[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.12.2008

COM(2008) 825 konč.

2008/0242 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva]

(Prenovitev)

{SEC(2008) 2981}{SEC(2008) 2982}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „EURODAC“ (v nadaljnjem besedilu: uredba EURODAC)[1] je začela veljati 15. decembra 2000. Informacijski sistem EURODAC, ki se uporablja po vsej Skupnosti, je bil uveden za omogočanje lažje uporabe dublinske konvencije[2], ki je bila namenjena razvoju jasnega in učinkovitega mehanizma za določanje odgovornosti glede prošenj za azil, vloženih v eni od držav članic EU. Konvencijo je nadomestil pravni instrument Skupnosti, tj. Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (v nadaljnjem besedilu: dublinska uredba)[3]. Sistem EURODAC je začel delovati 15. januarja 2003.

Komisija je junija 2007 objavila poročilo o oceni dublinskega sistema[4](v nadaljnjem besedilu: poročilo o oceni), ki je zajemalo prva tri leta delovanja sistema EURODAC (2003–2005). Čeprav je v tem poročilu priznala, da je uporaba Uredbe na splošno zadovoljiva, je poudarila nekatere težave, povezane z učinkovitostjo sedanjih zakonodajnih določb, in napovedala vprašanja, ki jih je treba obravnavati, da bi sistem EURODAC bolje podpiral uporabo dublinske uredbe.

Kot je bilo napovedano že v načrtu politike azila[5], je ta predlog del prvega svežnja predlogov, namenjenih zagotovitvi večje usklajenosti in boljših standardov zaščite v okviru skupnega evropskega azilnega sistema (v nadaljnjem besedilu: CEAS). Njegovo sprejetje poteka hkrati s prenovitvijo dublinske uredbe[6] in direktive o pogojih sprejema[7]. Komisija bo leta 2009 predlagala spremembe direktive o pogojih[8] in direktive o azilnih postopkih[9]. Prav tako bo v prvem četrtletju leta 2009 predlagala ustanovitev evropskega podpornega urada za azil, katerega namen bo zagotovitev praktične pomoči državam članicam pri sprejemanju odločitev o prošnjah za azil. Podporni urad bo s posebnim strokovnim znanjem in izkušnjami ter praktično podporo zagotavljal tudi pomoč državam članicam, katerih nacionalni azilni sistemi so zlasti zaradi njihovega geografskega položaja pod posebnim pritiskom, da bodo lahko izpolnjevale zahteve iz zakonodaje Skupnosti.

V poročilu o oceni je bilo ugotovljeno, da nekatere države članice še vedno pozno pošiljajo prstne odtise . Uredba EURODAC trenutno določa le zelo okviren rok za pošiljanje prstnih odtisov, kar lahko v praksi povzroči znatne zamude. Ta ugotovitev je zelo pomembna, saj zamuda pri prenosu lahko da rezultate, ki so v nasprotju z načeli določanja odgovorne države članice, določenimi v dublinski uredbi.

V poročilu o oceni je bilo poudarjeno, da je neučinkovito upravljanje izbrisa podatkov posledica pomanjkanja učinkovitega instrumenta, ki bi državam članicam omogočal medsebojno obveščanje o statusu prosilcev za azil. Države članice, ki so vnesle podatke o določeni osebi, pogosto niso seznanjene s tem, da je druga država članica, iz katere izvirajo podatki, izbrisala podatke, in torej ne vedo, da bi morale izbrisati svoje podatke glede zadevne osebe. Zaradi tega ni mogoče zadovoljivo spremljati spoštovanja načela, da „nobenih podatkov ni dovoljeno hraniti v obliki, ki omogoča identifikacijo oseb, na katere se nanašajo osebni podatki, dlje časa, kot je potrebno za namene, za katere so bili podatki zbrani“.

V skladu z analizo iz poročila o oceni pomeni nejasna opredelitev nacionalnih organov, ki imajo dostop do sistema EURODAC , oviro za Komisijo in evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) pri izvajanju njune naloge spremljanja in nadzora.

Iz statističnih podatkov sistema EURODAC je razvidno, da nekatere osebe, ne glede na to, da jim je že bil odobren azil v eni od držav članic, znova zaprosijo za azil v drugi ali v nekaterih primerih celo v isti državi članici. Vendar pa na podlagi veljavne uredbe EURODAC ta informacija ni na voljo državam članicam, ki vnašajo podatke v zvezi s tako osebo ob ponovni prošnji za azil. Zaradi tega lahko osebe, ki že imajo azil v eni od držav članic, znova zaprosijo za azil v drugi državi članici, kar je v nasprotju z načelom ene same odgovorne države članice.

Zaradi praktičnih sprememb, potrebe po uskladitvi z razvojem pravnega reda na področju azila od sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000, pa tudi umestitve operativnega upravljanja sistema EURODAC v okvir nove strukture upravljanja je potrebnih več tehničnih sprememb.

V podrobni oceni učinka je bilo za vsako od težav, ugotovljenih v poročilu o oceni, proučenih več možnih rešitev. Zato je namen sedanjega predloga prenovitev Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 in njene izvedbene uredbe, tj. Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002[10] (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba), da bi se med drugim izboljšala učinkovitost izvajanja uredbe EURODAC, zagotovila usklajenost s pravnim redom na področju azila, kakor se je razvil od sprejetja Uredbe, prilagodile nekatere določbe ob upoštevanju dejanskega razvoja od sprejetja Uredbe, vzpostavil nov okvir upravljanja in zagotovila višja raven varstva osebnih podatkov.

- Splošno ozadje

Haaški program je Komisijo pozval, naj Svetu in Evropskemu parlamentu predloži instrumente za drugo fazo skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS), da bi lahko bili sprejeti pred koncem leta 2010.

Namera Komisije o predložitvi sprememb uredbe EURODAC v okviru druge faze skupnega evropskega azilnega sistema je bila potrjena v njenem dokumentu „Načrt politike azila – Celostni pristop k zaščiti v EU“[11], ki je bil objavljen pred kratkim.

Da bi se zagotovila raven usklajenosti v drugi fazi skupnega evropskega azilnega sistema, se ta prenovitev uredbe EURODAC in njene izvedbene uredbe predlaga vzporedno s predlogom za spremembo dublinske uredbe.

Če se na ravni EU ne bi sprejeli ukrepi, bi se zgoraj opisane težave nadaljevale, saj sedanje besedilo Uredbe ne zadostuje za učinkovito podporo pri uporabi dublinske uredbe. Države članice bi si lahko določbe Uredbe razlagale vsaka na svoj način, kar bi lahko oviralo pravilno in enotno uporabo uredbe EURODAC ter tako povzročilo resna razhajanja pri njeni uporabi in s tem povezano pravno negotovost.

OBSTOJEčE DOLOčBE NA PODROčJU, NA KATERO SE NANAšA PREDLOG

Dublinski sistem sestavljata dublinska uredba[12] in uredba EURODAC ter njuni izvedbeni uredbi: Uredba Komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države[13], in Uredba Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe dublinske konvencije[14].

USKLAJENOST Z DRUGIMI POLITIKAMI

Ta predlog je v celoti skladen s sklepi Evropskega sveta v Tampereju iz leta 1999, Haaškim programom iz leta 2004 in Listino o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti kar zadeva pravico do azila in varstvo osebnih podatkov.

Uredba SIS[15] II in uredba VIS[16] določata potrebo po ustanovitvi „upravljavskega organa“ za namene upravljanja njunih obsežnih informacijskih sistemov. V skupnih izjavah k navedenima uredbama se Svet in Evropski parlament strinjata, da bi moral biti upravljavski organ agencija[17]. V skladu s sklepno ugotovitvijo ocene učinka, ki je bila pripravljena z namenom ustanovitve take agencije, bi se z dolgoročnega vidika izboljšala produktivnost in zmanjšali operativni stroški, če bi bili vsi obsežni informacijski sistemi združeni na eni lokaciji in bi imeli skupnega upravljavca ter bi se zanje uporabljala ista platforma. Zato naj bi bila nova regulativna agencija dejansko najboljša možnost za izvajanje nalog „upravljavskega organa“ za sisteme SIS II, VIS in tudi za EURODAC.

UPOšTEVANJE LISTINE O TEMELJNIH PRAVICAH

V okviru prenovitve je bila ustrezna pozornost namenjena temeljnim pravicam. V oceni učinka, ki je priložena predlogu, so bile obravnavane posledice za pravico do azila in varstvo osebnih podatkov.

Kar zadeva pravico do azila, so bile določbe Uredbe v zvezi z informacijami o dublinskem sistemu, ki morajo biti zagotovljene prosilcem za azil , spremenjene, da bi se prosilcem za azil omogočilo učinkovito uveljavljanje njihove pravice do azila.

Nova določba, ki od držav članic zahteva, da v sistemu EURODAC navedejo dejstvo, da uporabljajo diskrecijsko klavzulo iz dublinske uredbe, olajšuje komunikacijo med državami članicami in s tem preprečuje negotovost prosilca za azil, saj omogoča večjo jasnost glede tega, katera država članica obravnava njegov primer.

Kar zadeva varstvo osebnih podatkov, predlog z omogočanjem učinkovitega upravljanja izbrisa podatkov zagotavlja, da se nobeni podatki ne hranijo v obliki, ki omogoča identifikacijo oseb, na katere se nanašajo podatki, dlje časa, kot je potrebno za namene, za katere so bili podatki zbrani. Isto načelo je osnova spremembi, ki obdobje hrambe podatkov o državljanih tretjih držav ali osebah brez državljanstva, katerih prstni odtisi so bili odvzeti v povezavi z nezakonitim prehodom zunanje meje , usklajuje z obdobjem, v katerem je država članica na podlagi navedene informacije odgovorna v skladu z dublinsko uredbo.

Zato je ta predlog v celoti skladen z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti kar zadeva pravico do azila (člen 18) in varstvo osebnih podatkov (člen 8), ter ga je treba temu ustrezno tudi uporabljati.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

Komisija je junija 2007 objavila Zeleno knjigo o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu[18], v kateri so bile predlagane možnosti glede prihodnjih značilnostih dublinske uredbe in uredbe EURODAC. V okviru širšega javnega posvetovanja o zeleni knjigi je bilo prejetih 89 prispevkov, ki so jih predložile različne zainteresirane strani.

Službe Komisije so z državami članicami razpravljale o izidu poročila o oceni in smernicah za načrtovane spremembe Uredbe v okviru Odbora za priseljevanje in azil (marec 2008) ter na dveh neformalnih strokovnih srečanjih, ki sta bili posvečeni sklepnim ugotovitvam iz poročila o oceni (oktober 2007 in april 2008).

Prav tako so bila pri pripravi sprememb Uredbe opravljena neformalna posvetovanja z Uradom visokega komisarja za begunce (UNCHR), Evropskim Svetom za begunce in izgnance (ECRE) ter ENVP.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Za izboljšanje učinkovitosti izvajanja uredbe EURODAC bodo določeni jasnejši roki za pošiljanje podatkov.

Da bi se bolje upoštevale zahteve v zvezi z varstvom podatkov , bo upravljanje izbrisa podatkov iz osrednje podatkovne zbirke izboljšano s tem, da bo centralni sistem obvestil države članice o potrebi po izbrisu podatkov.

V skladu z veljavno uredbo EURODAC je treba po petih letih delovanja sistema EURODAC sprejeti odločitev glede tega, ali naj se podatki o beguncih (ki so bili doslej shranjeni, vendar niso bili na voljo za iskanje) hranijo in so na voljo za iskanje, ali pa naj se predčasno izbrišejo, ko se osebi, na katero se nanašajo osebni podatki, prizna status begunca. Za obveščanje držav članic o statusu tistih prosilcev, ki jim je bila dejansko že odobrena mednarodna zaščita v državi članici, bodo podatki o beguncih odblokirani (tj. na voljo bodo za iskanje).

