Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 /* COM/2011/0615 konč. - 2011/0276 (COD) */





{SEC(2011)1141 final} {SEC(2011)1142 final} OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Komisija je 29. junija 2011 sprejela predlog naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020: Proračun za strategijo Evropa 2020[1]. Glavne značilnosti naslednjega svežnja programov so poenostavitev izvajanja politik, osredotočenost na rezultate in okrepljena uporaba pogojenosti. Poenostavitev je bila opredeljena kot glavni cilj v Sporočilu o pregledu proračuna EU[2], Programu za pametno pravno ureditev[3] in navedenem sporočilu o naslednjem večletnem finančnem okviru. Izkušnje kažejo, da v trenutnem programskem obdobju raznolikost in razdrobljenost pravil za izvajanje programov porabe pogosto velja za po nepotrebnem zapleteno, obenem pa se pojavljajo težave pri izvajanju in nadzoru. To povzroča veliko upravno breme upravičencem ter tudi Komisiji in državam članicam, njegov neželen učinek pa je, da lahko potencialne kandidate odvrača od udeležbe v programih, povečuje stopnje napak in povzroča zamude pri izvajanju. To pomeni, da možne koristi programov EU niso v celoti uresničene. Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad (KS), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) (v nadaljevanju: skladi skupnega strateškega okvira – skladi SSO) si prizadevajo za dopolnilne cilje politik, upravljajo pa jih skupaj države članice in Komisija. Zato je pomembno, da se kar najbolj poveča učinkovitost vseh strukturnih instrumentov pri doseganju splošnih in posameznih ciljev iz programov ter da se čim bolje izkoristijo sinergije in učinkovitost različnih instrumentov. To bo možno doseči z učinkovito politiko, pogoji za trden institucionalni in regulativni okvir skladov, večjo usmerjenostjo na rezultate in spremljanjem doseganja dogovorjenih splošnih in posameznih ciljev iz programov ter približevanjem pravil izvajanja in zahtev v zvezi z nadzorom v kar največji meri. Na podlagi tega ta uredba določa skupen niz osnovnih pravil. Razdeljena je na dva dela. V prvem delu je določena vrsta skupnih določb za upravljanje vseh strukturnih instrumentov, zajetih v skupnem strateškem okviru. Te določbe zadevajo splošna načela podpore, kot je partnerstvo, upravljanje na več ravneh, enakost moških in žensk, trajnost in skladnost z veljavnim pravom EU in nacionalnim pravom. Predlog vsebuje tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in programiranja, vključno s seznamom skupnih tematskih ciljev, ki izhajajo iz strategije Evropa 2020, določbami o skupnem strateškem okviru na ravni Unije in pogodbami o partnerstvu, ki morajo biti sklenjene z vsako državo članico. Določa skupen pristop za krepitev naravnanosti k učinkovitosti kohezijske politike, politike razvoja podeželja ter politike pomorstva in ribištva, zato vključuje določbe o pogojenosti in pregledu uspešnosti, pa tudi način spremljanja, poročanja in ocenjevanja. Skupne določbe o izvajanju skladov SSO so določene tudi ob upoštevanju pravil o upravičenosti, za finančne instrumente in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, pa so opredeljene posebne ureditve. Nekatere ureditve upravljanja in nadzora so skupne vsem skladom SSO. V drugem delu so posebne določbe za ESRR, ESS in KS. Te vključujejo določbe, ki se nanašajo na nalogo in cilje kohezijske politike, finančni okvir, posebne ureditve glede programiranja in poročanja, velike projekte in skupne akcijske načrte. V drugem delu so navedene zahteve za sistem upravljanja in nadzora pri kohezijski politiki ter oblikovane posebne ureditve za nadzor in finančno poslovodenje. Obenem bo Komisija zagotovila, da se bodo ohranile sinergije skupne kmetijske politike, dosežene s poenostavitvijo in uskladitvijo prvega (EKJS – Evropski kmetijski jamstveni sklad) in drugega stebra (EKSRP). Močna povezava med EKJS in EKSRP bo torej ostala, ohranile pa se bodo tudi delujoče strukture v državah članicah. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA 2.1. Posvetovanje in strokovna mnenja Uredba je rezultat obsežnih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, vključno z državami članicami, regijami, socialnimi in ekonomskimi partnerji, akademskimi strokovnjaki in mednarodnimi institucijami v okviru priprave predloga za vsak strukturni sklad v finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Uporabili so se rezultati naknadnih ocen programov iz obdobja 2000–2006 ter najrazličnejše študije in nasveti strokovnjakov. Strokovno mnenje za naslednji okvir kohezijske politike so prispevale skupina na visoki ravni za razpravo o prihodnji kohezijski politiki, ki se je med letoma 2009 in 2011 sestala desetkrat, neformalna platforma, ustanovljena za pomoč Komisiji pri razvoju prihodnjih smernic kohezijske politike, in projektna skupina za opredelitev pogojenosti, ki se je sestala trikrat na začetku leta 2011. Javno posvetovanje o sklepih petega poročila o koheziji je potekalo med 12. novembrom 2010 in 31. januarjem 2011. Skupaj je prispelo 444 prispevkov. Povzetek rezultatov je bil objavljen 13. maja 2011.[4] Javno posvetovanje o prihodnosti razvoja podeželja je potekalo med 23. novembrom 2010 in 25. januarjem 2011, 12. januarja 2011 pa se je svetovalni odbor sestal z zainteresiranimi stranmi[5]. Komisija je prejela skupaj 517 prispevkov. 44 % prispevkov organizacij je prišlo iz sektorja gojenja in predelave, 40 % pa so jih prispevale nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, okoljske organizacije, možganski trusti in raziskovalni inštituti, pa tudi razvojne organizacije, sektor trgovine in potrošniške organizacije. V posvetovanju so sodelovale tudi druge organizacije (12 %): organizacije za varovanje zdravja, organi za upravljanje voda in predstavniki civilne družbe. Aprila 2009 je bila po javnem posvetovanju sprejeta zelena knjiga o reformi skupne ribiške politike[6]. Poleg javnega posvetovanja je bilo organiziranih tudi približno 200 srečanj z državami članicami, Svetovalnim odborom za ribištvo in akvakulturo (ACFA) in regionalnimi svetovalnimi sveti, ribiško industrijo, sektorjem predelave in trženja, sindikati, nevladnimi organizacijami in raziskovalno skupnostjo. Med pomembnejše spadajo: (i) dve srečanji z državami članicami, na katerih se je razpravljalo o prihodnjem financiranju, v Gentu (12.–14. septembra 2010) in Noordwijku (9.–11. marca 2011); (ii) poseben seminar o prihodnosti Evropskega sklada za ribištvo (ESR), na katerem so sodelovale zainteresirane strani iz industrije, sindikatov in držav članic v Bruslju (13. aprila 2010 ); (iii) konferenca o prihodnosti lokalnega razvoja ribiških območij v Bruslju (12.–13. aprila 2011). Iz rezultatov različnih javnih posvetovanj, ki so potrdila naslednje, je mogoče ugotoviti več skupnih sklepov: – večina zainteresiranih strani je pozvala k nadaljnji finančni podpori teh politik; – podpora EU bi se morala osredotočati na številne prednostne naloge, različne politike pa bi morale biti usklajene s strategijo Evropa 2020; – zainteresirane strani so zlasti glede kohezijske politike pozvale k bolj ciljno usmerjenem pristopu in odločno podprle preglednejši in poenostavljen sklop postopkov finančnega poslovodenja. Večina zainteresiranih strani je pozvala k celovitejšem pristopu ali združenim strategijam z drugimi politikami in finančnimi instrumenti EU. 2.2. Ocena učinka Ta predlog temelji na treh ocenah učinka: eni za ESRR, KS in ESS skupaj; ter po eni za EKSRP in ESPR. V teh ocenah učinka so analizirane teme, kot so dodana vrednost EU, učinkovitost in izvajanje politik ter poenostavitev in uskladitev pravil. Možnosti, ocenjene v ocenah učinka, so se nanašale na (i) izboljšanje zmogljivosti politik za zagotavljanje evropske dodane vrednosti, (ii) povečanje uspešnosti politik in (iii) poenostavitev – zmanjšanje upravnih stroškov in zmanjšanje tveganja napake. 2.2.1. Zagotavljanje evropske dodane vrednosti Za zagotavljanje večje evropske dodane vrednosti morajo strukturnimi programi: a) svojo podporo osredotočati na prednostne naloge EU in b) se usklajevati z drugimi politikami EU in finančnimi instrumenti. Strategija Evropa 2020 kot jasen okvir za opredelitev prioritet pri dodeljevanju sredstev določa pregledne skupne cilje, vključno z glavnimi cilji in vodilnimi pobudami. Med zainteresiranimi stranmi obstaja široko soglasje o vlogi različnih politik (kohezijske politike, politike razvoja podeželja ter politike pomorstva in ribištva) glede prispevka k doseganju ciljev strategije Evropa 2020[7] Glede osredotočenja na prednostne naloge EU so obravnavane možnosti vključevale prožen pristop k osredotočenju na podlagi določb o namenitvi sredstev, bolj prepoznavno in poglobljeno povezavo z glavnimi cilji strategije Evropa 2020 in celovite smernice, zagotovitev kritične mase za ESS ter osredotočenje prednostnih nalog EU samo na manj razvite države članice. Prednostna je možnost, ki se nanaša na vzpostavitev močne povezave s cilji strategije Evropa 2020, kar bi najbolj spodbudilo doseganje glavnih ciljev. Glede usklajevanja z drugimi politikami in finančnimi instrumenti EU so obravnavane možnosti vključevale ohlapno uskladitev na podlagi nezavezujočih strateških smernic Skupnosti, boljšo uskladitev s cilji strategije Evropa 2020 na podlagi skupnega strateškega okvira in pogodbe o partnerstvu ter možnost uskladitve z drugimi politikami in finančnimi instrumenti EU, ki ne presega formalne skladnosti. Šteje se, da ureditve za strateško načrtovanje, ki vključujejo skupni strateški okvir na ravni Unije in pogodbe o partnerstvu na nacionalni ravni, zagotavljajo učinkovito usklajevanje med politikami in instrumenti Unije. 2.2.2. Povečanje uspešnosti politike Učinkovitost različnih strukturnih instrumentov je odvisna od učinkovitih političnih, regulativnih in institucionalnih okvirov. V mnogih sektorjih je za reševanje ozkih grl pri učinkoviti rasti potrebna kombinacija strateških in regulativnih pogojev ter javnih naložb. Možnosti, obravnavane v tem okviru, so bile: a) status quo (makrofiskalna pogojenost v okviru Kohezijskega sklada, postopkovna skladnost ter skladnost s sektorsko zakonodajo in strateškimi okviri EU, čeprav ob nesistematični uporabi, brez določb o uspešnosti); b) predhodne pogojenosti, ki morajo biti izpolnjene pred sprejetjem programov; c) naknadne pogojenosti, ki vključujejo okvir uspešnosti in rezervo za uspešnost; d) strožja makrofiskalna pogojenost in e) kombinirana možnost. Prednostna možnost je bila kombinirana možnost, saj bi omogočila obravnavanje predpogojev, potrebnih za učinkovito uporabo skladov SSO, in zagotovila spodbude za uresničitev vnaprej določenih splošnih in posameznih ciljev ter uskladila izvajanje programov z gospodarskim upravljanjem Unije. 2.2.3. Poenostavitev – zmanjšanje upravnih stroškov in zmanjšanje tveganja napake Dobro, uspešno in učinkovito upravljanje strukturnih instrumentov zahteva ustrezne, učinkovite in pregledne sisteme, ki vključujejo vse zadevne uprave. Ti sistemi morajo za doseganje ciljev politike zagotoviti izbor visokokakovostnih dejavnosti in njihovo učinkovito izvajanje. Sistemi upravljanja in nadzora morajo tudi preprečevati in odkrivati nepravilnosti, vključno z goljufijami, in zagotoviti pravilnost izdatkov. Obenem mora biti sistem izvajanja čim bolj enostaven in racionaliziran, da se zagotovi učinkovito izvajanje in zmanjšajo upravne obremenitve za upravičence. Obravnavane možnosti za kohezijsko politiko so vključevale različne možnosti povračila (na podlagi dejanskih stroškov in poenostavljenih metodologij za njihov izračun), e-upravljanja in zagotovila. Možnosti se razlikujejo predvsem glede stopnje sodelovanja Komisije v oceni sistemov upravljanja in nadzora, razpoložljivosti možnosti povračila, povezanega z rezultati, in mehanizmov za spodbujanje e-upravljanja v vsakodnevnem upravljanju sredstev EU. Prednostna možnost je sorazmerni pristop, ki vključuje ureditev nadzora na podlagi tveganja, vrsto možnosti povračila, in napredno e-upravljanje na ravni držav članic in regij, saj bi lahko omogočil znatno zmanjšanje stroškov nadzora, zmanjšanja obremenitev in bi tudi bolj upoštevalo načelo subsidiarnosti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Ukrepanje EU utemeljujejo cilji iz člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in načelo subsidiarnosti. Pravica do ukrepanja iz člena 175 PDEU izrecno določa, da mora Unija to politiko izvajati v okviru strukturnih skladov, v povezavi s členom 177, ki opredeljuje vlogo KS. Cilji ESS, ESRR in KS so določeni v členih 162, 176 in 177 PDEU. Ukrepi v zvezi s kmetijstvom in ribištvom so upravičeni s členoma 38 in 39 PDEU. V členu 174 PDEU je določeno, da se posebna pozornost namenja podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam. Člen 349 PDEU določa sprejetje posebnih ukrepov za upoštevanje strukturno pogojenih socialnih in gospodarskih razmer v najbolj oddaljenih regijah, katerih posebne značilnosti močno otežujejo njihov razvoj. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE V predlogu Komisije za večletni finančni okvir je za obdobje 2014–2020 predvidenih 376 milijard EUR za ekonomsko, socialno in ozemeljsko kohezijo. Predlagani proračun 2014–2020 || milijard EUR manj razvite regije regije v prehodu bolj razvite regije teritorialno sodelovanje Kohezijski sklad dodatna sredstva za najbolj oddaljene in redko poseljene regije || 162,6 38,9 53,1 11,7 68,7 0,926 Instrument za povezovanje Evrope za promet, energijo, IKT || 40 (z dodatnimi 10 milijardami EUR namenskih sredstev v Kohezijskem skladu) *Vsi zneski so izraženi v stalnih cenah za leto 2011. Predlog Komisije je določil tudi minimalne deleže za ESS za vsako kategorijo regij z namenom, da se poveča prispevek skladov SSO k doseganju ključnih ciljev strategije Evropa 2020. Z uporabo teh deležev sredstva ESS predstavljajo najmanj 25 % celotnih proračunskih sredstev, namenjenih za kohezijsko politiko, tj. 84 milijard EUR. Vendar je treba opozoriti, da navedena minimalna sredstva, namenjena ESS, vključujejo proračun za prihodnji predlog Komisije v zvezi s pomočjo v hrani za najbolj ogrožene skupine prebivalstva. Predlog Komisije za financiranje EKSRP in ESPR bo vključen v uredbe za posamezne sklade. 5. POVZETEK VSEBINE UREDBE 5.1. Skupne določbe, ki urejajo vse sklade SSO 5.1.1. Splošna načela Splošna načela, ki urejajo podporo vsem skladom SSO, bodo vključevala partnerstvo in upravljanje na več ravneh, skladnost z veljavnim pravom EU in nacionalnim pravom, spodbujanje enakosti moških in žensk ter trajnostni razvoj. Pri tem bo Komisiji v okviru ESS še naprej pomagal odbor iz člena 163 Pogodbe, sestavljen iz enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev in enega predstavnika organizacij delodajalcev iz vsake države članice. 5.1.2. Strateški pristop Komisija za čim večji vpliv politike pri izvajanju evropskih prednostnih nalog predlaga okrepitev postopka strateškega načrtovanja programov. To vključuje določitev seznama tematskih ciljev v Uredbi v skladu s strategijo Evropa 2020: (1) krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij; (2) povečanje dostopa do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti; (3) povečanje konkurenčnosti malih in srednje velikih podjetij, kmetijskega sektorja (za EKSRP) ter sektorja ribištva in akvakulture (za ESPR); (4) podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih; (5) spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj; (6) varstvo okolja in spodbujanje učinkovite rabe virov; (7) spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah; (8) spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delovne sile; (9) spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini; (10) vlaganje v izobraževanje, spretnosti in vseživljenjsko učenje, (11) povečanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovite javne uprave. Skupni strateški ovir bo zagotovil prenos splošnih in posameznih ciljev prednostnih nalog Unije, tj. pametna, trajnostna in vključujoča rast, v ključne ukrepe za ESRR, KS, ESS, EKSRP in ESPR, kar bo zagotovilo celovito uporabo skladov SSO pri uresničevanju skupnih ciljev. V pogodbah o partnerstvu med Komisijo in posameznimi državami članicami se bodo določile obveznosti partnerjev na nacionalni in regionalni ravni ter Komisije. Pogodbe bodo povezane s cilji strategije Evropa 2020 in nacionalnimi programi reform. V njih bodo določeni celostni pristop za teritorialni razvoj, ki ga bodo podpirali vsi skladi SSO, ter cilji, določeni na podlagi dogovorjenih kazalnikov, strateških naložb in drugih pogojenosti. Vključevale bodo tudi obveznosti glede letnega poročanja o napredku v letnih poročilih o kohezijski politiki, politiki razvoja podeželja in drugih oblikah poročanja javnosti. 5.1.3. Pogojenosti in uspešnost Za povečanje uspešnosti bodo uvedene nove določbe o pogojenosti, da se zagotovi, da bo financiranje EU močna pobuda državam članicam pri uresničevanju splošnih in posameznih ciljev strategije Evropa 2020. Pogojenost bo v obliki predhodnih pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, preden se sredstva izplačajo, in naknadnih pogojev, s katerimi bo sprostitev dodatnih sredstev vezana na uspešnost. Razlog za zaostritev predhodne pogojenosti za te sklade je zagotoviti vzpostavitev pogojev, potrebnih za njihovo učinkovito podporo. Pretekle izkušnje kažejo, da so uspešnost naložb, financiranih s skladi, v nekaterih primerih zmanjšali ozka grla v politiki ter regulativni in institucionalni okviri. Pojem pogojenosti v okviru kohezijske politike ni nov. V zaporednih programskih obdobjih je bilo uvedenih več mehanizmov za povečanje učinkovitosti ukrepov. Nekateri so povezani z disciplino pri upravljanju in nadzoru, drugi s strateškimi in regulativnimi okviri ter upravnimi zmogljivostmi. Vendar pa izkušnje pri uporabi pogojenosti kažejo na razlike med programi. Zato je upravičena bolj pregledna in sistematična uporaba. Naknadna pogojenost bo okrepila osredotočenost na uspešnost in izpolnjevanje ciljev strategije Evropa 2020. Temeljila bo na doseganju mejnikov pri ciljih za učinke in rezultate programov, povezanih s cilji iz strategije Evropa 2020, iz pogodbe o partnerstvu. Pet odstotkov proračuna ustreznih skladov se bo prihranilo in med vmesnim pregledom uspešnosti dodelilo državam članicam, katerih programi dosegajo mejnike. Poleg rezerve za uspešnost se bo zaradi neuspeha pri doseganju mejnikov financiranje lahko začasno ustavilo, zaradi zelo slabih rezultatov pri izpolnjevanju ciljev programa pa preklicalo. Komisija za zagotovitev, da učinkovitosti pri uporabi sredstev ne bodo zmanjševale neustrezne makrofiskalne politike, predlaga zaostritev pravil o makrofiskalni pogojenosti sredstev iz skladov ter njihovo uskladitev z novimi izvršilnimi ukrepi pakta za stabilnost in rast, sprejetimi v okviru šestega svežnja za gospodarsko upravljanje. Obenem se lahko uporabi višja stopnja sofinanciranja (za 10 odstotnih točk), če država članica prejema finančno pomoč v skladu s členoma 136 in 143 PDEU, s čimer bi bili nacionalni proračuni v času fiskalne konsolidacije nekoliko razbremenjeni, hkrati pa bi se ohranila enaka splošna raven financiranja EU. 5.1.4. Ureditve skupnega upravljanja V predlogu je določen sistem upravljanja in nadzora, ki je podoben za vse instrumente z deljenim upravljanjem in temelji na skupnih načelih. Uvaja se sistem nacionalne akreditacije za poudarjanje zavezanosti držav članic dobremu finančnemu poslovodenju. Ureditve, ki podpirajo zagotovitev Komisije glede pravilnosti izdatkov, so bile usklajene, uvedeni pa so bili novi skupni elementi, kot so izjava o zanesljivosti upravljanja in letna potrditev obračuna. 5.1.5. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost Države članice bodo imele možnost uporabe skupnih postopkov za pripravo, pogajanje, upravljanje in izvajanje, k uporabi te možnosti pa se bodo spodbujale zlasti, ko je potreba po boljšem usklajevanju človeškega kapitala in infrastrukturnih naložb največja. Skladi SSO morajo obravnavati različne razvojne potrebe na podregionalni in lokalni ravni. Komisija za lažje izvajanje večrazsežnostnih in medsektorskih ukrepov predlaga okrepitev pobud, ki jih vodi skupnost, spodbujanje izvajanja celovitih lokalnih razvojnih strategij in oblikovanje lokalnih akcijskih skupin, ki temeljijo na izkušnjah pristopa Leader. 5.1.6. Finančni instrumenti Poleg financiranja z nepovratnimi sredstvi se predlaga, da bi se podpora za podjetja in projekte, od katerih se pričakuje ustvarjanje znatnih finančnih donosov, zagotavljala predvsem prek inovativnih finančnih instrumentov. Finančni instrumenti bodo sicer ostali podobni kot v obdobju 2007–2013, vendar bi bilo treba opozoriti na več elementov poenostavitve. Prvič, Komisija bo zagotovila vnaprej pripravljene rešitve z dostopom do finančnih instrumentov, vzpostavljenih na ravni EU, ter vzorce nacionalnega in regionalnega financiranja na podlagi standardnih pogojev, ki jih določi Komisija. Drugič, predlog zagotavlja jasen okvir za izvajanje teh instrumentov in odpravlja nejasnosti v zvezi s pravnim okvirom za obdobje 2007–2013, kar povečuje pravno varnost za vse pogodbene stranke. Tretjič, finančni instrumenti se bodo v prihodnosti lahko uporabljali za vse vrste naložb in upravičencev, kar pomeni znatno povečanje možnosti uporabe teh inovativnih instrumentov. 5.1.7. Spremljanje in ocenjevanje Skupne določbe za vse sklade SSO na področju spremljanja in ocenjevanja vključujejo vlogo in sestavo odbora za spremljanje, letna poročila o izvajanju, letne pregledovalne sestanke, poročila o napredku pri izvajanju pogodbe o partnerstvu, predhodna in naknadna ocenjevanja. 5.1.8. Poenostavljena in racionalizirana pravila za upravičenost Zdaj se številni upravičenci, ki uporabljajo sredstva iz različnih instrumentov Unije za financiranje, soočajo z različnimi pravili za upravičenost, kar povečuje zapletenost upravljanja in s tem tudi tveganje napak. Zato so bili poudarjeni ukrepi za zagotavljanje sorazmernosti upravnih stroškov in zmanjšanja upravnega bremena, povezanega z upravljanjem sredstev EU s strani upravičencev. Cilj je čim bolj uskladiti navedena osnovna pravila za instrumente, ki se izvajajo na podlagi deljenega upravljanja, da se zmanjša število različnih pravil, ki se uporabljajo. Poenostavljene možnosti obračuna stroškov, kot so pavšalni zneski in povprečnine, zagotavljajo državam članicam sredstvo za uvedbo upravljanja, usmerjenega v učinkovitost, na ravni posameznih dejavnosti. Skupne določbe o izvajanju vključujejo skupna pravila o upravičenih izdatkih, različnih oblikah finančne podpore, poenostavljenih stroških in trajnosti dejavnosti. V predlogu so določena tudi skupna načela za sisteme upravljanja in nadzora. Veljavna pravila o upravnih stroških in sistemih nadzora bodo v okviru skupne kmetijske politike (SKP) ohranjena. 5.2. Splošne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS in KS V tretjem delu te uredbe so opredeljeni naloga in cilji kohezijske politike, geografska pokritost podpore, finančni viri in načela pomoči, programiranje, veliki projekti, skupni akcijski načrti, teritorialni razvoj, spremljanje in ocenjevanje, obveščanje in komuniciranje, upravičenost izdatkov ter sistemi za upravljanje in nadzor. 