SL Uradni list Evropske unije C 231/19

Mnenje Odbora regij o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR)

(2005/C 231/02)

ODBOR REGIJ,

OB UPOŠTEVANJU „Predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj“, COM(2004) 495 final — 2004/0167 (COD);

OB UPOŠTEVANJU odločitve Evropske komisije z dne 16. julija 2004, da v skladu s členom 265 (1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zahteva mnenje Odbora o tem vprašanju,

OB UPOŠTEVANJU odločitve predsednika Odbora regij z dne 26. maja 2004, da za pripravo mnenja o tem vprašanju zadolži komisijo za politiko ozemeljske kohezije;

OB UPOŠTEVANJU predloga uredbe Evropske komisije o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, COM(2004) 492 final — 2004/0163 (AVC), in o ustanovitvi Evropskega združenja za čezmejno sodelovanje (EGCC), (COM(2004) 496 final — 2004/0168 (COD);

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Zgraditi našo skupno prihodnost — Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije — 2007-2013“, COM(2004) 101 final;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije „Evropska sosedska politika — strateški dokument“, COM(2004) 373 final;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije o „Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“, COM(2004) 343 final;

OB UPOŠTEVANJU predhodnega poročila „Uprava in poenostavitev strukturnih skladov po letu 2006“, CdR 389/2002 final;

OB UPOŠTEVANJU mnenja „Tretje poročilo o ekonomski in socialni koheziji“, OR 120/2004 končna verzija (1);

OB UPOŠTEVANJU mnenja z dne 18. novembra 1998„Predlog uredbe Sveta (ES) o Evropskem skladu za regionalni razvoj“, COM(1998) 131 final, CdR 240/98 final (2);

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja (OR 233/2004 rev. 2), ki ga je 4. februarja sprejela komisija za politiko ozemeljske kohezije (poročevalec: g. Rosario CONDORELLI, mestni svetnik v Catanii (IT, ELDR));

KER:

1. povečanje regionalnih neravnovesij v Uniji po zadnji širitvi EU maja 2004 zahteva novo in večjo zavezanost, da bi sprejeli izzive zbliževanja, konkurenčnosti in zaposlovanja ter ozemeljskega sodelovanja v Uniji, pri čemer bi uporabili oba posebna instrumentakohezijske politike za doseganje novih ciljev kohezijske politike za obdobje 2007-2013 ali vse sklade Skupnosti za ta namenv okviru SKP ali ribiške politike;

2. bo treba te kohezijske politike v obdobju 2007-2013 načrtovati in izvajati dosledno in učinkovito ter v skladu z lizbonsko in göteborško strategijo o oblikovanju na znanju temelječe družbe v Uniji v okviru trajnostnega razvoja; do sedaj so bile te strategije predvsem v pristojnosti vsake države članice, kar pojasnjuje, da še niso bile dosledno vključene v proces integriranega razvoja drugih politik Unije;

3. morajo biti zato nacionalni strateški referenčni okvir in tudi operativni programi skladni s strateškimi usmeritvami za kohezijo, ki jih je sprejel Svet, da bi zagotovili ustrezno upoštevanje prednostnih nalog Skupnosti;

4. so bili zaradi zahtev po poenostavitvi predvideni samo „enoskladni“ programi z izjemo nekaterih kategorij ukrepov, ki bodo v okviru istega operativnega programa deležni pomoči ESRR ali Kohezijskega sklada;

5. sta torej zahteva po povezovanju različnih programov in skladov in tudi zahteva po usklajevanju zgoraj omenjene kohezijske politike z drugimi politikami Unije potrjeni, celo okrepljeni;

6. lahko ta arhitekturni načrt, ki je razviden iz splošne uredbe, ESRR podeli veliko bolj pomembno vlogo referenčne platforme, ki vzpostavlja zvezo med različnimi politikami in programi Unije za uresničevanje zgoraj omenjenih ciljev zbliževanja, konkurenčnosti in zaposlovanja ter ozemeljskega sodelovanja;

7. isti arhitekturni načrt, kakršen je v predlogu splošne uredbe in predlogu o ESRR, podeljuje odgovornost za zagotavljanje zgoraj omenjenega povezovanja predvsem državam članicam in tudi njihovim regijam, kadar njihova ustava to predvideva;

8. predlogi Komisije lokalnim oblastem, zlasti mestnim, podeljujejo večji pomen kot v preteklosti, zlasti v okviru operativnih programov na regionalni ravni, in ker v ta namen izrecno širijo možnost uporabe globalnih nepovratnih sredstev, postopka, ki je bil sicer uspešno preizkušen prek pobude Skupnosti URBAN in je predviden v členih 36 (4)(b) in 41 uredbe, ki vsebuje splošne določbe o skladih;

9. ohranjanje in usklajevanje teh številnih ciljev (približevanje regionalnih politik držav članic evropskim strategijam, subsidiarnost, poenostavitev, optimizacija finančnih sredstev itd.) zahtevata večjo mobilizacijo vseh institucionalnih akterjev od Evropske komisije do lokalnih oblasti v okviru, ki je vedno bolj usmerjen na „upravo na več ravneh“, in tudi sprejetje ukrepov, ki bodo potencialno vnaprej spodbujali in zagotavljali krepitev sposobnosti vseh zadevnih institucionalnih akterjev tako pri načrtovanju kot pri upravljanju in nadzoru in to sorazmerno z njihovimi vlogami ter s hkratnim spodbujanjem dejavnega sodelovanja socialnih partnerjev pri predlogih in nadzoru;

10. se vendar zdi nujno potrebno, da paket uredb, ki urejajo kohezijsko politiko za obdobje 2007-2013, in zlasti uredbe o ESRR, ne vsebujejo nobenega elementa, katerega razumevanje bi lahko bilo negotovo, niti vrzeli, temveč natančno določajo porazdelitev vlog med javne oblasti, pri čemer združujejo sklicevanje na pravne sisteme držav članic z močnim opozorilom na načelo nevtralnosti, ki ga mora vsak institucionalni akter, začenši s Komisijo, uporabiti v odnosu do drugih akterjev institucionalne verige;

je na 59. plenarnem zasedanju 13. in 14. aprila 2005 (na seji dne 13. aprila) sprejel naslednje mnenje:

Splošne določbe o „konvergenčnih“ ciljih ter ciljih „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“ (poglavji I in II predloga Komisije)

1. Stališče Odbora regij

Odbor regij

1.1 izjavlja, da predvsem nasprotuje vsakemu poskusu ponovne nacionalizacije evropske regionalne politike glede na korist, ki jo uresničevanju ciljev Pogodbe prinašajo kohezijski programi Skupnosti;

