SEZNAM KRATIC

AAR : letno poročilo o dejavnostih

BND : bruto nacionalni dohodek

EDP : postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem

EFTA : Evropsko združenje za prosto trgovino

ESAC : Evropski svetovalni odbor za statistiko

ESGAB : Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov

ESS : Evropski statistični sistem

ESSC : Odbor za evropski statistični sistem (Odbor za ESS)

Eurostat : Statistični urad Evropske unije

IAC : oddelek za notranjo revizijo

Kodeks ravnanja : Kodeks ravnanja evropske statistike

MEETS : posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine

NSI : nacionalni statistični urad

OLAF : Evropski urad za boj proti goljufijam

QAF : okvir za zagotavljanje kakovosti

SWP : letni statistični program dela

VRI : vrhovna revizijska institucija

POVZETEK

I. Zaupanje javnosti v evropsko statistiko je bistveno v Uniji, v kateri morajo politične odločitve temeljiti na dokazih in v kateri vedno večje število odločitev neposredno spodbudi statistika ali iz nje izpeljani kazalniki.

II. Sodišče je ocenilo, ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike, kar je odvisno od upoštevanja Kodeksa ravnanja evropske statistike, v katerem so določeni standardi za razvoj, pripravo in izkazovanje statistike, ter od izvajanja evropskega statističnega programa.

III. Pri reviziji Sodišča je bilo ugotovljeno, da se Kodeks ravnanja evropske statistike izvaja samo deloma in da je njegovo celovito izvajanje še vedno izziv za vse sodelujoče tako na evropski ravni kot tudi v državah članicah. V Kodeksu so določeni zahtevni standardi, manjkajo pa učinkovita sredstva za preverjanje in uveljavljanje.

IV. O sedanjem izvajanju Kodeksa v evropskem statističnem sistemu ni na voljo dovolj zanesljivih informacij. Nedavne pobude Komisije za nov zagon doseganju popolne skladnosti s Kodeksom so dobre, vendar ne obravnavajo dovolj vseh problematičnih zadev. Glede vrste obveznosti upoštevanja Kodeksa še vedno obstajajo nejasnosti. Za primere, v katerih lahko pride do napačnega prikazovanja podatkov, še ni ustreznega predloga za inšpekcijski mehanizem. Poleg tega ni nobenega predloga za razvoj neodvisne nadzorne funkcije.

V. Uporabo statističnega programa za obdobje 2008–2012 kot uspešnega sredstva za načrtovanje, spremljanje in delitev odgovornosti ovirajo pomanjkljivosti v njegovi zasnovi. Ponovna določitev prioritet za statistične dejavnosti je potekala počasneje, kot se je pričakovalo. Osnutek programa za obdobje 2013–2017 je priložnost za preoblikovanje evropskega statističnega sistema tako, da bo bolj učinkovit in prilagodljiv, pod pogojem, da bo dopolnjen z natančnimi cilji in mejniki, določenimi v letnem načrtu in preverjenimi v procesu sistematičnega letnega poročanja.

VI. Sodišče priporoča preusmeritev v sistem evropske statistike, ki bo zagotavljal strokovno neodvisnost, zadostne vire in strog nadzor, vključno s sankcijami za nespoštovanje standardov kakovosti.

UVOD

ZAUPANJE JAVNOSTI V EVROPSKO STATISTIKO

1. Zanesljiva in verodostojna statistika je bistvena za opravljanje nalog Evropske unije. Statistika je na skoraj vseh področjih nujna za oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik, ki so določene v pogodbah, ter za zbiranje in dodeljevanje sredstev EU. Vse več evropskih politik temelji neposredno na statistiki in statistični kazalniki so vse pogosteje sprožilo za odločitve glede politik ali sankcije.

2. Zaupanja javnosti v evropsko statistiko se ne sme jemati za samoumevno. Že pred zadnjimi pretresi v svetovnem gospodarstvu je poročilo Komisije iz aprila 2008 [1] pokazalo, da je delež državljanov, ki so navedli, da ne zaupajo v ekonomsko statistiko (45 %), skoraj enak deležu tistih, ki vanjo zaupajo (46 %).

3. Evropski svet je leta 2005 in ponovno leta 2010 podprl pozive k izboljšanju kakovosti evropske statistike za okrepitev ekonomskega upravljanja EU. [2] Svet je leta 2005 med drugim sklenil, da se je treba osredotočiti na razvoj operativne zmogljivosti, nadzornih pooblastil, neodvisnosti in odgovornosti Eurostata.

UREDBENI OKVIR ZA PRIPRAVO EVROPSKE STATISTIKE

4. V členu 338 PDEU je določeno, da mora biti priprava statistike Skupnosti nepristranska, zanesljiva, objektivna, znanstveno neodvisna, stroškovno učinkovita in da mora zagotavljati zaupnost statističnih podatkov. Poleg tega ne sme pretirano obremeniti gospodarskih subjektov.

5. V uredbi o evropski statistiki [3] so opredeljena načela iz Pogodbe in obravnavana vprašanja glede upravljanja statističnih podatkov ter priprave in izkazovanja evropske statistike.

6. Nekdanji Odbor za statistični program [4] je 24. februarja 2005 sprejel Kodeks ravnanja evropske statistike [5] (v nadaljnjem besedilu: Kodeks ravnanja ali Kodeks). V Kodeksu je natančneje opisano, kako je treba razvijati, pripravljati in izkazovati evropsko statistiko v skladu s statističnimi načeli iz uredbe o evropski statistiki.

7. V petletnem evropskem statističnem programu so navedene prioritete in opredeljena glavna področja in cilji razvoja, priprave in izkazovanja evropske statistike. Za sedanji program za obdobje 2008–2012 [6] so načrtovani odhodki v višini 274 milijonov EUR.

EVROPSKI STATISTIČNI SISTEM

8. Evropski statistični podatki se razvijajo, pripravljajo in izkazujejo v okviru evropskega statističnega sistema. V uredbi o evropski statistiki je evropski statistični sistem opredeljen kot partnerstvo med statističnim organom Unije in nacionalnimi statističnimi uradi.

9. Nacionalni statistični uradi so odgovorni za usklajevanje vseh dejavnosti na nacionalni ravni, ki so povezane z razvojem, pripravo in izkazovanjem evropske statistike. Nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi, odgovorni za evropsko statistiko, lahko prejmejo donacije iz proračuna EU brez razpisa za zbiranje predlogov.

10. Odbor za evropski statistični sistem (v nadaljnjem besedilu: odbor za ESS) evropskemu statističnemu sistemu daje strokovne smernice. Sestavljen je iz predstavnikov nacionalnih statističnih uradov, med drugim pa je zadolžen tudi za preverjanje statistične zakonodaje, ki jo predlaga Eurostat.

EUROSTAT: STATISTIČNI URAD EVROPSKE UNIJE

11. Statistični urad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Eurostat) deluje kot statistični organ Unije s sedežem v Luxembourgu. Je generalni direktorat Komisije, ki je pri izbiri znanstvenih postopkov, opredelitev in metodologij tehnično samostojen. [7] V pravnih dokumentih se statistični urad Unije imenuje Komisija (Eurostat). [8] To poimenovanje pojasnjuje, da ima Eurostat ločeno vlogo, kljub temu, da je del Komisije.

12. Glavna vloga Eurostat je obdelava in objava primerljivih statističnih podatkov na evropski ravni. Eurostat običajno ne zbira podatkov sam. To v državah članicah opravijo statistični organi, ki pregledujejo in analizirajo nacionalne podatke ter jih pošljejo Eurostatu, ki jih uskladi, da bi zagotovil njihovo primerljivost.

13. Število uslužbencev Eurostata je bilo v zadnjih letih ustaljeno. 1. januarja 2012 jih je bilo skupaj 794. Po ocenah Eurostata v celotnem evropskem statističnem sistemu na nacionalni ravni vsaj 50000 uslužbencev sodeluje pri pripravi evropske statistike.

14. Odobritve za prevzem obveznosti, ki so bile na voljo Eurostatu, [9] so v letu 2011 znašale 92,9 milijona EUR. Povprečni letni znesek v obdobju 2003–2010 je znašal 89,5 milijona EUR, največ pa v letu 2005, ko je bilo na voljo 107,2 milijona EUR.

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

15. Splošni cilj je bil oceniti, ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike, kar je odvisno od izvajanja Kodeksa ravnanja in upravljanja evropskega statističnega programa. Pri reviziji sta bili obravnavani naslednji vprašanji:

(a) Ali sta Komisija in Eurostat sprejela vse potrebne ukrepe za izpolnitev njune vloge pri doseganju izvajanja Kodeksa ravnanja v celotnem evropskem statističnem sistemu?

(b) Ali Eurostat dobro upravlja večletni statistični program kot sredstvo za izboljšanje priprave evropske statistike?

16. V revizijo so bili vključeni tudi prispevki Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov [10] in Evropskega svetovalnega odbora za statistiko [11] k procesu priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike.

17. Revizija je bila osredotočena na izvajanje Kodeksa ravnanja in upravljanje evropskega statističnega programa z vidika procesa priprave evropske statistike. Pri reviziji ni bila ocenjena zanesljivost posameznih statističnih rezultatov. Večina revizijskega dela je bila opravljena med majem in decembrom 2011, nekaj posodobitvenega dela pa je bilo opravljenega do junija 2012.

18. Revizijsko delo je vključevalo razgovore z uslužbenci Eurostata, pregled dokumentacije na Eurostatu in odgovorov Eurostata na podroben vprašalnik, informativne obiske pri njegovih interesnih skupinah v Komisiji in zunaj nje, spremljanje sestankov Odbora za evropski statistični sistem ter pregled vzorcev predhodnih in naknadnih kontrol, ki jih je izvedla enota Eurostata, zadolžena za finančno poslovodenje plačil donacij, ter vzorca postopkov oddaje javnega naročila.

OPAŽANJA

IZVAJANJE KODEKSA RAVNANJA EVROPSKE STATISTIKE

19. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da se Kodeks ravnanja izvaja samo deloma in da je njegovo celovito izvajanje še vedno izziv za vse sodelujoče tako na evropski ravni kot tudi v državah članicah. Sodišče je preverilo:

(a) ukrepe, sprejete po letu 2005, ter razloge za zamude in nazadovanje;

(b) ustreznost sedanjih sredstev za ocenjevanje izvajanja Kodeksa;

(c) zadostnost in zadovoljivost nedavnih pobud Komisije.

UKREPI KOMISIJE IN EUROSTATA OD LETA 2005 NISO ZADOSTOVALI ZA CELOVITO IZVAJANJE KODEKSA

STANDARDI, DOLOČENI V KODEKSU RAVNANJA, SO ZAHTEVNI

20. V Kodeksu ravnanja [12] so določeni standardi za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike. Kodeks je bil razvit na zahtevo Sveta iz junija 2004 [13] po problemih s podatki o grškem proračunskem primanjkljaju in dolgu. [14]

21. Namen Kodeksa ravnanja je zagotoviti, da evropska statistika izpolnjuje potrebe uporabnikov z učinkovitim procesom priprave v verodostojnem institucionalnem okolju, ki jamči strokovno neodvisnost. Sestavljen je iz 15 načel, ki ne vključujejo samo institucionalnega okolja, ampak tudi statistične procese in rezultate (glej okvir 1). Vsako načelo ima od tri do devet kazalnikov dobrih praks za ugotavljanje, koliko se upošteva.

OKVIR 1

POVZETEK NAČEL KODEKSA RAVNANJA

Vir: Evropsko računsko sodišče.

