(4)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

(2)Po izstopu Združenega kraljestva iz EU 31. januarja 2020 in začetku veljavnosti sporazuma o izstopu je za Združeno kraljestvo začelo veljati prehodno obdobje, ki bo trajalo do 31. decembra 2020. S sklepom, ki ga EU in Združeno kraljestvo sprejmeta v skupnem odboru, predvidenem v sporazumu o izstopu, pred 1. julijem 2020, se to obdobje lahko podaljša za največ eno leto ali dve. V tem obdobju se bo pravo Unije, vključno s tistim, ki je povezano z evropskim semestrom, še naprej uporabljalo za Združeno kraljestvo in v njem.

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij in zlasti člena 6(1) Uredbe,

(5)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

(6)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

(7)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

(8)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

(9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah v Združenem kraljestvu. To pomeni znatno tveganje, da se bodo razlike med regijami v Združenem kraljestvu še povečale. Sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

(10)Združeno kraljestvo je 30. aprila 2020 predložilo nacionalni reformni program za leto 2020, 7. maja 2020 pa konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(11)Za Združeno kraljestvo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga. Svet je 13. julija 2018 Združenemu kraljestvu priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019/2020 ne bo presegla 1,6 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,6 % BDP. Celovita ocena Komisije za leto 2019/2020 ter leti 2018/2019 in 2019/2020 skupaj potrjuje tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Podatki o realizaciji za leto 2019/2020 bodo na voljo jeseni 2020.

(12)V konvergenčnem programu za leto 2019/2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,2 % BDP v letu 2019/2020 na primanjkljaj v višini 2,5 % BDP v letu 2020/2021. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021/2022 povečal na 3,1 % BDP in do leta 2024/2025 zmanjšal na 2,4 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2019/2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na ocenjenih 83,2 % BDP v letu 2019/2020 zmanjšal na 82,9 % BDP v letu 2020/2021. Vendar se makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske projekcije, ne zdi več realen, saj ne upošteva gospodarskega učinka pandemije COVID-19. Projekcije v programu tudi ne upoštevajo ukrepov, ki jih je Združeno kraljestvo napovedalo v odziv na pandemijo COVID-19. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

(13)Združeno kraljestvo je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejelo proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotavljanje pomoči tistim posameznikom in sektorjem, ki jih je kriza še posebej prizadela. Projekcije v konvergenčnem programu ne vključujejo teh ukrepov, vendar so upoštevani v napovedi Komisije. Proračunski ukrepi znašajo približno 5,5 % BDP in vključujejo podporo zaposlenim, samozaposlenim in podjetjem ter ukrepe za socialno varnost. Poleg tega je Združeno kraljestvo napovedalo ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij. Ti ukrepi vključujejo jamstva za posojila v višini približno 16 % BDP. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

(14)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Združenega kraljestva v letu 2020/2021 znašal –10,7 % BDP, v letu 2021/2022 pa –6,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020/2021 dosegel 102,5 %, v letu 2022 pa 100,2 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji konvergenčni program, ne upošteva učinka pandemije COVID-19, projekcije glede dolga in primanjkljaja v njem se zato znatno razlikujejo od projekcij Komisije.

(15)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Združeno kraljestvo v letu 2020/2021 preseglo prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

(16)Sedanja kriza COVID-19 je ustvarila izzive na področju gospodarstva in socialne politike, kakršnih v zadnjih desetletjih še ni bilo. Brezposelnost naj bi se s 3,8 % leta 2019 povečala za skoraj 3 odstotne točke na 6,7 % v letu 2020 in se leta 2021 rahlo zmanjšala na 6 %. Vlada Združenega kraljestva je sprejela izredne ukrepe za ublažitev negativnih učinkov šoka. Stroški neposredne fiskalne podpore bodo odvisni od povpraševanja, vendar lahko znašajo približno 110 milijard GBP (5,5 % BDP), dopolnjeni s 330 milijardami GBP (16 % BDP) kreditnih jamstev za bančna posojila. Za ohranitev delovnih mest so bile uvedene sheme skrajšanega delovnega časa, uvedeni pa so bili tudi ukrepi za podporo samozaposlenim. Začasno sta se izboljšali pokritost in upravičenost do predplačil sistema splošne socialne pomoči (Universal Credit), osnovna pravica v okviru navedenega sistema pa se je začasno povečala za obdobje dvanajstih mesecev. Lokalni organi bodo prejeli tudi dodatna enkratna finančna sredstva za podporo ekonomsko ranljivim osebam in gospodinjstvom. Vlada je napovedala tudi trimesečni moratorij na plačila hipotek za lastnike stanovanj, ki so v težavah zaradi koronavirusa.

