SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 29.7.2009 
SEC(2009) 1077 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k predlogu 
 
UREDBE SVETA 
 
o določitvi dolgoro čnega načrta za stalež sardona v Biskajskem zalivu in ribištvo, ki 
izkorišča ta stalež 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
  
{COM(2009) 399 final} 
 
{SEC(2009)1076 final} 
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Ocena učinka se nanaša na osnutek predloga, s katerim se bodo dolo čili dolgoro čni cilji 
upravljanja in metode za izva janje ribolova na sardona ( Engraulis encrasicolus ) v Biskajskem 
zalivu. Ta kratkoživa pelagi čna vrsta je z družbenogospodarske ga vidika zelo pomembna za 
številna pristaniš ča in ribiče na kantabrijski obali Španij e in atlantski obali Francije. 
Predlog je srednjega obsega s približno vre dnostjo ulova do 50 milijonov EUR. Leta 2004, tj. 
pred zaprtjem ribolova na sardona, je pribli žno 300 plovil z okoli 3 000 zaposlenimi na morju 
ulovilo približno 16 000 ton rib za preh rano. Iz teh številk je razviden u činek predloga, ki naj 
bi zagotovil stabilnost in trajnost ribolova . Dve ladjevji, ki delujeta na obmo čju, sestavljajo 
španska plovila z zaporno plavarico ter francosk a plovila z zaporno pl avarico in plovila z 
vlečnimi mrežami za pelagi čni ribolov. Velikost staleža se iz  leta v leto zelo spreminja, 
predvsem zaradi razli čnega obsega obnove staleža, ki je  odvisna od okoljskih dejavnikov. 
Število nedoraslih rib je že od le ta 2001 zelo nizko. Leta 2004 je bi lo to število še zlasti nizko, 
zaradi česar se je stalež zmanjšal, kar je povzro čilo zaprtje ribolova v drugi polovici leta 2005. 
Od takrat je ribolov zaprt. 
Predlog obravnava pogoje za ponov no odprtje ribolova in njegovo nadaljnje upravljanje glede 
na velikost staleža. GD MARE želi z njim kot dodatnim elementom usmeriti sprejemanje 
odločitev v okviru skupne ribiške politike k dolgoro čnemu okviru, ki je skladen z 
mednarodnimi obveznostmi in cilji skupne ribiške politike. Spomladi 2009 ostaja ribolov zaprt, saj se na podlagi znanstvenega mnenja ocenjuje, da je biomas a staleža pod mejnimi 
vrednostmi (B
lim). Šele ko bo ponovno odprtje ribolova gotovo, bi lahko za čel veljati 
dolgoročni načrt, ki bi dolo čil stopnje ribolova, s katerimi  bi se stalež lahko obnovil na 
dovoljeno raven biološkega izkoriš čanja. Vendar je treba pouda riti, da cilj predloga, 
ocenjenega v tem poro čilu, ni dose či visoko raven biomase, ampak poiskati najboljši na čin za 
preprečitev tveganja ponovnega  zaprtja ribolova. 
Pred oceno u činka sta ustrezna znanstveni odbor in odbor zainteresiranih strani opravila 
temeljito znanstveno oceno.  
V okviru skupne ribiške politike se pri doseganju trajnostnega upravljanja  ribištva upoštevajo 
številni operativni elementi. Mednje spadajo: 
• določitev fiksnega celotnega dovoljenega ulova (TAC); 
• uvedba tehni čnih ukrepov, vklju čno s časovnimi/obmo čnimi zaporami za zaš čito zrelih rib 
(ikrnic) in/ali nedoraslih rib; 
• uvedba dolo čb o prilagoditvi zmogljivosti in napora možnostim ulova; 
• vključitev gospodarskih instrument ov, npr. tržnih ukrepov; 
• spodbujanje boljšega sodelovanja med zainteresiranimi stranmi. 
Zaradi posebnih potreb te krat kožive vrste in ob upoštevanju dejstva, da je ribolov že ve č let 
zaprt, je bila priprava na črta za upravljanje izbrana kot na jbolj izvedljiva alternativa 
obstoječemu sistemu letnega odlo čanja. Nadzor ribolovne ga napora pri pelagi čnih vrstah ni 
učinkovit, zato je bil za upravljanje sardona namesto sistema za omejitev ribolovnega napora 
izbran pristop z dolo čitvijo TAC, ki temelji na stopnji ulova. Dopolnilni ukrepi, kot so 
navedeni zgoraj, se lahko uporab ijo za nadaljnje izboljšanje na črta, vendar se v tem poro čilu 
ne bodo obravnavali. Za vklju čitev različnih elementov ter upoštevanje tehni čnih vprašanj in 
vprašanj glede zmogljivosti ribolova, so se pr eizkusile dve glavni možnosti in tri dodatne 
podmožnosti: 
 
SL 3   SL • možnost 1 – nespremenjena politika; 
• možnost 2 – dolgoro čni načrt s tremi alternat ivnimi podmožnostmi; 
2.1. pravilo A – strategija z relativno višjimi stopnjami TAC, vendar tudi ve čjim tveganjem 
izčrpanja staleža; 
2.2. pravilo B – strategija z relativno nižjimi stopnjami TAC, vendar tudi manjšim tveganjem 
izčrpanja staleža; 
2.3. pravilo C – strategija, ki vsebuje kompromis me d možnostma A in B.  
Nadaljnja analiza je pokazala, da bi bila za  ta stalež najprimernejša možnost upravljanja 
sistem, ki temelji na dolo čitvi TAC sredi leta na podlagi zn anstvenega mnenja iz junija v 
skladu s pravilom o ulovu, s katerim se avtomati čno določi letna stopnja TAC. Sistem bi 
vključeval tudi dolo čbe o zaprtju ribolova, kadar je biomasa pod dolo čeno mejno vrednostjo. 
Podrobni podatki o posvetovanjih, mnenjih in u činkih so na voljo.