vsi proizvodi Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin Uporablja se veljavna zakonodaja.

3. Vsi proizvodi Pridelovalni postopki Uporablja se veljavna zakonodaja.

5.2. Največji donosi

105 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje ZOP zajema vinograde v naslednjih občinah: Albig, Alsheim, Alzey, Appenheim, Armsheim, Aspisheim, Badenheim, Bechenheim, Bechtheim, Bechtolsheim, Bermersheim (Alzey-Worms), Bermersheim vor der Höhe, Biebelnheim, Biebelsheim, Bingen am Rhein 1, Bodenheim, Bornheim (Alzey-Worms), Bubenheim (Mainz-Bingen), Budenheim, Dalheim, Dexheim, Dienheim, Dintesheim, Dittelsheim-Heßloch, Dolgesheim, Dorn-Dürkheim, Eckelsheim, Eich, Eimsheim, Engelstadt, Ensheim, Eppelsheim, Erbes-Büdesheim, Esselborn, Essenheim,Flörsheim-Dalsheim, Flonheim, Flomborn, Framersheim, Frei-Laubersheim, Freimersheim (Alzey-Worms), Frettenheim, Friesenheim, Fürfeld, Gabsheim, Gau-Algesheim, Gau-Bickelheim, Gau-Bischofsheim, Gau-Heppenheim, Gau-Odernheim, Gau-Weinheim, Gensingen, Gimbsheim, Grolsheim, Gumbsheim, Gundersheim, Gundheim, Guntersblum, Hackenheim, Hahnheim, Hangen-Weisheim, Harxheim, Heidesheim am Rhein, Hillesheim (Mainz-Bingen), Hochborn, Hohen-Sülzen, Horrweiler, Ingelheim am Rhein, Jugenheim in Rheinhessen, Kettenheim, Klein-Winternheim, Köngernheim, Lörzweiler, Lonsheim, Ludwigshöhe, Mainz, Mauchenheim, Mettenheim, Mölsheim, Mörstadt, Mommenheim, Monsheim, Monzernheim, Nack, Nackenheim, Neu-Bamberg, Nieder-Hilbersheim, Nieder-Olm, Nieder-Wiesen, Nierstein, Ober-Flörsheim, Ober-Hilbersheim, Ober-Olm, Ockenheim, Offenheim, Offstein, Oppenheim, Osthofen, Partenheim, Pfaffen-Schwabenheim, Pleitersheim, Sankt Johann (Mainz-Bingen), Saulheim, Schornsheim, Schwabenheim an der Selz, Selzen, Siefersheim, Sörgenloch, Spiesheim, Sprendlingen, Stadecken-Elsheim, Stein-Bockenheim, Sulzheim, Tiefenthal (Bad Kreuznach), Udenheim, Uelversheim, Undenheim, Vendersheim, Volxheim, Wachenheim, Wackernheim, Wahlheim, Wallertheim, Weinolsheim, Welgesheim, Wendelsheim, Westhofen, Wintersheim, Wöllstein, Wörrstadt, Wolfsheim, Wonsheim, Worms, Zornheim in Zotzenheim.

Kakovostno vino „Qualitätswein“, vino s posebnim izrazom „Prädikatswein“, kakovostno peneče vino z določenega pridelovalnega območja (kakovostno peneče vino z določenega pridelovalnega območja) ali kakovostno biser vino z zaščitenim imenom „Rheinhessen“ se mora proizvajati na pridelovalnem območju, na drugem pridelovalnem območju v zvezni deželi Porenje - Pfalška ali na pridelovalnem območju v sosednji zvezni deželi.

7. Sorte vinske trte

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Arnsburger

Auxerrois – auxerrois blanc, pinot auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer frühburgunder – frühburgunder, pinot noir precoce, pinot madeleine, madeleine noir

Blauer limberger – limberger, lemberger, blaufränkisch

Blauer portugieser – portugieser

Blauer silvaner

Blauer spätburgunder – spätburgunder, pinot nero, pinot noir, samtrot

Blauer trollinger – trollinger, vernatsch

Blauer zweigelt – zweigelt, zweigeltrebe, rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet blanc

Cabernet carbon

Cabernet carol

Cabernet cortis

Cabernet cubin – cubin

Cabernet dorio – dorio

Cabernet dorsa – dorsa

Cabernet franc

Cabernet mitos – mitos

Cabernet sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay rosé

Cakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – faber

Findling

Freisamer

Früher malingre – malinger

Früher roter malvasier – malvoisie, malvasier, früher malvasier

Färbertraube

Gelber muskateller – muskateller, muscat blanc, muscat, moscato

Goldriesling

Grüner silvaner – silvaner, sylvaner

Grüner veltliner – veltliner

Hegel

Helfensteiner

Helios

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Merzling

Monarch

Morio muskat

Muscaris

Muskat ottonel

Muskat trollinger

Müller thurgau – rivaner

Müllerrebe – schwarzriesling, pinot meunier

Neronet

Nobling

Optima 113 – optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Rotberger

Roter elbling – elbling rouge

Roter gutedel – chasselas rouge

Roter muskateller

Roter riesling

Roter traminer – traminer, gewürztraminer, clevner

Rubinet

Ruländer – pinot gris, pinot grigio, grauburgunder, grauer burgunder

Saint laurent – st. laurent, sankt laurent

Saphira

Sauvignon blanc

Sauvignon cita

Sauvignon gris

Sauvignon gryn

Sauvignon sary

Scheurebe

Schönburger

Septimer

Siegerrebe – sieger

Silcher

Sirius

Solaris

Souvignier gris

Staufer

Syrah – shiraz

Tauberschwarz

Villaris

Weißer burgunder – pinot blanc, pinot bianco, weißburgunder

Weißer elbling – elbling

Weißer gutedel – chasselas, chasselas blanc, fendant blanc. gutedel

Weißer riesling – riesling, riesling renano, rheinriesling, klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Opis povezave

