Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 /* COM/2012/0782 final - 2012/0364 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Enotni trg je eden največjih dosežkov Evropske unije. Integracija in dobro delovanje notranjega trga sta nujna za uspešno strategijo Evropa 2020 in za trajnostno rast gospodarstva EU, da bi se odpravila finančna in poznejša dolžniška kriza, ki se je začela leta 2008. Ker so kapitalski trgi globalni, je uskladitev pravil glede računovodskega poročanja in revizije na globalni ravni bistvenega pomena za nemoteno delovanje kapitalskih trgov in za realizacijo integriranega trga za finančne storitve v EU. Namesto uvedbe lastnega sklopa regionalnih standardov računovodskega poročanja, s čimer bi se uskladila zakonodaja na ravni EU, vendar bi se uvedla regionalna razdrobljenost na globalni ravni, se je EU leta 2002 odločila, da sprejme mednarodne računovodske standarde (MSRP). Vedno več držav se odloča za MSRP in jih sprejema, tako da se bo vloga Evrope v postopku določanja mednarodnih standardov morala okrepiti, da bo njeno mnenje slišano. Unija mora govoriti z enim glasom, če želi biti slišana in da bi ji prisluhnili. EFRAG[1], tehnični svetovalec Evropske komisije na področju računovodstva, je postopno prevzela vlogo za zagotavljanje v prihodnost usmerjenega, tehničnega in verodostojnega prispevka pri določanju standardov s strani Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board – IASB). Določevalec mednarodnih standardov in organizacija, ki zastopa interese Evrope, morata biti neodvisna, imeti zadostne zmogljivosti in strokovno znanje za pripravljanje standardov kakovosti in prispevka k tem standardom ter imeti dobro finančno podlago, da lahko dolgoročno izvajata svoje poslanstvo javnega interesa. Evropski parlament in Svet sta zato leta 2009 vzpostavila program Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije[2]. Navedeni program se bo zaključil 31. decembra 2013. Namen te uredbe je obnoviti navedeni program za naslednji finančni okvir (2014–2020) in omogočiti neposredne prispevke za financiranje upravičencev programa iz proračuna Unije v navedenem obdobju. Prvotni upravičenci programa so bili odbor nadzornikov[3], Fundacija Odbora za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Committee Foundation – IASCF), Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje in Odbor za zaščito javnega interesa (Public Interest Oversight Board – PIOB). V sklepu je bila tudi predvidena možnost vključitve novega ali zamenjave starega upravičenca. Leta 2010 so bili ustanovljeni evropski nadzorni organi, ki so med drugim prevzeli tudi odgovornosti prejšnjih odborov nadzornikov. Zato je namen te uredbe razširitev sofinanciranja preostalih upravičencev, tj. Fundacije MSRP (pravni naslednik IASCF), EFRAG in PIOB, s strani Unije. 1.1. Računovodsko poročanje: Fundacija MSRP Kriza na finančnih trgih, ki traja od leta 2007, je izpostavila pomen preglednosti in posledično se je vprašanje računovodskih standardov uvrstilo na vrh politične agende. Postalo je jasno, da je treba doseči ugodno poslovno okolje in enake konkurenčne pogoje na globalni ravni istočasno s preglednostjo in primerljivostjo, ki spodbujata dobro delovanje globalnega kapitalskega trga. Voditelji po vsem svetu so ugotovili, da je ključnega pomena enoten sklop visoko kakovostnih globalnih računovodskih standardov.[4] Evropska unija je pokazala vodilno vlogo, ko se je odločila, da v pravo Unije sprejme mednarodne računovodske standarde (MSRP in OPMSRP). V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 („Uredba o MRS “) morajo podjetja, katerih delnice kotirajo na borznih trgih EU, pri pripravi svojih konsolidiranih računovodskih poročil uporabljati mednarodne računovodske standarde, sprejete v Uniji. Države članice lahko zahtevajo ali dovolijo njihovo uporabo za letne računovodske izkaze in/ali podjetja, ki ne kotirajo na borzi. Računovodska poročila evropskih podjetij, ki uporabljajo MSRP, sprejete v Uniji, se sprejemajo brez prilagoditve na več kapitalskih trgih po vsem svetu, vključno z ZDA, Avstralijo in Japonsko. S tem ko vse več držav sprejema MSRP ali se usklajuje z njimi, je opazen stalen napredek v smeri enega samega sklopa globalno sprejetih mednarodnih računovodskih standardov. Mednarodne računovodske standarde (MSRP in OPMSRP) razvijata IASB in Odbor za pojasnjevanje MSRP. Fundacija MSRP je krovni organ teh organizacij in skrbi za njihovo nemoteno delovanje in ustrezno financiranje. Organ, ki razvija visoko kakovostne računovodske standarde, mora biti neodvisen in mora imeti dovolj zmogljivosti za zaposlitev visoko kakovostnih kadrov. Zato dolgoročno potrebuje trdno, nevtralno, zanesljivo in izračunljivo osnovo za financiranje. Poleg financiranja mora tudi upravljanje Fundacije MSRP podpirati neodvisno, verodostojno in pravilno delovanje te organizacije. Upravljanje Fundacije se je v preteklih letih znatno izboljšalo, in sicer predvsem z ustanovitvijo nadzornega odbora. Ta organ je bil ustanovljen, da bi omogočil odgovornost in ustrezno zastopanje javnega interesa v organizaciji. Učinkovitost Svetovalnega sveta za standarde se je okrepila in ustanovljen je bil Odbor za nadzor predpisanih postopkov. Še naprej si bo treba prizadevati za okrepitev statusa Fundacije MSRP kot visoko kakovostnega določevalca standardov, ki zastopa globalno naravo kapitalskih trgov. Evropska unija je tako s Sklepom 716/2009 pokazala, da je pripravljena nuditi Fundaciji MSRP (IASCF) potrebno finančno podporo v obliki stabilne sheme sofinanciranja. Unija je skupaj z nekaterimi posameznimi državami članicami začela prispevati k proračunu Fundacije MSRP, sorazmerno s svojo vlogo na svetovnih kapitalskih trgih. Prispevek EU k proračunu Fundacije MSRP je v poslovnem letu 2011 znašal 4 229 165,14 EUR (17 % skupnih upravičenih odhodkov Fundacije za zadevno leto). V skladu s končnim poročilom nadzornega odbora o pregledu upravljanja Fundacije MSRP[5], objavljenim 9. februarja 2012, bo članstvo v nadzornem odboru vezano na finančni prispevek k proračunu Fundacije MSRP. Zato je bistvenega pomena, da EU še naprej prispeva k proračunu Fundacije MSRP v skladu s svojo vlogo v svetovnem gospodarstvu, če želi Evropa ohraniti svoj sedanji položaj v na področju mednarodnega računovodskega poročanja. 