Za omogočanje lažje uporabe dublinske uredbe se bo od držav članic zahtevalo, da v sistemu EURODAC navedejo dejstvo, da uporabljajo diskrecijsko klavzulo iz navedene uredbe, tj. prevzemajo odgovornost za obravnavanje vloge prosilca, za kar na podlagi meril iz dublinske uredbe običajno ne bi bile pristojne.

Za zagotavljanje usklajenosti s pravnim redom na področju azila , kakor se je razvil od sprejetja Uredbe, Komisija predlaga razširitev področja uporabe Uredbe z vključitvijo subsidiarne zaščite in uskladitev izrazja, ki se glede tujcev uporablja v Uredbi, z izrazjem v drugih instrumentih s področja azila („državljani tretjih držav in osebe brez državljanstva“). Skladnost z dublinsko uredbo (kakor tudi z zahtevami glede varstva podatkov, zlasti načelom sorazmernosti) bo zagotovljena z uskladitvijo obdobja hrambe podatkov o državljanih tretjih držav ali osebah brez državljanstva, katerih prstni odtisi so bili odvzeti v povezavi z nezakonitim prehodom zunanje meje, z obdobjem, v katerem je država članica na podlagi navedene informacije odgovorna v skladu s členom 14(1) dublinske uredbe (tj. eno leto).

Prav tako je pomembno prilagoditi nekatere določbe, da bi se upošteval dejanski razvoj od sprejetja Uredbe. Zato so v tem predlogu obravnavani sprememba pravnega instrumenta, katerega lažjo uporabo omogoča uredba EURODAC (iz dublinske konvencije v dublinsko uredbo), prenos nalog skupnega nadzornega organa na pozneje ustanovljeni ENVP in sprva predvidena, zdaj že zastarela praksa pošiljanja podatkov centralni enoti na druge načine kot z digitalnim prenosom (npr. na DVD-jih ali na papirju).

Za obravnavo vprašanj v zvezi z varstvom podatkov je boljše varstvo osebnih podatkov omogočeno s spremembo določbe o imenovanju pristojnih nacionalnih organov (potrebno je natančno opredeliti odgovorno enoto ter povezavo med njenimi dejavnostmi in namenom sistema EURODAC). Zaradi preglednosti bo seznam teh organov objavljen v Uradnem listu Evropske unije , s čimer bodo upoštevani pomisleki zainteresiranih strani v zvezi z varstvom podatkov.

V predlogu sta vključeni tudi prilagoditev in jasnejša opredelitev pojmov za različne stopnje upravljanja podatkovne zbirke (Komisija, upravljavski organ, centralni sistem). SIS II in VIS že imata isto tehnično platformo in predvideno je, da bo funkcionalnost, ki omogoča ujemanje biometričnih podatkov (BMS), v prihodnosti skupna vsem trem sistemom, tj. SIS II, VIS in EURODAC. Dokler ni ustanovljen upravljavski organ za vse tri sisteme, je Komisija še naprej odgovorna za delovanje centralne enote in zagotavljanje varnosti prenosa podatkov v sistem EURODAC ter iz njega.

Ob sprejetju uredbe EURODAC je bilo odločeno, da bodo nekatere določbe sprejete z izvedbeno uredbo, Svet pa si je pridržal pravico do sprejetja izvedbene uredbe. Po mnenju Komisije je narava določb v obeh instrumentih podobna. Poleg tega je postopek za njuno sprejetje enak (tj. soodločanje). Zato predlog predvideva razveljavitev izvedbene uredbe in vključitev njene vsebine v uredbo EURODAC .

Edina določba[19], za katero je bil določen postopek komitologije, se je izkazala za nepomembno, zato Komisija v več kot petih letih delovanja sistema ni sklicala srečanja tega odbora. Zaradi tega se predlaga ukinitev odbora , predvidenega v Uredbi.

PRAVNA PODLAGA

Ta predlog spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000 in ima isto pravno podlago kot navedeni akt, to je člen 63(1)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Naslov IV Pogodbe se v skladu z določbami Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen pogodbama, ne uporablja za Združeno kraljestvo in Irsko, razen če se ti dve državi odločita drugače.

Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 je za Združeno kraljestvo in Irsko zavezujoča, saj sta na podlagi zgoraj omenjenega protokola sporočili svojo željo po sodelovanju pri sprejetju in uporabi navedene uredbe. Stališče teh držav članic glede sedanje uredbe ne vpliva na njuno morebitno sodelovanje v zvezi s spremenjeno uredbo.

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen pogodbama, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe in je ta uredba ne zavezuje ter se zanjo ne uporablja. Vendar pa bo Danska glede na to, da na podlagi mednarodnega sporazuma[20], ki ga je z ES sklenila leta 2006, uporablja veljavno dublinsko uredbo, v skladu s členom 3 navedenega sporazuma obvestila Komisijo o svoji odločitvi glede izvajanja vsebine spremenjene uredbe.

VPLIV PREDLOGA NA DRžAVE, PRIDRUžENE DUBLINSKEMU SISTEMU, KI NISO čLANICE EU

Vzporedno s pridružitvijo več držav, ki niso članice EU, schengenskemu pravnemu redu, je Skupnost sklenila več sporazumov, ki te države pridružujejo tudi pravnemu redu Dublin/EURODAC, oziroma sklepanje teh sporazumov še poteka:

− sporazum o pridružitvi Islandije in Norveške, sklenjen leta 2001[21];

− sporazum o pridružitvi Švice, sklenjen 28. februarja 2008[22];

− protokol o pridružitvi Lihtenštajna, podpisan 28. februarja 2008[23].

Da bi se vzpostavile pravice in obveznosti med Dansko – ki se je, kakor je zgoraj obrazloženo, z mednarodnim sporazumom pridružila pravnemu redu Dublin/EURODAC – in zgoraj navedenimi pridruženimi državami, sta bila med Skupnostjo in pridruženimi državami sklenjena dva druga instrumenta[24].

V skladu z zgoraj navedenimi tremi sporazumi pridružene države brez izjem sprejmejo pravni red Dublin/EURODAC in njegove spremembe. Ne sodelujejo pri sprejetju aktov, ki spreminjajo ali nadgrajujejo dublinski pravni red (vključno s tem predlogom), vendar morajo Komisijo v določenem časovnem roku obvestiti o svoji odločitvi glede tega, ali bodo sprejele vsebino navedenega akta, ko ga Svet in Evropski parlament odobrita. Če Norveška, Islandija, Švica ali Lihtenštajn ne sprejmejo akta, ki spreminja ali nadgrajuje pravni red Dublin/EURODAC, se uporabi „giljotinska klavzula“ in zadevni sporazumi bodo prekinjeni, razen če se skupni/mešani odbor, ki ga sporazumi vzpostavljajo, soglasno ne odloči drugače.

NAčELO SUBSIDIARNOSTI

Zaradi nadnacionalne narave težav, povezanih z azilom in zaščito beguncev, je primerno, da EU v okviru skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS) predlaga rešitve za zgoraj opisane težave v zvezi z uredbo EURODAC. Čeprav je bila z Uredbo, sprejeto leta 2000, dosežena pomembna raven usklajenosti, še vedno obstajajo možnosti za razvoj podpore, ki jo zagotavlja sistem EURODAC pri izvajanju dublinske uredbe. Potreba po ukrepanju na ravni EU glede upravljanja podatkovne zbirke EU, ki je bila vzpostavljena v podporo izvajanju uredbe v zvezi s čezmejnimi gibanji prosilcev za azil, je očitna.

NAčELO SORAZMERNOSTI

V oceni učinka sprememb uredbe EURODAC so bile ocenjene vse možne politike za obravnavanje ugotovljenih težav, da bi se tako zagotovilo optimalno razmerje med praktično vrednostjo in potrebnimi prizadevanji. Ugotovljeno je bilo, da ukrepanje na ravni EU ne presega tega, kar je potrebno za dosego cilja rešitve navedenih težav.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

2008/0242 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi sistema „EURODAC“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije √ Uredbe (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[25],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[26],

ob upoštevanju naslednjega:

ò novo

(1) Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije[27] in Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije[28]. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni uredbi prenoviti.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 1

(1) Države članice so ratificirale Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot jo spreminja Protokol o statusu beguncev iz Novo Yorka z dne 31. januarja 1967.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 2 (prilagojeno)

(2) Države članice so dne 15. junija 1990 s podpisom v Dublinu sklenile Konvencijo, ki določa državo, odgovorno za pregled prošenj za azil, vloženih v državi članici Evropske skupnosti (v nadaljevanju „Dublinska konvencija“).

ò novo

(2) Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije glede postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice, odprtega za tiste, ki jih okoliščine prisilijo v zakonito iskanje zaščite v Skupnosti.

(3) Dosežena je bila prva faza vzpostavitve skupnega evropskega azilnega sistema, ki naj bi z dolgoročnega vidika omogočila skupni postopek in enoten status po vsej Uniji za osebe, ki jim je bil odobren azil. Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel Haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005−2010. V zvezi s tem je Haaški program pozval Evropsko komisijo, naj pripravi oceno pravnih instrumentov prve faze ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži instrumente in ukrepe za drugo fazo, da bi se lahko sprejeli do leta 2010.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 3 (prilagojeno)

ð novo

(4) Za namen uporabe Dublinske konvencije √ Uredbe Sveta (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva][29] Õ, je treba ugotoviti istovetnost prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanjih meja Skupnosti. Za učinkovito uporabo Dublinske konvencije √ Uredbe Sveta (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ, zlasti točk (c) in (e) (b) in (d) njenega člena 10(1)18(1) Uredbe, je tudi zaželeno, da se vsaki državi članici omogoči preverjanje, ali je tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ, ki je bila odkrita med ilegalnim nezakonitim zadrževanjem na njenem ozemlju te države, že zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 4 (prilagojeno)

(5) Prstni odtisi so pomemben element pri ugotavljanju istovetnosti takšnih oseb. Zato je treba vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov njihovih prstnih odtisov √ o njihovih prstnih odtisih Õ.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 5 (prilagojeno)

ð novo

(6) Zaradi tega je treba vzpostaviti sistem, imenovan "Eurodac"„EURODAC“, ki je sestavljen iz centralnega enote ð sistema ï, ki bo nameščen na Komisiji in bo upravljala v katerem deluje računalniško podprtoa osrednjoa zbirkoa podatkov prstnih odtisov √ podatkov o prstnih odtisih Õ , ter iz elektronskih naprav za prenos podatkov med državami članicami in osrednjo podatkovno zbirko ð centralnim sistemom ï.

ò novo

(7) Za zagotovitev enake obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do tovrstne zaščite, pa tudi za zagotovitev usklajenosti z veljavnim pravnim redom EU na področju azila, zlasti z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite, ter Uredbo Sveta (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], je primerno razširiti področje uporabe te uredbe z vključitvijo prosilcev za subsidiarno zaščito in oseb, ki uživajo subsidiarno zaščito.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 6 (prilagojeno)

ð novo

(8) Poleg tega je treba državam članicam naložiti, naj vsakemu prosilcu za azil ð mednarodno zaščito ï ter vsakemu tujcu √ državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, prijetemui zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje države članice, ki je starejši od √ dopolnila Õ 14 let, nemudoma vzamejo prstne odtise ð in pošljejo ï ð podatke o prstnih odtisih ï .

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 7 (prilagojeno)

ð novo

(9) Določiti je treba natančna pravila glede prenosa takšnih podatkov prstnih odtisov √ podatkov o prstnih odtisih Õ v centralnoi enoto ð sistem ï, zapisa teh in drugih pomembnih podatkov v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï, njihovega shranjevanja, primerjave z drugimi podatki o prstnih odtisih, prenosa rezultatov takšne primerjave ter blokiranja in brisanja √ izbrisa Õ shranjenih podatkov. Ta pravila so lahko za različne kategorije tujcev √ državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva Õ različna in morajo biti prirejena prilagojena njihovemu posebnemu položaju.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 8 (prilagojeno)

ð novo

(10) Tujci √ Državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva Õ, ki so zaprosili za azil ð mednarodno zaščito ï v eni od držav članic, lahko imajo lahko možnost, da po daljšem časovnem obdobju zaprosijo za azil ð mednarodno zaščito ï tudi v drugi državi članici. Zato bi moralo biti maksimalno najdaljše obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih v centralniem enoti ð sistemu ï precej dolgo. Glede na to, da večina tujcev √ državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva Õ, ki ostanejo v Skupnosti več let, po tem času pridobi urejen status ali celo državljanstvo države članice, bi morali šteti deset let za razumno obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 9 (prilagojeno)

(11) Čas hranjenja bi moral biti v nekaterih posebnih primerih, ko ni potrebe, da bi podatke o prstnih odtisih hranili tako dolgo, krajši. Podatke o prstnih odtisih bi morali izbrisati takoj, ko tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ pridobi državljanstvo ene od držav članic.

