SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 13.5.2015  
COM(2015) 269 final 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom reform Avstrije za leto 2015 
 
in mnenje Sveta o programu za st abilnost Avstrije  za leto 2015 
 
 
SL 2   SL  
 
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom  reform Avstrije za leto 2015 
 
in mnenje Sveta o programu za stabilnost Avstrije za leto 2015 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (E S) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 5(2) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta3, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finan čnega odbora, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaš čito, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 po trdil predlog Komisije, da za čne izvajati novo 
strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020 , ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredoto ča na klju čna področja, na 
katerih je potrebno ukrepanje za pove čanje potenciala Evrope za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je na predlog Komisije 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah 
ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) te r 21. oktobra 2010 sklep o 
smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane 
smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih 
ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. 
(3) Svet je 8. julija 2014 sprejel priporo čilo v zvezi z nacionalnim programom reform 
Avstrije za leto 2014 in dal mnenje o dopolnj enem programu Avstrije za stabilnost za 
                                                
 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 COM(2015) 269. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
SL 3   SL leto 2014. Komisija je 28. novembra 2014 predložila mnenje o osnutku 
proračunskega na črta Avstrije za leto 20154 v skladu z Uredbo (EU) št. 473/20135. 
(4) Komisija je 28. novembra 2014 sp rejela letni pregled rasti6, ki zaznamuje za četek 
evropskega semestra za usklajevanje e konomskih politik za leto 2015. Komisija je 
isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poro čilo o mehanizmu 
opozarjanja7, v katerem Avstrija ni bila  opredeljena kot ena od držav članic, za katere 
je treba opraviti poglobljeni pregled. 
(5) Evropski svet je 18. decembra 2014 izraz il svojo podporo prednostnim nalogam, ki 
so spodbujanje naložb, pospeševanje str ukturnih reform ter prizadevanje za 
odgovorno in rasti prijazno kons olidacijo javnih financ. 
(6) Komisija je 26. februarja 2015 objavila poro čilo o državi za Avstrijo za leto 20158. V 
njem je bil ocenjen napredek Avstrije pri izvajanju priporo čil za posamezne države, 
sprejetih 8. julija 2014. 
(7) Avstrija je 21. aprila 2015 predložila nacionalni program reform za leto 2015 in 
program za stabilnost za leto 2015. Programa sta bila ocenjena isto časno, da bi se 
upoštevala njuna medsebojna povezanost. 
(8) Za Avstrijo trenutno veljajo preventivni del Pakta za stab ilnost in rast in prehodne 
določbe glede dolga v obdobju 2014–2016. V progr amu za stabilnost za leto 2015 
vlada načrtuje, da se bo nominalni primanjklja j postopno izboljševal, in sicer na 
2,2 % BDP v letu 2015 in nato na 0,5 % BD P v letu 2019. V skladu s programom za 
stabilnost je bil leta 2014 dosežen srednjero čni cilj, tj. strukturni  primanjkljaj, ki ni 
višji od 0,45 % BDP, vlada pa namerava srednjero čni cilj izpolnjevati v celotnem 
programskem obdobju. Vendar prera čunani strukturni saldo kaže na odklon od 
srednjeročnega cilja od leta 2015 naprej. Pri čakuje se, da bo delež javnega dolga 
najvišji v letu 2015, ko naj bi dosegel 86,8 % BDP, nato pa naj bi postopno upadel in 
leta 2019 znašal 79,7 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te 
proračunske projekcije v programu, je verjeten. Vendar ukrepi za podporo 
načrtovanim ciljem glede primanjkljaja od leta 2016 dalje niso  bili dovolj podrobno 
opredeljeni. Na podlagi pomladanske napovedi  Komisije iz leta 2015 se predvideva, 
da bo strukturni saldo leta 2015 za 0,4 % BDP odstopal od srednjero čnega cilja. 
Odklon naj bi postal znaten leta 2016 zarad i predvidenega poslabšanja strukturnega 
salda v višini 0,6 % BDP, pri čemer bi za dosego srednjero čnega cilja bila potrebna 
strukturna prilagoditev v višini 0,3 % BDP. To bi pomenilo odklon za okoli 0,9 % 
BDP od zahteve iz Pakta za st abilnost in rast. Zato bodo potrebni nadaljnji ukrepi. 
Istočasno pa se bo v skladu s programom za stabilnost in poml adansko napovedjo 
Komisije iz leta 2015 bruto dolg v letih 2015 in 2016 še naprej zmanjševal v skladu s 
prehodno dolo čbo glede dolga. Svet na podlagi o cene programa za stabilnost in ob 
upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 meni, da obstaja tveganje, 
da Avstrija ne bo usklajena z dolo čbami Pakta za stabilnost in rast. 
(9) Odnosi med razli čnimi ravnmi države ostajajo zapleteni, zaradi česar se zmanjšuje 
učinkovitost v klju čnih sektorjih javne uprave. Avstrija se še vedno uvrš ča med 
države z najnižjimi stopnjami lastne obdav čitve na lokalni in regionalni ravni, 
                                                 
