[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.3.2006

SEC(2006) 285 konč.

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o pozivu Nemčiji v skladu s členom 104(9) Pogodbe ES, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

ČEZMERNI PRIMANJKLJAJ V NEMčIJI

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem urejata člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti.

Ob ugotovitvi, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2002 presegel referenčno vrednost Pogodbe, ki znaša 3 % BDP, in na podlagi priporočila Komisije je 21. januarja 2003 Svet odločil, da v Nemčiji obstaja čezmerni primanjkljaj (člen 104(6) Pogodbe)[2]. Poleg tega je v smislu Pakta stabilnosti in rasti in na podlagi priporočila Komisije na isti dan Svet sprejel priporočilo v skladu s členom 104(7) za odpravo čezmernega primanjkljaja. V tem priporočilu je Svet pozval „ nemško vlado, naj v skladu s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 čimprej odpravi sedanje stanje čezmernega primanjkljaja “, kar pomeni, da bi se do leta 2004 primanjkljaj moral znižati pod 3 % BDP. Priporočilo je bilo objavljeno. Kakor je navedeno v Sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2004[3], s katerim se je Svet strinjal dne 18. januarja 2005, glede na edinstvene okoliščine, ki so nastale zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003, in glede na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 je treba kot ustrezni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja upoštevati leto 2005.

Leta 2005 je po podatkih Eurostata na podlagi poročila v skladu z Uredbo (ES) št. 3605/93, ki jih je Nemčija predložila Komisiji dne 24. februarja 2006, javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji znašal 3,3 % BDP. V skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, če „ dejanski podatki “ Komisije „ kažejo, da sodelujoča država članica ni zmanjšala čezmernega primanjkljaja v predpisanih rokih (…) v priporočilu iz člena 104(7) (…), Svet nemudoma sprejme sklep po členu 104(9) “, to je, „ pozove državo članico, naj v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja “.

GOSPODARSKO IN PRORAčUNSKO STANJE V NEMčIJI

Po projekcijah napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 je primanjkljaj leta 2005 znašal 3,9 % BDP[4]. Po predvidevanjih služb Komisije bi primanjkljaj ob nespremenjenih politikah znašal 3,7 % BDP leta 2006 in 3,3 % leta 2007. Predvideva se, da bo realna rast BDP znašala 0,8 % leta 2005, 1,2 % leta 2006 in 1,6 % leta 2007, pri čemer se proizvodna vrzel v programskem obdobju ne BI zaprla v celoti.

Glede na to in na še vedno občutljivo gospodarsko stanje je nova vlada, ki je nastopila 18. septembra 2005, oblikovala strategijo za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost iz Pogodbe do leta 2007. Vlada je začela izvajati strategijo konsolidacije že decembra 2005 s sprejetjem prvih predvidenih ukrepov. Dne 22. februarja 2006 je sprejela predlog zveznega proračuna za 2006 in zlasti tudi sprejela osnutek zakona za zvišanje stopnje DDV s 16 % na 19 % od 1. januarja 2007.

Zvezni statistični urad je 22. februarja 2006 objavil podatek, da znaša rast BDP v letu 2005 0,9 %. Po podatkih Eurostata je javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji leta 2005 znašal 3,3 % BDP. Ti podatki do nadaljnje ocene njihove kakovosti temeljijo na začasni priglasitvi Nemčije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93, ki jo je Nemčija predložila Komisiji dne 24. februarja 2006. Razliko glede na jesensko napoved služb Komisije je mogoče zaslediti v davčnih prihodkih, ki so bili večinoma boljši od pričakovanih proti koncu leta 2005.

Po projekcijah vmesne napovedi služb Komisije, objavljene 21. februarja 2006, bo realni BDP zrasel za 1,5 % leta 2006, kar je nekoliko nad omejeno potencialno stopnjo rasti. Opozoriti je treba, da je ta projekcija naravnana navzgor zaradi prednostnega odgovora domačega povpraševanja na načrtovano zvišanje stopnje DDV. Ob upoštevanju posledičnih negativnih ekonomskih učinkov se trenutno pričakuje, da bo rast BDP leta 2007 znašala blizu 1 %.