Kodeks ravnanja – 15 načel |

Institucionalno okolje | 1 Strokovna neodvisnost Strokovna neodvisnost zagotavlja verodostojnost |

2 Mandat za zbiranje podatkov Jasen z zakonom določen mandat za zbiranje informacij |

3 Ustreznost virov Zadostni viri za izpolnjevanje zahtev statistike |

4 Zavezanost kakovosti Stalno izboljševanje kakovosti procesov in proizvodov |

5 Statistična zaupnost Zagotavljanje zasebnosti dajalcev podatkov |

6 Nepristranskost in objektivnost Upoštevanje znanstvene neodvisnosti in enaka obravnava uporabnikov |

Statistični procesi | 7 Dobra metodologija Ustrezna orodja in znanje |

8 Ustrezni statistični postopki Uporaba ustreznih postopkov od zbiranja podatkov do njihovega potrjevanja |

9 Razumna obremenitev poročevalskih enot Spremljanje in zmanjševanje obremenitve poročevalskih enot |

10 Stroškovna učinkovitost Spremljanje uporabe virov in njeno izboljševanje |

Statistični rezultati | 11 Ustreznost Izpolnjevanje potreb uporabnikov in spremljanje njihovega zadovoljstva |

12 Natančnost in zanesljivost Natančno in zanesljivo odražanje realnosti |

13 Pravočasnost in točnost Doseganje standardov v zvezi s pravočasno objavo statistike |

14 Skladnost in primerljivost Statistike so notranje in časovno skladne ter primerljive med regijami in državami |

15 Dostopnost in jasnost Jasna predstavitev, ustrezno izkazovanje in dostopnost na nepristranski podlagi |

22. Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov je organ, ki ga sestavljajo strokovnjaki na visoki ravni, zadolžen za neodvisen pregled izvajanja Kodeksa ravnanja v Eurostatu in evropskem statističnem sistemu kot celoti (glej okvir 2). Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov se je do zdaj osredotočil na tri [15] od 15 načel Kodeksa in poročal [16] o napredku pri izvajanju Kodeksa, čeprav ta ni tako hiter, kot je organ pričakoval.

OKVIR 2

EVROPSKI SVETOVALNI ORGAN ZA UPRAVLJANJE STATISTIČNIH PODATKOV

OCENA IZVAJANJA KODEKSA RAVNANJA

Glavna naloga Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov, ki je bil ustanovljen leta 2009, je poročanje Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Kodeksa ravnanja, če se to nanaša na Komisijo (Eurostat), vključno z oceno izvajanja Kodeksa ravnanja v celotnem evropskem statističnem sistemu (glej člen 2 Sklepa o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov). Ima svetovalno vlogo brez nadzornih pooblastil.

Organ ima sedem članov, izbranih izmed izjemnih strokovnjakov za statistiko. Naloge opravljajo v svojem imenu in delovati morajo neodvisno. Za svoje delovanje v organu ne prejemajo plačila, saj jih je večina še vedno zaposlenih. Eurostat zagotovi sekretarja s polnim delovnim časom, ki deluje po navodilih organa in neodvisno od Komisije. Eurostat ima status opazovalca, na sestankih ga običajno zastopata generalni direktor in njegov namestnik.

Organ se je prvič sestal marca 2009, imel je od šest do sedem enodnevnih sestankov letno, svoje najnovejše letno poročilo pa je objavil decembra 2011.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

23. Odbor za evropski statistični sistem [17] je septembra 2011 odobril manjše spremembe Kodeksa ravnanja. V diagramu 1 je povzeta zgodovina Kodeksa ravnanja.

DIAGRAM 1

ZGODOVINA KODEKSA RAVNANJA

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

KOMISIJA JE POZNO SPREJELA UKREPE ZA SPODBUJANJE VLAD K SPOŠTOVANJU KODEKSA

24. Komisija je maja 2005 predlagala [18] državam članicam, naj zagotovijo, da bodo njihovi statistični organi spoštovali načela Kodeksa ter da bodo njihove statistične službe strokovno organizirane in bodo imele dovolj sredstev za pripravo evropske statistike na način, ki bo zagotavljal neodvisnost, celovitost in odgovornost. Komisija je države članice tudi pozvala, naj ji predložijo informacije, ki jih potrebuje za spremljanje spoštovanja Kodeksa. [19]

25. Komisija je šele leta 2011 napovedala, [20] da bo predlagala, naj se države članice na podlagi Kodeksa ravnanja z "zavezami za zaupanje v statistiko" uradno zavežejo, da bodo sprejele vse potrebne ukrepe za ohranitev zaupanja v njihovo statistiko in za spremljanje izvajanja Kodeksa (glej odstavke od 60 do 64).

V POROČILU KOMISIJE IZ LETA 2008 NI BILO UGOTOVLJENO, DA STROKOVNA NEODVISNOST NI BILA ZAGOTOVLJENA V CELOTNEM EVROPSKEM STATISTIČNEM SISTEMU

26. Komisija in Eurostat sta se po razglasitvi Kodeksa ravnanja osredotočila na spodbujanje njegovega izvajanja s sodelovanjem z nacionalnimi statističnimi uradi in s podporo tem uradom. Eurostat je zato organiziral medsebojne strokovne preglede, ki so bili opravljeni v 31 nacionalnih statističnih uradih držav članic EU in EFTA [21] ter v Eurostatu od leta 2006 do začetka leta 2008.

27. Ti medsebojni strokovni pregledi so bili omejeni na nacionalne statistične urade in njihovo usklajevalno vlogo v nacionalnih statističnih sistemih ter osredotočeni na kazalnike iz Kodeksa, povezane z institucionalnim okoljem. V tabeli 1 so prikazani rezultati teh ocen. Pri medsebojnem strokovnem pregledu se ni ocenjevalo, ali so nacionalni statistični uradi upoštevali kazalnike iz Kodeksa, povezane s statističnimi procesi. Prav tako ni bila zajeta večina kazalnikov, povezanih s statističnimi rezultati. Kljub temu so bila na seznamu izboljševalnih ukrepov v poročilih o medsebojnih strokovnih pregledih obravnavana vsa načela Kodeksa. Izboljševalni ukrepi, povezani s statističnimi procesi in statističnimi rezultati, so temeljili samo na rezultatih samoocenjevanja, ki so ga izvedli nacionalni statistični uradi.

TABELA 1

Rezultati medsebojnih strokovnih pregledov od leta 2006 do začetka leta 2008 [221]

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil o medsebojnih strokovnih pregledih.

Nacionalni statistični urad | Kazalniki so "večinoma doseženi" ali "doseženi v celoti" | Kazalniki so "deloma doseženi" | Kazalniki so "nedoseženi" |

Nacionalni statistični uradi, ki so dosegli vse kazalnike

Avstrija | 35 | 0 | 0 |

Finska | 35 | 0 | 0 |

Norveška | 35 | 0 | 0 |

Švedska | 35 | 0 | 0 |

Združeno kraljestvo | 35 | 0 | 0 |

Nacionalni statistični uradi, ki so deloma dosegli nekatere kazalnike

Češka | 33 | 2 | 0 |

Danska | 33 | 2 | 0 |

Francija | 33 | 2 | 0 |

Italija | 33 | 2 | 0 |

Litva | 33 | 2 | 0 |

Portugalska | 33 | 2 | 0 |

Slovaška | 33 | 2 | 0 |

Španija | 33 | 2 | 0 |

Nizozemska | 32 | 3 | 0 |

Poljska | 32 | 3 | 0 |

Slovenija | 32 | 3 | 0 |

Švica | 32 | 3 | 0 |

Nemčija | 31 | 4 | 0 |

Irska | 31 | 4 | 0 |

Madžarska | 29 | 6 | 0 |

Latvija | 29 | 6 | 0 |

Romunija | 29 | 6 | 0 |

Estonija | 26 | 9 | 0 |

Grčija | 26 | 9 | 0 |

Luksemburg | 24 | 11 | 0 |

Nacionalni statistični uradi, ki niso dosegli nekaterih kazalnikov

Bolgarija | 27 | 7 | 1 |

Lihtenštajn | 27 | 7 | 1 |

Malta | 23 | 11 | 1 |

Islandija | 28 | 5 | 2 |

Ciper | 25 | 8 | 2 |

Belgija | 24 | 9 | 2 |

28. Komisija je na podlagi rezultatov medebojnih strokovnih pregledov med člani evropskega statističnega sistema oktobra 2008 poročala o izvajanju Kodeksa [22] in prišla do zaključka, da "pristop samoregulacije deluje zelo dobro". V poročilu je poudarjena potreba po dodatnih ukrepih, glede strokovne neodvisnosti in nepristranskosti pa je navedeno naslednje: "Neodvisnost od političnih in drugih zunanjih vplivov s pripravljanjem in razširjanjem evropskih statističnih podatkov ter objektivna izbira metod, virov in tehnik se zdita zagotovljeni v praksi po ESS." Vendar so kasnejši dogodki, o katerih je Komisija poročala januarja 2010, [23] pokazali, da to ne drži.

29. V letnem poročilu Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za leto 2011 je glede načela strokovne neodvisnosti navedeno, da je bila od leta 2009 v mnogih državah statistična zakonodaja posodobljena in da se je preglednost izboljšala, vendar strokovna neodvisnost v celotnem evropskem statističnem sistemu ni zagotovljena. Podrobni podatki, ki podpirajo to oceno, so navedeni v okviru 3.

OKVIR 3

UGOTOVITVE EVROPSKEGA SVETOVALNEGA ORGANA ZA UPRAVLJANJE STATISTIČNIH PODATKOV GLEDE STROKOVNE NEODVISNOSTI

Polovica članov evropskega statističnega sistema meni, da pri njihovi institucionalni ureditvi ni ovir v zvezi z načelom strokovne neodvisnosti.

V štirih državah (Nemčija, Grčija, Latvija in Švica) so bile ugotovljene težave pri posodabljanju statistične zakonodaje ali pri njenem izvajanju.

Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov je za tri države (Danska, Poljska in Romunija) ugotovil, da nimajo konkretnih načrtov za posodobitev svoje statistične zakonodaje, čeprav obstoječa zakonodaja ni v celoti skladna s Kodeksom.

V osmih državah proces odločanja o dodeljevanju virov pomeni tveganje za strokovno neodvisnost.

Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov v zadnjem času opaža več primerov zamenjave vodje nacionalnega statističnega urada po volitvah.

V enajstih državah so bila pravila za imenovanje ali razrešitev vodilnih uslužbencev ustrezna, v osmih državah pa je bila ugotovljena dvoumnost ali pa praktično izvajanje ni bilo zadovoljivo.

Vir: Letno poročilo Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za leto 2011, str. 7 in 8.

EUROSTAT SPREMLJA POROČANJE NACIONALNIH STATISTIČNIH URADOV O IZBOLJŠEVALNIH UKREPIH, NE PREVERJA PA NJIHOVEGA IZVAJANJA

30. Eurostat je po krogu medsebojnih strokovnih pregledov v obdobju 2006–2008 spremljal izvajanje izboljševalnih ukrepov, o katerih so se dogovorili nacionalni statistični uradi po medsebojnih strokovnih pregledih. [24] Eurostatovo spremljanje temelji na odgovorih nacionalnih statističnih uradov na letni vprašalnik. Leta 2008, ko se je spremljanje začelo, je bilo 191 ukrepov že zaključenih, 677 pa jih še ni bilo uvedenih. Do marca 2011 [25] 273 ukrepov [26] še ni bilo zaključenih. V diagramu 2 je prikazan napredek nacionalnih statističnih uradov pri zaključevanju izboljševalnih ukrepov. Podrobni podatki o stanju zaključevanja ukrepov so navedeni v Prilogi.

