[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.11.2007

COM(2007) 742 konč.

2007/0261 (ACC)

Predlog

UREDBA SVETA

o začasni opustitvi uvoznih carin za nekatera žita v tržnem letu 2007/2008

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog je odgovor na napetost na trgih za žita v Evropski uniji; njegov namen je spodbuditi oskrbo trga Skupnosti z žiti, in sicer z lažjim uvozom iz tretjih držav.

Ta predlog je odziv na skromno evropsko žetev in visoke tržne cene tako na svetovnem trgu kakor tudi na trgu Skupnosti. Čeprav so trenutne ravni zaščite na mejah za žita relativno nizke, se za nekatera žita, pomembna za ravnovesje trga Evropske unije, še vedno uporabljajo uvozne carine.

- Splošno ozadje

1.1. Gibanja na svetovnih trgih za žita

V skladu s podatki Mednarodnega sveta za žita naj bi bila raven svetovne porabe žit v obdobju 2007/2008 (1 669 milijonov ton) že tretje leto zapored nad ravnjo svetovne proizvodnje (1 655 milijonov ton). Zaradi vremenskih razmer, ki so bile na severni polobli neugodne za kulture pšenice, in suše v Avstraliji se je predvidena svetovna proizvodnja pšenice zmanjšala na 601 milijon ton, medtem ko naj bi svetovna proizvodnja koruze po zaslugi izjemne letine v ZDA dosegla rekordnih 766 milijonov ton. Svetovno povpraševanje po žitih je v strukturnem porastu: po eni strani zaradi razvoja proizvodnje biogoriv, po drugi pa tudi zaradi vse višje življenjske ravni v razvijajočih se državah, ki se kaže v povečanem uživanju belega mesa (perutnine in svinjine), kar je razlog za povpraševanje po žitih. Zaradi naraščajočega svetovnega povpraševanja naj bi svetovne zaloge konec tržnega leta 2007/2008 dosegle najnižjo raven po tržnem letu 1979/1980. Te zaloge se za pšenico ocenjujejo na 107 milijonov ton, od tega 25 milijonov ton v petih glavnih državah izvoznicah (proti 118 milijonov ton oziroma 38 milijonov ton konec tržnega leta 2006/2007).

[pic]

Zaradi manjše razpoložljivosti na svetovnem trgu so (izvozni) tečaji za žita od začetka tržnega leta 2007/2008 v primeru pšenice močno narasli (za 50 %), svetovne kotacije pa so konec septembra 2007 dosegale 360 USD/t FOB. Poleg vpliva poletnega vremena, ki je bilo na severni polobli neugodno za kulture pšenice in je prizadelo predvsem donose in kakovost v Evropi, je na trg pritiskalo tudi veliko povpraševanje uvoznikov, ki so si prizadevali pokriti svoje potrebe, medtem ko so mednarodne cene še naprej rasle. Kljub visokim cenam so tradicionalni uvozniki pohiteli z nakupom, saj so se bali nadaljnje rasti cen. Od začetka tržnega leta 2007/2008 so, predvsem na ameriških in ruskih trgih, velike nakupe izvedli Severna Afrika, Srednji vzhod in Indija: v začetku septembra so izvozne obveznosti ZDA dosegle že skoraj 60 % izvoza, ki ga je ameriško kmetijsko ministrstvo (USDA) predvidelo za celo tržno leto.

Zaradi znatnega povečanja vrednosti pšenice in stalnega povpraševanja po izvozu so prav tako strmo narasle cene na svetovnih trgih s krmnim ječmenom. Konec septembra 2007 so izvozne cene na območju Črnega morja dosegle 314 USD/t FOB, kar pomeni, da so v primerjavi z začetkom tržnega leta narasle za približno 30 %.

Kljub popravku navzgor pri predvidevanjih proizvodnje ameriške koruze so svetovne izvozne cene narasle tudi za to vrsto žita. Ameriške kotacije so bile konec septembra 2007 za 20 odstotkov višje v primerjavi z začetkom tržnega leta in so se gibale okrog 180 USD/t FOB. V Argentini so izvozni tečaji Up River konec septembra 2007 bili za 30 odstotkov višji in se gibali okrog 180 USD/t FOB. Premije so bile pod pritiskom močnega povpraševanja, gospodarski subjekti pa so cene dvignili zaradi močnega porasta izvoznih kotacij iz Brazilije, kjer so vrednosti FOB presegle mejo 200 USD/t, predvsem zaradi EU.