V skladu z zgornjo makroekonomsko napovedjo se pričakuje, da bo leta 2006 nominalni primanjkljaj še vedno nad 3% BDP, vendar bo izrazito padel pod referenčno vrednost leta 2007. Strukturni primanjkljaj (primanjkljaj v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in začasnih ukrepov) bo kot odstotek BDP po projekcijah služb Komisije med letoma 2005 in 2006 ostal v glavnem nespremenjen in se zmanjšal za vsaj 1 % BDP leta 2007.

ZAHTEVE PRORAčUNSKE POLITIKE DO LETA 2007 IN PO NJEM

Člen 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 določa: „ Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz poziva, Svet v pozivu zahteva, da mora država članica doseči minimalno letno izboljšanje, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. “

Zaradi nizkega potenciala rasti in proračunskih težav zaradi staranja prebivalstva je izrazito zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v Nemčiji bistvenega pomena. Poleg tega trajna proračunska neravnovesja obremenjujejo zaupanje in nenazadnje vplivajo na rast proizvodnje. Strategija konsolidacije proračuna, usmerjena v nadzor proračunskih neravnovesij, je vključena v obsežni delovni program, ki ga je nemška vlada oblikovala novembra 2005. Njeno izvajanje je v napredni stopnji. Strategija konsolidacije ima za cilj proračunsko prilagoditev v strukturnem smislu za vsaj eno odstotno točko do leta 2007. Omejenost učinkov te strategije leta 2006 delno izraža dejstvo, da bodo nekateri od že izvajanih ukrepov pokazali svoj celotni učinek šele z zamudo. Predvidena strukturna proračunska prilagoditev v letih 2006 in 2007 se lahko šteje za skladno z določbami Pakta stabilnosti in rasti, vključno z zahtevanim letnim izboljšanjem ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov najmanj za 0,5 % kot merilu. Na podlagi opisanega scenarija rasti bi morala načrtovana prilagoditev zadostovati, da se primanjkljaj zmanjša na trajen in vzdržen način ter da je skladen z določbami iz Pakta stabilnosti in rasti.

Glede na te dejavnike se zdi, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati najpozneje do leta 2007. Merilo 0,5 % strukturnega izboljšanja letno je treba zagotoviti kumulativno v letih 2006 in 2007.

* * *

Glede na zgornje ugotovitve Komisija priporoča Svetu, da pošlje Nemčiji poziv v skladu s členom 104(9), naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, najpozneje do leta 2007. Uresničljiv potek prilagoditve za trajno zmanjšanje proračuna pod 3 % BDP najpozneje do leta 2007 na podlagi scenarija rasti služb Komisije iz februarja 2006 bi od Nemčije zahteval, da zagotovi kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda (brez enkratnih in začasnih ukrepov) za eno odstotno točko BDP v letih 2006 in 2007. Nemčija mora sprejeti potrebne ukrepe, da konsolidacija proračuna v smeri srednjeročnega cilja strukturno uravnoteženega salda temelji na zmanjševanju strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP letno po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja. Komisija tudi priporoča, da se pred [14. julijem] 2006 predloži poročilo z opisom ukrepov zaradi izpolnjevanja obveznosti iz priporočil Odločbe Sveta. Poročilo mora zlasti vključevati proračunsko oceno ukrepov z učinkom leta 2006 in 2007 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in možnih tveganj, povezanih z predpostavljenim makroekonomskim scenarijem. Komisija bo to poročilo vrednotila pri oceni napredka v zmanjševanju čezmernega primanjkljaja. Komisija prav tako v skladu s členom 104(9) priporoča, da se od Nemčije zahteva predložitev nadaljnjih poročil po natančno določenem časovnem razporedu.

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o pozivu Nemčiji v skladu s členom 104(9) Pogodbe ES, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(9) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije v skladu s členom 104(9),

ob upoštevanju naslednjega:

1. Člen 104(1) Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

2. Pakt stabilnosti in rasti temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt stabilnosti in rasti vključuje Uredbo sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[5].

3. Resolucija Evropskega sveta iz Amsterdama o Paktu stabilnosti in rasti z dne 17. junija 1997[6] slovesno poziva vse strani, namreč države članice, Svet in Komisijo, naj natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt stabilnosti in rasti.

4. V Odločbi Sveta 2003/89/ES[7] z dne 21. januarja 2003 je bilo v skladu s členom 104(6) Pogodbe odločeno, da v Nemčiji obstaja čezmeren primanjkljaj.

