ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
50.

ugotavlja, da sta Komisija in EIB opazili, da se EFSI in finančni instrumenti proračuna EU prekrivajo, zato so bile sprejete smernice, ki priporočajo kombiniranje EFSI s financiranjem iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da nikakršno kombiniranje EFSI ter financiranja iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ne bi smelo negativno vplivati na raven in usmerjenost financiranja nepovratnih sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; vendar poudarja, da vztrajne razlike v merilih za upravičenost, predpisih, časovnem okviru za poročanje in glede uporabe pravil o državni pomoči ovirajo kombinirano uporabo; pozdravlja dejstvo, da je Komisija začela to obravnavati v svojem predlogu za revizijo finančne uredbe, in upa, da bo revizija opravljena pravočasno, s čimer bi poenostavili kombiniranje skladov in se izognili konkurenci in prekrivanju; meni, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da sta za doseganje tega cilja ključna drugi in tretji steber naložbenega načrta;
20.

poudarja, da potencial kombiniranja nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov še ni raziskan; poudarja, da je treba poleg navodil za pristojne organe poenostaviti in harmonizirati tudi pravila, ki se nanašajo na kombiniranje različnih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in pravila, ki se nanašajo na kombiniranje teh skladov z instrumenti, kot je program Obzorje 2020 in Evropski sklad za strateške naložbe; poziva k boljši pravni ureditvi v obliki jasnih, doslednih in usmerjenih pravil na področju zmanjšanja upravnih obremenitev s poenostavitvijo omenjenega kombiniranja dodeljenih sredstev iz več kot enega programa z istim finančnim instrumentom, pa tudi k omogočanju kombiniranja mikrofinančnih instrumentov v operacijah Evropskega socialnega sklada ter nadaljnji poenostavitvi javnih naročil pri izbiri finančnih posrednikov in za javno-zasebna partnerstva; poziva k boljši usklajenosti med različnimi strategijami; poudarja, da je z združevanjem nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov z drugimi viri financiranja lahko struktura financiranja privlačnejša za upravičence in vlagatelje iz javnega in zasebnega sektorja zaradi boljše delitve tveganja in večje uspešnosti projekta, ter tako pomaga instrumentom, s tem pa bi instrumenti lažje zagotovili potencial dolgoročne rasti;
25.

poudarja morebitne koristi računalništva v oblaku za potrošnike in ponudnike finančnih storitev v smislu stroškovne učinkovitosti, krajšega časa za trženje in boljše uporabe virov IKT; ugotavlja, da za finančni sektor ni jasnih in izčrpnih evropskih pravil ali smernic za prenos podatkov v oblak; poudarja, da je treba razviti te smernice in skupni pristop k uporabi računalništva v oblaku v vseh nacionalnih pristojnih organih; poudarja, da so ta pravila ali smernice potrebne za zagotovitev prožnosti in hitrosti pri sprejemanju računalništva v oblaku; poudarja, da bi morale te smernice vključevati visoke standarde varnosti podatkov in varstva potrošnikov; poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj preučijo različne možnosti v zvezi s tem, kot so predhodno odobrene pogodbe med ponudniki storitev v oblaku in finančnimi institucijami;
L.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadevi Szabó in Vissy zoper Madžarsko razsodilo, da madžarska zakonodaja o skrivnem protiterorističnem nadzoru, sprejeta leta 2011, krši pravico do zasebnega in družinskega življenja ter spoštovanja doma in korespondence; ker je to sodišče v zadevi Ilias in Ahmed zoper Madžarsko ugotovilo, da gre za kršitev pravice do svobode in varnosti, pravice do učinkovitega pravnega sredstva v zvezi z razmerami na tranzitnem območju v kraju Röszke in pravice do varstva pred nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem v zvezi z izgonom prosilcev v Srbijo; ker je to sodišče v zadevi Baka zoper Madžarsko razsodilo, da je Madžarska kršila pravico do poštenega sojenja in svobodo izražanja Andrása Bake, nekdanjega predsednika madžarskega vrhovnega sodišča;
A.