1.2. Računovodsko poročanje: Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG) EFRAG je bila ustanovljena leta 2001 kot zasebna organizacija, da bi Evropski komisiji nudila strokovno znanje na področju računovodskega poročanja. Na začetku je EFRAG Komisiji svetovala predvsem o tem, ali mednarodni računovodski standard, ki ga sprejme Unija, izpolnjuje tehnična merila za odobritev[6]. EFRAG je postopoma prevzela vlogo proaktivnega vplivanja na IASB pri njegovem določanju standardov. Zagotavlja prispevke z izdajo pripomb o osnutkih standardov ter prispevke v zgodnji fazi z objavo dokumentov za razpravo o trenutnih računovodskih vprašanjih. Pripombe EFRAG se preberejo in citirajo po vsem svetu. Prvotno so bili zastopanje in glasovalne pravice v upravi EFRAG (kot sta skupščina in nadzorni svet) vezani na finančni prispevek k proračunu EFRAG. Organ, ki je pristojen za glavno tehnično delo, tj. TEG (skupina tehničnih izvedencev), je bil vedno neodvisen. Leta 2008 je bilo upravljanje EFRAG temeljito reformirano, tako da odraža njeno večjo vlogo v javni politiki, saj je postala platforma za oblikovanje enotnega evropskega glasu na področju računovodstva. Namen reforme je bil zagotoviti večji javni nadzor in odgovornost. Uvedeni sta bili dve večji spremembi: · ustanovitev Odbora za načrtovanje in vire (Planning and Resource Committee – PRC), ki je v sodelovanju z nacionalnimi organi za določanje standardov središče za proaktivno delo v zgodnji fazi, ter · okrepitev vloge nadzornega odbora: njegovi člani niso več predstavniki organizacij, ki nudijo financiranje, ampak so imenovani osebno. Člani predstavljajo različne zainteresirane strani, tj. pripravljavce (vključno z MSP), uporabnike in finančne institucije, oziroma imajo izkušnje z delom v javni politiki, od vseh pa se pričakuje, da bodo delovali v javnem interesu. Med 17 člani nadzornega odbora so štirje tako imenovani člani javne politike, ki imajo zlasti izkušnje z oblikovanjem javne politike in jih imenuje Komisija. TEG je ostala odgovorna za osrednje tehnično delo EFRAG. Razpravljati mora o vsakem stališču EFRAG glede mednarodnih računovodskih standardov in ga odobriti ter deluje kot neodvisen odbor tehničnih strokovnjakov. Predsednik EFRAG, ki vodi srečanja TEG in EFRAG, ima svoj sekretariat (sestavljen iz strokovnjakov s področja računovodstva). Osrednji del dela TEG predstavljajo nasveti Komisiji glede odobritve in pripombe, namenjene IASB. Večina sestankov EFRAG je odprtih za javnost in službe Komisije lahko sodelujejo kot opazovalci na vseh sestankih EFRAG. Ciljno usmerjena reforma upravljanja leta 2008 je dovolila EFRAG, da razširi svoje proaktivne dejavnosti v sodelovanju z evropskimi nacionalnimi organi za določanje standardov. EFRAG bo z nadaljnjimi reformami upravljanja v prihodnjih mesecih še naprej razvijala načine, da postane vodilna platforma za zagotavljanje „enotnega računovodskega glasu EU“ in prispevka Unije k IASB. EFRAG bo v ta namen celovito pregledala svojo strukturo upravljanja, in sicer ob upoštevanju najnovejšega razvoja na področju mednarodnega računovodskega poročanja. S tem ko vse več držav sprejema MSRP, mora EU sprejeti ukrepe, da bi preprečila postopno zmanjševanje vpliva in vloge v IASB. Zato je bistvenega pomena, da so evropski interesi na mednarodni ravni dobro zastopani. Evropa mora zato „govoriti z enim glasom“, ki je verodostojen in strokovno utemeljen. EFRAG potrebuje zanesljivo, dolgoročno in raznoliko financiranje, da bi bila verodostojna in neodvisna ter sposobna pripraviti visoko kakovostne dokumente, tako da zaposli visoko kakovostne strokovnjake. Tudi vseevropski pogled je zastopan le, če poleg velikih držav članic Komisija sofinancira EFRAG v imenu manjših držav članic. Program financiranja za obdobje 2010–2013 je bil pripravljen z namenom, da se vzpostavi zanesljivo dolgoročno financiranje. Na podlagi Sklepa EU o financiranju z dne 16. septembra 2009 je prispevek EU k EFRAG v poslovnem letu 2011 znašal 2 288 160 EUR (43 % skupnega proračuna EFRAG za navedeno leto). Cilji tega programa so dolgoročni, zato je težko priti do zaključkov po samo dveh celih letih financiranja. Na podlagi izkušenj z dosedanjim financiranjem je mogoče sklepati, da je program dosegel svoje glavne cilje. Med drugim je omogočil EFRAG, da razširi svoje dejavnosti in proaktivno dela, se sreča z zainteresiranimi stranmi in zbere njihova mnenja na dogodkih za ozaveščanje ter poveča svojo neodvisnost, tako da sama plačuje svojega predsednika. Za več podrobnosti o dosedanjih izkušnjah, prosimo, glejte predhodno oceno služb Komisije, ki je priložena temu predlogu. 