5.2.1. Geografska pokritost podpore To vključuje razlikovanje na manj razvite regije, regije v prehodu in bolj razvite regije. Manj razvite regije: V skladu s PDEU bo ostala podpora manj razvitim regijam pomembna prednostna naloga kohezijske politike. Glede na naraščajočo negotovost na svetovni ravni bo zmanjšanje zaostanka v ekonomskem in socialnem razvoju nekaterih regij zahtevalo dolgoročna stalna prizadevanja. V to kategorijo spadajo regije z BDP na prebivalca, ki je nižji od 75 % povprečnega BDP EU-27. Regije v prehodu: Uvedena bo nova kategorija regij – regije v prehodu – s katero se bo nadomestil sedanji sistem postopnega opuščanja in postopnega uvajanja. Ta kategorija bo zajemala vse regije, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 90 % povprečja EU-27. Bolj razvite regije: Medtem ko ukrepanje v manj razvitih regijah ostaja prednostna naloga kohezijske politike, obstajajo pomembni izzivi, ki zadevajo vse države članice, kot so svetovna konkurenčnost gospodarstva, ki temelji na znanju, prehod na nizkoogljično gospodarstvo in družbena polarizacija, ki jo zaostrujejo trenutne gospodarske razmere. Ta kategorija zadeva regije z BDP na prebivalca nad 90 % povprečnega BDP EU-27. Vse regije, v katerih je bil v obdobju 2007–2013 BDP na prebivalca manj kot 75 % povprečja EU-25 v referenčnem obdobju, vendar je presegel 75 % povprečja EU-27, bodo prejele dve tretjini sredstev, dodeljenih za obdobje 2007–2013. Za vsako kategorijo regij se določijo minimalni deleži ESS (25 % za regije iz cilja konvergenca, 40 % za regije v prehodu in 52 % za regije iz cilja konkurenčnost). KS bo z naložbami v prometna omrežja TEN-T in okolje podpiral države članice, katerih BND na prebivalca ne dosega 90 % povprečja EU-27. Del sredstev Kohezijskega sklada (10 milijard EUR) bo namenjenih financiranju ključnih prometnih omrežij v okviru instrumenta za povezovanje Evrope. Izkušnje v zvezi s sedanjim finančnim okvirom kažejo, da ima veliko držav članic težave pri črpanju velikih zneskov sredstev EU v omejenem časovnem obdobju. Poleg tega so nekatere države zaradi svojih proračunskih razmer težje sprostile sredstva, potrebna za zagotovitev nacionalnega sofinanciranja. Komisija za izboljšanje črpanja sredstev predlaga več ukrepov: – določitev zgornje meje za dodelitev kohezijskih sredstev na 2,5 % BDP; – določitev zgornje meje sofinanciranja vsake prednostne osi v okviru operativnih programov na 85 % v manj razvitih in najbolj oddaljenih regijah (v nekaterih primerih 80 % oziroma 75 %), 60 % v regijah v prehodu in 50 % v bolj razvitih regijah; – vključitev nekaterih pogojev glede izboljšanja upravnih zmogljivosti v pogodbe o partnerstvu. 5.2.2. Okrepljeno strateško programiranje, usmerjeno v rezultate Komisija predlaga postopek programiranja, ki je bolj usmerjen k rezultatom, s čimer bi zagotovili, da bi imeli programi kohezijske politike jasno logiko ukrepanja, bili usmerjene k rezultatom, in vključevali ustrezne določbe za celostni pristop k razvoju in učinkovitemu izvajanju skladov. Komisija še zlasti predlaga uvedbo skupnih akcijskih načrtov – to so dejavnosti, ki vključuje skupino projektov kot del operativnega programa, s posebnimi cilji, kazalniki rezultatov in učinka, dogovorjene med državo članico in Komisijo. Zagotavljajo poenostavljen sistem upravljanja in nadzora, ki je usmerjen k rezultatom. 5.2.3. Racionalizacija finančnega poslovodenja in nadzora V okviru sistema upravljanja in nadzora je treba zagotoviti ravnotežje med stroški upravljanja in nadzora ter vključenimi tveganji. Vloga Komisije v predhodnem pregledu nacionalnih sistemov upravljanja in nadzora bo sorazmerna, ker bo obvezni pregled Komisije nadomestil pristop, ki temelji na oceni tveganja. Manjši programi bodo izvzeti iz pregleda Komisije. Pristop, ki temelji na oceni tveganja, zmanjšuje upravne stroške, povezane z manjšimi programi in dobrim upravljanjem. Tak pristop tudi krepi zagotovila, ker se viri Komisije lahko učinkoviteje uporabijo in usmerijo v bolj tvegana področja. Z elektronskim upravljanjem podatkov se lahko najbolj zmanjša upravno breme ter hkrati povečajo možnosti nadzora nad projekti in izdatki. Zato se predlaga, naj vse države članice do konca leta 2014 vzpostavijo sisteme, ki bodo upravičencem omogočali predložitev vseh informacij z elektronsko izmenjavo podatkov. Ena od težav, povezanih s sistemom finančnega poslovodenja v programskem obdobju 2007–2013, je splošno pravilo, da je treba vsa dokazila za posamezne dejavnosti hraniti tri leta po zaključku programa. V predlogu je zato predvideno obvezno letno zaprtje zaključenih dejavnosti ali izdatkov v okviru letne potrditve obračuna. Cilj tega je zmanjšati breme, povezano z dolgotrajnim hranjenjem dokumentov za posamezne upravičence, in tveganja, povezana z izgubo revizijske sledi. 2011/0276 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 177 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[9], ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča[10], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 174 Pogodbe določa, da si Unija za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije prizadeva zmanjšati razlike v stopnji razvoja različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, zlasti podeželja, območij, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regij, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer. Unija mora v skladu s členom 175 Pogodbe podpirati uresničevanje teh ciljev z delovanjem v okviru Usmerjevalnega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropske investicijske banke in drugih instrumentov. (2) V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, s katerimi je bila sprejeta strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, morajo Unija in države članice izvajati pametno, trajnostno in vključujočo rast, spodbujati skladen razvoj Unije in zmanjševati regionalne razlike. (3) Za izboljšanje usklajevanja in uskladitev izvajanja skladov za podporo v okviru kohezijske politike, to so Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad (KS), s skladi za razvoj podeželja, to je Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ter pomorstvom in ribištvom, in sicer Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo (ESPR), je treba sprejeti skupne določbe za vse te sklade (skladi skupnega strateškega okvira – skladi SSO). Poleg tega ta uredba vsebuje določbe, ki so skupne ESRR, ESS in KS, vendar se ne uporabljajo za EKSRP in ESPR. Zaradi posebnosti vsakega sklada SSO je v ločenih uredbah treba opredeliti posebna pravila, ki se uporabljajo za vsak sklad SSO in cilj evropskega teritorialnega sodelovanja v okviru ESRR. (4) Glede skupne kmetijske politike (SKP) so bile s prilagajanjem in usklajevanjem pravil upravljanja in nadzora za prvi (Evropski kmetijski jamstveni sklad – EKJS) in drugi steber (EKSRP) SKP dosežene znatne sinergije. Močna povezava med EKJS in EKSRP torej mora ostati, ohraniti pa se morajo tudi delujoče strukture v državah članicah. (5) Najbolj oddaljene regije morajo biti upravičene do posebnih ukrepov in dodatnega financiranja, da se izravnajo omejitve, ki so posledica dejavnikov iz člena 349 Pogodbe. (6) Za zagotavljanje pravilne in dosledne razlage določb ter večje pravne varnosti držav članic in upravičencev je treba opredeliti nekatere pojme, ki se uporabljajo v uredbi. (7) Ta uredba je sestavljena iz treh delov, od katerih prvi del vsebuje uvodne izjave in opredelitve, drugi pravila, ki se uporabljajo za vse sklade SSO, tretji pa določbe, ki se uporabljajo samo za ESRR, ESS in KS (skladi). (8) V skladu s členom 317 Pogodbe je treba glede deljenega upravljanja določiti pogoje, ki Komisiji omogočajo izvrševanje pristojnosti za izvajanje splošnega proračuna Evropske unije, in razjasniti pristojnosti pri sodelovanju z državami članicami. Ti pogoji morajo Komisiji omogočiti, da se prepriča, ali države članice uporabljajo sklade SSO zakonito in pravilno ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja v smislu Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[11]. Države članice in organi, ki so jih države članice določile za navedeni namen, morajo biti odgovorni za izvajanje programov na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom države članice. Te določbe zagotavljajo tudi, da je pozornost namenjena potrebi po zagotavljanju komplementarnosti in doslednosti ukrepanja Unije, sorazmernosti upravnih ureditev in zmanjšanju upravnih bremen upravičencev skladov SSO. (9) Država članica mora za pogodbo o partnerstvu in vsak posamezen program organizirati partnerstvo s predstavniki pristojnih regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih organov, gospodarskimi in socialnimi partnerji, organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z nevladnimi organizacijami, in organi, odgovornimi za enakost in nediskriminacijo. Namen takega partnerstva je spoštovati načelo upravljanja na več ravneh, zagotoviti lastništvo načrtovanih ukrepov zainteresiranih strani ter razvijanje izkušenj in strokovnega znanja zadevnih akterjev. Komisijo je treba pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov, ki vzpostavljajo kodeks dobre prakse, da se zagotovi dosledna vključenost partnerjev v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje pogodb o partnerstvu in programov. (10) Dejavnosti skladov SSO in dejavnosti, ki jih podpirajo, morajo biti skladne z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, ki je neposredno ali posredno povezan z izvajanjem dejavnosti. (11) Unija mora imeti v okviru prizadevanj za krepitev ekonomske, teritorialne in socialne kohezije na vseh stopnjah izvajanja skladov SSO za cilj odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (12) Cilji skladov SSO se morajo uresničevati v okviru trajnostnega razvoja in ob spodbujanju cilja Unije o varovanju in izboljšanja okolja iz člena 11 in 19 Pogodbe, ob upoštevanju načela, da onesnaževalec plača. Države članice morajo z metodologijo, ki jo z izvedbenim aktom sprejme Komisija, zagotoviti informacije o podpori ciljev na področju podnebnih sprememb, ki so v skladu z načrtom, da se vsaj 20 % proračuna Unije nameni temu cilju. (13) Skladi SSO morajo za uresničitev splošnih in posameznih ciljev strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast svojo podporo osredotočiti na omejeno število skupnih tematskih ciljev. Natančno področje uporabe skladov SSO se določi v pravilih za posamezne sklade in je lahko omejeno na le nekatere tematske cilje, opredeljene v tej uredbi. (14) Komisija mora z delegiranim aktom sprejeti skupni strateški okvir, ki oblikuje cilje Unije v ključne ukrepe za sklade SSO, da se zagotovi jasnejša strateška usmeritev programiranja na ravni držav članic in regij. Skupni strateški okvir mora olajšati sektorsko in teritorialno usklajevanje ukrepanja Unije v okviru skladov SSO ter z drugimi zadevnimi politikami in instrumenti Unije. (15) Skupni strateški okvir mora zato opredeliti ključna področja podpore, teritorialne izzive, ki jih je treba obravnavati, cilje politike, prednostna področja za dejavnosti sodelovanja, usklajevalne mehanizme in mehanizme za skladnost in doslednost z gospodarskimi politikami držav članic in Unije. (16) Vsaka država članica mora na podlagi skupnega strateškega okvira, ki ga sprejme Komisija, v sodelovanju s partnerji in po posvetovanju s Komisijo pripraviti pogodbo o partnerstvu. Pogodba o partnerstvu mora prenesti elemente iz skupnega strateškega okvira v nacionalni kontekst in določiti trdne zaveze doseganju ciljev Unije s programiranjem skladov SSO. (17) Države članice morajo svojo podporo osredotočiti na zagotavljanje znatnega prispevka k doseganju ciljev Unije v skladu s posebnimi nacionalnimi in regionalnimi razvojnimi potrebami. Predhodne pogojenosti morajo biti opredeljene, da se zagotovijo potrebni okvirni pogoji za učinkovito uporabo podpore Unije. Izpolnjevanje navedenih predhodnih pogojenosti mora Komisija oceniti v okviru svoje ocene pogodbe o partnerstvu in programov. Kadar predhodna pogojenost ni izpolnjena, je treba Komisijo pooblastiti za začasno ustavitev plačil programom. (18) Za vsak program mora biti opredeljen okvir uspešnosti z namenom spremljanja napredka pri doseganju splošnih in posameznih ciljev vsakega programa v programskem obdobju. Komisija mora leta 2017 in 2019 v sodelovanju z državami članicami izvesti pregled uspešnosti. Za leto 2019 je treba predvideti in dodeliti rezervo za uspešnost, če so bili doseženi mejniki, določeni v okviru uspešnosti. Zaradi raznolikosti in večnacionalne narave programov evropskega teritorialnega sodelovanja rezerva za uspešnost zanje ni predvidena. Kadar mejniki ali cilji niso doseženi, Komisija lahko začasno ustavi plačila programu oziroma ob koncu programskega obdobja uporabi finančne popravke, da se prepreči potratna ali neučinkovita poraba proračuna Unije. (19) Z vzpostavitvijo tesnejše povezave