ò novo

(12) Primerno je, da se hranijo podatki, ki se nanašajo na posameznike, katerih prstni odtisi so že bili shranjeni v sitemu EURODAC v času njihove vložitve prošnje za mednarodno zaščito in katerim jim je bila odobrena mednarodna zaščita v državi članici, da bi se omogočilo primerjanje teh podatkov s podatki, shranjenimi ob vložitvi prošnje za mednarodno zaščito.

(13) V prehodnem obdobju bi morala biti za upravljanje centralnega sistema in komunikacijske infrastrukture še naprej odgovorna Komisija. Na podlagi ocene učinka, ki vsebuje podrobno analizo alternativnih možnosti s finančnega, operativnega in organizacijskega vidika, bi bilo treba dolgoročno gledano ustanoviti upravljavski organ, ki bo pristojen za te naloge.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 13 (prilagojeno)

(13) Glede na to, da so države članice izključno odgovorne za ugotavljanje in klasificiranje rezultatov primerjav, ki jih pošilja centralna enota, kakor tudi za blokiranje podatkov o osebah, ki se jih sprejme in prizna kot begunce, in glede na to, da ta se ta odgovornost nanaša na posebej občutljivo področje obdelave osebnih podatkov in bi lahko vplivala na uresničevanje osebnih svoboščin, obstajajo posebni razlogi za to, da Svet pridrži zase izvajanje nekaterih izvršilnih pooblastil, zlasti glede sprejemanja ukrepov, ki zagotavljajo varnost in zanesljivost takšnih podatkov.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 14 (prilagojeno)

(14) Ukrepi, potrebni za izvajanje drugih ukrepov te uredbe, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 10

ð novo

(14) Jasno je treba določiti odgovornost Komisije ð in upravljavskega organa ï v zvezi s centralnoim enoto ð sistemom ï ð in komunikacijsko infrastrukturo ï ter odgovornost držav članic v zvezi z uporabo in varovanjem podatkov, dostopom do shranjenih podatkov ter njihovim popravljanjem.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 11

(15) Medtem ko bodo nepogodbeno odgovornost Skupnosti v zvezi z delovanjem sistema EurodacEURODAC urejale ustrezne določbe Pogodbe, pa je za nepogodbeno odgovornost držav članic v zvezi z delovanjem sistema treba vzpostaviti posebna pravila.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 12

(16) V skladu z načelom subsidiarnosti, kot ga določa člen 5 Pogodbe, cilja predlaganih ukrepov, namreč vzpostavitve sistema za primerjavo podatkov o prstnih odtisih v Skupnosti za pomoč pri izvajanju azilske azilne politike Skupnosti, že zaradi njegove narave ni mogoče dovolj učinkovito dosegati na ravni držav članic, temveč se ga lahko bolje dosega na ravni Skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti iz že omenjenega člena, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega mere, ki je nujna za uresničitev tega okvirov, potrebnih za doseganje navedenega cilja.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 15 (prilagojeno)

(17) Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[30] se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo √ skladno s to uredbo Õ izvajajo države članice. v okviru sistema Eurodac.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 16

(16) Na podlagi člena 286 Pogodbe se Direktiva 95/46/ES uporablja tudi za institucije in organe Skupnosti. Glede na to, da bo centralna enota v Komisiji, se bo omenjena direktiva uporabljala tudi za obdelavo osebnih podatkov v tej enoti.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 17

(18) Načela iz Direktive 95/46/ES glede varstva pravic in svoboščin posameznikov, predvsem njihove pravice do zasebnosti, bi se morala pri obdelavi osebnih podatkov dopolniti ali razjasniti, zlasti na nekaterih področjih.

ò novo

(19) Uporabljati bi se morala Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[31]. Vendar bi bilo treba razjasniti nekatere točke, ki se nanašajo na odgovornost za obdelavo podatkov in nadzor nad varstvom podatkov.

ò novo

(20) Primerno je, da državni nadzorni organi spremljajo zakonitost obdelav osebnih podatkov, ki jih izvajajo države članice, evropski nadzornik za varstvo osebnih podatkov, imenovan v skladu s Sklepom 2004/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2003 o imenovanju neodvisnega nadzornega organa, kakor je določeno v členu 286 Pogodbe ES[32], pa bi moral spremljati dejavnosti institucij in organov Skupnosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ob upoštevanju omejenih nalog institucij in organov Skupnosti v zvezi s samimi podatki.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 18

ð novo

(21) Primerno je, da jese delovanje Eurodacsistema EURODAC podvrženo nadzoru in presoji spremlja in ocenjuje ð v rednih časovnih presledkih ï.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 19

ð novo

(22) Države članice bi morale predvideti sistem kazni, s katerimi bi sankcionirali uporabo podatkov iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï, ki je v nasprotju z namenom Eurodacasistema EURODAC.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 23 (prilagojeno)

(23) Ta uredba naj bi bila pravna podlaga za izvršilne predpise, ki so zaradi njene čim hitrejše uporabe potrebni za vzpostavitev nujnih tehničnih pogojev na strani držav članic in Komisije. Komisija bi morala biti zadolžena za preverjanje izpolnjenosti pogojev

ò novo

(23) Države članice morajo biti obveščene o stanju določenih azilnih postopkov, da bi se olajšala ustrezna uporaba Uredbe (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva].

(24) Ta uredba spoštuje temeljne pravice ter se uporablja skladno z njimi in upošteva načela, uveljavljena zlasti z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije. Cilj te uredbe je zlasti zagotovitev polnega spoštovanja varstva osebnih podatkov in pravice do azila ter spodbujanje uporabe členov 8 in 18 Listine.

ê 2725/2000/ES uvodna izjava 22 (prilagojeno)

(25) Ozemeljsko veljavnost te uredbe je primerno omejiti tako, da se veljavnost prilagodi ozemeljski veljavnosti Dublinske konvencije √ Uredbe (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ. −

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Namen Eurodacasistema „EURODAC“

1. S to uredbo se vzpostavi sistem pod imenom "Eurodac"„EURODAC“, njegov katerega namen je pomoč pri določanju države članice, ki bo po Dublinski konvenciji √ Uredbi (ES) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ odgovorna za pregled √ obravnavanje Õ prošnje za azil ð mednarodno zaščito ï, vloženih ki jo v eni od državi članici vloži ð državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ï, sicer pa in tudi sicer omogočanje lažje uporabe Ddublinske konvencije √ uredbe Õ pod pogoji te uredbe.

2. Eurodac je sestavljen iz:

(a) centralne enote, na katero se nanaša člen 3;

(b) računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke, v kateri se obdelujejo podatki iz členov 5(1), 8(2) in 11(2), za namen primerjanja podatkov prstnih odtisov prosilcev za azil in kategorij tujcev, navedenih v členih 8(1) in 11(1);

(c) naprav za prenos podatkov med državami članicami in osrednjo podatkovno zbirko.Pravila, ki veljajo za Eurodac, se uporabljajo tudi za ravnanje držav članic od trenutka prenosa podatkov v centralno enoto do takrat, ko se začnejo uporabljati rezultati primerjave.

3.2. Brez vpliva na uporabo podatkov, ki jih država članica, iz katere ti podatki izvirajo, nameni za Eurodacsistem EURODAC in ki so vsebovani v njenih podatkovnih zbirkah, vzpostavljenih v skladu z njeno notranjo √ nacionalno Õ zakonodajo, se smejo v okviru Eurodacasistema EURODAC podatki o prstnih odtisih in drugi osebni podatki obdelovati zgolj za namene, določene v členu 15(1)32(1) Ddublinske konvencije √ uredbe Õ.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1. V tej uredbi:

(a) „Ddublinska konvencija √ uredba Õ“ pomeni Konvencijo, podpisano v Dublinu 15. junija 1990, ki določa državo, odgovorno za pregled prošenj za azil, vloženih v državi članici Evropskih skupnosti √ Uredbo (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ;

(b) „prosilec za azil ð mednarodno zaščito ï“ pomeni tujca √ državljana tretje države ali osebo brez državljanstva Õ, ki je vložila prošnjo za azil ali v čigar imenu je bila takšna prošnja vložena ð za mednarodno zaščito, glede katere dokončna odločitev še ni bila sprejeta ï;

(c) „država članica, iz katere izvirajo podatki“, pomeni:

(i) v zvezi s prosilcem za azil √ z osebo, zajeto v členu 6, Õ državo članico, ki pošilja osebne podatke centralniemu enoti ð sistemu ï in prejema rezultate primerjave;

(ii) v zvezi z osebo iz člena 8 10 državo članico, ki pošilja osebne podatke centralniemu enoti ð sistemu ï;

(iii) v zvezi z osebo iz člena 11 13 državo članico, ki pošilja takšne podatke centralniemu enoti ð sistemu ï in prejema rezultate primerjave;

(d) „begunec“ ð „oseba, ki se ji prizna mednarodna zaščita“, ï pomeni √ državljana tretje države ali osebo brez državljanstva Õ osebo, ki je bila priznana kot begunec v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot jo spreminja Protokol iz Novo Yorka z dne 31. januarja 1967 ð, ki se ji prizna status osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v členu 2(a) Direktive Sveta 2004/83/ES ï;

(e) „zadetek“ pomeni, da je centralnai enota ð sistem ï s primerjavo ugotovila, da se podatki o prstnih odtisih iz banke podatkov √ podatkovne zbirke Õ ujemajo s tistimi, ki jih je poslala v zvezi z neko osebo ena od držav članic, brez vpliva na dolžnost držav članic, da nemudoma preverijo rezultate primerjave v skladu s členom 4(6) 17(4).

2. Pojmi, opredeljeni v členu 2 Direktive 95/46/ES, imajo enak pomen v tej uredbi.

3. V kKolikor ni drugače določeno, imajo pojmi, opredeljeni v členu 1 2 Ddublinske konvencije √ uredbe Õ, v tej uredbi enak pomen.

Člen 3

Centralna enota √ Arhitektura sistema in osnovna načela Õ

1. V Komisiji se ustanovi centralna enota, ki je pristojna za upravljanje osrednje podatkovne zbirke iz člena 1(2)(b) v imenu držav članic. Centralna enota se opremi z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov.

ò novo

1. Sistem EURODAC je sestavljen iz:

(a) računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke prstnih odtisov (centralni sistem), ki jo sestavljata:

- centralna enota,

- sistem neprekinjenega delovanja;

(b) komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in državami članicami, ki zagotavlja šifrirano virtualno omrežje, namenjeno podatkom sistema EURODAC (komunikacijska infrastruktura).

2. Vsaka država članica ima en sam namenski nacionalni podatkovni sistem (nacionalna dostopna točka), ki je povezan s centralnim sistemom.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

2.3. Podatki o prosilcih za azil, osebah iz členaov 8 in osebah iz člena 11 6, 10 in 13, ki se obdelujejo v centralniem enoti ð sistemu ï, se obdelujejo v imenu države članice, iz katere podatki izvirajo, pod pogoji, določenimi v tej uredbi √, in se ločijo z ustreznimi tehničnimi sredstvi Õ.

ê 407/2002/ES člen 5(1)

1. Centralna enota z ustreznimi tehničnimi sredstvi ločuje podatke o prosilcih za azil in podatke o osebah iz člena 8 Uredbe Eurodac, ki so shranjeni v podatkovni zbirki.