1.3. Revizija: Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB) Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB) je neprofitna španska fundacija, ustanovljena v Madridu. Ključni partnerji PIOB so Nadzorna skupina (Monitoring Group – MG), tj. organ, ki predstavlja mednarodne regulatorje in institucije[7] , ter Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov (International Federation of Accountants – IFAC), ki je zasebni organ in predstavlja računovodje in revizorje po vsem svetu[8]. PIOB sestavlja deset članov, vključno s predsednikom. Dva člana imenuje Evropska komisija. Člani PIOB so osebe, ki jih imenuje Nadzorna skupina za obdobje treh let v skladu z memorandumom o soglasju. Skupino zainteresiranih strani PIOB sestavljajo različne zainteresirane strani: zakonodajalci (npr. Evropski parlament, nacionalni zakonodajalci), regulatorji in nadzorniki finančnih trgov, vključno z organi za nadzor revizorjev, nacionalni organi za določanje standardov računovodstva in revidiranja, revizorji in revizijska stroka na splošno, pripravljavci računovodskih izkazov (družbe), uporabniki računovodskih izkazov (npr. investitorji, analitiki, raziskovalci, dobavitelji) in akademiki. Vloga PIOB je zagotoviti, da so predpisani postopek, nadzor in preglednost upoštevani pri predlogu, razvoju in sprejetju mednarodnega standarda za revizorje v okviru Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC). Fundacijo vodi odbor skrbnikov, v katerem je skrbnik vsak član PIOB. Na podlagi Sklepa EU o financiranju z dne 16. septembra 2009 je prispevek EU k PIOB v poslovnem letu 2010 znašal 286 231 EUR. Znesek je predstavljal 22 % skupnih upravičenih stroškov PIOB (1 301 050 EUR). Po drugi strani je prispevek EU k PIOB v poslovnem letu 2011 znašal 288 991,78 EUR, kar prav tako predstavlja 22 % upravičenih stroškov PIOB za navedeno leto (1 313 599 EUR). Izkušnje s sofinanciranjem PIOB so bile do zdaj pozitivne. Evropska komisija je imela dvakrat priložnost obiskati prostore PIOB (marca 2010 in aprila 2011) ter preveriti njegove finančne kontrole. Evropska komisija je tudi izobrazila osebje odbora o proračunskih postopkih EU. S praktičnega vidika so bile dejavnosti v zvezi z upravljanjem nepovratnih sredstev za poslovanje za poslovni leti 2010 in 2011 zelo koristna izkušnja za obe strani. To je utrlo pot učinkovitejšemu upravljanju prihodnjih prispevkov financiranja. Sofinanciranje PIOB s strani EU je postalo zgled za druge potencialne plačnike prispevkov. Trenutno PIOB sofinancirata samo IFAC (približno 78 %) in EU (približno 22 %). Prizadevanja Evropske komisije za diverzifikacijo financiranja PIOB in okrepitev njegove neodvisnosti, kar se tiče revizijskega poklica, so v teku. Več mednarodnih institucij naj bi po pričakovanjih zagotovilo sredstva za PIOB že za poslovno leto 2013. Poleg tega so Nadzorna skupina, PIOB in IFAC ustanovili delovno skupino, ki naj bi izbrala in prepričala skupino donatorjev iz vsega sveta, da stalno in dolgoročno financira PIOB. Če bi EU zmanjšala svojo finančno zavezo s sedanje ravni (ki predstavlja 22 % celotnega proračuna), bi to poslalo napačno sporočilo v času, ko skuša PIOB diverzificirati svojo strukturo financiranja. To pa je tudi ključnega pomena glede na naše trenutne reforme revizijskega trga, katerih namen je povečati neodvisnost podjetij, določevalcev mednarodnih standardov revidiranja (MSR) ter tudi revizijskih nadzornikov. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA Komisija je v predhodni oceni, ki spremlja njen predlog za oblikovanje programa 2010–2013[9], presodila alternativne možnosti financiranja. Cilja programa sta bila zagotoviti stabilno, diverzificirano, preudarno in ustrezno financiranje ter zadevnim organom omogočiti neodvisno in učinkovito izvajanje nalog. Jasno je bilo ugotovljeno, da je sofinanciranje Unije najbolj učinkovit in primeren način za doseganje navedenih ciljev. V predhodni oceni, ki spremlja ta predlog, je Komisija ugotovila, da je program do zdaj izpolnil pričakovanja in določene cilje, tako da bi se financiranje moralo nadaljevati. Poleg tega je bil program financiranja vzpostavljen z namenom doseganja dolgoročnih ciljev. Zato je primerno predlagati, da se nadaljuje v naslednjem finančnem okviru 2014–2020. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Pravna podlaga Pogodba o delovanju Evropske unije, zlasti člen 114 Pogodbe. V skladu z zakonodajno politiko Komisije, sprejeto v okviru večletnega finančnega okvira, je sedanji program financiranja predlagan v obliki uredbe. 3.2. Načelo subsidiarnosti Program Unije zagotavlja možnost za sofinanciranje dejavnosti nekaterih organov, ki uresničujejo cilj na področju računovodskega poročanja in revizije, ki je del politike Unije in to politiko podpira. Predlog je skladen z načelom subsidiarnosti, ker v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga, ki jih je zaradi obsega in učinkov tega ukrepa lažje doseči na ravni Unije. 3.3. Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Kot je ugotovljeno v predhodni oceni, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev. Financiranje Unije se predlaga za ustrezno opredeljeno in omejeno število najpomembnejših organov na področju finančnih storitev. V sedanjem institucionalnem okviru bodo nove ureditve financiranja zagotovile stabilno, diverzificirano, preudarno in zadostno financiranje, ki bo zadevnim organom omogočilo neodvisno in učinkovito izpolnjevanje njihovih nalog v zvezi z Unijo ali v javnem interesu Unije. Finančna pomoč se bo dodeljevala na podlagi pogojev iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in Delegirane uredbe Komisije (EU, Euratom) št.…/… z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Skupni znesek, ki bo poravnan s sredstvi iz proračuna Unije, znaša za obdobje 2014–2020 v tekočih cenah 58,01 milijona EUR. Program traja sedem let v skladu z dolžino finančne perspektive 2014–2020. 