Vinorodno območje Rheinhessen skoraj popolnoma sovpada z območjem, ki obsega planoto in gričevje regije Rheinhessen (Rheinhessische Tafel- und Hügelland) ter kotlino Mainz. Za pokrajino so značilne planote iz odpornega apnenca, ki jih prekinjajo široke kotline z manjšimi griči in nižavji. Najvišje planote so na nadmorski višini med 250 in 300 metri, nižine pa na 100 do 150 metrih nadmorske višine. Vinogradništvo je skoncentrirano na pobočjih, čeprav je povprečni naklon le okoli 7 %. Vinogradi na strmih pobočjih so zlasti na območju okoli Niersteina in Bingena. Vinska trta v povprečju raste na nadmorski višini 175 metrov. Večina vinogradov je obrnjena od jugovzhoda proti jugozahodu.

Vinorodno območje Rheinhessen sestavljajo predvsem terciarni in kvartarni sedimenti, ki ležijo na podlagi iz kamnin rotliegend. Kamnine rotliegend se na zemeljski površini pojavljajo le na skrajnem jugozahodu območja in v bližini Niersteina (Niersteiner Horst). Večina območja leži na terciarnih kamninah, ki jih večinoma prekrivajo kvartarni sedimenti (derivati puhlice, rečne terase, sedimenti vodotokov, sedimenti s pobočij). Planote v regiji Rheinhessen sestojijo iz terciarnega apnenca, pobočja, gričevnata in nižinska območja pa iz mehkejšega terciarnega laporja. Apnenec na planotah je običajno prekrit s puhlico, apnenec in lapor na pobočjih pogosto prekrivajo puhlica ali sedimenti s pobočja, lapor v nižinah pa prekrivajo sedimenti vodotokov, teras ali premešani sedimenti. Devonski kvarciti in skrilavci se nahajajo v severozahodnem delu vinorodnega območja Rheinhessen v bližini Bingena. Pri nastajanju prsti so glavno matično podlago predstavljali puhlica in njeni derivati. Podnebje v vinorodnem območju Rheinhessen je naslednje: povprečna letna temperatura je približno 9,9 °C. Povprečna temperatura v rastni sezoni je 14,6 °C. Območja z nižjimi povprečnimi letnimi temperaturami ležijo na jugozahodu pridelovalnega območja, na meji s porečjem Saar-Nahe. Srednje temperature so na območju Rheinhessische Tafel- und Hügelland, medtem ko so najvišje povprečne letne temperature dosežene v zgornji dolini Rena. Na območju vsako leto pade povprečno 500 mm padavin, od tega 65 % (355 mm) v rastni sezoni. Vinska trta v regiji Rheinhessen v rastni sezoni prejme približno 650 000 Wh/m2 neposredne sončne svetlobe.

Vinogradniki obdelujejo velike, povezane parcele, kar pomeni, da mehanizacija dobro deluje in da je obdelovanje površin stroškovno učinkovito. Veliko pozornosti namenjajo raznolikosti sort vinske trte in možnostim za njihovo gojenje, ki jih omogočajo različni profili tal. Tako je potrošniku na voljo širok nabor okusov. Vinski sektor je v zadnjih 20 letih pridobil poseben zagon. Dokaz za to je vedno večje število vrhunskih mladih proizvajalcev. Človeški dejavnik temelji na večstoletni vinogradniški tradiciji.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vina morajo opraviti uradni pregled, da so lahko označena s tradicionalnimi izrazi „Qualitätswein“ (kakovostno vino), „Prädikatswein“ (vino s posebnim izrazom), „Qualitätsperlwein b.A.“ (kakovostno biser vino z določenega pridelovalnega območja) ali „Sekt b.A.“ (kakovostno peneče vino z določenega pridelovalnega območja). Na etiketi mora biti navedena dodeljena številka pregleda („A.P.-Nr.“ (amtliche Prüfungsnummer)). Ta nadomesti številko serije.

Poleg obstoječega zaščitenega imena vina morajo biti vino in vinski proizvodi označeni z enim od tradicionalnih izrazov iz točke 5(a) specifikacije proizvoda. Uporaba tradicionalnih izrazov iz točke 5(b) specifikacije proizvoda ni obvezna.

Poleg tega register vinogradov vsebuje seznam imen območij, širših in posameznih vinorodnih leg ter zemljiških kosov, ki se lahko uporabljajo kot manjše geografske enote.

V njem so navedene meje enot in območij po katastrskih referencah (katastrske občine, poljedelske površine, zemljiški kosi, parcele). Upravlja ga kmetijska zbornica zvezne dežele Porenje - Pfalška.

Register vinogradov se vzpostavi in vodi na podlagi:

— člena 23(3) in (4) zveznega zakona o vinu (Weingesetz),

— člena 29 zvezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— zakona zvezne dežele Porenje - Pfalška o določitvi enot in območij ter registra vinogradov (zakon o vinogradih) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— člena 2(16) uredbe zvezne dežele Porenje - Pfalška o odgovornostih na področju zakonodaje o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Meje manjših geografskih enot se lahko spremenijo samo s soglasjem pristojnih organizacij v skladu s § 22g zveznega zakona o vinu, po katerem je o vseh spremembah treba obvestiti zvezni urad za kmetijstvo in prehrano.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.