4 C(2014) 8811 final, 28.11.2014. 
5 UL L 140, 27.5.2013, str. 11. 
6 COM(2014) 902 z dne 28. novembra 2014. 
7 COM(2014) 904 final z dne 28. novembra 2014. 
8 SWD(2015) 39 final z dne 26. februarja 2015. 
 
SL 4   SL izražene v deležu BDP. Kljub tej nizki stopnji dav čne avtonomije imajo regionalne in 
lokalne uprave ve č pristojnosti na podro čju porabe in upravljanja. Velika zapletenost 
pristojnosti na prihodkovni in odhodkovni strani ter njihova neusklajenost ne vpliva 
ugodno na izvajanje širših politi čnih reform.  
(10) Na dolgoro čno fiskalno vzdržnost avstrijskega  pokojninskega sistema še vedno 
negativno vplivajo strukturne slabosti. Reforme,  ki jih je do zdaj sprejela Avstrija, 
niso zadostne za zagotovitev dolgoro čne fiskalne vzdržnosti sistema. Prvi č, dejanska 
upokojitvena starost je še vedno precej pod zakonsko dolo čeno upokojitveno 
starostjo. Drugi č, zakonsko dolo čena upokojitvena starost žensk  je precej nižja od 
starosti moških in ne bo povišana do leta 2024. Tretji č, zakonsko dolo čena 
upokojitvena starost še vedno ni povezana z nenehno naraš čajočo življenjsko dobo v 
Avstriji. Avstrija je spre jela nekatere ukrepe za pove čanje dejanske upokojitvene 
starosti, ki je zdaj 59,7 le ta (2014), a ostaja pod povpre čjem EU, ki je 63,1 leta 
(2013). Sprejeti so bili ukrepi za prepre čevanje možnosti pred časnega in invalidskega 
upokojevanja, s čimer se delovna doba podaljšuje. Poleg tega so se povišali letni 
odbitki za pred časno upokojitev in obdobje pokojnins ke dobe, ki je potrebno za 
izpolnjevanje pogojev za pred časno ali invalidsko upokojitev. Ni jasno, ali se bodo 
pričakovani pozitivni prora čunski učinki teh ukrepov dejansko pokazali. 
(11) Avstrijska poraba za zdravstveno varstvo je med najvišjimi v EU. Cilj teko če 
reforme zdravstvenega varstva (2013–2016) je  stabilizacija sredstev, namenjenih 
zdravstvenemu varstvu, iz raženih kot delež BDP, od leta 2016. Vendar tudi če bodo 
reforme uspešne, bo treba za dose go fiskalne vzdržnosti in u činkovitosti sistema 
zdravstvenega varstva še vedno premagati strukturne izzive. Za obdobje po letu 2016 
bi bilo treba sprejeti ukrepe zdaj. Primera ukrepov sta med drugim pove čanje števila 
pacientov, sprejetih v ambulantno zdra vljenje v okviru multidisciplinarnega 
osnovnega zdravstvenega varstva,  ter dodatno zmanjšanje povpre čnega obdobja 
bolnišničnega zdravljenja. 
(12) Zagotovitev dolgoro čne razpoložljivosti ustrezno kva lificirane delovne sile za 
Avstrijo še vedno ostaja i zziv. Stopnja brezposelnosti tr enutno znaša okoli 5,6 % in 
je med najnižjimi v EU, vendar potencial trga dela nekaterih delov delovne sile še ni 
v celoti izkoriš čen. Avstrija je sprejela nekaj ukrepov za podaljšan je delovne dobe, 
izboljšanje udeležbe žensk na trgu dela in boljšo izkoriš čenost potenciala 
priseljencev, ki sodelujejo na trgu dela, vklju čno z izboljšanjem priznavanja njihovih 
kvalifikacij. Vendar je treba nedavne reforme tesno sprem ljati, potrebnih pa je še ve č 
ukrepov za popoln izkoristek potenc iala teh skupin na trgu dela. 
(13) Avstrija je 13. marca 20 15 predstavila celovito dav čno reformo, s katero si prizadeva 
preoblikovati dav čne razrede ter stopnje dohodnine, zlasti z zmanjšanem za četne 
stopnje dohodnine s 36,5 % na 25 %. Dav čna olajšava naj bi po ocenah znašala 
4,9 milijarde EUR, za podporo družinske politik e in raziskovalnih dejavnosti pa je 
predvidenih še 300 milijonov EUR dodatnih odhodkov. V skladu s predlogom bo preusmeritev obdav čitve delno financirana z bojem proti dav čnim utajam, 
zmanjšanjem javnih izdatkov, pove čanjem zmanjšanih stopenj DDV na 13 % na 
nekaterih podro čjih ter s pove čanjem davka na dohodek od kapitala s 25 % na 
27,5 %. Ti na črti reform so na splošno v skladu s priporo čili Sveta iz leta 2014. 
Verjetno bodo pove čali spodbude za delo za posameznike z nizkimi dohodki in 
prejemnike drugega dohodka v gospodinj stvu ter podprli razpoložljivi dohodek. 
Vendar reforma ne bi smela vplivati na prora čun. 
 
