SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.4.2009 
SEC(2009) 531  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
spremni dokument k 
predlogu  
UREDBE SVETA 
 
o spremembi Uredbe (ES) št. 1934/ 2006 z dne 21. decembra 2006 o oblikovanju 
instrumenta za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter 
drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom  
 
POVZETEK  
 
OCENE U ČINKA 
{COM(2009) 197 kon č.} 
{SEC(2009) 532} 
 
SL 2   SL UVOD 
Vmesni pregled je bil predviden za vseh  sedem novih zunanjih akcijskih finan čnih 
instrumentov za obdobje 2007–2013: instrument  za razvojno sodelovanje, evropski 
instrument sosedstva in partnerstv a, instrument za predpristopno pomo č, instrument za 
stabilnost, evropski instru ment za demokracijo in človekove pravice, instrument za 
sodelovanje na podro čju jedrske varnosti in in strument za sodelovanje z industrijsko razvitimi 
državami1. Poročilo, ki ga mora predložiti Komisija, vs ebuje oceno njihovega izvajanja, po 
potrebi so mu priložene tudi zakonodajne spremembe. Čeprav je v Uredbi dolo čen rok, in 
sicer 31. december 2010, se Komisija – na željo EP  – strinja, da bo pregled predložila pred 
volitvami leta 2009, tj. istemu zakonodajalcu, ki je instrumente sprejel v postopku 
soodločanja. Pregled je opravilo oseb je Komisije, ki je o tem poro čalo medresorski skupini za 
vmesni pregled finan čnih instrumentov. Komisija se je prav tako strinjala, da bo pred 
sprejetjem vmesnega pregleda upoštevala mnen ja, ki jih je izrazil Parlament v postopku 
demokrati čne presoje na črtovanja programov instrumenta za  razvojno sodelovanje. Glavno 
vprašanje je povezano s financiranjem dejavnosti, ki  morebiti ne izpolnjujejo meril za uradno 
razvojno pomo č v državah, zajetih v Uredbo o inst rumentu za razvojno sodelovanje št. 
1905/2006 (to so Latinska Amerika, Azija, Srednja Azija in Irak, Iran in Jemen ter Južna 
Afrika). To vprašanje je povezano le z državami, ki so zajete v instrumentu za razvojno sodelovanje, saj v drugih instrumentih ni dolo čeno, da morajo dejavnosti izpolnjevati pogoje 
za uradno razvojno pomo č. V vmesnem pregledu finan čnih instrumentov bodo poleg tega 
predloga izoblikovane tudi spremembe instru menta za stabilnost (ki bodo prilagodile njegovo 
področje uporabe glede osebnega in  lahkega orožja, sodelovanj a in pravila o poreklu ter 
razčlenitve dodeljenih finan čnih sredstev) ter spremembe Ure dbe o instrumentu za razvojno 
sodelovanje in Uredbe o evropske mu instrumentu za demokracijo in človekove pravice, da se 
besedilo o davkih, carinah in dajatv ah uskladi z drugimi instrumenti.  
O
PREDELITEV PROBLEMA  
Omejeno podro čje uporabe Uredbe o instrumentu za razvojno sodelovanje 
Iz Uredbe o instrumentu za razvojno sodelovanje so izklju čeni ukrepi, ki ne izpolnjujejo meril 
za uradno razvojno pomo č, kot jih je dolo čil Odbor za razvojno pomo č Organizacije za 
ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC). Ta omejitev je zapisana v členu 2(4) Uredbe 
o instrumentu za razvojno sodelovanje, ki na vaja, da je treba ukrepe za geografske programe 
zasnovati tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomo č. Parlament je med 
postopkoma demokrati čne presoje in podrobnega pregleda  v okviru komitologije ugotovil 
obstoj številnih spornih primerov. Posledi čno je sprejel ve č resolucij, v katerih je Komisijo 
obsodil, ker je prekora čila svoja pooblastila pri spreje manju takih projektov v skladu z 
Uredbo o instrumentu za razvojno sodelovanje,  in pozval k njihovemu umiku. Zaradi te 
pravne omejitve so se pojavili trije problemi: 
                                                 
1 Instrument za razvojno sodelovanje (DCI), evrops ki instrument sosedstva in partnerstva (ENPI), 
instrument za predpristopno pomo č (IPA), instrument za stabilnost (IfS), evropski instrument za 
demokracijo in človekove pravice (EIDHR), instrument za sodelovanje na podro čju jedrske varnosti 
(INSC) in instrument za sodelovanje z industrijsko razvitimi državami (ICI). 
 