1.2. Položaj trga za žita v EU

Zaloge z začetka tržnega leta 2007/2008 so se v primerjavi s predhodnim tržnim letom zmanjšale za 13 milijonov ton. To bistveno zmanjšanje je posledica kombinacije dveh dejavnikov: po eni strani gre za skromno žetev žita v sezoni 2006/2007, po drugi pa za sprostitev velikih količin intervencijskih zalog Skupnosti v zadevnem tržnem letu. Zlasti kot odgovor na potrebe notranjega trga je bilo namreč v tržnem letu 2006/2007 danih v prodajo več kot 8 milijonov ton intervencijskih zalog (3,1 milijona ton pšenice, 3,4 milijona ton koruze, 1,4 milijona ton ječmena in približno 395 000 ton rži). Intervencijske zaloge Skupnosti so v začetku tržnega leta 2007/2008 znašale 2,4 milijona ton in so bile sestavljene predvsem iz madžarske koruze.

Leta 2007 se je zaradi velikih količin padavin poslabšala kakovost žetve drobnozrnatih žit na zahodu Evropske unije, še zlasti v Franciji, Nemčiji in Združenem kraljestvu. V srednji in vzhodni Evropi (Romunija, Bolgarija in Madžarska) so potencial kultur zmanjšale ponavljajoče se vročinske epizode (izjemno visoke temperature brez padavin). Razmere so bile za žitne kulture ugodne samo na Iberskem polotoku in v baltskih državah. Celotna proizvodnja EU se tako zdaj ocenjuje na 258 milijonov ton, kar pomeni 8 milijonov ali 3 % manj v primerjavi z žetvijo v obdobju 2006/2007, ki je bila že tako skromna.

Do upada evropske proizvodnje je prišlo v trenutku, ko so bile zaloge EU že tako skromne. Zato bo morala Evropska unija v obdobju 2007/2008 v primerjavi z obdobjem 2006/2007 povečati uvoz. EU, ki je tradicionalno neto izvoznica, je v tržnem letu 2007/2008 postala neto uvoznica, in sicer za 2,5 milijona ton[1], medtem ko ostaja izvozni ritem EU nespremenjen.

Evropski žitni trgi so od začetka tržnega leta 2007/08 zabeležili spektakularen porast tečajev. Gre za bistven porast, tako kar zadeva nominalno vrednost kakor tudi zaradi trenutno izjemno velikega razkoraka med tečaji in intervencijsko ceno (101,3 EUR/t). Napetost je prisotna tako pri drobnozrnatih žitih kakor pri koruzi. Opisani položaj je posledica zmanjšanja razpoložljivih količin v Skupnosti, kar zadeva navadno pšenico in koruzo, slabših kakovostnih rezultatov od predvidenih in izčrpanih intervencijskih zalog Skupnosti, ki so trenutno zmanjšane na 0,5 milijona ton.

[pic]

Cena mlevske pšenice v Rouenu se je od začetka novega tržnega leta, tj. 2. julija 2007 (179 EUR/t), zvišala na skoraj 300 EUR/t v začetku septembra 2007. V Nemčiji se je sredi avgusta krušna pšenica prodajala že po 70 % višji ceni kakor prejšnje leto. V Evropski uniji navadno pšenico pridelujejo predvsem v Franciji, Nemčiji, Združenem kraljestvu, na Poljskem in v Romuniji. Običajno znaša letni izvoz od 12 do 14 milijonov ton in je namenjen zlasti severnoafriškim državam. Letni uvoz znaša okrog 5 milijonov ton, od tega 1,5 milijona ton visokokakovostne navadne pšenice iz Severne Amerike. Ostanek odpade na srednje- in nizkokakovostno pšenico predvsem iz črnomorskih držav.

[pic]

Tečaji krmnega ječmena so rasli vzporedno s cenami pšenice. Na francoskem trgu se je cena krmnega ječmena v primerjavi s poletjem 2006 več kot podvojila in je konec septembra 2007 v Rouenu kotirala že do 270 EUR/t. Ječmen pridelujejo predvsem v Nemčiji, Franciji, Španiji in Združenem kraljestvu ter na Danskem in Poljskem. Običajno znaša letni izvoz 6 milijonov ton in je namenjen zlasti Savdski Arabiji. Letni uvoz je zanemarljiv, saj je manjši od 0,5 milijona ton.

[pic]

Visoka cena ječmena je izzvala porast povpraševanja po koruzi za živalsko krmo. Cene francoske koruze v Bayonnu so se gibale v isti smeri; njena cena je od začetka novega tržnega leta, tj. 2. julija 2007 (183 EUR/t), naraščala in je sredi septembra 2007, ko je bila najvišja, znašala 255 EUR/t. Koruzo pridelujejo predvsem v Franciji, Italiji, na Madžarskem, v Romuniji in na Poljskem. Običajno je letni izvoz koruze v zrnju majhen: 0,5 milijona ton. Letni uvoz, zlasti iz Južne Amerike, Ukrajine in v zadnjem času tudi Srbije, znaša približno 3–4 milijone ton.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Tarife, ki se uporabljajo za žita v okviru Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), so naslednje:

Proizvod | Tarifa |

Trda pšenica | 148 EUR/t |

Navadna pšenica | 95 EUR/t |

Rž | 93 EUR/t |

Ječmen | 93 EUR/t |

Oves | 89 EUR/t |

Koruza (razen semen in nekaterih hibridov) | 94 EUR/t |

Sirek | 94 EUR/t |

Ajda | 37 EUR/t |

Proso | 56 EUR/t |

Tritikala | 93 EUR/t |

EU je konsolidirala dajatve, ki jih je mogoče uporabiti za vsa žita v okviru sporazuma GATT. Dajatve se ravnajo v skladu s pravili, določenimi v „Headnote 6“ GATT Schedule, ki temelji na t. i. sporazumu Blair House, sklenjenim z ZDA. To razen za ječmen ter srednje- in nizkokakovostno navadno pšenico pomeni, da so carine določene na podlagi referenčnih svetovnih cen, ki se razlikujejo za posamezne jasno opredeljene vrste žit.

Dajatev se določi na osnovi razlike med dejansko intervencijsko ceno Skupnosti za žita, vključno z mesečnimi rastmi, pomnoženo z 1,55, in reprezentativno uvozno ceno CIF za žita v Rotterdamu.

Tako izračunana dajatev trenutno znaša 0 EUR/t za trdo pšenico, visokokakovostno navadno pšenico, rž in sirek. Zaradi nestalnosti referenčnih cen koruze na ameriškem trgu je dajatev, ki se uporablja za koruzo, od začetka tržnega leta 2007/2008 močno nihala: od največ 16,21 EUR/t do 0 EUR/t od 1. oktobra 2007 dalje.

Za uvoz ječmena ter srednje- in nizkokakovostne navadne pšenice so bile leta 2002 uveljavljene tarifne kvote. Zunaj teh kvot se uporablja največja dajatev 93 EUR/t oziroma 95 EUR/t.

Za srednje- in nizkokakovostno navadno pšenico je odprta letna tarifna kvota v višini 2 989 240 ton, ki na eni strani vključuje posebno kvoto 572 000 ton, rezerviranih za uvoz iz ZDA, na drugi pa kvoto 38 853 ton, rezerviranih za uvoz iz Kanade. Preostalih 2 378 387 ton je odprtih za preostale tretje države po četrtletjih. Plačljive dajatve za uvoz, za katerega velja kvota, znašajo 12 EUR/t.