1.2 poudarja mnenje, da bi finančni predlog Komisije, 0,41 % bruto nacionalnega dohodka (skupaj z ukrepi za razvoj podeželj in ribištvo 0,46 % BND), predstavljal sprejemljiv kompromis za prihodnjo kohezijsko politiko;

1.3 je vesel doslednosti, s katero je bila potrjena prednostna naloga razvoja manj uspešnih regij razširjene Unije, pri čemer se je ustrezno povečala raven finančne koncentracije pomoči na tem področju;

1.4 poziva države članice, naj glede regij iz cilja „postopno uvajanje“ v okviru nacionalne strategije in s primernimi viri sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi bi učinkovito podprli izziv konkurenčnosti in preverjanje konvergenčnega procesa;

1.5 ceni prizadevanja za poenostavitev uprave in upravljanja skladov, čeprav ostajajo dvomi glede njihovega dejanskega pomena;

1.6 z zadovoljstvom sprejema tako arhitekturo predlogov, ki dvigajo zlasti spodbujanje ozemeljskega sodelovanja na raven tretjega cilja kohezijske politike, kar se kaže v obsežnih finančnih sredstvih, kot tudi vsebino ukrepov, ki jih je treba financirati v okviru osnutka uredbe o ESRR in katerih predlagane teme so povezane z lizbonsko in göteborško strategijo; v ta namen poudarja predvsem primernost predlaganih odločitev: — prednost raziskovalnim in inovativnim dejavnostim v okviru „konvergenčnega“ cilja in tudi cilja „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“, predvsem za projekte, v okviru katerih bo vzpostavljeno sodelovanje znanstvenih raziskovalnih centrov v „starih“ in novih državah članicah; — večje upoštevanje problematik trajnostnega razvoja prek ukrepov na področju okolja, prometa, energetike in/ali preprečevanja in obvladovanja naravnih in tehnoloških tveganj; — upoštevanje težav z dostopnostjo, vključno z dostopom do digitalnih tehnologij, v okviru cilja „regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“, kar predstavlja pomembno novost v primerjavi s sedanjim obdobjem; — osrednja vlogo urbanistične politike; — priznanje medregionalnega sodelovanja kot primerne dejavnosti v okviru regionalnega programiranja, kolikor slednja omogoča spodbujanje zbliževanja ter razvoja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja;

1.7 obžaluje, da se medregionalno sodelovanje — ki ga podpira tudi kohezijsko poročilo Evropskega parlamenta — v cilju ozemeljskega sodelovanja ne nadaljuje več kot samostojno področje za podporo;

1.8 meni, da je pomembna odprtost Evropske komisije glede ozemeljske razsežnosti kohezije, ki se kaže z izrecno pozornostjo, ki je od primera do primera namenjena ozemljem z zelo specifičnimi težavami (urbanim območjem, podeželskim območjem, otokom in gorskim območjem, območjem, odvisnim od ribolova, najbolj oddaljenim regijam, območjem z nizko gostoto prebivalstva, območjem ob mejah z novimi državami članicami in ob novih zunanjih mejah, nordijskim območjem z zelo nizko gostoto prebivalstva). Predvsem je vesel, da je ekonomska in socialna kohezija v Evropi razumljena kot nujno potrebna za trajnostno rast, ker meni, da ni mogoče načrtovati prihodnosti Evrope, dokler obstajajo območja, ki relativno zaostajajo za razvojem, ali regije, ki so odrezane od notranjega trga zaradi geomorfoloških in/ali demografskih značilnosti. Odbor v zvezi s temi regijami in tudi najbolj oddaljenimi regijami v skladu z njihovim statusom, določenim v Pogodbi, ceni, da so bile predvidene ustrezne pomoči za kompenzacijo posebnih ovir, ki zavlačujejo njihov razvoj in jim preprečujejo popoln dostop na notranji trg; vendar obžaluje, da se ne namenja več pozornosti problematiki staranja prebivalstva, ki sodi med največje izzive Evrope prihodnjih desetletij;

1.9 vendarle ugotavlja, da uvodni izjavi 1 in 10 obravnavanega predloga priznavata samo „nekatere otoke“, ki se soočajo z ovirami, kar je v nasprotju s tistim, kar je bilo določeno v deklaraciji št. 30 v prilogi Amsterdamske pogodbe in potrjeno v členu III-220 osnutka Evropske ustave. Odbor meni, da je zato treba zagotoviti boljšo pravno usklajenost in usklajenost razlage zgoraj omenjenih uvodnih izjav (1-10), zlasti ob upoštevanju določb člena 52(1) predloga splošne uredbe. Z vidika člena III-116 osnutka Evropske ustave in člena 52 predloga splošne uredbe veljajo iste pripombe tudi za gorska in obmejna območja;

1.10 ugotavlja, da novi pristop politike Skupnosti priznava, da so regije in lokalne skupnosti za regionalne in kohezijske politike ne samo najustreznejša raven odločanja, ampak tudi najučinkovitejša raven izvajanja ukrepov, kot so sicer pokazala evropska združenja regij in lokalnih skupnosti na konferenci v Leipzigu (maj 2003); intenzivnejše sodelovanje sosedskih ravni oblasti je namreč nujno potrebno, da lahko državljani bolje razumejo dejavnost Skupnosti in da se zagotovi večja učinkovitost in poenostavitev ukrepov Skupnosti;

1.11 meni, da je vendarle treba okrepiti partnerstvo med regionalnimi in lokalnimi oblastmi in predvsem z mestnimi oblastmi v zvezi s skupnimi cilji ter ustrezno poglobiti to partnerstvo v skladu z nacionalnimi predpisi in veljavnimi praksami;

1.12 naklonjeno sprejema dejstvo, da so lahko urbana območja, kjer obstajajo večja inovativna sposobnost in večje možnosti socialne vključenosti, deležna večjih sredstev za ciljne in kakovostne dejavnosti v okviru operativnih programov, za katere si lokalne oblasti želijo, da bi se upravljali tudi po sistemu nadaljnjega prenosa, kot je predvideno v členu 36(4)(b) predloga splošne uredbe o strukturnih skladih;

1.13 priporoča hiter zaključek procesa sprejemanja celotnega zakonodajnega paketa o strukturnih skladih, da bi lahko institucionalni akterji držav članic pred datumom začetka njegove veljavnosti, tj. 1. januarjem 2007, imeli na voljo dovolj časa za pripravo novih operativnih programov in da bi zadevne služne Komisije lahko preverile njihove sposobnosti upravljanja.

2. Priporočila Odbora regij

Odbor regij priporoča:

2.1 dodati območja, ki se soočajo z demografskimi ovirami, v drugo alineo člena 1;

2.2 dodati besedilu člena 3 naložbe za kulturno dediščino (zlasti za zagotavljanje skladnosti z določbami druge alinee člena 8(1), naložbe za stavbe in opremo za dejavnosti usposabljanja in aktivne politike zaposlovanja in tudi stroške poslovanja za zgoraj omenjene dejavnosti usposabljanja in aktivne politike zaposlovanja, kolikor so slednje upravičene do financiranja iz ESRR;

2.3 izboljšati medsebojno skladnost med cilji regionalne politike in posebnimi določili za nekatere tipe območij;

2.4 dodati v členu 5, da mora pomoč ESRR v okviru ciljev regionalne konkurenčnosti in zaposlenosti omogočati večjo prožnost pri določanju prednostnih nalog za tako imenovane regije pod naslovom „postopno uvajanje“;

2.5 dodati členu 5(3)(a) kabotažo in zračne povezave med letališči I. in II. kategorije ter, poleg regionalnih in lokalnih notranjih plovnih poti, pomorske povezave, še posebej z majhnimi otoki;

2.6 navesti sodelovanje med obmorskimi regijami v odstavkih 1 in 2 člena 6 ter v obeh primerih natančno določiti, da je lahko zadevno pomorsko sodelovanje dvo- ali večstransko;

2.7 med naravne nesreče iz člena 6(2)(c) dodati„vulkanske izbruhe“ in gozdne požare ter izgubo gozda, ki jo slednji povzročijo, brez poseganja v člen 33(1) predloga uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu — COM(2004) 492 final;

2.8 vpisati kategorije iz točke 3 člena 4 med prednostne naloge iz člena 6;

2.9 nadomestiti izraz „DDV“ v členu 7(a) z izrazom „izterljiv DDV“ po analogiji s členom 11 predloga uredbe o ESS in zakonodajo, ki se uporablja v programskem ciklu v teku;

2.10 nadomestiti„stanovanje“ v členu 7(d) z naslednjim besedilom: „stanovanje, z določenimi izjemami za konvergenčni cilj, vključno s posebnimi vrstami dejavnosti družbenega pomena, kot so posebna bivališča za ranljive osebe ali začasna stanovanja za priseljence iz držav izven Skupnosti“;

2.11 glede zadnje alinee člena 9 predvideti, da nacionalni referenčni okvir iz člena 25 predloga splošne uredbe vključuje splošne usmeritve in merila, ki morajo državam članicam in regijam omogočiti, da skrbijo za dopolnjevanje in usklajenost dejavnosti, ki jih sofinancira ESRR, in tistih, ki jih sofinancirajo ESS, EKSRP (Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja) in ESR, ter zagotovijo nadzor nad njimi med programiranjem in po njem;

2.12 pazljivo preučiti posledice zakonodajnega pristopa, povezanega z ESRR, v splošnejšem okviru predlogov reforme uredb o strukturnih skladih, in to v zvezi s socialnimi prejemki in spodbujanjem ukrepov v korist prikrajšanih skupin (invalidi, skupine, ki so izpostavljene tveganju socialne izključenosti itd.);

2.13 poudariti integracijski potencial strukturnih skladov v večkulturnih in večjezičnih območjih.

Splošne določbe o cilju „evropskega teritorialnega sodelovanja“ (poglavje III predloga Evropske komisije)

3. Stališče Odbora regij

Odbor regij

3.1 ceni, da je evropsko teritorialno sodelovanje vključeno med prednostne naloge kohezijske politike Skupnosti;

3.2 izraža zadovoljstvo glede priznanja morskih meja v okviru čezmejnega sodelovanja, kot je jasno priporočil v prejšnjem mnenju (CdR 120/2004 final); in poudarja pomembnost tega sodelovanja predvsem za najbolj oddaljena območja in njihovo dejansko povezanost z geografskim okoljem;

3.3 opozarja, da bi se moralo evropsko združenje za čezmejno sodelovanje (EGCC — COM(2004) 496 final), ker temelji tudi na programih transnacionalnega in ne samo čezmejnega sodelovanja, preimenovati v „evropsko združenje za vseevropsko sodelovanje“, kar bi odražalo njegov splošen značaj.

4. Splošna priporočila

4.1 vrednotiti pozitivne izkušnje že dobro uvedenih mrež regij, mest in lokalnih skupnosti ter podporo tistim, ki so bile oblikovane nedavno, tako v okviru medregionalnega sodelovanja kot tudi evropskega teritorialnega sodelovanja;

4.2 pojasniti pristojnosti, postopke in koledarje v zvezi s pripravo programov, predvsem programov čezmejnega in transnacionalnega sodelovanja, in njihovo predložitvijo Evropski komisiji;

4.3 predvideti, da je treba v nacionalnem strateškem okviru upoštevati tudi tretji cilj, da bi države članice opozorili, da so se obvezale podpreti programe teritorialnega sodelovanja, in paziti, da se vzpostavijo ustrezni postopki za zagotavljanje nacionalnega sofinanciranja ter tudi večje skladnosti med dejavnostmi, ki se izvajajo v tem okviru, in: — programiranjem v zvezi z drugima dvema ciljema; — dejavnostmi, ki se na nacionalni in regionalni ravni izvajajo s pomočjo nacionalnih in regionalnih skladov; — dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru uresničevanja politike neposredne bližine in politik spremljanja pristopa držav kandidatk ter drugih politik Skupnosti; — dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru programov regionalnega in lokalnega razvoja, ki jih spodbujajo druge mednarodne organizacije (OVSE, Svetovna banka itd.);

4.4 oceniti, kako okrepiti — v skladu z usmeritvami glede prednostnih nalog teritorialnega sodelovanja, določenih v različnih nacionalnih strateških referenčnih okvirih iz člena 25 predloga uredbe o ESRR — dejavno vlogo lokalnih skupnosti in regij pri razvoju in izvajanju programov;

4.5 določiti postopke, merila in koledarje, v skladu s katerimi bo Komisija razdelila sredstva in odobrila programe;

4.6 jasneje določiti upravičenca (člena 16 in 21) in tudi njegove zahteve, pristojnosti in obveznosti ter podati več podrobnosti o položaju in funkcijah organa za potrjevanje;

4.7 predvideti, da se lahko dejavnosti iz člena 19 včasih izvedejo v samo eni državi članici, vendar pod pogojem, da se spoštujeta najmanj dve merili od navedenih štirih.