(17)Bank of England je v podporo finančnemu položaju podjetij dvakrat zmanjšala obrestno mero, in sicer skupno z 0,75 % na 0,1 %, znižala stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika Združenega kraljestva na 0 % s prej obstoječe prilagoditvene poti za dosego 2 % do decembra 2020, povečala svoj program odkupa obveznic na 645 milijard GBP in okrepila svojo podporo za posojanje komercialnih bank realnemu gospodarstvu, skupaj z državnimi poroštvi za posojila. Vlada je nekaterim sektorjem ponudila enoletni moratorij na plačevanje poslovnega davka, odlog plačil DDV in denarna nepovratna sredstva za manjša podjetja. Likvidnostna podpora je bila dana na voljo tudi v obliki jamstev in nepovratnih sredstev v okviru sheme državne pomoči, imenovane Coronavirus Business Interruption Loan Scheme, namenjene malim in srednjim podjetjem (MSP) pod določeno zgornjo mejo prometa, pri čemer se uporablja širok razpon produktov financiranja podjetij, kot so obnavljajoči se okvirni krediti in drugi produkti, vključno s posojili. Poleg tega je bila vsem sektorjem dejavnosti dana na voljo splošna shema za zagotavljanje likvidnosti MSP, pa tudi večjim podjetjem, ki bi lahko vključevala naložbeno podporo. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja.

(18)Pandemija COVID-19 je razkrila pomanjkljivosti, kar zadeva pripravljenost in zmogljivost zdravstvenega sistema v Združenem kraljestvu za odzivanje na te izbruhe, zlasti v smislu objektov, osebja in zalog. To je privedlo do izredne namestitve začasnih poljskih bolnišnic za bolnike s COVID-19 v Združenem kraljestvu. Predelovalna industrija v državi je bila pozvana, naj spremeni svoje proizvodne linije, da bi lahko takoj začela proizvajati dodatno medicinsko opremo, kot so primer ventilatorji, in zadovoljila pričakovano raven povpraševanja. Zaradi krize COVID-19 je obstoječe pomanjkanje delovne sile v zdravstvu še večje. Za obvladovanje podobnih kriz v prihodnosti so v Združenem kraljestvu potrebne naložbe v zdravstveni sistem, vključno z učinkovitimi in dobro finančno podprtimi javnozdravstvenimi ukrepi. Te naložbe bi morale biti namenjene zagotavljanju potrebne opreme, objektov in kvalificirane delovne sile ter na splošno zmogljivosti za zagotavljanje vseh pričakovanih rednih zdravstvenih storitev poleg oskrbe bolnikov s COVID–19 ali podobnimi nalezljivimi boleznimi.

(19)Sedanja kriza bo verjetno imela večji učinek na najranljivejše, kar bo še zaostrilo revščino. Tveganje revščine ali socialne izključenosti se je kljub rekordno nizki brezposelnosti povečalo že pred krizo. Visoke so tudi številke, ki zadevajo revščino zaposlenih in revščino otrok. Zmanjševanje socialnih prejemkov in njihove reforme lahko ogrozijo močan učinek zmanjševanja revščine zaradi sistema davčnih ugodnosti v Združenem kraljestvu. Podpora najranljivejšim, tudi otrokom, ki živijo v revščini, bi se lahko še okrepila, zlasti zato, ker naj bi kriza še dodatno povečala dohodkovne neenakosti.