ker je družba DOW AgroSciences Europe 11. novembra 2010 pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje gensko spremenjene koruze DAS-40278-9 na trg, in sicer v obliki proizvodov, ki so iz nje sestavljeni ali jo vsebujejo ter se poleg uporabe za živila in krmo uporabljajo kot vsa druga koruza, v kar pa ni zajeto gojenje;
35.

poudarja, da je treba pri uporabi orodij e-demokracije prednostno varovati zasebnost in osebne podatke ter spodbujati varnejše internetno okolje, zlasti kar zadeva varnost informacij in podatkov, vključno s t. i. pravico do pozabe, ter zagotoviti jamstva v zvezi s programsko opremo in preverljivostjo virov; poleg tega poziva k nadaljnji uporabi digitalnih storitev, ki temeljijo na ključnih elementih, kot so varne in šifrirane digitalne identitete, v skladu z uredbo eIDAS; spodbuja varne in zanesljive digitalne javne registre in potrjevanje elektronskih podpisov, da se preprečijo goljufije večstranske interakcije, kar je skladno z evropskimi in mednarodnimi standardi s področja človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije; nenazadnje poudarja, da varnostna vprašanja posameznikov in skupin ne smejo odvračati od vključevanja v demokratične procese;
V.

ker so male in srednje kmetije, lastniška razpršenost ali ustrezno urejen zakup zemljišč ter dostop do skupnega zemljišča najboljši način, da se zagotovi odgovoren odnos do zemljišča in trajnostno upravljanje zemljišč, poleg tega pa se tako ljudje bolj poistovetijo z zemljo in so bolj navezani nanjo; ker te oblike posesti ljudi spodbujajo, da ostanejo na podeželju, in jim omogočajo delo, kar pozitivno vpliva na socialno-ekonomsko strukturo podeželja, prehransko varnost, prehransko suverenost in ohranjanje kmečkega življenja; ker je zaradi neenake porazdelitve zemljišč in neenakega dostopa do zemljišč in naravnih virov večja nevarnost za razkol v družbi, socialno neravnovesje, izgubo kakovosten zaposlitve in zmanjšanje kakovosti življenja ter nastanek revščine; ker bi lahko visoka koncentracija moči v sektorjih, ki so dejavni na živilskem trgu v EU, negativno vpliva na pravice potrošnikov in zmanjša prihodek kmetov; ker bi bilo treba kmetom brez lastne zemlje zagotoviti dovolj zanesljiv in dolgotrajen zakup zemljišča, da se zavaruje donosnost njihovih naložb;
25.

opominja vse akterje kazenskega pregona, ki uporabljajo obdelavo in analitiko podatkov, da Direktiva (EU) 2016/680: ureja obdelavo osebnih podatkov v državah članicah za namene kazenskega pregona; zahteva, da mora biti zbiranje in obdelovanje osebnih podatkov za namene kazenskega pregona vedno zadostno, ustrezno in ne čezmerno glede na določene, izrecne in zakonite namene, za katere se obdelujejo; določa, da morata biti namen zbiranja teh podatkov in potreba po zbiranju jasno dokazana; določa, da je sprejemanje odločitev izključno na podlagi avtomatizirane obdelave, vključno z oblikovanjem profilov, ki ima lahko negativen pravni učinek za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali ga zelo prizadene, prepovedano, razen če to dovoljuje pravo Unije ali države članice, ki se uporablja za upravljavca in ki zagotavlja ustrezno zaščito pravic in svoboščin posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, vsaj pravice do osebnega posredovanja s strani upravljavcev; poziva Komisijo, Evropski odbor za varstvo podatkov in druge neodvisne nadzorne organe, naj izdajo smernice, priporočila in primere najboljše prakse za dodatno opredelitev meril in pogojev za odločitve, ki temeljijo na oblikovanju profilov in uporabi velepodatkov za namene kazenskega pregona;
64.

ugotavlja, da so nekatere pasme enoprstih kopitarjev, ki se vzrejajo v državah članicah, lokalne pasme, ki so sestavni del življenja in kulture nekaterih skupnosti, in da so nekatere države članice v svoje programe za razvoj podeželja vključile ukrepe za zaščito in nadaljnje širjenje teh pasem;
30.