31. Eurostat za nekatere ukrepe, za katere so nacionalni statistični uradi poročali, da so zaključeni, ne pozna dejanskega končnega rezultata, saj ni prejel dodatnih podrobnosti ali pojasnil. Poleg tega so nacionalni statistični uradi za 116 ukrepov poročali, da potekajo, vendar brez specifičnega roka, kar otežuje oceno napredka.

32. Za mnoge nacionalne statistične urade je preteklo že pet ali več let od medsebojnega strokovnega pregleda. Zaključki o sedanjem stanju izvajanja Kodeksa ravnanja, ki temeljijo samo na poročanju o napredku izboljševalnih ukrepov, sprejetih med medsebojnimi strokovnimi pregledi, so nezanesljivi.

DIAGRAM 2

ZAKLJUČENOST IZBOLJŠEVALNIH UKREPOV V SKLADU S POROČILI PO LETU 2008

+++++ TIFF +++++

Vir: Eurostat; pri skupnem številu preostalih ukrepov nista upoštevana nova ukrepa, opredeljena leta 2011.

CELO KOMISIJA ŠE NE DELUJE POPOLNOMA V SKLADU S KODEKSOM RAVNANJA

33. Komisija se je v svojem priporočilu z dne 25. maja 2005 obvezala, da bo zagotovila, da bo Eurostat upošteval načela Kodeksa, da bo strokovno organiziran in da bo imel sredstva za pripravo evropske statistike, tako da bo zagotovljena neodvisnost, celovitost in odgovornost.

SKLEP KOMISIJE IZ LETA 1997 O VLOGI EUROSTATA NI V SKLADU S KODEKSOM NITI Z UREDBO O EVROPSKI STATISTIKI

34. Komisija je aprila 2011 napovedala, da namerava spremeniti svoj sklep iz leta 1997 o vlogi Eurostata [27]. Sklep iz leta 1997 ni v celoti v skladu z načeli, uvedenimi s Kodeksom ravnanja leta 2005. Načelo strokovne neodvisnosti namreč sploh ni omenjeno (načelo 1 Kodeksa). V skladu s sklepom Komisije je Eurostat samo tehnično samostojen. Vloga generalnega direktorja ni pojasnjena, pomen naziva "glavni statistik Evropske unije", ki ga je dobil v zadnjih letih, pa ni opredeljen.

35. Poleg tega sklep iz leta 1997 ni bil usklajen z uredbo o evropski statistiki iz leta 2009. V skladu s členom 6 te uredbe je samo Eurostat odgovoren za razvijanje, pripravo in izkazovanje evropske statistike. V členu 6 sklepa Komisije pa je določeno, da se Komisija lahko odloči za sodelovanje drugih služb v procesu priprave statistike, pa tudi o dejavnostih, v katerih sodelujejo, in obsegu njihovega sodelovanja. Zato evropsko statistiko zdaj pripravljajo tudi drugi generalni direktorati, čeprav je za to odgovoren samo Eurostat.

NEODVISNOST EUROSTATA JE MANJ JASNO OPREDELJENA KOT NEODVISNOST OLAF

36. Pri reviziji je bil status, ki ga je Komisija priznala Eurostatu, primerjan s statusom, ki ga je priznala Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF). Tako kot Eurostat je OLAF generalni direktorat Komisije, vendar se od njega pričakuje, da bo pri izpolnjevanju svojih nalog deloval popolnoma neodvisno.

37. Sklep Komisije o OLAF iz leta 1999 [28] za razliko od sklepa Komisije o Eurostatu iz leta 1977 vsebuje natančne določbe za zaščito operativne neodvisnosti Urada in njegovega generalnega direktorja, in sicer:

(a) generalni direktor ima izrecno obveznost, da ne zahteva ali sprejema navodil od Komisije, nobene vlade niti nobene druge institucije ali organa;

(b) nadzorni odbor mora urad zaščititi pred neustreznim poseganjem v njegovo delovanje;

(c) generalni direktor ima mandat za določen čas, ki se lahko podaljša;

(d) proces izbire generalnega direktorja zahteva pozitivno mnenje nadzornega odbora o usposobljenosti najboljših kandidatov za to mesto;

(e) Komisija za imenovanje generalnega direktorja potrebuje podporo Evropskega parlamenta in Sveta.

SPREJETI SO BILI PRAKTIČNI UKREPI ZA ZAGOTAVLJANJE STROKOVNE NEODVISNOSTI EUROSTATA, SKORAJŠNJI NOVI SKLEP KOMISIJE O EUROSTATU PA NAJ BI OKREPIL NAPREDEK

38. Komisija je v praksi sprejela ukrepe za boljše zagotavljanje strokovne neodvisnosti Eurostata. Sedanji generalni direktor je bil na primer zaposlen leta 2008 po postopku, ki je bil odprt za zunanje kandidate. Podobno je Komisija za zunanje kandidate odprla tudi nedavne postopke zaposlovanja direktorjev Eurostata.

39. Vendar ta napredek ne bo trajen, dokler ne bo jasno zapisan v ustreznih zakonskih določbah. Če Komisija v svojem skorajšnjim sklepu o Eurostatu ne bo drugače določila, bo ohranila možnost, da na najvišje upravne položaje (položaji generalnega direktorja in direktorjev) na Eurostatu premesti višje uradnike z drugih delovnih mest na Komisiji brez predhodne objave prostega delovnega mesta.

40. Poleg tega je dejstvo, da pomemben delež operativnih sredstev, knjiženih v dobro Eurostata, prihaja iz nadaljnjih prenosov od drugih generalnih direktoratov Komisije, [29] v nasprotju z načeloma 1 (strokovna neodvisnost) in 3 (ustreznost virov) Kodeksa ravnanja, saj je Eurostat deloma finančno odvisen od drugih služb Komisije.

41. Junija 2012 še vedno ni bilo odločeno, ali so Eurostat in/ali drugi generalni direktorati zadolženi za izvajanje preiskav za ugotavljanje napačnih navedb podatkov o primanjkljaju in dolgu zaradi nalaganja glob. [30]

EUROSTAT ŠE NI ODPRAVIL SVOJIH PROBLEMOV Z IZVAJANJEM KODEKSA

42. Iz internega poročila Eurostata Evropskemu svetovalnemu organu za upravljanje statističnih podatkov je razvidno, da 27 od 69 ukrepov iz poročila o medsebojnem strokovnem pregledu iz leta 2007 [31] marca 2011 še ni bilo uvedenih. Podrobni podatki so prikazani v tabeli 2, v kateri je tudi pregled izvajanja priporočil, ki jih je Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov dal po letu 2009.

TABELA 2

EUROSTATOVO IZVAJANJE IZBOLJŠEVALNIH UKREPOV (STANJE MARCA 2011)

Vir: Informacije, ki jih je Eurostat predložil Evropskemu svetovalnemu organu za upravljanje statističnih podatkov.

Stanje izvajanja glede na poročanje Eurostata | Število ukrepov, sprejetih med medsebojnim strokovnim pregledom leta 2007 | Število priporočil Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov iz njegovih poročil za leti 2009 in 2010 |

Izvajanje do marca 2009

(1)Zaključeni ukrepi | 35 | |

Izvajanje od aprila 2009

Zaključeni ukrepi

Ta ukrep je bil zaključen | 3 | 5 |

Glede te zadeve ni načrtovano dodatno delo | 3 | 0 |

Ni več relevantno | 1 | 0 |

(2) Zaključeni ukrepi skupaj | 7 | 5 |

Nezaključeni ukrepi

To delo poteka brez določenega roka | 10 | 15 |

To delo napreduje po načrtih brez zamude | 10 | 4 |

Prišlo je do zamud v Eurostatu | 3 | 0 |

Nadaljnji napredek je odvisen od organov zunaj Eurostata | 2 | 0 |

Delo je bilo vključeno v nov ukrep | 1 | 0 |

Ni jasne izjave o stanju izvajanja | 1 | 0 |

(3)Nezaključeni ukrepi skupaj | 27 | 19 |

VSE SKUPAJ (1+2+3) | 69 | 24 |

43. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da ima Eurostat težave s celovitim izvajanjem načela 6 Kodeksa (nepristranskost in objektivnost), in sicer v zvezi z nepristranskim dostopom uporabnikov do podatkov. Ugotovljene so bile tudi izjeme pri izvajanju Kodeksa in načela nepristranskosti, zlasti pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP), [32] pri katerem čas posredovanja informacij znotraj Komisije ni v skladu z Eurostatovim protokolom o nepristranskem dostopu uporabnikov do podatkov Eurostata. [33]

44. Eurostat v odnosu do drugih generalnih direktoratov Komisije še ni odpravil problema, opisanega že v poročilu o medsebojnem strokovnem pregledu iz leta 2007, [34] da te službe same zbirajo podatke, kadar menijo, da se Eurostat ne odziva na njihove zahteve. Eurostat je opozoril na slabo usklajevanje med generalnimi direktorati za politike in Eurostatom glede statističnega dela, osrednje službe Komisije pa so to sprejele kot medsektorsko kritično tveganje leta 2010 in leta 2011 je bilo uvedenih več ukrepov za njegovo blažitev.

ZA OCENO STATUSA IZVAJANJA KODEKSA RAVNANJA V CELOTNEM EVROPSKEM STATISTIČNEM SISTEMU SO POTREBNE BOLJŠE INFORMACIJE

V UREDBI O EVROPSKI STATISTIKI NISO DOLOČENI POSTOPKI ZA PREVERJANJE SPOŠTOVANJA KODEKSA RAVNANJA

45. Od partnerjev v evropskem statističnem sistemu se pričakuje, da bodo sodelovali v dobri veri. V uredbi o evropski statistiki niso določeni postopki za preverjanje upoštevanja načel Kodeksa ravnanja. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je edina statistična domena, za katero je zakonodajalec pooblastil in obvezal Eurostat za izvajanje preverjanja na kraju samem v državah članicah. [35]

ZA MEDSEBOJNE STROKOVNE PREGLEDE JE POTREBEN CELOVIT PRISTOP

46. Medsebojni strokovni pregledi so še vedno najpomembnejše sredstvo za neodvisno oceno stanja izvajanja Kodeksa na Eurostatu in nacionalnih statističnih uradih. Nov krog teh pregledov se načrtuje za leto 2013, vendar junija 2012 še ni bilo odločeno, kje in kako se bodo začeli. Obravnavati bodo morali tista načela, ki so bila doslej le delno vključena (glej tabelo 3).

47. Medsebojni strokovni pregledi iz obdobja 2006–2008 so potekali v skladu s skupno metodologijo in so bili osredotočeni na tisti del Kodeksa, ki obravnava institucionalno okolje. Ostala načela so bila vključena samo v samoocene. Sponzorska skupina za kakovost je leta 2011 dokončala okvir za zagotavljanje kakovosti v zvezi s statističnimi procesi in rezultati. V njem so opredeljeni mogoči dejavnosti/metode/sredstva, ki bi lahko bili vodilo ali dokaz uporabe kazalnikov Kodeksa. Odbor za ESS se še ni odločil, kako uporabljati okvir za zagotavljanje kakovosti.

TABELA 3

VKLJUČENOST 15 NAČEL KODEKSA

Vir: Evropsko računsko sodišče.