5. Priporočila Odbora regij

Priporočilo 1

1. uvodna izjava

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR Člen 160 Pogodbe določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen odpravi glavnih regionalnih neskladij v Skupnosti. ESRR tako prispeva k zmanjšanju vrzeli med stopnjami razvoja različnih regij in zmanjšanju obsega zaostajanja regij in otokov, vključno s podeželskimi območji z omejenimi možnostmi. Člen 160 Pogodbe določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen odpravi glavnih regionalnih neravnovesij v Skupnosti. ESRR tako prispeva k zmanjšanju vrzeli med stopnjami razvoja različnih regij in zmanjšanju obsega zaostajanja regij in otokov, z omejenimi možnosti, vključno s podeželskimi in mestnimi območji, otoki, gorskimi območji, redko poseljenimi območji, čezmejnimi regijami in območji z upadajočim industrijskim razvojem.

Obrazložitev

Ker uvodni izjavi 1 in 10 obravnavanega predloga priznavata samo „nekatere otoke“, ki se spopadajo z ovirami (ob popolnoma poljubnem sklicevanju na člen 160 Pogodbe in v nasprotju s tistim, kar je bilo določeno v deklaraciji št. 30 v prilogi Amsterdamske pogodbe, potrjeno v sklepih Sveta v Nici decembra 2000 in vpisano v člen III-220 osnutka Evropske ustave), je treba zagotoviti boljšo pravno usklajenost in usklajenost razlage zgoraj omenjenih uvodnih izjav tudi ob upoštevanju določb člena 52(1) predloga splošne uredbe, ki so bile podrobno povzete v členu 10 obravnavanega predloga. Podobne pripombe veljajo z vidika zgoraj omenjenega člena 52 tudi za gorska območja in se morajo v skrbi za izčrpnost razširiti na vse vrste območij, ki se spopadajo z ovirami.

Priporočilo 2

6. uvodna izjava

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR Na podlagi izkušenj in prednosti pobude Skupnosti Urban, določene v členu 20(1)(b) Uredbe sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih2, je potrebno urbano dimenzijo okrepiti s celostnim vključevanjem ukrepov na tem področju v operativne programe, ki jih sofinancira ESRR. Na podlagi izkušenj in prednosti pobude Skupnosti Urban in podpornih ukrepov v okviru cilja 2 in v mestnih težavnih območjih, določenih v členu 20(1)(b) Uredbe sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih, je potrebno urbano dimenzijo, kamor sodijo tudi naložbe v trajnostni mestni razvoj, okrepiti s celostnim vključevanjem ukrepov na tem področju v operativne programe, ki jih sofinancira ESRR.

Obrazložitev

Mestna dimenzija se lahko okrepi le, če si prizadevamo za ustrezne naložbe v trajnostni mestni razvoj.

Priporočilo 3

10. uvodna izjava

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR ESRR mora obravnavati probleme dostopnosti in oddaljenosti od velikih trgov, ki se srečujejo območji z zelo nizko gostoto populacije, kot je to določeno v Protokolu št.6 k Aktu o pristopu Avstrije, Finske in Švedske. ESRR mora tudi obravnavati posebne težave, s katerimi se srečujejo določeni otoki, gorska območja in redko poseljena območja, katerih geografski položaj zavira njihov razvoj. ESRR mora obravnavati probleme dostopnosti in oddaljenosti od velikih trgov, ki se srečujejo območji z zelo nizko gostoto populacije, kot je to določeno v Protokolu št.6 k Aktu o pristopu Avstrije, Finske in Švedske. ESRR mora tudi obravnavati posebne težave, s katerimi se srečujejo otoki, podeželska in mestna območja, gorska območja, slabo poseljena območja in čezmejne regije, katerih geografski položaj zavira njihov razvoj.

Obrazložitev

To dopolnilo usklajuje besedilo 10. uvodne izjave in besedilo 1. uvodne izjave, kot je bilo spremenjeno s prejšnjo spremembo, in bolj na splošno v celoti usklajuje obe uvodni izjavi, česar v predlagani verziji ni bilo.

Priporočilo 4

Člen 1(2)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR Določa posebne določbe glede obravnave mest in podeželja, področij odvisnih od ribištva, najbolj obrobnih regij in področij z naravnimi ovirami. Določa posebne določbe glede obravnave mest in podeželja, področij odvisnih od ribištva, najbolj obrobnih regij in področij z naravnimi ali demografskimi ovirami.

Obrazložitev

Izrecna omemba demografskih ovir, kolikor slednja zadeva slabo poseljena območja, izpolnjuje zahtevo po izčrpnosti in skladnosti.

Priporočilo 5

Člen 3(2)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR ESRR prispeva k financiranju: a) proizvodnih naložb; b) infrastrukture; c) ostalih razvojnih pobud, vključno s storitvami za podjetja, ustvarjanje in razvoj finančnih instrumentov, kot so skladi tveganega kapitala, posojilni in jamstveni skladi ter skladi za lokalni razvoj, subvencionirane obresti, storitve na lokalni ravni ter izmenjava izkušenj med regijami, mesti ter pomembnejšimi socialnimi, ekonomskimi in okoljskimi udeleženci; d) strokovne pomoči, kot je to navedeno v členih 43 in 44 Uredbe (ES) št. (…). ESRR prispeva k financiranju: a) proizvodnih naložb; b) infrastrukture; c) ostalih razvojnih pobud, vključno s storitvami za podjetja, ustvarjanje in razvoj finančnih instrumentov, kot so skladi tveganega kapitala, posojilni in jamstveni skladi ter skladi za lokalni razvoj, subvencionirane obresti, storitve na lokalni ravni ter izmenjava izkušenj sodelovanje med regijami, mesti ter pomembnejšimi socialnimi, ekonomskimi in okoljskimi udeleženci; d) strokovne pomoči, kot je to navedeno v členih 43 in 44 Uredbe (ES) št. (…). e) naložb v kulturno dediščino;

Obrazložitev

Omejiti teritorialno sodelovanje samo na izmenjavo izkušenj bi bilo omejevalno, saj je slednja le eden od njegovih elementov.

Poleg tega se zdi primerno, da se na podlagi do sedaj pozitivnih izkušenj pri financiranju iz ESRR razlikuje in jasno omeni tako naložbe za restavracijo, preureditev in vrednotenje kulturne dediščine. Poleg tega se zdi primerno razložiti upravičenost tekočih izdatkov zaradi izčrpnosti in skladnosti z drugimi določbami obravnavanega predloga (glej člen 8(2)).

Priporočilo 6

Člen 4 (4)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR 4. Preprečevanje tveganj, vključno z razvojem in izvajanjem načrtov za preprečevanje in spopadanje z naravnimi in tehnološkimi tveganji; 4. Preprečevanje tveganj, vključno z razvojem in izvajanjem načrtov za preprečevanje in spopadanje z naravnimi in tehnološkimi tveganji (denimo z gozdnimi požari in poplavami) ;

Obrazložitev

Gozdni požari in poplave predstavljajo nevarnost, ki redno ogroža številna območja EU.

Pojasni naj se pojem spopadanje, ki zajema ukrepe, ki so potrebni za zmanjšanje škode po nesrečah (gozdni požari, poplave) in ki jih solidarnostni skladi EU ne podpirajo, kajti takšne nesreče ne sodijo med resne naravne katastrofe.

Priporočilo 7

Člen 4

Doda se nova točka 10

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR 10) Socialne infrastrukture in storitve, ki prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in k enakosti moških in žensk na delovnem mestu.

Obrazložitev

Področja, ki jih navaja člen 4 predloga uredbe, na katere se osredotoča ESRR, ne zajemajo ukrepe, ki se financirajo v tekočem obdobju programskega načrta 2000-2006, predvsem na področju socialne infrastrukture in storitev.

Nadaljnja uporaba teh ukrepov se smatra kot smiselna, kajti slednji prispevajo k vzpostavitvi novih delovnih mest na področju, ki se trenutno razume kot nova gonila sila dela.

Razen tega govorimo o sektorju zaposlovanja, ki ima v regijah z zaostankom v razvoju pozitiven vpliv na dostop žensk na trg delovne sile. Tako se spodbuja tudi načelo enakosti moških in žensk ter združljivost poklicnega in družinskega življenja.

Priporočilo 8

Člen 5

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR V skladu s ciljem „Regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“, ESRR usmerja svojo pomoč, v okviru strategij za trajnostni regionalni razvoj, v naslednje prednostne naloge: V skladu s ciljem „Regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja“in ne glede na člen 8, ESRR usmerja svojo pomoč, v okviru strategij za trajnostni regionalni razvoj, v naslednje prednostne naloge, pri čemer ravna prožneje na območjih pod naslovom „postopno uvajanje“:

Obrazložitev

Ta dodatek izboljšuje skladnost med mnenjem in med priporočili, ki jih je dal Odbor regij v mnenju o Tretjem kohezijskem poročilu.

Priporočilo 9

Člen 5 (1)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR inovacije in ekonomija znanja, s podporo pri oblikovanju in izvajanju strategij za regionalno inovativnost, ki vodi do učinkovitih regionalnih sistemov inovacij in izrecno: inovacije in ekonomija znanja, s podporo pri oblikovanju in izvajanju strategij za regionalno inovativnost, ki vodi do učinkovitih regionalnih sistemov inovacij in izrecno, recimo na naslednjih področjih:

Obrazložitev

Na podlagi posebnosti posameznih območij na ekonomskem in socialnem področju ter različnega razvojnega potenciala in potreb, bi bilo treba v okviru treh prednostnih področij za posredovanje ESRR zagotoviti več prilagodljivosti pri določanju posebnih ukrepov v različnih regijah in mestnih območjih.

Priporočilo 10

Člen 5 (1): doda se nova alinea

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR e) Dinamika rasti in zaposlovanja, ki jo zagotavljajo MSP, t.j. podjetniška področja delovanja, kot so ustanavljanje, prenos lastništva, dinamika podjetništva, gospodarski odnosi s tujino in razvoj strokovnih področij ter ustvarjanje primernih infrastrukturnih pogojev.

Obrazložitev

Pospeševanje je še posebej pomembno v regijah s socioekonomskimi problemi, da tako ustvarjamo pogoje za rast gospodarstva in zaposlovanja.

Priporočilo 11

Člen 5 (1) — doda se nova alinea

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR f) Vzpostavitev in oprema tehnoloških centrov kot tudi raziskovalnih in razvojnih centrov.

Obrazložitev

Za uresničitev ciljev lizbonske strategije in göteborške strategije na področju raziskav in inovacij je treba spodbujati vzpostavitev kvalificiranih raziskovalnih in tehnoloških centrov. Zato menimo, da se morajo področja delovanja prednostnih nalog, ki jih predlaga člen 5 uredbe o ESRR prilagoditi ciljem, ki jih predvideva strategija Skupnosti, kajti brez njih ni mogoče izvajati politiko rasti in resnične povezanosti med regijami EU.

Priporočilo 12

Člen 5(2) — doda se nova alinea

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR varstvo okolja in preprečevanje tveganj recimo: varstvo okolja in preprečevanje tveganj recimo:, denimo naslednja področ ja: a) področja, ki spodbujajo trajnostni razvoj in so jasno povezana z okoljem; naložbe, ki prispevajo k uresničevanju ciljev na področju okolja v skladu s členom 174 Pogodbe;

Obrazložitev

Področja uporabe, ki jih navajajo uredbe, vključno z veljavno uredbo o ESRR, navajajo primere. Zato mora biti predlagano besedilo jasno in prilagojeno veljavni uredbi, kjer se glasi: .„recimo na naslednjih področjih“. Doda naj se primer trajnostnegar, kajti menimo, da ima poseben pomen.

Priporočilo 13

Člen 5(2) — doda se nova alinea

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR f) izgradnja infrastrukture za ravnanje z odpadki, vodooskrbo in čiščenje odpadnih voda.

Obrazložitev

Poleg tega je v okviru prednosti, ki jo namenjamo okolju in preprečevanju tveganj, treba poskrbeti, da so pomoči ESRR lahko deležni tudi ukrepi na področjih vodooskrbe in čiščenja odpadnih voda ter ravnanja z odpadki, kajti na teh področjih težave še niso odpravljene, kar škoduje konkurenčnosti evropskih regij.

Priporočilo 14

Člen 5 (3)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR 3) dostop, zunaj glavnih mestnih središč, do transportnih in telekomunikacijskih storitev splošnega gospodarskega pomena in izrecno: 3) dostop, zunaj glavnih mestnih središč, do transportnih in telekomunikacijskih storitev splošnega gospodarskega pomena, in izrecno recimo:

Obrazložitev

Pri pospeševanju dostopa do prometnih in telekomunikacijskih služb ne bi smeli že vnaprej izključevati velikih mestnih središč.

Priporočilo 15

Člen 5(3)(a)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR a) okrepitev sekundarnih omrežij z izboljšanjem povezav do vseevropskih transportnih omrežij, do regionalnih železniških vozlišč, letališč in pristanišč ali do ploščadi za kombinirane vrste transportov, z zagotavljanjem izvoznih povezav do glavnih železniških prog in s spodbujanjem regionalnih in lokalnih celinskih plovnih poti; a) okrepitev sekundarnih omrežij z izboljšanjem povezav do vseevropskih transportnih omrežij, do regionalnih železniških vozlišč, letališč in pristanišč ali do ploščadi za kombinirane vrste transportov, z zagotavljanjem izvoznih povezav do glavnih železniških prog in s spodbujanjem regionalnih in lokalnih celinskih plovnih poti kabotaže, pomorskih povezav z majhnimi otoki in pristanišči, manjšimi od pristanišč kategorije A, ter zračnih povezav med letališči I. in II. kategor ije;

Obrazložitev

Vsi otoki imajo podobne težave, ne glede na njihovo velikost. Vsi otoki so odvisni od morskega in zračnega prometa. Navedena sprememba naj to izraža, kot tudi dejstvo, da se s to težavo soočajo predvsem majhni otoki.

Treba je zagotoviti, da se ne zanemarjajo nekatere vrste pomorskih in zračnih poti v najbolj oddaljenih evropskih pomorskih regijah.

Priporočilo 16

Člen 6(2)(c)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR c) preprečevanje tveganja, vključno s spodbujanjem pomorske varnosti in zaščite pred poplavami, onesnaževanjem pristanišč in celinskih voda, preprečevanje in zaščita pred erozijo, potresi in plazovi. Programi lahko vsebujejo dobavo opreme in razvoj infrastrukture, oblikovanje in izvajanje načrtov za transnacionalno pomoč, skupnih kartografskih sistemov tveganj in razvoj skupnih instrumentov za raziskave, preprečevanje, spremljanje in nadzor naravnih in tehnoloških tveganj c) preprečevanje tveganja, vključno s spodbujanjem pomorske varnosti in zaščite pred poplavami, onesnaževanjem pristanišč in celinskih voda, preprečevanje in zaščita pred erozijo, potresi, vulkanskimi izbruhi, gozdnimi požari in plazovi. Programi lahko vsebujejo dobavo opreme in razvoj infrastrukture, oblikovanje in izvajanje načrtov za transnacionalno pomoč, skupnih kartografskih sistemov tveganj in razvoj skupnih instrumentov za raziskave, preprečevanje, spremljanje in nadzor naravnih in tehnoloških tveganj.

Obrazložitev

Zaradi izčrpnosti je treba vključiti posebne vrste naravnih nesreč.

Priporočilo 17

Člen 6(2)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR d) ustvarjanje znanstvenih in tehnoloških omrežij v povezavi z vprašanji, ki se nanašajo na uravnovešen razvoj transnacionalnih področij, vključno z vzpostavljanjem omrežij med visokošolskimi zavodi in povezav za dostop do znanstvenih dognanj in tehnološkega prenosa opreme za R&TR in mednarodnimi centri znanstvene odličnosti R&TR, razvojem transnacionalnih konzorcijev za izmenjavo R&TR virov, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja na področju prenosa tehnologij in razvojem skupnih instrumentov za finančni inženiring, usmerjenih v podpiranje R&TR in MSP. d) ustvarjanje znanstvenih in tehnoloških omrežij v povezavi z vprašanji, ki se nanašajo na uravnovešen razvoj transnacionalnih področij, vključno z vzpostavljanjem omrežij med visokošolskimi zavodi in inštituti na univerzitetni ravni ter povezav za dostop do znanstvenih dognanj in tehnološkega prenosa opreme za R&TR in mednarodnimi centri znanstvene odličnosti R&TR, razvojem transnacionalnih konzorcijev za izmenjavo R&TR virov, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja na področju prenosa tehnologij in razvojem skupnih instrumentov za finančni inženiring, usmerjenih v podpiranje R&TR in MSP; spodbude za udeležbo regij različnih ravni v okviru kohezije vsakega posameznega instrumenta za sodelovanja s ciljem, da se izboljša evropska konkurenčnost in okrepi inovativnost. e) spodbujanje podjetništva in predvsem razvoj MSP, turizma, kulture in uporabe IT.

Obrazložitev

Udeležba regij, ki jih zajemajo konvergenčni cilji in cilji konkurenčnosti ter različna prehodna pravila (statističen učinek in naravni učinek), na enem in istem instrumentu sodelovanja bo vodila do boljše izmenjave izkušenj in pozitivno vplivala na koherenco.

Omrežja naj ne zajemajo samo univerz, ampak tudi druge visokošolske ustanove, ki so podjetjem pogosto bližje. Če že vse regije nimajo univerze, imajo pa zato pogosto vsaj kako visokošolsko ustanovo druge vrste.

Spodbujanje podjetništva, razvoj turizma, informacijsko komunikacijskih tehnologij itd. so idealne oblike sodelovanja za izmenjavo izkušenj in učenje na podlagi le-teh. Regije se lahko pri tem medsebojno spodbujajo, ne meneč se za meje. Iz mednarodnega sodelovanja torej ne smemo izločiti tako pomembnega elementa ekonomije znanja.

Priporočilo 18

Člen 6(3)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR 3) okrepitev učinkovitosti regionalne politike s spodbujanjem povezovanja v mreže in izmenjavo izkušenj med regionalnimi in lokalnimi oblastmi, z osredotočanjem na teme, navedene v členih 5(1) in (2) in členu 8. vključno s programi za mrežno sodelovanje, ki pokrivajo celotno Skupnost in ukrepe, vključno z raziskavami, zbiranjem informacij in opazovanjem ter analizo trendov razvoja v Skupnosti. 3. pospeševanje medregionalnega sodelovanja za okrepitev učinkovitosti regionalne politike s spodbujanjem podpiranjem povezovanja v mreže in izmenjavo izkušenj med regionalnimi in lokalnimi oblastmi, z osredotočanjem na teme, navedene v členih 5(1) in (2) in 8, členi 8, 9, 10 in 11, vključno s programi za mrežno sodelovanje, ki pokrivajo celotno Skupnost in ukrepe, vključno z raziskavami, zbiranjem informacij in opazovanjem ter analizo trendov razvoja v Skupnosti. Mreže in izmenjave izkušenj so tudi instrumenti za izvajanje dejavnosti, o katerih govorita prva dva odstavka tega člena.

Obrazložitev

Odbor podpira predlog Evropske komisije o vzpostavitvi novega cilja, evropskega teritorialnega sodelovanja. Vendar pa novi cilj obsega samo čezmejno in nadnacionalno sodelovanje, ne pa medregionalnega. Slednje bi bilo torej mogoče le v obliki mrež sodelovanja in izmenjave izkušenj, kot tudi v okviru programov, ki zadevajo druge cilje. Odbor nasprotuje takšni ločitvi treh oblik sodelovanja, ki so se obnesle in ki so bile doslej značilnost evropskega ozemeljskega sodelovanja. V okviru novega cilja bi bilo treba ohraniti sektor za medregionalno sodelovanje. Ta sektor bi financirali posebej.

Možno je, da nekatere regije celotne EU iz cele vrste razlogov čutijo sorodnosti, zato ni mogoče izključiti sodelovanja na precej širokem področju.

Regije se lahko druga od druge učijo, in v tem pogledu meje pogosto nimajo nobenega pomena. Zato naložbenih projektov ni mogoče vnaprej izključevati.

In na koncu: v okviru cilja teritorialne kohezije je zelo pomembno, da ESRR financira mreže sodelovanja o temah, ki zadevajo regije z geografskimi posebnostmi.

Priporočilo 19

Člen 7(a)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR Naslednji izdatki niso upravičeni do prispevkov ESRR: a) DDV; Naslednji izdatki niso upravičeni do prispevkov ESRR: a) vračljiv DDV;

Obrazložitev

Treba je hkrati potrditi pravilo, ki se je do zdaj uporabljalo v preteklih in sedanjih programih ESRR, in v okviru kohezijske politike Skupnosti preprečiti nerazumljive razlike v primerjavi s tistim, kar je bilo predvideno v predlogu uredbe o ESS.

Priporočilo 20

Člen 7(d)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR d) nakup stanovanja; d) nakup stanovanja, z določenimi izjemami v mejah konvergenčnega cilja, vključno s posebnimi vrstami dejavnosti družbenega pomena, kot so posebna bivališča za ranljive osebe ali začasna stanovanja za priseljence iz držav izven Skupnosti;

Obrazložitev

Upravičenost izdatkov za gradnjo ali obnovo stanovanjskih objektov v okviru konvergenčnega cilja za posebej ranljive skupine in prvo generacijo priseljencev iz držav zunaj Skupnosti se zdi hkrati skladna s cilji evropske kohezijske politike, zlasti socialnimi, in koristna v okviru prispevka, ki ga lahko politika Skupnosti da za rešitev strukturnih težav, povezanih s tokovi priseljencev iz držav zunaj Skupnosti.

Priporočilo 21

Člen 8(1)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR V primeru obnove mest s pomočjo ukrepov, kot je to navedeno v členih 25(4)a) in 36(4)b) Uredbe (ES) št. (…). ESRR podpira razvoj participativnih, integriranih strategij za reševanje velikega števila gospodarskih, okoljskih in socialnih problemov, ki vplivajo na strnjenost mestnih naselij. To lahko združuje obnovo naravnega okolja, obnovo starih, opuščenih industrijskih območij, ohranitev in razvoj zgodovinske in kulturne dediščine z ukrepi, ki spodbujajo podjetništvo, lokalno zaposlovanje in razvoj skupnosti, kot tudi zagotavljanje storitev prebivalstvu, upoštevajoč spreminjanje demografskih struktur. V primeru obnove mest s pomočjo ukrepov, kot je to navedeno v členih 25(4)a) in 36(4)b) Uredbe (ES) št. (…). ESRR podpira razvoj participativnih, integriranih strategij, ki jih je treba izvesti v okviru pravnih sistemov držav članic za okrepitev trajnostne rasto in za reševanje velikega števila gospodarskih, okoljskih in socialnih problemov, ki vplivajo na strnjenost mestnih naselij. To lahko združuje obnovo naravnega okolja, obnovo starih, opuščenih industrijskih območij, ohranitev in razvoj zgodovinske in kulturne dediščine z ukrepi, ki spodbujajo inovativnost in ekonomijo znanja, podjetništvo, lokalno zaposlovanje in razvoj skupnosti, kot tudi zagotavljanje storitev prebivalstvu, upoštevajoč spreminjanje demografskih struktur.

Obrazložitev

Priključitev participativnih strategij, omenjenih v predlaganem besedilu, ki se implicitno sklicujejo na nadaljnji prenos iz člena 36(4)(b) predloga splošne uredbe, institucionalnim sistemom držav članic in načelu subsidiarnosti krepi njihovo pravno podlago.

Zaradi ključne vloge mest v regionalnem razvoju je za učinkovitost kohezijske politike in njen prispevek k doseganju lizbonskih in göteborških ciljev pomembno, da se pri financiranju iz strukturnih skladov izrecneje upoštevajo potrebe in razvojne možnosti urbanih območij v regijah. To se lahko doseže s pomočjo ukrepov za trajnostni razvoj mest, ki morajo biti povezani tudi — vendar ne samo — z dejavnostmi na področju prenove mest.

V kontekstu akcij v podporo integriranemu urbanemu razvoju je treba tudi poudariti ukrepe, namenjene pospeševanju inovacij in gospodarstva znanja, določenih na osnovi lizbonskih ciljev.

Priporočilo 22

Člen 9(3)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR Države članice in regije zagotovijo povezljivost in skladnost ukrepov, ki jih sofinancira EKSRP in ukrepov, ki jih sofinancira ESR na eni strani, ter na drugi strani ukrepov, ki jih sofinancira ESRR. V ta namen države članice za ukrepe iz točk 1), 3), in 5), ob pripravi operativnih programov, določijo jasne razmejitvene kriterije za ukrepe, ki jih bo na eni strani podpiral ESRR na podlagi tega člena in na drugi strani EKSRP na podlagi člena 49(1), a), b) in i) Uredbe (ES) št. (…), za podeželska območja ali ESR na podlagi člena (…) Uredbe (ES) za območja, odvisna od ribištva. Države članice in regije v okviru operativnih programov iz člena 36 Uredbe Sveta (ES) št. (…) in v skladu z usklajevalnimi ukrepi iz člena 25(4)(c) zagotovijo povezljivost in skladnost ukrepov, ki jih sofinancira EKSRP in ukrepov, ki jih sofinancira ESR na eni strani, ter na drugi strani ukrepov, ki jih sofinancira ESRR. V ta namen države članice in regije za ukrepe iz točk 1), 3), in 5), ob pripravi operativnih programov, določijo jasne razmejitvene kriterije za ukrepe, ki jih bo na eni strani podpiral ESRR na podlagi tega člena in na drugi strani EKSRP na podlagi člena 49(1), a), b) in i) Uredbe (ES) št. (…), za podeželska območja ali ESR na podlagi člena (…) Uredbe (ES) za območja, odvisna od ribištva, ter hkrati predvideti mehanizme nadzora med programiranjem in po njem za preverjanje spoštovanja navedenih pogojev povezljivosti in skladnosti.

Obrazložitev

Predvsem je treba vzpostaviti povezavo med pravili usklajevanja, ki je primerno vključeno v predlagano besedilo. To sklicevanje na ukrepe iz člena 25(4)(c) (nacionalni referenčni okvir) krepi njegov pomen.

Države članice in regije se zdi primerno omeniti zaradi skladnosti z izrazi, uporabljenimi na začetku odstavka v besedilu, ki ga je predlagala Komisija.

Predlog spremembe na koncu odstavka zadeva predvidevanje tipičnih mehanizmov „pravnega reda Skupnosti“, ki imajo nalogo krepitve.

Priporočilo 23

Člen 11

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR V skladu z dodatnim dodeljevanjem sredstev, navedenim v členu 16(1)d) Uredbe (ES) št. (…) in z odstopanjem od člena 3(2) te uredbe, ESRR pomaga pri financiranju operativne pomoči v najbolj obrobnih regijah z namenom izravnati dodatne stroške, nastale na območjih, ki jih pokriva člen 4 in na naslednjih dodatnih območjih, z izjemo proizvodov, ki so uvrščeni v okvir Priloge I k Pogodbi: a) podpora pri storitvah prevoza blaga in začetna pomoč pri transportnih storitvah; b) podpora povezana z omejitvami pri skladiščenju, prekomernim obsegom in vzdrževanjem proizvodnih orodij in pomanjkanjem človeškega kapitala na lokalnem trgu delovne sile. V skladu z dodatnim dodeljevanjem sredstev, navedenim v členu 16(1)d) Uredbe (ES) št. (…) in z odstopanjem od člena 3(2) te uredbe, ESRR pomaga pri financiranju operativne pomoči v najbolj obrobnih regijah z namenom izravnati dodatne stroške, nastale na območjih, ki jih pokriva člen 4 in na naslednjih dodatnih območjih, z izjemo proizvodov, ki so uvrščeni v okvir Priloge I k Pogodbi: a) podpora pri storitvah prevoza blaga in začetna pomoč pri transportnih storitvah; b) podpora povezana z omejitvami pri skladiščenju, prekomernim obsegom in vzdrževanjem proizvodnih orodij in pomanjkanjem človeškega kapitala na lokalnem trgu delovne sile. Sklad sodeluje tudi pri financiranju vlaganj, ki so potrebna ravno zaradi oddaljenosti teh regij, zlasti vlaganj v prometno infrastrukturo, zaradi teritorialne razdrobljenosti, kot tudi vlaganj, potrebnih zaradi močnega povečanja štev ila prebivalcev.

Obrazložitev

Poseben program bi moral upoštevati ne le stroške delovanja, pač pa tudi vlaganja, ki so potrebna zaradi oddaljenosti teh regij. Velja omeniti, da bodo nekatere skrajno oddaljene regije kmalu izstopile iz sedanjega Cilja 1, vendar pa bodo še naprej potrebovale vlaganja zaradi svojega obrobnega položaja, ki so se doslej financirala v okviru kohezijske politike.

Priporočilo 24

Člen 12(6)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR 6) izvedbene določbe za operativni program: a) določitev vseh organizacij, kot je predvideno v členu 14, s strani držav članic; b) opis sistemov spremljanja in vrednotenja kot tudi sestava nadzornega odbora; c) opredelitev postopkov za aktiviranje in kroženje finančnih tokov za zagotovitev njihove preglednosti; d) določbe za zagotovitev obveščanja javnosti o operativnem programu; e) opis postopkov za izmenjavo računalniških podatkov, o katerih sta se dogovorili Komisija in država članica, da bi tako izpolnili zahteve glede plačila, spremljanja in vrednotenja, določene v Uredbi (ES) No (…); 6) izvedbene določbe za operativni program: a) določitev vseh organizacij, kot je predvideno v členu 14, s strani držav članic; b) opis sistemov spremljanja in vrednotenja kot tudi sestava nadzornega odbora; c) opredelitev postopkov za aktiviranje in kroženje finančnih tokov za zagotovitev njihove preglednosti; d) določbe za zagotovitev obveščanja javnosti o operativnem programu; e) opis postopkov za izmenjavo računalniških podatkov, o katerih sta se dogovorili Komisija in država članica, da bi tako izpolnili zahteve glede plačila, spremljanja in vrednotenja, določene v Uredbi (ES) No (…); f) opis načinov sodelovanja regionalnih in lokalnih oblasti v fazi priprave omenjenega programa in naslednjih programov ob spoštovanju člena 10 Uredbe (ES) št- (...) s strani vsake države članice, ki je sodelovala v operativnem programu;

Obrazložitev

Tudi v okviru cilja „teritorialnega sodelovanja“ je nujno, da države članice uporabijo pravila o partnerstvu, predvsem z regionalnimi in lokalnimi javnim upravami (na primer, nepojmljivo je zasnovati in izvesti programe čezmejnega sodelovanja brez intenzivnega sodelovanja čezmejnih lokalnih skupnosti ali mest od faze predloga naprej, kadar gre za podporo ali spodbujanje evropskih mrež mest). Torej se zdi primerno in koristno za uspeh operativnega programa predvideti, da morajo predlogi operativnih programov, da bi jih Evropska komisija sprejela, brezpogojno pokazati, kako so zadevne države članice uporabile omenjena pravila in kako jih nameravajo uporabiti v fazi izvajanja.

Priporočilo 25

Člen 12 — doda se nov odstavek

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR Države članice morajo poskrbeti, da regionalne oblasti sodelujejo pri načrtovanju in spremljanju projektov čezmejnega in transnacionalega sodelovanja.

Obrazložitev

Treba je zagotoviti tako sodelovanje regionalnih oblasti v programih čezmejnega in transnacionalnega sodelovanja.

Priporočilo 26

Člen 14(3)

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija Amandma OR Vsaka država članica, ki sodeluje v operativnem programu, določi predstavnike, ki bodo sodelovali v nadzornem odboru, ki ga določa člen 64 Uredbe (ES) št. (…) Vsaka država članica, ki sodeluje v operativnem programu, določi predstavnike, ki bodo sodelovali v nadzornem odboru, ki ga določa člen 64 Uredbe (ES) št. (…), pri čemer zagotavlja ustrezno zastopanost zadevnih regionalnih ali lokalnih oblasti v skladu s svojim institucionalnim in ustavnim sistemom.

Obrazložitev

Glede na vlogo regij in lokalnih skupnosti, ki je dala pozitivne izkušnje v okviru INTERREG A, B in C, se zdi skladno z načeloma partnerstva in subsidiarnosti, da države članice zagotovijo sodelovanje enega ali drugega javnega subjekta, odvisno od primera, v delegaciji v odboru za spremljanje operativnega programa.

V Bruslju, 13. aprila 2005 Predsednik Odbora regij Peter STRAUB

(1) UL C 318 z dne 22.12.2004, 1. str.

(2) UL C 51 z dne 22.2.1999, 1. str.