ê 2725/2000/ES člen 1(2), tretji pododstavek (prilagojeno)

ð novo

4. Pravila, ki veljajo za Eurodacsistem EURODAC, se uporabljajo tudi za ravnanje držav članic √ postopke, ki jih države članice opravijo Õ od trenutka prenosa podatkov v centralnoi enoto ð sistem ï do takrat, ko se začnejo uporabljati rezultati primerjave.

ê 2725/2000/ES člen 4(1), drugi stavek

ð novo

5. Postopek odvzemanja prstnih odtisov se določi ð in uporablja ï v skladu z ustaljeno prakso države članice ter v skladu z zaščitnimi klavzulami iz ð Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter ï Evropske konvencije o človekovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah.

ò novo

Člen 4

Operativno upravljanje, ki ga izvaja upravljavski organ

1. Po prehodnem obdobju je za operativno upravljanje sistema EURODAC odgovoren upravljavski organ, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije. Upravljavski organ v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za centralni sistem vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je predmet analize stroškov in koristi.

2. Upravljavski organ je prav tako odgovoren za naslednje naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo:

(a) nadzor,

(b) varnost,

(c) usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom.

3. Komisija je odgovorna za vse druge naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, zlasti za:

(a) naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna;

(b) nabavo in posodabljanje;

(c) pogodbena vprašanja.

4. Komisija je v prehodnem obdobju, dokler upravljavski organ ne prevzame svojih nalog, odgovorna za operativno upravljanje sistema EURODAC.

5. Operativno upravljanje sistema EURODAC v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni na teden, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja sistema, zlasti glede časa, potrebnega za iskanje v centralnem sistemu.

6. Brez poseganja v člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, upravljavski organ za vse osebje, ki dela s podatki sistema EURODAC, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti. Obveza zaupnosti velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo urad ali prekinejo delovno razmerje, ali po zaključku njihovih dejavnosti.

7. Upravljavski organ iz te uredbe je upravljavski organ, pristojen za SIS II in VIS.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 5 3

√ Statistika Õ Centralna enota

3. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ pripravi vsako četrtletje ð mesec ï statistični prikaz svojega dela √ delovanja centralnega sistema Õ, iz katerega je razvidno ð zlasti ï:

(a) število poslanih nizov podatkov o prosilcih za azil ð mednarodno zaščito ï in osebah iz členov 8(1) in 11(1) 10(1) in 13(1);

(b) število zadetkov za prosilce za azil ð mednarodno zaščito ï, ki so vložili prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici;

(c) število zadetkov za osebe iz člena 8(1) 10(1), ki so naknadno vložile prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï;

(d) število zadetkov za osebe iz člena 11(1) 13(1), ki so predhodno vložile prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici;

(e) število podatkov prstnih odtisov √ podatkov o prstnih odtisih Õ , za katere je morala centralnai enota ð sistem ï ponovno ð večkrat ï zaprositi državo članico, iz katere podatki izvirajo, ker so bili prvotno poslani podatki neprimerni za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov;.

ò novo

(f) število podatkovnih nizov, označenih v skladu s členom 14(1);

(g) število zadetkov za osebe iz člena 14(1).

ê 2725/2000/ES

ð novo

Konec vsakega leta se izdela statistika v obliki zbirke četrtletnih ð mesečnih ï statističnih prikazov od začetka delovanja Eurodaca naprej ð za zadevno leto ï, vključno s številom z navedbo števila oseb, za katere je bil ugotovljen zadetek po iz točk (b), (c) in (d).

Statistika vsebuje prerez podatkov za vsako državo članico razčlenitev podatkov po državah članicah.

4. V skladu s postopkom iz člena 23(2) se lahko centralno enoto zadolži za opravljanje nekaterih drugih statističnih nalog na podlagi podatkov, obdelanih v centralni enoti.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE II

PROSILCI ZA AZIL √ MEDNARODNO ZAŠČITO Õ

Člen 6 4

Zbiranje, pošiljanje in primerjava prstnih odtisov

1. Vsaka država članica nemudoma ð po vložitvi prošnje, kakor je opredeljeno v členu 20(2) dublinske uredbe ï vzame prstne odtise vseh prstov vsakemu prosilcu za azil ð mednarodno zaščito ï, ki je starejši od √ dopolnil Õ 14 let, ter √ jih skupaj s Õ podatkei iz točk (a) (b) do (f) (g) člena 5(1) 7 takoj ð najpozneje v 48 urah od datuma vložitve prošnje ï pošlje centralniemu enoti ð sistemu ï.

(2) Podatke iz člena 5(1) centralna enota takoj zapiše v osrednjo podatkovno zbirko; če so izpolnjeni ustrezni tehnični pogoji, pa jih vnese neposredno država članica, iz katere izvirajo.

ò novo

2. Z odstopanjem od odstavka 1 v primeru, ko prosilec za mednarodno zaščito prispe v odgovorno državo članico na podlagi predaje v skladu z dublinsko uredbo, odgovorna država članica zgolj pošlje obvestilo o uspešni predaji v zvezi z zadevnimi podatki, vnesenimi v centralni sistem v skladu s členom 6, ob upoštevanju zahtev za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi upravljavski organ. Te informacije se hranijo v skladu s členom 8 za namen pošiljanja na podlagi člena 6(5).

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

3. Podatkei o prstnih odtisih v smislu točke (b) (a) člena 5(1) 7, ki jih pošlje katera koli država članica, centralna enota ð se samodejno ï primerjajo s podatki o prstnih odtisih, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï.

4. Centralnai enota ð sistem ï na predlog države članice zagotovi, da primerjava iz odstavka 3 poleg podatkov iz drugih držav članic zajame tudi podatke o prstnih odtisih, ki jih je ta država članica poslala že prej.

5. Centralnai enota ð sistem ï nemudoma ð samodejno ï pošlje zadetek ali negativen rezultat primerjave državi članici, iz katere izvirajo podatki. Kadar zadetek obstaja, pošlje za vse podatkovne nize, ki so z njim povezani, podatke iz člena 5(1) 7(a) do (f), v primeru podatkov iz člena 5(1)(b) pa samo, če so bili ti podlaga za zadetek. ð skupaj z označbo iz člena 14(1), če je to primerno. ï

Neposredno pošiljanje rezultatov primerjave državi članici, iz katere izvirajo podatki, je dopustno le, če so izpolnjeni ustrezni tehnični pogoji.

7. Izvršilni predpisi, ki določajo postopke, potrebne za uporabo odstavkov od 1 do 6, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(1).

Člen 75

Zapis podatkov

1. V osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï se zapišejo samo naslednji podatki:

(ab) podatki o prstnih odtisih;

(ba) država članica, iz katere izvirajo podatki, kraj in datum vložitve prošnje za azil ð mednarodno zaščito ï;

(c) spol;

(d) sklicna številka, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki;

(e) datum odvzema prstnih odtisov;

(f) datum pošiljanja podatkov centralniemu enoti ð sistemu ï;

(g) datum vnosa podatkov v osrednjo podatkovno zbirko;

ò novo

(g) identifikacijska številka operaterja.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

(b) podatki o prejemniku/ih poslanih podatkov in datum/i pošiljanja.

2. Centralna enota po zapisu podatkov v osrednji podatkovni zbirki uniči izvor podatkov, uporabljene za pošiljanje podatkov, razen v primeru, ko je država članica, iz katere podatki izvirajo, zahtevala njihovo vračilo.

Člen 8 6

Shranjevanje podatkov

Vsak podatkovni niz, kot je naveden v členu 5(1) 7, se hrani v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï deset let od datuma odvzema prstnih odtisov.

Ob izteku tega obdobja centralna enota se podatki samodejno izbrišejo podatke iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï.

Člen 9 7

Predčasnoen brisanje √ izbris Õ podatkov

1. Podatki o osebi, ki je pridobila državljanstvo katere koli od držav članic pred iztekom obdobja, navedenega v členu 6 8, se izbrišejo iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï v skladu s členom 15(3) 20(3) takoj, ko se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani s tem, da je oseba pridobila državljanstvo.

ò novo

2. Centralni sistem obvesti vse države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov, ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki jih je poslala glede oseb iz člena 6 ali 10.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE III

TUJCI √ DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA Õ, PRIJETI ZARADI ILEGALNE IMIGRACIJENEZAKONITEGA PREHODA ZUNANJE MEJE

Člen 10 8

Zbiranje in pošiljanje podatkov o prstnih odtisih

1. V skladu z zaščitnimi klavzulami iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah vsaka država članica nemudoma odvzame prstne odtise vseh prstov vsakemu tujcu √ državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, starejšemu od √ ki je dopolnila Õ 14 let, ki so gajo pristojni nadzorni organi prijeli zaradi ilegalne imigracije nezakonitega prehoda meje te države članice po kopnem, morju ali zraku, ko je prišella iz tretje države, in ki gaje niso poslali nazaj.

2. Zadevna država članica pošlje nemudoma ð najpozneje v 48 urah od datuma prijetja ï v centralnoi enoto ð sistem ï naslednje podatke v zvezi z vsakim tujcem √ državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva Õ iz odstavka 1, ki gaje niso poslali nazaj:

(ab) podatke o prstnih odtisih;

(ba) navedbo države članice, iz katere izvirajo podatki, kraja in datuma prijetja;

(c) spol;

(d) sklicno številko, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki;

(e) datum odvzema prstnih odtisov;

(f) datum pošiljanja podatkov centralniemu enoti ð sistemu ï;

ò novo

(g) identifikacijska številka operaterja.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 11 9

Zapis podatkov

1. Podatki iz člena 5(1)(g) in iz člena 8(2) 10(2) se zapišejo v osrednji podatkovni zbirki ð centralni sistem ï.

Brez poseganja v člen 3(3)5 se podatki, poslani v centralnoi enoto ð sistem ï v skladu s členom 8(2) 10(2), zapišejo izključno za namen primerjave s podatki o prosilcih za azil ð mednarodno zaščito ï, naknadno poslanimi centralniemu enoti ð sistemu ï.

Centralnai enota ð sistem ï ne primerja podatkov, ki so jimu bili poslani v skladu s členom 8(2) 10(2), s podatki, ki so bili v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï že prej, pa tudi ne s podatki, ki so bili naknadno poslani centralniemu enoti ð sistemu ï v skladu s členom 8(2) 10(2).

2. Uporabljajo se postopki, predvideni v drugem stavku člena 4(1), členih 4(2) in 5(2), in določbe, sprejete v skladu s členom 4(7). Pri primerjanju podatkov o prosilcih za azil ð mednarodno zaščito ï, naknadno poslanih centralniemu enoti ð sistemu ï, s podatki iz odstavka 1 se uporabljajo postopki, predvideni v členuih 4(3), (5) in (6) 6(3) in (5).

Člen 12 10

Shranjevanje podatkov

1. Vsak podatkovni niz v zvezi s tujcem √ z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva Õ iz člena 8(1) 10(1) se hrani v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï dve leti ð eno leto ï od datuma odvzema prstnih odtisov √ državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ. Ob izteku tega obdobja centralna enota se podatki samodejno izbrišejo podatke iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï.

2. Podatki v zvezi s tujcem √ z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva Õ iz člena 8(1) 10(1) se pred iztekom dveletnega obdobja ð enega leta ï, omenjenega v odstavku 1, izbrišejo iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï v skladu s členom 15(3) 21(3) takoj, ko se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani z eno od spodaj navedenih okoliščin:

(a) tujcu √ državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ je bilo izdano dovoljenje za prebivanje;

(b) tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ je zapustila ozemlje države članice;

(c) tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ je pridobila državljanstvo ene od držav članic.

ò novo

3. Centralni sistem obvesti države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavkih 2(a) in (b), ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki jih je posredovala glede oseb iz člena 10.