med kohezijsko politiko in gospodarskim upravljanjem Unije se bo zagotovilo, da bo uspešnost izdatkov v okviru skladov SSO podprta z dobrimi gospodarskimi politikami in bodo lahko skladi SSO po potrebi preusmerjeni v reševanje gospodarskih težav države. Ta postopek mora biti postopen, začeti pa se mora s spremembami pogodbe o partnerstvu in programov v podporo priporočilom Sveta za odpravo makroekonomskih neravnotežij ter socialnih in ekonomskih težav. Če se država članica kljub okrepljeni uporabi skladov SSO ne odzove z učinkovitimi ukrepi v okviru postopka gospodarskega upravljanja, mora biti Komisija pooblaščena, da začasno ustavi del ali vsa plačila in obveznosti. Odločitve o začasni ustavitvi morajo biti sorazmerne in učinkovite ter morajo upoštevati učinek posameznih programov na obravnavo ekonomskih in socialnih razmer v ustrezni državi članici in prejšnje spremembe pogodbe o partnerstvu. Komisija mora pri odločanju o začasni ustavitvi spoštovati enako obravnavo držav članic, pri čemer mora upoštevati zlasti učinek začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice. Ko zadevna država članica ustrezno ukrepa, je treba začasno ustavitev prekiniti in državi članici znova omogočiti uporabo sredstev. (20) Da se zagotovi poudarek na doseganju ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, je treba opredeliti skupne elemente za vse programe. Za zagotavljanje doslednosti ureditev programiranja za sklade SSO je treba uskladiti postopke za sprejem in spreminjanje programov. Programiranje mora zagotoviti usklajenost s skupnim strateškim okvirom in pogodbo o partnerstvu, usklajevanje skladov SSO med seboj in z drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti ter Evropsko investicijsko banko. (21) S Pogodbo je bila k ciljem ekonomske in socialne kohezije dodana tudi teritorialna kohezija in pri tem je treba obravnavati vlogo mest, funkcionalnih geografskih območij in podregionalnih območij, ki se soočajo s posebnimi geografskimi in demografskimi težavami. Zato je za boljše sproščanje potenciala na lokalni ravni z določitvijo skupnih pravil in tesno usklajenostjo vseh skladov SSO treba okrepiti in olajšati izvajanje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Odgovornost za izvajanje lokalnih razvojnih strategij je kot bistveno načelo treba dati lokalnim akcijskim skupinam, ki zastopajo interese skupnosti. (22) Finančni instrumenti so vse pomembnejši zaradi njihovega učinka finančnega vzvoda na sklade SSO, ker lahko združujejo različne javne in zasebne vire za podporo ciljev javne politike prek obnovljivih oblik financiranja, kar dolgoročno zagotavlja trajnostnejšo podporo. (23) Finančni instrumenti, ki jih podpirajo skladi SSO, se morajo uporabljati za učinkovito zadovoljevanje posebnih tržnih potreb v skladu s cilji programov in ne smejo izriniti zasebnega financiranja. Odločitev o financiranju podpornih ukrepov s finančnimi instrumenti je zato treba sprejeti na podlagi predhodne analize. (24) Finančni instrumenti morajo biti oblikovani in izvajani tako, da spodbujajo znatno udeležbo zasebnih vlagateljev in finančnih institucij na podlagi ustrezne delitve tveganja. Da so finančni instrumenti dovolj zanimivi za zasebni sektor, se morajo oblikovati in izvajati prožno. Zato se morajo organi upravljanja odločiti o najustreznejših oblikah izvajanja finančnih instrumentov za zadovoljevanje posebnih potreb ciljnih regij v skladu s cilji ustreznega programa. (25) Upravni organi morajo imeti možnost, da vire iz programov prispevajo k finančnim instrumentom, vzpostavljenim na ravni Unije ali regionalni ravni. Organi upravljanja morajo imeti tudi možnost neposrednega izvajanja finančnih instrumentov prek posebnih skladov ali sredstev skladov. (26) Znesek virov, ki se kadar koli plača finančnim instrumentom iz skladov SSO, mora ustrezati znesku, potrebnemu za izvedbo načrtovanih naložb in plačil končnim prejemnikom, vključno s stroški in provizijami za upravljanje, določenimi na podlagi poslovnih načrtov in napovedi denarnih tokov za vnaprej opredeljeno obdobje, ki ne bi smelo biti daljše od dveh let. (27) Treba je določiti posebna pravila v zvezi z zneski, ki se sprejmejo kot upravičeni izdatki ob zaključku, da se zagotovi, da se zneski, vključno s stroški in provizijami za upravljanje, plačani finančnim instrumentom iz skladov SSO, učinkovito uporabijo za naložbe in plačila končnim prejemnikom. Določiti je treba tudi posebna pravila v zvezi s ponovno uporabo virov, ki jih je mogoče pripisati podpori iz skladov SSO, vključno z uporabo virov, ki ostanejo po zaključku programov. (28) Države članice morajo spremljati programe, da preverijo izvajanje in napredek pri doseganju ciljev programov. Zato je ustanoviti odbore za spremljanje skladov SSO ter določiti njihovo sestavo in naloge. Za lažje usklajevanje med skladi SSO bi se lahko ustanovili skupni odbori za spremljanje. Za zagotovitev uspešnosti morajo imeti odbori za spremljanje možnost, da organom upravljanja izdajo priporočila v zvezi z izvajanjem programa, in morajo spremljati ukrepe, sprejete na podlagi njihovih priporočil. (29) Za poenostavitev spremljanja na vseh ravneh je treba uskladiti spremljanje in poročanje v zvezi s skladi SSO. Pomembno je zagotoviti sorazmerne zahteve o poročanju in celovite informacije o doseženem napredku na ključnih področjih pregleda. Zato morajo zahteve o poročanju upoštevati potrebe po informacijah v danih letih in morajo biti usklajene z roki pregledov uspešnosti. (30) Za spremljanje napredka programov je treba organizirati letno pregledovalno sejo države članice in Komisije. Vendar je treba dopustiti možnost, da se država članica in Komisija dogovorita, da ne organizirata seje in se tako izogneta nepotrebnim upravnim stroškom. (31) Da lahko Komisija spremlja napredek pri doseganju ciljev Unije, morajo države članice predložiti poročila o napredku pri izvajanju svojih pogodb o partnerstvu. Na podlagi teh poročil mora Komisija v letih 2017 in 2019 pripraviti strateško poročilo o napredku. (32) Za izboljšanje kakovosti pri izvajanju in načrtovanju programov ter za ugotovitev učinka programov na doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter po potrebi na BDP in brezposelnost je treba oceniti uspešnost, učinkovitost in učinek pomoči iz skladov SSO. V zvezi s tem je treba podrobno opredeliti pristojnosti držav članic in Komisije. (33) Za izboljšanje kakovosti in načrtovanja vsakega programa ter preveritev, ali se splošni in posebni cilji lahko dosežejo, je treba opraviti predhodno oceno vsakega programa. (34) Organ, pristojen za pripravo programa, mora oblikovati ocenjevalni načrt. V programskem obdobju mora organ upravljanja oceniti uspešnost in učinek programa. Odbor za spremljanje in Komisijo je treba obvestiti o rezultatih ocen za lažje upravljavske odločitve. (35) Za oceno uspešnosti in učinkovitosti skladov SSO in njihovega učinka na splošne cilje skladov SSO in strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast je treba opraviti naknadne ocene. (36) Koristno je opredeliti vrste ukrepov, ki se lahko sprejmejo na pobudo Komisije in držav članic kot tehnična pomoč s pomočjo iz skladov SSO. (37) Za zagotovitev učinkovite porabe virov Unije in za preprečevanje prekomernega financiranja dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, je treba določiti pravila za izračun prispevka iz skladov SSO k dejavnostim, ki ustvarjajo prihodek. (38) Za zagotovitev enotnega in nepristranskega pravila za uporabo skladov SSO v Uniji je treba določiti začetni in končni datum upravičenosti izdatkov. Za lažje izvajanje programov je primerno določiti, da je lahko začetni datum upravičenosti izdatkov pred 1. januarjem 2014, če zadevna država članica predloži program pred tem datumom. Za zagotovitev učinkovite rabe sredstev EU in zmanjšanje tveganja za proračun EU je treba uvesti omejitve glede podpore za končane dejavnosti. (39) V skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju izjem iz uredb (EU) št. […][uredbe o ESRR, ESS, KS, ETS, EKSRP, ESPR] morajo države članice sprejeti nacionalna pravila o upravičenosti izdatkov. (40) Za poenostavitev uporabe skladov SSO in zmanjšanje tveganja napak je ob potrebnem razlikovanju zaradi upoštevanja posebnosti politike primerno opredeliti oblike podpore, usklajene pogoje za vračilo nepovratnih sredstev in pavšalno financiranje, posebna pravila za upravičenost do nepovratnih sredstev ter posebne pogoje za upravičenost dejavnosti glede na lokacijo. (41) Za zagotovitev uspešnosti, pravičnosti in trajnostnega učinka ukrepov v okviru skladov SSO je treba vključiti določbe, ki zagotavljajo dolgotrajnost naložb v podjetja in infrastrukturo ter preprečujejo uporabo skladov SSO za zagotavljanje neupravičene prednosti. Izkušnje so pokazale, da je 5 let primerno najkrajše obdobje, razen ko pravila o državni pomoči določajo drugačno obdobje. Ustrezno je izključiti ukrepe, ki jih podpirajo ESS in ne vključujejo donosnih naložb ali naložb v infrastrukturo iz splošne zahteve za trajnost, razen če te zahteve izhajajo iz veljavnih pravil o državni pomoči, in prispevke finančnim instrumentom ali iz njih. (42) Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev ustrezne vzpostavitve svojih sistemov upravljanja in nadzora, da se zagotovi zakonita in redna uporaba skladov SSO. Zato je treba določiti obveznosti držav članic glede sistemov upravljanja in nadzora ter glede preprečevanja, ugotavljanja in popravljanja nepravilnosti ter kršitev prava Unije. (43) V skladu z načelom deljenega upravljanja morajo biti predvsem države članice prek svojih sistemov upravljanja in nadzora odgovorne za izvajanje in nadzor dejavnosti iz programov. Za povečanje uspešnosti nadzora nad izbiro in izvajanjem dejavnosti ter delovanjem sistemov upravljanja in nadzora je treba podrobno opredeliti naloge organa upravljanja. (44) Za zagotovitev ustreznega predhodnega zagotovila v zvezi z vzpostavitvijo in oblikovanjem glavnih sistemov upravljanja in nadzora morajo države članice imenovati akreditacijski organ, ki je pristojen za podelitev in preklic akreditacije organom upravljanja in nadzora. (45) Določiti je treba pristojnosti in odgovornosti Komisije glede preverjanja uspešnosti delovanja sistemov upravljanja in nadzora ter obveznosti držav članic glede ukrepanja. Komisijo je treba tudi pooblastiti za izvajanje revizij področij, povezanih z dobrim finančnim poslovodenjem, da se ugotovi, kako skladi delujejo. (46) Proračunske obveznosti Unije je treba izvrševati letno. Za zagotovitev učinkovitega upravljanja proračuna je treba določiti skupna pravila za zahtevke za vmesna plačila, plačila letne razlike in po potrebi končne razlike brez poseganja v posebna pravila za vsak sklad SSO. (47) Vnaprejšnje financiranje na začetku programov zagotavlja, da ima država članica od sprejetja programa na voljo sredstva za podporo upravičencem pri izvajanju programa. Zato je treba vključiti določbe o zneskih začetnega vnaprejšnjega financiranja iz skladov SSO. Začetno vnaprejšnje financiranje mora biti v celoti obračunano ob zaključku programa. (48) Za varovanje finančnih interesov Unije je treba vključiti časovno omejene ukrepe, ki bi pristojnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa omogočili prekinitev plačil, kadar obstajajo dokazi za znatne pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja in nadzora ali za nepravilnosti v zvezi z zahtevkom za plačilo, ali kadar dokumenti za potrditev obračuna niso bili predloženi. (49) Za zagotovitev, da se izdatki, sofinancirani iz proračuna Unije v katerem koli finančnem letu, uporabijo v skladu z veljavnimi pravili, je treba oblikovati ustrezni okvir za letno potrditev obračuna. V skladu s tem okvirom morajo akreditirani organi Komisiji za vsak program predložiti izjavo o zanesljivosti upravljanja, skupaj s potrjenimi letnimi računovodskimi izkazi, povzetkom poročila o nadzoru, neodvisnim revizijskim mnenjem in poročilom o nadzoru. (50) Za varovanje proračuna mora Komisija včasih sprejeti finančne popravke. Za zagotovitev pravne varnosti za države članice je pomembno opredeliti okoliščine, v katerih lahko kršitve veljavne zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje povzročijo finančne popravke Komisije. Za zagotovitev, da so finančni popravki, ki jih Komisija naloži državi članici, povezani z zaščito finančnih interesov EU, jih je treba omejiti na primere, ko kršitev prava Unije ali nacionalnega prava neposredno ali posredno zadeva upravičenost, pravilnost, upravljanje ali nadzor dejavnosti ter ustreznih izdatkov. Za zagotovitev sorazmernosti je pomembno, da Komisija pri odločitvi o znesku finančnega popravka upošteva vrsto in stopnjo kršitve. (51) Za spodbujanje finančne discipline je primerno opredeliti ureditve za prenehanje katerega koli dela proračunskih obveznosti v programu, zlasti kadar je znesek lahko izvzet iz prenehanja in kadar so zaostanki v izvajanju posledica neobičajnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere zadevna stranka nima vpliva, in se njihovim posledicam kljub izkazani skrbnosti ni bilo mogoče izogniti. (52) Dodatne splošne določbe so potrebne glede posebnega delovanja skladov. Zlasti za povečanje njihove dodane vrednosti in njihovega prispevka k prednostnim nalogam iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast je treba delovanje teh skladov poenostaviti in usmeriti v cilja naložbe za rast in delovna mesta ter evropsko teritorialno sodelovanje. (53) Dodatne določbe za posebno delovanje EKSRP in ESPR so določene v posebni zakonodaji za ti področji. (54) Za spodbujanje ciljev Pogodbe glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije mora cilja naložbe za rast in delovna mesta podpirati vse regije. Za zagotovitev uravnovešene in postopne podpore in za upoštevanje stopnje gospodarskega in družbenega razvoja je treba vire iz ESRR in ESS za ta cilj dodeliti manj razvitim regijam, regijam v prehodu in bolj razvitim regijam v skladu z njihovim bruto domačim proizvodom (BDP) na prebivalca v primerjavi s povprečjem EU. Za zagotovitev dolgoročne stabilnosti naložb iz strukturnih skladov morajo regije, katerih BDP na prebivalca je bil v obdobju 2007–2013 nižji od 75 % povprečja EU-25 za referenčno obdobje, vendar katerih BDP na prebivalca se je zvišal na več kot 75 % povprečja EU-27, prejeti najmanj dve tretjini sredstev, dodeljenih v obdobju 2007–2013. Države članice z bruto nacionalnim dohodkom (BND) na prebivalca, ki ne dosega 90 % povprečja Unije, morajo imeti koristi od Kohezijskega sklada v okviru cilja naložbe za rast in delovna mesta. (55) Za opredelitev regij in območij, upravičenih do podpore iz skladov, je treba določiti nepristranska merila. V ta namen mora ugotavljanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS)[12]. (56) Za določitev ustreznega finančnega okvira mora Komisija z izvedbenimi akti določiti okvirno letno razčlenitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti z uporabo objektivne in pregledne metode, da se vključijo tiste regije, ki zaostajajo v razvoju, vključno s tistimi, ki prejemajo prehodno podporo. (57) Določiti je treba zgornje meje navedenih virov za naložbe v rast in delovna mesta ter sprejeti nepristranska merila za njihovo dodelitev regijam in državam članicam. Za spodbuditev potrebne pospešitve razvoja infrastrukture na področju prometa in energetike ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij v Uniji je treba oblikovati instrument za povezovanje Evrope. Dodelitev letnih odobrenih proračunskih sredstev iz skladov in sredstev, prenesenih iz Kohezijskega sklada v instrument za povezovanje Evrope državam članicam, je treba omejiti na zgornjo mejo, ki se določi ob upoštevanju zmogljivosti navedene zadevne države članice za črpanje teh odobritev. Poleg tega je treba v skladu z glavnim ciljem o zmanjšanju revščine zastaviti shemo za pomoč v hrani tako, da so prejemniki najbolj ogrožene skupine prebivalstva, in tako spodbujati socialno vključenost in skladni razvoj Unije. Predviden je mehanizem, ki bi prenesel vire v ta instrument in zagotovil, da jih sestavljajo dodelitve ESS, ki bi bile avtomatično odtegnjene od minimalnega odstotka sredstev strukturnih skladov, ki se dodelijo ESS v vsaki državi. (58) Za večjo usmerjenost v rezultate in doseganje splošnih in posebnih ciljev iz strategije Evropa 2020 je treba pet odstotkov virov za cilj naložbe v rast in delovna mesta prihraniti kot rezervo za uspešnost za vsak sklad in kategorijo regij v vsaki državi članici. (59) V zvezi s skladi ter za zagotovitev ustreznih dodelitev posameznim kategorijam regij se viri ne smejo prenašati med manj razvitimi regijami, regijami v prehodu in bolj razvitimi regijami, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah, povezanih z izvajanjem enega ali več tematskih ciljev, vendar največ 2 % skupno odobrenih sredstev za navedeno kategorijo regije. (60) Za zagotovitev pristnega gospodarskega učinka v skladu s to uredbo podpora iz skladov ne sme nadomestiti javnih ali primerljivih strukturnih izdatkov držav članic. Poleg tega je treba za upoštevanje širšega gospodarskega okvira pri podpori iz skladov določiti višino javnih izdatkov glede na splošne makroekonomske razmere, v katerih poteka financiranje, na podlagi kazalnikov iz programov za stabilnost in konvergenčnih programov, ki jih letno predložijo države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1466/1997 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[13]. Preverjanje načela dodatnosti, ki ga opravi Komisija, mora biti zaradi višine dodeljenih finančnih virov osredotočeno na države članice, v katerih manj razvite regije in regije v prehodu zajemajo najmanj 15 % prebivalstva. (61) Določiti je treba dodatne določbe glede programiranja, upravljanja, spremljanja in nadzora operativnih programov, ki jih podpirajo skladi. V operativnih programih je treba določiti prednostne osi, ki ustrezajo tematskim ciljem, pripraviti dosledno logiko ukrepanja za obravnavanje opredeljenih razvojnih potreb in določiti okvir za oceno delovanja. Vsebovati morajo tudi druge elemente, potrebne za uspešno in učinkovito uporabo teh skladov. (62) Za izboljšanje dopolnjevanja in poenostavitev izvajanja mora biti omogoča združitev podpore iz KS in ESRR s podporo iz ESS v skupnih operativnih programih v okviru cilja rast in delovna mesta. (63) Veliki projekti predstavljajo bistven delež izdatkov Unije in so pogosto strateškega pomena za doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Zato je upravičeno, da dejavnosti večjega obsega še naprej odobri Komisija v skladu s to uredbo. Za zagotovitev jasnosti je ustrezno opredeliti vsebino velikega projekta za ta namen. Komisija mora imeti tudi možnost, da zavrne podporo velikemu projektu, kadar odobritev takšne podpore ni upravičena. (64) Da lahko države članice izvajajo le del operativnega programa z uporabo pristopa, ki temelji na rezultatih, je koristno zagotoviti skupni akcijski načrt z nizom ukrepov, ki jih izvede upravičenec za prispevanje k ciljem operativnega programa. Za poenostavitev in okrepitev usmerjenosti skladov v sklade mora upravljanje skupnih akcijskih načrtov temeljiti izključno na podlagi skupno dogovorjenih mejnikov, učinkov in rezultatov, kot je opredeljeno v sklepu Komisije o sprejetju skupnega akcijskega načrta. Nadzor in revizija skupnih akcijskih načrtov morata biti omejena na doseganje teh mejnikov, učinkov in rezultatov. Zato je treba določiti pravila o pripravi, vsebini, sprejetju, finančnem poslovodenju in nadzoru skupnih akcijskih načrtov. (65) Kadar strategija razvoja mesta ali teritorialnega razvoja zahteva celovit pristop, ker vključuje naložbe v okviru več prednostnih osi enega ali več operativnih programov, je treba ukrepe, ki jih podpirajo skladi, izvajati kot celovito teritorialno naložbo v okviru operativnega programa. (66) Sprejeti je treba posebna pravila delovanja odbora za spremljanje in letnih poročil o izvajanju operativnih programov, ki jih podpirajo skladi. Dodatne določbe za posebno delovanje EKSRP so določene v posebni zakonodaji za ti področji. (67) Za zagotovitev razpoložljivosti osnovnih in posodobljenih informacij o izvajanju programa morajo države članice Komisiji redno pošiljajo ključne podatke. Za preprečitev dodatnega bremena za države članice je to treba omejiti na podatke, ki se redno zbirajo, prenos podatkov pa je treba opraviti z elektronsko izmenjavo podatkov. (68) Komisija v skladu s členom 175 Pogodbe predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij vsaka tri leta poročila o koheziji glede napredka pri krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije. Treba je določiti vsebino tega poročila. (69) Zdi se ustrezno, da Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi naknadno oceno skladov za pridobitev informacij na ustrezni ravni o rezultatih in učinkih financiranih ukrepov. Za vzpostavitev postopka za odobritev načrtov za oceno skladov je treba vključiti posebne določbe. (70) Pomembno je opozarjati splošno javnost na dosežke skladov Unije. Državljani imajo pravico vedeti, kam se vlagajo finančni viri Unije. Za zagotovitev ustreznega obveščanja javnosti morajo biti odgovorni predvsem organi upravljanja in upravičenci. Za zagotovitev večje učinkovitosti pri obveščanju širše javnosti in večje sinergije pri dejavnostih obveščanja na pobudo Komisije proračun, dodeljen komunikacijskim dejavnostim iz te uredbe, prispeva tudi h kritju stroškov celostnega obveščanja o političnih prednostnih nalogah Evropske unije, če so v zvezi s splošnimi cilje te uredbe. (71) Za zagotovitev obsežnega razširjanja informacij o dosežkih skladov ter vlogi Unije pri tem ter za obveščanje mogočih upravičencev o možnostih financiranja je treba v tej uredbi opredeliti podrobna pravila o informiranju in obveščanju javnosti ter nekatere tehnične značilnosti takšnih ukrepov. (72) Za lažjo dostopnost in boljšo preglednost informacij o možnostih financiranja in upravičencih projektov je treba v vsaki državi članici dati na voljo enotno spletno stran ali spletni portal z informacijami o vseh operativnih programih, vključno s seznamom dejavnosti, ki prejemajo podporo v okviru posameznih operativnih programov. (73) Treba je določiti elemente za prilagoditev stopnje sofinanciranja operativnih programov iz skladov, zlasti za povečanje multiplikacijskega učinka virov Unije. Za zagotovitev spoštovanja načela sofinanciranja z ustreznim deležem nacionalne podpore je treba določiti tudi stopnje sofinanciranja po kategorijah regij. (74) Države članice morajo za vsak operativni program imenovati organ upravljanja, organ za potrjevanje in funkcionalno neodvisen revizijski organ. Da imajo države članice več prožnosti pri vzpostavitvi sistemov nadzora, je primerno zagotoviti možnost, da lahko organ upravljanja izvaja naloge organa za potrjevanje. Država članica mora imeti tudi možnost imenovati posredniške organe za izvajanje določenih nalog organa upravljanja ali organa za potrjevanje. V tem primeru mora država članica jasno določiti njihove pristojnosti in naloge. (75) Organ upravljanja je odgovoren za uspešno in učinkovito uporabo skladov in tako izpolnjuje znatno število nalog, povezanih z upravljanjem in spremljanjem programa, finančnim poslovodenjem, nadzorom in izbiro projektov. Določiti je treba njegove pristojnosti in naloge. (76) Organ za potrjevanje mora pripraviti in Komisiji predložiti zahtevke za plačila. Pripraviti mora letne računovodske izkaze, ki potrjujejo popolnost, točnost in resničnost letnih računovodskih izkazov in dejstvo, da so izdatki, vneseni v izkaze, v skladu z veljavnimi pravili Unije in nacionalnimi pravili. Določiti je treba njegove pristojnosti in naloge. (77) Revizijski organ mora zagotoviti, da se izvedejo revizije sistemov upravljanja in nadzora, ustreznega vzorca dejavnosti in letnih računovodskih izkazov. Določiti je treba njegove pristojnosti in naloge. (78) Za upoštevanje posebne organizacije sistemov upravljanja in nadzora ESRR, ESS in KS ter potrebe po zagotovitvi sorazmernega pristopa je treba vključiti posebne določbe za podelitev in preklic akreditacije organom upravljanja