2012/0364 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[10], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta[11] je vzpostavil program Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije. Na podlagi navedenega sklepa lahko Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG), Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP; pravna naslednica Fundacije odbora za mednarodne računovodske standarde – IASCF) in Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB) koristijo sofinanciranje Unije v obliki donacij za poslovanje do 31. decembra 2013. (2) Zaradi krize na finančnih trgih, ki traja od leta 2008, se je vprašanje računovodskega poročanja in revizije znašlo v središču politične agende Unije. Dobro delujoč skupni okvir za računovodsko poročanje je bistvenega pomena za notranji trg, učinkovito delovanje kapitalskih trgov in uresničitev enotnega trga za finančne storitve v EU. (3) V globalnem gospodarstvu potrebujemo globalen računovodski jezik. Mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je oblikoval Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB), so sprejeti in se uporabljajo v številnih jurisdikcijah po svetu. Takšne mednarodne računovodske standarde je treba oblikovati v okviru postopka, ki je pregleden in je predmet demokratičnega nadzora. Za zagotovitev, da se upoštevajo interesi Unije ter da so globalni standardi visoke kakovosti in skladni s pravom Unije, je bistveno, da se v postopkih določanja mednarodnih standardov ustrezno upoštevajo interesi Unije. (4) V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov[12], bi morali MSRP postati del prava Unije, ki bi jih uporabljale družbe, katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu v Uniji, če MSRP izpolnjujejo merila iz navedene uredbe. MSRP imajo torej ključno vlogo pri delovanju notranjega trga, zato je v neposrednem interesu Unije zagotoviti, da se v postopku priprave in sprejetja MSRP oblikujejo standardi, ki so usklajeni z zahtevami pravnega okvira notranjega trga. (5) MSRP izdaja IASB, pripadajoče razlage pa Odbor za pojasnjevanje MSRP, ki sta organa Fundacije MSRP. Zato je pomembno zagotoviti ustrezne načine financiranja Fundacije MSRP. (6) Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje (EFRAG) so leta 2001 ustanovile evropske organizacije, ki zastopajo izdajatelje, vlagatelje in računovodske poklice, ki so vključeni v postopek računovodskega poročanja. V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 EFRAG posreduje Komisiji mnenja, ali je računovodski standard, ki ga je izdala IASB, ali pojasnilo, ki ga je izdal Odbor za pojasnjevanje MSRP, v skladu z merili za odobritev iz zadevne uredbe. EFRAG prevzema tudi vlogo „enotnega računovodskega glasu Evrope“ na svetovni ravni. V tej vlogi EFRAG sodeluje v postopku določanja standardov v okviru IASB. (7) Ob upoštevanju ključne vloge EFRAG pri spodbujanju zakonodaje in politike na področju notranjega trga ter pri zastopanju evropskih interesov v postopku določanja standardov na mednarodni ravni mora Unija zagotoviti stabilno financiranje EFRAG in tako k njemu prispevati. (8) Na področju zakonsko predpisane revizije je Nadzorna skupina, mednarodna organizacija, ki je odgovorna za spremljanje reforme upravljanja Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC), leta 2005 ustanovila Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB). Vloga PIOB je nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MSR) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja IFAC. MSR se lahko sprejmejo za uporabo v Uniji, zlasti če so bili pripravljeni na podlagi predpisanega postopka, javnega nadzora in preglednosti, kot je določeno v členu 26 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze[13]. Novi predlogi o reviziji z dne 30. novembra 2011 predvidevajo tudi uvedbo MSR v EU[14]. (9) Vključitev MSR v pravo Unije in ključna vloga PIOB pri zagotavljanju skladnosti standardov z zahtevami Direktive 2006/43/ES pomenita, da je v neposrednem interesu Unije zagotoviti, da se v postopku priprave teh standardov oblikujejo in odobrijo standardi, ki so usklajeni s pravnim okvirom notranjega trga. Spremenjeno besedilo člena 26(3), kakor je navedeno v členu 1 predloga za direktivo[15], tudi izrecno priznava vlogo PIOB. Zato je pomembno zagotoviti ustrezne načine financiranja PIOB. (10) Organi, ki delujejo na področju računovodstva in revidiranja, so močno odvisni od financiranja in imajo v Uniji pomembne vloge, ki so odločilnega pomena za delovanje notranjega trga. Predlagani upravičenci do programa, vzpostavljenega s Sklepom št. 716/2009/ES, so bili sofinancirani z dotacijami za poslovanje iz proračuna Unije, kar jim je omogočilo večjo neodvisnost od zasebnega sektorja in ad hoc financiranja, s čimer sta se povečali njihova zmogljivost in verodostojnost. (11) Glede na izkušnje sofinanciranje Unije zagotavlja, da imajo upravičenci na voljo jasno, stabilno, diverzificirano, preudarno in zadostno financiranje, ter pripomore k omogočanju upravičencem, da lahko neodvisno in učinkovito izpolnjujejo svoje naloge v javnem interesu. Zato bi bilo treba še naprej zagotavljati dovolj sredstev, in sicer prek prispevka Unije dejavnosti določanja mednarodnih računovodskih in revizijskih standardov ter zlasti Fundaciji MSRP, EFRAG in PIOB. (12) Fundacija MSRP in EFRAG sta poleg spreminjanja svojih vzorcev financiranja izvedli tudi reforme upravljanja, da bi njuna struktura in postopki omogočili neodvisno, učinkovito, pregledno in demokratično odgovorno izpolnjevanje nalog v javnem interesu. V povezavi s Fundacijo MSRP je bil z namenom zagotovitve javne odgovornosti in nadzora leta 2009 ustanovljen Nadzorni odbor, povečala se je učinkovitost Svetovalnega sveta za standarde, izboljšala se je preglednost, ocene učinka pa so uradno postale del predpisanega postopka IASB. (13) Za celotno obdobje trajanja programa bi bilo treba določiti proračun, ki bi bil med letnim proračunskim postopkom prva referenca za proračunske organe v smislu točke [17] Medinstitucionalnega sporazuma št. XX/YY/201Z med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. (14) Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in Delegirano uredbo Komisije (EU, Euratom) št.