Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 100/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Cidre du Perche / Perche“

EU št.: PDO-FR-2648 – 1. december 2020

ZOP (X) ZGO ( )

1. Ime

„Cidre du Perche / Perche“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Cidre du Perche / Perche“ je nepasteriziran in negaziran polsuhi ali suhi peneči jabolčnik, pridobljen z vrenjem v steklenicah. Proizvaja se iz čistega soka moštnih jabolk določenih sort.

Prepoznavne značilnosti jabolčnika „Cidre du Perche / Perche“ so njegova zlato rumena do oranžna barva, okroglost, ravnotežje med sladkobo, grenkobo in kislostjo, sadne note ter rahla grenkost v srednji fazi okušanja in svež pookus.

Jabolčnik „Cidre du Perche / Perche“ ima naslednje analitske lastnosti:

— volumenski delež dejanskega alkohola je najmanj 3,5 vol. % ,

— volumenski delež skupnega alkohola je najmanj 6 vol. % ,

— vsebnost sladkorjev je najmanj 18 gramov na liter,

— tlak je najmanj 1,5 bara pri 20 °C.

Moštna jabolka za proizvodnjo jabolčnika „Cidre du Perche / Perche“ izvirajo iz sadovnjakov na geografskem območju.

Ti sadovnjaki so zatravljeni, razen tal ob drevesih (v polmeru 0,30 m ali v enometrskem pasu pod vrsto), ki so lahko opleta.

Najmanj 30 % celotne površine sadovnjaka je zasajenih z visokodebelnimi jablanami.

Sadovnjaki vključujejo naslednje moštne sorte jabolk:

glavne sorte:

grenke sorte: améret ali améret blanc fréquin blanc fréquin long fréquin rouge gringoire médaille d’or tardive de la sarthe sladko-grenke sorte: argile grise argile rouge bedan ali calotte binet rouge bois droit ali drébois cartigny damelot moulin à vent ali moulin à vent de l’eure ali moulin à vent petit de l’eure noël des champs (petit) jaunet pointu saint-hilaire sladke sorte: atroche ali troche bérat blanc coquerelle doux normandie ali normandie fréquin rouge grise de l’eure muscadet petit de l’orne ali muscadet doré petite sorte pilée roger guyot rouge duret doux normand doux véret de carrouges rousse de l’orne ali rousse de la sarthe kiselkaste sorte: groseille locard blanc locard vert pomme de boué ali pomme de bouet ali boué de bonnétable pomme de fer queue torse marnière

stranske sorte:

grenki sorti: kermerrien peau de chien sladko-grenke sorte: bisquet clos renaux douce moën sladka sorta: douce coët ligné kiselkasti sorti: avrolles petit jaune

Da bi se ohranila sortna raznolikost, so dovoljene tudi visokodebelne sorte moštnih jabolk, ki niso navedene zgoraj, ki lahko predstavljajo največ 20 % površine sadovnjaka. Te sorte se štejejo za dodatne.

Vsako zvrst sestavljajo jabolčniki:

— ki izhajajo iz jabolk, obranih v isti sezoni,

— katerih delež, ki izhaja iz kiselkastih sort, znaša največ 20 % zvrsti in

— katerih delež, ki izhaja iz glavnih sort, znaša najmanj 50 % zvrsti.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4. Posebne faze pridelave, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava jabolk in proizvodnja jabolčnika obvezno potekata na geografskem območju.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Cidre du Perche / Perche“ je peneči jabolčnik, pridobljen z vrenjem v steklenicah (alkoholnim vrenjem). Prodaja se lahko le pakiran, da ohrani tlak, tako da mora pakiranje potekati na geografskem območju.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, ki se zahtevajo z zakonodajo o označevanju in predstavitvi živil, so na etiketi ime označbe in navedba „ZOP“ ali „zaščitena označba porekla“, ki se zapišejo z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da se jasno ločijo od vseh drugih zapisov ali risb.

Na etiketi je navedba „zaščitena označba porekla“ tik pod imenom označbe brez kakršne koli vmesne navedbe.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

departma Eure-et-Loir (28):

celotne občine: Arcisses, Argenvilliers, Authon-du-Perche, Beaumont-les-Autels, Belhomert-Guéhouville, Béthonvilliers, Champrond-en-Perchet, Charbonnières, Coudray-au-Perche, Les Etilleux, La Gaudaine, La Loupe, Marolles-les-Buis, Meaucé, Miermaigne, Montireau, Montlandon, Nogent-le-Rotrou, Saint-Bomer, Saintigny, Saint-Jean-Pierre-Fixte, Saint-Victor-de-Buthon, Souancé-au-Perche, Trizay-Coutretot-Saint-Serge, Vaupillon in Vichères;

departma Orne (61):

celotne občine: Appenai-sous-Bellême, Bazoches-sur-Hoëne, Belforêt-en-Perche, Bellavilliers, Bellême, Bellou-le-Trichard, Berd’huis, Bizou, Bretoncelles, Ceton, Champeaux-sur-Sarthe, La Chapelle-Montligeon, La Chapelle-Souëf, Comblot, Corbon, Coulimer, Courgeon, Courgeoût, Cour-Maugis sur Huisne, Dame-Marie, Fay, Feings, Ferrières-la-Verrerie, Igé, Loisail, La Madeleine-Bouvet, Le Mage, Mahéru, Mauves-sur-Huisne, Les Menus, Montgaudry, Mortagne-au-Perche, Moulins-la-Marche, Moutiers-au-Perche, Parfondeval, Le Pas-Saint-l’Homer, Perche en Nocé, Pervenchères, Le Pin-la-Garenne, Pouvrai, Rémalard en Perche, Réveillon, Sablons sur Huisne, Saint-Agnan-sur-Sarthe, Saint-Aquilin-de-Corbion, Saint-Aubin-de-Courteraie, Saint-Cyr-la-Rosière, Saint-Denis-sur-Huisne, Saint-Germain-de-la-Coudre, Saint-Germain-de-Martigny, Saint-Germain-des-Grois, Saint-Hilaire-le-Châtel, Saint-Hilaire-sur-Erre, Saint-Jouin-de-Blavou, Saint-Langis-lès-Mortagne, Saint-Mard-de-Réno, Saint-Martin-des-Pézerits, Saint-Martin-du-Vieux-Bellême, Saint-Ouen-de-Sécherouvre, Saint-Pierre-la-Bruyère, Soligny-la-Trappe, Val-au-Perche, Vaunoise, Verrières in Villiers-sous-Mortagne;

del občin: Tourouvre au Perche (samo ozemlje pooblaščenih občin Autheuil, Bivilliers, Bubertré in Tourouvre) in Longny les Villages (samo ozemlje pooblaščenih občin Longny-au-Perche, Maletable, Monceaux-au-Perche, Moulicent in Saint-Victor-de-Réno);

departma Sarthe (72):

celotne občine: Avezé, La Chapelle-du-Bois, Cormes, Courgenard, Gréez-sur-Roc, Nogent-le-Bernard, Préval, Saint-Ulphace, Souvigné-sur-Même in Théligny;

del občine: Cherré-Au (samo ozemlje pooblaščene občine Cherreau).

5. Povezava z geografskim območjem

Posebne značilnosti jabolčnika „Cidre du Perche / Perche“ so posledica talnih in podnebnih razmer na območju, zlasti pozno izraženih podnebnih značilnosti, zaradi česar so morali pridelovalci prilagoditi svoje prakse tako glede gojenih sort kot tudi metod proizvodnje.

Tako se uporabljajo sorte, ki so lokalno izbrane ali prilagojene poznemu izražanju značilnosti podnebja. Obiranje in uporaba sadja ob prvem mrazu prispevata k upočasnitvi vrenja in tako spodbujata razvoj arom.

Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Geografsko območje označbe porekla „Cidre du Perche / Perche“ leži na prehodu med Armorikanskim gorstvom na zahodu in Pariško kotlino na vzhodu. To območje tvori enoto, za katero je značilna razgibana pokrajina, ki sega od zelenečih gričev do gozdnih masivov, ki se razprostirajo po departmajih Eure-et-Loir, Orne in Sarthe.

Matična podlaga je večinoma iz jurskih formacij in formacij iz obdobja cenomanija (pozne krede). Tla so najpogosteje apnenčasto-ilovnata ali peščena, in sicer jih sestavljajo rouenski kalcijev karbonat, zelena glina in perchejski pesek. Najdemo tudi kremenasto-glinena tla, ki so rezultat dekalcifikacije plasti kalcijevega karbonata, ki je lahko prekrita z bolj ali manj debelo plastjo ilovice s planot. Vsa matična podlaga ima precej globoka tla, ki so primerna za izkoriščanje in dobro odcedna.

Pokrajina Perche s podnebnega vidika leži na območju, kjer se srečujejo oceanski vplivi z zahoda in celinski z vzhoda. Zato je tamkajšnje podnebje oslabljeno oceansko, za katero so značilne izrazite letne temperaturne razlike med mrzlimi zimami (sneg je sicer redek, na leto pa je lahko tudi 60 dni zmrzali) in vročimi poletji.

Vpliv celinskega podnebja se kaže s pogostostjo poznih zmrzali, saj so te običajne celo maja in junija.

Človeški dejavniki

Čeprav sega gojenje jablan v Normandiji daleč v preteklost, so se sadovnjaki na cerkvenih ali plemiških posestvih razvili šele proti 16. stoletju, v 17. in 18. stoletju pa so že prekrivali velik del podeželja pokrajine Perche. Takrat so pridelovali zlasti moštna jabolka, iz katerih so na skoraj vseh kmetijah v pokrajini Perche proizvajali jabolčnik, ki je postal priljubljena pijača.

V 19. stoletju se je kmetijstvo pokrajine Perche postopoma usmerilo v govedorejo in konjerejo, proizvodnja jabolčnika pa se je ohranila. Ta pokrajina je tedaj postala območje mešane rastlinske pridelave in živinoreje, katere posebnost so bile obdelovalne površine, zasajene z jablanami.

V prvi polovici 20. stoletja so jabolčnik „Cidre du Perche / Perche“ proizvajali na vsaki kmetiji in tudi v specializiranih obratih za proizvodnjo jabolčnika po vsej pokrajini. V obdobju 1930–1950 je pridelava jabolk kmetom pogosto omogočila, da so podvojili svoje prihodke.

Zaradi zapiranja industrijskih obratov za proizvodnjo jabolčnika, mehanizacije kmetijske opreme in intenzifikacije kmetijstva od 50. let 20. stoletja pa so jablane skoraj izginile s travnikov in obdelane zemlje pokrajine Perche.

Šele konec 80. let 20. stoletja se je nekaj proizvajalcev na kmetijah specializiralo za proizvodnjo jabolčnika, kar je omogočilo nov razmah panoge proizvodnje jabolčnika v pokrajini Perche. Ti proizvajalci izkoriščajo tradicionalno znanje in izkušnje za proizvodnjo jabolčnika iz pokrajine Perche, kot so uporaba poznih sort, obiranje zrelega sadja, pa tudi spontano in počasno vrenje ter naravno vrenje v steklenicah.

Zaradi tradicionalnega kmetijskega sistema v pokrajini Perche, tj. mešane rastlinske pridelave in živinoreje, se večja količina dela opravi septembra in oktobra. Izbiro sort sta tako usmerjali potreba po razporeditvi kmetijskega dela in prilagoditev podnebju v pokrajini Perche. Prednost so imele sorte, ki pozno cvetijo, saj nanje manj vplivajo spomladanske zmrzali, sadje pa dozori pozneje. Poleg lokalno izbranih sort so v pokrajini Perche zasadili še druge sorte, ki so se dobro prilagodile. Ista sorta v različnih predelih dozori ob različnih datumih, najpozneje v pokrajini Perche. Najpogostejše sorte so bedan, doux normandie, tardive de la sarthe, saint-hilaire, fréquin rouge in binet rouge.

Obiranje zrelih jabolk se običajno začne konec oktobra in se za najpoznejše sorte nadaljuje do decembra. Priprava mošta se začne večinoma sredi novembra. Nizke temperature v tem obdobju leta omejujejo razvoj mikrobov, ki bi lahko poslabšali kakovost proizvoda, in omogočajo počasen začetek vrenja. Alkoholno vrenje v jeklenih posodah brez dodatka kvasovk traja najmanj osem tednov, v primerjavi s šestimi tedni v drugih delih Normandije.

Posebnosti proizvoda

„Cidre du Perche / Perche“ je jabolčnik, pridobljen z vrenjem v steklenicah. Ima naslednje lastnosti:

— zlato rumeno do oranžno barvo,

— ravnotežje med grenkostjo, sladkostjo in kislostjo,

— rahlo grenkost v srednji fazi okušanja in svež pookus,

— živahno, vendar nežno penjenje.

Vzročna povezava

Velika prisotnost jablan je posledica topografskih, podnebnih in geoloških značilnosti geografskega okolja. V pokrajini Perche so z razgibano obliko površja in tlemi, ki so zelo odcedna ter omogočajo kroženje vode in zadostno razpoložljivost mineralov, ugodni pogoji za to kulturo.

Tradicionalna praksa mešane rastlinske pridelave in živinoreje ter pozno izražene podnebne značilnosti v pokrajini Perche so pri pridelovalcih vplivale na izbiro sort. V sadovnjakih te pokrajine tako raste približno 40 sort moštnih jabolk v primerjavi z več kot 200 sortami, ki jih poznajo v Normandiji.

Pri zvrščanju se povežejo značilnosti posamezne kategorije sort, rezultat tega pa je jabolčnik z ravnotežjem med sladkostjo, grenkostjo in kislostjo: grenke in sladko-kisle sorte, bogate s fenolnimi sestavinami, vplivajo na zlato rumeno do oranžno barvo in rahlo grenkost v srednji fazi okušanja, sladke in sladko-kisle sorte prinašajo okroglost, kiselkaste sorte v omejenem deležu pa dajejo noto svežine.

Ker sadje dozori pozno, se priprava mošta začne večinoma novembra. Ker so v tem obdobju temperature nižje kot septembra in oktobra, alkoholno vrenje poteka počasi in omogoča razvoj arom, zaradi katerih je jabolčnik „Cidre du Perche / Perche“ poseben.

Vrenje v steklenicah povzroči živahno, a nežno penjenje, in prispeva k razvoju arom.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-964fa31f-76f5-4816-ad72-ff8e3bcb255a

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.