SL 5   SL (14) Za avstrijski šolski sistem je zna čilno nizko število mladih osipnikov, kar je veliko 
pod povpre čjem EU. V trdnem in dobro delujo čem sistemu poklicnega izobraževanja 
in usposabljanja se izoblikuje velika skupi na visokokvalificiranih delavcev. Vendar 
si je še vedno treba prizadevati za izbo ljšanje rezultatov izobraževanja in s tem 
zaposljivosti mladih z nizkim socialno -ekonomskim statusom , zlasti tistih s 
priseljenskim poreklom. Ocena izvajanja novega sekundarnega šolskega sistema 
(Neue Mittelschule ) je razkrila pomanjkljivosti, ki jih  je še vedno treba obravnavati.   
(15) Svet je v okviru evropskega semestra dosledno priporo čal, naj Avstrija izboljša in 
spodbuja konkuren čnost na podro čju storitev, vendar je bil odziv politike do zdaj 
omejen. Pravne oblike, zahteve  glede lastniške strukture in  tarif še vedno veljajo za 
več poklicev, kar ustvarja zakonodajne ovi re za dostop do trga, specializiranim 
posameznikom in podjetjem iz drugih držav članic pa prepre čuje, da bi v Avstriji 
ustanovili podjetje. Avstrija v okviru meds ebojnega ocenjevanja pregleduje svoja 
pravila o dostopu do poklicev in opravljanju poklicnih dejavnosti, da bi ocenila, ali 
so sorazmerne in v splošnem interesu. V primerjavi z organi v drugih državah članicah ima zvezni urad za varstvo konkur ence na voljo premalo sredstev, kar 
preprečuje učinkovitejše ukrepanje. 
(16) Avstrijski ban čni sektor je še vedno trde n, vendar se še vedno soo ča z veliko izzivi, 
tako doma kot v zvezi z ob čutljivo izpostavljenostjo na tujem. Tudi v letu 2014 se je 
kapitalizacija ban čnega sektorja izboljševala, dobi čkonosnost avstrijskih bank pa je 
še naprej pod pritiskom. Pet od šestih najve čjih avstrijskih kreditnih institucij je 
leta 2014 uspešno prestalo  celovito oceno ECB, neus pešna je bila le banka 
Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Avstr ija je dosegla znaten napredek pri 
prestrukturiranju bank ÖVAG in Hypo Group Alpe Adria (HGAA). Vendar je bilo 
februarja 2015 ugotovljeno, da ima družba Heta Asset Resolution, tj. družba za 
upravljanje terjatev, ki je na stala z razcepitvijo HGAA, prim anjkljaj kapitala v višini 
7,6 milijarde EUR. Vlada se je kot 100-ods totna lastnica družbe Heta Asset 
Resolution odzvala z razglasitvijo 15-mese čnega moratorija na pla čila obresti in 
glavnice za obveznice v vrednosti približno 10 milijard EUR, ki jih ima v lasti ta 
družba, s čimer je prvi č
 uporabila nova orodja iz direkt ive o sanaciji in reševanju 
bank. 
(17) V okviru evropskega semest ra je Komisija izvedla obsežno analizo avstrijske 
ekonomske politike in jo objavila v poro čilu o državi za leto 2015. Prav tako je 
ocenila program za stabilnost in naciona lni program reform ter ukrepanje po 
priporočilih, ki jih je Avstrija prejela v prej šnjih letih. Glede na to, da je treba 
okrepiti splošno ekonomsko uprav ljanje Evropske unije z vklju čitvijo prispevka na 
ravni EU v prihodnje nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena 
teh programov za vzdržno fiskalno in soci alnoekonomsko politiko v Avstriji, ampak 
tudi njihovo skladnost s pravi li in smernicami EU. Priporo čila v okviru evropskega 
semestra so izražena v priporo čilih 1 do 4 spodaj. 
(18) Svet je ob upoštevanju te ocene preu čil program Avstrije za stabilnost, njegovo 
mnenje9 pa je izraženo zlasti v priporo čilu 1 spodaj. 
(19) V okviru evropskega semestra je Komisija  izvedla tudi analizo ekonomske politike 
euroobmo čja kot celote. Na tej podlagi je  Svet izdal posebna priporo čila za države 
članice, katerih valuta je euro. Avstri ja bi morala zagotoviti tudi popolno in 
pravočasno izvedbo teh priporo čil – 
                                                 
