Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi VI.

(e) obsežne informacije o ukrepih, ki so jih sprejele države članice v skladu s členom 24 in o katerih je Komisija obveščena v skladu z odstavkom 1 tega člena.

(b) izvajanje člena 19(4) in poročanje o doseženi fazi pri vzpostavljanju varnega in šifriranega sistema za izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo;

(a) usklajevalno skupino za blago z dvojno rabo in njene dejavnosti. Informacije, ki jih zagotovi Komisija o preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine za blago z dvojno rabo, se obravnavajo kot zaupne v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001. Informacije se v vsakem primeru štejejo za zaupne, če je verjetno, da bi njihovo razkritje bistveno škodovalo posredovalcu ali viru takih informacij;

Ta pogajanja potekajo v skladu s postopki iz člena 207(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, če je to primerno.

2. Brez poseganja v določbe sporazumov o medsebojni upravni pomoči ali protokolov o carinskih zadevah, ki so jih sklenile Unija in tretje države, lahko Svet pooblasti Komisijo, da se s tretjimi državami pogaja o sporazumih za vzajemno priznavanje nadzorov izvoza blaga z dvojno rabo iz te uredbe ter zlasti za:

84. Listine in evidence o prenosih blaga z dvojno rabo iz Priloge I znotraj Skupnosti  Unije Õ se hranijo vsaj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen prenos, in se na zahtevo predložijo pristojnim organom  pristojnemu organu Õ države članice, iz katere so bili ti izdelki preneseni.

3. Registri ali evidence in listine iz odstavkov 1 in 2 se hranijo najmanj tri leta od konca koledarskega leta, v katerem je bil opravljen izvoz ali posredniške storitve ð ali storitve tehnične pomoči ï . Na zahtevo se predložijo pristojnim organom  pristojnemu organu Õ države članice, v kateri ima izvoznik sedež ali v kateri ima posrednik sedež ali prebivališče.

2. V skladu z nacionalnimi predpisi ali postopki, ki veljajo v posamezni državi članici, posredniki ð in izvajalci tehnične pomoči ï vodijo registre ali evidence posredniških storitev ð ali storitev tehnične pomoči ï , ki spadajo v področje uporabe člena 5, da se lahko na zahtevo dokaže opis blaga z dvojno rabo, za kateroega so bile zagotovljene posredniške storitve ð ali storitve tehnične pomoči ï , obdobje, v katerem je bilo blago predmet takih storitev, in njihov namembni kraj ter države, ki jih te posredniške storitve zadevajo.

(c) ime in naslov izvoznika in prejemnika;

1. Izvozniki blaga z dvojno rabo morajo voditi podrobne registre ali evidence o svojih izvoznih poslih v skladu z nacionalnimi predpisi ali postopki, ki veljajo v posamezni državi članici. Ti registri ali evidence zajemajo predvsem trgovinske dokumente, kakršni so računi, seznami ladijskega blaga ter prevozni in drugi odpremni dokumenti, ki vsebujejo dovolj podatkov, da se lahko razbere:

Države članice so udeležene v tem procesu in Komisiji zagotovijo potrebne informacije za pripravo poročila.

3. V obdobju pet do sedem let od datuma začetka izvajanja te uredbe Komisija oceni to uredbo ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poroča o glavnih ugotovitvah.

2. Vsaka tri leta Komisija pregleda izvajanje te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži obsežno poročilo o izvajanju in oceni učinka, ki lahko vključuje predloge za njene spremembe. Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila. ð To letno poročilo je javnega značaja. ï

32. Komisija Evropskemu parlamentu ð in Svetu ï predloži letno poročilo o ð izvajanju in uveljavljanju nadzora v Uniji in ï dejavnostih, preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine za blago z dvojno rabo, za katero velja člen 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije .

51. Za pripravo smernic za izvoznike in posrednike bodo pristojne države članice, v katerih imajo ti prebivališče ali sedež. Tudi Komisija in Svet lahko subjektom iz te uredbe ð po potrebi ï zagotovita smernice in/ali priporočila za najboljše prakse ð za zagotovitev učinkovitosti režima Unije za nadzor izvoza in doslednosti njegovega izvajanja ï . ð Pristojni organi držav članic po potrebi prav tako zagotovijo dodatne smernice za izvoznike, posrednike in izvajalce tranzita s prebivališčem ali sedežem v državi članici. ï

Prepovedano je zavestno in namerno sodelovati v dejavnostih, katerih namen ali učinek je izogibanje ukrepom iz členov 3, 4, 5, 6 in 7.

2. Usklajevalna skupina za blago z dvojno rabo vzpostavi mehanizem za usklajevanje izvrševanja, da bi vzpostavili neposredno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi in organi pregona.

1. Vsaka država članica sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi pravilno uveljavitev vseh določb te uredbe. Predvsem predpiše kazni za kršitve določb te uredbe ali določb, ki so bile sprejete za njeno izvajanje. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

64. Obdelava osebnih podatkov poteka v skladu s pravili iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. ð Pristojni organi držav članic in Komisija uporabljajo osebne podatke samo za izvajanje in izvrševanje te uredbe in glede na njene cilje. Ti podatki se hranijo, dokler so veljavni ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi držav članic v skladu s to uredbo, in dokler velja podaljšanje ali sprememba teh ukrepov. ï

43. Komisija po posvetovanju z usklajevalno skupino za blago z dvojno rabo, vzpostavljeno v skladu s členom 23 21, uvede ð razvije ï varen in šifriran sistem za izmenjavo informacij med državami članicami in po potrebi s Komisijo. ð , da podpre neposredno sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi držav članic in Komisijo ï. ð Sistem je po potrebi povezan z elektronskimi sistemi pristojnih organov držav članic za izdajanje dovoljenj. ï Evropski parlament je obveščen o proračunu sistema, njegovem razvoju, začasni in končni postavitvi, delovanju ter stroških omrežja.

3. Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje ter zlasti določbe o zaupnosti podatkov se smiselno uporabljajo ne glede na člen 23 te uredbe.

(bc) podatke o občutljivih končnih uporabnikih, osebah, vpletenih v sumljive dejavnosti v zvezi z javnimi naročili in, če so na voljo, o poteh prevoza.

(ab) ð informacije glede izvrševanja nadzora, vključno s ï podrobnimie podatkie o izvoznikih, ki so z nacionalnimi sankcijami izgubili pravico do uporabe nacionalnih splošnih izvoznih dovoljenj  ali splošnih izvoznih dovoljenj Unije Õ è1 ali splošnih izvoznih dovoljenj Unije  ð , poročili o kršitvah, zasegih in uporabi drugih kazni ï ;

(a) informacije v zvezi z uporabo nadzora, vključno s podatki o izdajanju dovoljenj (število, vrednost in vrste dovoljenj, namembne države, število uporabnikov splošnih in globalnih dovoljenj, število izvajalcev programa notranje skladnosti, roki za obravnavo prošenj, obseg in vrednost trgovine na podlagi prenosa znotraj EU itd.) in po potrebi podatki o izvozu blaga z dvojno rabo iz drugih držav članic;

2. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev neposrednega sodelovanja in izmenjave podatkov med pristojnimi organi, da bi izboljšali učinkovitost režima Skupnosti  Unije Õ za nadzor izvoza ð ter zagotovili skladno in učinkovito izvajanje in uveljavljanje nadzora v vsej EU ï . Take informacije lahko zajemajo:

Komisija  posreduje informacije drugim državam članicam in jih Õ objavi seznam teh organov v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

–4. Države članice predložijo Komisiji seznam organov, pooblaščenih za izdajanje dovoljenj za opravljanje izvajanje posredniških storitev ð in tehnične pomoči ï .;v skladu s to uredbo. Komisija seznam teh organov objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Določbe členov 843 in 912a do 912g Uredbe (EGS) št. 2454/93 veljajo za omejitve v zvezi z izvozom, ponovnim izvozom in izhodom s carinskega območja, ko gre za blago z dvojno rabo, za katero je po tej uredbi pri izvozu potrebno dovoljenje.

1. Države članice lahko določijo, da se smejo carinske formalnosti za izvoz blaga z dvojno rabo opravljati samo pri carinskih uradih, ki so za to pooblaščeni.

4. V primeru iz odstavka 3 se takoj posvetuje s pristojnimi organi  pristojnim organom Õ države članice, ki so izdali  je izdal Õ izvozno dovoljenje, da bi lahko ukrepala v skladu s členom 13 15(1). Če se ti pristojni organi odločijo  ta pristojni organ odloči Õ , da dovoljenje ostane veljavno, odgovorijo  odgovori Õ v desetih delovnih dneh, v izjemnih okoliščinah pa lahko zahtevajo  zahteva Õ podaljšanje tega roka na 30 delovnih dni. V takem primeru oziroma če ni odgovora v desetih oziroma 30 dneh, se blago z dvojno rabo takoj sprosti.  Pristojni organ države članice Õ Država članica, ki je izdala  izdal Õ dovoljenje, obvesti  pristojne organe drugih držav članic Õ druge države članice in Komisijo.

1. Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. Uradno obvestilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu navaja razloge za uporabo postopka v nujnih primerih.

58. Delegirani akt, sprejet v skladu s tem členom 9(1) in členom 15(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

24. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz tega člena 9(1) in člena15(3) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 2. julija 2014 ð od začetka uporabe te uredbe ï . Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Da se zagotovi, da splošna izvozna dovoljenja Unije iz prilog IIa do IIf zajemajo le transakcije z nizkim tveganjem, se nNa Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23a zaradi črtanja  za spremembo Priloge II Õ ð z dodajanjem ali ï  črtanjem Õ ð blaga ali ï namembnih krajev iz s področja uporabe navedenih splošnih izvoznih dovoljenj Unije  iz Priloge II Õ ð , ob upoštevanju meril iz člena 14 ï , če za take namembne kraje začne veljati embargo na orožje iz člena 4(2). Kadar v primerih tovrstnega embarga na orožje izredno nujni razlogi zahtevajo črtanje posameznih namembnih krajev iz s področja uporabe splošnega izvoznega dovoljenja Unije, se za delegirane akte, ki se sprejmejo v skladu s tem odstavkom, uporabi postopek iz člena 23b 17.

2. (c)  seznam blaga z dvojno rabo iz oddelka B Õ Prilogea IV, ki spada pod oddelek A Prilogeo I, se posodobi  spremeni Õ glede na člen 30  36 Õ Pogodbe o  delovanju Evropske unije Õ ustanovitvi Evropske skupnosti, in sicer zaradi javnega reda in javnih varnostnih interesov držav članic.

(b) seznam blaga z dvojno rabo iz oddelka B Priloge I se lahko spremeni, če je to potrebno zaradi tveganja, ki ga lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva hujše kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic;

1. (a) Sseznam blaga z dvojno rabo iz oddelka A Priloge I se uskladi  spremeni v skladu Õ z ustreznimi obveznostmi in zavezami ter z vsako njihovo spremembo, ki so jih v zvezi s tem sprejele države članice ð in Unija ï s pristopom k mednarodnim režimom o neširjenju orožja in k dogovorom o nadzoru izvoza, ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb.  Kadar posodabljanje oddelka A Priloge I zadeva blago z dvojno rabo, ki je navedeno tudi v Prilogi II Õ ð in oddelku B Priloge IV ï ,  se ti prilogi ustrezno spremenita; Õ

7. Vse informacije, izmenjane v skladu z določbami tega člena, so v skladu z določbami člena 19 20(3), (4) in (64) o zaupnosti takšnih informacij.

5. Preden pristojni organi  organ Õ države članice v skladu s to uredbo izdajo  izda Õ dovoljenje za izvoz ali posredniške storitve ð ali tehnično pomoč ï ali odločijo  odloči Õ o tranzitu, preučijo  prouči Õ vse obstoječe zavrnitve ali odločitve o prepovedi tranzita blaga z dvojno rabo iz Priloge I, sprejete v skladu s to uredbo, da ugotovijo  ugotovi Õ , ali so pristojni organi druge države članice ali več drugih držav članic zavrnili dovoljenje ali tranzit za skoraj povsem enak posel (to je za blago s skoraj identičnimi parametri ali tehničnimi lastnostmi za istega končnega uporabnika ali prejemnika). Najprej se posvetujejo Ö posvetuje Õ s pristojnimi organi države članice ali držav članic, ki so izdali takšno zavrnitev ali takšne zavrnitve ali odločitve o prepovedi tranzita, kakor to določata odstavka 1 in 3. Če se pristojni organi Ö organ Õ države članice po takšnem posvetovanju odločijo Ö odloči Õ izdati dovoljenje ali dovoliti tranzit, o tem obvestijo Ö obvesti Õ pristojne organe drugih držav članic in Komisijo ter svojo odločitev obrazložijo Ö obrazloži Õ z vsemi ustreznimi informacijami.

4. Odstavka 1 in 2 se uporabljata tudi za dovoljenja za posredniške storitve ð in tehnično pomoč ï .

3. Pristojni organi držav članic nemudoma obvestijo države članice in Komisijo o svojih odločitvah o prepovedi tranzita blaga z dvojno rabo iz Priloge I, sprejetih v skladu s členom 6. Ta obvestila zajemajo vse ustrezne informacije, vključno z razvrstitvijo blaga, njegovimi tehničnimi parametri, namembno državo in končnim uporabnikom.

2. Pristojni organi držav članic preverijo zavrnjena dovoljenja, o katerih so bili v treh letih po predložitvi uradnega obvestila uradno obveščeni v skladu z odstavkom 1, in jih razveljavijo, spremenijo ali obnovijo. Pristojni organi držav članic o rezultatih pregleda čimprej obvestijo pristojne organe drugih držav članic in Komisijo. Če se zavrnitev ne razveljavi, ostane veljavna ð in se pregleda v treh letih po njenem podaljšanju ï.

