UVOD

Medtem ko se ljudje, družbe in gospodarstva Evrope ter preostalega sveta še naprej borijo proti pandemiji COVID-19, se še naprej pojavljajo novi izzivi in grožnje, povezani z različicami virusa ter prilagajanjem oz. množično proizvodnjo cepiv. Lahko bi ovirali ali zapletli naša trajna in združena prizadevanja, da bi premagali virus in zares začeli okrevati. Evropa se mora zdaj pripraviti, da bo predvidela izzive, proaktivno preprečevala in zmanjševala grožnje ter enotno in solidarno sodelovala kot Ekipa Evropa in s svetovnimi partnerji na vseh področjih za zagotovitev dobrega počutja naših državljank in državljanov.

Medtem ko se pripravljamo na to, lahko gradimo na številnih dosežkih in se iz njih učimo. Strategija EU za cepiva je zagotovila dostop do 2,3 milijarde odmerkov cepiv kot del najširšega svetovnega portfelja varnih cepiv proti COVID-19. To je naša glavna dolgoročna obramba. V manj kot letu dni, odkar se je virus prvič pojavil v Evropi, se je v vseh državah članicah začelo cepljenje. To je izjemen dosežek naprednih evropskih in svetovnih raziskav ter razvoja cepiv, pri čemer je to, kar običajno traja 5–10 let, strnjeno v samo nekaj več kot 10 mesecev.

Hkrati so pretekli tedni pokazali, kakšen izziv je razširitev industrijske proizvodnje cepiv. Za spodbuditev proizvodne zmogljivosti v Evropi potrebujemo veliko tesnejše, bolj povezano in bolj strateško javno-zasebno partnerstvo z industrijo. Komisija je v tem duhu ustanovila projektno skupino za povečanje industrijske proizvodnje cepiv proti COVID-19, da bi lahko odkrila težave in pomagala pri odzivanju nanje v realnem času.

Evropa mora zdaj ostati na čelu napredka, saj se nove in nastajajoče grožnje še naprej pojavljajo ali so na obzorju. Najbolj pereče od njih so nastajajoče različice, ki se razmnožujejo ter se že širijo in razvijajo v Evropi in po svetu. Glede na sedanje razmere se trenutno odobrena cepiva štejejo za učinkovita proti različicam, za katere vemo. Vendar pa mora biti Evropa pripravljena na možnost, da bodo prihodnje različice bolj ali v celoti odporne na obstoječa cepiva.

Ta zelo resnična grožnja zaradi različic zahteva odločno, združeno in takojšnje ukrepanje. Naš odziv bi moral temeljiti na naših izkušnjah vse od izrednih razmer v zvezi z začetnim virusom ter na naukih o tem, kje je prihajalo do zamud, motenj in ozkih grl. Da bi to povezala, bo Komisija vzpostavila in izvajala nov načrt pripravljenosti na biološke grožnje, imenovan Inkubator HERA, za dostop do in mobilizacijo vseh sredstev in virov, ki so potrebni za preprečevanje in zmanjševanje morebitnega vpliva različic ter odziv nanj.

V ta namen bo ukrepala takoj in urgentno na številnih različnih frontah:

(1)hitro odkrivanje različic;

(2)pospešena prilagoditev cepiv;

(3)vzpostavitev evropske mreže za klinična preskušanja;

(4)skrajšani postopek regulativne odobritve posodobljenih cepiv ter novih ali na novo namenjenih proizvodnih infrastruktur ter

(5)zagotovitev povečanja proizvodnje obstoječih, prilagojenih ali novih cepiv proti COVID-19.

S tem načrtom za izredne razmere se bomo spoprijeli s kratko- do srednjeročno grožnjo, hkrati pa nas bo pripravil na prihodnost. Služil bo kot vodilna sila za evropski organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA).

Čas je bistvenega pomena. Evropa potrebuje skupno razumevanje grožnje, s katero se soočamo, nov način razmišljanja za takojšnje ukrepanje na različnih področjih in prilagojeno upravljanje za sprejemanje odločitev v realnem času.

1.Kaj je treba storiti?

1.1.Hitro odkrivanje novih različic

Povečano širjenje novih različic SARS-CoV-2, ki so bile prvič ugotovljene v Združenem kraljestvu, Južni Afriki in Braziliji, pomeni morebiten premik paradigme v svetovnem boju proti COVID-19. Te nove različice so bolj prenosljive in v nekaterih primerih povezane s potencialno povečano resnostjo bolezni.

Sekvenciranje celotnega genoma, s katerim se opredeli edinstveni genetski prikaz različnih sevov virusa, je bistveno orodje za sprejemanje informiranih odločitev na področju javnega zdravja. Je ključnega pomena pri opredeljevanju različic, tako pri ljudeh kot pri živalih, ter spremljanju njihovega širjenja v skupnostih in populacijah. Omogoča preiskavo virusnih genomov in presejanje mutacij, ki bi lahko vplivale na prenosljivost ali patogenost. Podatki, pridobljeni s sekvenciranjem celotnega genoma, izboljšujejo naše razumevanje dinamike prenosa izbruha in učinkov prelivanja pri ljudeh in živalih ter pomagajo prepoznati zaskrbljujoče različice.

Bistveno je, da imajo države članice zadostne zmogljivosti sekvenciranja za spremljanje sevov virusa, ki krožijo na njihovem ozemlju. Podatke o sekvenciranju genoma in epidemiološke podatke si morajo države članice izmenjevati hitro in v primerljivi obliki, da zagotovijo pospešeno opredelitev zaskrbljujočih trendov in področij ter hiter odziv nanje. To zahteva sistematično vzorčenje in izmenjavo podatkov v skladu z načeli FAIR, podatki pa morajo biti javno dostopni za raziskovalne namene.