SPOROČILO KOMISIJE

Smernice o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju

(2022/C 485/01)

Vsebina

DEL I. SKUPNE DOLOČBE 4

POGLAVJE 1 Uvod 4

POGLAVJE 2 Področje uporabe in opredelitev pojmov 4

2.1 Učinek SKP na področje uporabe 6

2.2 Področje uporabe 7

2.3 Horizontalna pravila in instrumenti pomoči, ki se uporabljajo za kmetijski in gozdarski sektor ter podeželje 9

2.4 Opredelitve pojmov 10

POGLAVJE 3 Ocena združljivosti na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe 15

3.1 Prvi pogoj: pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti 16

3.1.1 Gospodarska dejavnost, ki prejema pomoč 16

3.1.2 Spodbujevalni učinek 17

3.1.3 Neobstoj kršitve ustreznih določb in splošnih načel prava Unije 19

3.2 Drugi pogoj: pomoč ne vpliva neupravičeno na trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi 20

3.2.1 Potreba po intervenciji države 20

3.2.2 Ustreznost pomoči 21

3.2.3 Sorazmernost pomoči 22

3.2.4 Preglednost 25

3.2.5 Izogibanje škodljivim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino 26

3.2.6 Tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov pomoči (preskus izravnave) 28

DEL II. KATEGORIJE POMOČI 30

POGLAVJE 1. Pomoč za podjetja, ki so dejavna v primarni proizvodnji, predelavi kmetijskih proizvodov in trženju kmetijskih proizvodov 30

1.1 Ukrepi, podobni ukrepom za razvoj podeželja 30

1.1.1. Pomoč za naložbe 30

1.1.1.1. Pomoč za naložbe v kmetijska gospodarstva v zvezi s primarno kmetijsko proizvodnjo 30

1.1.1.2. Pomoč za naložbe v ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskih gospodarstvih 34

1.1.1.3 Pomoč za naložbe v zvezi s predelavo ali trženjem kmetijskih proizvodov 35

1.1.2 Zagonska pomoč za mlade kmete in zagonska pomoč za kmetijske dejavnosti 36

1.1.3 Zagonska pomoč za skupine in organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju 36

1.1.4 Pomoč za kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti 38

1.1.5 Pomoč za obveznosti v zvezi z dobrobitjo živali 40

1.1.6 Pomoč za omejitve, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz določenih obveznih zahtev 42

1.1.7 Pomoč za območja z naravnimi ali drugimi omejitvami, značilnimi za posamezno območje 43

1.1.8 Pomoč za ekološko kmetovanje 43

1.1.9 Pomoč za sodelovanje proizvajalcev kmetijskih proizvodov v shemah kakovosti 45

1.1.10 Pomoč za zagotavljanje tehnične podpore v kmetijskem sektorju 46

1.1.10.1 Pomoč za ukrepe izmenjave znanja in informiranja 46

1.1.10.2 Pomoč za storitve svetovanja 47

1.1.10.3 Pomoč za storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu 49

1.1.11 Pomoč za sodelovanje v kmetijskem sektorju 49

1.2 Obvladovanje tveganj in kriz 51

1.2.1 Pomoč za nadomestilo škode v kmetijski proizvodnji ali na sredstvih za kmetijsko proizvodnjo ter za preprečevanje škode 51

1.2.1.1 Pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki 51

1.2.1.2 Pomoč za nadomestilo škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami 54

1.2.1.3 Pomoč za stroške preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali, škodljivih organizmov rastlin in napadenosti z invazivno tujerodno vrsto ter pomoč za povrnitev škode zaradi bolezni živali, škodljivih organizmov rastlin in invazivnih tujerodnih vrst 56

1.2.1.4 Pomoč za poginule živali 58

1.2.1.5 Pomoč za nadomestilo škode, ki jo povzročijo zaščitene živali 59

1.2.1.6 Pomoč za plačilo zavarovalnih premij 61

1.2.1.7 Pomoč za finančne prispevke v vzajemne sklade 61

1.3 Druge vrste pomoči v kmetijskem sektorju 62

1.3.1 Pomoč za zaprtje proizvodnih zmogljivosti 62

1.3.1.1 Zaprtje zmogljivosti zaradi zdravja živali, rastlin ali ljudi, sanitarnih, etičnih, okoljskih ali podnebnih razlogov 62

1.3.1.2 Zaprtje zmogljivosti zaradi drugih razlogov 64

1.3.2 Pomoč za premestitev kmetijskih dejavnosti 64

1.3.3 Pomoč za živinorejski sektor 65

1.3.4 Pomoč za promocijske ukrepe za kmetijske proizvode 66

1.3.5 Pomoč za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke 69

1.3.6 Pomoč za komasacijo kmetijskih zemljišč 70

1.3.7 Pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem sektorju 70

POGLAVJE 2 Pomoč za gozdarski sektor 71

2.1 Naložbe v razvoj gozdnih površin in izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje 72

2.1.1 Pomoč za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnih površin 72

2.1.2 Pomoč za vzpostavitev, regeneracijo ali obnovo kmetijsko-gozdarskih sistemov 74

2.1.3 Pomoč za preprečevanje in odpravo škode v gozdovih 74

2.1.4 Pomoč za naložbe v povečanje odpornosti in okoljske vrednosti gozdnih ekosistemov 75

2.1.5 Pomoč za naložbe v gozdarske tehnologije ter predelavo, mobilizacijo in trženje gozdarskih proizvodov 76

2.1.6 Pomoč za naložbe v infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo ali prilagajanjem gozdarstva 76

2.1.7 Pomoč za naložbe v ohranjanje kulturne in naravne dediščine v gozdovih 76

2.1.8 Pomoč za finančne prispevke v vzajemne sklade v gozdarstvu 77

2.2 Pomoč za omejitve, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev na gozdnih površinah 78

2.3 Pomoč za gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov 78

2.4 Pomoč za ukrepe izmenjave znanja in informiranja v gozdarskem sektorju 79

2.5 Pomoč za storitve svetovanja v gozdarskem sektorju 80

2.6 Pomoč za sodelovanje v gozdarskem sektorju 80

2.7 Zagonska pomoč za skupine in organizacije proizvajalcev v gozdarskem sektorju 82

2.8 Druga pomoč za gozdarski sektor z ekološkimi, zaščitnimi in rekreacijskimi cilji 83

2.8.1 Pomoč za specifične ukrepe in intervencije v gozdarstvu, katerih glavni cilj je prispevati k vzdrževanju ali obnovi gozdnega ekosistema in biotske raznovrstnosti ali tradicionalne krajine 83