4. Centralni sistem obvesti države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavku 2(c), ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki jih je poslala glede oseb iz člena 6 ali 10.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE IV

TUJCI √ DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA Õ, KI SE ILEGALNO NEZAKONITO ZADRŽUJEJO V DRŽAVI ČLANICI

Člen 13 11

Primerjava podatkov o prstnih odtisih

1. Vsaka država članica lahko z namenom, da bi preverila, ali je tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ, ki so gajo odkrili, da se ilegalno nezakonito zadržuje na njenem ozemlju te države, predhodno zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici, pošlje centralniemu enoti ð sistemu ï kakršne koli podatke v zvezi s prstnimi odtisi, odvzetimi ki se lahko odvzamejo takšnemu tujcu √ državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, starejšemu od √ ki je dopolnila Õ 14 let, skupaj s sklicno številko, ki jo ta država članica uporablja.

Praviloma obstajajo razlogi za preverjanje, ali je tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ predhodno zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici, kadar:

(a) tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ izjavi, da je vložila prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï, vendar ne pove, v kateri državi članici je to storila;

(b) tujec √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ ne prosi za azil ð mednarodno zaščito ï, vendar nasprotuje temu, da bi gajo vrnili v njegovono matično državo, ker trdi, da bi bila tam v nevarnosti, ali

(c) √ državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ poskuša kako drugače preprečiti, da bi gajo odstranili, z zavračanjem sodelovanja pri ugotavljanju njegovene istovetnosti, zlasti s tem, da ne pokaže svojih osebnih dokumentov ali pa pokaže ponarejene.

2. Kadar države članice sodelujejo pri postopku iz odstavka 1, pošljejo centralniemu enoti ð sistemu ï podatke o prstnih odtisih vseh prstov ali vsaj kazalcev, če ti manjkajo, pa odtise vseh drugih prstov tujca √ državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ, na kateregao se nanaša odstavek 1.

3. Podatki o prstnih odtisih tujca √ državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ iz odstavka 1 se pošljejo centralniemu enoti ð sistemu ï izključno za namen primerjave s podatki o prstnih odtisih prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï.

Podatki o prstnih odtisih takšnega tujca √ državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ se ne zapišejo v osrednji podatkovni zbirki ð centralni sistem ï niti se ne primerjajo s podatki, poslanimi centralniemu enoti ð sistemu ï v skladu s členom 8(2) 10(2).

4. Pri primerjanju podatkov o prstnih odtisih, poslanih v skladu s tem členom, s podatki o prstnih odtisih prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v centralniem enoti ð sistemu ï, se uporabljajo postopki, predvideni v členu 4(3), (5) in (6) 6(3) in (5), in določbe, sprejete v skladu s členom 4(7).

5. Čim se rezultati primerjave odpošljejo državi članici, iz katere izvirajo podatki, centralna enota nemudoma:

(a) izbriše podatke o prstnih odtisih in druge podatke, ki so ji bili poslani v skladu z odstavkom 1;

(b) uniči medije, ki jih je država članica, iz katere izvirajo podatki, uporabila za pošiljanje podatkov centralni enoti, razen če je ta država zahtevala njihovo vračilo.

POGLAVJE V

BEGUNCI S PRIZNANIM STATUSOM √ OSEBE, KI JIM JE BILA PRIZNANA MEDNARODNA ZAŠČITAÕ

Člen 12

Blokiranje podatkov

1. Podatki o prosilcu za azil, ki so bili shranjeni v skladu s členom 4(2), se v osrednji podatkovni zbirki blokirajo, če je ta oseba v neki državi članici priznana in sprejeta kot begunec. Takšno blokiranje opravi centralna enota na podlagi navodil države članice, iz katere izvirajo podatki.

Pred sprejetjem odločitve po odstavku 2 se zadetki v zvezi z osebami, ki so bile v neki državi članici priznane in sprejete kot begunci, ne pošiljajo. Centralna enota pošlje državi članici, ki je zahtevala podatke, negativen rezultat.

2. Pet let po začetku delovanja sistema Eurodac in na podlagi zanesljivih statistik, ki jih je zbrala centralna enota o osebah, ki so vložile prošnjo za azil v neki državi članici, potem ko so bile priznane in sprejete kot begunci v neki drugi državi članici, se v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe sprejme odločitev, ali naj se podatki v zvezi z osebami, ki so bile priznane in sprejete kot begunci v neki državi članici:

(a) shranijo v skladu s členom 6 za namen primerjave, predvidene v členu 4(3); ali

(b) predčasno zbrišejo, čim je neka oseba priznana in sprejeta kot begunec.

3. V primeru iz odstavka 2(a) se podatki, ki so bili blokirani v skladu z odstavkom 1, odblokirajo, postopek iz odstavka 1 pa se ne uporablja več.

4. V primeru iz odstavka 2(b):

(a) podatke, ki so bili blokirani v skladu z odstavkom 1, centralna enota nemudoma zbriše;

(b) podatke o osebah, ki so bile naknadno priznane in sprejete kot begunci, pa zbrišejo v skladu s členom 15(3), čim se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani s tem, da je bila oseba priznana in sprejeta kot begunec v eni od držav članic.

5. Izvršilni predpisi o postopku za blokiranje podatkov iz odstavka 1 in zbiranje statistik iz odstavka 2 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(1).

ò novo

Člen 14

Označevanje podatkov

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki in ki je odobrila mednarodno zaščito prosilcu za mednarodno zaščito, v zvezi s katerim so bili podatki v skladu s členom 6 predhodno zapisani v centralnem sistemu, označi zadevne podatke v skladu z zahtevami za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi upravljavski organ. Ta označba se shrani v centralnem sistemu v skladu s členom 8 za namene pošiljanja na podlagi člena 6(5).

2. Država članica, iz katere izvirajo podatki, odznači podatke v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva, katere podatki so bili predhodno označeni v skladu z odstavkom 1, če je njen status preklican, se izteče ali se podaljšanje statusa zavrne na podlagi člena 14 ali 19 Uredbe Sveta 2004/83/ES.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE VI

UPORABA IN VARSTVO PODATKOV TER ODGOVORNOST

Člen 15 13

Odgovornost za uporabo podatkov

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki, je odgovorna za zagotavljanje:

(a) zakonitosti odvzema prstnih odtisov;

(b) zakonitosti pošiljanja podatkov o prstnih odtisih in drugih podatkov iz členova 5(1) 7, člena 8(2) 10(2) in člena 11(2) 13(2) centralniemu enoti ð sistemu ï;

(c) pravilnosti in aktualnosti posodobljenosti podatkov, poslanih v centralnoi enoto ð sistem ï;

(d) zakonitosti zapisa podatkov v osrednji podatkovni zbirki, ð centralni sistem ï ter njihovega shranjevanja, popravljanja in brisanja √ izbrisa Õ podatkov, ne da bi to posegalo v odgovornosti Komisije;

(e) zakonitosti uporabe rezultatov, pridobljenih s primerjanjem podatkov o prstnih odtisih, ki jih pošilja centralnai enota ð sistem ï.

2. V skladu s členom 1419 država članica, iz katere izvirajo podatki, zagotavlja varnost podatkov iz odstavka 1 pred in med pošiljanjem v centralnoi enoto ð sistem ï, pa tudi varnost podatkov, ki jih prejme od iz centralnega enote ð sistema ï.

3. Država članica, iz katere izvirajo podatki, je odgovorna za dokončno identifikacijo podatkov v skladu s členom 4(6) 17(4).

4. Komisija zagotavlja, da je upravljanje centralnega enote ð sistema ï v skladu z določbami te uredbe in z njo povezanimi izvršilnimi predpisi. Komisija zlasti:

(a) sprejema ukrepe, s katerimi zagotovi, da osebe, ki delajo ð s ï v centralnim enoti ð sistemom ï, uporabljajo √ v tem sistemu shranjene Õ podatke, shranjene v osrednji podatkovni zbirki, zgolj v skladu z namenom Eurodacasistema EURODAC, kot je določen v členu 1(1);

(b) zagotavlja, da osebe, ki delajo v centralni enoti, ustrežejo vsem zahtevkom iz držav članic, ki so v skladu s to uredbo in se nanašajo na zapis, primerjanje, popravljanje in brisanje podatkov, ki so v njihovi pristojnosti;

(b) (e) ukrene vse potrebno sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralnega enote ð sistema ï v skladu s členom 14 19;

(c) (d) zagotavlja, da imajo dostop do podatkov v osrednji podatkovni zbirki √ centralnega sistema Õ samo osebe, ki so pooblaščene za delo ð s ï v centralnim enoti ð sistemom ï, ne da bi to posegalo v člen 20 in pooblastila neodvisnega nadzornega organa, ki bo ustanovljen v skladu s členom 286(2) Pogodbe √ pooblastila evropskega nadzornika za varstvo podatkov Õ.

Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o ukrepih, ki jih sprejme v skladu s prvim pododstavkom.

ê 407/2002/ES člen 2 (prilagojeno)

ð novo

Člen 162

Prenos

1. Prstni odtisi se digitalno obdelajo in prenesejo v podatkovni obliki iz Priloge I. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ določi tehnične zahteve za prenos podatkovne oblike iz držav članic do centralnega enote ð sistema ï in obratno, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega enote ð sistema ï. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ zagotovi, da se lahko podatki o prstnih odtisih, ki jih pošljejo države članice, primerjajo z računalniškim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov.

2. Države članice naj bi podatke iz člena 5(1) 7, člena 10(2) in člena 13(2) Uredbe Eurodac poslale v elektronski obliki. ðPodatki iz člena 7 in člena 10(2) se samodejno shranijo v centralnem sistemu. ï Centralna enota √ Upravljavski organ Õ določi tehnične pogoje za zagotavljanje pravilnega elektronskega prenosa podatkov iz držav članic do centralnega enote ð sistema ï in obratno, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega enote ð sistema ï. Prenos podatkov v papirni obliki na obrazcih, določenih v Prilogi II, ali z drugimi sredstvi za prenos podatkov (diskete, CD-ROM ali druga sredstva za zapisovanje podatkov, ki bodo razvita in v uporabi v prihodnosti) naj se uporablja le v primeru stalnih tehničnih težav.

3. Sklicna številka iz člena 5(1)(d) 7(d) in člena 10(2)(d) Uredbe Eurodac omogoča, da se lahko podatki nedvoumno povežejo z določeno osebo in državo članico, ki pošilja podatke. Poleg tega je iz nje mogoče tudi ugotoviti, ali se nanašajo na prosilca za azil ali na osebo iz členov 8 ali 11 Uredbe Eurodac6, 10 ali 13.

4. Sklicna številka se začne z identifikacijsko črko ali črkami, iz katerih je v skladu z normativom iz Priloge I mogoče razbrati državo članico, ki pošilja podatke. Za identifikacijsko črko ali črkami se opredeli kategorija osebe. „1“ se nanaša na podatke v zvezi s prosilci za azil √ z osebami iz člena 6 Õ, „2“ na osebe iz člena 8 10 Uredbe Eurodac in „3“ na osebe iz člena 11 13 Uredbe Eurodac.

5. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ določi tehnične postopke za države članice, da si se ð centralnem sistemu ï zagotovi prejemanje nedvoumnih podatkov iz držav članic.

4.6. Centralnai enota ð sistem ï potrdi prejem poslanih podatkov, takoj ko je to mogoče. V ta namen centralna enota √ upravljavski organ Õ določi vse potrebne tehnične pogoje, da zagotovi, da države članice prejmejo potrdilo o prejemu, če ga zahtevajo.

ê 407/2002/ES člen 3 (prilagojeno)

ð novo

Člen 173

Izvajanje primerjav in pošiljanje rezultatov

1. Države članice zagotovijo, da so poslani podatki o prstnih odtisih ustrezne kakovosti za primerjavo z računalniškim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov. Centralna enota ð Upravljavski organ ï opredeli, kaj je ustrezna kakovost poslanih podatkov o prstnih odtisih, če želi zagotoviti, da so rezultati njene primerjave ð v centralnem sistemu ï izredno natančni. Centralnai enota ð sistem ï takoj, ko je mogoče, preveri kakovost poslanih podatkov o prstnih odtisih. Če podatkov o prstnih odtisih ni mogoče primerjati z računalniškim sistemom za primerjavo prstnih odtisov, centralnai enota ð sistem ï čimprej zahteva od države članice, da pošlje podatke o prstnih odtisih ustrezne kakovosti.