1. Pristojni organi držav članic lahko v skladu s to uredbo zavrnejo izdajo izvoznega dovoljenja in lahko razveljavijo, odložijo izvršitev, spremenijo ali prekličejo že izdano izvozno dovoljenje. Če izvozno dovoljenje zavrnejo, razveljavijo, odložijo izvršitev, bistveno omejijo ali prekličejo ali če so sklenili, da se načrtovani izvoz ne odobri, o tem uradno obvestijo pristojne organe drugih držav članic ter Komisijo in jim posredujejo ustrezne informacije. Če pristojni organi  organ Õ države članice odložijo  odloži Õ izvršitev izvoznega dovoljenja, ob koncu obdobja odloga izvršitve o končni oceni seznanijo  seznani pristojne organe drugih držav članic Õ države članice in Komisijo.

2. Države članice pri proučevanju zahtevka za globalno izvozno dovoljenje poleg meril iz odstavka 1 upoštevajo tudi, ali je izvoznik pri vložitvi zahtevka za dovoljenje uporabil sorazmerna in ustrezna sredstva ter postopke za zagotovitev skladnosti z določbami in cilji te uredbe ter roki in pogoji za dovoljenje.

(ce) vprašanja nacionalne zunanje in varnostne politike, vključno ð z varnostjo držav članic in ozemelj, za zunanje odnose katerih so odgovorne države članice, ter varnostjo prijateljskih držav in zaveznic ï s tistimi, ki so zajeta v Skupnem stališču Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme ;

(a) ð mednarodne obveznosti in zaveze Unije in držav članic, zlasti ï obveznosti in zaveze, ki jih je sprejela posamezna država članica s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali pa z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb;, Ö in Õ (b) njihove obveznosti v zvezi s sankcijami, è2 uvedenimi s sklepom ali skupnim stališčem  , ki ga sprejme Svet, ali z odločbo OVSE ali zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov;

2. Če bi neki izvoz utegnil ogrožati bistvene varnostne interese ene države članice, lahko ta zaprosi drugo državo članico, da ne izda izvoznega dovoljenja ali, če je bilo dovoljenje že izdano, zaprosi za njegovo razveljavitev, odlog izvršitve, spremembo ali preklic. Zaprošena država članica z državo članico prosilko takoj začne nezavezujoča posvetovanja, ki se morajo končati v desetih delovnih dneh. Če se zaprošena država članica odloči, da izda dovoljenje, mora o tem uradno in prek elektronskega sistema iz člena 13(6) 20(3) obvestiti Komisijo in druge države članice.

1. Če se blago z dvojno rabo, za kateroega je vložen zahtevek za individualno izvozno dovoljenje za namembni kraj, ki ni naveden v oddelku A è1 Prilogei IIa ç, ali za kateri koli namembni kraj pri blagu z dvojno rabo iz oddelka B Priloge IV, nahaja ali se bo nahajalo v eni ali več državah članicah, od katerih nobena ni država, kjer v kateri je bil vložen zahtevek, se to dejstvo navede v zahtevku. Pristojni organi  organ Õ države članice, ki so prejeli  je prejel Õ zahtevek za izdajo dovoljenja, se takoj posvetujejo  posvetuje Õ s pristojnimi organi ustrezne države ali držav članic in jim zagotovijo  zagotovi Õ ustrezne podatke. Pozvana država ali države članice v desetih delovnih dneh sporoči(-jo) vse pridržke, ki jih ima(-jo) ali bi jih lahko imela(-e) glede izdaje takega dovoljenja in so zavezujoči za državo članico, v kateri je bil vložen zahtevek.

34. Pristojni organi držav članic Õ Države članice zahtevke za dovoljenja za posredniške storitve ð in tehnično pomoč ï obravnavajo v časovnem roku, ki se določi z nacionalnim pravom ali prakso ð in pod pogoji iz člena 10(5) ï .

23. Posredniki ð in izvajalci tehnične pomoči ï predložijo pristojnim organom  pristojnemu organu Õ vse ustrezne informacije, potrebne pri njihovih zahtevkih za pridobitev dovoljenja za posredniške storitve v skladu s to uredbo, zlasti podrobne podatke o lokaciji blaga z dvojno rabo v tretji državi porekla, jasen opis blaga in količine, podatke o tretjih strankah, udeleženih pri poslu, namembni tretji državi, končnem uporabniku v tej državi in njegovi točni lokaciji.

2. Ta dDovoljenja  za posredniške storitve Õ ð in tehnično pomoč ï se izdajo za določeno količino določenega blaga, ki se giblje med dvema ali več tretjimi državami. Jasno je treba opredeliti lokacijo blaga v tretji državi porekla, končnega uporabnika in njegovo točno lokacijo. Dovoljenja veljajo v vsej  Uniji Õ Skupnosti.

Če posrednik ali izvajalec tehnične pomoči nima prebivališča ali sedeža na ozemlju Unije, dovoljenja za izvajanje posredniških storitev in tehnične pomoči v skladu s to uredbo izdaja pristojni organ države članice, v kateri ima sedež matična družba posrednika ali izvajalca tehnične pomoči ali iz katere se posredniške storitve in tehnična pomoč izvajajo.

(c) se ne smejo uporabljati, če so organi obvestili  je pristojni organ obvestil Õ izvoznika, da je ali je lahko zadevno blago kot celota ali po delih namenjeno eni od uporab iz odstavkov 1 in 3 člena 4 ali iz odstavka 2 člena 4 v državi, ki ima embargo na orožje è1 , uveden s sklepom ali skupnim stališčem  Sveta ali sklepom OVSE, oziroma ima embargo na orožje, uveden z zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov, ali če je izvoznik seznanjen, da je blago namenjeno navedenim uporabam.

(b) se opredelijo z nacionalnim pravom ali prakso. Uporabljajo jih lahko vsi izvozniki s sedežem ali prebivališčem v državi članici izdaje teh dovoljenj, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe in dopolnilne nacionalne zakonodaje. Izdajo se v skladu z navedbami iz oddelka C Priloge IIIc ter v skladu z nacionalnim pravom ali prakso.

(c) ime in naslov prejemnika;

4. Izvozniki predložijo pristojnim organom  pristojnemu organu Õ vse ustrezne informacije, potrebne pri njihovih zahtevkih za pridobitev individualnega in globalnega izvoznega dovoljenja, in s tem pristojnim nacionalnim organom zagotovijo popolne informacije, zlasti o končnem uporabniku, namembni državi in končni uporabi izvoženega blaga.

2. Dovoljenje za vsak drug izvoz, ki je potrebno v skladu s to uredbo, izdajo pristojni organi države članice, v kateri ima izvoznik svoj sedež. To dovoljenje je ob upoštevanju omejitev iz odstavka 4 lahko individualno, globalno ali splošno.

1. Vsa individualna in globalna izvozna dovoljenja in dovoljenja za posredniške storitve se ð po možnosti ï izdajo v pisni obliki ali z elektronskimi sredstvi na obrazcih, ki vsebujejo vsaj vse elemente iz vzorca iz oddelka A pPriloge IIIa in IIIb, in sicer v enakem vrstnem redu.

1. (d) Ta uredba uveljavlja splošna izvozna dovoljenja Unije za določen izvoz, naveden v oddelkih A do ð J ï Priloge II prilogah IIa do IIf.

IZVOZNO DOVOLJENJE IN DOVOLJENJE ZA POSREDNIŠKE STORITVE  , TEHNIČNO POMOČ IN PRENOS Õ

53. Država članica, ki sprejme predpise s tako zahtevo, ð takoj ï obvesti Komisijo in druge države članice o ukrepih, ki jih je sprejela. Komisija objavi ta podatek v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

–je v državi članici, iz katere se to blago prenaša, potrebno dovoljenje v skladu s členi 3, 4 ali 8 za izvoz tega blaga na ta končni namembni kraj in za tak neposredni izvoz z njenega ozemlja ni splošnega ali globalnega dovoljenja, Ö in Õ

4. Komisija ukrepe, o katerih je obveščena v skladu z odstavkoma 2 in 3, objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

2. Države članice obvestijo Komisijo ð in druge države članice ï o ukrepih, ki so jih sprejele v skladu z odstavkom 1, takoj po sprejetju in navedejo natančne razloge zanje.

4. Določbe člena 8(2), (3) in (4) se uporabljajo za nacionalne ukrepe iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

3. Država članica lahko razširi uporabo odstavka 1 na blago z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu, za uporabe iz člena 4(1) in blago z dvojno rabo za končno vojaško uporabo in namembne kraje iz člena 4(2).

1. Pristojni organi  organ Õ države članice, preko katere poteka tranzit Ö v kateri se blago nahaja Õ , lahko ð kadar koli ï prepovejo Ö prepove Õ tranzit skupnostnega  neunijskega Õ blaga z dvojno rabo iz Priloge I, če je ali je lahko to blago kot celota ali po delih namenjeno uporabam iz člena 4(1). Države članice pri odločanju o takšni prepovedi upoštevajo obveznosti in zaveze, ki so jih sprejele kot pogodbenice mednarodnih pogodb ali kot članice mednarodnih režimov neširjenja orožja.

4. Določbe člena 8(2), (3) in (4) se uporabljajo za nacionalne ukrepe iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

2. Država članica lahko razširi uporabo odstavka 1 na blago z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu, za uporabe iz člena 4(1) in blago z dvojno rabo za končno vojaško uporabo in namembne kraje iz člena 4(2).

75. Določbe člena 13 15(1), (2) in (5) do (7) se uporabljajo v primerih, ko gre za blago z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I.

64. Država članica, ki pri izvajanju določb iz odstavkov1 do 5, 2 ð in 3 ï naloži obveznost pridobitve dovoljenja za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I, po potrebi o tem ð takoj ï obvesti druge države članice in Komisijo ð ter jim zagotovi ustrezne informacije, zlasti v zvezi z zadevnim blagom in končnimi uporabniki ï. Druge države članice to informacijo te informacije ustrezno upoštevajo in o tem ð proučijo in v 10 delovnih dneh sporočijo, ali imajo kakršne koli pomisleke glede uvedbe take obveznosti pridobitve dovoljenja. V izjemnih primerih lahko katera koli država članica, ki je bila zaprošena za mnenje, zahteva podaljšanje 10-dnevnega obdobja. Vendar podaljšanje ne sme preseči 30 delovnih dni. ï

42. Če je izvozniku ðv skladu z njegovo obvezo o izvajanju skrbnih pregledovï znano, da je blago z dvojno rabo, ki ga namerava izvoziti in ki ni navedeno v Prilogi I, kot celota ali po delih namenjeno za katero koli uporabo iz odstavkaov 1, 2 in 3, mora o tem obvestiti  pristojni organ Õ organe iz odstavka 1, ki bodo odločili  bo odločil Õ , ali je za tak izvoz potrebno dovoljenje.

(d) uporabo s strani oseb, ki so vpletene ali odgovorne za resne kršitve človekovih pravic ali mednarodnega kazenskega prava v oboroženih konfliktih ali pri notranji represiji v namembni državi, kakor jih opredelijo relevantne javne mednarodne institucije ali evropski ali nacionalni pristojni organi, in v primeru, da obstajajo dokazi o uporabi tega ali podobnega blaga pri usmerjanju ali izvajanju takih resnih kršitev s strani predlaganega končnega uporabnika;

3. (c) Dovoljenje je potrebno tudi za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I, če so organi iz odstavka 1 obvestili izvoznika, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za uporabo za dele ali sestavine vojaških izdelkov, navedenih v nacionalnem seznamu vojaškega blaga, ki so bili izvoženi iz ozemlja te države članice brez dovoljenja ali je bilo kršeno dovoljenje, predpisano z nacionalno zakonodajo te države članice.;

1. Dovoljenje je potrebno za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I, če so  je Õ pristojni organi  organ Õ države članice, v kateri ima izvoznik svoj sedež, obvestili izvoznika  obvestil Õ , da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za:

22. „program notranje skladnosti“ pomeni učinkovita, ustrezna in sorazmerna sredstva in postopke, vključno z razvojem, izvajanjem in upoštevanjem standardiziranih politik operativne skladnosti, postopkov, standardov ravnanja in zaščitnih ukrepov, ki so jih razvili izvozniki, da bi zagotovili skladnost z določbami in pogoji dovoljenj iz te uredbe;

21. „tehnologija za kibernetski nadzor“ pomeni blago, ki je posebej zasnovano za prikrito vdiranje v informacijske in telekomunikacijske sisteme z namenom spremljanja, pridobivanja, zbiranja in analize podatkov in/ali onesposobitve ali poškodovanja ciljnih sistemov. To vključuje blago v povezavi z naslednjo tehnologijo in opremo:

219. Dovoljenje je potrebno tudi za izvoz blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno v Prilogi I, če ima država nakupa oziroma namembna država  „embargo na orožje“ pomeni Õ embargo na orožje è1 , uveden s sklepom ali skupnim stališčem ç , ki ga sprejme Svet, ali s sklepom Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), ali embargo na orožje, ki je uveden z zavezujočo resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov, in če so organi iz odstavka 1 obvestili izvoznika, da so ali bi lahko bili ti izdelki kot celota ali po delih namenjeni za končno vojaško uporabo.;

1116. „nacionalno splošno izvozno dovoljenje“ pomeni izvozno dovoljenje, izdano v skladu s členom 9(2), kakor ga določi nacionalna zakonodaja v skladu s členom 9 10(6) in oddelkom C Prilogeo IIIc;

15. „splošno dovoljenje Unije za prenos“ pomeni dovoljenje, ki se dodeli za prenos nekaterega blaga z dvojno rabo med državami članicami in je na voljo vsem izvajalcem, ki spoštujejo njegove pogoje in zahteve za uporabo, kakor so navedeni v oddelku A Priloge IV;

914. „splošno izvozno dovoljenje Unije“ pomeni izvozno dovoljenje za izvoz v določene namembne države, ki je na voljo vsem izvoznikom, ki spoštujejo njegove pogoje in zahteve za uporabo uporabe, kakor so navedeni v oddelkih A prilogah IIa do IIf ð J ï Priloge II;

Za namene te uredbe so iz te opredelitve izključene pomožne storitve. Pomožne storitve so prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocija;

(iib) ki se odloči za prenašanje ali nudenje programske opreme ali tehnologije po elektronskih medijih, vključno s telefaksom, telefonom, elektronsko pošto ali kakršnimi koli drugimi elektronskimi sredstvi na območje ð , pravnim in fizičnim osebam in mešanim družbam ï zunaj  Unije Õ Skupnosti.

(ia) v imenu katere se izpolni izvozna deklaracija ð ali deklaracija za ponovni izvoz ï , to pomeni osebo, ki ima ob sprejemu deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v tretji državi in ima moč odločanja o pošiljanju izdelka zunaj carinskega območja Ö Unije Õ Skupnosti. Če ni bila sklenjena nobena izvozna pogodba ali če imetnik pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, ki ima moč odločanja o pošiljanju izdelka zunaj carinskega območja  Unije Õ Skupnosti;

(iiid) prenos programske opreme ali tehnologije po elektronskih medijih, vključno s telefaksom, telefonom, elektronsko pošto ali kakršnimi koli drugimi elektronskimi sredstvi na območje zunaj Evropske skupnosti; vključuje tudi programsko opremo in tehnologijo, ki sta v elektronski obliki na voljo pravnim in fizičnim osebam ter mešanim družbam zunaj  Unije Õ Skupnosti . Izvoz se uporablja tudi za ustni prenos tehnologije, če je ta tehnologija opisana po telefonu;

ð (a) blago, ki se lahko uporablja za zasnovo, razvoj, proizvodnjo ali uporabo jedrskega, kemičnega in biološkega orožja in njegovih nosilcev, vključno z vsem blagom ï tudi vse blago, ki se lahko uporabi tako za neeksplozivno uporabo kot tudi za kakršno koli uporabo pri izdelavi jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav;

1. „blago z dvojno rabo“ pomeni blago, vključno s programsko opremo in tehnologijo, ki se lahko uporablja v civilne in tudi v vojaške namene, vključuje pa:

Ta uredba vzpostavlja režim Skupnosti  Unije Õ za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja ð , tehnične pomoči, ï in tranzita  in prenosa Õ blaga z dvojno rabo.

(29)Nadzor izvoza vpliva na mednarodno varnost in trgovino s tretjimi državami, zato je primerno vzpostaviti dialog in sodelovanje s tretjimi državami za podporo enakovrednim pogojem na globalni ravni ter izboljšanje mednarodne varnosti.

(28)Skupnost  Unija Õ je sprejela sklop carinskih pravil, vsebovanih v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti iz Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: „carinski zakonik Skupnosti  Unije Õ “) in Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 o izvajanju Uredbe (EGS) št. 2913/92, ki med drugim vsebuje določbe, ki se nanašajo na izvoz in ponovni izvoz blaga. Ta uredba ne omejuje pooblastil, podeljenih s carinskim zakonikom Skupnosti  Unije Õ ali v skladu z njim in z njegovimi izvedbenimi določbami.

(25)Vključenost zasebnega sektorja in preglednost sta bistvena elementa režima za nadzor izvoza. Zato je v skladu s sedanjo prakso primerno zagotoviti nadaljnji razvoj smernic za podporo uporabi te uredbe in objavo letnega poročila o izvajanju nadzora.

(24)Primerno je pojasniti, da bi morali obdelava in izmenjava osebnih podatkov izpolnjevati veljavna pravila za obdelavo in izmenjavo osebnih podatkov v skladu s pravili iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta.

(23)Zaželeno je doseči enotni in dosledni nadzor po vsej EU  Uniji Õ , da bi spodbujali varnost EU  v Uniji Õ in mednarodno varnost ter zagotovili enake pogoje za izvoznike EU. V skladu s priporočili Solunskega akcijskega načrta in pozivi iz Strategije Ö strategijo Õ EU proti širjenju orožja za množično uničevanje je torej ustrezno razširiti obseg posvetovanj ð in izmenjave informacij ï med državami članicami, preden izdajo izvozno dovoljenje. ð in Komisijo ter uvesti orodja za podporo razvoju skupne mreže za nadzor izvoza v vsej Uniji, na primer elektronske postopke za izdajo dovoljenj, skupine tehničnih strokovnjakov in mehanizem za usklajevanje izvrševanja. Čeprav si carinski organi izmenjujejo nekatere informacije z drugimi carinskimi organi prek sistema za obvladovanje tveganja, je primerno zagotoviti tudi tesno sodelovanje med organi, ki izdajajo dovoljenja, in carinskimi organi ï . Ena od prednosti takšnega pristopa bi bilo denimo zagotovilo, da izvoz iz ene države članice ne bi ogrozil bistvenih varnostnih interesov druge države članice. Z večjo konvergenco pogojev za izvajanje nacionalnih nadzorov blaga z dvojno rabo, ki ni navedeno na seznamu v tej uredbi, in uskladitvijo pogojev za uporabo različnih vrst dovoljenj, ki se lahko izdajo v skladu s to uredbo, bi zagotovili enotnejše in doslednejše izvajanje nadzora. Z boljšo opredelitvijo neopredmetenega prenosa tehnologije, ki bi vključevala dajanje na voljo nadzorovanje tehnologije osebam izven EU, bi podprli prizadevanje za spodbujanje varnosti, to pa bi zagotovili tudi z nadaljnjim usklajevanjem načinov za izmenjavo občutljivih informacij med državami članicami in z načini izmenjave informacij v mednarodnih režimih za nadzor izvoza, zlasti z zagotovitvijo možnosti vzpostavitve varnega elektronskega sistema za izmenjavo informacij med državami članicami.

(22)22. septembra 1998 so predstavniki držav članic in Evropske komisije podpisali Ö države članice in Komisija podpisale Õ dodatne protokole k posameznim sporazumom o zaščitnih ukrepih, sklenjenih med državami članicami, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mednarodno agencijo za atomsko energijo, ki poleg drugih ukrepov zavezujejo države članice, da dajo podatke o navedeni opremi in nejedrskem materialu. ð Z nadzorom prenosa znotraj Unije bi se moralo državam članicam in Uniji omogočiti, da izpolnijo svoje obveznosti v skladu s temi sporazumi. ï

(21)Države članice v okviru in v skladu s členom 30  36 Õ Pogodbe  o delovanju Evropske unije Õ ter dokler ni dosežena večja stopnja usklajenosti, obdržijo pravico do izvajanja nadzora nad prenosom nekaterega blaga z dvojno rabo znotraj Skupnosti  Unije Õ , da zavarujejo javni red in javno varnost. ð Zaradi sorazmernosti bi bilo treba pregledati nadzor prenosa blaga z dvojno rabo v Uniji, da se čim bolj zmanjša upravno breme za družbe in organe. ï Če je ta nadzor povezan z učinkovitostjo nadzora nad izvozom iz Skupnosti, naj bi ga Svet občasno preverjal. ð Poleg tega bi bilo treba redno preverjati seznam blaga iz oddelka B Priloge IV, katerega prenos se nadzoruje znotraj Unije, glede na tehnološki in trgovinski razvoj ter kar zadeva oceno občutljivosti prenosa ï .

(20)Skupni sistem nadzora in usklajene politike za izvajanje in spremljanje v vseh državah članicah so Ö je Õ osnovni pogoj za prosti pretok blaga z dvojno rabo znotraj Skupnosti  Unije Õ .

(19)Nacionalne določbe in odločitve v zvezi z izvozom blaga z dvojno rabo morajo  bi morale Õ biti sprejete v okviru skupne trgovinske politike in še zlasti Uredbe Sveta (EGS) št. 2603/69 z dne 20. decembra 1969 o skupnih pravilih za izvoz Uredbe (EU) 2015/479 Evropskega parlamenta in Sveta . ð Z ustrezno izmenjavo informacij in posvetovanji o nacionalnih določbah in odločitvah bi se zagotovila učinkovita in dosledna uporaba nadzora v vsej Uniji. ï

(18)Da se omogoči hiter odgovor Unije na spreminjajoče se razmere glede na ocenjevanje občutljivosti izvoza na podlagi splošnih izvoznih dovoljenj Unije ter tehnološki in trgovinski razvoj, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s spremembo oddelka A Priloge I, Priloge II in oddelka B Priloge IV k tej uredbi prenesti na Komisijo. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni, in da se taka posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Zlasti bi morala za zagotovitev enake udeležbe v pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet vse dokumente prejeti istočasno kot strokovnjaki držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti sistematično zagotovljen dostop do srečanj strokovnih skupin Komisije, ki obravnavajo pripravo delegiranih aktov.

(17)Odločitve o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katerega velja nadzor izvoza,  iz oddelka A Priloge I bi morale Õ morajo biti skladne z obveznostmi in zavezami, ki so jih sprejele države članice  in Unija Õ s pristopom k ustreznim mednarodnim režimom o neširjenju orožja in dogovorom o nadzoru izvoza ali z ratifikacijo ustreznih mednarodnih pogodb. ð Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge I, na primer tehnologije za kibernetski nadzor, bi bilo treba upoštevati tveganja, ki jih lahko pomeni izvoz takega blaga, kar zadeva hujše kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava ali bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic. Pri odločitvah o posodobitvi skupnega seznama blaga z dvojno rabo, za katero velja nadzor izvoza, iz oddelka B Priloge IV bi bilo treba upoštevati interese držav članic na področju javne politike in javne varnosti v skladu s členom 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pri odločitvah o posodobitvi skupnih seznamov blaga in namembnih držav iz oddelkov A do J Priloge II bi bilo treba upoštevati merila za ocenjevanje iz te uredbe. ï

(16)Skupni seznami blaga z dvojno rabo, namembnih krajev in smernic so bistveni elementi učinkovitega režima za nadzor izvoza.

(14)Uvesti bi bilo treba bi bilo standardno zahtevo za skladnost v obliki „programov notranje skladnosti“ za prispevanje k izenačevanju pogojev za izvoznike in spodbujanje učinkovitega izvajanja nadzora. Zaradi sorazmernosti bi se moral ta pogoj uporabljati za specifične načine nadzora v obliki globalnih dovoljenj in nekaterih splošnih izvoznih dovoljenj.

(13)ð Pogoje in zahteve za izdajo dovoljenj, vključno z obdobjem veljavnosti in časovnim potekom izdaje individualnih in globalnih dovoljenj, bi bilo treba uskladiti, da se prepreči izkrivljanje konkurence ter zagotovi dosledna in učinkovita uporaba nadzora v vsej Uniji. V tem smislu je tudi treba za vse primere nadzora jasno opredeliti pristojni organ. ï Za odločanje o individualnih, globalnih ali nacionalnih splošnih izvoznih dovoljenjih, dovoljenjih za posredniške storitve ð in tehnično pomoč ï ,  ter Õ o tranzitu neskupnostnega  neunijskega Õ blaga z dvojno rabo ali dovoljenjih za prenos blaga z dvojno rabo iz Priloge IV znotraj Skupnosti so odgovorni državni organi.

(12)Ta uUredba  (ES) št. 428/2009 določa, da se Õ vključuje blago, ki le prečka ozemlje Skupnosti, to je blago, za katerega ni določena druga carinsko dovoljena obravnava ali uporaba kakor zunanji tranzitni postopek oziroma ki se samo uvrsti v prosto carinsko cono ali prosto carinsko skladišče in ga ni treba vnesti v predpisano evidenco blaga. Zato bi bilo treba organom držav članic omogočiti Ö omogoči Õ , da glede na posamezen primer prepovejo tranzit neskupnostnega Ö neunijskega Õ blaga z dvojno rabo, če obveščevalne službe ali drugi viri dokažejo utemeljen sum, da je ali je lahko blago kot celota ali po delih namenjeno za širjenje orožja za množično uničevanje ali njegovih nosilcev. ð Zaradi učinkovitosti in skladnosti bi bilo treba nadzor tranzita uskladiti in uporabljati tudi za preprečevanje terorističnih dejanj in kršitev človekovih pravic. ï

(11)Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je bilo pojasnjeno, da je izvajanje storitev tehnične pomoči, ki vključuje prehajanje državne meje, v pristojnosti Unije. Zato je primerno pojasniti nadzor, ki se uporablja za storitve tehnične pomoči, in te storitve opredeliti. Zaradi učinkovitosti in doslednosti bi bilo treba uskladiti nadzor nad izvajanjem storitev tehnične pomoči, uporabljati pa bi ga bilo treba tudi za preprečevanje terorističnih dejanj in kršitev človekovih pravic.

(10)Opredelitev posrednika bi bilo treba pregledati, da se prepreči izogibanje nadzoru nad izvajanjem posredniških storitev s strani oseb, ki spadajo pod pristojnost Unije. Nadzor nad izvajanjem posredniških storitev bi bilo treba uskladiti, da se zagotovi njegova učinkovita in dosledna uporaba v vsej Uniji, uporabljati pa bi se moral tudi za preprečevanje terorističnih dejanj in kršitev človekovih pravic.

(9)Pojasniti in uskladiti bi bilo treba področje uporabe „vsezajemajočega nadzora“, ki se v določenih okoliščinah uporablja za blago z dvojno rabo, ki ni zajeto na seznamu, pri tem pa bi bilo treba upoštevati tveganje terorističnih dejanj in kršitev človekovih pravic. Z ustrezno izmenjavo informacij in posvetovanji o „vsezajemajočem nadzoru“ bi se moral zagotoviti učinkovit in dosleden nadzor v vsej Uniji. Ciljno usmerjen „vsezajemajoči nadzor“ bi se moral pod določenimi pogoji izvajati tudi pri izvozu tehnologije za kibernetski nadzor.

(8)Glede na to, da so v izvoz blaga z dvojno rabo lahko vključene različne vrste oseb, vključno s fizičnimi, na primer ponudniki storitev, raziskovalci, svetovalci in osebe, ki elektronsko posredujejo blago z dvojno rabo, bi bilo treba pojasniti opredelitev izvoznika, vključno z njeno uporabo za fizične osebe.

(7)Prenos programske opreme in tehnologije  z dvojno rabo Õ prek elektronskih medijev, telefaksa ali telefona na območja zunaj Skupnosti  Unije Õ bi prav tako moral biti nadzorovan. ð Vendar bi bilo treba za omejitev upravnega bremena za izvoznike in pristojne organe držav članic spremeniti opredelitev izvoza, da ne bo vključevala prenosov, ki ne predstavljajo resne nevarnosti glede širjenja ali drugih vrst zlorab, ki jih zajema ta uredba. ï

(5)Zaradi pojava novih kategorij blaga z dvojno rabo ter v odgovor za pozive Evropskega parlamenta in znake, da so nekatere tehnologije za kibernetski nadzor, izvožene iz Unije, zlorabile osebe, ki so vpletene v ali odgovorne za usmerjanje ali izvajanje resnih kršitev človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava v oboroženih konfliktih ali pri notranji represiji, je treba nadzorovati izvoz teh tehnologij za zaščito javne varnosti in vrednot. Ti ukrepi bi morali biti sorazmerni. Ne bi smeli preprečevati izvoza informacijske in komunikacijske tehnologije, ki se uporablja v zakonite namene, vključno s kazenskim pregonom in raziskavami internetne varnosti. Komisija bo v tesnem sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi razvila smernice za podporo praktičnih načinov uporabe tega nadzora.

(4)Voditelji držav ali vlad EU so junija 2003 sprejeli akcijski načrt o neširjenju orožja za množično uničevanje (Solunski akcijski načrt). Ta akcijski načrt je dopolnila Strategija EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel  z dne Õ 12. decembra 2003. Evropska unija mora v skladu s poglavjem III te strategije uporabiti vse svoje instrumente za preprečevanje, odvračanje, ustavitev in po možnosti ukinitev programov širjenja orožja, ki vzbujajo zaskrbljenost na svetovni ravni. Pododstavek 30.A(4) tega poglavja se izrecno sklicuje na  , kakor je bila posodobljena s Sklepi Sveta z dne 21. oktobra 2013 o stalnem prizadevanju za učinkovito politiko EU glede novih izzivov, ki jih predstavlja širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, poziva h krepitvi Õ krepitev politik in praks  Unije Õ v zvezi z nadzorom izvoza.

(3)Potreben je  Zato je potreben Õ učinkovit skupni sistem nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, da se zagotovi spoštovanje mednarodnih obveznosti in odgovornosti držav članic in Ö Unije Õ Evropske unije (EU), predvsem glede neširjenja orožja.

(2)Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov 1540, ki je bila sprejeta 28. aprila 2004, določa, da vse države sprejmejo in uveljavijo učinkovite ukrepe za vzpostavitev notranjega nadzora za preprečevanje širjenja jedrskega, kemičnega ali biološkega orožja in njegovih nosilcev, vključno z uvedbo ustreznega nadzora nad s tem povezanimi materiali, ter v ta namen med drugim uvedejo nadzor tranzita in posredovanja. S tem povezani materiali so materiali, oprema, blago in tehnologija iz ustreznih večstranskih pogodb in dogovorov ali z nacionalnih kontrolnih seznamov, ki bi se lahko uporabili za oblikovanje, razvoj, proizvodnjo ali uporabo jedrskega, kemičnega ali biološkega orožja in njegovih nosilcev. ð Nadzor se zahteva tudi na podlagi ustreznih mednarodnih sporazumov, na primer Konvencije o kemičnem orožju ter Konvencije o prepovedi biološkega in toksičnega orožja, ter v skladu z zavezami, ki so bile sprejete v okviru večstranskih režimov za nadzor uvoza. ï

(1)Uredba Sveta (ES) št. 1334/2000 z dne 22. junija 2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo  428/2009 Õ je bila večkrat bistveno spremenjena. Predvidene so dodatne spremembe  navedene uredbe Õ , zato jo je bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti.

Za spodbujanje regulativnega približevanja in enakovrednih pogojev na globalni ravni predlog določa podlago za razvoj rednih dialogov med EU in najpomembnejšimi trgovinskimi partnericami ter za pogajanja o obojestransko koristnih ukrepih, na primer programih preverjanja končnih uporabnikov (pri čemer bi se izbranim družbam iz tretjih držav lahko odobril poseben status „preverjenega končnega uporabnika“, ki bi veljal v celotni EU, in poenostavljen nadzor). EU tudi izvaja „program nadzora izvoza EU P2P“, da bi tretjim državam pomagala vzpostaviti dobro delujoče sisteme nadzora izvoza, kar zagotavlja podlago za obveščanje tretjih držav o razvoju zakonodaje EU.

Kot odgovor na poziv industrije po skupni razlagi in uporabi uredbe predlog določa objavo smernic o pomembnih vprašanjih za izvoznike. Zaradi preglednosti, na primer prek objave letnih poročil, bodo tudi organizacije civilne družbe lahko v polni meri prispevale k pripravi in izvajanju politike nadzora izvoza.

Predlog določa ukrepe za preglednost ter razširja vključenost in izmenjavo informacij z izvajalci, da se vzpostavi „partnerstvo z zasebnim sektorjem“ kot prva obramba pred razvijajočimi se varnostnimi tveganji ter glede na ugotovitev zainteresiranih strani, da se usklajenost z zakonodajo in konkurenčnost vzajemno krepita. Predlog določa tudi pravno podlago za razvoj orodij za izvajalce kot ključnega elementa tega partnerstva, poleg tega pa na primer tudi podpira uvedbo elektronskih sistemov za izdajanje dovoljenj v vseh državah članicah, kar bo omogočilo hitrejše in učinkovitejše upravljanje izdajanja dovoljenj in odnosov z gospodarskimi subjekti.

Predlog določa izboljšano izmenjavo informacij med pristojnimi organi in Komisijo v podporo učinkoviti in dosledni uporabi nadzora. Določa pravno podlago v zvezi z uvedbo elektronskih sistemov za izdajanje dovoljenj in njihovo povezavo z elektronskim sistemom za dvojno rabo za podporo učinkovitejšim postopkom za izdajanje dovoljenj za vse pristojne organe ter ustanovitev skupin tehničnih strokovnjakov, ki združujejo najpomembnejše strokovnjake iz industrije in vlade za dialog o tehničnih parametrih nadzora.

Nadzor tehnologije za kibernetski nadzor podpira spremenjena opredelitev „blaga z dvojno rabo“, ki odraža razvoj v smeri širšega pristopa k varnosti z upoštevanjem varnosti EU ter njenih državljanov in družb. Spremenjena opredelitev „blaga z dvojno rabo“ je združena z opredelitvijo „tehnologije za kibernetski nadzor“ in spremenjenimi merili za nadzor ter izrecno določa nadzor za preprečevanje izvoza, če obstaja očitno tveganje kršitev človekovih pravic in terorističnih dejanj.

Predlog uvaja nove določbe za učinkovit nadzor, pri tem pa se osredotoča na specifične in ustrezne tehnologije za kibernetski nadzor. Uvaja samostojen seznam zadevnih specifičnih tehnologij za kibernetski nadzor na ravni EU, ki bodo pod nadzorom (centri za spremljanje in sistemi za zadržanje podatkov), vključno s podrobnimi tehničnimi parametri. Ta sistematski nadzor dopolnjuje usmerjen vsezajemajoči nadzor, ki omogoča nadzor izvoza tehnologij za kibernetski nadzor, ki niso na seznamu, v določenih okoliščinah, ko obstajajo dokazi, da bi bile lahko zlorabljene. Usmerjeni vsezajemajoči nadzor se uporablja, če obstajajo dokazi, da bi lahko predlagani končni uporabnik blago zlorabljal za usmerjanje ali izvajanje resnih kršitev človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava v oboroženih konfliktih ali pri notranji represiji v namembni državi.

Predlog je odgovor na potrebo po zaščiti nacionalne varnosti in javnih vrednot ob upoštevanju širjenja tehnologije za kibernetski nadzor, katere zloraba predstavlja tveganje za mednarodno varnost, varnost EU, njenih vlad, družb in državljanov, varstvo človekovih pravic in digitalne svoboščine v globalno povezanem svetu.

Predlog revidira seznam blaga, ki je pod nadzorom znotraj EU, da bi se nadzor osredotočil na posodobljeni seznam najbolj občutljivega blaga (v oddelku B Priloge IV), ob upoštevanju tehnološkega in trgovinskega razvoja. Prav tako v oddelku A Priloge IV uvaja splošno dovoljenje za prenos za posodobljeni seznam občutljivega blaga. Tako čim bolj zmanjšuje upravno breme in motnje trgovine v EU, hkrati pa zagotavlja varnost prenosa večine občutljivega blaga prek strogega nadzora (na primer registracije, obveščanja, poročanja, revizije in preverjanja blaga, ki je že bilo poslano).

Predlog določa razjasnitev in uskladitev opredelitve in obsega uporabe vsezajemajočega nadzora, da bi zagotovili njegovo enotno uporabo v vsej EU. Predlog določa tudi obvezen postopek posvetovanj med pristojnimi organi, da bi zagotovili uporabo in veljavnost odločitev o vsezajemajočem nadzoru v vsej EU. Uvaja redno izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami, ki ji bo v podporo „podatkovna baza o vsezajemajočem nadzoru“, v kateri se bodo hranili podatki o zahtevkih za izdajo dovoljenja za vsezajemajoči nadzor, končnih uporabnikih in zadevnem blagu.

–„drugo blago z dvojno rabo“: glede na izkušnje nekaterih držav članic je namen predloga zagotoviti EU možnosti za olajšanje nadzora nekaterega „drugega blaga z dvojno rabo“ (na primer frekvenčnih pretvornikov), če je to ustrezno za določeno blago in namembne države.

–prenos programske opreme in tehnologije znotraj družbe: namen tega splošnega izvoznega dovoljenja je olajšati prenos tehnologije z dvojno rabo med družbo in njenimi povezanimi družbami v neobčutljivih državah, zlasti za raziskave in razvoj, če ostane tehnologija v lasti ali pod nadzorom matične družbe;

–pošiljke majhne vrednosti: namen tega splošnega izvoznega dovoljenja je olajšati nadzor za pošiljke pod določeno vrednostjo, pod pogojem, da so blago in namembne države upravičeni ter da so izpolnjeni nekateri pogoji;

–šifriranje: to splošno izvozno dovoljenje bi bilo lahko posebej koristno glede na komercialni pomen in veliko razširjenost tega blaga ter za zagotovitev enakovrednih pogojev glede na izjeme pri izdaji dovoljenj, ki veljajo v nekaterih državah zunaj EU;

Uvedba novih splošnih uvoznih dovoljenj EU: Predlog uvaja nova splošna izvozna dovoljenja, da bi olajšali trgovino in hkrati zagotovili ustrezno raven varnosti prek strogega nadzora, na primer registracije, obveščanja in poročanja ter revizije:

Za nekatere velike večletne projekte, na primer gradnjo jedrske elektrarne, se predlaga novo dovoljenje za „velike projekte“, tako da bo za vse povezane izvozne dejavnosti potrebno eno samo dovoljenje, in sicer za čas trajanja projekta in pod določenimi pogoji (na primer poročanje, revizija).

Usklajevanje postopkov izdajanja dovoljenj: Predlog določa opredelitev dovoljenj in skupne parametre za izdajanje dovoljenj (npr. obdobje veljavnosti) ter pogoje za uporabo splošnih uvoznih dovoljenj EU (registracija, zahteve glede poročanja itd.) in za globalna dovoljenja (zahteva za program notranje skladnosti). Predlaga se standardna zahteva za preglednost časovnega poteka izdajanja dovoljenj, da bi zmanjšali razhajanja na enotnem trgu.

Odpravljanje nezakonite trgovine: Za odpravljanje nezakonite trgovine in v skladu z drugimi instrumenti za varnost trgovine (omejevalni ukrepi) predlog določa, da se določen nadzor, na primer nad posredništvom in tehnično pomočjo, izvaja na celotnem območju pristojnosti EU, vključno z nadzorom dejavnosti oseb iz EU, ki se nahajajo v tretjih državah, ter uvaja klavzulo o prepovedi izogibanja, s čimer vzpostavlja pravno podlago na ravni EU za pregon kršitev nadzora izvoza.

Okrepitev nadzora prenosa: Za zagotovitev doslednosti nadzora ter v izogib izkrivljanju konkurence in tveganju šibkih povezav v verigi nadzora predlog usklajuje uporabo nadzora prenosa za blago, ki ni na seznamu, in blago za vojaško uporabo ter razširja njegovo uporabo na tveganje zlorabe za teroristična dejanja in kršitve človekovih pravic.

Okrepitev nadzora posredništva: Predlog zmanjšuje tveganje izogibanja nadzoru z razširitvijo opredelitve posrednika na hčerinske družbe družb iz EU zunaj EU in na posredniške storitve, ki jih izvajajo državljani tretjih držav z ozemlja EU. Za zagotovitev doslednosti in učinkovitosti nadzora predlog tudi usklajuje njegovo uporabo za blago, ki ni na seznamu, in blago za vojaško uporabo ter razširja njegovo uporabo na terorizem in kršitve človekovih pravic.

Tehnična pomoč: Z začetkom veljavnosti lizbonske pogodbe je prišlo čezmejno izvajanje tehnične pomoči pod pristojnost EU in je predmet nadzora. Predlog zato pojasnjuje veljavni nadzor in opredeljuje tehnično pomoč.

Predlog vsebuje spremembe ključnih konceptov nadzora izvoza, da se upošteva nova stvarnost. Opredelitev blaga z dvojno rabo je spremenjena, tako da odraža pojav novih vrst blaga z dvojno rabo, kot so tehnologije za kibernetski nadzor. Predlog tudi spreminja opredelitev „izvoza“ in „izvoznika“ ter določbe v zvezi z določitvijo pristojnega organa, da bi pojasnili uporabo nadzora za fizične osebe, ki so lahko „izvozniki“, zlasti kar zadeva prenos tehnologije (npr. ponudniki storitev, raziskovalci, svetovalci in celo osebe, ki nalagajo „nadzorovano tehnologijo“).

Poleg tega, kot je razvidno iz poročila o oceni učinka, bo Komisija izvedla oceno svoje nove pobude pet let po začetku njene veljavnosti, da bi ocenila njene dejanske gospodarske, družbene in okoljske učinke ter učinkovitost, uspešnost in obseg skladnosti njenih ukrepov s cilji. Komisija bo rezultate navedene ocene sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu.

Spremljanje izvajanja bo potekalo v sodelovanju z državami članicami, da bi zagotovili, da bodo pristojni organi in izvozniki učinkovito in dosledno izvajali zahteve predlagane uredbe. Redno (letno) poročanje bo omogočilo ustrezno spremljanje izvajanja predlagane uredbe ter redno obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta.

Nekatere posebne določbe iz predloga naj bi imele učinek na vire zadevnih storitev na ravni EU ali nacionalni ravni. Izvrševanje razširjenih pristojnosti Komisije, da spremeni sezname blaga z dvojno rabo in splošna izvozna dovoljenja z delegiranimi akti, naj bi zahtevalo približno 50 % polnega delovnega časa strokovnjaka, odvisno od števila sprememb splošnih uvoznih dovoljenj EU, ki bi jih lahko pričakovali vsako leto. Poleg tega naj bi kibernetski nadzor ustvaril dodatne upravne stroške (zaposleni) za uprave na nacionalni ravni in ravni EU (1 strokovnjak s polnim delovnim časom).

Nadzorne dejavnosti za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali preganjanje kaznivih dejanj ali izvajanje kazenskih sankcij morajo biti v demokratični družbi določene z zakonom ter predstavljati nujen in sorazmeren ukrep z ustreznim upoštevanjem legitimnih interesov zadevnih posameznikov. Vendar je bilo v zadnjih letih veliko poročil o prenosu tehnologij za kibernetski nadzor represivnim režimom in/ali na konfliktna območja in o njihovih zlorabah za kršitev človekovih pravic. Tehnologije za kibernetski nadzor, ki se zakonito in regulirano uporabljajo za kazenski pregon, so avtoritarne ali represivne vlade tako zlorabljale za notranjo represijo z vdiranjem v računalniške sisteme disidentov in aktivistov na področju človekovih pravic, kar je včasih privedlo tudi do odvzema prostosti ali celo usmrtitve. Kot je razvidno iz teh poročil, prenos tehnologij za kibernetski nazor pod takimi pogoji predstavlja tveganje za varnost takih oseb in varstvo temeljnih človekovih pravic, na primer pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, svobode izražanja, svobode združevanja, neposredno pa tudi za zaščito pred samovoljnimi aretacijami in pridržanji ali pravico do življenja.

Predlog naj bi tudi izboljšal mednarodno konkurenčnost izvajalcev v EU, saj bodo nekatere določbe, na primer glede prenosa tehnologije in izvoza tehnologije za šifriranje, olajšale nadzor na področjih, na katerih so tretje države že uvedle prožnejše načine nadzora. Novo poglavje v predlogu o sodelovanju s tretjimi državami naj bi tudi spodbujalo približevanje nadzora ključnim trgovinskim partnerjem in enakovredne pogoje na globalni ravni ter tako pozitivno vplivalo na mednarodno trgovino.

Predlog ne določa izjem za mala in srednja podjetja (MSP); ker prevladajo varnostni razlogi, morajo ta podjetja nujno spoštovati nadzor. Vendar je bil omejen obseg uporabe nekaterih določb, ki so lahko posebej zahtevne v smislu človeških virov in virov IT, da bi se izognili prekomernemu regulativnemu bremenu za MSP. Zahteva za družbe, da izvajajo učinkovit program notranje skladnosti, tj. sklop formalnih ukrepov in postopkov za zagotovitev skladnosti z nadzorom izvoza, se tako uporablja predvsem v zvezi z globalnimi dovoljenji, manjše družbe, ki si ne morejo privoščiti razvoja programa notranje skladnosti, pa lahko izvažajo na podlagi večine splošnih in/ali individualnih dovoljenj. Poleg tega bodo imela MSP pomembne koristi zaradi poenostavitve postopkov izdajanja dovoljenj in večje pravne jasnosti.

Kot pobuda v okviru programa REFIT naj bi predlog zagotovil koristi v obliki zmanjšanja upravnega bremena za izvajalce in javne uprave, zlasti zaradi pozitivnega učinka na kadrovske vire in čas, potreben za obravnavo. Tako bi bil nadzor zaradi uvedbe novih splošnih uvoznih dovoljenj EU štirikrat cenejši za družbe in do enajstkrat cenejši za organe, ki izdajajo dovoljenja. S predlogom naj bi se tudi zmanjšalo upravno breme na enotnem trgu, zlasti ker bi se število izdelkov, ki so pod nadzorom pri prenosu znotraj EU, zmanjšalo za približno 40 %.

Za možnost 5 bi bilo treba temeljito spremeniti pristop EU k nadzoru izvoza, vključno s centralizacijo izvajanja nadzora in vzpostavitvijo osrednje agencije za izdajanje dovoljenj na ravni EU. Glede na upravne in finančne stroške, stroške pravnih sprememb ter pomanjkanje podpore zainteresiranih strani ta možnost ni bila sprejeta.

Kljub pozitivnemu dolgoročnemu učinku je bila možnost 2 kratko- do srednjeročno razmeroma draga, doseči pa bi jo bilo mogoče le z dodatnimi viri na nacionalni ravni in ravni EU. Zato možnost 2 ni bila izbrana, čeprav se lahko predvidi postopno izvajanje nekaterih ukrepov (na primer razvoj elektronskih sistemov za izdajanje dovoljenj in tehnična posvetovanja z industrijo) na podlagi jasne prednostne razvrstitve nalog in pod pogojem, da so na voljo potrebna sredstva, tudi prek skupnih zavez ustreznih zainteresiranih strani, kot so države članice in industrija.

Kot najprimernejši sta bili izbrani možnosti 3 in 4. Možnost 3: „nadgradnja sistema EU“ se zdi najučinkovitejša in najuspešnejša možnost za odpravljanje ugotovljenih težav ter glede na merila za gospodarski in družbeni učinek (varnost in človekove pravice). Ohranjena je bila tudi možnost 4: „posodobitev sistema EU“, kljub pomislekom nekaterih zainteresiranih strani. Jasno je, da bi bilo z uporabo možnosti 4 večje upravno breme za izvajalce in organe, saj bi bila pod nadzorom nova kategorija blaga in tehnologije. Vključuje tudi tveganje, da bodo na globalni ravni nastala izkrivljanja konkurence, saj ni mogoče zagotoviti, da bodo podoben nadzor uvedle tudi druge najpomembnejše dobaviteljice tehnologije. Vendar naj bi možnost 4 imela velik pozitiven učinek na varnost in človekove pravice; zdi se nepogrešljiv pogoj za preprečevanje kršitev človekovih pravic zaradi izvoza blaga EU v tretje države in za odpravljanje varnostnih tveganj za EU in njene državljane, povezanih z novimi tehnologijami za kibernetski nadzor. Glede na to oceno predlog določa dvojni pristop, ki združuje podroben nadzor nekaterega blaga na seznamu in ciljno usmerjen vsezajemajoči nadzor, ki deluje kot „zasilna zavora“, če obstajajo dokazi o tveganju ali zlorabi. Z natančno zasnovo tega novega nadzora bi bil negativni gospodarski učinek strogo omejen na zelo majhen obseg trgovine.

Poleg osnovnega scenarija (nespremenjena politika) so bili ocenjeni še učinki štirih drugih scenarijev, vključno z možnostjo 2: „podpora za izvajanje in izvrševanje“ (nezavezujoče pravo in smernice), možnostjo 3: „nadgradnja sistema EU“ (prilagoditve regulativnega okvira), možnostjo 4: „posodobitev sistema EU“ (poudarek na tehnologijah za kibernetski nadzor in človekovih pravicah) in možnostjo 5: „prenova sistema EU“ (popolna centralizacija nadzora na ravni EU).

Podatki, pridobljeni od zasebnega sektorja prek razgovorov in raziskav, prosto dostopnih virov in specializiranih raziskav, so zagotovili dodaten vpogled v trgovino z blagom z dvojno rabo.

Ker ni uradnih statističnih podatkov o proizvodnji blaga z dvojno rabo ali trgovini z njim, je Komisija v obdobju od leta 2013 pripravila statistično metodologijo za ocenjevanje trgovinskih tokov blaga z dvojno rabo, uporablja pa tudi podatke o izdajanju dovoljenj, ki si jih izmenjujejo države članice. Študija za zbiranje podatkov, ki je bila naročena v okviru ocene učinka, je potrdila to metodologijo in zagotovila nadaljnje podatke, na primer o trgovinskih tokovih blaga z dvojno rabo in določenih sektorjih.

Ocena učinka je vključevala tudi posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. V obdobju 2014–2015 je bila naročena študija za zbiranje podatkov, ki je vključevala usmerjene raziskave industrijskih združenj in družb, nacionalnih uprav, akademskih krogov in nevladnih organizacij. V okviru ocene učinka je Komisija v letu 2015 izvedla tudi javno posvetovanje glede možnosti pregleda in njihovega učinka. Zainteresirane strani so se na splošno strinjale, da bi pregled veljavnih pravil izboljšal sistem nadzora izvoza, zlasti kar zadeva njegovo sposobnost odpravljanja razvijajočih se varnostnih tveganj, kot sta širjenje orožja za množično uničevanje in terorizem, in odzivanja na hiter znanstveni in tehnološki razvoj, lahko pa bi tudi izboljšal učinkovitost upravljanja nadzora izvoza in konkurenčnost družb. Po drugi strani so številne zainteresirane strani izrazile pomisleke v zvezi z morebitnim gospodarskim učinkom možnosti za nadzor izvoza, ki bi bile lahko zlorabljene za kršitve človekovih pravic v tretjih državah.

Komisija je izvedla obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi v podporo pripravi tega predloga. Posvetovanja so vključevala redne tematske konference in udeležbo ključnih zainteresiranih strani, da bi vzpostavili dialog s proizvajalci blaga z dvojno rabo, civilno družbo in državami članicami.

Komisija je leta 2011 izdala zeleno knjigo, v kateri je zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča glede režima EU za nadzor izvoza. O rezultatih tega procesa je poročala v delovnem dokumentu služb „Strateški nadzor izvoza: zagotavljanje varnosti in konkurenčnosti v spreminjajočem se svetu“. Delovni dokument služb ugotavlja, da so zainteresirane strani pozvale k različnim prilagoditvam sistema EU za nadzor izvoza, da bi ga prilagodili hitro se spreminjajočim tehnološkim, gospodarskim in političnim okoliščinam. Delovni dokument služb je bil podlaga za poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Uredbe, ki je omogočilo pregled politike EU za nadzor izvoza.

Predlog sestavljajo predvsem spremembe določb Uredbe (ES) št. 428/2009, če so upravičene za povečanje učinkovitosti ali doslednosti nadzora v vsej EU. Predlagane so tudi spremembe, namenjene poenostavitvi upravljanja nadzora in zmanjšanju bremena za izvajalce na enotnem trgu.

Določbe tega predloga so omejene na to, kar je potrebno za doseganje ciljev Uredbe, zato so skladne z načeli sorazmernosti.

Trgovina z blagom z dvojno rabo mora temeljiti na enotnih načelih v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), hkrati pa spoštovati pravice držav članic na področju varnosti. Poleg tega je potrebno posredovanje EU, saj je mogoče zastavljene varnostne cilje doseči le skupaj, če pristojni organi delujejo v tesnem sodelovanju in v skladu z istimi načeli. Potrebni so tudi ukrepi na ravni EU za odpravljanje izkrivljanj konkurence na enotnem trgu ter spodbujanje približevanja tretjim državam na področju nadzora in enakovrednejših pogojev na globalni ravni.

Predlog je v celoti skladen s ciljem trgovinske politike EU za spodbujanje konkurenčnosti in zmanjšanje izkrivljanja trgovine ter sporočilom z naslovom „Trgovina za vse“ iz leta 2015, ki napoveduje „ambiciozno posodobitev politike nadzora izvoza EU za blago z dvojno uporabo, vključno s preprečevanjem zlorabe digitalnih sistemov za nadzor in vdore, ki povzročajo kršitve človekovih pravic“.

Namen predloga je podpora splošnim ciljem politike Unije, kot so določeni v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, tj. prispevati k miru in varnosti, pravični trgovini in varstvu človekovih pravic. Predlog bo prispeval k evropski varnostni strategiji, zlasti pa pomeni odziv na sklepe Sveta iz leta 2013 glede novih izzivov, ki jih predstavlja širjenje orožja za množično uničevanje. Predlog bo tudi zagotovil, da bodo EU in njene države članice spoštovale svoje mednarodne obveznosti, zlasti kar zadeva neširjenje orožja za množično uničevanje. Poleg tega bo okrepil prizadevanja EU, da se nedržavnim akterjem prepreči dostop do občutljivega blaga, s čimer bo prispeval k boju proti terorizmu. Glede na vedno večje prekrivanje med civilnim in obrambnim sektorjem predlog tudi spada v okvir prizadevanj EU za preprečevanje hibridnih groženj.

Uredba Sveta (ES) št. 428/2009 je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo treba Uredbo zaradi jasnosti in berljivosti prenoviti.

Pregled politik v zvezi z nadzorom izvoza je bil opredeljen kot pobuda v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) ob upoštevanju njegovih potencialnih učinkov na poenostavitev ureditve in zmanjšanje bremena.

Maja 2009 je Svet Evropske unije sprejel Uredbo (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (v nadaljnjem besedilu: Uredba). Komisija je v skladu s členom 25(2) Uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu oktobra 2013 predložila obsežno poročilo o izvajanju Uredbe. V poročilu je ugotovila, da sistem EU za nadzor izvoza zagotavlja trdne pravne in institucionalne temelje, vendar ga je treba posodobiti, da se bo lahko spopadal z novimi izzivi. Aprila 2014 je Komisija sprejela sporočilo, ki določa konkretne možnosti za politiko za pregled sistema EU za nadzor izvoza in njegovo prilagoditev hitro spreminjajočim se tehnološkim, gospodarskim in političnim okoliščinam. Leta 2015 je Komisija izvedla oceno učinka možnosti za pregled iz navedenega sporočila, da bi opredelila najustreznejše regulativne in neregulativne ukrepe za njihovo izvajanje. Ta predlog je bil pripravljen ob upoštevanju zaključkov ocene učinka.

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.9.2016 COM(2016) 616 final PRILOGE k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja, tehnične pomoči in tranzita blaga z dvojno rabo (prenovitev) {SWD(2016) 314 final}

{SWD(2016) 315 final}



ê 2420/2015 člen 1(1) in Priloga I è1 2420/2015 člen 1(1) in Priloga I, spremenjena s popravkom, UL L 060, 5.3.2016, str. 93 PRILOGA I A.SEZNAM BLAGA Z DVOJNO RABO (Seznam iz člena 3 te uredbe) Ta seznam izvaja mednarodno dogovorjeno kontrolo blaga z dvojno rabo, vključno z Wassenaarskim sporazumom, Režimom kontrole raketne tehnologije (MTCR), Skupino držav dobaviteljic jedrskega blaga (NSG), Avstralsko skupino in Konvencijo o kemičnem orožju (CWC). VSEBINA Opombe Kratice in okrajšave Opredelitev pojmov Skupina 0 Jedrski materiali, objekti in oprema Skupina 1 Posebni materiali in z njimi povezana oprema Skupina 2 Obdelava materialov Skupina 3 Elektronika Skupina 4 Računalniki Skupina 5 Telekomunikacije in „informacijska varnost“ Skupina 6 Senzorji in laserji Skupina 7 Navigacija in letalska elektronika Skupina 8 Pomorstvo

Skupina 9 Zračna plovila in pogon SPLOŠNE OPOMBE K PRILOGI I 1.Za kontrolo nadzor blaga, ki je izdelano ali prirejeno za vojaško rabo, glej ustrezni(e) seznam(e) za nadzor vojaškega blaga, ki ga(jih) vodijo posamezne države članice. Napotila v tej prilogi z navedbo „GLEJ TUDI NADZOR VOJAŠKEGA BLAGA“ se nanašajo prav na te sezname. 2.Cilj nadzora iz te priloge se ne bi smel izničiti z izvozom kakršnega koli nenadzorovanega blaga (vključno z obratom), ki vsebuje eno ali več nadzorovanih komponent, kadar je ena ali več nadzorovanih komponent osnovni element tega blaga in jo je mogoče zlahka odstraniti ali uporabiti za druge namene. Opomba:pri presojanju, ali naj se nadzorovana komponenta oziroma komponente obravnavajo kot osnovni element, je treba upoštevati dejavnike količine, vrednosti in potrebnega tehnološkega vložka in druge posebne okoliščine, zaradi katerih bi bila ena ali več nadzorovanih komponent lahko osnovni element blaga, ki se nabavlja. 3.Blago, navedeno v tej prilogi, se nanaša tako na novo kot na rabljeno blago. 4.V nekaterih primerih so kemikalije razvrščene po imenu in številki CAS. Seznam se uporablja za kemikalije z isto strukturno formulo (vključno s hidrati) ne glede na ime ali številko CAS. Številke CAS so prikazane za pomoč pri opredelitvi neke kemikalije ali zmesi, ne glede na nomenklaturo. Številk CAS ni mogoče uporabljati kot edinstvenih identifikatorjev, saj imajo nekatere oblike navedene kemikalije različne številke CAS, enako pa velja za zmesi, ki vsebujejo kemikalijo s seznama. OPOMBA O JEDRSKI TEHNOLOGIJI (NTN) (To je treba upoštevati v povezavi z oddelkom E skupine 0.) „Tehnologija“, ki je v neposredni povezavi z blagom iz skupine 0, je predmet nadzora v skladu z določbami skupine 0. „Tehnologija“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ nadzorovanega blaga ostane pod nadzorom, tudi če jo je mogoče uporabljati za nenadzorovano blago. Odobritev izvoza blaga pomeni tudi dovoljenje, da se istemu končnemu uporabniku izvozi tudi najmanj toliko „tehnologije“, kolikor je je potrebne za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje in popravilo blaga. Nadzor nad prenosom „tehnologije“ se ne uporablja za „splošno znane“ informacije oziroma za „temeljne znanstvene raziskave“. SPLOŠNA OPOMBA O TEHNOLOGIJI (GTN) (Upoštevati v povezavi z oddelkom E skupin 1 do 9.) Izvoz „tehnologije“, ki je „potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali za „uporabo“ blaga pod nadzorom iz skupin 1 do 9, se nadzira v skladu z določbami skupin 1 do 9. „Tehnologija“, „potrebna“ za „razvoj“, „proizvodnjo“ ali „uporabo“ blaga pod nadzorom, ostane pod nadzorom, tudi če jo je mogoče uporabiti za nenadzorovano blago. Nadzor se ne nanaša na minimum „tehnologije“, potrebne za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje (preverjanje) ali popravilo blaga, ki ni predmet nadzora ali katerega izvoz je bil dovoljen. Opomba:to ne odvezuje „tehnologije“, prikazane v točkah 1E002(e), 1E002(f), 8E002(a) in 8E002(b). Nadzor nad prenosom „tehnologije“ se ne uporablja za „splošno znane“ informacije, za „temeljne znanstvene raziskave“ ali za informacije, nujno potrebne za patentno prijavo.

SPLOŠNA OPOMBA O PROGRAMSKI OPREMI (GTN) (Ta opomba ima prednost pred katerim koli nadzorom v oddelku D skupin 0 do 9.) Blago iz skupin 0 do 9 tega seznama ni predmet nadzora, če gre za „programsko opremo“, ki ima katero koli od naslednjih značilnosti: a.splošno dostopna javnosti, ker: 1.se brez omejitev prodaja iz zaloge na prodajnih mestih za prodajo na drobno v: a.prosti prodaji; b.prodaji po pošti; c.elektronski prodaji ali d.telefonski prodaji in 2.je namenjena za vgradnjo brez nadaljnje pomoči dobavitelja; Opomba:točka (a) splošne opombe o programski opremi ne odvezuje „programske opreme“ iz dela 2 skupine 5 („Informacijska varnost“). b.„splošno znana“ ali c.predstavlja nujno „objektno kodo“, potrebno za vgradnjo, delovanje, vzdrževanje (preverjanje) in popravilo blaga, katerega izvoz je bil dovoljen. Opomba:točka (c) splošne opombe o programski opremi ne odvezuje „programske opreme“ iz dela 2 skupine 5 („Informacijska varnost“). UREDNIŠKA PRAKSA V OKVIRU URADNEGA LISTA EVROPSKE UNIJE V skladu s pravili iz odstavka 6.5 na strani 108 Medinstitucionalnih pravil o objavah (izdaja 2015) se za besedila v angleščini, objavljena v Uradnem listu Evropske unije: –za ločevanje celih števil od decimalnih števil uporablja vejica, cela števila podajajo v sklopih treh števk, pri čemer je vsak sklop razmejen od drugega s presledkom. Besedilo, ponatisnjeno v tej prilogi, upošteva zgoraj navedeno prakso. KRATICE IN OKRAJŠAVE, UPORABLJENE V TEJ PRILOGI Kratico ali okrajšavo, uporabljeno kot opredeljeni pojem, je mogoče najti v besedilu „Opredelitev pojmov, uporabljenih v tej prilogi“.

Kratica ali okrajšava pomena ABEC Annular Bearing Engineers Committee; Inženirski odbor za kroglične ležaje AGMA American Gear Manufacturers' Association; Združenje ameriških proizvajalcev menjalnikov AHRS referenčni sistemi za lego in smer AISI American Iron and Steel Institute; Ameriški inštitut za železo in jeklo ALU aritmetična logična enota ANSI American National Standards Institute; Ameriški državni inštitut za standarde ASTM The American Society for Testing and Materials; Ameriško združenje za preizkušanje in materiale ATC vodenje zračnega prometa AVLIS lasersko ločevanje izotopov v atomski pari CAD računalniško podprto načrtovanje CAS Chemical Abstracts Service; Služba za izmenjavo kemijskih izvlečkov CDU krmilna in prikazovalna enota CEP verjetnost cirkularne napake CNTD termalno nanašanje s krmiljeno nukleacijo CPU centralna procesna enota, CVD nanašanje s kemičnim naparevanjem CW kemična bojna sredstva CW (pri laserjih) zvezni val DME oprema za merjenje razdalje DS smerno strjeni EB-PVD fizično nanašanje z naparjevanjem z uporabo elektronskega žarka EBU European Broadcasting Union; Evropska zveza za radiodifuzijo ECM elektrokemična strojna izdelava ECR elektronska ciklotronska resonanca EDM elektro-erozijski stroji EEPROM električno izbrisljiv in programirljiv bralni pomnilnik EIA Electronic Industries Association; Združenje elektronske industrije EMC elektromagnetna združljivost ETSI European Telecommunications Standards Institute; Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde FFT hitra Fouriereva transformacija GLONASS globalni navigacijski satelitski sistem GPS globalni sistem za določanje položaja HBT heterobipolarni tranzistorji HDDR digitalno snemanje z veliko gostoto HEMT tranzistorji z visoko mobilnostjo elektronov ICAO International Civil Aviation Organisation; Mednarodna organizacija civilnega letalstva IEC International Electro-technical Commission; Mednarodna komisija za elektrotehniko IEEE Institute of Electrical and Electronic Engineers; Inštitut inženirjev elektrotehnike in elektronike IFOV trenutno polje opazovanja ILS sistem za slepo pristajanje IRIG skupina za medobmočno instrumentacijo ISA mednarodna standardna atmosfera ISAR nasprotno sintetično odprtinski radar ISO International Organisation for Standardisation; Mednarodna organizacija za standarde ITU International Telecommunication Union; Mednarodna telekomunikacijska zveza JIS japonski industrijski standard JT Joule-Thomson LIDAR zaznavanje in določevanje svetlobe LRU hitro zamenljiva enota MAC šifra za ugotavljanje avtentičnosti sporočila Mach razmerje med hitrostjo objekta in hitrostjo zvoka (po Ernstu Machu) MLIS lasersko ločevanje izotopov v molekularni pari MLS mikrovalovni pristajalni sistemi MOCVD nanašanje kovin s kemičnim naparjevanjem MRI slikanje z uporabo magnetne resonance MTBF srednji čas med odpovedmi Mtops milijon teoretičnih operacij na sekundo MTTF srednji čas do odpovedi NBC jedrski, biološki in kemični NDT neporušitveni preizkus PAR radar za natančno približevanje PIN osebna identifikacijska številka ppm delov na milijon PSD moč spektralne gostote QAM kvadraturno-amplitudna modulacija RF radijska frekvenca SACMA Suppliers of Advanced Composite Materials Association; Zveza dobaviteljev sodobnih kompozitnih materialov SAR sintetično odprtinski radar SC monokristal SLAR letalski stranski radar SMPTE Society of Motion Picture and Television Engineers; Društvo filmskih in televizijskih tehnikov SRA enostavno nadomestljivi sestav SRAM statični vpisovalno/bralni pomnilnik SRM postopki, ki jih priznava Zveza dobaviteljev sodobnih kompozitnih materialov SSB enobočni pas SSR radar za sekundarni nadzor TCSEC merila za ocenjevanje stopnje zaupanja v računalniške sisteme TIR popolnoma enoznačno odbiranje UV ultravijolično UTS skrajna natezna trdnost VOR zelo visokofrekvenčno večsmerno območje YAG itrij-aluminijev granat OPREDELITEV POJMOV, UPORABLJENIH V TEJ PRILOGI Opredelitve pojmov med ‚enojnimi narekovaji‘ so v tehničnih opombah navedene za vsak zadevni predmet. Opredelitve pojmov med „dvojnimi narekovaji“ so naslednje: Opomba:številka skupine je prikazana v oklepajih za opredeljenim predmetom. „Točnost“ (2 6), ki se navadno meri s pojmi netočnosti, pomeni največje pozitivno ali negativno odstopanje določene vrednosti od pričakovane standardne ali dejanske vrednosti. „Aktivni sistemi za krmarjenje leta“ (7) so sistemi, katerih naloga je preprečiti neželeno gibanje „zrakoplova“, projektila ali strukturne obremenitve z avtonomno obdelavo izhodnih podatkov večvrstnih senzorjev in posledičnim zagotavljanjem potrebnih preventivnih ukazov za izvajanje avtomatičnega krmiljenja. „Aktivna pika“ (6 8) je najmanjši (posamezni) element polprevodniškega niza, ki ima fotoelektrično prenosno funkcijo, kadar je izpostavljen svetlobnemu (elektromagnetnemu) sevanju. „Prilagojeno za uporabo v vojni“ (1) pomeni vse spremembe ali izločanja (kakor so spremembe čistote, časa uporabnosti, kužnosti, lastnosti širjenja ali odpornost proti UV sevanju), ki so zasnovani za povečanje učinkovitosti pri povzročanju smrtnih primerov med ljudmi in živalmi, škode na opremi ali pridelkih oziroma v okolju. „Korigirana največja zmogljivost“ (4) je korigirana največja zmogljivost, s katero izvajajo „digitalni računalniki“ 64-bitna ali večja seštevanja ali množenja, in je izražena v teraflopsih (WT) v enotah 1012 korigiranih operacij s plavajočo vejico na sekundo. Opomba:glej skupino 4, tehnična opomba. „Zrakoplov“ (1 7 9) pomeni letečo napravo s fiksnimi krili, z gibljivimi krili, z rotacijskimi krili (helikopter), z nagibnim rotorjem ali nagibnimi krili. Opomba:glej tudi „civilne zrakoplove“. „Zračna ladja“ (9) pomeni zrakoplov na motorni pogon, katerega vzgon zagotavlja plin (običajno helij, v preteklosti vodik) in ki je lažji od zraka. „Z vsemi razpoložljivimi kompenzacijami“ (2) pomeni, da so bili upoštevani vsi mogoči ukrepi, ki so na voljo proizvajalcu za zmanjšanje vseh sistemskih napak pri pozicioniranju določenega modela obdelovalnega orodja ali napak merjenja za določen koordinatni merilni stroj. „Dodeljeno po ITU“ (3 5) pomeni dodelitev frekvenčnih pasov v skladu z zadnjo izdajo ITU Pravilnika o radiokomunikacijah za primarne, dovoljene in sekundarne radijske službe. Opomba:dodatne in alternativne dodelitve niso vključene. „Kotni pogrešek“ (2) pomeni največjo razliko med kotnim položajem in dejanskim točno izmerjenim kotnim položajem, potem ko se pritrdilni okvir obdelovanca premakne iz začetnega položaja. „Naključni hod kota“ (7) pomeni kotni pogrešek, ki nastane s časom zaradi belega šuma hitrosti vrtenja. (IEEE STD 528–2001).

„APP“ (4) je ekvivalent „korigirani največji zmogljivosti“. „Asimetrični algoritem“ (5) je kriptografski algoritem, ki uporablja različne matematične ključe za šifriranje (enkripcijo) in dešifriranje (dekripcijo). Opomba:splošna raba „asimetričnih algoritmov“ je ključno upravljanje. „Avtomatsko sledenje cilju“ (6) pomeni tehniko obdelave, ki samodejno (avtomatično) ugotavlja in v realnem času zagotavlja ekstrapolirano izhodno vrednost najverjetnejšega položaja cilja. „Povprečna izhodna moč“ (6) pomeni celotno „lasersko“ izhodno energijo v džulih, deljeno z obdobjem, v katerem je oddan niz zaporednih impulzov, v sekundah. Pri nizu enakomerno razporejenih impulzov je enaka celotni „laserski“ izhodni energiji v enem impulzu v džulih, pomnoženi z impulzno frekvenco „laserja“ v hercih. „Propagacijska zakasnitev osnovnih vrat“ (3) pomeni vrednost zakasnitve propagacije, kakršno imajo osnovna vrata „monolitnega integriranega vezja“. Za določeno „družino“„monolitnih integriranih vezij“ se lahko navaja kot propagacijska zakasnitev na tipična vrata dane ‚družine‘ ali kot tipična zakasnitev na vrata dane ‚družine.‘ Opomba 1:„propagacijske zakasnitve osnovnih vrat“ se ne sme zamenjevati z vhodno/izhodno zakasnitvijo kompleksnega „monolitnega integriranega vezja“. Opomba 2:‚družina‘ pomeni skupino integriranih vezij, za katere se, glede na proizvodno metodologijo in specifikacijo, uporablja vse naslednje: a.ista programska in strojna oprema; b.skupna tehnologija zasnove in procesiranja in c.iste osnovne značilnosti. „Temeljne znanstvene raziskave“ (GTN, NTN) pomenijo eksperimentalno ali teoretično delo, ki se opravlja predvsem zaradi pridobivanja novih spoznanj o temeljnih principih pojavov ali dejstev, ki jih je mogoče opazovati, in ni usmerjeno predvsem v specifični praktični namen ali cilj. „Prednapetost“ (merilnik pospeška) (7) je povprečni izhodni podatek merilnika pospeška v določenem času, merjen pod določenimi pogoji obratovanja, ki ni povezan z vhodnim pospeškom ali rotacijo. „Prednapetost“ je izražena v g ali v metrih na sekundo na kvadrat (g ali m/s2 ) (standardi IEEE 528-2001). (mikro g je enak 1 × 10–6 g). „Prednapetost“ (žirometer) (7) je povprečni izhodni podatek žirometra v določenem času, merjen pod določenimi pogoji obratovanja, ki ni povezan z vhodnim pospeškom ali rotacijo. "Prednapetost" je tipično izražena v stopinjah na uro (stop/h). (standardi IEEE 528–2001). „Aksialno opletanje“ (2) pomeni aksialni premik pri enem obratu delovnega vretena, izmerjen pravokotno na čelno stran vretena v bližini oboda čelne strani (sklic: ISO 230/1 1986, odstavek 5.63). „Predoblike ogljikovih vlaken“ (1) so urejene oblike neprevlečenih ali prevlečenih ogljikovih vlaken, ki tvorijo okvirni del pred vstavitvijo „matrik“, da nastane „kompozit“. „CEP“ (krog enake verjetnosti) (7) je merilo točnosti; pomeni krog s polmerom in središčem v cilju, na določeni razdalji, v katerega zadeva 50 % koristnega signala. „Kemični laser“ (6) je „laser“, v katerem se za vzbujanje snovi uporablja energija, sproščena pri kemični reakciji. „Mešanica kemikalij“ (1) pomeni trd, tekoč ali plinast proizvod, sestavljen iz dveh ali več komponent, ki pod pogoji, v katerih se mešanica hrani, med seboj ne reagirajo. „Cirkulacijsko krmiljeni protivrtilni ali cirkulacijsko krmiljeni sistemi za vodenje smeri“ (7) so sistemi, ki izkoriščajo tok zraka prek aerodinamičnih površin za povečanje ali krmiljenje sil, ki jih ustvarijo te površine.

„Civilni zrakoplovi“ (1 3 4 7) so „zrakoplovi“, z oznakami navedeni v seznamih certifikatov letalnosti, ki jih objavljajo organi civilnega letalstva ene ali več držav članic EU ali držav članic Wassenaarskega sporazuma zaradi izvajanja komercialnega civilnega zračnega prevoza na notranjih in zunanjih letalskih progah ali zaradi legalizacije njihove uporabe za civilno, zasebno ali poslovno rabo. Opomba:glej tudi „zrakoplov“. „Mešano vlakno“ (1) pomeni prepletanje filamentov termoplastičnih vlaken in ojačitvenih vlaken, da se proizvede ojačitvena vlaknena mešanica „matrika“. „Kominucija“ (1) je postopek redukcije materiala na delce z drobljenjem ali mletjem. „Krmilnik komunikacijskega kanala“ (4) je fizični vmesnik, ki krmili tok sinhronih ali asinhronih digitalnih informacij. To je naprava, ki jo je mogoče vgraditi v računalnik ali telekomunikacijsko opremo za zagotovitev komunikacijskega dostopa. „Kompenzacijski sistemi“ (6) so sestavljeni iz primarnega skalarnega senzorja, enega ali več referenčnih senzorjev (npr. vektorskih magnometrov) in programske opreme, ki omogoča zmanjšanje rotacijskega hrupa platforme togega telesa. „Kompozit“ (1 2 6 8 9) pomeni „matriko“ in dodatno ali dodatne faze iz delcev, laskov, vlaken ali katere koli njihove kombinacije, namenjene za specifičen namen ali namene. „Sestavljena rotacijska miza“ (2) je miza, ki omogoča vrtenje in nagibanje obdelovanca okoli dveh nevzporednih osi, ki ju je mogoče simultano koordinirati za „vodenje po konturi“. „III/V spojine“ (3 6) so polkristalni ali binarni oziroma kompleksni monokristalni proizvodi, ki vsebujejo elemente iz skupin IIIA in VA Mendelejevega periodnega sistema kemičnih elementov (npr. galijev arzenid, galij-aluminijev arzenid, indijev fosfid). „Vodenje po konturi“ (2) je sestavljen iz dveh ali več „numerično krmiljenih“ pogonov, delujočih v skladu z navodili, ki določajo naslednji želeni položaj in želene hitrosti podajanja v tem položaju. Te hitrosti podajanja se spreminjajo v medsebojni odvisnosti tako, da ustvarijo želeno konturo (sklic: ISO/DIS 2806-1980). „Kritična temperatura“ (1 3 5) (včasih navedena tudi kot temperatura prehoda) določene „superprevodne“ snovi je temperatura, pri kateri ta snov izgubi vso upornost za pretok enosmernega električnega toka. „Kriptografska aktivacija“ (5) je vsaka tehnika, ki aktivira ali omogoči kriptografsko funkcijo proizvoda, in sicer prek varnega mehanizma, ki ga vpelje proizvajalec proizvoda, če je ta mehanizem vezan izključno na eno od naslednjega: 1.en primerek proizvoda ali 2.eno stranko, za več primerkov proizvoda. Tehnični opombi 1.tehnike in mehanizmi „kriptografske aktivacije“ lahko nastopajo kot strojna oprema, „programska oprema“ ali „tehnologija“; 2.mehanizem za „kriptografsko aktivacijo“ je lahko na primer licenčni ključ na podlagi serijske številke ali instrument za avtentikacijo, kot je potrdilo z digitalnim podpisom. „Kriptografija“ (5) je disciplina načel, sredstev in metod preoblikovanja podatkov za zakrivanje vsebine te informacije, zaščito pred njenim nezaznavnim spreminjanjem te ali pred njeno nepooblaščeno rabo. „Kriptografija“ se omejuje na preoblikovanje informacij z uporabo enega ali več 'tajnih parametrov' (tj. kriptospremenljivk) ali upravljanje njihovega ključa. Opomba:„kriptografija“ ne vključuje „nespremenljivega“ stiskanja podatkov ali tehnik kodiranja. Tehnična opomba:

‚tajni parameter‘: konstanta ali ključ, ki ni znan drugim oziroma je znan le v okviru skupine. „CW-laser“ (6) pomeni „laser“, ki proizvaja nominalno konstantno izhodno energijo za več kot 0,25 sekunde. Sistemi „navigacije na podlagi podatkovnih baz“ („DBRN“) (7) so sistemi, ki za zagotavljanje točnih navigacijskih podatkov v dinamičnih pogojih uporabljajo različne vire predhodno izmerjenih in integriranih geokartografskih podatkov. Podatkovni viri obsegajo izobatne (batimetrične; globinske) zemljevide, zvezdne karte, gravitacijske zemljevide, magnetne zemljevide ali digitalne tridimenzionalne (3D) zemljevide. „Deformirljiva zrcala“ (6) (znana tudi kot prilagodljiva optična zrcala) so zrcala, ki imajo: a.eno enovito optično odbojno ploskev, ki je dinamično deformirana z uporabo posamičnih vrtilnih momentov ali sil, da se optično kompenzira dogodek pred zrcalom, ali b.več optičnih odbojnih elementov, ki jih lahko vrtilni momenti ali sile posamično in dinamično premeščajo po površini, in tako kompenzirajo popačenja optičnega vala, ki vpada na zrcalo. „Osiromašeni uran“ (0) je uran z zmanjšano koncentracijo izotopa 235 pod njegovo naravno koncentracijo. „Razvoj“ (GTN, NTN, povsod) se nanaša na vse faze pred serijsko proizvodnjo, kot so: snovanje, raziskovanje zasnov, analiza zasnov, koncepti zasnov, sestava in preizkušanje prototipov, sheme pilotske proizvodnje, podatki o zasnovi, proces preoblikovanja podatkov o zasnovi v proizvod, zasnova konfiguracije, zasnova integriranja, videz. „Difuzijsko spajanje“ (1 2 9) je hladna združitev najmanj dveh ločenih kosov kovine v en kos s trdnostjo spoja, ki je enaka trdnosti najšibkejšega materiala, pri čemer je glavni mehanizem medsebojna difuzija atomov prek vmesnika. „Digitalni računalnik“ (4 5) je naprava, ki lahko z eno ali več diskretnimi spremenljivkami: a.sprejema podatke; b.shranjuje podatke ali ukaze v bralnih (stalnih) ali spremenljivih (vpisljivih) pomnilnikih; c.obdeluje podatke na podlagi shranjene ukazne sekvence, ki je spremenljiva, in d.zagotavlja izhodne podatke. Opomba:spremembe shranjene ukazne sekvence vključujejo zamenjavo bralnih (stalnih) pomnilnikov, vendar ne tudi fizične menjave ožičenja ali medsebojnih povezav. „Digitna prenosna hitrost“ (def) je skupna bitna hitrost informacije, ki se neposredno prenaša na katero koli vrsto medija. Opomba:glej tudi „skupna digitna prenosna hitrost“. „Neposredno hidravlično stiskanje“ (2) je postopek deformiranja z uporabo gibkega mehurja, napolnjenega s fluidom, ki deluje neposredno na obdelovanca. „Stopnja zdrsa z delovne točke“ (žiroskopi) (7) pomeni komponento žiroskopskega izhoda, ki je funkcionalno neodvisna od izhodne rotacije. Izražena je kot hitrost vrtenja. (IEEE STD 528–2001) „Efektivni gram“ (0 1) „posebno cepljivega materiala“ pomeni:

a.pri plutonijevih izotopih in uranu 233 maso izotopa v gramih; b.pri uranu, obogatenem za 1 odstotek ali več z izotopom urana 235, maso elementa v gramih, pomnoženo s kvadratom njegove bogatitve, izraženo kot decimalni masni delež; c.pri uranu, obogatenem za manj kot 1 odstotek z izotopom urana 235, maso elementa v gramih, pomnoženo z 0,0001. „Elektronski sestav“ (2 3 4 5) pomeni več elektronskih komponent (tj. ‚elementov vezja‘, ‚diskretnih komponent‘, integriranih vezij itn.), ki so med seboj povezane, da izvajajo specifično funkcijo oziroma specifične funkcije in so kot celota zamenljive ter jih je mogoče razstaviti. Opomba 1:‚element vezja‘: posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. Opomba 2:‚nepovezana komponenta‘: ločeno pakirani ‚element vezja‘ z lastnimi zunanjimi povezavami. „Elektronsko krmiljen fazni antenski niz“ (5 6) je antena, ki oblikuje žarek prek faznega sklapljanja tako, da smer žarka krmilijo kompleksni koeficienti vzbujanja sevalnih elementov in da se lahko smer tega žarka z uporabo električnega signala spreminja po azimutu ali elevaciji ali po obeh, pri oddajanju in sprejemanju. „Energetski materiali“ (1) pomeni snovi ali mešanice, ki kemično reagirajo, da sprostijo energijo, potrebno za njihovo namembno uporabo. „Eksplozivi“, „pirotehnična sredstva“ in „pogonske snovi“ so podrazredi energetskih materialov. „Končne enote“ (2) vključujejo prijemala, ‚aktivne orodne enote‘ in vsa druga orodja, pritrjena na osnovno ploščo na koncu roke „robotskega“ manipulatorja. Opomba:‚aktivna orodna enota‘ je naprava za prenos gibalne sile, procesne energije ali smeri na obdelovanca. „Ekvivalentna gostota“ (6) je masa optičnega elementa na enoto optične površine, projiciranega na optično ploskev. „Eksplozivi“ (1) so trde, tekoče ali plinaste snovi ali mešanice snovi, ki morajo eksplodirati pri uporabi kot primarna, ojačevalna ali glavna polnila v bojnih glavah, pri rušenju ali drugih uporabah. „Sistemi FADEC“ (7 9) pomenijo sisteme popolnega digitalnega krmiljenja motorja – digitalni elektronski krmilni sistem za plinskoturbinski motor lahko samostojno krmili motor v celotnem obratovalnem območju od zahtevanega zagona motorja do zahtevane zaustavitve motorja, tako v normalnih pogojih kot ob napaki. „Vlakneni ali nitasti materiali“ (0 1 8) vključujejo: a.kontinualne „monofilamente“; b.kontinualno „prejo“ in „rovinge“; c.„trakove“, tkanine, neurejene štrene in kite; d.razcepljena vlakna, speta vlakna in koherentne vlaknene prevleke; e.monokristalinske ali polikristalinske lase kakršne koli dolžine; f.aromatske poliamid-imide.

„Integrirano vezje na filmu“ (3) pomeni niz ‚elementov vezja‘ in njihovih kovinskih medsebojnih povezav, narejenih z depozicijo debele ali tanke plasti na izolirno „podlago“. Opomba:‚element vezja‘ je posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot je na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. „Fiksen“ – (nespremenljiv) (5) pomeni, da kodirni ali kompresivni algoritem ne more sprejeti parametrov od zunaj (npr. kriptografskih ali ključnih spremenljivk) in ga uporabnik ne more spremeniti. „Niz optičnih senzorjev za krmarjenje leta“ (7) je omrežje razpostavljenih optičnih senzorjev, ki z „laserskimi“ žarki zagotavlja realnočasovne podatke kontrole letenja za potrebe njihove obdelave na krovu. „Optimizacija poti leta“ (7) je postopek minimiziranja odklonov od želene štiridimenzionalne (prostor in čas) trajektorije (krivulje leta), ki temelji na maksimiranju zmogljivosti ali učinkovitosti naloge misije. „Sistem krmarjenja leta z uporabo svetlobe“ (7) pomeni primarni sistem digitalnega krmarjenja leta, ki deluje na podlagi povratne zveze za krmarjenje zrakoplova med letom, pri čemer so efektorji/aktuatorji optični signali. „Sistem krmarjenja leta z uporabo računalnika“ (7) pomeni primarni sistem digitalnega krmarjenja leta, ki deluje na podlagi povratne zveze za krmarjenje zrakoplova med letom, pri čemer so efektorji/aktuatorji električni signali. „Žariščnoravninski detektorski nizi“ (6 8) so linearne ali dvodimenzionalne ravninske plasti ali kombinacija ravninskih plasti posamičnih detektorskih elementov, ki delujejo na žariščni ravni, z elektroniko ali brez elektronike za branje podatkov. Opomba:ta opredelitev ne vključuje plastne razporeditve posamičnih detektorskih elementov ali poljubnih detektorjev z dvema, tremi ali štirimi elementi, če ne delujejo po načelu časovne zakasnitve in integracije. „Delna pasovna širina“ (3 5) pomeni „trenutno pasovno širino“, deljeno s središčno frekvenco, izraženo v odstotkih. „Frekvenčni skoki“ (5) pomenijo obliko „razpršenega spektra“, kjer se oddajna frekvenca posameznega komunikacijskega kanala spreminja z naključnim ali psevdonaključnim zaporedjem diskretnih korakov. „Sprožilec frekvenčne maske“ (3) za „analizatorje signalov“ je mehanizem, pri katerem je mogoče s funkcijo sprožilca izbrati frekvenčno območje, ki bo prikazano kot podsklop pasovne širine sprejema, in zanemariti druge signale, ki so tudi lahko v isti pasovni širini sprejema. „Sprožilec frekvenčne maske“ lahko vsebuje več ko en samostojen sklop omejitev. „Frekvenca preklopnega časa“ (3) je čas (tj. zakasnitev), ki ga porabi signal, da po preklopu z določene začetne izhodne frekvence doseže neko končno izhodno frekvenco (±0,05 %). Za blago z določenim frekvenčnim obsegom manj kot ±0,05 % od njegove centralne frekvence velja, da ni zmožno frekvenčnega preklopa. „Frekvenčni sintezator“ (3) pomeni vsako vrsto frekvenčnega vira, ne glede na uporabljeno tehniko, ki proizvaja več simultanih ali alternativnih izhodnih frekvenc na enem ali več izhodih, krmiljenih, izvedenih ali urejenih iz manjšega števila standardnih (ali osnovnih) frekvenc. „Gorivna celica“ (8) je elektrokemična naprava, ki kemično energijo pretvori neposredno v enosmerni električni tok ob porabi goriva iz zunanjega vira. „Taljiv“ (1) pomeni, da ga je mogoče navzkrižno vezati ali nadalje polimerizirati (vulkanizirati) z uporabo toplote, sevanja, katalizatorjev itd. ali ga je mogoče staliti brez pirolize (pooglenitve). „Plinska atomizacija“ (1) je postopek redukcije toka staljene kovinske zlitine na drobce premera 500 mikrometrov ali manj z uporabo curka plina pod visokim tlakom. „Geografsko razpršen“ (6) pomeni, da so vse lokacije med seboj oddaljene več kot 1500 m v vseh smereh. Za mobilna zaznavala (senzorje) se vedno šteje, da so „geografsko razpršena“. „Krmilni sistem“ (7) je sistem, ki združuje postopek merjenja in izračunavanja položaja in hitrosti vozila (tj. navigacije) s sistemom izračunavanja in pošiljanja ukazov sistemom kontrole letenja vozila s ciljem, da se popravi pot leta. „Vroče izostatično zgoščevanje“ (2) je postopek izpostavljanja odlitka pritisku pri temperaturah nad 375 K (102 °C) v zaprti kletki z uporabo različnih medijev (plina, tekočine, trdnih delcev itn.) za vzpostavitev enake sile v vseh smereh, da bi s tem zmanjšali ali odpravili poroznost v odlitku.

„Hibridno integrirano vezje“ (3) pomeni vsako kombinacijo integriranega vezja oziroma vezij ali integriranega vezja in ‚elementov vezja‘ ali ‚diskretnih komponent‘, ki v medsebojni povezavi opravlja določeno(e) funkcijo(e) in ima vse naslednje značilnosti: a.ima najmanj eno nezaprto napravo; b.je povezana z uporabo tipičnih metod IC proizvodnje; c.je zamenljiva kot celota in d.je navadno ni mogoče razstaviti. Opomba 1:‚element vezja‘: posamezni aktivni ali pasivni funkcionalni del elektronskega vezja, kot na primer ena dioda, en tranzistor, en upor, en kondenzator itn. Opomba 2:‚nepovezana komponenta‘: ločeno pakirani ‚element vezja‘ z lastnimi zunanjimi povezavami. „Izboljšava slike“ (4) pomeni obdelavo dospele slike – nosilke informacij z algoritmi, kot so časovna kompresija, filtriranje, ekstrakcija, selekcija, korelacija, konvolucija ali preoblikovanje med področji (npr. hitra Fouriereva transformacija ali Walsheva transformacija). To ne vključuje algoritmov, ki uporabljajo samo linearno ali rotacijsko transformacijo ene same slike, kot so prevod, izvleček posamičnih znamenj, zajetje slike ali napačna koloracija. „Imunotoksin“ (1) je izpeljanka enoceličnega monoklonalnega protitelesa in „toksina“ ali „podenote toksina“, ki selektivno prizadene okužene celice. „Splošno znano“ (GTN, NTN, GSN) v smislu tega besedila pomeni „tehnologijo“ ali „programsko opremo“, ki je dostopna brez kakršnih koli omejitev njene nadaljnje distribucije (avtorske omejitve ne pomenijo, da ta „tehnologija“ oziroma „programska oprema“ ne bi bila „splošno znana“). „Informacijska varnost“ (4 5) pomeni vsa sredstva in načine, katerih namen je zagotoviti dostopnost, tajnost ali celovitost informacij ali komunikacij, razen sredstev in načinov varovanja pred napakami. Sem spadajo „kriptografija“, „kriptografska aktivacija“, ‚kriptoanaliza‘, zaščita pred odtekanjem podatkov in računalniška varnost. Opomba:‚kriptoanaliza‘: je analiza kriptografskega sistema ali njegovih vhodov in izhodov zaradi zakrivanja zaupnih spremenljivk ali občutljivih podatkov, vključno z odprtim besedilom. „Trenutna pasovna širina“ (3 5 7) je širina frekvenčnega pasu, kjer ostane izhodna moč konstantna v okviru 3 dB brez prilagajanja drugih operativnih parametrov. „Opravilno območje“ (6) je določeno nedvoumno prikazovalno območje radarja. „Izolacija“ (9) se nanaša na komponente raketnega motorja, to je ohišje, dulec, vstopne odprtine, zapirala ohišja, in vključuje vulkanizirani ali polvulkanizirani vezni material iz gume, v katerega je vložen izolacijski ali refrakcijski material. Lahko je tudi blažilec napetosti. „Notranja obloga“ (9) je primerna za povezovalni vmesnik med trdnim gorivom in ohišjem ali izolacijskim slojem. Navadno se po notranjih stenah ohišja naprši ali nanese disperzija ali refrakcija na podlagi tekočih polimerov ali pa izolirni material, npr. z ogljikom polnjeni HTPB ali drug polimer z dodanimi vulkanizatorji. „Lastni (intrinsični) magnetni gradiometer“ (6) je en sam, na gradient magnetnega polja občutljiv element s pripadajočo elektroniko, katerega izhodna vrednost je merilo gradienta magnetnega polja. Opomba:glej tudi „magnetni gradiometer“. „Zlonamerna programska oprema“ (4) pomeni „programsko opremo“, ki je posebej izdelana ali prirejena, da bi ‚orodjem za spremljanje‘ preprečila odkrivanje ali izključila ‚zaščitne protiukrepe‘ računalnika ali omrežne naprave in izvajala naslednja opravila: a.pridobivanje podatkov ali informacij iz računalnika ali omrežne naprave ali spreminjanje sistemskih ali uporabniških podatkov ali

b.spreminjanje standardnega delovanja programa ali procesa, da bi omogočila izvajanje zunanjih navodil. Opombi: 1.„zlonamerna programska oprema“ ne zajema: a.hipervizorjev, razhroš