Spodnja tabela prikazuje izvrševanje uvoza za tri podkvote za navadno pšenico od začetka leta 2007 dalje:

Podkvota I | Podkvota II | Podkvota III |

Kvota (v tonah) | 572 000 | 38 853 | 2 378 387 |

Izvrševanje leta 2007 (v tonah) | 191 378 | 38 800 | 900 390 |

Izvrševanje (v %) | 33,5 | 99,9 | 37,9 |

Preostala količina (v tonah) | 380 622 | 53 | 1 477 997 |

Za ječmen je odprta letna tarifna kvota v višini 306 215 ton, za katero velja dajatev 16 EUR/t. Odprta je še druga kvota v višini 50 000 ton pivovarskega ječmena z dajatvijo 8 EUR/t.

Spodnja tabela prikazuje izvrševanje uvoza za dve kvoti za ječmen od začetka leta 2007 dalje:

Ječmen | Pivovarski ječmen |

Kvota (v tonah) | 306 215 | 50 000 |

Izvrševanje leta 2007(v tonah) | 103 708 | 0 |

Izvrševanje (v %) | 33,9 | 0 |

Preostala količina (v tonah) | 202 507 | 50 000 |

Leta 2006 je bila na podlagi pristopnih pogajanj z 10 novimi državami članicami uvedena kvota erga omnes v višini 242 074 ton koruze z dajatvijo po stopnji nič. Kvota, odprta za leto 2007, je bila v celoti porabljena.

Za koruzo in sirek, uvožena v Španijo in na Portugalsko, se od pristopa teh dveh držav k EU plačujejo zmanjšane uvozne dajatve. Med EU in ZDA je bil sklenjen sporazum, ki dovoljuje uvoz določene količine koruze in sirka iz tretjih držav po znižani tarifi (znižanje), da bi na ta način ZDA odškodovali za izgubo trgov na Iberskem polotoku. Trenutni sporazum velja za 2 milijona ton koruze in 300 000 ton sirka za uvoz v Španijo na letni osnovi. Ti zneski se zmanjšajo za količino nekaterih nadomestnih proizvodov za žita (ostanki, nastali pri proizvodnji škroba, živila na osnovi koruznega glutena in sadna pulpa iz agrumov), uvoženih v Španijo v istem letu. Prav tako je bila dogovorjena tarifna kvota v višini 500 000 ton koruze za uvoz na Portugalsko (dajatev je določena na način, ki zagotavlja polno uporabo kvote po največji stopnji 50 EUR/t). Zaradi nizke stopnje dajatev in stalnega uvoznega ritma za koruzo ni bilo leta 2007 odobreno nikakršno znižanje.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Se ne uporablja.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Se ne uporablja.

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Se ne uporablja.

- Ocena učinka

Se ne uporablja zaradi konjunkturnosti ukrepa.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Namen pričujočega predloga je začasna opustitev uvoznih carin za določena žita tako iz naslova tarifnih kvot z znižanimi dajatvami kakor tudi v okviru uvoza z običajno stopnjo dajatve.

Ta opustitev je omejena na tržno leto 2007/2008, vendar mora biti predvidena tudi možnost takojšnjega preklica, če se pokaže potreba po tem. Zato je treba za Komisijo predvideti možnost, da bo lahko sprejela ustrezne ukrepe za ponovno uvedbo carin, takoj ko bo to omogočal položaj na trgu, in določiti merila, na podlagi katerih bo mogoče položaj opredeliti kot tak v skladu s členom 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 (Upravljalni odbor za žita).

- Pravna podlaga

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 26 in 133 Pogodbe.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Načelo sorazmernosti

Se ne uporablja.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjih razlogov:gre za začasno opustitev določbe že obstoječe uredbe.

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Ocenjuje se, da bi lahko ukrep povzročil zmanjšanje lastnih virov za neto znesek (po 25-odstotnem odtegljaju s strani držav članic) okrog – 2,9 milijona EUR za proračunsko leto 2007 in – 17,6 milijona EUR za proračunsko leto 2008.

2007/0261 (ACC)

Predlog

UREDBA SVETA

o začasni opustitvi uvoznih carin za nekatera žita v tržnem letu 2007/2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 26 in člena 133(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Uredba Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita[2] določa sistem za zaščito pred morebitnimi škodljivimi učinki zaradi uvoza, katerega namen je zlasti stabilizacija trga Skupnosti.

2. V splošnem so carinske stopnje, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode v skladu s sporazumi Svetovne trgovinske organizacije (STO), določene s skupno carinsko tarifo. Vendar se v primeru določenih žit za uvoz, ki se opravi v okviru tarifnih kvot, ki temeljijo na mednarodnih sporazumih, sklenjenih v skladu s Pogodbo ali na podlagi drugih aktov Sveta, uporabljajo posebne dajatve.

3. Ker je svetovno povpraševanje v strukturnem porastu, kar je povezano z vse višjo življenjsko ravnjo v razvijajočih se državah in razvojem proizvodnje biogoriv, svetovne zaloge žit že tretje leto zapored upadajo in naj bi konec tržnega leta 2007/2008 dosegle najnižjo stopnjo po tržnem letu 1979/1980. Zato so svetovni tečaji žit od začetka tržnega leta 2007/2008 močno narasli: za 50 %, kar zadeva navadno pšenico, za 30 %, kar zadeva ječmen, ter med 20 in 30 %, kar zadeva koruzo.

4. Zaradi neugodnih podnebnih razmer v večini držav članic se ocenjuje, da bo proizvodnja žit v tržnem letu 2007/2008 dosegla 258 milijonov ton, kar pomeni 8 milijonov ton (3 %) manj v primerjavi z že tako skromno žetvijo v tržnem letu 2006/2007. Upad proizvodnje Skupnosti zadeva zlasti navadno pšenico in koruzo, vendar posredno vpliva na žitni sektor v celoti, saj povzroča težave pri uravnovešeni oskrbi trga Skupnosti. To neravnovesje zadeva predvsem krmna žita zaradi razlik, ki so bile ugotovljene v različnih regijah Skupnosti na področjih kakovosti in količine proizvedenih žit, ter posledično tudi sprememb v ravnanju gospodarskih subjektov pri porabi različnih žit, ki so na voljo. Poleg tega splošnega upada proizvodnje ni mogoče izravnati z zelo lokaliziranim porastom proizvodnje ječmena, rži in ovsa.

5. Žitni trgi Skupnosti so od začetka tržnega leta 2007/2008 zabeležili spektakularen porast tečajev. Gre za bistven porast, tako kar zadeva nominalno vrednost kakor tudi izjemno velik razkorak med tečaji in intervencijsko ceno. Položaj je napet tako pri drobnozrnatih žitih kakor tudi pri koruzi. Od začetka tržnega leta 2007/2008 se je cena mlevske pšenice v Rouenu s 179 EUR/t povečala na skoraj 300 EUR/t v začetku septembra 2007, medtem ko se je cena krmnega ječmena v Rouenu v primerjavi z letom 2006 več kot podvojila in je konec septembra 2007 dosegla ceno do 270 EUR/t. Prav tako je velik porast zabeležil tudi pivovarski ječmen, katerega cena je konec septembra 2007 dosegla skoraj 310 EUR/t. Cena francoske koruze, ki je prispela v Bayonne, se je gibala v isti smeri in se je s 183 EUR/t, kolikor je znašala v začetku tržnega leta, do sredine septembra 2007, ko je bila njena cena najvišja, povečala na 255 EUR/t. Opisani položaj je posledica zmanjšanja razpoložljivih količin navadne pšenice in koruze v Skupnosti, povprečnih kakovostnih rezultatov in izčrpanih intervencijskih zalog Skupnosti, ki so trenutno manjše od 500 000 ton.

6. Kot odgovor na veliko napetost, ki vlada na trgih, je treba spodbuditi oskrbo trga Skupnosti z žiti in zato odrediti začasno odpravo uvoznih carin za določena žita tako iz naslova tarifnih kvot z znižanimi dajatvami kakor tudi v okviru uvoza z običajno stopnjo dajatve. Vendar je treba uporabo tovrstnega ukrepa omejiti na tržno leto 2007/2008.

7. Poleg tega je treba predvideti možnost takojšnjega preklica tega ukrepa v primeru kakršne koli motnje na trgu Skupnosti ali grožnje, da bo do takih motenj prišlo. Zato je določiti možnost, da lahko Komisija nemudoma sprejme ustrezne ukrepe za ponovno uvedbo carin, takoj ko bo to omogočal položaj na trgu, in določiti merila, na podlagi katerih bo mogoče položaj opredeliti kot tak.