2.8.2 Pomoč za vzdrževanje in izboljševanje kakovosti tal ter zagotavljanje uravnotežene in zdrave rasti dreves v gozdarskem sektorju 83

2.8.3 Obnova in vzdrževanje naravnih poti, elementov in značilnosti krajine ter naravnega habitata za živali v gozdarskem sektorju 84

2.8.4 Pomoč za vzdrževanje cest zaradi preprečevanja gozdnih požarov 84

2.8.5 Pomoč za povrnitev škode, ki jo v gozdovih povzročijo zaščitene živali 84

2.9 Pomoč za gozdarski sektor, usklajena z ukrepi za pomoč v kmetijstvu 85

2.9.1 Pomoč za raziskave in razvoj v gozdarskem sektorju 85

2.9.2 Pomoč za komasacijo gozdnih zemljišč 87

POGLAVJE 3. Pomoč na podeželju, ki je sofinancirana v okviru EKSRP ali dodeljena kot dodatno nacionalno financiranje k takim sofinanciranim intervencijam 87

DEL III. POSTOPKOVNE ZADEVE 87

1. Trajanje shem pomoči in ocenjevanje 88

2. Revizijska klavzula 89

3. Poročanje in spremljanje 89

4. Uporaba smernic 90

5. Predlogi za ustrezne ukrepe 90

DEL I

SKUPNE DOLOČBE

POGLAVJE 1

Uvod

(1) Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) določa: „Razen če pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Čeprav Pogodba določa načelo, da je državna pomoč prepovedana, je lahko v nekaterih primerih taka pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(2) in (3) Pogodbe.

(2) V skladu s členom 107(2), točka (b), Pogodbe je državna pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki v kmetijskem in gozdarskem sektorju, združljiva z notranjim trgom.

(3) V skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe lahko Komisija šteje državno pomoč za spodbujanje gospodarskega razvoja kmetijskega in gozdarskega sektorja ter podeželja, za združljivo z notranjim trgom, če taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

(4) V skladu s členom 42 Pogodbe se pravila konkurence, ki vključujejo tudi pravila o državni pomoči, uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino s kmetijskimi proizvodi le v obsegu, ki ga določita Evropski parlament in Svet, pri čemer se upoštevajo cilji skupne kmetijske politike iz člena 39 Pogodbe.

(5) Komisija v teh smernicah določa merila za opredelitev pomoči, ki izpolnjuje pogoje iz člena 107(3) Pogodbe in se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom. V zvezi s pomočjo, dodeljeno v skladu s členom 107(2), točka (b), Pogodbe, so v teh smernicah določeni pogoji, pod katerimi je ukrep, ki pomeni pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, združljiv z notranjim trgom.

(6) Državna pomoč za spodbujanje gospodarskega razvoja kmetijskega in gozdarskega sektorja ter podeželja je vključena v širšo skupno kmetijsko politiko (v nadaljnjem besedilu: SKP). Unija v okviru SKP zagotavlja finančno podporo za kmetijski in gozdarski sektor ter podeželje. Ker so gospodarski učinki državne pomoči enaki ne glede na to, ali jo (čeprav samo delno) financira Unija ali v celoti država članica, Komisija meni, da bi morala biti njena politika v zvezi z nadzorom državne pomoči dosledna in skladna s podporo, dodeljeno na podlagi skupne kmetijske politike Unije. Zato Komisija ob uporabi in tolmačenju pravil iz teh smernic pri specifičnih shemah pomoči in individualni pomoči upošteva pravila SKP.

(7) Za obravnavanje državne pomoči, povezane s SKP, so posebej pomembni naslednji akti Unije: (a) Uredba (EU) 1144/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1); (b) uredbi (EU) št. 228/2013 (2) in (EU) št. 229/2013 (3) Evropskega parlamenta in Sveta; (c) Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta (4); (d) Uredba (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta (5); (e) Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

(8) SKP temelji na dveh stebrih (Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)), ki skupaj zagotavljata temeljno raven podpore za kmete in podeželje v Uniji in tako vzpostavljata pogoje za ohranjanje trajnostnega kmetovanja po vsej Uniji.

(9) V skladu s členom 39(1) Pogodbe so cilji SKP povečati kmetijsko produktivnost, zagotoviti primerno življenjsko raven kmečke skupnosti in stabilizirati trge, zagotoviti redno preskrbo in zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah. V skladu s členom 39(2) Pogodbe se pri oblikovanju SKP in posebnih metod za njeno izvajanje upoštevajo: (a) posebna narava kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi kmetijskimi regijami; (b) potreba po postopni izvedbi ustreznih prilagoditev; (c) dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom.