2. Centralnai enota ð sistem ï izvaja primerjave po vrsti, kot so prispeli zahtevki. Vsak zahtevek mora obdelati v 24 urah. Pri elektronsko poslanih podatkih lahko država članica iz razlogov, povezanih z nacionalnimi predpisi √ nacionalno zakonodajo Õ , zahteva, da se opravi urgentna primerjava v eni uri. Če teh rokov ni mogoče upoštevati zaradi okoliščin, ki so izven odgovornosti centralne enote ð upravljavskega organa ï, slednja ð centralni sistem ï zahtevek obravnava kot prednosten takoj, ko izginejo navedene okoliščine ne obstajajo več. Centralna enota ð Upravljavski organ ï v takšnih primerih, v kolikor je to potrebno za njeno učinkovito delovanje ð centralnega sistema ï, določi merila za zagotavljanje prednosti pri obravnavanju zahtevkov.

3. Centralna enota ð Upravljavski organ ï določi operativne postopke za obdelavo prejetih podatkov in za pošiljanje rezultatov primerjav, če je to potrebno za njeno učinkovito delovanje ð centralnega sistema ï.

ê 2725/2000/ES člen 4(6) (prilagojeno)

ð novo

4. V državi članici, iz katere izvirajo podatki, rezultate primerjave nemudoma preverijo. Dokončno identifikacijo opravi država članica, iz katere izvirajo podatki, v sodelovanju z državo članico v skladu s členom 1532 Ddublinske konvencije √ uredbe Õ.

Informacije iz centralnega enote ð sistema ï o drugih podatkih, ki so se izkazali za nezanesljive, se izbrišejo ali uničijo takoj, ko se ugotovi njihova nezanesljivost.

ò novo

5. Kadar dokončna identifikacija v skladu z odstavkom 4 pokaže, da je rezultat primerjave iz centralnega sistema nepravilen, države članice o tem obvestijo Komisijo in upravljavski organ.

6. Država članica, ki prevzame odgovornost v skladu s členom 17 dublinske uredbe, pošlje obvestilo, s katerim potrdi to dejstvo v zvezi z zadevnimi podatki, vnesenimi v centralni sistem v skladu s členom te 6 uredbe, ob upoštevanju zahtev za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi upravljavski organ. Te informacije se hranijo v skladu s členom 8 za namen pošiljanja na podlagi člena 6(5).

ê 407/2002/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 184

Obveščanje med državami članicami in centralnoim enoto ð sistemom ï

Podatki se iz držav članic v centralnoi enoto ð sistem ï in obratno pošiljajo z generičnimi storitvami IDA, navedenimi v Odločbi št. 1719/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z 12. julija 1999 o vrsti usmeritev, skupaj z opredelitvijo projektov skupnega interesa za vseevropska omrežja za elektronsko izmenjavo podatkov med upravami (IDA) ð z uporabo komunikacijske infrastrukture, ki jo zagotovi upravljavski organ ï. Centralna enota √ Upravljavski organ Õ določi tehnične postopke, ki so potrebni za uporabo generičnih storitev IDA ð komunikacijske infrastrukture ï, če je to potrebno za njeno učinkovito delovanje ð centralnega sistema ï.

ê 2725/2000/ES

Člen 19

Skupni nadzorni organ

1. Ustanovi se neodvisen skupni nadzorni organ, v katerem sta po največ dva predstavnika nadzornih organov vsake države članice. Vsaka delegacija ima po en glas.

2. Skupni nadzorni organ je zadolžen za spremljanje in nadzor dejavnosti centralne enote, s čimer zagotavlja, da se z obdelavo ali uporabo podatkov iz centralne enote ne kršijo pravice posameznikov, ki jih zadeva obdelava podatkov. Poleg tega spremlja in nadzoruje zakonitost pošiljanja osebnih podatkov iz centralne enote v države članice.

3. Skupni nadzorni organ je odgovoren za preučitev izvedbenih problemov v zvezi z delovanjem Eurodaca, za preučitev možnih težav pri kontrolah, ki jih opravljajo državni nadzorni organi, ter za pripravo priporočil za skupne rešitve obstoječih problemov.

4. Če je to potrebno, skupnemu nadzornemu organu pri opravljanju njegovih nalog dejavno pomagajo državni nadzorni organi.

5. Skupni nadzorni organ ima možnost posvetovanja z osebami, ki imajo zadostno znanje s področja prstnih odtisov.

6. Komisija pomaga skupnemu nadzornemu organu pri opravljanju njegovih nalog. Zlasti mu na njegovo prošnjo dostavlja informacije, omogoča dostop do vseh dokumentov in spisov kakor tudi do podatkov, ki so shranjeni v sistemu, ter dovoljuje dostop do vseh njenih prostorov ob katerem koli času.

7. Skupni nadzorni organ soglasno sprejme svoj poslovnik. Pomaga mu sekretariat, katerega naloge so opredeljene v poslovniku.

8. Poročila skupnega nadzornega organa se objavijo ter pošljejo tistim organom, katerim predložijo svoja poročila že državni nadzorni organi, v vednost pa tudi Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Poleg tega lahko skupni nadzorni organ Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji kadarkoli predloži pripombe ali predloge za izboljšanje naloženega mu mandata.

9. Člani skupnega nadzornega organa pri opravljanju svojih nalog ne smejo prejemati navodil nobene vlade ali organa.

10. Skupni nadzorni organ se povpraša za mnenje o tistem delu predloga proračuna centralne enote Eurodac, ki se nanaša nanj. Njegovo mnenje se priloži zadevnemu predlogu proračuna.

11. Skupni nadzorni organ se razpusti z ustanovitvijo neodvisnega nadzornega organa, navedenega v členu 286(2) Pogodbe. Neodvisni nadzorni organ nadomesti skupni nadzorni organ in izvaja vsa pooblastila, prenesena nanj na podlagi akta, po katerem je ustanovljen.

Člen 14

Varnost

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki, ukrene vse potrebno, da bi:

(a) preprečila vsem nepooblaščenim osebam dostop do svojih instalacij, v katerih izvaja operacije v skladu z namenom Eurodaca (kontrole pri vstopni točki instalacije);

(b) preprečila nepooblaščenim osebam branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje podatkov ali podatkovnih medijev v Eurodacu (kontrola podatkovnih medijev);

(c) zagotovila možnost naknadnega preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili zapisani v Eurodacu, kdaj in kdo jih je zapisal (kontrola zapisa podatkov);

(d) preprečila nepooblaščeno zapisovanje podatkov v Eurodacu in vsakršno nepooblaščeno spreminjanje ali brisanje podatkov, shranjenih v Eurodacu (kontrola vnosa podatkov);

(e) zagotovila, da imajo pri uporabi Eurodaca pooblaščene osebe dostop samo do tistih podatkov, ki so v njihovi pristojnosti (kontrola dostopa);

(f) zagotovila možnost preverjanja in ugotavljanja, katerim organom oblasti se lahko pošiljajo podatki iz Eurodaca z napravami za prenos podatkov (kontrola pošiljanja);

(g) preprečila nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje podatkov med neposrednim prenosom podatkov v osrednjo podatkovno zbirko ali iz nje ter med prevozom podatkovnih medijev v centralno enoto ali iz nje (kontrola prevoza).

2. Kar zadeva delovanje centralne enote, je za uporabo ukrepov iz odstavka 1 odgovorna Komisija.

ò novo

Člen 19

Varnost podatkov

1. Odgovorna država članica zagotavlja varnost podatkov pred in med njihovim prenosom v centralni sistem. Vsaka država članica zagotavlja varnost podatkov, ki jih pridobi iz centralnega sistema.

2. Vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, za:

(a) fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih;

(b) preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja postopke v skladu z nameni sistema EURODAC (kontrola ob vstopu v objekt);

(c) preprečitev nedovoljenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov);

(d) preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nepooblaščenega preverjanja, spreminjanja ali izbrisa shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja);

(e) preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v sistemu EURODAC in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali izbrisa podatkov, ki so bili obdelani v sistemu EURODAC (nadzor vnosa podatkov);

(f) zagotovitev, da se osebam, ki so pooblaščene za dostop do sistema EURODAC, omogoči dostop samo do podatkov, zajetih v njihovem pooblastilu za dostop, ter zgolj prek individualnih in edinstvenih uporabniških identitet ter tajnih načinov dostopa (nadzor dostopa do podatkov);

(g) zagotovitev, da vsi organi, ki imajo pravico do dostopa do sistema EURODAC, izdelajo profile, ki opisujejo funkcijo in odgovornosti oseb, pooblaščenih za dostop do podatkov, vnos, posodobitev in izbris ter iskanje podatkov, ter njihov profil na zahtevo nemudoma dajo na voljo državnim nadzornim organom iz člena 24 (profili osebja);

(h) zagotovitev, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom je dovoljeno posredovati osebne podatke z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja);

(i) zagotovitev možnosti preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili obdelani v sistemu EURODAC ter kdo in kdaj jih je obdeloval ter za kateri namen (nadzor zapisovanja podatkov);

(j) preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa osebnih podatkov med njihovim prenosom v sistem EURODAC ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja (nadzor prenosa);

(k) spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejemanje potrebnih organizacijskih ukrepov, povezanih z notranjim nadzorom, za zagotovitev skladnosti s to uredbo (samorevidiranje).

3. Upravljavski organ sprejme potrebne ukrepe, da doseže cilje iz odstavka 2 v zvezi z delovanjem sistema EURODAC, vključno s sprejetjem varnostnega načrta.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 20 15

Dostop do podatkov v Eurodacu sistemu EURODAC ter njihovo popravljanje ali brisanje √ izbris Õ

1. Država članica, iz katere izvirajo podatki, ima dostop do podatkov, ki jih je sama poslala in ki so shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï v skladu z določbami te uredbe.

Nobena država članica ne sme opravljati iskanja po podatkih, ki jih je poslala druga država članica, niti ne sme takšnih podatkov prejemati, razen tistih, ki so rezultat primerjave, navedene v členu 4(5) 6(5).

2. Dostop do podatkov v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï v skladu z odstavkom 1 imajo tisti oblastni organi držav članic, ki so jih ð za namen člena 1(1) ï imenovale same države članice. ð Ta določitev natančno navaja enoto, odgovorno za izvajanje nalog v zvezi z uporabo te uredbe. ï Vsaka država članica √ nemudoma Õ pošlje Komisiji ð in upravljavskemu organu ï seznam teh organov ð in vse spremembe tega seznama. Upravljavski organ objavi zbirni seznam v Uradnem listu Evropske unije . V primeru sprememb k temu seznamu objavi upravljavski organ enkrat na leto posodobljeni zbirni seznam. ï

3. Edino država članica, iz katere izvirajo podatki, ima pravico s popravljanjem ali dopolnjevanjem spreminjati podatke, ki jih je poslala centralniemu enoti ð sistemu ï , ali jih izbrisati, ne da bi to vplivalo na brisanje √ izbris Õ , ki se opravlja v skladu s členiom 6, 10(1) ali 12(4)(a) 8 ali členom 12(1).

Kadar država članica, iz katere izvirajo podatki, vnaša podatke neposredno v osrednjo podatkovno zbirko, jih lahko tudi neposredno spreminja ali briše.

Kadar država članica, iz katere izvirajo podatki, podatkov ne vnaša neposredno v osrednjo podatkovno zbirko, jih na njeno zahtevo spremeni ali zbriše centralna enota.

4. Če ima katera od držav članic ali centralna enota ð upravljavski organ ï razlog za domnevo, da so podatki, shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï, dejansko nepravilni, o tem čim prej obvesti državo članico, iz katere podatki izvirajo.