(20)Za Združeno kraljestvo ostaja velik izziv izboljšanje produktivnosti dela. Proizvodnja na uro je znatno nižja v Združenem kraljestvu kot v večini drugih razvitih gospodarstev in je komaj višja kot pred finančno krizo. Rast BDP je temeljila na rasti zaposlovanja, v zadnjem času pa se produktivnost skoraj ni povečala. Čeprav je trg dela v Združenem kraljestvu tesen, je bila produktivnost dela v Združenem kraljestvu od začetka leta 2018 naprej v glavnem enaka. Tudi realna rast plač je ostala počasna. Veliko delov Združenega kraljestva je relativno revnih, z razmeroma nizkimi stopnjami naložb v znanja in spretnosti ter infrastrukturo. Omejene možnosti za poklicno napredovanje ljudi na slabo plačanih delovnih mestih negativno vplivajo na produktivnost in revščino. Te razmere naj bi se nadaljevale in bi se lahko še poslabšale zaradi krize COVID-19. Nedavna pandemija predstavlja tudi velike izzive za sisteme izobraževanja in usposabljanja v Združenem kraljestvu, zlasti zaradi učenja na daljavo in različnega dostopa do strukturiranega učenja. Produktivnost je zato mogoče povečati z reševanjem problemov širših razsežnosti, kot so nizke naložbe v opremo, infrastrukturo ter raziskave in razvoj ter vrzeli v znanjih in spretnostih, zlasti v osnovnih in tehničnih znanjih in spretnostih. Namen Združenega kraljestva je več vlagati v raziskave in inovacije ter izboljšati uporabo obstoječih tehnologij v gospodarstvu.

(21)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V Združenem kraljestvu je prisotno stalno pomanjkanje stanovanjskih nepremičnin. Pojavljajo se omejitve zmogljivosti, stanovanjske nepremičnine pa se še vedno gradijo v manjšem obsegu, kot bi bilo potrebno za zadostitev ocenjenega povpraševanja. Površine in lokacije zemljišč, ki so na voljo za nova stanovanja, so omejene zaradi stroge regulacije trga zemljišč, zlasti v okolici velikih mest. Gradbeni sektor je še naprej ključnega pomena za stanovanjsko vprašanje, pa tudi za doseganje prihodnjih ciljev na področju energetske učinkovitosti in podnebnih sprememb, čeprav je zmanjšanje količine energije za ogrevanje stanovanj zapleteno zaradi starosti stanovanjskih objektov in njihovega počasnega nadomeščanja. Po desetletjih pomanjkanja javnih naložb se je vlada začela ukvarjati s pomanjkljivo infrastrukturo. Dosežen je bil spodbuden napredek na področju naložb v obnovljive vire energije, v energetskem sektorju pa je bilo doseženo znatno zmanjšanje emisij. Vendar se prehod na podnebno nevtralnost še vedno sooča z izzivi v celotnem gospodarstvu. Uporaba cest, železniških in letalskih omrežij v Združenem kraljestvu se približuje meji svojih zmogljivosti, kar prispeva k zastojem in onesnaževanju zraka. Združeno kraljestvo želi biti vodilno, kar zadeva brezemisijska vozila, vendar večina železniškega omrežja še ni elektrificiranega. Čeprav je pokritost omrežij optičnih vlaken v Združenem kraljestvu še vedno skromna, se konkurenca na trgu optičnih vlaken povečuje, saj vlada znatno povečuje javno podporo uvedbi optičnega omrežja. Take naložbe v digitalno infrastrukturo pa mora spremljati izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti, saj ima Združeno kraljestvo strukturni primanjkljaj, kar zadeva strokovno znanje na področju IT.

(22)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala v evropskem semestru do konca prehodnega obdobja.

(23)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Združeno kraljestvo prispevalo k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.

(24)V okviru evropskega semestra za leto 2020 je Komisija izvedla izčrpno analizo ekonomske politike Združenega kraljestva in jo objavila v poročilu o državi za leto 2020. Prav tako je ocenila konvergenčni program za leto 2020, nacionalni reformni program za leto 2020 in ukrepanje po priporočilih, ki jih je Združeno kraljestvo prejelo v prejšnjih letih. Glede na to, da je treba okrepiti splošno ekonomsko upravljanje Unije tako, da se prispevek na ravni Unije vključi v prihodnje nacionalne odločitve, Komisija pri svoji oceni ni upoštevala le pomena teh programov za vzdržno fiskalno in socialnoekonomsko politiko v Združenem kraljestvu, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami Unije.