in organom za potrjevanje. (79) Brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finančnega nadzora je treba okrepiti sodelovanje med Komisijo in državami članicami na tem področju in opredeliti merila, ki bi Komisiji omogočala, da v skladu s svojo strategijo nadzora nad nacionalnimi sistemi ugotovi raven zanesljivosti zagotovil, ki jih mora pridobiti od nacionalnih revizijskih organov. (80) Poleg splošnih pravil o finančnem poslovodenju je treba vključiti dodatne določbe o ESRR, ESS in Kohezijskem skladu. Zlasti za zagotovitev razumnega zagotovila Komisiji pred letno potrditvijo obračuna je treba zahtevke za vmesna plačila poplačati v višini 90°% zneska, ki je posledica uporabe stopnje sofinanciranja za vsako prednostno os v skladu s sklepom o operativnem programu za upravičeni izdatek v okviru prednostne osi. Neporavnani zneski morajo biti državam članicam izplačani po letni potrditvi obračuna, če so bila prejeta razumna zagotovila glede upravičenosti izdatkov za leto, ki ga zajema postopek potrditve. (81) Za zagotovitev, da upravičenci prejmejo podporo čim prej, in za okrepitev zagotovila Komisiji je primerno zahtevati, da zahtevki za plačilo vključujejo le izdatke, za katere je bila upravičencem podpora že izplačana. Predvideti je treba vnaprejšnje financiranje za vsako leto, da se zagotoviti, da ima država članica zadostna sredstva za delovanje v okviru takih ureditev. Tako vnaprejšnje financiranje je treba potrditi vsako leto s potrditvijo obračuna. (82) Za zagotovitev ustrezne uporabe splošnih pravil o prenehanju mora biti v pravilih o skladih natančno opisano, kako se določijo roki za prenehanje in kako se izračunajo ustrezni zneski. (83) Opredeliti je treba natančen postopek za letno potrditev obračuna, ki se uporablja za sklade, da se zagotovita jasna podlaga in pravna varnost teh ureditev. Pomembno je predvideti manjšo možnost, da lahko država članica vključi določbo o znesku v letne računovodske izkaze, ki jih nenehno nadzira revizijski organ. (84) Letno potrditev obračuna mora spremljati letno zaprtje končanih dejavnosti (za ESRR in KS) ali izdatkov (za ESS). Za znižanje stroškov, povezanih s končnim zaključkom operativnih programov, znižanje upravnega bremena upravičencev in za zagotovitev pravne varnosti mora biti letno zaprtje obvezno, s čimer se omeji obdobje, v katerem je treba voditi dokumente in v katerem se lahko revidirajo dejavnosti ter uvedejo finančni popravki. (85) Za varovanje finančnih interesov Unije in zagotovitev sredstev za uspešno izvajanje programa morajo obstajati ukrepi, ki bi Komisiji omogočili začasno ustavitev plačil na ravni prednostne osi ali operativnega programa. (86) Primerno je določiti posebne ureditve in postopke za finančne popravke, ki jih za zagotovitev pravne varnosti državam članicam uvedejo države članice in Komisija v zvezi s skladi. (87) Pogostost revizij dejavnosti mora biti sorazmerna z višino podpore Unije iz skladov. Število revizijskih pregledov je treba zmanjšati zlasti, kadar skupni upravičeni izdatki za zadevno dejavnost ne presegajo 100 000 EUR. Kljub temu je treba zagotoviti možnost, da se revizija opravi vedno, ko obstajajo dokazi za nepravilnosti ali goljufijo, ali v okviru revizijskega vzorca po zaprtju končane dejavnosti. Da je raven revizijskega nadzora Komisije sorazmerna s tveganjem, mora biti Komisija zmožna zmanjšati število svojih revizij operativnih programov, kadar ni bistvenih pomanjkljivosti ali kadar se je mogoče zanesti na revizijski organ. (88) Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s cilji in merili za podporo izvajanju partnerstva v kodeksu dobre prakse, sprejetjem skupnega strateškega okvira in dodatnih pravil glede določitve rezerve za rast in konkurenčnost, opredelitvijo območja in prebivalstva, ki so zajeti v lokalnih razvojnih strategijah, podrobnimi pravili o finančnih instrumentih (predhodna ocena, upravičenost izdatkov, vrste dejavnosti, ki se ne podpirajo, mešanica sredstev za podporo, transfer in poslovodenje, zahtevki za plačilo, kapitalizacija letnih obrokov), opredelitvijo pavšalnega zneska za dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek, obveznostmi držav članic v zvezi s postopkom poročanja o nepravilnostih in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, izjavo o zanesljivosti upravljanja sistemov upravljanja in nadzora, pogoji za nacionalne revizije, merili za akreditacijo organov upravljanja in organov za potrjevanje, identifikacijo splošno sprejetih nosilcev podatkov, stopnjo finančnega popravka, ki se uporabi, ter spremembo prilog in posebnih ukrepov, ki so potrebni za lažji prehod z Uredbe (ES) št. 1083/2006. Zaradi upoštevanja prihodnjih potreb po prilagoditvi je treba Komisijo pooblastiti tudi za spremembe prilog I in IV. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, med drugim na ravni strokovnjakov. (89) Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (90) Komisijo je treba pooblastiti, da za vse sklade SSO z izvedbenimi akti sprejme sklepe o odobritvi pogodb o partnerstvu, sklepe o dodelitvi rezerve za uspešnost in sklepe o začasni ustavitvi plačil zaradi ekonomskih politik držav članic, za sklade pa sklepe o odobritvi operativnih programov in velikih projektov, o zaustavitvi plačil in o finančnih popravkih. (91) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe je treba izvedbena pooblastila v zvezi z metodologijo glede ciljev na področju podnebnih sprememb, standardnih pogojev za spremljanje finančnih instrumentov, metodologijo za izračun neto prihodkov za projekte, ki ustvarjajo prihodek, opredelitvijo regij in držav članic, ki izpolnjujejo merila za naložbe za rast in delovna mesta, vzorcem operativnega programa za sklade, obliko, v kateri se predložijo informacije o velikih projektih, metodologijo za izvedbo analize stroškov in koristi pri velikih projektih, standardno obliko skupnega akcijskega načrta, obliko letnih in končnih poročil o izvajanju, tehničnimi značilnostmi ukrepov informiranja in obveščanja, izmenjavo informacij s strani držav članic in preverjanja na kraju samem, vzorcem izjave o upravljanju, vzorci revizijske strategije, mnenjem in poročilom o letnem nadzoru, uporabo podatkov, zbranih med revizijo, in vzorcem zahtevka za plačilo izvajati v skladu s Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[14]. (92) Ta uredba nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999[15]. Zato je treba navedeno uredbo razveljaviti. (93) Ker države članice same ne morejo zadovoljivo doseči cilja te uredbe, tj. zmanjševanje razlik v stopnji razvoja posameznih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi ali otokov, posebnih podeželskih območij, območij, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, ter regij, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih in demografskih razmer, in ker je ta cilj lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenega cilja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: PRVI DEL VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV Člen 1 Vsebina Ta uredba določa splošna pravila, ki se uporabljajo za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad (KS), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki delujejo na podlagi skupnega strateškega okvira (skladi SSO). Vključuje tudi potrebne določbe za zagotovitev uspešnosti skladov SSO in uskladitev skladov med seboj in z drugimi instrumenti Unije. Ta uredba določa tudi splošna pravila, ki urejajo ESRR, ESS (v nadaljnjem besedilu: strukturna sklada) in KS. Uredba opredeljuje naloge, prednostne cilje in organizacijo strukturnih skladov in KS (skladi), merila upravičenosti držav članic in regij do podpore iz skladov SSO, razpoložljive finančne vire in merila za njihovo dodeljevanje. Pravila iz te uredbe se uporabljajo brez poseganja v določbe Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike[16] (v nadaljnjem besedilu: Uredba o SKP) in posebne določbe iz naslednjih uredb: (1) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006[17] („Uredba o ESRR“); (2) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006[18] („Uredba o ESS“); (3) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1084/2006[19] („Uredba o Kohezijskem skladu“); (4) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem teritorialnem sodelovanju[20] („Uredba o evropskem teritorialnem sodelovanju“); (5) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 11698/2005[21] („Uredba o EKSRP“); ter (6) Uredbe (EU) št. […]/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1198/2006[22] („Uredba o ESPR“). Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se opredelitve finančnih instrumentov, kot so določene v finančni uredbi, uporabljajo za finančne instrumente, ki jih podpirajo skladi SSO, razen če v tej uredbi ni drugače določeno. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „strategija Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ pomeni skupne in posebne cilje, ki usmerjajo ukrepanje držav članic in Unije, kot je določeno v Sporočilu Komisije: Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ter v Sklepih, ki jih Evropski svet sprejel 17. junija 2010 kot Priloga I (Nova evropska strategija za delovna mesta in rast, Glavni cilji EU), in Sklepu Sveta z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, ter kakršno koli spremembo takšnih skupnih in posebnih ciljev; (2) „skupni strateški okvir“ pomeni dokument, ki splošne in posebne cilje iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast oblikuje v ključne ukrepe za sklade SSO in za vsak tematski cilj določa ključne ukrepe, ki jih podpira posamezni sklad SSO, ter določa mehanizme, ki zagotavljajo skladnost in doslednost načrtovanja programov skladov SSO z gospodarskimi in zaposlitvenimi politikami držav članic in Unije; (3) „pravila za posamezne sklade“, pomenijo določbe iz tretjega dela te uredbe ali oblikovane na podlagi tretjega dela te uredbe ali iz posebne ali splošne uredbe, ki ureja enega ali več skladov SSO iz tretjega pododstavka člena 1; (4) „programiranje“ pomeni večstopenjski postopek organiziranja, odločanja in dodeljevanja finančnih sredstev za večletno izvajanje skupnega ukrepa Unije in držav članic za doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast; (5) „program“ pomeni „operativni program“ iz tretjega dela te uredbe in Uredbe o ESPR ter „program za razvoj podeželja“ iz Uredbe o EKSRP; (6) „prednostna naloga“ pomeni „prednostno os“ iz tretjega dela te uredbe in „prednostni cilj Unije“ iz Uredbe o ESPR in Uredbe o EKSRP; (7) „dejavnost“ pomeni projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, ki jih izbere organ upravljanja zadevnega programa ali se izberejo pod njegovo pristojnostjo, ter prispeva k ciljem prednostne naloge ali prednostnih nalog, na katere se nanaša; v okviru finančnih instrumentov dejavnost sestavljajo finančni prispevki programa k finančnim instrumentom in nadaljnja finančna podpora teh finančnih instrumentov; (8) „upravičenec“ pomeni javni ali zasebni organ, odgovoren za začetek ali začetek in izvajanje dejavnosti; v okviru državne pomoči izraz „upravičenec“ pomeni organ, ki prejme pomoč; v okviru finančnih instrumentov izraz „upravičenec“ pomeni organ, ki izvaja finančni instrument; (9) „končni prejemnik“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki prejme finančno podporo iz finančnega instrumenta; (10) „državna pomoč“ pomeni pomoč iz člena 107(1) Pogodbe in se za namene te uredbe šteje, da vključuje tudi pomoč de minimis v smislu Uredbe (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis[23], Uredbe Komisije (ES) št. 1535/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje[24] in Uredbe Komisije (ES) št. 875/2007 z dne 24. julija 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za pomoč de minimis v ribiškem sektorju in o spremembah Uredbe (ES) št. 1860/2004[25]; (11) „končana dejavnost“ pomeni dejavnost, ki je bila fizično zaključena ali popolnoma izvedena, za katero so upravičenci izvršili vsa zadevna plačila, njim pa je bil izplačan ustrezen javni prispevek; (12) „javna