9 V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 6   SL PRIPORO ČA, da Avstrija v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da: 
1. Prepre či odklon od srednjero čnega cilja v letih 2015 in 2016. Zagotovi, da dav čna 
reforma, ki naj bi zmanjšala dav čno obremenitev dela, ne bo vplivala na prora čun. 
Popravi neusklajenost med pristoj nostmi na prihodkovni in odhodkovni strani 
različnih ravni države. Sprejme ukrepe za zagotovitev dolgoro čne vzdržnosti 
pokojninskega sistema, vklju čno z zgodnejšo uskladit vijo zakonsko dolo čene 
upokojitvene starosti za moške in ženske ter vzpostavitvijo povezave med zakonsko določeno upokojitveno starostjo in pri čakovano življenjsko dobo. 
2. Okrepi ukrepe za pove čanje udeležbe starejših in žensk na trgu dela, vklju čno z 
izboljšanjem zagotavljanja storitev otroškeg a varstva in dolgotrajne oskrbe. Sprejme 
ukrepe za izboljšanje stopenj izobrazbe prikrajšanih mladih. 
3. Odpravi nesorazmerne ovire za ponudnike storitev in ovire za ustanavljanje 
interdisciplinarnih podjetij. 
4. Odpravi potencialne šibkosti finan čnega sektorja v smislu izpostavljenosti na tujem 
in nezadostne kakovosti sredstev. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik