[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.3.2006

COM(2006) 82 konč.

2006/23 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Konvencije Združenih narodov proti korupciji

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OKVIR PREDLOGA

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Konvencija ZN proti korupciji (UNCAC) je bila v imenu Evropske skupnosti podpisana v New Yorku 15. septembra 2005. Namen tega predloga je, da Svet potrdi sklenitev Konvencije. |

120 | Splošni okvir 1. OZADJE V Resoluciji 55/61 z dne 4. decembra 2000 je Generalna skupščina Združenih narodov priznala, da je zaželen učinkovit mednarodni pravni instrument proti korupciji, neodvisen od Konvencije Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, ter sklenila ustanoviti začasni odbor za pogajanja o takem dokumentu. Prvi formalni sestanek začasnega odbora je bil na Dunaju od 21. januarja do 1. februarja 2002. Komisija je Svetu predstavila priporočilo za Sklep Sveta, ki jo pooblašča za pogajanja o vseh elementih osnutka Konvencije proti korupciji (UNCAC), ki sodijo v pristojnost Skupnosti. V odgovor je Svet pooblastil Komisijo za pogajanja o osnutku Konvencije. Komisija je aktivno sodelovala pri pogajanjih ZN na Dunaju, v tesnem sodelovanju z državami članicami EU in državami skupine G8, ki niso članice EU. Pogajanja o Konvenciji so se končala oktobra 2003. Besedilo Konvencije je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela na svojem 58. zasedanju oktobra 2003 in pripravila za podpis na politični konferenci na visoki ravni v Méridi v Mehiki od 9.–11. decembra 2003. Ker Konvencija ni odprta le za podpis držav, ampak tudi regionalnih organizacij za gospodarsko povezovanje, kot je ES, je Svet pooblastil njen podpis v imenu Evropske skupnosti. Konvencija je bila v imenu Evropske skupnosti podpisana v New Yorku 15. septembra 2005. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ne more ratificirati Konvencije, dokler je ne ratificira vsaj ena od držav članic. Od 25 držav članic EU so Madžarska (19. aprila 2005), Francija (11. julija 2005), Latvija (4. januarja 2006) in Avstrija (11. januarja 2006) pri generalnem sekretarju ZN že deponirali listino o ratifikaciji Konvencije; v drugih državah članicah postopek ratifikacije še ni končan. 2. IZID POGAJANJ O KONVENCIJI Konvencija vsebuje določbe o korupciji, ki sodijo v pristojnost Skupnosti. Te določbe so skladne z zakonodajo Skupnosti, ki se uporablja za javno upravo Skupnosti, in z ustreznim pravnim redom Skupnosti. Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je določil Svet v svojih pogajalskih smernicah, primerno doseženi. (a) Konvencija vsebuje določbe o obveznostih glede organizacije javnega sektorja držav pogodbenic (poglavje II), ki se bodo načeloma lahko uporabljale v Evropski skupnosti, ko bo ta postala podpisnica konvencije (člen 67, odstavek 2). Ker poleg tega člen 2 (a) Konvencije opredeljuje „javnega uslužbenca“ kot „vsako osebo, ki opravlja zakonodajno, izvršilno, upravno ali sodniško funkcijo v državi pogodbenici …“, bi ta opredelitev vključevala uradnike Evropske skupnosti, ko bo ta pristopila h konvenciji. Glede javne uprave Skupnosti večino zadev, ki jih obravnava poglavje II Konvencije, urejajo določbe zakonodaje Skupnosti. Poleg tega ima Evropska skupnost izključno pristojnost za sprejetje takih obveznosti v zvezi s svojo javno upravo. (b) Pravni red Skupnosti določa ukrepe za zagotovitev prostega pretoka blaga, kapitala in storitev, kar vključuje zakonodajo o javnih naročilih, namenjeno zagotovitvi preglednosti in enakega dostopa vseh kandidatov do trga javnih naročil in storitev ter hkratnemu preprečevanju goljufij, korupcije in tajnih dogovorov med ponudniki javnih naročil. Pravni red Skupnosti vsebuje tudi računovodske in revizorske ukrepe. V obsegu, v katerem določbe Konvencije vplivajo na take dokumente, ima Skupnost v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča izključno pristojnost za sprejetje ustreznih mednarodnih obveznosti. (c) Konvencija zagotavlja visok standard ukrepov za boj proti pranju denarja, ki so skladni s pravnim redom Skupnosti na področju ukrepov proti zlorabi finančnega sistema ter drugih institucij in poklicev, ki veljajo za občutljive, za pranje denarja. Skupnost je na podlagi tretje direktive proti pranju denarja, ki je razveljavila in nadomestila prvo in drugo direktivo proti pranju denarja, pristojna za ukrepe v zvezi s sodelovanjem med enotami za finančni nadzor. Na isti datum je bila sprejeta uredba, ki dopolnjuje sedanjo zakonodajo proti pranju denarja z dostopom do carinskega sodelovanja iz člena 135 PES pri nadzoru denarnih sredstev, ki vstopajo v Skupnost ali iz nje izstopajo. Komisija je vložila tudi predlog uredbe o vzajemni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi nezakonitimi dejavnostmi, vključno s pranjem denarja, povezanimi z goljufijami ES in korupcijo v EU, na podlagi člena 280 PES. (d) Politika Skupnosti na področju zunanjih ukrepov, vključno s sodelovanjem na področju razvoja in sodelovanjem z drugimi tretjimi državami, dopolnjuje politike, ki jih vodijo države članice ter vsebuje določbe za boj proti korupciji, na primer člen 97 Sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja z dne 23. junija 2000, ki je bil spremenjen 23. februarja 2005, ki „v resnih primerih korupcije“ predvideva posvetovalni postopek s končno možnostjo ukinitve pomoči. (e) Končno pravni red Skupnosti vsebuje tudi razvoj politik in praks s ciljem preprečevanja korupcije in boja proti korupciji, ki vpliva na finančne interese Evropskih skupnosti. Poleg tega zagotavlja obstoj ustreznih organov, ki preprečujejo korupcijo, kot so Evropska komisija, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Evropsko računsko sodišče, evropski varuh človekovih pravic, Sodišče Evropskih skupnosti in Evropski parlament (Odbor za nadzor proračuna) ter obstoj ustreznih postopkov, kot so postopki, določeni v členih 22 (a) in 22 (b) Kadrovskih predpisov v zvezi z razkritjem informacij. 3. SKLENITEV KONVENCIJE Konvencija Združenih narodov proti korupciji je prvi dokument o preprečevanju korupcije in boju proti korupciji na svetovni ravni. Ponuja izčrpen okvir in vrsto pomembnih najnižjih standardov za vse sodelujoče države. Zato Evropska skupnost z zadovoljstvom ugotavlja, da je začela veljati 14. decembra 2005. Priloženi predlog za Sklep Sveta je pravni akt za sklenitev Konvencije v imenu Evropske skupnosti, ki ima pravno podlago v naslednjih členih Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti: členi 47 (2), 57 (2), 95, 107 (5), 179, 181a, 190 (5), 195 (4), 199, 207 (3), 218 (2), 223 zadnji odstavek, 224 predzadnji odstavek, 225a predzadnji odstavek, 245 (2), 248 (4) zadnji odstavek, 255 (2), 255 (3), 260 (2), 264 drugi odstavek, 266 zadnji odstavek, 279, 280, 283, ki se razlagajo skupaj s prvim pododstavkom člena 300 (2), ter prvi pododstavek člena 300 (3) Pogodbe. Predlog ima dva člena. Prvi člen odobri Konvencijo v imenu Evropske skupnosti. Drugi člen pooblašča predsednika Sveta, da imenuje pooblaščeno osebo, ki v imenu Evropske skupnosti deponira listino o odobritvi. Besedilo Konvencije je v Prilogi I. Priloga II vsebuje izjavo o obsegu pristojnosti Evropske skupnosti glede zadev, ki jih ureja Konvencija, kot zahteva člen 67 (3) Konvencije. Priloga III vsebuje izjavo, ki opomni vse pogodbenice, da bo reševanje sporov, v katere je vpletena Skupnost, možno le z arbitražo (člen 66, odstavek 2, navedba v Konvenciji). Konvencija zadeva javne uradnike v vseh institucijah ES. V skladu s tem in brez poseganja v postopke iz člena 300 ES Komisija predlaga Svetu, da obvesti te institucije, tj. Sodišče Evropskih skupnosti, Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Evropsko centralno banko, Evropsko računsko sodišče in Evropsko investicijsko banko. Zato Komisija predlaga Svetu, da sprejme priloženi sklep. |