…/… z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[16], ki ščitita finančne interese Unije, je treba uporabljati ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za izvajanje in upravljanje, ter zahtevane sorazmernosti med obsegom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z uporabo teh sredstev. (15) Program sofinanciranja, ki bo vzpostavljen s to uredbo, naj bi prispeval k ciljem zagotavljanja primerljivosti in preglednosti računovodskih izkazov družb po vsej EU, k globalnemu usklajevanju standardov finančnega poročanja s spodbujanjem mednarodnega priznavanja MSRP ter k spodbujanju zbliževanja in mednarodnih revizijskih standardov visoke kakovosti v vseh državah članicah. Program prispeva tudi k strategiji Evropa 2020, saj krepi enotni trg finančnih storitev in kapitala, poleg tega pa prispeva tudi k zunanji razsežnosti strategije. (16) Ta uredba bi morala zagotavljati možnost za sofinanciranje dejavnosti nekaterih organov, ki uresničujejo cilj na področju načrtovanja in sprejemanja standardov ali nadzora nad postopki določanja standardov v zvezi s finančnim poročanjem in revizijo, ki je del politike Unije in to politiko podpira. (17) Financiranje Unije se predlaga za ustrezno opredeljeno in omejeno število najpomembnejših organov na področju računovodskega poročanja in revizije. V sedanjem institucionalnem okviru bi morale ureditve financiranja zagotoviti stabilno, diverzificirano, preudarno in zadostno financiranje, ki bo zadevnim organom omogočilo neodvisno in učinkovito izpolnjevanje njihovih nalog v zvezi z Unijo ali v javnem interesu. (18) Finančno podporo bi bilo treba dodeljevati v skladu s pogoji iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in Delegirano uredbo Komisije (EU, Euratom) št. …/… z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Program sofinanciranja, vzpostavljen s to uredbo, nadomešča prejšnji program sofinanciranja upravičencev. Zato bi bilo treba zaradi pravne varnosti Sklep 716/2009/ES razveljaviti. (19) Za podporo interesom Unije na področjih računovodskega poročanja in revizije ter prožno prilagajanje morebitnim spremembam upravljanja in institucionalnim spremembam na zadevnih področjih bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z izbiro novih upravičencev do programa prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno predložitev zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (20) Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker se ti cilji zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Vsebina in področje uporabe 1. Vzpostavi se program Unije (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 za podporo dejavnostim organov, ki prispevajo k doseganju političnih ciljev Unije v zvezi z računovodskim poročanjem in revizijo. 2. Program zajema dejavnosti za pripravo ali zagotavljanje prispevka k razvoju standardov, za uporabo, ocenjevanje ali spremljanje standardov ali za nadzor nad postopki določanja standardov, kar podpira izvajanje politik Unije na področju računovodskega poročanja in revizije. Člen 2 Cilji 1. Cilj programa je izboljšati pogoje delovanja notranjega trga s podpiranjem preglednega in neodvisnega razvoja mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revidiranja. 2. Ta cilj se bo meril zlasti na osnovi števila držav, ki uporabljajo Mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP) in Mednarodne standarde revidiranja (MSR). Člen 3 Upravičenci do programa 1. Upravičenci do programa so naslednji: (a) upravičenci na področju računovodskega poročanja: – Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG); – Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP); (b) upravičenec na področju revizije: Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB). 2. Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 9, da se izberejo novi upravičenci do programa in ustrezno spremeni odstavek 1. 3. Vsak nov upravičenec je neprofitna pravna oseba, katere cilj je izpolnjevanje dela politike Unije na področju računovodskega poročanja in revizije ter podpiranje te politike, in je neposredni naslednik enega od upravičencev iz odstavka 1. Člen 4 Dodeljevanje donacij Financiranje na podlagi programa se zagotovi v obliki donacij za poslovanje. Člen 5 Preglednost Vsak upravičenec do financiranja iz programa na javno dostopnem mestu, kot je spletna stran, publikacija ali letno poročilo, navede, da je prejel finančna sredstva iz proračuna Evropske unije. Člen 6 Finančne določbe Referenčna finančna sredstva za izvajanje te uredbe v obdobju 2014–2020 znašajo v tekočih cenah 58 010 000 EUR. Člen 7 Izvajanje programa 1. Komisija izvaja program v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. 