(10) Cilji SKP po letu 2020 se zaradi nadaljnjega izboljšanja trajnostnega razvoja kmetijstva, živilstva in podeželskih območij osredotočajo na spodbujanje pametnega, konkurenčnega, odpornega in raznolikega kmetijskega sektorja, ki zagotavlja dolgoročno prehransko varnost, na podpiranje in krepitev varstva okolja in podnebnih ukrepov, prispevanje k doseganju okoljskih in podnebnih ciljev Unije ter krepitev socialno-ekonomskega tkiva na podeželju. Te splošne cilje dopolnjuje horizontalni cilj posodobitve sektorja s spodbujanjem in razširjanjem znanja, inovacij in digitalizacije v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželju ter s spodbujanjem njihove uporabe. Doseganje splošnih ciljev SKP se uresničuje z naslednjimi specifičnimi cilji: (a) podpiranje vzdržnih dohodkov kmetij in odpornosti kmetijskega sektorja po vsej Uniji za krepitev dolgoročne prehranske varnosti in kmetijske raznovrstnosti ter zagotavljanje gospodarske trajnosti kmetijske proizvodnje v Uniji; (b) krepitev tržne usmerjenosti ter kratkoročno in dolgoročno povečanje konkurenčnosti kmetij, vključno z večjim poudarkom na raziskavah, tehnologiji in digitalizaciji; (c) izboljšanje položaja kmetov v vrednostni verigi; (d) prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in povečanjem sekvestracije ogljika, ter spodbujanje trajnostne energije; (e) spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak, vključno z zmanjšanjem odvisnosti od kemikalij; (f) prispevanje k zaustavitvi in zasuku trenda izgube biotske raznovrstnosti, krepitev ekosistemskih storitev ter ohranjanje habitatov in krajine; (g) privabljanje in zadrževanje mladih kmetov in drugih novih kmetov ter spodbujanje trajnostnega razvoja podjetij na podeželju; (h) spodbujanje zaposlovanja, rasti, enakosti spolov, vključno z udeležbo žensk v kmetijstvu, socialne vključenosti in lokalnega razvoja na podeželju, vključno s krožnim biogospodarstvom in trajnostnim gozdarstvom; (i) izboljšanje odziva kmetijstva Unije na potrebe družbe po hrani in zdravju, vključno z visokokakovostno, varno in hranljivo hrano, proizvedeno na trajnosten način, zmanjšanje živilskih odpadkov, izboljšanje dobrobiti živali in boj proti odpornosti proti antimikrobikom.

POGLAVJE 2

Področje uporabe in opredelitev pojmov

2.1 Učinek SKP na področje uporabe

(11) V skladu s členom 42 Pogodbe se za kmetijske proizvode iz Priloge I k Pogodbi pravila o državni pomoči, določena v členih 107, 108 in 109 Pogodbe, uporabljajo le v obsegu, ki ga določita Evropski parlament in Svet, pri čemer se upoštevajo cilji skupne kmetijske politike iz člena 39 Pogodbe.

(12) V skladu s členom 145(1) Uredbe (EU) 2021/2115 in členom 211(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se pravila o državni pomoči uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi. Vendar obstajajo različna odstopanja od tega splošnega načela, ki so med drugim določena v členu 23 Uredbe (EU) št. 228/2013, členu 17 Uredbe (EU) št. 229/2013, členu 145(2) Uredbe (EU) 2021/2115, členu 211(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 in členu 27 Uredbe (EU) št. 1144/2014.

(13) Kar zadeva podporo, zagotovljeno na podlagi Uredbe (EU) 2021/2115, člen 145(2) navedene uredbe določa, da se pravila o državni pomoči ne uporabljajo za podporo, ki jo države članice zagotavljajo na podlagi navedene uredbe in v skladu z njo, ali za dodatno nacionalno financiranje, ki spada na področje uporabe člena 42 Pogodbe.

(14) Zato se pravila o državni pomoči ne uporabljajo za sofinanciranje podpore za razvoj podeželja (tako dela EKSRP kakor tudi nacionalnega dela) ali za dodatno nacionalno financiranje poleg te podpore, če se zadevna intervencija nanaša na kmetijsko dejavnost, ki spada v področje uporabe člena 42 Pogodbe in je del strateškega načrta SKP.

(15) Vendar se pravila o državni pomoči v celoti uporabljajo za vse sofinancirane intervencije (tako za del EKSRP kakor tudi za nacionalni del) in za dodatno nacionalno financiranje teh intervencij, ki ne spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe, spadajo pa na področje uporabe Uredbe (EU) 2021/2115, tj. v naslednjih primerih: (a) intervencije za podporo dejavnostim na podeželju in (b) intervencije v gozdarskem sektorju.

(16) Pravila o državni pomoči se uporabljajo, če namerava država članica ukrep, ki je večinoma zasnovan v skladu s pogoji dane intervencije za razvoj podeželja (ukrep, podoben ukrepu za razvoj podeželja), financirati izključno iz nacionalnih sredstev (tj. brez sofinanciranja EKSRP), ne glede na to, ali ukrep spada na področje uporabe člena 42 Pogodbe ali ne.

2.2 Področje uporabe

(17) Komisija bo te smernice uporabila za sheme pomoči in individualno pomoč.

(18) Uporabila jih bo za državno pomoč za primarno kmetijsko proizvodnjo, predelavo kmetijskih proizvodov, iz katerih nastane drug kmetijski proizvod, in trženje kmetijskih proizvodov.

(19) Na podlagi splošnih načel iz oddelka 2.1 tega dela je za zagotovitev skladnosti s politiko razvoja podeželja ter za podporo skladnosti s pravili o državni pomoči primerno, da se v te smernice vključijo tudi določene intervencije za razvoj podeželja, ki ne spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe in jih sofinancira EKSRP ali se sofinancirajo z dodatnim nacionalnim financiranjem, ter ukrepi, podobni ukrepom za razvoj podeželja, ki se financirajo izključno iz nacionalnih skladov. Zato te smernice poleg meril za kmetijski sektor določajo merila združljivosti za državno pomoč za gozdarski sektor in pomoč podjetjem, dejavnim na podeželju, ki ne spadajo na področje uporabe člena 42 Pogodbe.

(20) Komisija bo pri analizi državne pomoči in njene združljivosti z notranjim trgom v skladu s splošnimi načeli o državni pomoči, določenimi v delu I, poglavje 3, teh smernic, v največji možni meri upoštevala pogoje, določene v Uredbi (EU) 2021/2115 ter njenih delegiranih in izvedbenih aktih.