(√ = vključeno)

Načela Kodeksa ravnanja, sprejetega leta 2005 | Samoocene 2005–2006 | Medsebojni strokovni pregledi 2006–2008 | Akcijski načrti 2007–2008 | Spremljanje akcijskih načrtov od leta 2008 | Letne ocene Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov od leta 2009 |

Institucionalno okolje | 1.Strokovna neodvisnost | √ | √ | √ | √ | √ |

2.Mandat za zbiranje podatkov | √ | √ | √ | √ | X |

3.Ustreznost virov | √ | √ | √ | √ | √ |

4.Zavezanost kakovosti | √ | √ | √ | √ | √ |

5.Statistična zaupnost | √ | √ | √ | √ | X |

6.Nepristranskost in objektivnost | √ | √ | √ | √ | X |

Statistični procesi | 7.Dobra metodologija | √ | X | √ | √ | X |

8.Ustrezni statistični postopki | √ | X | √ | √ | X |

9.Razumna obremenitev poročevalskih enot | √ | X | √ | √ | X |

10.Stroškovna učinkovitost | √ | X | √ | √ | X |

Statistični rezultati | 11.Ustreznost | √ | X | √ | √ | X |

12.Natančnost in zanesljivost | √ | X | √ | √ | X |

13.Pravočasnost in točnost | √ | X | √ | √ | X |

14.Skladnost in primerljivost | √ | X | √ | √ | X |

15.Dostopnost in jasnost | √ | √ | √ | √ | X |

48. Drugi pripravljavci statistike (npr. regionalni statistični uradi) ali organi, ki zagotavljajo upravne podatke (npr. ministrstva za finance), niso bili vključeni v prvi krog medsebojnih strokovnih pregledov (glej diagram 3) in jih bo treba vključiti v prihodnje preglede.

49. Opravljanje horizontalnih pregledov po celotni organizaciji samo po sebi ne omogoča preverjanja, ali sistemi delujejo na enak način na vseh statističnih področjih nacionalnega statističena urada. Ker obstaja prek 100 statističnih področij, ne bo mogoče vključiti vseh hkrati. Rešitev bi lahko bili cilkični medsebojni strokovni pregledi, s katerimi bi se vsako leto pregledalo neko število posebnih statističnih področij. Eurostat že ima nekaj izkušenj z organizacijo cikličnih medsebojnih strokovnih pregledov v okviru svojih ocenjevalnih dejavnosti, čeprav niso neposredno primerljive po obsegu in pristopu.

DIAGRAM 3

VKLJUČENOST V MEDSEBOJNE STROKOVNE PREGLEDE V OBDOBJU 2006–2008

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

50. V prvem krogu medsebojnih strokovnih pregledov so imele ekipe po tri člane, običajno dva z nacionalnega statističnega urada in enega iz Eurostata. Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov je predlagal, [36] naj medsebojne strokovne preglede izvajajo samostojne ekipe za medsebojni strokovni pregled ter da naj bo njihov naslednji sklop bolj racionaliziran in standardiziran, kot so bili prejšnji. Vključevanje pregledovalcev, ki niso v evropskem statističnem sistemu, bi okrepilo neodvisnost in verodostojnost pregledov.

DRŽAVE ČLANICE PROSTOVOLJNO POSREDUJEJO INFORMACIJE EVROPSKEMU SVETOVALNEMU ORGANU ZA UPRAVLJANJE STATISTIČNIH PODATKOV

51. V sklepu o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov ni določeno, kako naj ta organ pridobi dejstva, ki so osnova za njegove letne ocene stanja izvajanja Kodeksa. Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov je ob upoštevanju letnih poročil o spremljanju, ki jih pripravlja Eurostat, razvil lastna sredstva za zbiranje dodatnih informacij. Nacionalnim statističnim uradom in zainteresiranim stranem je poslal vprašalnike, vodilne uslužbence nacionalnih statističnih uradov je povabil na kratko izmenjavo pogledov (dialogi z državami) in poslal dopise nacionalnim vladam, da bi pridobil pojasnila glede njihovega upoštevanja Kodeksa.

52. Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov je v svojem poročilu za leto 2011 poudaril, da obstajajo težave pri pridobivanju dejstev glede izvajanja Kodeksa v praksi. Obseg spremljanja Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov bo v sedanji ureditvi in zaradi omejenih virov (glej okvir 2) ostal jasno omejen.

NEDAVNE POBUDE KOMISIJE SO DOBRE, VENDAR NE OBRAVNAVAJO VSEH PROBLEMATIČNIH ZADEV

53. Komisija je aprila 2011 izdala sporočilo z naslovom "K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko". [37] Sporočilo je bilo namenjeno temu, da bi izkoristili nauke finančne krize. Komisija je napovedala, da namerava z več predlogi izvajati "preventivni pristop k preverjanju statistike državnih financ" in dodatno okrepiti upravljanje evropskega statističnega sistema.

PREVENTIVNI PRISTOP K PREVERJANJU STATISTIKE DRŽAVNIH FINANC (EDP) SE JE ZAČEL LETA 2011

54. Eurostat mora v skladu z Uredbo o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem v vseh državah članicah redno izvajati obiske za dialog in morebitne metodološke obiske. Potem ko so bile ugotovljene slabosti v grški statistiki o javnem primanjkljaju in dolgu, [38] je Eurostat julija 2010 dobil obsežnejše pristojnosti. [39]

55. Eurostat je za metodološke obiske dobil revizorskim podobne pristojnosti za preverjanje računov, ki so podlaga podatkov, ki jih sporočajo države članice. Vendar se te pristojnosti lahko uveljavijo samo v izrednih primerih, kadar so bili nedvoumno ugotovljeni pomembno tveganje ali problemi glede kakovosti podatkov, ki so jih sporočile države članice. Do danes so bila ta pooblastila uporabljena samo za oceno kakovosti grške statistike o javnem primanjkljaju in dolgu.

56. Eurostat je leta 2011 zaradi premagovanja omejitev, ki so posledica izrednosti metodoloških obiskov, poleg svojih standardnih obiskov za dialog uvedel novo vrsto obiskov, t. i. predhodne obiske za dialog. Ti so specifično usmerjeni v subjekte, ki dostavljajo računovodske evidence za podatke, ki jih sporočajo države članice.

57. Izziv za Eurostat je dvojen, saj mora povečati število obiskov za dialog in izboljšati njihovo kakovost. Izboljšanje kakovosti bo nujno pomenilo podaljšanje obiskov. Iz tabele 4 je razvidno, da se je v letu 2011 število obiskov za dialog močno povečalo. Vendar v času revizije ni bilo mogoče oceniti predhodnih obiskov in sodelovanja ustreznih organov držav članic, saj poročila o obiskih še niso bila na voljo.

58. Po notranji reorganizaciji je od 1. januarja 2012 eden od direktoratov Eurostata s približno 50 uslužbenci, ki so bili notranje prerazporejeni, zadolžen samo za statistiko javnih financ. Od držav članic se pričakuje, da bodo prostovoljno zagotavljale pomoč strokovnjakov na področju nacionalnega računovodstva. [40] Eurostat je imel oktobra 2011 seznam 30 strokovnjakov iz 12 držav članic.

TABELA 4

OBISKI EUROSTATA ZARADI POSTOPKA V ZVEZI S ČEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM V DRŽAVAH ČLANICAH

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Eurostata.

Število obiskov za dialog |

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Belgija | 1 (1 dan) | | 1 (1 dan) | | 1 (1 dan) | |

Bolgarija | | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | 1 (4 dnevi) [7777] |

Češka | | 1 (2 dneva) | | 1 (3 dnevi) | | 1 (2 dneva) |

Danska | 1 (1 dan) | | 1 (2 dneva) | | | 1 (2 dneva) |

Nemčija | | 1 (1 dan) | | 1 (1 dan) | | 1 (2 dneva) [6666] |

Estonija | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) |

Irska | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | |

Grčija | 1 (1 dan) [9999] | | | | | 1 (3 dnevi) [7777] in 2 (3 in 2 dneva) |

Španija | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) |

Francija | 1 (1 dan) | | 1 (1 dan) | | 1 (1 dan) | |

Italija | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) |

Ciper | 1 (1 dan) | | 1 (2 dneva) | | 1 (1 dan) | |

Latvija | 1 (2 dneva) | | | 1 (2 dneva) | | 1 (3 dnevi) |

Litva | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | |

Luksemburg | 1 (1 dan) | | | 1 (1 dan) | | 1 (1 dan) |

Madžarska | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | |

Malta | 1 (1 dan) | | 1 (1 dan) | | 1 (2 dneva) | |

Nizozemska | | 1 (2 dneva) | | | 1 (1 dan) | 1 (1 dan) |

Avstrija | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | |

Poljska | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) |

Portugalska | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | | 3 (2, 2 in 2 dneva) |

Romunija | | 1 (2 dneva) | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | 1 (3 dnevi) [7777] in 1 (3 dnevi) |

Slovenija | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) | | | 1 (2 dneva) |

Slovaška | | 1 (2 dneva) | 1 (2 dneva) | | | 1 (2 dneva) |

Finska | | 1 (2 dneva) | | | 1 (2 dneva) | 1 (2 dneva) |

Švedska | | 1 (1 dan) | | 1 (2 dneva) | | 1 (2 dneva) |

Združeno kraljestvo | | 1 (2 dneva) [8888] | | 1 (2 dneva) | | 1 (3 dnevi) |

Skupaj | 13 (19 dni) | 13 (24 dni) | 13 (23 dni) | 11 (21 dni) | 11 (18 dni) | 21 (44 dni) in 3 (10 dni) [7777] |

Število metodoloških obiskov |

Grčija | 2 (3 in 3 dnevi) | | 2 (2 in 5 dni) | 1 (3 dnevi) | 4 (3, 2, 3 in 22 dni) | |

Vse skupaj | 15 (25 dni) | 13 (24 dni) | 15 (30 dni) | 12 (24 dni) | 15 (48 dni) | 24 (54 dni) |

59. Sedanji pristop Eurostata naj bi okrepil sodelovanje z nacionalnimi statističnimi uradi in vrhovnimi revizijskimi institucijami (VRI) v državah članicah zaradi pridobitve zagotovila, da so predhodni javnofinančni podatki (vključno z računovodskimi izkazi) ustrezno temeljito pregledani, preden so uporabljeni za poročanje v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Odbor za stike vrhovnih revizijskih institucij je sestavil projektno skupino za preučevanje možnosti za sodelovanje med vrhovnimi revizijskimi institucijami, Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi.

KOMISIJA JE NAPOVEDALA KREPITEV UPRAVLJANJA EVROPSKEGA STATISTIČNEGA SISTEMA

60. Komisija je aprila 2011 [41] napovedala dve pomembni pobudi za krepitev upravljavskega okvira evropskega statističnega sistema: predlog o načrtovanih spremembah uredbe o evropski statistiki in t. i. zaveze za zaupanje v statistiko, novo sredstvo za uspešno izvajanje Kodeksa ravnanja. Komisija je aprila 2012 predložila zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu [42].

61. Komisija je v svojem sporočilu navedla, da bo predlog načrtovanih sprememb uredbe o evropski statistiki jasno določal, "da načelo strokovne neodvisnosti nacionalnih statističnih uradov velja brezpogojno". Poleg tega bo pooblastilo statističnih organov za zbiranje podatkov razširjeno, kadar je podatke mogoče pridobiti iz obstoječih administrativnih evidenc.

62. Z napovedano revizijo uredbe o evropski statistiki bo vzpostavljen tudi pravni okvir za nove zaveze za zaupanje v statistiko, pri čemer se morajo "države članice na podlagi Kodeksa ravnanja uradno [zavezati] k sprejetju vseh potrebnih ukrepov za ohranitev zaupanja v njihove statistične podatke in spremljanju izvajanja Kodeksa". Komisija je zato nameravala pripraviti "dogovorjeno jedro temeljnih načel" in ga po možnosti vključiti v uredbo o evropski statistiki.

63. Po navedbah Komisije bo podrobna vsebina vsake zaveze pripravljena z zadevnimi državami članicami. Vsaka država članica bi opredelila svoj program zagotavljanja in izboljšanja kakovosti, ki bi odražal njen napredek pri določanju prednostnih ukrepov za pravilno izvajanje minimalnih standardov.