5. Svet je v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 je 21. januarja 2003 naslovil na Nemčijo Priporočilo s pozivom, naj Nemčija čimprej in najpozneje do leta 2004 odpravi čezmerni primanjkljaj. Priporočilo je bilo objavljeno. Kakor je navedeno v Sporočilu Komisije z dne 14. decembra 2004[8], s katerim se je Svet strinjal dne 18. januarja 2005, glede na edinstvene okoliščine, ki so nastale zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003, in glede na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 je treba kot ustrezni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja upoštevati leto 2005.

6. Od leta 2002 naprej je bil javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji bil precej nad referenčno stopnjo Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Delež dolga glede na BDP se je povečal z nižjega od referenčne vrednosti Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, v letu 2001 na predvidenih 69 % BDP v letu 2006.

7. Po podatkih Eurostata je javnofinančni primanjkljaj v Nemčiji leta 2005 znašal 3,3 % BDP. Ti podatki do nadaljnje ocene njihove kakovosti temeljijo na začasni priglasitvi Nemčije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem[9], ki jo je Nemčija predložila Komisiji dne 24. februarja 2006. Poleg tega bo na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov ob upoštevanju proračunskih načrtov, ki jih je doslej sprejela nemška vlada, javnofinančni primanjkljaj v letu 2006 še naprej ostajal nad referenčno vrednostjo Pogodbe, kar potrjuje, da se primanjkljaj ni zmanjšal.

8. Če dejanski podatki v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 kažejo, da sodelujoča država članica ni zmanjšala čezmernega primanjkljaja v rokih, predpisanih v priporočilu iz člena 104(7), Svet nemudoma sprejme sklep po členu 104(9), to je, pozove državo članico, naj v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja, v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97.

9. Po projekcijah napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 je primanjkljaj leta 2005 znašal 3,9 % BDP[10]. Po predvidevanjih služb Komisije bi primanjkljaj ob nespremenjenih politikah znašal 3,7 % BDP leta 2006 in 3,3 % leta 2007. Predvideva se, da bo realna rast BDP znašala 0,8 % leta 2005, 1,2 % leta 2006 in 1,6 % leta 2007, pri čemer bi se proizvodna vrzel ne zaprla v celoti v programskem obdobju. Glede na to in na še vedno občutljivo gospodarsko stanje je nova vlada, ki je nastopila 18. septembra 2005, oblikovala strategijo za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost Pogodbe do leta 2007. Vlada je začela izvajati strategijo konsolidacije že decembra 2005 s sprejetjem prvih predvidenih ukrepov. Dne 22. februarja 2006 je sprejela predlog zveznega proračuna za 2006 in zlasti tudi sprejela osnutek zakona za zvišanje stopnje DDV s 16 % na 19 % od 1. januarja 2007.

10. Zvezni statistični urad je 22. februarja 2006 objavil podatke za javnofinančni primanjkljaj in rast BDP v letu 2005, to je 0,9 % oziroma 3,3 % BDP. Razlika glede na jesensko napoved služb Komisije je mogoče zaslediti v davčnih prihodkih, ki so bili večinoma boljši od pričakovanih proti koncu leta 2005. Po projekcijah vmesne napovedi služb Komisije, objavljene 21. februarja 2006, bo realni BDP zrasel za 1,5 % leta 2006, kar je nekoliko nad omejeno potencialno stopnjo rasti. Opozoriti je treba, da je ta projekcija naravnana navzgor zaradi prednostnega odgovora domačega povpraševanja na načrtovano zvišanje stopnje DDV. Ob upoštevanju posledičnih negativnih ekonomskih učinkov se trenutno pričakuje, da bo rast BDP leta 2007 znašala manj kot 1 %. V skladu z zgornjo makroekonomsko napovedjo se pričakuje, da bo leta 2006 nominalni primanjkljaj še vedno nad 3% BDP, vendar bo izrazito padel pod referenčno vrednost leta 2007. Strukturni primanjkljaj (primanjkljaj v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in začasnih ukrepov) bo kot odstotek BDP po projekcijah služb Komisije med letoma 2005 in 2006 ostal v glavnem nespremenjen in se približal 1 % BDP leta 2007.