(21) V področje uporabe teh smernic spadajo naslednje vrste pomoči: (a) ukrepi v kmetijskem sektorju, financirani izključno iz nacionalnih sredstev, ki zajemajo eno od naslednjega: (i) ukrepe, podobne ukrepom za razvoj podeželja, ki niso zajeti v strateških načrtih SKP (del II, oddelek 1.1); (ii) ukrepe, ki niso ukrepi iz točke (i) in ne spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2021/2115, kot so nekateri ukrepi za obvladovanje tveganja in kriz, pomoč za živinorejski sektor in nekateri promocijski ukrepi (del II, oddelka 1.2 in 1.3); (b) pomoč za gozdarski sektor (del II, poglavje 2), za katero je značilno eno od naslednjega: (i) odobrena je kot del strateškega načrta SKP ali kot dodatno nacionalno financiranje za takšno intervencijo za razvoj podeželja (ii) financira se izključno iz nacionalnih virov; (c) pomoč za podjetja, dejavna na podeželju, ki se dodeli v eni od naslednjih oblik: (i) intervencija, vključena v strateški načrt SKP, ki jo sofinancira EKSRP na podlagi Uredbe (EU) 2021/2115 in v skladu z njo, če je ukrep državne pomoči, ki ga je treba priglasiti, enak intervenciji v strateškem načrtu SKP (del II, poglavje 3), (ii) dodatno nacionalno financiranje, povezano z intervencijo v okviru strateškega načrta SKP (del II, poglavje 3).

(22) Te smernice se uporabljajo za pomoč malim in srednjim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP) in načeloma tudi za pomoč velikim podjetjem. Vendar nedelovanje trga velika podjetja pogosto manj prizadene kot MSP. Poleg tega so velika podjetja v kmetijskem in gozdarskem sektorju in na podeželju bolj verjetno pomembni udeleženci na trgu, zato lahko pomoč, dodeljena velikim podjetjem, v določenih primerih še posebej izkrivlja konkurenco in trgovino na notranjem trgu. Ker lahko pomoč velikim podjetjem v kmetijskem in gozdarskem sektorju in na podeželju ter ostalim velikim podjetjem povzroči podobno izkrivljanje konkurence, so pravila o državni pomoči velikim podjetjem v teh smernicah usklajena s splošnimi pravili o državni pomoči in zanje velja ocena združljivosti v skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe kot je opisano v poglavju 3 tega dela. Glede ukrepov pomoči za živinorejski sektor v skladu z delom II, oddelek 1.3.1, teh smernic, ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2021/2115, Komisija ohranja svojo prejšnjo politiko, v skladu s katero bi morala biti velika podjetja sposobna samostojno financirati stroške teh ukrepov. Zato bi morala pomoč za živinorejski sektor ostati omejena na MSP.

(23) Podjetja v težavah so izključena s področja uporabe teh smernic ob upoštevanju izjem iz te točke. Komisija meni, da podjetja v finančnih težavah, glede na to, da je ogrožen njegov obstoj, ni mogoče obravnavati kot ustreznega nosilca za spodbujanje drugih ciljev javne politike, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja. Če je torej upravičenec do pomoči podjetje v težavah, kot je opredeljeno v točki (33)63, se bo pomoč ocenila v skladu s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah ( 7 ) . Vendar se načelo nedodeljevanja državne pomoči podjetjem v finančnih težavah ne uporablja za kompenzacijsko pomoč za škodo, ki so jo povzročile naravne nesreče ter izjemni dogodki iz dela II, oddelka 1.2.1.1 in 2.1.3, če je pomoč združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(2), točka (b), Pogodbe. Če je podjetje, ki je dejavno v kmetijskem in gozdarskem sektorju, v finančnih težavah zaradi tveganega dogodka iz dela II, oddelek 1.2.1.2, 1.2.1.3, 1.2.1.5, 2.1.3, 2.8.1 ali 2.8.5, je lahko pomoč za nadomestilo izgub ali škode, ki so jo povzročili taki tvegani dogodki, in za kritje stroškov izkoreninjenja škodljivih organizmov rastlin v skladu s temi smernicami dodeljena kot združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe. Poleg tega se zaradi varovanja javnega zdravja in izrednih razmer, povezanih s temi vrstami pomoči, gospodarski položaj podjetja ne bi smel upoštevati pri pomoči za uničenje in odstranitev poginulih živali, kot je določeno v delu II, oddelek 1.2.1.4, ter pri pomoči za ukrepe preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja v primeru bolezni živali in škodljivega organizma rastline iz točk (370) in (371) iz dela II, oddelek 1.2.1.3. Nadalje se to načelo ne uporablja za dejavnosti informiranja iz dela II, oddelka 1.1.10.1 in 2.4, niti za splošne promocijske ukrepe iz dela II, oddelek 1.3.4.

(24) Pomoč za kmetijske proizvode v smislu Priloge 1 k Sporazumu STO o kmetijstvu, ki pomeni izvozno subvencijo, kot je opredeljena v navedenem sporazumu, je izključena s področja uporabe teh smernic. Prav tako je s področja uporabe teh smernic izključena pomoč za take proizvode, ki pomeni podporo za financiranje izvoza, ki jo zagotavlja vlada ali kateri koli javni organ na področju, ki ga pokriva ministrski sklep STO o izvozni konkurenci z dne 19. decembra 2015 ( 8 ) , če ne izpolnjuje ustreznih zahtev iz točke (15) navedenega sklepa o najdaljšem roku odplačevanja in samofinanciranju.

(25) Pri oceni pomoči, dodeljene podjetju, ki je predmet neporavnanega naloga za izterjavo, izdanega po predhodnem sklepu Komisije, s katerim je bila pomoč razglašena za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, bo Komisija upoštevala znesek pomoči, ki ga je še treba izterjati ( 9 ) . To se ne uporablja za pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče in izjemni dogodki, v skladu s členom 107(2), točka (b), Pogodbe in pomoč za stroške preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali iz točk (370) in (371) v delu II, oddelek 1.2.1.3.