64. Do danes so zaveze za zaupanje v statistiko dobile le previdno podporo Sveta, ki predlog načeloma odobrava, vendar le, če bodo v prvi fazi uvedeni samo pilotni projekti. [43]

DODATNA OKREPITEV PRAVNEGA OKVIRA BI BILA KORISTNA ZA PODPORO IZVAJANJU KODEKSA V CELOTI

65. Kodeks ravnanja je bil leta 2005 zasnovan kot samoregulativni instrument. Odtlej je v statistični zakonodaji najti mnogo sklicev nanj. V uredbi o evropski statistiki iz leta 2009 je določeno, da je treba evropsko statistiko razvijati, pripravljati in izkazovati v skladu s statističnimi načeli iz Pogodbe, ki so dodatno opredeljena v Kodeksu ravnanja. [44] Vendar obstajajo nejasnosti glede vrste obveznosti upoštevanja Kodeksa, ki izhajajo iz obstoječe uredbe. To je na primer razvidno iz priporočila projektne skupine za krepitev gospodarskega upravljanja v EU, da bi bilo treba okrepiti zavezujočo naravo Kodeksa ravnanja evropske statistike. [45] Spremembe Uredbe o evropski statistiki, ki jih je aprila 2012 predlagala Komisija, ne bodo razrešile obstoječe nejasnosti glede obveznosti upoštevanja Kodeksa. Komisija sicer vztraja na tem, da je Kodeks samoregulativni instrument, vendar predlaga uvedbo zahteve, naj države članice "sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje Kodeksa ravnanja". [46]

66. Poleg tega uredba o evropski statistiki ne določa postopka, ki bi omogočal inšpekcijske preglede procesov priprave statistike od vira podatkov do končnega izdelka v primerih, v katerih bi lahko prišlo do napačnega prikazovanja. Brez tega mehanizma [47] se v takih primerih ni mogoče hitro odzvati. Inšpekcijski mehanizem bi potreboval tudi neodvisen nadzor, da se zagotovi njegova verodostojnost.

67. Komisija v svojem sporočilu iz aprila 2011 ni obravnavala glavnega vprašanja Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov glede njegovega mandata in razpoložljivih virov. Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov je v svojem poročilu iz leta 2010 [48] opozoril na to, da je treba okrepiti njegovo pravno podlago, da bi lahko ustrezno ukrepal v primeru tveganja za verodostojnost celotnega evropskega statističnega sistema. V poročilu iz leta 2011 je znova opozoril na to zadevo [49] in poleg tega dodal, da bi njegovi pravni podlagi koristila pojasnitev, kaj od njega pričakujejo njegovi ustanovitelji in kako naj ta pričakovanja izpolni. [50] Vloga Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov bi morala v prihodnosti vključevati neodvisno nadzorovanje medsebojnih strokovnih pregledov in inšpekcijskih pregledov procesov priprave statistike.

UPRAVLJANJE VEČLETNEGA EVROPSKEGA STATISTIČNEGA PROGRAMA

68. Zanesljivost in verodostojnost statistike sta odvisni tako od upoštevanja in izvajanja Kodeksa ravnanja kot tudi od upravljanja evropskega statističnega programa. [51]

69. Evropski statistični program zagotavlja okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike. Sklep o programu za obdobje 2008–2012 je bil sprejet decembra 2007. [52] V njem je določenih 131 ciljev in glavnih pobud, od katerih jih je mnogo treba izvajati z letnimi statističnimi programi dela prek celotnega programskega obdobja. V diagramu 4 je prikazana ureditev za programiranje priprave evropske statistike.

DIAGRAM 4

UREDITEV ZA PROGRAMIRANJE PRIPRAVE EVROPSKE STATISTIKE

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče.

70. Program za obdobje 2008–2012 ima finančni okvir v višini 274,2 milijona EUR za celo petletno obdobje. Večina financiranja podpira naložbe in izgradnjo zmogljivosti za nove pobude v državah članicah. Drugi pravni instrumenti zagotavljajo dodatno financiranje ukrepov, na primer uredba o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev [53] s finančnim okvirom v višini 58,85 milijona EUR za obdobje 2008–2013 in Program za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS) [54] s finančnim okvirom v višini 42,5 milijona EUR za obdobje 2009–2013. Kljub temu večino stroškov za pripravo statistike pokrijejo države članice. [55]

V PROGRAMU ZA OBDOBJE 2008–2012 NI BILA IZPOLNJENA ZAHTEVA PO KAKOVOSTNEM OCENJEVANJU IZ FINANČNE UREDBE

NEOBSTOJ PREDHODNEGA OCENJEVANJA PROGRAMA ZA OBDOBJE 2008–2012 JE NEGATIVNO VPLIVAL NA NJEGOVO ZASNOVO IN OTEŽIL NJEGOVO SPREMLJANJE

71. Predhodno ocenjevanje je bistveno za pripravo in učinkovito vodenje programov Unije. Pomaga zagotavljati doseganje ciljev politik, učinkovitost uporabljenih instrumentov in možnost kasnejše zanesljive ocene rezultatov na podlagi ustreznih kazalnikov. [56]

72. Eurostat ni opravil predhodnega ocenjevanja pred sprejetjem programa za obdobje 2008–2012. To je negativno vplivalo na zasnovo programa in spremljanje njegovega izvajanja, saj niso bili opredeljeni nobeni kazalniki.

73. Komisija je junija 2010 poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o vmesnem ocenjevanju programa za obdobje 2008–2012. [57] V poročilu je navedno: "Mnogi cilji (okrog 90 %) [...] se izpolnjujejo po načrtih in bodo verjetno izpolnjeni do konca leta 2012, čeprav bo to zaradi omejenih sredstev za evropski statistični sistem morda težje od pričakovanj." V poročilu ni podrobnosti o napredku pri doseganju 131 ciljev programa.

74. Sodišče je na podlagi odgovorov Eurostata na vprašalnik poskušalo oceniti stanje izvajanja programa julija 2011. 68 od 131 ciljev je bilo težko oceniti, saj ni bilo ustreznih kazalnikov. Poleg tega so v večini teh primerov cilji nejasno ubesedeni (glej okvir 4), tako da se že ob minimalni dejavnosti lahko trdi, da so bili cilji doseženi ali da se dosegajo. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da tudi ob tako ugodnem sklepanju za vsaj 20 % 131 ciljev ni bilo verjetno, da bodo pravočasno doseženi.

OKVIR 4

PRIMERI NEJASNO UBESEDENIH CILJEV

IZVLEČEK IZ PRILOGE I (MEDSEKTORSKA VPRAŠANJA) IN PRILOGE II (CILJI IN UKREPI) PROGRAMA ZA OBDOBJE 2008–2012

"zmanjšati razkorak med uporabniki in pripravljavci statistik z izboljšanjem komunikacije med različnimi skupinami in omrežji uporabnikov" (cilj 13);

"v posebnih primerih razširiti uporabo priložnostnih modulov v raziskavah Skupnosti, s čimer se bo povečala odzivnost na nove potrebe" (cilj 24);

"izboljšati obstoječi okvir statistike vseživljenjskega učenja z vidika kakovosti" (cilj 85);

"nadaljevati razvoj ustrezne statistike za spremljanje varnosti hrane" (cilj 98);

"okrepiti pomen statistike v nacionalnih in regionalnih razvojnih načrtih" (cilj 127).

Vir: Sklep o programu za obdobje 2008–2012.

PRI VMESNEM OCENJEVANJU NI BILA UGOTOVLJENA POTREBA PO REVIZIJI PROGRAMA 2008–2012

75. V vmesnem poročilu Komisije ni razmisleka o tem, ali je potrebna revizija programa zaradi dogodkov po sprejetju programa decembra 2007, in sicer zaradi:

(a) finančne krize in potrebe po dajanju prednosti statistiki, povezani z gospodarsko in monetarno politiko, ob upoštevanju učinka na vire nacionalnih statističnih uradov;

(b) izziva izboljšanja grškega statističnega sistema in potrebe po izvajanju preventivnega pristopa za preprečevanje podobnih primerov drugod v evropskem statističnem sistemu;

(c) novih političnih pobud, ki jih je uvedla Komisija, predvsem pobude Evropa 2020, Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast; [58]

(d) novega pravnega okvira za sodelovanje znotraj evropskega statističnega sistema, ki ga je zagotovila uredba o evropski statistiki iz leta 2009;

(e) sporočila Komisije o novem pristopu k pripravi evropske statistike (vizija za naslednje desetletje). [59]

76. Deli programa so zastareli, ker ni bil revidiran, da bi upošteval te nove dogodke. Med dejanskimi dejavnostmi in tem, kar je določil zakonodajalec, je vrzel.

NEZADOVOLJIVO POROČANJE O IZVAJANJU PROGRAMA IN DOSEŽKIH

DO KONCA LETA 2013 NE BO DODATNIH POROČIL O IZVAJANJU PROGRAMA ZA OBDOBJE 2008–2012

77. Eurostat je potrdil, da razen poročila o vmesnem ocenjevanju iz leta 2010 ni drugih poročil o izvajanju programa za interno ali zunanjo uporabo niti taka poročila ne bodo pripravljena pred končnim ocenjevalnim poročilom, ki mora biti pripravljeno do konca leta 2013.

NI USKLAJENEGA POROČANJA O IZVAJANJU LETNEGA STATISTIČNEGA PROGRAMA DELA

78. Letni statistični program dela Komisije je zaradi značilnosti večletnega programa glavno sredstvo, ki ga ima Eurostat za usmerjanje statističnih dejavnosti evropskega statističnega sistema. Ta program vključuje podroben seznam točk za ukrepanje (seznam rezultatov) glede politike in/ali porabe, ki jih je treba doseči med letom. [60] Sistematični podatki o tem, ali so bili rezultati doseženi, niso na voljo.

79. Zaradi slabosti v poročanju tudi Evropski svetovalni odbor za statistiko težje celovito opravlja svojo svetovalno vlogo. Evropski svetovalni odbor za statistiko deluje kot komunikacijski kanal za uporabnike, poročevalske enote in pripravljavce statistike o ciljih in prioritetah politike Unije na področju statističnih informacij (glej okvir 5). Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da Evropski svetovalni odbor za statistiko še ne opravlja v celoti svoje svetovalne vloge, deloma zato, ker njegova obsežna pooblastila zajemajo vsa statistična področja, ker je njegova sestava raznovrstna in ker nekateri njegovi člani niso vedno dosegljivi. Eurostat bi lahko z več in primernejšimi informacijami o proračunskih in finančnih posledicah odločitev v zvezi s statističnimi programi ter o izvajanju statističnih programov izboljšal svojo podporo delovanju Evropskega svetovalnega odbora za statistiko.

OKVIR 5

EVROPSKI SVETOVALNI ODBOR ZA STATISTIKO (ESAC)

ZDRUŽEVANJE UPORABNIKOV, POROČEVALSKIH ENOT IN PRIPRAVLJAVCEV STATISTIKE

Evropski svetovalni odbor za statistiko je bil ustanovljen junija 2009 in ima 24 članov: 12 članov, ki v svojem imenu zastopajo uporabnike, poročevalske enote ali druge zainteresirane strani v statistiki Unije (vključno z znanstvenimi krogi, socialnimi partnerji in civilno družbo), 11 članov, ki jih neposredno imenujejo institucije in organi, katerih člani so, in generalni direktor Eurostata kot član organa po uradni dolžnosti brez glasovalne pravice. Evropski svetovalni odbor za statistiko se trikrat letno sestane na enodnevnem zasedanju v Bruslju. Tajništvo zanj zagotovi Komisija.

Evropski svetovalni odbor za statistiko je v prvih treh letih svojega obstoja izdal prispevek k razpravi o posodobitvi strukturne statistike podjetij, izjavo, dolgo eno stran, z naslovom Good decisions need good data, good data require sufficient statistical resources (Za dobre odločitve so potrebni dobri podatki, za dobre podatke so potrebni zadostni statistični viri) in štiri mnenja o osnutkih statističnih programov na zahtevo Eurostata. Do sedaj niti Evropski parlament niti Svet nista izkoristila možnosti, da bi zaprosila za mnenje Evropskega svetovalnega odbora za statistiko.

Evropski svetovalni odbor za statistiko se je junija 2011 dogovoril, da bo vsak član navezal stike z uporabniki v eni ali dveh državah članicah zaradi vzpostavitve mreže nacionalnih predstavnikov uporabnikov.

Vir: Evropsko računsko sodišče.

EUROSTAT JE IZBOLJŠAL UPRAVLJANJE DONACIJ IZ FINANČNEGA OKVIRA PROGRAMA IN ZAČEL ODPRAVLJATI SLABOSTI PRI JAVNEM NAROČANJU

80. V skladu s sklepom o programu za obdobje 2008–2012 [61] si morajo nacionalni organi in Eurostat prizadevati za dobro upravljanje in učinkovitost, da se poveča verodostojnost statistike.

81. Eurostat za izvajanje finančnega okvira, ki je na voljo v okviru programa za obdobje 2008–2012 in drugih programov, uporablja dve glavni sredstvi: sporazume o donaciji in javno naročanje. V diagramu 5 so prikazani deleži obeh instrumentov v celotnem znesku, za katerega so bile prevzete obveznosti od leta 2007 do leta 2011. [62]

DIAGRAM 5

DELEŽ DONACIJ IN POGODB V CELOTNIH ZNESKIH, ZA KATERE SO BILE PREVZETE OBVEZNOSTI

DELEŽ DONACIJ IN POGODB

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Eurostata.

UPRAVLJANJE DONACIJ

82. Eurostat da več kot 90 % svojih donacij nacionalnim statističnim uradom ali drugim nacionalnim organom, ki jih določijo države članice.

83. V členu 109(2) finančne uredbe je določeno, da si upravičenec z donacijo ne sme prizadevati za dobiček ali ga ustvariti. Eurostat se zato se pri določanju ustreznega zneska končnega plačila donacije ne more omejiti samo na preverjanje tega, ali je bil dosežen cilj iz sporazuma o donaciji, pač pa mora preveriti tudi, koliko virov so upravičenci dejansko porabili za doseganje tega cilja. Upravljanje donacij je zaradi te obveznosti bolj zamudno kot upravljanje javnega naročanja. Zainteresirani upravičenci imajo za poenostavitev upravljanja donacij od leta 2011 možnost uporabe standardnih stroškov na enoto po razredih uslužbencev. Drugi pristop bi bil lahko sistem, ki temelji na uspešnosti in se zanaša na sprejete kazalnike in cilje (rezultati in izidi), [63] ne da bi bilo treba plačila vezati na nastale stroške.

OBRAVNAVATI IN OBVLADATI JE BILO TREBA ZNATNO TVEGANJE PREVISOKIH PLAČIL

84. Glede Eurostatovega upravljanja donacij je bilo treba v letnih poročilih o dejavnostih generalnega direktorja Eurostata za leta od 2001 do 2004 in 2006 izreči pridržke, in sicer v zvezi z neustrezno opredelitvijo in izračunom upravičenih stroškov ter neustreznim številom opravljenih kontrol, zaradi česar je prišlo do znatnega tveganja previsokih plačil. Za naknadne kontrole glede stroškov za uslužbence, opremo, potrošni material in zaloge ter drugih neposrednih stroškov pogosto niso bila na voljo nobena dokazila. [64]

PRIZADEVANJA ZA IZBOLJŠANJE FINANČNEGA POSLOVODENJA DONACIJ PRINAŠAJO REZULTATE

85. Eurostat je aprila 2009 na novo opredelil svojo kontrolno strategijo. V skladu z novim pristopom naj bi se poudarek premaknil z naknadnih kontrol (po končnih plačilih) na predhodne kontrole (pred končnimi plačili). Cilj je bil ugotoviti in preprečiti napake in nepravilnosti pred končnimi plačili, s čimer bi bili mogoči takojšnji popravni ukrepi, dolgotrajni ukrepi izterjave pa ne bi bili potrebni.

86. V okviru okrepljenih predhodnih kontrol se od upravičencev zahteva, da Eurostatu zagotovijo dokazilne listine za vzorec prijavljenih upravičenih stroškov.

87. Prizadevanja Eurostata za izboljšanje finančnega poslovodenja donacij, tudi z bistveno bolj jasnimi smernicami za upravičence, so prinesla rezultate. Kljub temu so imeli nekateri upravičenci [65] stalne težave pri oddaji dokumentacije, potrebne za ugotavljanje upravičenosti stroškov, Eurostatu.

88. Pri reviziji je bil preverjen vzorec predhodnih kontrol, ki jih je izvedel Eurostat, in za večino je bilo ugotovljeno, da so bile ustrezne. Vendar Eurostat še ni obravnaval naslednjih slabosti:

(a) vzorci, izbrani za preverjanje prijavljenih stroškov za uslužbence, pogosto niso bili skladni z minimalno zahtevo iz lastnih smernic Eurostata;

(b) samo v enem primeru je bilo preverjanje izvedeno na kraju samem pri upravičencu za oceno njegovega sistema za evidentiranje delovnega časa in podpornih dokumentov za stroške za uslužbence;

(c) pri kontrolah niso bili uporabljeni kontrolni seznami, zaradi česar je bilo težko oceniti, kakšne so bile te kontrole in ali so bile ustrezne;

(d) zaradi zelo majhnega števila zahtevkov za plačilo, ki jih je Eurostat naključno izbral za kontrole, [66] je težko oceniti splošno tveganje napake.

UPRAVLJANJE POSTOPKOV ZA ODDAJO JAVNEGA NAROČILA

89. Eurostat uporablja javne razpise predvsem za javno naročanje na področju IT in statističnih storitev [67]. Postopki za oddajo javnega naročila za Eurostat so večinoma z decentralizacijo preneseni na operativne direktorate.

90. Pri reviziji Sodišča je bilo potrjeno veliko tveganje, o katerem je oddelek za notranjo revizijo Eurostata februarja 2011 poročal vodstvu. Oddelek za notranjo revizijo je v svoji analizi tveganja ugotovil morebitno prekomerno zanašanje na tretje strani, kvazimonopolna stanja in slabosti v procesu ocenjevanja, vključno s potencialno pristranskostjo.

KONCENTRACIJA NA TRGU TER TEŽAVE Z IZBIRNIMI MERILI IN MERILI ZA ODDAJO NAROČILA

91. Glede koncentracije na trgu se je pri analizi tabel Eurostata za spremljanje oddanih naročil v obdobju 2009–2011, ki jo je opravilo Sodišče, pokazalo, da so trije glavni izvajalci prejeli 30 % skupnega zneska javnih naročil. Koncentracijo na trgu še bolj zaostruje dejstvo, da so nekatere enote Eurostata zelo odvisne od glavnih treh izvajalcev. Glede procesa oddaje javnega naročila je Sodišče ugotovilo neprimerno uporabo postopka s pogajanji ter ponavljajoče se težave z opredelitvijo in uporabo izbirnih meril in meril za oddajo naročila.

92. V času revizije Sodišča je bilo še prezgodaj za oceno učinka akcijskega načrta Eurostata iz marca 2011, zasnovanega za obravnavo priporočil iz poročila oddelka za notranjo revizijo. Izvajanje nekaterih glavnih ukrepov tega akcijskega načrta se je začelo šele januarja 2012.

SPODBUJANJE KONKURENCE S POSTOPKOM ZA IZBIRO NAJUGODNEJŠE PONUDBE

93. Eurostat se je za spodbujanje konkurence odločil, da v specifikacijah javnih razpisov ne bo več sistematično objavljal največjega sprejemljivega zneska. Od leta 2012 je bilo to dovoljeno samo izjemoma, in to z ustrezno utemeljitvijo. Vendar Eurostat v okviru postopka za izbiro najugodnejše ponudbe še naprej uporablja najnižje sprejemljive vrednosti pri tistem delu meril za dodelitev, ki se nanašajo na kakovost. To slabi cenovno konkurenco, zlasti ko je razmerje pomembnosti med kakovostjo in ceno določeno kot 70 : 30, kar je pri postopkih oddaje javnega naročila Eurostata najpogosteje.

PRI PONOVNI DOLOČITVI PRIORITET V EVROPSKEM STATISTIČNEM SISTEMU PRIHAJA DO ZAMUD ZARADI POMANJKANJA ZANESLJIVIH INFORMACIJ O STROŠKIH

ZARADI POSLEDIC FINANČNE IN DOLŽNIŠKE KRIZE JE PONOVNA DOLOČITEV PRIORITET ŠE POMEMBNEJŠA

94. Nacionalni statistični uradi in celotni evropski statistični sistem morajo odpravljati posledice finančne krize, ki včasih vključujejo tudi velika zmanjšanja proračuna. Zato je treba pogosto spremeniti prioritete. Treba je poiskati kompromis med ohranjanjem ali izboljšanjem kakovosti obstoječih statističnih izdelkov, izpolnjevanjem zahtev po statistiki na novih področjih in potrebo po vlaganjih v ukrepe za dolgoročno povečanje produktivnosti. Odločitev bi lahko negativno vplivala na statistične inovacije.

SKUPNI STROŠKI PRIPRAVE EVROPSKE STATISTIKE NISO ZNANI

95. V skladu s členom 6(1) sklepa o programu za obdobje 2008–2012 mora Komisija zagotoviti predhodno analizo delitve finančne obremenitve med proračunom Unije in proračuni držav članic. Zaradi pomanjkanja primernih podatkov je bila ta analiza omejena na splošni zaključek, da so bile donacije iz proračuna EU v primerjavi s skupnimi letnimi odhodki držav članic za pripravo evropske statistike razmeroma majhne. [68]

ZAMUDE PRI PONOVNI DOLOČITVI PRIORITET

96. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je Eurostat zamujal s ponovno določitvijo prioritet. [69] Komisija v svojem vmesnem ocenjevanju kljub zahtevi iz člena 6(3) sklepa ni poročala o rezultatih ponovne določitve prioritet. To poročanje bi moralo vključevati ocene stroškov in obremenitev za statistične projekte na področju, ki ga zajema program za obdobje 2008–2012, pa tudi oceno nastajajočih statističnih potreb, zlasti za nove politike Unije.

PRISTOP NA PODLAGI STRATEGIJE IZ LETA 2010 ZAENKRAT PRINAŠA OMEJENE REZULTATE

97. Ker ni bilo napredka pri vzpostavljanju sistematičnega merjenja stroškov in zaradi težkih razmer, v katerih so člani evropskega statističnega sistema zaradi zmanjšanja proračunov, je Eurostat za ponovno določitev prioritet odboru za evropski statistični sistem novembra 2011 predlagal pristop na podlagi strategije. Njegovo izvajanje (predvsem z vsakoletno opredelitvijo "negativnih prioritet") [70] je imelo zaenkrat omejene rezultate.

98. Seznam negativnih prioritet za leto 2011 je vseboval skoraj samo nove ukrepe, ki naj se odložijo. Za program dela za leto 2012 so bile v poročilu, predloženem odboru za ESS maja 2011, praktične posledice novega pristopa ocenjene kot "omejene". To kaže na potrebo po dodatnih prizadevanjih za spodbujanje statističnih inovacij, npr. s predlogom, naj uporabniki postopoma opustijo statistiko, ki je postala manj relevantna, in jo nadomestijo z novo statistiko.

99. Evropski svetovalni odbor za statistiko je v mnenju o osnutku programa za leto 2012, [71] ki ga je pripravil na željo Eurostata, navedel, da ima težave pri ugotavljanju prednostnih nalog, ker je težko oceniti proračunske posledice različnih odločitev zaradi uporabe različnih metodologij za izračun stroškov v državah članicah, pomanjkanja finančnih informacij in v nekaterih primerih zaradi problemov pri ugotavljanju evropskega in nacionalnih deležev v stroških priprave statistike. Vse to so pomembni elementi, potrebni za strategijo Eurostata.

ZASNOVA OSNUTKA PROGRAMA ZA OBDOBJE 2013–2017 JE IZBOLJŠANA, VENDAR JE USPEŠNOST IZVAJANJA ODVISNA OD BOLJŠEGA LETNEGA NAČRTOVANJA IN POROČANJA

100. Komisija je konec leta 2011 sprejela osnutek statističnega programa za obdobje 2013–2017 v obliki predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta. [72]

101. Predlog v primerjavi s sedaj veljavnim programom zagotavlja jasnejšo hierarhijo prioritet in prilagodljivejšo strukturo. Osnutek programa določa zahtevno infrastrukturo statističnih informacij in je izrazito osredotočen na izvajanje novih metod za pripravo evropske statistike.

102. V Prilogi k programu ("Statistična infrastruktura in cilji evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017") so navedeni cilji skupaj z izvedbenimi ukrepi, ki se lahko uporabljajo kot kazalniki. Večina teh 104 kazalnikov je uporabna za doseganje merljivega napredka, če jih dopolnjujejo natančni cilji in mejniki, določeni v letnem načrtu in potrjeni v procesu sistematičnega letnega poročanja.

103. Program bo od leta 2014 naprej vseboval cilje na področju statistike podjetij in trgovine, zato ločen Program za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine ne bo več potreben. [73]

104. Izvajanje programa se bo financiralo iz dveh različnih večletnih finančnih okvirov (za obdobji 2007–2013 in 2014–2020), financiranje bo skupaj znašalo 299,4 milijona EUR. Pri predhodnem ocenjevanju in oceni učinka programa niso bile upoštevane možnosti za boljšo uskladitev večletnega statističnega programa z večletnim finančnim načrtom.

105. Za cilj "izvajanje nove metode priprave evropske statistike" je dodeljenih 146,6 milijona EUR. Glede vloge neprofitnih organizacij, ki so upravičene do donacije [74] in katerih glavni cilj in dejavnost sta spodbujanje izvajanja Kodeksa ravnanja in podpora pri njegovem izvajanju, ter glede novih metod priprave evropske statistike za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti na evropski ravni ni dodatnih podrobnih podatkov o razdelitvi tega zneska.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

106. Statistika je bistvena za evropski demokratični proces in dobro upravljanje. Zaupanje javnosti v evropske statistiko je bistveno v Uniji, v kateri morajo politične odločitve temeljiti na dokazih in v kateri vedno večje število odločitev neposredno spodbudi statistika ali iz nje izpeljani kazalniki.

107. Evropska unija, njene države članice in njihovi statistični organi morajo pri pripravi statistike izpolnjevati obveznosti iz člena 338 PDEU glede nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov. Od leta 2005 je bilo veliko prizadevanj za okrepitev evropskega statističnega sistema. Vendar je izboljševanje okvira za evropsko statistiko počasno, še ne dokončano in ostaja izziv za vse sodelujoče.

PRIPOROČILO 1

Evropska unija, njene države članice in njihovi statistični organi si delijo odgovornost za ohranjanje zaupanja v evropski demokratični proces. Okrepiti morajo sistem evropske statistike, da bi zagotovile strokovno neodvisnost, zadostne vire in uspešen nadzor, vključno s sankcijami in hitrimi izboljševalnimi ukrepi v primeru nespoštovanja standardov kakovosti.

108. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da se Kodeks ravnanja evropske statistike izvaja samo deloma in da je njegovo celovito izvajanje še vedno izziv za vse sodelujoče tako na evropski ravni kot tudi v državah članicah. V Kodeksu so določeni zahtevni standardi, manjkajo pa učinkovita sredstva za preverjanje in uveljavljanje. Komisija nacionalnim vladam ni dala odgovornosti za spoštovanje in izvajanje Kodeksa. Poleg tega še ni sprejela vseh potrebnih ukrepov, da bi zagotovila lastno upoštevanje Kodeksa v celoti. Potrebne so boljše informacije o sedanjem izvajanju Kodeksa v evropskem statističnem sistemu. Nedavne pobude Komisije za nov zagon pri doseganju popolnega upoštevanja Kodeksa so dobre, vendar ne obravnavajo dovolj vseh problematičnih zadev. Glede vrste obveznosti upoštevanja Kodeksa še vedno obstajajo nejasnosti. Za primere, v katerih bi lahko prišlo do napačnega prikazovanja podatkov, ni predloga za inšpekcijski mehanizem. Poleg tega ni nobenega predloga za razvoj neodvisne nadzorne funkcije.

PRIPOROČILO 2

Za dosego izvajanja Kodeksa ravnanja evropske statistike v celoti naj Komisija:

(a) predlaga spremembe uredbenega okvira za pripravo evropske statistike, ki bi zagotovile dobro osnovo za preglede in uveljavljanje, v ustreznih primerih pa tudi preverjanje in inšpekcijske preglede, ter zajele institucionalno okolje priprave statistike, statistične procese in statistične rezultate na ravni EU in nacionalni ravni;

(b) sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev pravne gotovosti o vrsti obveznosti upoštevanja Kodeksa ravnanja;

(c) v zvezi z a) in b) predlaga razvoj nadzorne funkcije, ki bi nadzorovala preglede, preverjanje in inšpekcijske preglede, npr. s širitvijo sedanjega obsega nalog Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov;

(d) okrepi strokovno neodvisnost glavnega statistika Evropske unije, tako da ga imenuje za določen čas po pridobitvi ugodnega mnenja Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov in podpore Evropskega parlamenta in Sveta;

(e) uskladi svoj interni sklep o vlogi Eurostata z zahtevami Kodeksa ravnanja, Eurostatu omogoči uporabo njegovega protokola o nepristranskem dostopu do podatkov brez omejitev in postopoma ukine mehanizem prenesenih operativnih sredstev za pripravo statistike, zaradi katerega je Eurostat deloma finančno odvisen od drugih služb Komisije;

(f) začne nov krog medsebojnih strokovnih pregledov v evropskem statističnem sistemu, ki ga je predvidela za leto 2013 in ki bi vključeval skladnost z vsemi načeli Kodeksa ravnanja in pomemben zunanji element za omogočanje neodvisnih ocen in primerljivih rezultatov;

(g) razmisli o uvedbi cikličnih medsebojnih strokovnih pregledov za najpomembnejša statistična področja, ki bi zajeli celotno verigo priprave statistike, vključno z organi, ki zagotavljajo upravne podatke.

109. Uporabo statističnega programa za obdobje 2008–2012 kot uspešnega sredstva za načrtovanje, spremljanje in delitev odgovornosti pri izboljševanju priprave evropske statistike ovirajo pomanjkljivosti v njegovi zasnovi. Upravljanje donacij Eurostata se je izboljšalo, vendar so na področju javnega naročanja še vedno slabosti. Ponovna določitev prioritet za statistične dejavnosti je potekala počasneje, kot je bilo pričakovano. Osnutek programa za obdobje 2013–2017 je priložnost za preoblikovanje evropskega statističnega sistema tako, da bo učinkovitejši in prilagodljivejši.

PRIPOROČILO 3

Da se popolnoma izkoristijo možnosti iz naslednjega evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017, naj Eurostat:

(a) dopolni izvedbene ukrepe iz evropskega statističnega programa z natančnimi cilji in mejniki, ki jih je treba vsako leto (znova) opredeliti v letnih statističnih programih in spremljati s procesom sistematičnega in konsolidiranega letnega poročanja Evropskemu parlamentu in Svetu;

(b) uporabi možnost revizije programa po začetku njegovega izvajanja, če pride do pomembnih sprememb, ter razmisli o podaljšanju programa zaradi njegove uskladitve z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020;

(c) zagotovi sistematični pregled statističnih prioritet, zlasti z rednimi ocenami ustreznosti statističnih rezultatov ter stroškov in bremen za evropski statistični sistem, njegove člane in poročevalske enote;

(d) ob novi določitvi prioritet, kjer je ustrezno, spodbuja statistične inovacije, npr. s postopno ukinitvijo obstoječih statističnih izdelkov in njihovim nadomeščanjem z novimi;

(e) z več in primernejšimi informacijami o proračunskih in finančnih posledicah odločitev v zvezi s statističnimi programi ter o izvajanju statističnih programov izboljša svojo podporo delovanju Evropskega svetovalnega odbora za statistiko;

(f) poenostavi in izboljša učinkovitost finančnega poslovodenja donacij z uporabo standardnih stroškov na enoto za zaposlene in pavšalnih zneskov za podatke, pridobljene z anketami. V okviru tega bi moral preučiti možnost uvedbe sistema, ki temelji na uspešnosti in se zanaša na sprejete kazalnike in cilje;

(g) izboljša konkurenco v postopkih oddaje javnega naročila, zlasti z dajanjem večje teže cenovnemu merilu v postopkih za izbiro najugodnejše ponudbe in ukinitvijo najnižje sprejemljive vrednosti, ki slabi cenovno konkurenco.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi g. Louis GALEA, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 26. junija 2012.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Posebna izdaja Eurobarometra "Znanje Evropejcev o ekonomskih kazalnikih", str. 37.

[2] Glej sklep predsedstva Evropskega sveta 22. in 23. marca 2005 in sklep Evropskega sveta 28. in 29. oktobra 2010.

[3] Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (Besedilo velja za EGP in Švico) (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

[4] Odbor za statistični program je pomagal Komisiji pri splošnem usklajevanju statističnih programov na ravni EU in na nacionalni ravni. Ukinjen je bil leta 2009, ko je bila sprejeta uredba o evropski statistiki.

[5] Kodeks ravnanja ni bil nikoli objavljen v Uradnem listu. Najnovejša različica je na voljo na spletišču Eurostata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF

[6] Sklep (ES) št. 1578/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o statističnem programu Skupnosti 2008–2012 (Besedilo velja za EGP) (UL L 344, 28.12.2007, str. 15).

[7] Člen 5 Sklepa Komisije 97/281/ES z dne 21. aprila 1997 o vlogi Eurostata pri pripravi statističnih podatkov Skupnosti (UL L 112, 29.4.1997, str. 56).

[8] Za opredelitev izraza Komisija (Eurostat) glej člen 6 uredbe o evropski statistiki.

[9] V nadaljnjem besedilu: operativna sredstva. Podatki ne vključujejo upravnih odhodkov.

[10] Sklep št. 235/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (Besedilo velja za EGP) (UL L 73, 15.3.2008, str. 17).

[11] Sklep št. 234/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega odbora za statistiko in razveljavitvi Sklepa Sveta 91/116/EGS(UL L 73, 15.3.2008, str. 13).

[12] Kodeks je bil razglašen kot samoregulativni instrument s priporočilom Komisije z dne 25. maja 2005 o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti, COM(2005) 217 final. Odbor za evropski statistični sistem je septembta 2011 Kodeks pregledal in pregledana različica je objavljena na spletni strani Eurostata, vendar Komisija ni posodobila svojega priporočila z dne 25. maja 2005.

