Spodbujali bomo demokratičen, učinkovit in pregleden postopek sprejemanja odločitev in boljše rezultate.“

V svoje odločitve bi morali vnesti več jasnosti. Govoriti moramo jasno in odkrito. Osredotočiti se moramo na pričakovanja državljanov, hrabro in z odločenostjo zavračati pretirano enostavne rešitve skrajnih ali populističnih političnih sil.“

Evropa, ki prinaša rezultate: institucionalne možnosti za učinkovitejše delo Evropske unije

Prispevek Evropske komisije k neuradnemu srečanju voditeljev

23. februarja 2018

V ključnem trenutku, 16. septembra 2016, so se evropski voditelji zbrali in pripravili pozitiven evropski program ukrepov v obliki izjave in načrta iz Bratislave. To je bila tako potrditev, da lahko EU najbolje obravnava izzive, s katerimi se soočamo, kot tudi zaveza, da bo EU bolje služila potrebam Evropejcev z doseganjem oprijemljivih rezultatov pri vrsti ključnih prednostnih nalog. Voditelji so spoznali, da bo samo skupna odločenost, da se s skupnimi močmi uresničijo res pomembni cilji, pomagala zapolniti vrzel med obljubami na papirju in pričakovanji državljanov.

Več kot leto dni pozneje lahko sklenemo, da metoda iz Bratislave deluje. EU je dosegla resničen napredek na področjih, kot so upravljanje meja, obramba, naložbe, digitalno gospodarstvo, izobraževanje in kultura ter socialna razsežnost našega notranjega trga. Ta nova metoda je bila še okrepljena z Agendo voditeljev iz oktobra 2017, ki jasno določa, kaj namerava Evropska unija uresničiti v naslednjih 16 mesecih do volitev v Evropski parlament.

Pravi cilj našega skupnega dela mora biti oblikovanje Evrope, ki prinaša rezultate za vse Evropejce in izpolnjuje njihova pričakovanja. Vprašanja institucionalne narave so se zato upravičeno pomaknila v ozadje.

Evropska komisija je še vedno prepričana, da zdaj ni pravi čas za abstraktne razprave o institucionalni reformi. Vendar pa lahko na podlagi veljavnih Pogodb sprejmemo več praktičnih ukrepov, zaradi katerih bo Unija postala učinkovitejša pri uresničevanju svojih ključnih prednostnih nalog. Konec koncev nam naše skupne institucije in naši skupno dogovorjeni postopki odločanja omogočajo, da dosežemo, kar smo obljubili in kar državljani od nas pričakujejo.

Evropska komisija zato pozdravlja odločitev predsednika Tuska, da se voditelji 23. februarja 2018 zberejo na razpravi o institucionalnih vprašanjih. Sedanja Komisija kot prispevek k tej razpravi opredeljuje različne možnosti v okviru veljavnih Pogodb, ki bi povečale učinkovitost dela Evropske unije. To sporočilo spremlja Priporočilo o krepitvi evropskega značaja in učinkovite izvedbe volitev v Evropski parlament leta 2019, ki posodablja in dopolnjuje nekatere elemente priporočila iz leta 2013.

1. Vodilni kandidati: temelj za politično Evropsko komisijo, ki bo bolje uglašena z razmerami v Evropi

Evropska unija je tako unija držav kot tudi unija državljanov. Državljani so neposredno zastopani v Evropskem parlamentu in posredno s strani svojih vlad, ki sodelujejo v okviru Sveta in Evropskega sveta. Predsednik Evropske komisije se opira na oba vira legitimnosti: predlagajo ga voditelji v Evropskem svetu, nato pa ga izvoli Evropski parlament.

Leta 2014 so v okviru novega sistema „Spitzenkandidaten“ evropske politične stranke pred volitvami v Evropski parlament določile „vodilne kandidate“. S tem sistemom je tekmovanje med različnimi političnimi programi dobilo obraze in povečala se je vidnost vseevropskih volilnih kampanj. Čeprav sistem vodilnih kandidatov ni obrnil trenda upadajoče volilne udeležbe, ki je bil zabeležen med prejšnjimi volitvami v Evropski parlament, je prispeval k njegovi upočasnitvi, saj je v volitve vnesel več informiranosti in izbire.

Sistem vodilnih kandidatov ne pomeni neposrednih predsedniških volitev. Kandidat stranke, ki dobi največji delež glasov, namreč ni samodejno izvoljen za predsednika Evropske komisije, temveč to postane kandidat, ki prejme večinsko podporo, najprej v Evropskem svetu v skladu s Pogodbama, nato pa še v Evropskem parlamentu. Opozoriti je treba, da sta v skladu s Pogodbama Evropski parlament in Evropski svet skupaj odgovorna za nemoten postopek izvolitve predsednika Evropske komisije. Države članice so se strinjale, da predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega sveta pred odločitvijo Evropskega sveta opravijo potrebna posvetovanja.

Leta 2014 je imel glavni kandidat, katerega stranka je dobila največji delež glasov, najboljše možnosti, da prejme večinsko podporo tako v Evropskem svetu kot tudi v Evropskem parlamentu.

Postopek vodilnih kandidatov je bil, potem ko sta Evropski svet 27. junija 2014 in Evropski parlament 15. julija 2014 potrdila njegov rezultat, pomemben dejavnik, ki je Junckerjevi Komisiji omogočil večjo politično usmeritev in večjo osredotočenost pri možnostih politik. K temu je prispevala tudi strateška agenda ključnih prednostnih nalog, ki jo je objavil Evropski svet junija 2014 in ki se je upoštevala v desetih točkah političnih usmeritev, ki so bile podlaga za izvolitev predsednika Junckerja v Evropskem parlamentu, prav tako pa so logično odražale program, ki ga je predsednik Juncker predstavljal v svoji kampanji po Uniji. To ponazarja, da evropske institucije in države članice lahko sodelujejo in skupaj dosegajo rezultate pri vprašanjih, ki so pomembna za državljane in resnično zahtevajo ukrepanje na evropski ravni. Vse to naj bi prispevalo k odpravi občutene razdelitve med „Brusljem“ in državami članicami.

Vodilni kandidat, ki je bil izvoljen leta 2014, je dogodke v okviru kampanje organiziral po vsej Evropi in se neposredno srečeval z državljani ter izvoljenimi predstavniki na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, zaradi česar je dobil tudi večjo odgovornost. S tem postopkom je predsednik Evropske komisije dobil pooblastilo, da bolj pozorno izbira prednostne naloge za posredovanje na evropski ravni, in sicer na podlagi skupne agende, za katero so skupaj odgovorne vse institucije. Evropski komisiji je to pomagalo pri opredelitvi področij, na katerih je ukrepanje Unije potrebno in na katerih ni. „Velika vloga pri velikih vprašanjih in majhna pri majhnih“ je tako pristop, ki ga zagovarja Junckerjeva Komisija in ki je bil potrjen v Rimski izjavi.

Sistem vodilnih kandidatov je na splošno pozitivno vplival na odnose med institucijami EU in tako tudi na njihovo delovno učinkovitost.

Če bi storili še korak dlje, bi to pomenilo, da predsednika Evropske komisije izvolijo neposredno državljani, kar je pristop, ki ga nekateri zagovarjajo, vendar bi zahteval spremembo Pogodb.

Preskus iz leta 2014 bi bilo treba nadaljevati in ga izboljšati na podlagi veljavnih Pogodb. Evropska komisija meni, da bi lahko sprejeli določene praktične ukrepe za izboljšanje postopka, obenem pa upoštevali ravnotežje med institucijami EU ter med državami članicami.