130 | Sedanje določbe na področju, na katero se nanaša predlog Konvencija ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (UNTOC) vsebuje vrsto členov v zvezi s korupcijo, vendar so ti usmerjeni ožje od Konvencije proti korupciji, saj so omejeni na organizirani kriminal. Konvencija je bila v imenu ES sklenjena 21. maja 2004, po sprejetju ustreznega sklepa Sveta za pravosodje in notranje zadeve 29. aprila 2004 (8763/04 z dne 27. aprila 2004). |

141 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKMI IN PRESOJA VPLIVOV |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

219 | Posvetovanje z zainteresiranimi strankami pri predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi mednarodnega instrumenta v imenu Evropske skupnosti ni primerno. |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj |

229 | Zunanja strokovna podpora ni bila potrebna. |

230 | Presoja vplivov Presoja vplivov ni bila opravljena. Predlog za sklenitev Konvencije izhaja iz prejšnjega sklepa Sveta za odobritev njenega podpisa ter njenega kasnejšega podpisa 15. septembra 2005. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Predlog poziva Svet, da v imenu ES sklene Konvencijo ZN proti korupciji po njenem podpisu 15. septembra 2005. |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga za predlog je v naslednjih členih Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti: členi 47 (2), 57 (2), 95, 107 (5), 179, 181a, 190 (5), 195 (4), 199, 207 (3), 218 (2), 223 zadnji odstavek, 224 predzadnji odstavek, 225a predzadnji odstavek, 245 (2), 248 (4) zadnji odstavek, 255 (2), 255 (3), 260 (2), 264 drugi odstavek, 266 zadnji odstavek, 279, 280, 283, ki se razlagajo skupaj s prvim pododstavkom člena 300 (2), ter prvi pododstavek člena 300 (3) Pogodbe. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

331 | Sklenitev Konvencije ZN proti korupciji bo omogočila ES, da postane pogodbenica tega mednarodnega sporazuma. |

332 | Kakršno koli finančno ali administrativno breme, ki bi ga morala prevzeti Skupnost zaradi obveznosti iz Konvencije, bo temeljilo na celovitih preventivnih in izvršitvenih ukrepih, ki že obstajajo, z namenom krepitve njihove učinkovitosti. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: drugo. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjih razlogov. V tem primeru ni na voljo nobene druge možnosti, saj je sklep Sveta edina ustrezna oblika instrumenta za sklenitev Konvencije ZN. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | V institucijah že obstaja celovit okvir protikorupcijskih ukrepov. Vendar pa je mogoče, da bo izpolnjevanje zahtev Konvencije v zvezi z institucijami ES zahtevalo minimalne dodatne izdatke za administrativne namene itd. |

- 2006/23 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Konvencije Združenih narodov proti korupciji

SVET EVROPSKE UNIJE JE–

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti členov 47 (2), 57 (2), 95, 107 (5), 179, 181a, 190 (5), 195 (4), 199, 207 (3), 218 (2), 223 zadnji odstavek, 224 predzadnji odstavek, 225a predzadnji odstavek, 245 (2), 248 (4) zadnji odstavek, 255 (2), 255 (3), 260 drugi odstavek, 264 drugi odstavek, 266 zadnji odstavek, 279, 280, 283, ki se razlagajo skupaj z prvim odstavkom člena 300 (2) in prvim pododstavkom člena 300 (3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) O elementih Konvencije, ki so v pristojnosti Skupnosti, se je z odobritvijo Sveta v imenu Skupnosti pogajala Komisija,

(2) Svet je pooblastil Komisijo, da se pogaja o pristopu Skupnosti k zadevni Konvenciji,

(3) Pogajanja so se uspešno končala in iz njih izšli dokument je bil v imenu Skupnosti podpisan 15. septembra 2005, s pridržkom morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta, sprejetim 10. maja 2005,

(4) Nekatere države članice so pogodbenice Konvencije, v drugih državah članicah pa postopek ratifikacije še ni končan,

(5) Pogoji, ki Skupnosti dovoljujejo deponirati listino o odobritvi, določeni v členu 67 (3) Konvencije, so izpolnjeni,

(6) Konvencija bi morala biti odobrena, da bi Skupnosti omogočili, da postane njena pogodbenica v mejah njenih pristojnosti,

(7) Skupnost pri deponiranju listine o odobritvi deponira tudi izjavo o obsegu pristojnosti Evropske skupnosti glede zadev, ki jih ureja Konvencija v skladu s členom 67(3) Konvencije,

(8) Skupnost pri deponiranju listine o odobritvi deponira tudi izjavo o reševanju sporov po členu 66 (2) Konvencije –

SKLENIL:

Člen 1

Konvencija ZN proti korupciji je s tem v imenu Skupnosti odobrena.

Besedilo Konvencije je navedeno v Prilogi I.