[13] "Svet ugotavlja, da je v več primerih po nastopu nove vlade prišlo do revizije davčne statistike. Svet je mnenja, da bi priprava in posredovanje statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem morala biti odporna na vpliv političnih in volilnih ciklusov. [...] Svet meni, da je celovitost, neodvisnost in odgovornost pripravljavcev podatkov ter preglednost metod priprave, ki temeljijo na ustreznih institucionalnih rešitvah, ključno zagotovilo za [...] statistične podatke." (Sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 2. junija 2004, doc. 9779/04 (Presse 172), str. 11)

[14] Nova grška vlada je aprila 2004, ko je nastopila mandat, naročila revizijo kakovosti podatkov o proračunskem primanjkljaju in dolgu ter zanesljivosti podatkov BND, po kateri je prišlo do bistvenih sprememb podatkov o grškem proračunskem primanjkljaju in dolgu za obdobje do leta 1997. V skladu s spremenjenimi podatki je bila Grčija leta 1999 nad 3-odstotno mejo primanjkljaja.

[15] Načela 1, 3 in 4.

[16] Tretje letno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Kodeksa ravnanja evropske statistike s strani Eurostata ter evropskega statističnega sistema kot celote s strani Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov, objavljeno 1. decembra 2011.

[17] Na podlagi poročila njegove projektne skupine "sponzorska skupina za kakovost", ki ji sopredsedujeta Eurostat in norveški statistični urad.

[18] COM(2005) 217 final.

[19] Priporočila B, C, in G.

[20] COM(2011) 211 final z dne 15. aprila 2011 "K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko".

[21] Evropsko združenje za prosto trgovino (EFTA) je medvladna organizacija za spodbujanje proste trgovine in gospodarskega povezovanja v korist svojih štirih držav članic: Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica.

[221] Od leta 2008 ni bilo nadaljnjega kroga medsebojnih strokovnih pregledov. Vseh 35 kazalnikov, ki so bili pregledani pri medsebojnem strokovnem pregledu, se je nanašalo na načela od 1 do 6 in 15 Kodeksa (skladnost z načeli od 7 do 14 ni bila vključena).

[22] COM(2008) 621 final z dne 7. oktobra 2008 "Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Kodeksa ravnanja za leto 2008".

[23] COM(2010) 1 final z dne 8. januarja 2010 "Poročilo o statističnih podatkih o grškem javnofinančnem primanjkljaju in dolgu".

[24] Področja, na katerih so bile med medsebojnimi strokovnimi pregledi ugotovljene slabosti, vendar izboljševalni ukrepi niso bili uvedeni, niso zajeta v spremljanje, ki ga izvaja Eurostat.

[25] Glej poročilo Eurostata za leto 2011 o spremljanju skladnosti nacionalnih statističnih uradov s Kodeksom ravnanja.

[26] Brez dveh novih ukrepov, opredeljenih leta 2011.

[27] UL L 112, 29.4.1997, str. 56.

[28] Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20).

[29] Delež sredstev, knjiženih v dobro na podlagi nadaljnjih prenosov drugih generalnih direktoratov Komisije, v skupnih dodeljenih sredstvih je bil leta 2011 24 % (27 % leta 2010 in 33 % leta 2009). Več kot dve tretjini teh prenesenih sredstev je bilo iz GD za kmetijstvo in razvoj podeželja.

[30] Člen 8 Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (UL L 306, 23.11.2011, str. 1). Globe lahko znašajo do 0,2 % BND države članice.

[31] Poročilo o medsebojnem strokovnem pregledu glede izvajanja Kodeksa ravnanja evropske statistike v Eurostatu, 24.– 26. oktober 2007.

[32] Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

[33] Objavljeno na spletni strani Eurostata (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf).

[34] Glej stran 20 poročila o medsebojnem strokovnem pregledu glede izvajanja Kodeksa ravnanja evropske statistike v Eurostatu, 24.– 26. oktober 2007.

[35] Glede kakovosti podatkov o bruto nacionalnem dohodku (BND) je v členu 6 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) (UL L 181, 19.7.2003, str. 1) določeno, da Komisija v okviru preverjanja lahko opravi "informativna BND potovanja" v države članice; glej odstavka 2.28 in 2.30 letnega poročila Sodišča za leto 2010.

[36] Glej priporočilo 4 iz letnega poročila za leto 2011.

[37] COM(2011) 211 final.

[38] COM(2010) 1 final.

[39] Uredba Sveta (EU) št. 679/2010 z dne 26. julija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 479/2009 glede kakovosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 198, 30.7.2010, str. 1).

[40] Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 479/2009.

[9999] Obisk za dialog je potekal isti dan kot metodološki obisk.

[8888] Med tem obiskom je potekal skupni sestanek z irskim nacionalnim statističnim uradom.

[7777] Predhodni obisk za dialog.

[6666] Standardni obisk za dialog s predhodnim elementom.

[41] COM(2011) 211 final.

[42] COM(2012) 167 final: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki.

[43] Glej Sklepe Sveta z dne 20. junija 2011 o sporočilu Komisije z naslovom "K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko"; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf

[44] Člen 1 in člen 11(1).

[45] Oddelek 2.1.4 poročila z dne 21. oktobra 2010, ki ga je podprl Evropski svet 28. in 29. oktobra 2010.

[46] Glej predlagani novi člen 11(3).

[47] Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je zaenkrat edino področje s takim mehanizmom.

[48] Priporočilo št. 10 letnega poročila Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za leto 2010.

[49] Priporočilo št. 8 letnega poročila Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za leto 2010.

[50] Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 17. junija 2010 (P7_TA(2010)0230) o kakovosti statističnih podatkov Unije in okrepljeni revizijski pristojnosti Komisije (Eurostat) pozval Komisijo in Svet, "naj omogočita bolj dejavno sodelovanje Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov, ki bi deloval kot neodvisno svetovalno telo; Evropski svetovalni organ za upravljanje lahko Komisiji (Eurostatu) pomaga pri njenih obiskih v državah članicah" (UL C 236E, 12.8.2011, str. 76).

[51] V pravnih aktih Unije se program imenuje tudi "statistični program Skupnosti" ali "statistični program Unije".

[52] Sklep (ES) št. 1578/2007 (v nadaljnjem besedilu "sklep o programu za obdobje 2008–2012").

[53] Uredba (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88 (Besedilo velja za EGP) (UL L 321, 1. 12. 2008, str. 14).

[54] Sklep št. 1297/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o uvedbi Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS) (Besedilo velja za EGP) (UL L 340, 19.12.2008, str. 76).

[55] Celotni stroški priprave evropske statistike niso znani (glej odstavek 95).

[56] Člen 21(1) izvedbenih pravil finančne uredbe.

[57] COM(2010) 346 final z dne 30. junija 2010.

[58] COM(2010) 2020 final z dne 3. marca 2010.

[59] COM(2009) 404 final z dne 10. avgusta 2009.

[60] V statističnem programu dela za leto 2011 je bil prvič naveden sklic na večletni program za vsak rezultat. Vendar so te povezave otežene, ker program za obdobje 2008–2012 ni bil spremenjen, da bi upošteval nedavne dogodke. Zato se pogosto sklicuje na "splošne cilje" večletnega programa ali na Prilogo večletnega programa, ki zelo na splošno obravnava "boljšo pravno ureditev".

[61] Člen 3(b).

[62] Leta 2011 je bilo podpisanih 172 sporazumov o donaciji in 312 pogodb (leta 2010 pa 283 sporazumov o donaciji in 320 pogodb).

[63] Glej oddelek 4.2 sporočila Komisije COM(2012) 42 final z dne 8. februarja 2012 "Program poenostavitve za večletni finančni okvir 2014–2020".

[64] Komisar, odgovoren za Eurostat, je leta 2008 Komisijo obvestil o izidu 14 naknadnih kontrol, ki jih je Eurostat izvedel leta 2005 in leta 2006 glede izjav o stroških, ki so jih predložili 11 nacionalnih statističnih uradov in trije drugi upravičenci do donacije. Od skupnega zneska 14 milijonov EUR, ki so ga zajele te kontrole, je Eurostat dvomil v upravičenost 6,6 milijona EUR (47,14 %). Nazadnje so bili za rešitev teh primerov ob upoštevanju doseženih izložkov in rezultatov uvedeni pavšalni popravki za 1,3 milijona EUR.

[65] Od leta 2009 so bile za osem upravičencev začasno uvedene okrepljene predhodne kontrole na podlagi tveganja, ki so zajele večino njihovih zahtevkov za plačila.

[66] V obdobju 2009–2011 se je za 11 zahtevkov izvajal okrepljen pregled. Vsi ti zahtevki so bili iz leta 2009.

[67] V zvezi s statističnimi storitvami Sklep Komisije z dne 23. julija 2003, da bo največji mogoč delež nalog opravljen interno, ni bil v celoti izveden. Nekatere enote Eurostata se še naprej zanašajo na zunanje ponudnike storitev za naloge upravljanja in zbiranja podatkov.

[68] Sofinanciranje iz proračuna Unije praviloma ni mogoče za prispevke nacionalnih statističnih uradov k pripravi evropske statistike, kadar te prispevke zahteva evropska statistična zakonodaja.

[69] Natančno določeno v oddelku 3.7. ("Uravnoteženost stroškov in koristi") Priloge I programa za obdobje 2008–2012.

[70] "Negativne prioritete" vključujejo preklic obstoječih pravnih zahtev za pripravo statistike, ukinitev prostovoljnega zbiranja podatkov na podlagi prijateljskega dogovora med Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi ter pregled področij, ki bi jih bilo mogoče poenostaviti.

[71] Mnenje o osnutku letnega statističnega programa Komisije za leto 2012 z dne 28. marca 2011.

[72] COM(2011) 928 final z dne 21. decembra 2011 "Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017". Ni pojasnjeno, zakaj se predlaga uredba in ne sklep.

[73] Sedanji Program za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine se bo zaključil 31. decembra 2013.

[74] Člen 11(3) predloga uredbe.

--------------------------------------------------

PRILOGA

STATUS IZBOLJŠEVALNIH UKREPOV, PRIPOROČENIH MED MEDSEBOJNIMI STROKOVNIMI PREGLEDI (STANJE MARCA 2011)

Vir: Letno poročilo Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za leto 2011.

Načelo | Število izboljševalnih ukrepov po stanovskih pregledih | | Število nezaključenih izboljševalnih ukrepov po medsebojnih strokovnih pregledih (marec 2011) | | | |

Skupaj | Zaključeno | | Dodaten napredek zunaj nacionalnega statističnega urada | Dodatno delo ni načrtovano | Napreduje brez zamude | Zamude v nacionalnem statističnem uradu | Poteka – brez določenega roka | Vključeno v nov ukrep | Skupaj | | Novi ukrepi (opredeljeni v letu 2011) | Skupno število preostalih ukrepov |

| Februar 2008 | Maj 2009 | Marec 2010 | Marec 2011 | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b–a+c) |

1 | Strokovna neodvisnost | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

2 | Mandat za zbiranje podatkov | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 |

3 | Ustreznost virov | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 |

4 | Zavezanost kakovosti | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 |

5 | Statistična zaupnost | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 |

6 | Nepristranskost in objektivnost | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

7 | Dobra metodologija | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 |

8 | Ustrezni statistični postopki | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 |

9 | Razumna obremenitev poročevalskih enot | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 |

10 | Stroškovna učinkovitost | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 |

11 | Ustreznost | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 11 |

12 | Natančnost in zanesljivost | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 |

13 | Pravočasnost in točnost | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 |

14 | Skladnost in primerljivost | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 |

15 | Dostopnost in jasnost | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

| SKUPAJ | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 |

| % | 100 % | 3 % | 32 % | 14 % | 11 % | | 4 % | 1 % | 12 % | 5 % | 17 % | 2 % | 40 % | | | |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

--------------------------------------------------