(26) Države članice morajo upoštevati, da je treba sistem financiranja, na primer s parafiskalnimi dajatvami, priglasiti, če je ta sistem sestavni del ukrepa pomoči ( 10 )

(27) Komisija bo vse ukrepe pomoči, ki niso vključeni v te smernice ali v druga zadevna pravila o državni pomoči, ocenila za vsak primer posebej neposredno na podlagi člena 107(2), točka (b), in člena 107(3) Pogodbe, pri čemer bo upoštevala pravila iz členov 107, 108 in 109 Pogodbe, SKP in smiselno tudi te smernice, kjer bo to mogoče. Države članice, ki priglasijo pomoč, ki ni zajeta v teh smernicah, bodo morale dokazati, da je zadevna državna pomoč združljiva s členom 107(3), točka (c), Pogodbe, kot je določeno v poglavju 3 tega dela teh smernic. Komisija bo take ukrepe odobrila le, če pozitivni prispevek k razvoju sektorja jasno prevlada nad tveganji za izkrivljanje konkurence na notranjem trgu in vplivanje na trgovino med državami članicami.

(28) Za pomoč, ki se dodeli na Severnem Irskem, kadar ukrep zahteva skladnost s pogoji iz Uredbe (EU) 2021/2115, je treba v priglasitvi Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe predložiti enakovredne informacije.

2.3 Horizontalna pravila in instrumenti pomoči, ki se uporabljajo za kmetijski in gozdarski sektor ter podeželje

(30) Za proizvodnjo, predelavo in trženje kmetijskih proizvodov se uporabljajo horizontalni instrumenti, navedeni v točki (29), razen če so v teh smernicah določena specifična pravila. Te smernice določajo specifična pravila v zvezi z ukrepi okoljske pomoči, kot so pomoč za kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti in obveznosti v zvezi z dobrobitjo živali (del II, oddelka 1.1.4 in 1.1.5), pomoč za omejitve, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz določenih obveznih zahtev (del II, oddelek 1.1.6) in pomoč za ekološko kmetovanje (del II, oddelek 1.1.8). Pomoč za naložbe z okoljskimi cilji na področju primarne kmetijske proizvodnje je ovrednotena v skladu s pravili, določenimi v delu II, oddelek 1.1.1.1. Pomoč za varstvo okolja za podjetja, dejavna na področju predelave in trženja kmetijskih proizvodov, se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe, če izpolnjuje pogoje iz Smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022. Pomoč za naložbe v energijsko učinkovitost, biogorivo in obnovljive vire energije je izključena s področja uporabe dela II, poglavji 2 in 3, saj mora biti taka pomoč v skladu s Smernicami o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za obdobje za leto 2022, razen če je izvzeta iz obveznosti priglasitve. Vendar pomoč za naložbe, povezane s primarno kmetijsko proizvodnjo v zvezi s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov energije ali proizvodnjo biogoriv na kmetijskih gospodarstvih, spada na področje uporabe teh smernic, če ta proizvodnja ne presega povprečne letne porabe goriv ali energije zadevnega kmetijskega gospodarstva (del II, oddelek 1.1.1.1).

(31) Smernice o regionalni državni pomoči ( 19 ) se zaradi posebnosti sektorja ne uporabljajo za pomoč za proizvodnjo primarnih proizvodov. Vendar pa se v obsegu, ki ga določajo te smernice, uporabljajo za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov.

(32) Splošna pravila o državni pomoči kakor tudi bolj specifične določbe iz teh smernic lahko zadevajo podjetja, dejavna v gozdarskem sektorju ali na podeželju. Kjer je primerno, se lahko pomoč podjetjem, dejavnim v gozdarskem sektorju ali na podeželju, šteje za združljivo pod pogoji in v skladu s splošnimi pravili Unije o državni pomoči (zlasti s smernicami o državni regionalni pomoči, okvirom za državno pomoč za raziskave, razvoj in inovacije ter Smernicami o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022).