podpora“ pomeni kakršno koli finančno podporo za financiranje dejavnosti iz proračuna nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov, proračuna Unije za sklade SSO, proračuna oseb javnega prava ali proračuna združenj organov ali oseb javnega prava; (13) „oseba javnega prava“ pomeni kateri koli organ, ki ga ureja javno pravo v smislu člena 1(9) Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta[26] in katero koli evropsko združenje za teritorialno sodelovanje (EZTS), ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta[27], ne glede na to, ali se v skladu z ustreznimi nacionalnimi izvedbenimi določbami EZTS šteje za osebo javnega prava ali osebo zasebnega prava; (14) „dokument“ pomeni dokument na papirju ali elektronskem mediju, na katerem so informacije, pomembne v okviru te uredbe; (15) „posredniški organ“ pomeni kateri koli javni ali zasebni organ, ki deluje pod pristojnostjo organa upravljanja ali organa za potrjevanje ali v imenu tega organa izvaja naloge v odnosu do upravičencev, ki izvajajo dejavnosti; (16) „lokalna razvojna strategija“ pomeni usklajene dejavnosti za doseganje lokalnih ciljev in potreb, kar prispeva k doseganju ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki se izvajajo v partnerskem sodelovanju na ustrezni ravni; (17) „postopno zaključevanje“ pomeni zaključevanje dejavnosti zaradi letne potrditve obračuna in pred splošnim zaključkom programa; (18) „pogodba o partnerstvu“ pomeni dokument, ki ga pripravi država članica skupaj s partnerji v skladu z načelom upravljanja na več ravneh, v katerem so opredeljene strategija države članice, prednostne naloge in ureditve za uspešno in učinkovito uporabo skladov SSO pri izvajanju strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki ga potrdi Komisija na podlagi ocene in pogovora z državo članico; (19) „kategorija regij“ pomeni razvrstitev regij med „manj razvite regije“, „regije v prehodu“ ali „bolj razvite regije “ v skladu s členom 82(2); (20) „zahtevek za plačilo“ pomeni vlogo za plačilo ali izjavo o izdatkih, ki jih je država članica predložila Komisiji; (21) „EIB“ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad ali katero koli podružnico Evropske investicijske banke; (22) „MSP“ pomeni mikro, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES ali njegovih poznejših sprememb; (23) „obračunsko leto“ pomeni za namene tretjega dela obdobje od 1. julija do 30. junija, razen za prvo obračunsko leto, ki se začne z dnem začetka upravičenosti do izdatkov in konča s 30. junijem 2015. Finančno obračunsko leto je obdobje od 1. julija 2022 do 1. junija 2023; (24) „finančno leto“ pomeni za namene tretjega dela obdobje od 1. januarja do 31. decembra. DRUGI DEL SKUPNE DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA SKLADE SSO NASLOV I Načela podpore Unije za sklade SSO Člen 3 Področje uporabe Pravila iz tega dela se uporabljajo brez poseganja v določbe iz tretjega dela. Člen 4 Splošna načela 1. Skladi SSO v okviru večletnih programov zagotavljajo podporo, ki dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe za doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, ob upoštevanju integriranih smernic in priporočil za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. 2. Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora iz skladov SSO v skladu s politikami in prednostnimi nalogami Unije ter dopolnjuje druge instrumente Unije. 3. Podpora iz skladov SSO se izvaja v tesnem sodelovanju Komisije in držav članic. 4 Države članice in organi, ki jih imenujejo v ta namen, so odgovorni za izvajanje programov in opravljanje svojih nalog iz te uredbe in pravil za posamezne sklade na ustrezni teritorialni ravni v skladu z institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom države članice ter ob upoštevanju te uredbe in pravil za posamezne sklade. 5. Ureditve za izvajanje in uporabo skladov SSO, zlasti finančnih in upravnih sredstev, potrebnih za izvajanje skladov SSO, v zvezi s poročanjem, ocenjevanjem, upravljanjem in nadzorom, so sorazmerne z dodeljeno podporo ob upoštevanju načela sorazmernosti. 6. Komisija in države članice v skladu s svojimi ustreznimi odgovornostmi zagotavljajo uskladitev skladov SSO ter njihovo uskladitev z drugimi politikami in instrumenti Unije, vključno z instrumenti v okviru zunanjega delovanja Unije. 7. Del proračuna Unije, dodeljen skladom SSO, se izvaja v okviru deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s členom 53(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba)[28], z izjemo zneska iz KS, prenesenega v instrument za povezovanje Evrope iz člena 84(4), inovativnih ukrepov na pobudo Komisije v skladu s členom 9 Uredbe o ESRR in tehnične pomoči na pobudo Komisije. 8. Komisija in države članice uporabljajo načelo dobrega finančnega poslovodenja v skladu s členom 73 finančne uredbe. 9. Komisija in države članice zagotovijo uspešnost skladov SSO, zlasti s spremljanjem, poročanjem in ocenjevanjem. 10. Komisija in države članice opravljajo svoje ustrezne naloge v zvezi s skladi SSO s ciljem zmanjšati upravno breme upravičencev. Člen 5 Partnerstvo in upravljanje na več ravneh 1. Država članica za pogodbo o partnerstvu oziroma vsak program organizira partnerstvo s: (a) pristojnimi regionalnimi, lokalnimi, mestnimi in drugimi javnimi organi; (b) ekonomskimi in socialnimi partnerji; ter (c) organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovornimi za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji. 2. Države članice v skladu s pristopom upravljanja na več ravneh vključijo partnerje v pripravo pogodb o partnerstvu in poročil o napredku ter pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programov. Partnerji sodelujejo v odborih za spremljanje programov. 3. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 140 glede Evropskega kodeksa dobre prakse, ki določa cilje in merila za podporo izvajanju partnerstva in lažjo izmenjavo informacij, izkušenj, rezultatov in dobrih praks med državami članicami. 4. Komisija se z organizacijami, ki zastopajo partnerje na ravni Unije, najmanj enkrat letno in za vsak sklad SSO posvetuje o izvajanju podpore iz skladov SSO. Člen 6 Skladnost s pravom Unije in nacionalnim pravom Dejavnosti, ki se financirajo iz skladov SSO, so v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Člen 7 Spodbujanje enakosti moških in žensk ter boj proti diskriminaciji Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem programov spodbujata enakost moških in žensk ter vključevanje vidika enakosti spolov. Komisija in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti med pripravo in izvajanjem skladov. Člen 8 Trajnostni razvoj Cilji skladov SSO se uresničujejo v okviru trajnostnega razvoja in ob spodbujanju cilja Unije o varovanju in izboljšanju okolja iz členov 11 in 19 Pogodbe, ob upoštevanju načela, da onesnaževalec plača. Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem pogodb o partnerstvu in programov spodbujajo zahteve za varovanje okolja, učinkovita raba virov, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje tem spremembam, pripravljenost na nesreče ter preprečevanje in obvladovanje tveganj. Države članice zagotovijo informacije o podpori ciljem na področju podnebnih sprememb z uporabo metodologije, ki jo je sprejela Komisija. Komisija sprejme to metodologijo z izvedbenim aktom. Izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 143(3). NASLOV II STRATEŠKI PRISTOP POGLAVJE I Tematski cilji za sklade SSO in skupni strateški okvir Člen 9 Tematski cilji Vsak sklad SSO za prispevek k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast v skladu s svojo misijo podpira naslednje tematske cilje: (1) krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij; (2) povečanje dostopnosti do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter njihove uporabe in kakovosti; (3) povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter kmetijskega sektorja (za EKSRP) ter sektorja ribištva in akvakulture (za ESPR); (4) podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih; (5) spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj; (6) varstvo okolja in spodbujanje učinkovite rabe virov; (7) spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah; (8) spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delovne sile; (9) spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini; (10) vlaganje v spretnosti, izobraževanje ter vseživljenjsko učenje; (11) izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava. Tematski cilji se oblikujejo v prednostne naloge, značilne za vsak sklad SSO, in opredelijo v pravilih za posamezne sklade. Člen 10 Skupni strateški okvir Za spodbujanje usklajenega, uravnovešenega in trajnostnega razvoja Unije skupni strateški okvir prenaša splošne in posebne cilje iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast v ključne ukrepe za sklade SSO. Člen 11 Vsebina V skupnem strateškem okviru so določeni: (a) za vsak tematski cilj ključni ukrepi, ki jih podpira vsak sklad SSO; (b) ključni teritorialni izzivi za mesta, podeželje, obalna in ribiška območja ter območja s posebnimi teritorialnimi značilnostmi iz členov 174 in 349 Pogodbe, ki jih podpirajo skladi SSO; (c) horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO; (d) prednostna področja za dejavnosti sodelovanja za vsak sklad SSO, pri čemer se po potrebi upoštevajo strategije za makro regije in morske bazene; (e) mehanizmi za uskladitev skladov SSO ter njihovo uskladitev z drugimi ustreznimi politikami in instrumenti Unije, vključno z zunanjimi instrumenti za sodelovanje; (f) mehanizmi za zagotavljanje skladnosti in doslednosti programiranja skladov SSO s priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. Člen 12 Sprejetje in pregled Komisija se pooblasti, da v treh mesecih od sprejetja te uredbe sprejme delegirani akt v skladu s členom 142 skupnega strateškega okvira. Komisija pri večjih spremembah strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast pregleda in po potrebi z delegiranim aktom v skladu s členom 142 sprejme spremenjeni skupni strateški okvir. Države članice po potrebi v šestih mesecih po sprejetju spremenjenega skupnega strateškega okvira predlagajo spremembe svojih pogodb o partnerstvu in programov za zagotovitev skladnosti s spremenjenim skupnim strateškim okvirom. POGLAVJE II Pogodba o partnerstvu Člen 13 Priprava pogodbe o partnerstvu 1. Vsaka država članica pripravi pogodbo o partnerstvu za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. 2. Država članica pripravi pogodbo o partnerstvu skupaj s partnerji iz člena 5. Pogodba o partnerstvu se pripravo v sodelovanju s Komisijo. 3. Pogodba o partnerstvu zajema vso podporo iz skladov SSO v zadevni državi članici. 4. Vsaka država članica predloži Komisiji svojo pogodbo o partnerstvu v treh mesecih po sprejetju skupnega strateškega okvira. Člen 14 Vsebina pogodbe o partnerstvu V pogodbi o partnerstvu so določeni: (a) ureditve, ki zagotavljajo uskladitev s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast, med drugim: (i) analiza razlik in razvojnih potreb ob upoštevanju tematskih ciljev in ključnih ukrepov iz skupnega strateškega okvira ter ciljev iz priporočil za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe; (ii) povzetek analize predhodnih ocen programov, ki upravičujejo izbiro tematskih ciljev in okvirni zneski dodeljene podpore iz skladov SSO; (iii) za vsak tematski cilj povzetek glavnih rezultatov, pričakovanih za vsak sklad SSO; (iv) okvirni zneski dodeljene podpore Unije po tematskih ciljih na nacionalni ravni za vsak sklad SSO in skupni okvirni znesek podpore, predvidene za cilje na področju podnebnih sprememb; (v) glavna prednostna področja za sodelovanje, ob upoštevanju, kadar je ustrezno, strategij za makroregije in morske bazene; (vi) horizontalna načela in cilji politike za izvajanje skladov SSO; (vii) seznam programov iz ESRR in ESS ter Kohezijskega sklada, razen tistih v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja, ter programov iz EKSRP in ESPR, z ustreznimi okvirnimi zneski dodeljene podpore za vsak sklad SSO in vsako leto; (b) celostni pristop k teritorialnemu razvoju, ki ga podpirajo skladi SSO, z opredelitvijo: (i) mehanizmov na nacionalni in regionalni ravni, ki zagotavljajo uskladitev skladov SSO z drugimi instrumenti financiranja Unije in nacionalnimi instrumenti financiranja ter z EIB; (ii) ureditev za zagotovitev celovitega pristopa k uporabi skladov SSO za teritorialni razvoj mest, podeželja, obalnih in ribiških območij ter območij s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, zlasti ob izvajanju členov 28, 29 in 99, ki se jim priloži, če je ustrezno, seznam mest za sodelovanje v platformi za razvoj mest iz člena 7 Uredbe o ESRR; (c) celovit pristop za obravnavanje posebnih potreb geografskih območij, ki jih je najbolj prizadela revščina, ali ciljnih skupin, ki jim najbolj grozi diskriminacija ali izključenost, s posebnim poudarkom na marginaliziranih skupnostih, vključno z okvirnim zneskom dodeljene podpore iz ustreznih skladov SSO, če je ustrezno; (d) ureditve, ki zagotavljajo učinkovito izvajanje, med drugim: (i) konsolidirana preglednica z mejniki in cilji, določenimi v programih za okvir uspešnost iz člena 19(1), skupaj z metodologijo in mehanizmom za zagotovitev skladnosti med programi in skladi SSO; (ii) povzetek ocene izpolnjevanja predhodnih pogojenosti in ukrepov, ki se sprejmejo na nacionalni in regionalni ravni ter časovni okvir za njihovo izvedbo, če predhodne pogojenosti niso izpolnjene; (iii) informacije, ki se zahtevajo za predhodno preverjanje skladnosti s pravili o dodatnosti, ki so opredeljeni v tretjem delu te uredbe; (iv) ukrepi, sprejeti za vključitev partnerjev, in njihova vloga pri pripravi pogodbe o partnerstvu ter poročilo o napredku iz člena 46 te uredbe; (e) ureditve za zagotovitev uspešnega izvajanja skladov SSO, med drugim: (i) ocena, ali obstaja potreba po krepitvi upravnih zmogljivosti organov in po potrebi upravičencev, ter ukrepi, ki se sprejmejo za to; (ii) povzetek načrtovanih ukrepov in ustreznih ciljev programov za zmanjšanje upravnega bremena upravičencev; (iii) ocena obstoječih sistemov za elektronsko izmenjavo podatkov, načrtovani ukrepi za zagotovitev, da se vse informacije med upravičenci in organi, pristojnimi za upravljanje in nadzor programov, lahko izmenjajo izključno z elektronsko izmenjavo podatkov. Člen 15 Sprejetje in sprememba pogodbe o partnerstvu 1. Komisija oceni skladnost pogodbe o partnerstvu s to uredbo, skupnim strateškim okvirom, priporočili za vsako državo v skladu s členom 121(2) ter priporočili Sveta, sprejetimi v skladu s členom 148(4) Pogodbe, ob upoštevanju predhodnih ocen programov in v treh mesecih po predložitvi pogodbe o partnerstvu pošlje svoje pripombe. Država članica zagotovi vse potrebne dodatne informacije in, če je ustrezno, spremeni pogodbo o partnerstvu. 2. Komisija z izvedbenimi akti sprejme sklep o odobritvi pogodbe o partnerstvu najpozneje šest mesecev potem, ko jo je država članica predložila, če so bile vse pripombe Komisije ustrezno upoštevane. Pogodba o partnerstvu ne začne veljati pred 1. januarjem 2014. 3. Kadar država članica predlaga spremembo pogodbe o partnerstvu, Komisija opravi oceno v skladu z odstavkom 1 in, če je ustrezno, z izvedbenimi akti sprejme sklep o odobritvi spremembe. POGLAVJE III Tematska osredotočenost, predhodne pogojenosti in pregled uspešnosti Člen 16 Tematska osredotočenost Države članice v skladu s pravili za posamezne sklade in ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih potreb namenijo podporo predvsem ukrepom, ki zagotavljajo največjo dodano vrednost v povezavi s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast in tako obravnavajo izzive, opredeljene v priporočilih za vsako državo v skladu s členom 121(2) Pogodbe in ustreznih priporočilih Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) Pogodbe. Člen 17 Predhodne pogojenosti 1. Predhodne pogojenosti se za vsak sklad SSO opredelijo v pravilih za posamezni sklad. 2. Države članice ocenijo, ali so izpolnjene veljavne predhodne pogojenosti. 3. Če ob predložitvi pogodbe o partnerstvu predhodne pogojenosti niso izpolnjene, države članice v pogodbi o partnerstvu navedejo povzetek ukrepov, ki jih bodo sprejele na nacionalni ali regionalni ravni, in časovni načrt njihovega izvajanja za zagotovitev njihove izpolnitve najpozneje dve leti po sprejetju pogodbe o partnerstvu ali do 31. decembra 2016, pri čemer se upošteva zgodnejši rok. 4. Države članice v ustreznih programih določijo podrobne ukrepe za izpolnitev predhodnih pogojenosti, vključno s časovnim načrtom njihovega izvajanja. 5. Komisija oceni predložene informacije o izpolnjevanju predhodnih pogojenosti v okviru svoje ocene pogodbe o partnerstvu in programov. Ob sprejetju programa se lahko odloči, da začasno ustavi vsa vmesna plačila ali del vmesnih plačil za program do zadovoljive izvedbe ukrepov za izpolnitev predhodnih pogojenosti. Če se ukrepi za izpolnitev predhodnih pogojenosti ne izvedejo do roka iz programa, Komisija lahko začasno ustavi plačila. 6. Odstavki 1 in 5 se ne uporabljajo za programe v okviru cilja evropsko teritorialno sodelovanje. Člen 18 Rezerva za uspešnost 5 % virov, dodeljenih vsakemu skladu SSO in državi članici, z izjemo virov, dodeljenih cilju evropsko teritorialno sodelovanje in naslovu V Uredbe o ESPR, se nameni za rezervo za uspešnost, ki se dodeli v skladu s členom 20. Člen 19 Pregled uspešnosti 1. Komisija v sodelovanju z državami članicami opravi pregled uspešnosti programov v vsaki državi članici leta 2017 in leta 2019 ob upoštevanju okvira uspešnosti iz pogodbe o partnerstvu in programov. Metoda za določitev okvira uspešnosti je določena v Prilogi I. 2. S tem pregledom se na podlagi informacij in ocen iz poročil o napredku, ki jih države članice predložijo v letih 2017 in 2019, preveri, ali so bili doseženi mejniki programov na ravni prednostnih nalog. Člen 20 Dodelitev rezerve za uspešnost 1. Če se med pregledom uspešnosti, opravljenim leta 2017, ugotovi, da prednostna naloga v okviru programa ni dosegla svojih mejnikov, določenih za leto 2016, Komisija za zadevno državo članico pripravi priporočila. 2. Na podlagi pregleda v letu 2019 Komisija z izvedbenim aktom določi za vsak sklad SSO in državo članico programe in prednostne naloge, ki so dosegli svoje mejnike. Država članica predlaga dodelitev rezerve za uspešnost za programe in prednostne naloge iz navedenega sklepa Komisije. Komisija odobri spremembe zadevnih programov v skladu s členom 26. Kadar država članica ne predloži informacij v skladu s členom 46(2) in (3), se rezerva za uspešnost zadevnih programov ali prednostnih nalog ne dodeli. 3. Kadar se s pregledom uspešnosti zagotovijo dokazi, da prednostna naloga ni dosegla mejnikov iz okvira uspešnosti, lahko Komisija začasno ustavi celotno vmesno plačilo ali del vmesnega plačila za prednostno nalogo programa v skladu s postopkom iz pravil za posamezne sklade. 4. Kadar Komisija na podlagi pregleda končnega poročila o izvajanju programa ugotovi resno nedoseganje ciljev iz okvira uspešnosti, lahko uporabi finančne popravke za zadevne prednostne naloge v skladu s pravili za posamezne sklade. Komisija se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 142 o določitvi meril in metodologije za uvedbo stopnje finančnega popravka, ki se uporabi. . 5. Odstavek 2 se ne uporablja za programe iz cilja evropsko teritorialno sodelovanje in za poglavje V Uredbe o ESPR. POGLAVJE IV Makroekonomske pogojenosti Člen 21 Pogojenost v zvezi s usklajenostjo ekonomskih politik držav članic 1. Komisija lahko od države članice zahteva, da pregleda in predlaga spremembe svoje pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov, kadar je to potrebno za: (a) podporo izvajanju priporočil Sveta, naslovljenih na zadevno državo članico in sprejetih v skladu s členom 121(2) in/ali členom 148(4) Pogodbe, ali podporo izvajanju ukrepov, naslovljenih na zadevno državo članico in sprejetih v skladu s členom 136(1) Pogodbe; (b) podporo izvajanju priporočila Sveta, naslovljenega na zadevno državo članico in sprejetega v skladu s členom 126(7) Pogodbe; (c) podporo izvajanju priporočila Sveta, naslovljenega na zadevno državo članico in sprejetega v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. .../2011 [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij], če se oceni, da so te spremembe potrebne za lažjo odpravo makroekonomskih neravnotežij; ali (d) čim večji učinek razpoložljivih skladov SSO na rast in konkurenčnost v skladu z odstavkom 4, če država članica izpolnjuje enega od naslednjih pogojev: (i) finančna pomoč Unije ji je bila na voljo v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010; (ii) srednjeročna finančna pomoč ji je bila na voljo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002[29]; (iii) finančna pomoč v obliki posojila v okviru evropskega mehanizma za stabilnost (ESM) ji je bila na voljo v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. 2. Država članica v enem mesecu predloži predlog za spremembo pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov. Komisija po potrebi da pripombe v enem mesecu od predložitve sprememb, pri čemer mora država članica v tem primeru ponovno predložiti svoj predlog v enem mesecu. 3. Če Komisija ni dala pripomb ali kadar so bile njene pripombe zadovoljivo upoštevane, čim prej sprejme sklep o odobritvi sprememb pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov. 4. Kadar je državi članici z odstopanjem od odstavka 1 finančna pomoč na voljo v skladu s členom 1(d) in je povezana s spremembo programa, lahko Komisija brez kakršnega koli predloga države članice spremeni pogodbo o partnerstvu in programe za čim večji učinek razpoložljivih skladov SSO na rast in konkurenčnost. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov se Komisija vključi v njihovo izvajanje, kot je opredeljeno v spremenjenem programu ali memorandumu o soglasju z zadevno državo članico. 5. Kadar se država članica ne odzove na zahtevo Komisije iz odstavka 1 ali ne odgovori zadovoljivo na pripombe Komisije iz odstavka 2 v enem mesecu, lahko Komisija v treh mesecih po predložitvi svojih pripomb z izvedbenimi akti sprejme odločitev o začasni ustavitvi dela ali vseh plačil zadevnih programov. 6. Komisija z izvedbenimi akti začasno ustavi del ali vsa plačila in obveznosti za zadevne programe, če: (a) Svet sklene, da država članica ne izpolnjuje posebnih ukrepov, ki jih je Svet določil v skladu s členom 136(1) Pogodbe; (b) Svet v skladu s členom 126(8) ali členom 126(11) Pogodbe sklene, da zadevna država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja; (c) Svet v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. […]/2011 [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij] sklene, da država članica dvakrat ni predložila ustreznega popravnega akcijskega načrta v skladu s členom 10(4) navedene uredbe; (d) Komisija sklene, da zadevna država članica ni sprejela ukrepov za izvajanje programa za prilagoditev iz Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 ali Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002, in posledično odloči, da ne odobri izplačila finančne pomoči, odobrene tej državi članici; ali (e) upravni odbor evropskega mehanizma za stabilnost sklene, da pogojenost za finančno pomoč ESM v obliki posojila ESM zadevni državi članici ni izpolnjena, in posledično sklene, da se ji odobrena podpora za stabilnost ne izplača. 7. Komisija pri odločitvi o začasni ustavitvi dela ali vseh plačil ali obveznosti v skladu s členom 5 oziroma 6 zagotovi, da je začasna ustavitev sorazmerna in učinkovita, ter pri upošteva gospodarske in socialne razmere v zadevni državi članici in enako obravnava vse države članice, zlasti glede vpliva začasne ustavitve na gospodarstvo zadevne države članice. 8. Komisija nemudoma odpravi začasno ustavitev plačil in obveznosti, ki jih je odobrila, kadar država članica na zahtevo Komisije predlaga spremembe pogodbe o partnerstvu in ustreznih programov, kadar je ustrezno: (a) Svet sklene, da država članica izpolnjuj