Če ima katera od držav članic razlog za domnevo, da so bili podatki zapisani v osrednji podatkovni zbirki ð centralni sistem ï v nasprotju s to uredbo, o tem prav tako čim prej obvesti √ Komisijo in Õ državo članico, iz katere izvirajo podatki. Slednja preveri vprašljive podatke in jih, če je to potrebno, nemudoma spremeni ali izbriše.

5. Centralna enota ð Upravljavski organ ï ne pošilja niti ne daje na razpolago podatkov iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï oblastnim organom katere koli tretje države, razen če ni za to posebej pooblaščena v okviru sporazuma Skupnosti o merilih in mehanizmih za določanje države, ki je odgovorna za preučitev √obravnavanje Õ prošnje za azil. ð mednarodno zaščito. ï

Člen 21

Izvršilni predpisi

1. Svet sprejme z večino iz člena 205(2) Pogodbe izvršilne predpise, potrebne za:

- določitev postopka iz člena 4(7),

- določitev postopka za blokiranje podatkov iz člena 12(1),

- pripravo statistike iz člena 12(2).

Kadar ti izvršilni predpisi vplivajo na operativne stroške, ki bremenijo države članice, odloča Svet soglasno.

2. Ukrepi iz člena 3(4) se sprejmejo po postopku iz člena 23(2).

Člen 21 16

Vodenje evidence v centralni enoti

1. Centralna enota ð Upravljavski organ ï evidentira vse operacije postopke obdelave podatkov znotraj centralnega enote ð sistema ï. Ta evidenca kaže namen, datum in uro dostopanja do podatkov, podatke, ki so bili poslani, podatke, ki so bili uporabljeni za poizvedbo, ter naziv enote, ki je vnašala vnesla ali uporabljala pridobila podatke, in imena odgovornih oseb.

2. Takšna evidenca se sme uporabljati zgolj za podatkovnovarstveni nadzor nad dopustnostjo obdelave podatkov nadzor varstva podatkov v zvezi z dopustnostjo obdelave podatkov ter za zagotavljanje varnosti podatkov v skladu s členom 14 19. Evidenca mora biti zaščitena z ustreznimi ukrepi proti nepooblaščenemu dostopu ter po enoletnem obdobju ð od izteka obdobja hranjenja podatkov iz člena 8 in člena 12(1) ï izbrisana, razen če je ne potrebujejo potrebna za nadzorne postopke, ki že potekajo.

ò novo

3. Vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme ukrepe, potrebne za dosego ciljev iz odstavkov 1 in 2. Hkrati vsaka država članica vodi evidenco o osebah, ki so pooblaščene za vnos ali pridobivanje podatkov.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 22

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. V primerih sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 22 17

Odgovornost

1. Vsaka oseba ali država članica, ki je utrpela škodo zaradi nezakonite obdelave podatkov ali drugega dejanja, ki je nezdružljivo z določbami te uredbe, ima pravico prejeti odškodnino od države članice, ki je odgovorna za nastalo škodo. Ta država bo odvezana svoje odgovornosti v celoti ali delno, če dokaže, da ni odgovorna za okoliščino, ki je povzročila škodo.

2. Če zaradi tega, ker neka država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti po tej uredbi, nastane škoda v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï, je ta država članica odgovorna za nastalo škodo, razen če in kolikor nista Komisija √ upravljavski organ ali druga država članica Õ ustrezno ukrepala, da bi preprečila nastanek škode ali zmanjšala njen učinek.

3. Zahtevke za odškodnino, naslovljene na neko državo članico zaradi škode iz odstavkov 1 in 2, urejajo določbe notranje √ nacionalne Õ zakonodaje obtožene države članice.

Člen 23 18

Pravice posameznikov, na katere se nanaša obdelava podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1. Osebo, na katero se nanaša ta uredba, država članica, iz katere izvirajo podatki, ð pisno in po potrebi ustno, v jeziku, za katerega se lahko smiselno domneva, da ga ta oseba razume, ï obvesti o naslednjem:

(a) identiteti uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, ter njegovega morebitnega namestnika;

(b) namenu obdelave √ njenih Õ podatkov v okviru Eurodaca sistema EURODAC ð , vključno z opisom ciljev dublinske uredbe v skladu s členom 4 navedene uredbe ï;

(c) prejemnikih podatkov;

(d) obveznosti odvzema prstnih odtisov, kadar gre za osebo iz člena 4 6 ali člena 8 10;

(e) obstoju pravice dostopa do podatkov, ki zadevajo to osebo, ter pravice do popravljanja teh podatkov. √ se nanašajo nanjo, in pravici do zahteve, da se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo Õ ð ali da se izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanjo, vključno s pravico do obveščenosti o postopkih za uveljavljanje teh pravic ter o kontaktnih podatkih državnih nadzornih organov iz člena 25(1), ki obravnavajo zahteve glede varstva osebnih podatkov ï.

Kadar gre za osebo iz člena 4 6 ali člena 8 10, se jo v pomenu prvega pododstavka obvesti ob odvzemu prstnih odtisov.

Kadar gre za osebo iz člena 11 13, pa se jo v pomenu prvega pododstavka obvesti najpozneje ob pošiljanju njenih podatkov v centralnoi enoto ð sistem ï. Ta obveznost ne velja, kadar se izkaže, da je takšno obveščanje nemogoče izpeljati ali pa bi terjalo nesorazmeren napor.

ò novo

Kadar je prosilec za mednarodno zaščito mladoletna oseba, države članice zagotovijo podatke na način, ki je primeren starosti zadevne osebe.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

2. V vsaki državi članici lahko posamezniki, ki jih zadeva obdelava podatkov na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države uresničujejo pravice, ki so predvidene v členu 12 Direktive 95/46/ES.

Ne da bi to posegalo v obveznost zagotavljanja drugih informacij v skladu s točko (a) člena 12 Direktive 95/46/ES, ima posameznik, ki ga zadeva obdelava podatkov na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico biti obveščen o tem, kateri podatki o njem so shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï ter katera država članica jih je poslala centralniemu enoti ð sistemu ï. Takšen dostop do podatkov lahko zagotovijo samo države članice.

3. V vsaki državi članici lahko katera koli oseba zahteva, da se dejansko nepravilni podatki popravijo ali nezakonito zapisani podatki izbrišejo. Popravi in izbriše jih brez neprimernega zavlačevanja država članica, ki je poslala podatke, v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter postopki.

4. Če se pravice do popravljanja in brisanja √ izbrisa Õ uresničujejo v drugi državi članici, ne v tisti ali tistih, ki so poslale podatke, oblastni organi tiste države članice vzpostavijo stik z oblastmi Ö organi Õ zadevne države članice ali zadevnih držav članic, tako da lahko te preverijo pravilnost podatkov in zakonitost njihovega pošiljanja in zapisa v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï.

5. Če se izkaže, da so podatki, shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï, dejansko nepravilni ali da so bili nezakonito zapisani, jih država članica, ki jih je poslala, popravi ali izbriše v skladu s členom 15(3) 20(3). Ta država članica posamezniku, ki ga zadeva obdelava podatkov na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno in brez neprimernega zavlačevanja potrdi, da je ukrenila vse ustrezno ukrepala za popravo ali brisanje √ izbris Õ podatkov, ki se nanašajo nanj.

6. Če se država članica, ki je poslala podatke, ne strinja, da so podatki v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï dejansko nepravilni ali da so bili zapisani nezakonito, posamezniku, ki ga zadeva obdelava podatkov na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno in brez neprimernega zavlačevanja pojasni, zakaj ni pripravljena popraviti ali izbrisati podatkov.

Ta država članica posameznika, ki ga zadeva obdelava podatkov na katerega se nanašajo osebni podatki, tudi obvesti o tem, kaj lahko ukrene, če tega pojasnila ne sprejema. To obvestilo vključuje informacijo o tem, kako vložiti tožbo ali − če je to primerno − pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih te države članice, ter o finančni ali drugi pomoči, ki je na razpolago v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države članice.

7. Vsaka zahteva iz odstavkov 2 in 3 vsebuje vse potrebne podatke za ugotavljanje istovetnosti posameznika, ki ga zadeva obdelava podatkov na katerega se nanašajo osebni podatki, tudi prstne odtise. Ti podatki se uporabijo izključno zaradi uresničevanja pravic iz odstavkov 2 in 3 in se takoj po uporabi uničijo.

8. Pristojni organi držav članic s svojim dejavnim sodelovanjem prispevajo k takojšnji uveljavitvi pravic, določenih v odstavkih 3, 4 in 5.

ò novo

9. Kadar oseba v skladu z odstavkom 1 zaprosi za podatke, ki se nanašajo nanjo, pristojni organ vodi pisno evidenco o takem zaprosilu, in to evidenco nemudoma da na voljo državnim nadzornim organom iz člena 25, če slednji za to zaprosijo.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

9. 10. V vsaki državi članici državni nadzorni organ posamezniku, ki ga zadeva obdelava podatkov na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 28(4) Direktive 95/46/ES pomaga pri uresničevanju njegovih pravic.

10. 11. Državni nadzorni organ države članice, ki je poslala podatke, in državni nadzorni organ države članice, v kateri se nahaja posameznik, ki ga zadeva obdelava podatkov na katerega se nanašajo osebni podatki, temu posamezniku pomagata pri uresničevanju njegove pravice do popravljanja ali brisanja √ izbrisa Õ podatkov, kadar sta za to naprošena, pa mu s tem v zvezi tudi svetujeta. Oba državna nadzorna organa v ta namen sodelujeta med seboj. Prošnje za takšno pomoč so lahko naslovljene na državni nadzorni organ države članice, v kateri se nahaja posameznik, ki ga zadeva obdelava podatkov na katerega se nanašajo osebni podatki, ta pa jih pošlje organu države članice, ki je poslala podatke. Posameznik, ki ga zadeva obdelava podatkov, lahko zaprosi za pomoč in svetovanje skupni nadzorni organ, vzpostavljen v skladu s členom 20.

11. 12. V vsaki državi članici lahko katera koli oseba v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države vloži tožbo ali − če je to primerno − pritožbo pri pristojnih oblasteh Ö organih Õ ali sodiščih države, če ji je kratena pravica dostopa, predvidena v odstavku 2.

12. 13. Katera koli oseba lahko v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki države članice, ki je poslala podatke, vloži tožbo ali − če je to primerno − pritožbo pri pristojnih oblasteh Ö organihÕ ali sodiščih te države glede podatkov iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï, ki se nanašajo nanjo, da bi uresničila svoje pravice v skladu z odstavkom 3. Obveznost državnega nadzornega organa, da osebi, ki jo zadeva obdelava podatkov posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, nudi pomoč, in kadar je naprošen, tudi svetuje v skladu z odstavkom 10 11, obstaja v času celotnega postopka.

Člen 24 19

√ Nadzor, ki ga izvaja Õ Ddržavni nadzorni organ

1. Vsaka država članica zagotovi, da državni nadzorni organ ali organi, imenovan/-i v skladu s členom 28(1) Direktive 95/46/ES, neodvisno spremlja/-jo in nadzoruje/-jo, v skladu s svojo notranjo √ nacionalno Õ zakonodajo, zakonitost obdelave osebnih podatkov po tej uredbi, ki jo opravlja država članica, skupaj s pošiljanjem podatkov v centralnoi enoto ð sistem ï.

2. Vsaka država članica zagotovi, da ima njen državni nadzorni organ možnost posvetovanja z osebami, ki imajo zadostno znanje s področja prstnih odtisov.

ò novo

Člen 25

Nadzor, ki ga izvaja evropski nadzornik za varstvo podatkov

1. Evropski nadzornik za varstvo podatkov preverja, da se dejavnosti upravljavskega organa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov izvajajo v skladu s to uredbo. Pri tem se ravna po dolžnostih in pooblastilih iz členov 46 in 47 Uredbe (ES) št. 45/2001.

2. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj vsaka štiri leta izvede revizija dejavnosti upravljavskega organa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, upravljavskemu organu, Komisiji in državnim nadzornim organom. Upravljavski organ ima možnost, da pred sprejetjem poročila poda pripombe.

Člen 26

Sodelovanje med državnimi nadzornimi organi in evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

1. Državni nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujejo v skladu s svojimi nalogami in zagotavljajo usklajen nadzor nad sistemom EURODAC.

2. V okviru svojih pristojnosti si izmenjujejo informacije, si pomagajo pri izvajanju revizij in pregledov, proučujejo težave pri razlagi ali uporabi te uredbe, proučujejo težave, ki nastanejo pri izvajanju neodvisnega nadzora ali uveljavljanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, pripravljajo usklajene predloge za skupno rešitev vseh težav in spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov, kolikor je to potrebno.

3. Državni nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov se v ta namen sestanejo vsaj dvakrat na leto. Stroške in organizacijo teh sestankov prevzame evropski nadzornik za varstvo podatkov. Poslovnik se sprejme na prvem srečanju. Po potrebi se skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode. Vsaki dve leti se Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in upravljavskemu organu pošlje skupno poročilo o dejavnostih.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 27 21

Stroški

1. Stroški, ki nastanejo z ustanovitvijo in delovanjem centralne enote ð centralnega sistema in komunikacijske infrastrukture ï, bremenijo splošni proračun Evropske unije.

2. Stroški nacionalnih enot ter stroški njihove priključitve na osrednjo podatkovno zbirko ð centralni sistem ï bremenijo posamezne države članice.

3. Stroški pošiljanja podatkov iz države članice, iz katere izvirajo, ter rezultatov primerjave v to državo bremenijo zadevno državo.

Člen 28 24

Letno poročilo: Nnadzor in presoja √ ocena Õ

1. Komisija ð Upravljavski organ ï predloži Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročilo o dejavnostih centralnega enote ð sistema ï. Letno poročilo vključuje podatke o vodenju in delovanju Eurodaca sistema EURODAC glede na vnaprej določene količinske kazalce za cilje iz odstavka 2.

2. Komisija ð Upravljavski organ ï zagotovi, da so na voljo sistemi √ postopki Õ za nadzor delovanja centralnega enote ð sistema ï glede na cilje v zvezi s storilnostjo, gospodarnostjo in kakovostjo storitev.

3. Komisija redno presoja delovanje centralne enote z namenom, da bi ugotovila, ali so bili njeni cilji doseženi gospodarno, ter da bi postavila smernice za izboljšanje učinkovitosti prihodnjega delovanja.

4. Komisija eno leto po začetku delovanja Eurodaca pripravi poročilo o presoji centralne enote, pri čemer se osredotoči na razmerje med dejanskim in pričakovanim povpraševanjem ter na operativna in administrativna vprašanja v luči izkušenj, da bi tako ugotovila možne kratkoročne izboljšave v operativni praksi.

ò novo

3. Za namen tehničnega vzdrževanja, poročanja in statistik ima upravljavski organ dostop do potrebnih podatkov o postopkih obdelave podatkov, ki se izvajajo v centralnem sistemu.

4. Upravljavski organ vsaki dve leti predloži poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji o tehničnem delovanju centralnega sistema, vključno z njegovo varnostjo.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

5. Tri leta po začetku delovanja Eurodaca ð uporabe te uredbe, kakor je določeno v členu 33(2) ï , nato pa vsakiha šest ð štiri ï leta, pripravi Komisija celostno presojo √ oceno Õ Eurodaca sistema EURODAC, pri čemer preveri dosežene rezultate glede na cilje, ter oceni, ali še vedno veljajo temeljna načela, ð oceni uporabo te uredbe, kar zadeva centralni sistem in varnost centralnega sistema ï in ugotovi morebitne posledice za prihodnje delovanje. ðKomisija oceno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. ï

ò novo

6. Države članice upravljavskemu organu in Komisiji zagotovijo podatke, potrebne za pripravo poročil iz odstavkov 4 in 5.

7. Upravljavski organ Komisiji zagotovi podatke, potrebne za pripravo celovite ocene iz odstavka 5.

ê 2725/2000/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 29 25

Sankcije

Države članice zagotovijo √ sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev Õ , da se ustrezno kaznuje vsakršna uporaba podatkov iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï , ki je v nasprotju z namenom Eurodaca sistema EURODAC, kot je določen v členu 1(1) √ , kaznuje s sankcijami, vključno z upravnimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalno zakonodajo, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne Õ.

Člen 30 26

Ozemeljska veljavnost

Določbe te uredbe se ne uporabljajo za ozemlja, za katerase ne uporablja Ddublinska konvencija √ uredba Õ.

ò novo

Člen 31

Prehodna določba

Podatki, ki se blokirajo v centralnem sistemu v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000, se odblokirajo in označijo v skladu s členom 14(1) te Uredbe na datum, določen v členu 33(2).

ê

Člen 32

Razveljavitev

Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije in Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije se razveljavita z datumom, določenim v členu 33(2).

Sklicevanja na razveljavljeni uredbi se berejo tako, kakor je določeno v korelacijski tabeli v Prilogi II.

ê 2725/2000/ES člen 27 (prilagojeno)

ð novo

Člen 33 27

Začetek veljavnosti in uporaba

1. Ta uredba začne veljati z dnem objave √ dvajseti dan po objavi Õ v Uradnem listu Evropskihe skupnosti √ unije Õ.

2. Ta uredba se uporablja in Eurodac začne delovati z dnem, ki ga Komisija objavi v Uradnem listu Evropskih e skupnosti √ unije Õ , če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) vse države članice so uradno obvestile Komisijo, da so vzpostavile nujne tehnične pogoje za pošiljanje podatkov v centralnoi enoto ð sistem ï v skladu √ s to uredbo Õ z izvršilnimi predpisi, sprejetimi v skladu s členom 4(7), in za upoštevanje izvršilnih predpisov, sprejetih v skladu s členom 12(5), ter

(b) Komisija je vzpostavila nujne tehnične pogoje, da bi centralnai enota ð sistem ï začela delovati v skladu √ s to uredbo Õ z izvršilnimi predpisi, sprejetimi v skladu s členoma 4(7) in 12(5).

ò novo

3. Države članice obvestijo Komisijo takoj, ko so vzpostavljeni tehnični pogoji iz odstavka 2(a), vendar najpozneje v 12 mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

ê 2725/2000/ES

4. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik […] […]

ê 407/2002/ES

ð novo

Priloga I

Oblika zapisa podatkov za izmenjavo podatkov o prstnih odtisih

Za izmenjavo podatkov o prstnih odtisih je predpisana naslednja oblika zapisa:

ANSI/NIST - CSL 1 1993 ð ANSI/NIST-ITL 1a-1997, Razl. 3, junij 2001 (INT-1) ï in vse nadaljnje različice tega standarda.

Normativ za identifikacijske črke držav članic

Uporablja se naslednji normativ ISO: ISO 3166 − dvočrkovna koda.

Priloga II

[pic]

é

PRILOGA IIRazveljavljeni uredbi(iz člena 32)

Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 Uredba Sveta (ES) št. 407/2002 | (UL L 316, 15.12.2000, str. 1.) (UL L 62, 5.3.2002, str. 1.) |

PRILOGA IIIKorelacijska tabela

Uredba (ES) št. 2725/2000 | ta uredba |

člen 1(1) | člen 1(1) |

člen 1(2), prvi pododstavek | člen 3(1) |

člen 1(2), drugi pododstavek | člen 3(4) |

člen 1(3) | člen 1(2) |

člen 3(1) | člen 3(3) |

člen 2 | člen 2 |

člen 3(2) | člen 3(3) |

člen 3(3) | člen 5 |

člen 3(4) | − |

člen 4(1) | člen 6(1) |

člen 4(2) | črtano |

člen 4(3) | člen 6(3) |

člen 4(4) | člen 6(4) |

člen 4(5) | člen 6(5) |

člen 4(6) | člen 17(4) |

člen 5 | člen 7 |

člen 6 | člen 8 |

člen 7 | člen 9 |

člen 8 | člen 10 |

člen 9 | člen 11 |

člen 10 | člen 12 |

člen 11(1)−(4) | člen 13(1)−(4) |

člen 11(5) | − |

člen 12 | člen 14 |

člen 13 | člen 15 |

člen 14 | člen 19 |

člen 15 | člen 20 |

člen 16 | člen 21 |

člen 17 | člen 22 |

člen 18 | člen 23 |

člen 19 | člen 24 |

člen 20 | člen 25 |

člen 21 | člen 27 |

člen 22 | − |

člen 24 | člen 27 |

člen 23 | − |

člen 24 | člen 28 |

člen 25 | člen 29 |

člen 26 | člen 30 |

člen 27 | člen 33 |

− | Priloga II |

Uredba (ES) št. 407/2002 | ta uredba |

člen 2 | člen 16 |

člen 3 | člen 17 |

člen 4 | člen 18 |

člen 5(1) | člen 3(2) |

Priloga I | Priloga I |

Priloga II | − |

PRILOGA IVOCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. […/…][33].

2. OKVIR ABM/ABB

Področje: Območje svobode, varnosti in pravice (naslov 18)

Dejavnosti:

Migracijski tokovi − Skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika (poglavje 18.03)

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Finančni okvir za obdobje 2007–2013: razdelek 3A

Proračunska vrstica: 18.03.11 − Eurodac

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Uredba naj bi bila sprejeta konec leta 2010.

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

18.03.11 | neobvezni | dif.[34] | NE | NE | NE | 3A |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[35] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 0,000 | 0,115 | 0,000 | 0,000 | 0,115 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0,000 | 0,115 | 0,000 | 0,000 | 0,115 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[36] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 0,000 | 0,115 | 0,000 | 0,000 | 0,115 |

Odobritve plačil | b+c | 0,000 | 0,115 | 0,000 | 0,000 | 0,115 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[37] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,000 | 0,061 | 0,000 | 0,000 | 0,061 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,000 | 0,002 | 0,000 | 0,000 | 0,002 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 0,000 | 0,178 | 0,000 | 0,000 | 0,178 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0,000 | 0,178 | 0,000 | 0,000 | 0,178 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Sofinanciranje ni načrtovano.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[38] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 0 | 0,5 | 0 | 0 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Za boljše obveščanje držav članic o statusu tistih prosilcev, ki jim je bila dejansko že odobrena mednarodna zaščita v državi članici, bi bilo treba odblokirati podatke o beguncih (tj. jih dati na voljo za iskanje).

Za omogočanje lažje uporabe dublinske uredbe se bo od držav članic zahtevalo, da v sistemu EURODAC navedejo dejstvo, da uporabljajo diskrecijsko klavzulo iz navedene uredbe, tj. prevzemajo odgovornost za obravnavanje vloge prosilca, za kar običajno ne bi bile pristojne na podlagi meril iz dublinske uredbe.

Za zagotovitev skladnosti s pravnim redom na področju azila se predlaga, da se področje uporabe Uredbe razširi z vključitvijo subsidiarne zaščite.

Za zagotovitev skladnosti s pravnim redom na področju azila je obdobje hrambe podatkov o državljanih tretjih držav ali osebah brez državljanstva, katerih prstni odtisi so bili odvzeti v povezavi z nezakonitim prehodom zunanje meje, usklajeno z obdobjem, v katerem je država članica na podlagi navedene informacije odgovorna v skladu s členom 14(1) dublinske uredbe (tj. eno leto).

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Ta predlog bo zagotovil rešitev za nekatera vprašanja, ki so se v petih letih obstoja podatkovne zbirke Skupnosti izkazala za težavna.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Glavni cilji predloga so izboljšanje učinkovitosti sistema EURODAC in učinkovitejše obravnavanje vprašanj v zvezi z varstvom podatkov.

Kazalniki bi bili statistični podatki o delovanju sistema EURODAC, tj. podatki o zgrešenih in napačnih zadetkih, zamudah pri prenosu ipd.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ust