2. Komisija za izvajanje programa sprejme letne delovne programe. V njih so določeni zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, metoda izvajanja in njihov skupni znesek. Vsebujejo tudi opis dejavnosti, za katere je predvideno financiranje, navedbo zneskov, dodeljenih za posamezno dejavnost, in okviren časovni razpored izvajanja. Vključujejo prednostne naloge za donacije, bistvena merila vrednotenja in najvišjo stopnjo sofinanciranja. Člen 8 Zaščita finančnih interesov Evropske unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče lahko opravijo revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Evropske unije na podlagi tega programa. Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: urad OLAF) lahko opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o donaciji ali pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Ne glede na prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o donacijah, v sklepih o donacijah in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem. Člen 9 Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se pod pogoji iz tega člena prenese na Komisijo. 2. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 3(2) se Komisiji podeli za obdobje sedmih let od začetka veljavnosti te uredbe. 3. Pooblastilo iz člena 3(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastilo iz zadevnega sklepa preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva. 4. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet. 5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(2), začne veljati samo, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 10 Vrednotenje 1. Komisija najpozneje šest mesecev pred koncem programa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uresničevanju ciljev programa. V poročilu se oceni vsaj splošna ustreznost in skladnost programa, učinkovitost njegovega izvajanja ter splošna učinkovitost delovnih programov upravičencev in učinkovitost posameznih delovnih programov upravičencev v smislu uresničevanja ciljev iz člena 2. 2. Poročilo se v vednost predloži tudi Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. Člen 11 Razveljavitev Sklep 716/2009/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014. Člen 12 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[17] Področje: 12 Notranji trg Dejavnost: Finančne storitve in kapitalski trgi 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[18]. X Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Spodbujati sprejetje MSRP na svetovni ravni. Zagotoviti pomembno vlogo EU pri vplivanju na oblikovanje MSRP. Prispevati k neodvisnosti javnega nadzora nad določanjem revizijskih standardov. 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB Posamezni cilj: Izboljšati pogoje delovanja notranjega trga s podpiranjem preglednega in neodvisnega razvoja mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revidiranja. Zadevne dejavnosti v strukturi AMB/ABB: 12.03 Finančne storitve in kapitalski trgi 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda na upravičence/ciljne skupine. Povečanje finančne neodvisnosti upravičencev (Fundacije MSRP, EFRAG in PIOB). Zagotovitev sredstev EFRAG, potrebnih za izvajanje misije evropskega javnega interesa. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Kazalnik rezultata || Zadnji znan rezultat || Cilj Število držav, ki uporabljajo MSRP || Leta 2012 je približno 120 držav uporabljalo MSRP. || Povečanje do leta 2020 Odstotek standardov, odobrenih v EU, v primerjavi s številom standardov, ki jih izda IASB do leta 2020 || Dne 29. oktobra 2012 je bilo v EU odobrenih 89 % MSRP (124 standardov od 139). || 100 % do leta 2020 Število držav EU, ki uporabljajo MSR || Konec leta 2012 je v celoti odobrilo pojasnjene MSR 20 držav članic. || Sprejetje in izvajanje visoko kakovostnih MSR v vseh državah članicah najpozneje do leta 2020 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti Povečati neodvisnost (tudi zaznano neodvisnost) upravičencev na področju računovodskega poročanja in revizije, da bi lahko izvajali misijo javnega interesa na zadovoljiv način. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Glavni cilj programa je zagotoviti primerljivost in preglednost računovodskih izkazov podjetij po vsej EU in svetu ter s tem prispevati k nemotenemu delovanju kapitalskih trgov na ravni EU in svetovni ravni. EU je največja jurisdikcija, ki uporablja MSRP (Uredba 1606/2002). V našem interesu je, da postanejo mednarodni računovodski standardi (MSRP) svetovni računovodski jezik in da se zagotovi zastopanje EU pri javnem nadzoru Fundacije MSRP (kjer bo članstvo v nadzornem organu vezano na prispevek k financiranju). Prav tako je zelo pomembno, da Evropa nudi znaten, verodostojen in neodvisen tehnični prispevek pri razvoju teh standardov. Za navedene dejavnosti je pristojna EFRAG. EU bo morda sprejela mednarodne standarde revidiranja na podlagi Direktive 2006/43. Zato ima neposreden interes za zagotavljanje, da so ti standardi visoke kakovosti in je postopek za njihovo sprejetje predmet neodvisnega javnega nadzora PIOB. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Sedanje financiranje je bilo zaenkrat uspešno pri izpolnjevanju pričakovanj. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi zadevnimi instrumenti Evropska komisija dejavno sodeluje pri reformah upravljanja upravičencev. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – X trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 – ¨ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL ¨ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[19] X Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvajanja na: – ¨ izvajalske agencije, – ¨ organe, ki jih ustanovita Skupnosti[20], – ¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, – ¨ osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“. Opombe 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. V primeru Fundacije MSRP: vmesna in končna poročila. V primeru EFRAG: končna poročila in udeležba služb Komisije v vseh odborih EFRAG. V primeru PIOB: končna poročila in redne povratne informacije Nadzorni skupini. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja Obstaja tveganje, da ne bodo doseženi operativni cilji, če kakovost rezultata upravičencev ni v skladu s prvotnimi cilji, kakor so opisani v letnih predlogih. Obstaja tveganje za ogrožanje finančnih interesov/slovesa EU, če službe Komisije ne odkrijejo neupravičenih izdatkov. 2.2.2. Načrtovani načini kontrole Tveganje, da operativni cilji ne bodo doseženi: – Od upravičencev se pričakuje, da predložijo letno poročilo v skladu s posameznimi cilji vsakega programa in v skladu s smernicami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. – Operativne enote, odgovorne znotraj GD MARKT, imajo redne stike z upravičenci in zlasti sodelujejo v vseh odborih EFRAG. Tveganje za ogrožanje finančnih interesov EU: – Kontrole obveznosti in plačil v zvezi z nepovratnimi sredstvi v GD MARKT se izvajajo v okviru okrepljenega finančnega kroga in vključujejo dokumentacijske preglede ustreznih spremnih dokumentov, vključno z vmesnimi in končnimi poročili, revidiranimi računovodskimi izkazi in posebnimi dokumenti, ki jih zahteva GD. Te kontrole so dokumentirane na kontrolnih seznamih, ki jih sistematično izpolnjujejo vsi akterji, vključeni v zadevne finančne transakcije (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO), vključno s kontrolami, ki jih je opravila finančna enota GD glede finančnih in pravnih zadev, da se zagotovi odobritev plačila. – Finančna enota generalnega direktorata pri vsakem upravičencu sistematično izvaja preglede na kraju samem s preverjanjem vzorca transakcij, da se oceni sistem finančnega in notranjega nadzora upravičenca ter AO zagotovi dodatna zagotovila o zadostni zaščiti finančnih interesov EU. Največja stopnja napake bi ostala pod 2 %. Stroški kontrol bi bili približno 0,5 EPDČ ali 63 500 EUR na leto. Prednost kontrole bi bila v tem, da bi se ustrezno in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodstva porabilo 100 % letno dodeljenega zneska. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Okrepljeni finančni krogi s predhodnim operativnim in finančnim preverjanjem. Redna analiza računovodskih izkazov, letnih poročil in revizijskih potrdil upravičencev. Redne revizije na kraju samem za preverjanje proračunskih sistemov in kontrol. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice[21] Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek število poimenovanje………………………...…… || dif./ nedif. ([22]) || držav Efte[23] || držav kandidatk[24] || tretjih držav || po členu 18(1)(aa) finančne uredbe 1 || 12.0301 Standardi na področju računovodskega poročanja in revidiranja[25] || dif. || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice: se ne uporablja. 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR v tekočih cenah (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira: || Število: 1 || Razdelek: Pametna in vključujoča rast || GD MARKT || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || TOTAL ||  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || || || 12.0301 Fundacija MSRP || prevzete obveznosti || (1) || 4,335 || 4,422 || 4,510 || 4,600 || 4,692 || 4,786 || 4,882 || 0 || 32,227 || plačila || (2) || 3,251 || 4,400 || 4,488 || 4,578 || 4,669 || 4,763 || 4,858 || 1,220 || 31,007 || 12.0301 EFRAG || prevzete obveznosti || (1a) || 3,162 || 3,225 || 3,290 || 3,356 || 3,423 || 3,491 || 3,561 || 0 || 23,508 || plačila || (2a) || 2,372 || 3,209 || 3,274 || 3,339 || 3,406 || 3,474 || 3,543 || 0,891 || 22,617 || 12.0301 PIOB || prevzete obveznosti || (1a) || 0,306 || 0,312 || 0,318 || 0,325 || 0,331 || 0,338 || 0,345 || 0 || 2,275 || plačila[26] || (2a) || 0,000 || 0,306 || 0,312 || 0,318 || 0,325 || 0,331 || 0,338 || 0,345 || 1,930 || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov[27] || || || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 || Odobritve za DG MARKT SKUPAJ || prevzete obveznosti || =1+1a+3 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 || plačila || =2+2a+3 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 plačila || (5) || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih specifičnih programov, SKUPAJ || (6) || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Odobritve za RAZDELEK <1> večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || =4+ 6 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 plačila || =5+ 6 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || prevzete obveznosti || =4+ 6 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 plačila || =5+ 6 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Razdelek večletnega finančnega okvira: || 5 || „Upravni odhodki“ " v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ GD: MARKT ||  Človeški viri || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 3,836  Drugi upravni odhodki || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,175 GD MARKT SKUPAJ || odobritve || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (prevzete obveznosti SKUPAJ =plačila SKUPAJ || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || prevzete obveznosti || 8,376 || 8,532 || 8,691 || 8,854 || 9,019 || 9,188 || 9,361 || 62,021 plačila || 6,196 || 8,488 || 8,647 || 8,808 || 8,973 || 9,141 || 9,312 || 59,565 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritev za poslovanje. – X Za predlog/pobuda so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: se ne uporablja (donacije za poslovanje). 