Člen 2

Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno za deponiranje instrumenta formalne potrditve, ki zavezuje Skupnost. Instrument formalne potrditve je sestavljen iz izjave o pristojnosti v skladu s členom 67 (3) Konvencije, kot je določeno v Prilogi II. Vsebuje tudi izjavo, določeno v Prilogi III.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[…]

PRILOGA I

[besedilo Konvencije]

PRILOGA IIIZJAVA O PRISTOJNOSTI EVROPSKE SKUPNOSTI GLEDE ZADEV, KI JIH UREJA KONVENCIJA ZDRUŽENIH NARODOV PROTI KORUPCIJI

Člen 67 (3) Konvencije Združenih narodov proti korupciji določa, da listina o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje vsebuje izjavo o obsegu njene pristojnosti.

1. Skupnost ugotavlja, da se za namen Konvencije izraz „pogodbenice“ uporablja za regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje v mejah njihove pristojnosti. Kolikor določbe Konvencije vplivajo na določbe zakonodaje Skupnosti, ima Evropska skupnost izključno pristojnost za sprejetje takih obveznosti v zvezi s svojo javno upravo. V zvezi s tem Skupnost izjavlja, da je po Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti pooblaščena za urejanje naslednjih vprašanj:

– razvoj, izvajanje in vzdrževanje preventivnih protikorupcijskih politik in praks

– ustanovitev preventivnega protikorupcijskega organa ali organov ter zagotovitev sredstev za obveščanje javnosti o dogodkih, ki bi lahko pomenili korupcijo

– ureditev zaposlovanja, pogoji za opravljanje dela, osebni prejemki, zagotavljanje usposabljanja itd. za neizvoljene uradnike po Kadrovskih predpisih in pravilih za izvajanje teh predpisov

– spodbujanje preglednosti in izogibanje navzkrižjem interesov pri oblikovanju njenih sistemov za opravljanje dolžnosti javnih uslužbencev

– zasnova in izvajanje kodeksov ravnanja

– zagotavljanje ustreznih standardov v zvezi z javnimi naročili ter upravljanjem javnih financ

– krepitev preglednosti njene organizacije, delovanja in postopka odločanja

– z upoštevanjem neodvisnosti pravosodnih organov Evropskih skupnosti razvoj, izvajanje in vzdrževanje ukrepov za krepitev njihove neoporečnosti in preprečevanje možnosti korupcije

2. Skupnost tudi poudarja, da ima pristojnosti, ki se nanašajo na postopno vzpostavitev notranjega trga, ki bo območje brez notranjih meja, kjer je zagotovljen prost pretok blaga, kapitala in storitev v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. V ta namen je Skupnost sprejela ukrepe za

3. zagotavljanje preglednosti in enakega dostopa vseh kandidatov do javnih naročil in trgov, kar prispeva k preprečevanju korupcije,

4. zagotavljanje ustreznih računovodskih in revizorskih standardov,

5. boj proti pranju denarja, ki pa trenutno ne vključuje ukrepov za sodelovanje med pravosodnimi organi in organi pregona.

Kjer je sprejela ukrepe, lahko le Skupnost sama prevzema zunanje zaveze do tretjih držav ali pristojnih mednarodnih organizacij, ki vplivajo na navedene ukrepe ali spreminjajo njihov obseg.

6. Politika Skupnosti na področju razvoja sodelovanja ter sodelovanja s tretjimi državami dopolnjuje politike, ki jih vodijo države članice, in vsebuje določbe za boj proti korupciji.

7. Področje uporabe in izvajanje pristojnosti Skupnosti se po svoji naravi nenehno razvijata in Skupnost bo po potrebi dopolnila ali spremenila to izjavo v skladu s členom 67(3).

8. Konvencija Združenih narodov proti korupciji se uporablja z upoštevanjem pristojnosti Skupnosti za ozemlja, kjer se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter pod pogoji iz navedene Pogodbe, zlasti člena 299 Pogodbe.

V skladu s členom 299 se ta izjava ne uporablja za ozemlja držav članic, v katerih se navedena Pogodba ne uporablja, in ne vpliva na akte ali stališča, ki jih v okviru Konvencije v imenu in v interesu navedenih ozemelj lahko sprejmejo zadevne države članice.

PRILOGA IIIIZJAVA

Glede na člen 66, odstavek 2, Skupnost poudarja, da so v skladu s členom 34, odstavkom 1, Statuta mednarodnega sodišča le države lahko stranke pred sodiščem. Zato bo po členu 66, odstavek 2, Konvencije v sporih, ki vključujejo Skupnost, reševanje sporov na voljo le v obliki arbitraže.

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].