8. Te ukrepe je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[3] –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1. Do 30. junija 2008 se odpravi uporaba uvoznih carin za proizvode z oznakami KN 1001 90 99, KN 1001 10, KN 1002 00 00, KN 1003 00, KN 1005 90 00, KN 1007 00 90 in KN 1008 za kakršen koli uvoz z običajno stopnjo dajatve, opravljen na podlagi člena 9 Uredbe (ES) št. 1784/2003, ali v okviru tarifnih kvot z znižanimi dajatvami, odprtimi v skladu s členom 12 iste uredbe.

2. Komisija lahko ponovno uvede ustrezne carinske stopnje pod pogoji, določenimi v členu 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003, če je za enega ali več proizvodov iz odstavka 1 cena FOB za izvoz iz Skupnosti, ki je bila ugotovljena v pristaniščih Skupnosti, nižja od 180 % intervencijske cene ali, kar zadeva proizvode, za katere intervencijska cena ne obstaja, nižja od 180 % vrednosti 101,3 EUR/t.

3. Po potrebi se v skladu s postopkom iz člena 25(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 sprejmejo podrobna pravila za uporabo te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Velja za kakršen koli uvoz, opravljen na podlagi uvoznega dovoljenja, ki je bilo izdano od datuma njene objave dalje.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

FINANČNI IZKAZ |

1. | PRORAČUNSKA POSTAVKA: Poglavje 10 – Kmetijske dajatve | ODOBRITVE: P 2007: 1 486,7 mio EUR PPP 2008: 1 683,2 mio EUR |

2. | NASLOV: Uredba Sveta o začasni opustitvi uvoznih carin za nekatera žita v tržnem letu 2007/2008 |

3. | PRAVNA PODLAGA: Člena 26 in 133 Pogodbe |

4. | CILJI: Namen ukrepa je spodbuditi oskrbo trga Skupnosti z žiti, in sicer s poenostavitvijo uvoza iz tretjih držav. |

5. | FINANČNE POSLEDICE | 12-MESEČNO OBDOBJE (v milijonih EUR) | TEKOČE PRORAČUNSKO LETO 2007 (v milijonih EUR) | NASLEDNJE PRORAČUNSKO LETO 2008 (v milijonih EUR) |

5.0 | ODHODKI V BREME – PRORAČUNA ES (NADOMESTILA/INTERVENCIJA) – NACIONALNI ORGANI – DRUGO | – | – | – |

5.1 | PRIHODKI – LASTNI VIRI ES (DAJATVE/CARINE) – NACIONALNI | – | – 2,9 | – 17,6 |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

5.0.1 | PREDVIDENI ODHODKI |

5.1.1 | PREDVIDENI PRIHODKI |

5.2 | METODA IZRAČUNA |

6.0 | ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ ODOBRITEV, VPISANIH V USTREZNO POGLAVJE TEKOČEGA PRORAČUNA? | DA NE |

6.1 | ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ PRENOSA MED POGLAVJI TRENUTNEGA PRORAČUNA? | DA NE |

6.2 | ALI BO POTREBNA DOPOLNITEV PRORAČUNA? | DA NE |

6.3 | ALI BO TREBA ODOBRITVE VNESTI V PRIHODNJE PRORAČUNE? | DA NE |

OPOMBE: Kar zadeva prihodke (v primerjavi s scenarijem status quo: če torej predlog ne bi bil oblikovan), se ocenjuje, da bi lahko ukrep povzročil zmanjšanje lastnih virov za neto znesek (po 25-odstotnem odtegljaju s strani držav članic) okrog – 2,9 milijona EUR za proračunsko leto 2007 in – 17,6 milijona EUR za proračunsko leto 2008. Kar zadeva odhodke, ukrep ne bo imel nikakršnih posledic, saj je namen predloga odprava deficitarnega položaja in naj zato ne bi privedel do intervencije kljub možnemu povečanju razpoložljivosti žit na notranjem trgu. |

[1] Podatek z dne 10. oktobra 2007.

[2] UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

[3] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).