2.4 Opredelitve pojmov

(33) V teh smernicah: (1) „mladi aktivni kmet“ pomeni kmeta, kot ga opredeli država članica v svojem strateškem načrtu SKP (20) v skladu s členom 4(5) Uredbe (EU) 2021/2115; (2) „ad hoc pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči; (3) „slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami“ pomenijo neugodne vremenske razmere, na primer zmrzal, nevihte in točo, led, močan dež ali hudo sušo, ki v kmetijskem sektorju uničijo več kot 30 % povprečja proizvodnje, ki se izračuna na podlagi predhodnega triletnega ali štiriletnega obdobja ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem ali osemletnem obdobju, brez najvišjih in najnižjih vnosov, v gozdarskem sektorju pa več kot 20 % proizvodnega potenciala gozdov; (4) „svetovanje“ pomeni celotno svetovanje v okviru ene in iste pogodbe; (5) „kmetijska dejavnost“ pomeni dejavnost, kot jo opredeli država članica v svojem strateškem načrtu SKP v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2021/2115; (6) „kmetijska površina“ pomeni vsako površino, kot jo opredeli država članica v svojem strateškem načrtu SKP v skladu s členom 4(3) Uredbe (EU) 2021/2115; (7) „kmetijsko gospodarstvo“ pomeni enoto, ki obsega zemljišče, prostore ter objekte in naprave, ki se uporabljajo za primarno kmetijsko proizvodnjo; (8) „kmetijski proizvod“ pomeni proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi, razen ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva s seznama v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21); (9) „kmetijski sektor“ pomeni vsa podjetja, ki so dejavna v primarni kmetijski proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov; (10) „kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomenijo sisteme rabe zemljišč, na katerih na istem zemljišču rastejo drevesa in se izvaja kmetijstvo; (11) „pomoč“ pomeni vsak ukrep, ki izpolnjuje vse pogoje iz člena 107(1) Pogodbe; (12) „intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov pred odbitkom davkov ali drugih dajatev; (13) „shema pomoči“ pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, ter vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom, za nedoločen čas in/ali v nedoločenem znesku; (14) „običajni tržni pogoji“ pomeni, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja; vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo običajnih tržnih pogojev; (15) „ukrepi biološke zaščite“ pomenijo upravljavske in fizične ukrepe za zmanjšanje tveganja za vnos, razvoj in širjenje bolezni v (a) populacijo živali ter iz nje in znotraj nje ali v (b) obrat, na območje, v kompartment, na prevozna sredstva ali v katere koli druge objekte, prostore ali na lokacije ter iz njih in znotraj njih; (16) „rodovniška knjiga“ pomeni rodovniško knjigo, kakor je opredeljena v členu 2, točka (12), Uredbe (EU) 2016/1012 Evropskega parlamenta in Sveta (22); (17) „strateški načrt SKP“ pomeni strateški načrt SKP iz člena 1(1), točka (c), Uredbe (EU) 2021/2115; (18) „investicijska dela“ pomenijo dela, ki jih opravijo kmet osebno ali kmetovi delavci, da ustvarijo sredstva; (19) „sheme za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine“ pomenijo sheme pomoči, povezane s praksami gospodarjenja z zemljišči, katerih rezultat je povečano shranjevanje ogljika v živo biomaso, mrtvo organsko snov in tla z izboljšanjem zajemanja ogljika in/ali zmanjšanjem izpusta ogljika v ozračje; (20) „katastrofični dogodek“ pomeni nepredviden dogodek biotske ali abiotske narave, ki je posledica človekove dejavnosti ter povzroči znatne motnje v gozdnih strukturah, zaradi česar lahko nastane znatna gospodarska škoda za gozdarski sektor; (21) „grozd“ pomeni združenje neodvisnih podjetij, tudi novih podjetij, malih, srednjih in velikih podjetij, pa tudi svetovalnih organov ali raziskovalnih organizacij, ki je namenjeno pospeševanju gospodarske/inovativne dejavnosti s spodbujanjem intenzivnega sodelovanja, skupno uporabo objektov in naprav, izmenjavo znanja in izkušenj ter z učinkovitim prispevanjem k prenosu znanja, mrežnemu povezovanju in razširjanju informacij med podjetji, ki grozd sestavljajo; (22) „ukrepi za obvladovanje in izkoreninjenje“ pomenijo ukrepe v zvezi z boleznimi živali, za katere je pristojni organ države članice uradno potrdil izbruh, ali v zvezi s škodljivimi organizmi rastlin ali invazivnimi tujerodnimi vrstami, za katere je pristojni organ države članice uradno potrdil njihovo prisotnost; (23) „datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko se pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi veljavnega nacionalnega pravnega režima; (24) „okoljska nesreča“ pomeni specifično onesnaženje, kontaminacijo ali poslabšanje kakovosti okolja, ki je povezano z določenim dogodkom in je geografsko omejeno ter ki uniči več kot 30 % povprečne letne proizvodnje podjetja, ki deluje v kmetijskem sektorju, v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja v predhodnem petletnem obdobju, brez najvišjih in najnižjih vnosov, v gozdarskem sektorju pa več kot 20 % proizvodnega potenciala gozdov; ne zajema splošnih okoljskih tveganj, ki niso povezana z določenim dogodkom, kot so podnebne spremembe ali onesnaženje zraka; (25) „načrt ocenjevanja“ pomeni dokument, ki zajema eno ali več shem pomoči in vsebuje vsaj naslednje vidike: cilje, ki bodo ocenjeni, vprašanja, uporabljena pri ocenjevanju, kazalnike rezultatov, predvideno metodo za izvedbo ocenjevanja, zahteve za zbiranje podatkov, predlagan časovni okvir ocenjevana, vključno z datumi predložitve vmesnega in končnega ocenjevalnega poročila, opis neodvisnega organa, ki bo izvedel ocenjevanje, ali meril, ki se bodo uporabila za njegovo izbiro, ter načine za javno objavo ocene; (26) „poginule živali“ pomenijo živali z določeno diagnozo ali brez nje, ki so bile usmrčene z evtanazijo ali so poginile, vključno z mrtvorojenimi in nerojenimi živalmi, na kmetiji ali v kakršnem koli drugem prostoru ali med prevozom, vendar niso bile zaklane za prehrano ljudi; (27) „hitro rastoča drevesa“ pomenijo hitro rastoči gozd, v katerem je obdobje