I. UVOD

To je tretje mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen; in krepitve naše zaščite in odpornosti proti navedenim nevarnostim. Strahopeten in zaničevanja vreden napad, ki se je v Berlinu zgodil 19. decembra, in drugi grozljivi napadi, ki so se zgodili leta 2016, nas znova opominjajo na našo ranljivost in potrebo po nadaljnjem sodelovanju pri krepitvi skupne varnosti za zaščito naših svoboščin in načina življenja. V tem obdobju poročanja je bil dosežen oprijemljiv napredek pri oženju prostora, v katerem lahko delujejo teroristi in njihovi podporniki. V tem poročilu je na kratko predstavljen nov sveženj o financiranju terorizma, ki je bil sprejet danes in je pomemben korak k zajezitvi finančnih sredstev, ki vzdržujejo terorizem. Komisija je sprejela nabor predlogov za krepitev uspešnosti in učinkovitosti schengenskega informacijskega sistema ter s tem izboljšala izmenjavo informacij, da bi teroristom še bolj omejila možnosti delovanja. V tem obdobju poročanja je bil dosežen tudi pomemben napredek pri ključnih zakonodajnih aktih EU za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter krepitev varnosti na naših mejah. Evropski parlament in Svet sta dosegla politični dogovor o direktivi o boju proti terorizmu, reviziji direktive o strelnem orožju in reviziji zakonika o schengenskih mejah za omogočanje sistematičnih pregledov državljanov EU.

Pomemben napredek je bil dosežen tudi v boju proti spletni radikalizaciji. Na drugem srečanju internetnega foruma EU na visoki ravni je bila objavljena pobuda velikih spletnih platform o izmenjavi izvlečkov (hash-sharing initiative), ki bi sodelujočim družbam omogočila uporabo „izvlečkov“ za zaznavanje teroristične vsebine ter zagotavljanje njene trajne odstranitve. Pričakuje se, da bo to novo orodje še bolj omejilo dostop terorističnih organizacij do ključnih medijev, ki jih uporabljajo za propagando, novačenje in radikalizacijo. Na forumu je Komisija tudi objavila program za krepitev vloge civilne družbe, katerega proračun v višini 10 milijonov EUR je namenjen za podporo partnerjem iz civilne družbe pri krepitvi učinkovitega alternativnega spletnega poročanja.

Tudi na številnih drugih področjih so bile dosežene ključne spremembe. Glede na odločilen pomen popolnega in pravočasnega izvajanja direktive EU o evidenci podatkov o potnikih (PNR) je Komisija predstavila načrt izvajanja PNR, ki bo države članice usmerjal pri izvajanju. Predstavila je tudi akcijski načrt za okrepitev evropskega odziva na goljufije s potnimi listinami. Akcijski načrt vsebuje operativna priporočila državam članicam za spoprijemanje z naraščajočo težavo, ki jo pomenijo goljufije s potnimi listinami, vključno z registracijo istovetnosti, izdajo in izdelavo listin ter nadzorom nad njimi. Poleg tega je Komisija za pomoč pri zaščiti državljanov in kritične infrastrukture v svežnju o energetski uniji, ki je bil sprejet 30. novembra, obravnavala varnost naših energetskih omrežij. Namen svežnja je podpirati države članice pri ocenah tveganja, pripravljenosti na tveganja in upravljanju kriznih situacij v zvezi z elektroenergetskimi sistemi Unije.





II. NOVI PREDPISI EU ZA BOJ PROTI TERORIZMU IN ORGANIZIRANEMU KRIMINALU

Teroristična kazniva dejanja

Po intenzivnih pogajanjih sta Evropski parlament in Svet 17. novembra dosegla politični dogovor o predlogu direktive o boju proti terorizmu, ki ga je Komisija podala decembra 2015. To je ključni korak v našem boju proti teroristom in njihovim podpornikom. Z Direktivo se utrjujejo obstoječa zakonodaja EU in mednarodni standardi o kriminalizaciji terorističnih kaznivih dejanj ter uvajajo „nova“ kazniva dejanja, povezana s terorizmom, vključno s financiranjem terorizma in potovanjem v tujino z namenom storitve terorističnega kaznivega dejanja ali sodelovanja v taboru za urjenje ter vračanjem s takih dejavnosti, s katerimi se je urjenje zagotavljalo ali prejemalo. To je ključni element v boju proti tujim terorističnim borcem. Direktiva zajema tudi določbe za zadovoljevanje posebnih potreb žrtev terorizma po informacijah, podpori in zaščiti. Evropski parlament in Svet morata zdaj besedilo hitro uradno sprejeti; rok držav članic za njegovo izvedbo bo 18 mesecev.

Nadzor nad strelnim orožjem

Po predlogu Komisije iz novembra 2015 ter več pozivih Evropskemu parlamentu in Svetu je bil 13. decembra 2016 med sozakonodajalcema dosežen politični dogovor o reviziji direktive EU o strelnem orožju. To je odločilen korak pri ustavitvi zakonitega dostopa do vojaškega jurišnega orožja. V revidirani direktivi je nabor prepovedanega orožja, ki spada v najstrožji razred nadzora A, razširjen, saj vključuje avtomatsko strelno orožje, predelano v polavtomatsko, in polavtomatsko strelno orožje z nabojnikom večje kapacitete in napravo za polnjenje. V prihodnje bo lahko tako orožje kupovala ali z njim trgovala le še zelo ozko določena skupina imetnikov dovoljenja, kot so muzeji ali športni strelci, za katere bodo veljale stroge varnostne zahteve in zahteve v zvezi s spremljanjem. Prvič bodo uvedene omejitve glede velikosti nabojnikov za dolgo- in kratkocevno polavtomatsko orožje, vsi bistveni sestavni deli strelnega orožja pa bodo morali biti označeni in registrirani.

Komisija si hkrati s krepitvijo nadzora nad zakonito posedovanim strelnim orožjem prizadeva okrepiti tudi boj proti nezakoniti trgovini s strelnim orožjem, zlasti na Zahodnem Balkanu, kot je predvideno v akcijskem načrtu 2015–2019. Ministrsko zasedanje z državami Zahodnega Balkana, ki je potekalo 16. decembra, je bilo pomemben mejnik na tem področju; EU in države Zahodnega Balkana so sprejele skupno izjavo, s katero so poudarile, kaj je treba storiti za učinkovitejši boj proti nezakoniti trgovini s strelnim orožjem v Evropi in na Zahodnem Balkanu.

Poleg tega je Komisija še poostrila ukrepe glede predhodnih sestavin za eksplozive, da bi teroristom še bolj otežila dostop do surovin za nezakonito proizvodnjo eksplozivov. Uredba (EU) št. 98/2013 vsebuje usklajena pravila o razpoložljivosti, vnosu, posedovanju in uporabi snovi ali zmesi, ki bi se lahko zlorabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, da bi se tako omejila njihova razpoložljivost za splošno javnost in zagotovilo ustrezno poročanje o sumljivih transakcijah v celotni dobavni verigi. Sprejete so bile tri delegirane uredbe za nadzor nad uporabo predhodnih sestavin za eksplozive, in sicer aluminijevega prahu, magnezijevega prahu in magnezijevega nitrata. Z navedenimi uredbami se uvajajo stroge obveznosti poročanja o prodaji predhodnih sestavin, da se prepreči njihova preusmeritev v nezakonito proizvodnjo doma izdelanih eksplozivov.

Sistematične mejne kontrole

Medtem ko se pri državljanih tretjih držav ob vstopu že opravljata sistematična varnostna kontrola in kontrola dokumentov glede na ustrezne zbirke podatkov, pa se s ciljno reformo Zakonika o schengenskih mejah, o kateri sta se 5. decembra dogovorila sozakonodajalca, uvajajo obvezne sistematične kontrole državljanov EU glede na ustrezne zbirke podatkov. Poleg tega se bo morala odslej pri državljanih tretjih držav sistematična kontrola opravljati tudi ob izstopu, in sicer s preverjanjem podatkov v schengenskem informacijskem sistemu in Interpolovi zbirki podatkov o ukradenih ali izgubljenih potnih listinah. Ta sprememba bo pomagala zaznati vse iskane posameznike, za katere je bil razpisan ukrep, vključno s tujimi terorističnimi borci.