11. Pri določitvi roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja je treba upoštevati naslednje dejavnike. Prvič, izvajana proračunska prilagoditev je vključena v obsežno strategijo, pri čemer so načrtovani ukrepi že na napredni stopnji v procesu sprejetja, kar zmanjšuje negotovosti v zvezi z učinkovitostjo konsolidacije. Drugič, omejeni učinki pri redukciji strukturnega primanjkljaja, ki se pričakujejo za leto 2006, vsaj delno odražajo dejstvo, da bodo učinki nekaterih že izvajanih ukrepov vidni šele z zamudo. Predvidena strukturna proračunska prilagoditev za vsaj 1 % v letih 2006 in 2007 se lahko šteje za skladno z določbami Pakta stabilnosti in rasti, vključno z zahtevanim letnim izboljšanjem ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov za najmanj 0,5 % kot merilu. Na podlagi splošnih makroekonomskih napovedi, opisanih pod uvodno izjavo (10), bi morala taka prilagoditev zadostovati, da se primanjkljaj zmanjša na trajen in vzdržen način.

12. Glede na te dejavnike se zdi, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati najpozneje do leta 2007. Merilo 0,5 % strukturnega izboljšanja letno je treba zagotoviti kumulativno v letih 2006 in 2007.

13. V skladu z drugim pododstavkom člena 104(9) Pogodbe, lahko Svet od Nemčije zahteva, da mu po natančno določenem časovnem razporedu predloži poročila in tako omogoči preverjanje njenih prizadevanj pri prilagajanju, da se izpolnijo obveznosti iz te odločbe. Nemčija mora najpozneje do [14. julija] 2006 predložiti Komisiji poročilo z opisom ukrepov, ki so bili že sprejeti in se nameravajo sprejeti, da bi se izpolnile obveznosti te odločbe. Poročilo mora zlasti vključevati proračunsko oceno ukrepov z učinkom na proračunski rezultat v letih 2006 in 2007 za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in možnih tveganj, povezanih s predpostavljenim makroekonomskim scenarijem. Komisija bo to poročilo vrednotila pri oceni napredka v zmanjševanju čezmernega primanjkljaja. Nemčija mora predložiti nadaljnja poročila v skladu z roki za poročanje o proračunskih primanjkljajih in dolgu, ki jih določa člen 4 Uredbe (ES) št. 3605/93.

14. Prilagoditveni ukrepi morajo zagotoviti trajno izboljšanje v javnofinančnem saldu. Da bi se zagotovila vzdržna konsolidacija proračuna v smeri srednjeročnega cilja Nemčije za strukturno uravnotežen proračun, je po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja potrebno zmanjšanje strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % letno –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1. Nemčija mora čimprej in najpozneje do leta 2007 odpraviti sedanje stanje čezmernega primanjkljaja.

2. Nemčija mora v letih 2006 in 2007 zagotoviti kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov za eno odstotno točko.

Člen 2

1. Nemčija mora najpozneje do [14. julija] 2006 predložiti Komisiji poročilo z opisom ukrepov, da se zagotovi izpolnjevanje obveznosti iz te odločbe. Komisija bo to poročilo vrednotila pri oceni napredka v zmanjševanju čezmernega primanjkljaja.

2. Nemčija mora do [1. oktobra 2006, 1. aprila 2007, 1. oktobra 2007 in 1. aprila 2008] predložiti Komisiji nadaljnja poročila, ki obravnavajo napredek pri izpolnjevanju obveznosti iz te odločbe.

Člen 3

Nemčija mora sprejeti potrebne ukrepe, da konsolidacija proračuna v smeri srednjeročnega cilja strukturno uravnoteženega salda temelji na zmanjševanju strukturnega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP letno po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju,

Za Svet

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str.5).

[2] Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem so na voljo na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.

[3] Sporočilo Komisije Svetu: Položaj Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti , COM(2004) 813.

[4] Ta podatek na splošno ustreza podatku, ki so ga priglasili nemški organi 1. septembra (3,7 % BDP), pri čemer največja razlika izhaja iz listninjenja, ki ga je določil pokojninski urad za nekdanje poštne uradnike; jesenska napoved ga namreč ni obravnavala kot usmerjenega v zmanjšanje primanjkljaja.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str.5).

[6] UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

[7] UL L 34/16, 11.2.2003.

[8] Sporočilo Komisije Svetu: Položaj Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti , COM(2004) 813.

[9] UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

[10] To na splošno ustreza podatku, ki so ga 1. septembra priglasili nemški organi (3,7 % BDP), pri čemer največja razlika izhaja iz listninjenja, ki ga je določil pokojninski urad za nekdanje poštne uradnike; jesenska napoved ga namreč ni obravnavala kot usmerjenega v zmanjšanje primanjkljaja.