ugotavlja, da poročilo Komisije v skladu s členom 16 ne vsebuje veliko informacij o usklajevanju in sinergijah med različnimi programi in z instrumenti z drugih področij politike ter da zlasti ne predstavlja vedno zanesljivih podatkov o pričakovanih rezultatih programov Evropskega socialnega sklada in pobude za zaposlovanje; poudarja, da se je s skupno uredbo za pet skladov ESI povečala sinergija med temi skladi, tudi v drugem stebru skupne kmetijske politike; je prepričan, da bi bilo treba povečati sinergijo z drugimi politikami in instrumenti, vključno z EFSI in drugimi finančnimi instrumenti, da bi se čim bolj povečal učinek naložb; poudarja, da pravila o državni pomoči veljajo za sklade ESI, ne pa tudi za EFSI in program Obzorje 2020, zaradi česar je težko povečati stopnjo sinergije med skladi, programi in instrumenti; poudarja, da bi bilo treba pravila o državni pomoči dodatno preučiti, jih razjasniti, poenostaviti in ustrezno prilagoditi ter tako zagotoviti potrebno komplementarnost in sinergijo med skladom EFSI, finančnimi instrumenti in skladi ESI; poziva Komisijo, naj organom upravljanja zagotovi celovite smernice o združevanju sklada EFSI z instrumenti deljenega in neposrednega upravljanja, vključno s skladi ESI, instrumentom za povezovanje Evrope in pobudo Obzorje 2020;
41.

je seznanjen s predlogom Komisije o vključitvi minimalne skupne sposobnosti pokrivanja izgub za globalne sistemsko pomembne banke v steber 1, v skladu z mednarodnimi standardi; je seznanjen z razlikami med skupno sposobnostjo pokrivanja izgub in minimalnimi zahtevami glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti; vendar poudarja, da imata oba standarda isti cilj, tj. zagotoviti, da imajo banke dovolj regulativnega kapitala in obveznosti za pokritje izgub, da je lahko reševanje s sredstvi upnikov učinkovit instrument reševanja, ne da bi to povzročilo finančno nestabilnost in brez potrebe po javnih sredstvih, s čimer se prepreči prenos zasebnih tveganj na družbo; zato ugotavlja, da se celostni pristop do pokrivanja izgub lahko doseže s kombinacijo obeh standardov, in sicer na podlagi standarda skupne sposobnosti pokrivanja izgub kot minimalnega standarda, kot je predstavljen v sedanjem predlogu Komisije, o čemer pa morata zakonodajalca še doseči soglasje; poudarja, da bi bilo treba razmisliti o ohranitvi meril glede velikosti in tveganju prilagojenih sredstev, in opozarja, da so merila za tveganju prilagojena sredstva, na katerih temelji standard skupne sposobnosti pokrivanja izgub, tesno povezana z delom Baselskega odbora za bančni nadzor na področju notranjih modelov in dokončnega oblikovanja okvira Basel III; poudarja, da bilo treba pri prilagajanju in/ali uvajanju novih minimalnih zahtev glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti ustrezno pozornost nameniti potrebi po oblikovanju trga za obveznosti, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti; poudarja, da je pri določanju minimalnih zahtev glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti pomembno ohraniti diskrecijsko pravico organa za reševanje ter zagotoviti, da imajo banke dovolj podrejenega dolga in dolga, za katerega se lahko uporabi reševanje s sredstvi upnikov; poudarja, da bi bilo treba razkritje na trgu izvesti na ustrezen način, da si vlagatelji ne bi napačno razlagali minimalnih zahtev glede lastnih sredstev in upravičenih obveznosti;
21.