do začetka sečnje najmanj 8 let in največ 20 let; (28) „naslednica davčne sheme“ pomeni shemo v obliki davčnih ugodnosti, ki je spremenjena različica predhodno obstoječe sheme v obliki davčnih ugodnosti in ki jo nadomešča; (29) „biogorivo iz prehranskih in krmnih poljščin“ pomeni biogorivo iz poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo, kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (23); (30) „živila“ pomenijo živila, ki niso kmetijski proizvodi in so navedena v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (24). (31) „gozd“ pomeni zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko dosežejo ta pragova in situ, in ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi ali gozd, kot ga opredeli in opredelitev uporablja država članica ali regija na podlagi obstoječe nacionalne zakonodaje ali sistema evidenc in kot je pojasnjeno Komisiji v priglasitvi, in, kadar se nanaša na intervencijo za razvoj podeželja, kot je določeno v strateškem načrtu SKP; (32) „bruto ekvivalent nepovratnih sredstev“ pomeni znesek pomoči, če bi bila upravičencu dodeljena v obliki nepovratnih sredstev, pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev; (33) „individualna pomoč“ pomeni ad hoc pomoč in pomoč, ki je dodeljena posameznim upravičencem na podlagi sheme pomoči; (34) „neopredmetena sredstva“ pomenijo sredstva, ki nimajo fizične ali finančne oblike, kot so patenti, licence, strokovno znanje ali druga intelektualna lastnina; (35) „invazivna tujerodna vrsta“ pomeni invazivno tujerodno vrsto, ki zadeva Unijo, in invazivno tujerodno vrsto, ki zadeva državo članico, kot sta opredeljeni v členu 3(3) in 3(4) Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (25); (36) „velika podjetja“ pomenijo podjetja, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge I k Uredbi Komisije (EU) 2022/2472 (26); (37) „lokalni trgi“ pomenijo eno od naslednjega: (a) trge v radiju 75 km od kmetije porekla proizvoda, v katerem se morajo izvajati dejavnosti predelave in prodaje končnemu potrošniku, (b) trge, za katere so države članice določile prepričljivo alternativno opredelitev, v radiju največ 100 km; (38) „trženje kmetijskih proizvodov“ pomeni imeti na zalogi ali razstavljati z namenom prodaje, ponujati za prodajo, dobavljati ali na kateri koli drug način dajati na trg, razen prve prodaje, ki jo izvrši kmet prodajnemu posredniku ali predelovalcu, ter vsake dejavnosti, s katero se proizvod pripravi za tako prvo prodajo; prodaja, ki jo opravi primarni proizvajalec končnemu potrošniku, se šteje za trženje kmetijskih proizvodov, če se opravlja v ločenih, za to namenjenih prostorih ali obratih; (39) „vzajemni sklad“ pomeni shemo za kmete, lastnike gozdov in upravljavce gozdov, ki jo država članica akreditira v skladu z nacionalnim pravom ter v okviru katere se kmetje, posestniki gozdov in upravljavci gozdov zavarujejo in prejmejo nadomestila za gospodarske izgube; (40) „neproizvodna naložba“ pomeni naložbo, ki ne povzroči znatnega povečanja vrednosti ali donosnosti kmetijskega gospodarstva; (41) „delovne operacije pred industrijsko predelavo“ pomenijo sečnjo, obsekovanje, lupljenje, razrez, skladiščenje, zaščitno obdelavo in sušenje lesa ter vse druge delovne operacije pred industrijskim žaganjem lesa na žagi; pa tudi žaganje, pri katerem je največja zmogljivost žaganja 20 000 m3 okroglega lesa za žaganje na leto; (42) „druge slabe vremenske razmere“ pomenijo neugodne vremenske razmere, ki niso slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami; (43) „najbolj oddaljene regije“ pomenijo regije iz člena 349, prvi odstavek, Pogodbe; (44) „škodljivi organizem rastline“ pomeni vsako vrsto, sev ali biotip rastline, živali ali povzročitelja bolezni, ki je škodljiv za rastline ali rastlinske proizvode; (45) „ukrepi za preprečevanje“ pomenijo ukrepe v zvezi z boleznijo živali, škodljivim organizmom rastline ali invazivno tujerodno vrsto, ki se še niso pojavili; (46) „primarna kmetijska proizvodnja“ pomeni proizvodnjo rastlinskih in živinorejskih proizvodov s seznama v Prilogi I k Pogodbi brez kakršnih koli nadaljnjih postopkov, ki bi spremenili naravo takih proizvodov; (47) „predelava kmetijskih proizvodov“ pomeni vsak postopek na kmetijskem proizvodu, po katerem proizvod ostane kmetijski proizvod, razen dejavnosti na kmetiji, potrebnih za pripravo živalskega ali rastlinskega proizvoda za prvo prodajo; (48) „skupina ali organizacija proizvajalcev“ pomeni skupino ali organizacijo, ki je ustanovljena za vsaj eno od naslednjega: (a) prilagajanje proizvodnje in obsega proizvodnje proizvajalcev, ki so člani skupine ali organizacije, zahtevam trga; (b) skupno trženje blaga, vključno s pripravo za prodajo, centralizacijo prodaje in dobavo grosistom; (c) oblikovanje skupnih pravil o informacijah o proizvodnji, predvsem glede spravila pridelka in razpoložljivosti; (d) druge dejavnosti, ki jih lahko izvajajo skupine ali organizacije proizvajalcev, kot so na primer razvoj poslovnega znanja in izkušenj ter znanja in izkušenj na področju trženja, organizacija in olajšanje inovacijskih postopkov, skupno upravljanje zemljišč članov ter uporaba okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave, postopkov in tehnik, ki zagotavljajo dobrobit živali; (49) „zaščitena žival“ pomeni katero koli žival, ki je zaščitena z zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, vključno z živalskimi vrstami, za katere nacionalna zakonodaja določa posebna pravila za ohranitev populacije; (50) „vračljivo predplačilo“ pomeni posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih, pogoji za njegovo vračilo pa so odvisni od rezultata projekta; (51) „organizacija za raziskave in razširjanje znanja“ pomeni subjekt (kot so univerze ali raziskovalni inštituti, agencije za prenos tehnologije, posredniki za inovacije, v raziskave usmerjeni fizični in/ali virtualni skupni subjekti), ne glede na njegov pravni status ali način financiranja, katerega glavni cilj je neodvisna izvedba temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja, kot je določeno v Okviru