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 3,836 Drugi upravni odhodki || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,175 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[28] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi odhodki upravne narave || || || || || || || || Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || SKUPAJ || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Načrt delovnih mest (za uradnike in začasne uslužbence) XX 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || ||  Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[29] XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || || || || || || XX 01 04 yy[30] || – na sedežu[31] || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || SKUPAJ || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || 5 uradnikov AD in 6 uradnikov AST; sorazmerno s številom obravnavanih dokumentov. Naloge: sprožitev nalog uslužbencev, preverjanje nalog uslužbencev, ohranjanje stikov z upravičencem, nadzor Zunanje osebje || 1 pogodbeni uslužbenec; sorazmerno s številom obravnavanih dokumentov. Naloge: beleženje, pomoč pri načrtovanju in pripravi misij. 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – X Predlog/pobuda je skladna s predlogom novega večletnega finančnega okvira 2014–2020. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[32]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Skupaj Fundacija MSRP z lastnimi sredstvi in sredstvi, prejetimi od tretjih strani (povprečno sofinanciranje upravičenca 87 %) || 24,873 || 27,576 || 30,278 || 32,977 || 35,674 || 38,370 || 41,064 || 230,813 EFRAG z lastnimi sredstvi in sredstvi, prejetimi od tretjih strani (povprečno sofinanciranje upravičenca 60 %) || 4,338 || 4,675 || 4,910 || 5,044 || 5,277 || 5,409 || 5,439 || 35,093 PIOB z lastnimi sredstvi in sredstvi, prejetimi od tretjih strani (povprečno sofinanciranje upravičenca 78 %) || 1,084 || 1,106 || 1,128 || 1,151 || 1,174 || 1,197 || 1,221 || 8,061 Sofinancirane odobritve SKUPAJ || 30,295 || 33,357 || 36,316 || 39,172 || 42,126 || 44,976 || 47,724 || 273,967 3.3. Ocenjeni učinek na prihodke – X Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ na lastna sredstva, – ¨ na razne prihodke. [1] European Financial Reporting and Advisory Group – Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje. [2] Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzpostavitvi programa Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije, UL L 253, 25.9.2009, str. 8. [3] CESR, CEBS, CEIOPS [4] Večkratni pozivi od londonske deklaracije leta 2009 naprej; zadnjič v Los Cabos, 2012. [5] http://www.iosco.org/monitoring_board/pdf/Final%20Report%20on%20the%20Review%20of%20the%20IFRS%20Foundation's%20Governance.pdf [6] EFRAG je organ, naveden v uvodni izjavi (10) Uredbe o MRS. [7] Člani MG so: Evropska komisija, Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (International Organization of Securities Commissions – IOSCO), Baselski odbor za bančni nadzor (Basel Committee on Banking Supervision – BCBS), Mednarodno združenje zavarovalniških nadzornikov (International Association of Insurance Supervisors – IAIS), Odbor za finančno stabilnost (Financial Stability Board – FSB), Mednarodni forum neodvisnih revizijskih regulatorjev (International Forum of Independent Audit Regulators – IFIAR) in Svetovna banka. [8] PIOB nadzira IFAC z vidika javnega interesa. Implicitno so lahko tudi naslednji trije neodvisni odbori IFAC obravnavani kot partnerji PIOB: Odbor za mednarodne standarde revidiranja in dajanja zagotovil (International Auditing and Assurance Standards Board – IAASB), Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje (International Ethics Standards Board for Accountants – IESBA) in Odbor za mednarodne standarde izobraževanja na področju računovodstva (International Accounting Education Standards Board – IAESB). [9] COM(2009) 14 final [10] UL C , , str. . [11] UL L 253, 25.9.2009, str. 8. [12] UL L 243, 11.9.2002, str. 1. [13] UL L 157, 9.6.2006, str. 87. [14] Spremenjeno besedilo člena 26, kakor je navedeno v členu 1 predloga za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, COM(2011) 778 final, in člen 20 predloga za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih zahtevah v zvezi z obvezno revizijo subjektov javnega interesa, COM(2011) 779 final. [15] Predlog za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, COM(2011) 778 final. [16] […] [17] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [18] Kakor je navedeno v členu 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [19] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Po členu 185 finančne uredbe. [21] Proračunska vrstica 12.0301, navedena spodaj, se nanaša na novo nomenklaturo za večletni finančni okvir 2014–2020. Ustreza proračunski vrstici 12.0401 v večletnem finančnem okviru 2007–2013. [22] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [23] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [24] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [25] Proračunska vrstica je okvirna in se lahko spremeni v skladu z letnim postopkom. [26] Plačila PIOB se bodo izvedla brez predplačil in z enim samim postopkom naslednje leto. [27] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [28] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [29] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [30] V okviru zgornje meje za zunanje sodelavce iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [31] Predvsem strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR). [32] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.