meni, da imajo nizko usposobljene osebe v današnjem vedno bolj digitaliziranem svetu manjše zaposlitvene možnosti, poleg tega pa so tudi bolj izpostavljene dolgoročni brezposelnosti ter imajo večje težave pri dostopu do storitev in polnem vključevanju v družbo, to pa nima le negativnega vpliva na posameznika, temveč predstavlja tudi visoke stroške za gospodarstvo in celotno družbo; zato podpira jamstvo za spretnosti, ki vsakomur zagotavlja novo pravico, in sicer, da skozi vse življenje pridobiva temeljne spretnosti za 21. stoletje, vključno z bralno in matematično pismenostjo, digitalno in medijsko pismenostjo, kritičnim razmišljanjem, socialnimi veščinami in ustreznimi veščinami, potrebnimi za zeleno in krožno gospodarstvo, ob upoštevanju nastajajočih industrij in glavnih sektorjev rasti, ter ob zagotavljanju pomoči ljudem v prikrajšanih položajih, vključno invalidom, prosilcem za azil, dolgotrajno brezposelnim in premalo zastopanim skupinam; poudarja, da morajo biti izobraževalni sistemi vključujoči in zagotavljati kakovostno izobraževanje vsemu prebivalstvu, omogočiti ljudem, da bi bili aktivni evropski državljani, ter jih pripraviti na učenje in prilagajanje skozi vse življenje ter se odzivati na družbene potrebe in potrebe trga dela; meni, da bi morala biti srednješolska izobrazba v Evropi 21. stoletja obvezna in da je treba pripraviti ustrezne programe, ki bodo omogočili novo priložnost mladim, ki niso zaključili osnovne ali srednje šole; meni, da bi moralo jamstvo za spretnosti vključevati posamezniku prilagojeno oceno izobraževalnih potreb, kakovostno ponudbo izobraževanja ter sistematično potrjevanje pridobljenih spretnosti in kompetenc, ki bi omogočilo njihovo enostavno priznavanje na trgu dela; opozarja na potrebo po zagotovitvi širokega dostopa do širokopasovnih storitev za omogočanje digitalne pismenosti; poudarja, da je jamstvo za spretnosti pomembna socialna naložba, ki zahteva pravilno izvajanje in ustrezno financiranje tudi s pomočjo evropskih strukturnih in investicijskih skladov;
41.

poziva Komisijo in države članice, naj: (a) spodbujajo zdravstveno varstvo in omogočijo enostavni dostop do zdravstvenih storitev in zagotavljanje ustreznih informacij glede na posebne potrebe moških in žensk ter izmenjavo najboljše prakse na področju duševnega zdravja in kliničnega preskušanja; (b) ocenijo posebne zdravstvene potrebe žensk in moških ter zagotovijo vključevanje razsežnosti spola v zdravstvene politike, programe in raziskave, in sicer od njihove zasnove in oblikovanja do ocene učinka in priprave proračuna; (c) zagotovijo, da bodo preventivne strategije posebej osredotočene na ženske, ki jim grozi presečna diskriminacija, kot so Rominje, invalidke, lezbijke in biseksualke, migrantke in begunke ter ženske, ki živijo v revščini, pa tudi na transspolne in interseksualne osebe; (d) priznajo, da gre pri nasilju na podlagi spola in nasilju nad ženskami za vprašanje javnega zdravja, kot je navedeno v resoluciji Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije 49.25 z dne 25. maja 1996, ki neposredno vpliva na duševno zdravje in dobro počutje žensk; (e) zagotovijo hitri razvoj vseevropske raziskave o razširjenosti nasilja na podlagi spola za izvajanje v okviru evropskega statističnega sistema, kot je potrjeno v delovnem programu Eurostata za leto 2016, in naj redno zbirajo razčlenjene podatke, zlasti o razširjenosti depresije, in sicer se ti podatki razčlenijo vsaj po spolu, starosti in socialno-ekonomskem položaju; (f) podprejo civilno družbo in ženske organizacije, ki spodbujajo pravice žensk, in si prizadevajo, da bi imele ženske svoj glas pri vprašanjih evropske in nacionalne zdravstvene politike ter odzivih te politike na njihove potrebe; (g) spodbujajo programe, ki obravnavajo posebne potrebe žensk, povezane z boleznimi, kot so osteoporoza, mišično-kostna obolenja in bolezni centralnega živčnega sistema, na primer alzheimerjeva bolezen in/ali demenca, pa tudi programe za obveščanje žensk o preventivnih metodah in za usposabljanje zdravstvenega osebja; (h) posebno pozornost namenijo posebnim potrebam žensk, pri katerih je bil ugotovljen sindrom kronične utrujenosti ali fibromialgije in jim zagotovijo ustrezne kakovostne zdravstvene storitve; (i) povečajo finančna sredstva za podpiranje raziskav o vzrokih za endometriozo in morebitnem zdravljenju, pa tudi za pripravo kliničnih smernic in vzpostavitev referenčnih centrov; spodbujajo kampanje obveščanja, preprečevanja in ozaveščanja in zagotovijo sredstva za usposabljanje specializiranih zdravstvenih delavcev in spodbujanje raziskav;
23.

poudarja, da sta bili januarja 2015 dve poslanki imenovani za predstavniški članici Odbora za peticije v okviru Konvencije OZN o pravicah invalidov ter sta se 27. in 28. avgusta 2015 v Ženevi udeležili obravnave predhodnega poročila EU in odbora OZN za pravice invalidov; opozarja na pomembno neprekinjeno delo, ki ga Odbor za peticije opravlja v okviru izvajanja Konvencije OZN o pravicah invalidov; ustrezno upošteva, da je bilo leto 2015 zelo pomembno, saj je organ Združenih narodov prvič pregledal izvajanje obveznosti na področju človekovih pravic v EU; izraža zadovoljstvo, da je imel odbor Združenih narodov priložnost prisluhniti vsem podrobnostim o nalogah varstva Odbora za peticije; poudarja, da je začel Odbor za peticije v postopek obravnave peticij vključevati sklepne ugotovitve Odbora Združenih narodov za pravice invalidov ( 2 ) ; izraža zadovoljstvo, da je javna predstavitev „Protection of the rights of people with disabilities, from the perspective of petitions received“ (Varstvo pravic invalidov z vidika prejetih peticij), ki jo je 15. oktobra 2015 organiziral Odbor za peticije, dosegla visoko stopnjo dostopnosti; opozarja na pomen zaključkov raziskave, ki jo je naročil tematski oddelek C Evropskega parlamenta, z naslovom „The Protection Role of the Committee on Petitions in the Context of the Implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (Vloga varstva pravic Odbora za peticije v okviru izvajanja Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov); meni, da mora Odbor za peticije še naprej organizirati dogodke v zvezi s peticijami na področju invalidnosti; poziva k povečanju zmogljivosti Odbora za peticije in njegovega sekretariata, da bi lahko odbor ustrezno izpolnjeval svojo funkcijo varstva; poziva k imenovanju pooblaščenega uradnika, ki bo pristojen za obravnavo vprašanj, povezanih z invalidnostjo; ugotavlja, da si je odbor v letu 2015 bistveno prizadeval za nadaljnje ukrepanje na področju invalidnosti v zvezi s posebnimi temami, kot je na primer ratifikacija Marakeške pogodbe, odprava blokade direktive o preprečevanju diskriminacije, oprostitev carinskih dajatev za nekatere izdelke, namenjene spodbujanju izobraževanja, znanosti ali kulture med invalidi ali družinskimi negovalci;
5.

opozarja, da Uredba (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije temelji na načelu čim širšega dostopa; zato poudarja, da morata biti preglednost in popoln dostop do dokumentov institucij EU pravilo, s čimer bi državljani lahko v celoti uveljavljali svoje demokratične pravice; poudarja, da je treba izjeme pri tem pravilu pravilno razlagati, kar je odločilo tudi Sodišče Evropske unije, ter pri tem upoštevati prevladujoči javni interes za razkritje in zahteve demokracije, tesnejše sodelovanje državljanov v postopku odločanja, legitimnost upravljanja, učinkovitost in odgovornost do državljanov;
33.

opozarja, da so strateški interesi zveze Nato in EU enaki in da se srečujeta z enakimi izzivi na vzhodu in jugu; ugotavlja, kako pomembna je klavzula o vzajemni obrambi iz člena 42(7) za države članice EU, ne glede na to, ali so članice zveze Nato ali ne; ugotavlja, da bi morala biti EU zmožna, da s svojimi sredstvi na enak način zaščiti tudi države članice EU, ki niso članice zveze Nato; je seznanjen s ciljem ustrezne ravni strateške avtonomije EU iz globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije in poudarja, da se morajo sredstva teh organizacij dopolnjevati; meni, da bi bilo treba s strateško avtonomijo EU okrepiti zmogljivost Evrope za spodbujanje varnosti znotraj in zunaj svojih meja ter za krepitev partnerstva z zvezo Nato in čezatlantskih odnosov;
G.