SL 3   SL (1) zakonski predpisi, ki bi omogo čali financiranje ukrepov, ki ne izpolnjujejo meril za uradno 
razvojno pomo č, ne obstajajo; 
(2) mnenja Komisije in Parlamenta glede upravi čenosti nekaterih na črtovanih ukrepov se 
razlikujejo; 
(3) financiranje dejavnosti, ki se izvajajo  v okviru pripravljalnih ukrepov in elementa 
„mobilnosti EU“ po programu Erasmus Mundus v okviru njegovega podro čja zunanje 
sodelovanje, bo morda treba prekiniti. 
Potreba po zapolnitvi vrzeli v zakonodaji 
Proračunski organ je glasoval v prid vklju čitvi niza pripravljaln ih ukrepov v prora čun, zato da 
se v regijah in državah, kjer se  pojavlja ta problem, financiraj o dejavnosti, ki ne izpolnjujejo 
meril za uradno razvojno pomo č (tj. poslovne in znanstvene iz menjave z Indijo in Kitajsko, 
sodelovanje z državami srednjega dohodkovnega ra zreda v Aziji in Latinski Ameriki). Poleg 
izvajanja pripravljalnih ukrepov, za četega v letih 2007 in 2008, se je v vmesnem pregledu 
jasno pokazalo, da je treba te pripravljalne ukrepe spremljati in dopolniti, s čimer se ponudi 
možnost za financiranje ukrepov, ki presegajo uradno razvojno pomo č v teh državah, zlasti v 
razvijajočih se državah. S tem se bo tudi zagotovil o, da se bodo lahko fi nancirali nekateri 
energetski projekti in dejavnosti javne diplom acije, ki ne bodo izpolnjevali meril za uradno 
razvojno pomo č (npr. v Srednji Aziji in Iraku/Iranu). 
CILJI 
Splošni cilj politike mora biti podoben tistem u, ki je naveden v Uredbi o instrumentu za 
sodelovanje z industrijsko razvitimi državami (št. 1934/2006) za države iz instrumenta za 
razvojno sodelovanj e, in sicer: „ predvideti ustrezen odziv na potrebo po krepitvi vezi ter 
poglobiti medsebojne stike na dvostranski, regionalni ali ve čstranski osnovi, da bi ustvarili 
ugodnejše razmere za razvoj odnosov Skupnosti s temi državami in ozemlji ter spodbudili 
dialog in obenem krepili interese Skupnosti “. 
V skladu s predlagano uredbo se bodo financirali projekti, ki izpolnjuj ejo naslednje glavne 
operativne cilje:  
• spodbujanje gospodarskega partnerstv a in poslovanja v interesu EU; 
• ustvarjanje vezi med ljudmi/sodelovanje na podro čju izobraževanja; 
• javna diplomacija in ozaveš čanje; 
• dialog; 
• projekti sodelovanja, ki ne izpol njujejo meril za uradno razvojno pomo č. 
Predlagano je, da bi bile zajete le države iz instrumenta za razvojno sodelovanje. Uredba o 
instrumentu za predpristopno pomo č ter Uredba o evropskem instrumentu sosedstva in 
partnerstva nista omejeni na enak na čin, ERS pa pokriva države AKP. V obdobju 2010–2013 
bodo vsa dodeljena sredstva predvidoma znašala 176 milijonov EUR. Finan čna sredstva bi se 
morala zagotoviti iz razdelka 4 in skladati s finan čnim okvirom za obdobje 2007–2013. 
 
SL 4   SL Čeprav so bila finan čna sredstva za pripravljaln e ukrepe v obdobju 2007–2009 zagotovljena 
iz razlike do zgornje meje v razdelku 4, bo treba prerazporediti nekaj sredstev iz programov sodelovanja za ustrezno financir anje nameravanih dejavnosti. 
Cilj te pobude je zapolniti vrzel v zakonodaji znotraj tr enutnih pravnih in prora čunskih 
omejitev v obdobju 2007–2013. Zato je obseg te pobude glede vsebine politik, prora čunskih 
posledic in časovnega okvira omejen. Ne vpliva na  nobene prihodnje predloge o finan čnih 
instrumentih na podro čju zunanjega sodelovanj a v naslednjem finan čnem okviru.  
O
CENA POLITI ČNIH MOŽNOSTI  
Za programe porabe je potreben temeljni akt. Ob ravnavale so se naslednje štiri možnosti za 
reševanje problema: 
1. Neukrepanje EU: ohraniti sodelovanje z zadevnimi državami strogo v okviru 
Uredbe o instrumentu za razvojno sodelovanje. 
2. Sprememba Uredbe o instrumentu za razvojno sodelovanje: dodati nov sklop k 
Uredbi za financiranje dejavnosti, ki ne  izpolnjujejo meril za  uradno razvojno 
pomoč, z ustrezno namenskimi sredstvi.  
3. Sprememba Uredbe o instrumentu za sodelovanje z industrijsko razvitimi 
državami: razširiti geografsko podro čje uporabe Uredbe na države iz 
instrumenta za razvojno sodelovanje z ustrezno namenskimi sredstvi. 
4. Izdelati nov instrument.  
Te različne možnosti so bile analizirane glede na merila usklajenosti, u činkovitosti in 
uspešnosti. Možnost 1 se ne obr avnava kot veljavna možnost,  kar zadeva zapolnitev vrzeli v 
zakonodaji. Možnost 2 bi bila na jbolj skladna, a ni priporo čljiva, ker združuje razli čne cilje v 
okviru iste uredbe: odpraviti revš čino in spodbujati interese S kupnosti. Kot najustreznejša in 
najučinkovitejša zakonodajna možnos t se obravnava možnost 3, ker bistveno poenostavlja 
finančne instrumente (nadomestitev ve č kot 30 razli čnih pravnih instrument ov). Instrument za 
sodelovanje z industrijsko razvitimi državami zajema  tudi namene, ki ne izpolnjujejo meril za 
uradno razvojno pomo č, njegove dolo čbe in pravna podlaga ( člen 181a Pogodbe) pa ustrezno 
krijejo nameravane dejavnosti.  
SKLEPNA UGOTOVITEV  
Ob upoštevanju zastavl jenih ciljev in podro čij sodelovanja je primerna tretja možnost, in sicer 
„sprememba Uredbe o instrumentu za sodelovanj e z industrijsko razvitimi državami“. Zato je 
priporočeno, da se geografsko podro čje uporabe instrumenta za sodelovanje z industrijsko 
razvitimi državami razširi na države iz in strumenta za razvojno sodelovanje, v okviru 
vmesnega pregleda finan čnih instrumentov pa predloži zakonodajna sprememba.