OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Eurostat že več desetletij zbira evropsko kmetijsko statistiko o kmetijstvu EU. Trenutno pokriva naslednje vidike: strukturo kmetij, ekonomske račune za kmetijstvo, živinorejo in rastlinsko pridelavo, ekološko kmetovanje, cene kmetijskih proizvodov, pesticide, hranilne snovi in druge kmetijsko-okoljske vidike. Poglavitni cilj je spremljati in oceniti skupno kmetijsko politiko (SKP) in druge pomembne politike EU ter pomagati pri oblikovanju politik.

Te zbirke podatkov so bile ocenjene v letu 2016, pri čemer je bilo ugotovljeno, da jih je treba posodobiti, tako da bi se v njih upoštevale spremembe na področju kmetijstva, SKP in drugih povezanih politik EU. Strategija za kmetijsko statistiko do leta 2020 in pozneje je pomemben program za posodobitev kmetijske statistike Evropske unije, ki ga je Evropska komisija sprejela v tesnem sodelovanju z državami članicami. Strategija, ki jo podpira Odbor za evropski statistični sistem, je del programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), njen cilj pa je poenostaviti in izboljšati evropski statistični sistem za kmetijstvo (EASS). Poleg tega strategija temelji na mednarodnih priporočilih, kot so smernice Medvladnega panela za podnebne spremembe za poročanje o emisijah toplogrednih plinov ter standardi Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, z njo pa se tudi izvaja globalna strategija ZN za izboljšanje statistike o kmetijstvu in podeželju.

V ekonomskem smislu je kmetijstvo razmeroma majhen sektor, vendar zajema skoraj polovico ozemlja EU ter dobavlja večino njene hrane, s čimer zagotavlja varnost hrane in prehransko varnost. Kmetijstvo ima velik vpliv na podnebne spremembe in okolje, od njega pa so odvisne številne podeželske skupnosti. EU potrebuje čim bolj točne informacije o kmetijstvu, ki ji omogočajo oblikovanje politik, ki koristijo vsem državljanom Evropske unije, ter najučinkovitejšo in najuspešnejšo razporeditev proračunskih sredstev SKP in s tem povezanih ukrepov na številne razsežnosti. Kmetijstvo je tudi v središču evropskega zelenega dogovora, zlasti njegove strategije „od vil do vilic“.

Najpomembnejše je zagotoviti, da imajo prebivalci EU vedno varen dostop do zadostne količine visokokakovostne hrane. To pomeni, da morajo biti redno na voljo statistike o področjih in pridelavi različnih rastlin ter živalih in proizvodih živalskega izvora. Kmetijstvo vpliva tudi na okolje. Tega vpliva ni mogoče oceniti brez informacij o vnosu hranilnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev. Uspešnost kmetijskega sektorja kot celote je mogoče oceniti s statistiko cen kmetijskih vložkov in proizvodnje. Kmetijstvo prispeva k ohranjanju podeželskih območij in krajine v EU ter ohranja podeželsko gospodarstvo, tako da ustvarja delovna mesta v podjetjih, ki zagotavljajo blago in storitve za ta sektor, v živilskopredelovalni industriji in s tem povezanih sektorjih. Kmetijska statistika mora zato zajemati ekonomsko, okoljsko in družbeno razsežnost kmetijstva.

Eurostat pripravlja statistiko o rastlinah in živalih od petdesetih let 20. stoletja, postopno pa je dodal statistiko cen kmetijskih proizvodov, statistiko strukture kmetij ter statistiko hranilnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev. Te statistike so urejene z evropsko zakonodajo, ki se pogosto posodablja, ali z neformalnimi dogovori in dogovori o evropskem statističnem sistemu (ESS). Ocena sedanjega statističnega sistema za kmetijstvo je vključevala priporočilo o razširitvi sistemskega pristopa na celoten statistični sistem za kmetijstvo.

Najbolj izvedljiva možnost, ki je bila analizirana v oceni učinka in nato predlagana za nadaljnji ukrep, je bila ta, da bi morale biti vse kmetijske statistike zajete v treh uredbah Evropskega parlamenta in Sveta o: