EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 27.8.2021 COM(2021) 493 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Naknadno vrednotenje dogodka evropske prestolnice kulture za leto 2019 (Plovdid in Matera) {SWD(2021) 232 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Naknadno vrednotenje dogodka evropske prestolnice kulture za leto 2019 (Plovdiv in Matera) 1.Uvod To poročilo je predloženo na podlagi člena 12 Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (v nadaljevanju: Sklep), ki določa, da Komisija vsako leto zagotovi zunanje in neodvisno vrednotenje rezultatov dogodka Evropske prestolnice kulture iz prejšnjega leta ter ustreznim institucijam in organom EU poroča o navedenem vrednotenju. Ugotovitve in metodologija naknadnega vrednotenja so celoviteje predstavljene v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije. 2.Ozadje aktivnosti 2.1.Aktivnost EU za evropsko prestolnico kulture (EPK) Potem ko je bila leta 1985 na medvladni ravni uvedena evropska prestolnica kulture , je program leta 1999 prerasel v povsem razvito aktivnost EU . Trenutno je urejena s Sklepom št. 445/2014/EU , mesta, ki so bila imenovana za EPK do leta 2019, pa so urejena s Sklepom št. 1622/2006/ES. Namen aktivnosti EPK je opozarjati na bogastvo in raznolikost evropskih kultur in njihove skupne značilnosti ter tako spodbujati večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani. Hkrati je njen namen pospeševati dolgoročni razvoj mest, ob upoštevanju kulture. Pri uresničevanju teh ciljev je namen aktivnosti EPK, da gostiteljskim mestom pomagajo okrepiti obseg, raznolikost in evropsko razsežnost njihove kulturne ponudbe, razširiti udeležbo njihovih prebivalcev na kulturnih dogodkih, okrepiti zmogljivost kulturnega sektorja in povečati njihovo mednarodno prepoznavnost. 2.2.Izbor in spremljanje evropskih prestolnic kulture za leto 2019 V skladu s Sklepom sta bili do gostitve EPK v letu 2019 upravičeni državi članici Bolgarija in Italija. V skladu s Sklepom št. 1622/2006/ES se izbirni postopek začne vsaj šest let pred letom naziva EPK, ko ustrezni organi v zadevnih državah članicah (tj. njihova ministrstva za kulturo) objavijo razpis za zbiranje prijav zainteresiranih mest v državi. Izbirni postopek je dvostopenjski: priprava ožjega izbora in končno priporočilo, ki se opravita pet in štiri leta pred letom naziva. Svet trinajstih članov, od katerih jih je šest imenovala zadevna država članica, ostalih sedem pa institucije in organi Evropske unije, prijave mest, ki kandidirajo, preuči na podlagi ciljev in meril iz Sklepa. V Italiji je Ministrstvo za kulturo razpis objavilo novembra 2012. Do prijavnega roka, ki je bil 20. septembra 2013, je prejelo rekordnih 21 prijav, kar kaže na veliko priljubljenost in privlačnost naziva EPK v tej državi. Na sestanku za predizbor novembra 2013 je svet ministrstvu priporočil, da v končni izbor povabi naslednjih šest mest: Cagliari, Lecce, Matera, Perugia, Ravenna in Siena. Nazadnje je oktobra 2014 svet priporočil, naj se naziv evropske prestolnice kulture za leto 2019 v Italiji podeli mestu Matera . V Bolgariji je Ministrstvo za kulturo razpis objavilo decembra 2012 in do prijavnega roka, ki je bil 18. oktobra 2013, se je prijavilo osem mest. Na sestanku za predizbor decembra 2013 so se v ožji izbor uvrstila štiri mesta: Plovdiv, Sofija, Varna in Veliko Tarnovo. Septembra 2014 je svet priporočil, naj prvo bolgarsko mesto z nazivom evropske prestolnice kulture postane Plovdiv. Svet Evropske unije je mesti Matera in Plovdiv za evropski prestolnici kulture za leto 2019 uradno imenoval maja 2015 . Nato se je za obe mesti začelo spremljanje: pod okriljem Komisije je svet sedmih neodvisnih strokovnjakov, ki so jih imenovali institucije in organi EU, spremljal napredek mest, zagotavljal smernice za izvedbo ter skladnost s programom in zavezami, na podlagi katerih sta bili mesti izbrani. Predstavniki mest Matera in Plovdiv so se oktobra 2016 in aprila 2018 udeležili dveh uradnih sestankov za spremljanje. Ob koncu postopka spremljanja je svet Komisiji predložil pozitivno priporočilo o dodelitvi 1,5 milijona EUR vredne denarne nagrade v čast Meline Mercouri obema mestoma. Denarna nagrada, ki se financira v okviru programa Ustvarjalna Evropa , je bila obema EPK izplačana jeseni 2018. 2.3.Teme in usmeritev obeh evropskih prestolnic kulture za leto 2019 Matera je razmeroma majhno mesto s 60 000 prebivalci, ki leži v regiji Bazilikata v južni Italiji. Je prestolnica pokrajine Matera in je znano kot „Città Sotteranea“ (podzemno mesto). Danes je mesto Matera po vsem svetu znano zaradi zgodovinskega centra, poznanega pod imenom „I Sassi“, ki je bilo leta 1993 vpisano na Unescov seznam svetovne dediščine. Čeprav sta Matero do 50. let prejšnjega stoletja zaznamovali visoka stopnja revščine in umrljivosti dojenčkov, je mesto tudi dober primer urbanega preporoda in prenove, ki sta se začela v 60. letih prejšnjega stoletja in mesto spremenila v regionalno središče zabave in kulture ter destinacijo za obiskovalce iz regije. V prijavi mesta Matera za EPK je bil poudarjen pomen kulturne prenove v obdobju, ki ga zaznamujeta gospodarsko in družbeno nazadovanje, ne samo za Matero, temveč za celotno južno Italijo. Kulturni program mesta se imenuje „Odprta prihodnost“, njegov cilj pa je „okrepiti široko, odprto in raznoliko državljanstvo; izboljšati mednarodne odnose, zlasti pa Matero preoblikovati v najpomembnejšo platformo za odprto kulturo v južni Evropi“.

Plovdiv je drugo največje mesto v Bolgariji s približno 347 000 prebivalci. Je kulturno in poslovno središče južne Bolgarije. Edinstvenost mestu daje njegova 8000-letna zgodovina, saj je eno od najstarejših še poseljenih mest na svetu. Ponaša se s številnimi antičnimi ostanki, več kot 200 arheološkimi najdišči in izjemno živahnim kulturnim dogajanjem. Z gospodarskega vidika je eno od najhitreje razvijajočih se mest Bolgarije, ki ima tradicijo proizvodnje, trgovine, prometa, komunikacij in turizma. Mesto izstopa tudi zaradi svojega večetničnega prebivalstva, saj je dom Bolgarov, Turkov, Grkov, Armencev, Judov in Romov. Na tem vidiku mesta temeljita prijava za EPK in splošni program, saj se nanj osredotočajo nekatere glavne teme in projekti. Raznolikost Plovdiva se odraža tudi v njegovem sloganu za EPK „Skupaj“, ki ga navdihuje sobivanje različnih etničnih manjšin, družbenih skupin in verskih skupnosti. 3.Vrednotenje 3.1.Pogoji vrednotenja Na podlagi zunanje in neodvisne podporne študije, omenjene v uvodu (glej sprotno opombo 2), se z vrednotenjem proučujejo izvedba in dosežki obeh programov EPK za leto 2019 skozi celotno obdobje njunega trajanja, od začetne faze do premislekov o njuni trajnosti in dolgoročnih učinkih. Ocenjujejo se zlasti ustreznost, učinkovitost in uspešnost obeh dogodkov EPK 2019. Prav tako se proučijo dodana vrednost EU ter skladnost in dopolnjevanje aktivnosti EPK v letu 2019 z drugimi pobudami EU. Nazadnje se na podlagi teh dveh izkušenj oblikujejo sklepi. 3.2.Metodologija in omejitve izbranega pristopa Vrednotenje in njegova metodologija sta bila zasnovana tako, da izpolnjujeta zahteve Sklepa ter prispevata k podrobnejšemu razumevanju uspešnosti in dosežkov aktivnosti EPK. Zlasti je vrednotenje dragocena priložnost za kritičen razmislek o predhodnem letu ter poudarek izkušenj in priporočil za preoblikovanje trenutnega znanja in vpogledov na podlagi novih izkušenj gostiteljskih mest. Kot pri prejšnjih vrednotenjih logika ukrepov temelji na hierarhiji ciljev v skladu s Sklepom. Da bi bili rezultati primerljivi, je metodologija za to vrednotenje temeljila na pristopu zbiranja dokazov in analize, ki je bil uporabljen pri vseh prejšnjih vrednotenjih aktivnosti EPK. Vendar je bilo treba zaradi izbruha COVID-19 v prvi polovici leta 2020 metodologijo nekoliko spremeniti, saj prvotno načrtovani obiski obeh mest niso bili mogoči in tako so intervjuje v živo nadomestili intervjuji na daljavo ter spletni sestanki z deležniki. Vrednotenje je temeljilo na dveh vrstah podatkov in njihovih zadevnih virih: -primarni podatki so vključevali podatke, ki jih je posredovala posamezna EPK, kot so intervjuji in spletni vprašalniki; cilj intervjujev je bil zlasti pridobiti različne poglede na posamezno EPK, vključno s pogledi ekip upravljanja, nosilcev odločanja, ključnih kulturnih izvajalcev, številnih partnerjev, ki so sodelovali pri izvajanju programa, in vzorcev organizacij, ki so vodile dejanske projekte ali v njih sodelovale; -sekundarni viri podatkov so obsegali dokumentacijo o politiki EU in zakonodajne dokumente, akademske raziskave o EPK in vlogi kulture pri razvoju mest, izvirna predloga obeh EPK za leto 2019, notranja poročila v zvezi s postopki prijav, poročila o spremljanju in vrednotenju, študije in letna poročila, ki jih je pripravila ali naročila EPK, programe dogodkov, promocijsko gradivo in spletišča ter ključne statistične podatke, ki sta jih obe mesti zbrali o proračunih in podrobnostih o porabi, številu in vrstah projektov, ravneh udeležbe in številu občinstva ter dosežkih in rezultatih; -v vrednotenje ni bilo vključeno širše javno posvetovanje. Kot je razloženo v ustreznem načrtu, aktivnost velja za lokalno, mednarodno sodelovanje pa je razpršeno znotraj Evrope in zunaj nje ter je težko dosegljivo. Kot pri vseh prejšnjih naknadnih vrednotenjih EPK Komisija meni, da je sprejeta metodologija primerna za pripravo poročila, ki vsebuje razmeroma trdno osnovo, na kateri je mogoče oblikovati razumne sklepe glede uspešnosti EPK. Vendar, kot je bilo že poudarjeno v vseh poročilih iz prejšnjih let, omejitev še vedno predstavlja pomanjkanje osnovnih podatkov, ki bi jih bilo treba vključiti v primerjalno študijo mesta pred pridobitvijo naziva, ob začetku leta naziva in po izvedbi leta EPK. Ti podatki so bistveni za pridobitev uravnoteženega pogleda, podprtega s trdno in obsežno podatkovno zbirko, o tem, kakšen je dejanski vpliv aktivnosti EPK na mesto. Vendar proračun, dodeljen vrednotenju (vsako leto približno 70 000 EUR), kar je sorazmerno s skromno stopnjo financiranja EU, ki jo EU neposredno zagotavlja vsakemu gostitelju EPK (nagrada Melina Mercouri v vrednosti 1,5 milijona EUR), ne omogoča izvedbe vnaprejšnje („osnovne“) in poznejše („naknadne“) študije. Dodatna posledica skromnega proračuna je, da je zbiranje primarnih dokaznih podatkov po naravi bolj kvalitativno kot kvantitativno; medtem ko so kvalitativni podatki pri vrednotenju še vedno zelo pomembni, pa nezadostna raznolikost virov podatkov pomeni manjšo zanesljivost, na primer pri dokazovanju objektivnih rezultatov in učinkov EPK na širšo udeležbo v kulturi. Zato so poročilo in njegovi sklepi utemeljeni predvsem z obsežno bazo kvalitativnih podatkov (npr. stališč in mnenj različnih vrst deležnikov), manj pa s celovitim kvantitativnim naborom podatkov. Komisija lahko v tem poročilu le znova ponovi, kar je že večkrat izrazila v prejšnjih letnih poročilih o naknadnih vrednotenjih evropskih prestolnic kulture od leta 2007, tj. da se v celoti zaveda teh omejitev in jih priznava, pri čemer so bile zadevne omejitve jasno opredeljene in sporočene tudi v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem predlogu novega sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Unije za EPK za leta 2020 do 2033 in razveljavitvi sklepa št. 1622/2006/ES .

Kot omenjeno v prejšnjih poročilih je v zvezi s to težavo v tem predlogu in sklepu, ki sta ga nazadnje sprejela Evropski parlament in Svet , predvideno, da bodo imenovana mesta sama – ker so glavni financerji in upravičenci aktivnosti EPK in zato v boljšem položaju, kar zadeva razpolaganje z osnovnimi podatki in pridobivanje primarnih podatkov o učinku naziva – postala glavni izvajalci postopka vrednotenja. Komisija je, da bi pri tem zagotovila podporo mestom, objavila smernice, v katerih sta opisana pomen izvajanja longitudinalnih vrednotenj in potreba po primarnih podatkih pri merjenju učinka. Ta nova obveznost, ki namesto od Komisije od mest z nazivom EPK zahteva izvedbo naknadnega vrednotenja njihovega leta naziva, bo veljala šele za nazive od leta 2020 dalje. Poleg teh vrednotenj, ki jih bodo neposredno izvedli nosilci naziva, bo Komisija izvedla tudi splošno vrednotenje, ki bo obsegalo več let EPK, s čimer se bo lahko bolje izmeril dolgoročni učinek aktivnosti EPK, kot je navedeno v Sklepu št. 445/2014/EU. Poudariti je treba tudi, da so bili rezultati lokalnih raziskav, ki sta jih naročili mesti Plovdiv in Matera, upoštevani pri vrednotenju Komisije povsod, kjer je bilo mogoče. Končna ugotovitev je, da kljub pomanjkanju kvantitativnih podatkov in drugih neodvisnih dokazov Komisija ugotavlja zadostno trdnost dokazov, zbranih v podporo vrednotenju, ter se strinja s splošno oceno in sklepi, za katere meni, da zagotavljajo dovolj resnično in jasno sliko o aktivnosti EPK za leto 2019. 4.Glavne ugotovitve 4.1.Ustreznost Glede na ugotovitve vrednotenja so cilji obeh evropskih prestolnic kulture za leto 2019 ustrezali ciljem aktivnosti EPK, kot so določeni v Sklepu št. 1622/2006/ES. Tako program mesta Matera kot tudi mesta Plovdiv je v letu 2019 spodbujal kulturno raznolikost in večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani, zlasti postopkovno, pa tudi vsebinsko. V Materi je bilo to uresničeno z vključitvijo skoraj 200 mednarodnih umetnikov, izvedbo več kot 1 000 mednarodnih programov mobilnosti, gostovanji umetnikov, vključitvijo mednarodnih dogodkov v program itd. Program je izpolnil tudi začetne cilje, navedene v prvotni vlogi, in sicer s tem, da je korenito spremenil pristop mesta Matera h kulturi in njegovo vlogo na nacionalnem in evropskem kulturnem prizorišču (vsaj delno), saj je proces kulturne prenove potekal ob aktivni udeležbi lokalnih kulturnih izvajalcev in državljanov (glej 4.3). V Plovdivu je bilo v letu 2019 vzpostavljenih 130 partnerstev z ustvarjalnimi organizacijami iz Evrope in skupno je kar 80 dogodkov potekalo v čezmejnem sodelovanju, kar je štirikrat več kot v izhodiščnem letu 2017. Plovdiv je dosegel svoja cilja okrepitve raznolikosti kulturne ponudbe z večjo prisotnostjo evropskih in mednarodnih umetnikov in razvoja kulturne zmogljivosti (glej 4.3), v manjši meri pa cilj boljše vključenosti romske skupnosti (precejšnji delež prebivalstva Plovdiva) v kulturno življenje v mestu, kljub nekaterim spodbudnim rezultatom (glej spremni delovni dokument služb Komisije). 4.2.Učinkovitost Razpoložljivi dokazi na splošno kažejo, da je EPK še vedno učinkovita aktivnost EU, ki zagotavlja dobro donosnost na ravni EU ob razmeroma skromni naložbi EU: že sama podelitev naziva ima pomemben učinek finančnega vzvoda na znesek financiranja, ki ga gostiteljska mesta namenijo oblikovanju in izvajanju kulturnega programa EPK, ter je pomemben spodbujevalec interesa in financiranja najrazličnejših deležnikov, vključno z regionalnimi in nacionalnimi organi ter – v gostiteljskih mestih v letu 2019 v manjši meri – zasebnimi vlagatelji. Poleg tega je absolutna vrednost nagrade Melina Mercouri kot edinega neposrednega denarnega prispevka, ki ga gostiteljska mesta prejmejo od Evropske unije, skromna (1,5 milijona EUR na posamezno EPK) v primerjavi s skupnimi stroški EPK: upravni odhodki EPK 2019 so za Matero znašali približno 54,8 milijona EUR, za Plovdiv pa približno 10 milijonov EUR. V vrednotenju je bilo ugotovljeno, da sta se na ravni mesta tako Matera kot Plovdiv srečala s težavami pri upravljanju v pripravljalnem obdobju. Pozitivno je, da so bile v ekipah obeh fundacij, pristojnih za izvedbo projekta EPK, jasno opredeljene vloge in odgovornosti. To je po premostitvi začetnih težav omogočilo nemoteno izvedbo programov EPK v letu naziva. Mesto Matera je v skladu z začetnim načrtom zbralo dovolj sredstev za izvedbo obširnega kulturnega programa (54,8 milijona EUR v primerjavi z 52,3 milijona EUR, navedenih v njegovi vlogi). V Plovdivu je to predstavljalo večji izziv, saj je bil skupni proračun (za operativno izvedbo in infrastrukturo) nižji od tistega v vlogi, zlasti ker so bili prispevki od zasebnega sektorja in mesta nižji od pričakovanih, vendar je proračun kljub temu zadostoval za izvedbo ambicioznega programa, ki je imel pozitivne učinke na turizem in gospodarsko rast v mestu (glej spodaj). 4.3.Uspešnost V vrednotenju se ugotavlja, da sta obe evropski prestolnici kulture za leto 2019 bistveno prispevali k doseganju ciljev iz Sklepa. Predstavili sta kulturna programa, ki sta bila v primerjavi s kulturno ponudbo v predhodnih letih obsežnejša, bolj raznolika, inovativna in mednarodna. Obe sta pripomogli k širjenju dostopa do kulture in udeležbe v njej. V Materi je bil uresničen začetni cilj – zagotoviti, da se velik delež številnih dogodkov, organiziranih v letu 2019, izvede ob udeležbi prebivalcev mesta. Skupno število občinstva je ocenjeno na 500 000 ljudi. Še pomembneje pa je, da je bilo približno 60 000 prebivalcev mesta udeleženih v procesu soustvarjanja in vključenih v program krepitve zmogljivosti, ki ga je oblikovala fundacija. V Plovdivu je pomemben vidik projekta EPK pomenilo tudi spodbujanje dostopa do kulturnih dogodkov in udeležbe v kulturnem programu, ki je uspešno privabil 1 528 432 obiskovalcev, vključno z mladimi iz prikrajšanih sosesk in starejšimi iz manjših mest ter vasi v širši okolici Plovdiva. Obe evropski prestolnici kulture sta pomagali okrepiti zmogljivost kulturnega in ustvarjalnega sektorja. To sta uresničili z izboljšanjem kulturne infrastrukture (kartiranje približno 400 prizorišč in prostorov, ki bi se lahko v Materi uporabljali za kulturne dogodke) oziroma namenskimi programi za krepitev zmogljivosti (4 900 udeležencev večletne izobraževalne platforme, ki jo vodi fundacija Plovdiv 2019). Poleg tega je naziv EPK okrepil mednarodno prepoznavnost obeh mest. V Plovdivu je bilo približno 9 odstotkov udeležencev dogodkov v okviru EPK mednarodnih obiskovalcev. O Materi 2019 in kulturnem programu mesta se je pisalo v skoraj 58 000 člankih v nacionalnih in mednarodnih časopisih in dnevnikih ter poročalo na približno 1 300 radijskih in televizijskih programih. Dolgoročno so v obeh mestih pričakovani pozitivni učinki EPK, saj je bilo veliko truda vloženega v ohranjanje zagona tudi po letu 2019, čeprav je na načrte zelo vplival izbruh COVID-19 v začetku 2020.