ker je v Španiji od leta 2009 prisoten teozint, predhodnik gojene koruze; ker lahko populacije teozinta postanejo prejemnice transgenega DNK iz gensko spremenjene koruze MON810, ki se goji v nekaterih regijah Španije, kjer se teozint zelo širi; ker se lahko gen prenese v teozint in to povzroči, da ta začne proizvajati toksin Bt in da hibridna rastlina med koruzo in teozintom postane bolj trdoživa kot naravna rastlina teozinta; ker ta scenarij vključuje velika tveganja za kmete in okolje;
—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi sklepov 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU in 2011/894/EU (8),
23.

z zadovoljstvom ugotavlja, da bodo morala velika podjetja in skupine zaradi revizije veljavne računovodske direktive (2014/95/EU) glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti od leta 2017 razkrivati informacije o politikah, tveganjih in rezultatih v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in s tem povezanih vprašanjih; poziva države članice, naj v predvidenem roku v celoti prenesejo revidirano računovodsko direktivo, vključno z uvedbo ustreznih in učinkovitih mehanizmov, ki bodo zagotovili, da podjetja spoštujejo zahteve za poročanje; poziva Komisijo, naj oblikuje jasna navodila za podjetja, kar zadeva nove zahteve o nefinančnem poročanju; priporoča, da bi morala ta navodila vključevati in podrobneje pojasnjevati minimalne ključne elemente za natančno in celovito razumevanje poglavitnih tveganj in učinkov, ki jih imajo za človekove pravice dejavnosti podjetja in njegova svetovna vrednostna veriga;
52.

poziva Komisijo in države članice, naj zberejo več podatkov o številu zaposlenih in delovnih pogojih v sektorju poštnih storitev, da bi omogočili boljšo oceno dejanskega stanja po popolnem odprtju trgov in učinkovit odziv na spremembe in morebitne težave; poziva Komisijo in države članice, naj pozorno spremljajo nova sredstva za samodejno dostavo poštnih pošiljk in njihov učinek na delovne pogoje in zaposlitev ter naj ocenijo potrebo po posodobitvi socialne in zaposlitvene zakonodaje, kjer je to primerno, da bo odsevala spremembe v poštnem sektorju; hkrati spodbuja socialne partnerje, naj po potrebi posodobijo kolektivne pogodbe, da bodo zagotovljeni visoki delovni in zaposlitveni standardi;
27.

je zaskrbljen zaradi pomanjkanja usklajevanja med udeleženimi akterji pri upravljanju skrbniškega sklada EU (zlasti med generalnim direktoratom Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO) ter njegovim oddelkom za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO)) in pomanjkanja jasnih smernic glede tega, kako bi bilo mogoče zagotoviti financiranje; obžaluje pomanjkanje jasnosti in preglednosti v zvezi z merili za financiranje in obsegom razpoložljivih sredstev za civilno družbo v okviru skrbniškega sklada EU; želi spomniti, da je potrebno boljše komuniciranje med Komisijo, državami članicami in Parlamentom pri načrtovanju in izvajanju ukrepov skrbniškega sklada EU v splošnem, saj je to v interesu nadaljnjega načrtovanja morebitnih dodatnih skrbniških skladov; želi spomniti, da mora biti Komisija posebej pozorna, da bodo njeni ukrepi dosledni in usklajeni z regionalnimi razvojnimi programi, da bi se izognila podvajanju prizadevanj in zagotovila glavno osredotočenost na razvoj, ne pa na mejni nadzor in varnost v škodo migrantov; poziva Komisijo, naj iz istega razloga, pa tudi za povečanje vpliva in učinkovitosti svetovne pomoči, ohrani odločen dialog z OZN v okviru skrbniškega sklada EU; poziva jo tudi, da mora okrepiti svoja prizadevanja, da bi bila ocena učinka njenih politik in financiranja, vključno s skrbniškim skladom EU, bolj sistematična, zlasti glede učinkov na trajnostni razvoj, človekove pravice in enakost spolov, rezultate teh ocen pa mora vključiti v svoje politike in načrtovanje programov;