za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije, ali obsežno razširjanje rezultatov teh dejavnosti prek poučevanja, objav ali prenosa znanja. Kadar tak subjekt opravlja tudi gospodarske dejavnosti, je treba financiranje, stroške in prihodke gospodarskih dejavnosti knjižiti ločeno. Podjetja, ki lahko imajo odločilen vpliv na takšen subjekt, na primer v vlogi delničarjev ali članov, ne smejo imeti prednostnega dostopa do rezultatov tega subjekta; (52) „kratka dobavna veriga“ pomeni dobavno verigo, ki vključuje omejeno število gospodarskih subjektov, zavezanih sodelovanju, lokalnemu gospodarskemu razvoju ter tesnim geografskim in socialnim odnosom med proizvajalci, predelovalci in potrošniki; (53) „mala infrastruktura“ pomeni infrastrukturo, pri kateri so upravičeni stroški omejeni na 2 milijona EUR; (54) „mali izvajalec“ pomeni mikro podjetje, kakor je opredeljeno v Priporočilu Komisije 2003/361 (27), ali fizično osebo, ki se ne ukvarja z gospodarsko dejavnostjo v trenutku vloge za pomoč; (55) „manjši egejski otoki“ pomenijo manjše otoke iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013; (56) „MSP“ ali „mikro, mala in srednja podjetja“ pomenijo podjetja, ki izpolnjujejo merila iz Priloge I k Uredbi Komisije (EU) 2022/2472; (57) „začetek izvajanja projekta ali dejavnosti“ pomeni bodisi začetek dejavnosti ali gradbenih del, povezanih z naložbo, bodisi prvo pravno zavezujočo zavezo za naročilo opreme ali uporabo storitev ali vsako drugo zavezo, zaradi katere projekta ali dejavnosti ni več mogoče preklicati, odvisno od tega, kar nastopi prej; nakup zemljišč in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek izvajanja projekta ali dejavnosti; če so upravičeni stroški za nakup zemljišča enaki 100 % upravičenih stroškov naložbe, se nakup zemljišča iz točke (153)(a) in točke (502)(c) šteje za začetek izvajanja projekta ali dejavnosti; (58) „trajnostno gospodarjenje z gozdovi“ pomeni upravljanje in uporabo gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost ter trenutno in prihodnjo zmožnost za opravljanje ustreznih ekoloških, ekonomskih in družbenih funkcij na lokalni, nacionalni in svetovni ravni ter ki ne škodujeta drugim ekosistemom; (59) „opredmetena sredstva“ pomenijo sredstva, ki jih sestavljajo zemljišča, stavbe in obrati, stroji in oprema; (60) „transakcijski stroški“ pomenijo dodatne stroške, ki so povezani z izpolnjevanjem obveznosti, vendar jih ni mogoče neposredno pripisati izvajanju teh obveznosti ali vključiti v neposredno povrnjene stroške ali neposredno povrnjen izpad dohodka, (61) „stroški za teste na transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) in bovino spongiformno encefalopatijo (BSE)“ pomenijo vse stroške, vključno s stroški za pribor za testiranje ter stroški za odvzem, prevoz, testiranje, shranjevanje in uničenje vzorcev, ki so potrebni za vzorčenje in laboratorijsko opravljanje testov skladno s poglavjem C Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (28); (62) „panjevci s hitro obhodnjo“ pomenijo drevesne vrste z oznako KN 06 02 9041, ki jih določijo države članice in vključujejo lesnate rastline trajnice, pri katerih korenike ali ostanki stebel po žetvi ostanejo v tleh, s poganjki, ki se pojavijo naslednjo sezono, in z najdaljšimi obhodnjami, ki jih določijo države članice; (63) „podjetje v težavah“ pomeni podjetje, ki izpolnjuje merila iz oddelka 2.2 Smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah; (64) „standard Unije“ pomeni obvezen standard, predpisan z zakonodajo EU, ki določa raven, ki jo morajo doseči posamezna podjetja, zlasti glede okolja, higiene in dobrobiti živali, zato se standardi ali cilji, določeni na ravni Unije, ki so zavezujoči za države članice, ne pa tudi za posamezna podjetja, ne štejejo za „standarde Unije“; (65) „mladi kmet“ pomeni kmeta, kot ga opredeli država članica v svojem strateškem načrtu SKP v skladu s členom 4(6) Uredbe (EU) 2021/2115; (66) za ohranjanje genskih virov v kmetijstvu in gozdarstvu: (a) „ohranjanje in situ“ v kmetijstvu pomeni ohranjanje genskega materiala v ekosistemih in naravnih habitatih ter ohranjanje in obnavljanje za preživetje sposobnih populacij vrst ali divjih pasem v njihovem naravnem okolju, v primeru udomačenih živalskih pasem ali gojenih rastlinskih vrst pa v okolju kmetije, kjer so razvile svoje razločevalne značilnosti; (b) „ohranjanje in situ“ v gozdarstvu pomeni ohranjanje genskega materiala v ekosistemih in naravnih habitatih ter ohranjanje in obnavljanje za preživetje sposobnih populacijskih vrst v njihovem naravnem okolju; (c) „ohranjanje na kmetijskem ali gozdarskem gospodarstvu“ pomeni ohranjanje in situ in razvoj na ravni kmetijskega ali gozdarskega gospodarstva; (d) „ohranjanje ex situ“ pomeni ohranjanje genskega materiala za kmetijstvo ali gozdarstvo zunaj njegovega naravnega habitata; (e) „zbiranje ex situ“ pomeni zbiranje genskega materiala za kmetijstvo ali gozdarstvo, ki se ohranja zunaj njegovega naravnega habitata;

2.5 Pomoč, ki jo je treba priglasiti

(34) Kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 107(1) Pogodbe, morajo države članice Komisiji priglasiti pomoč v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Države članice predlaganega ukrepa ne smejo izvesti, dokler postopek priglasitve iz člena 108(2) Pogodbe ne privede do končne odločitve, z izjemo ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz Uredbe (EU) št. 2022/2472.

(35) Za individualno pomoč, dodeljeno na podlagi sheme pomoči, še naprej velja obveznost priglasitve v skladu s členom 108(3) Pogodbe, če pomoč presega naslednje pragove za priglasitev: (a) za individualno pomoč za naložbe za predelavo kmetijskih proizvodov in njihovo trženje iz dela II, oddelek 1.1.1.3: upravičeni stroški presegajo 25 milijonov EUR ali skupna bruto protivrednost presega 12 milijonov EUR; (b) za pomoč za promocijske kampanje iz dela II, oddelek 1.3.4: promocijske kampanje z letnim proračunom, ki presega 5 milijonov EUR;

POGLAVJE 3

Ocena združljivosti na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe

(36) Komisija lahko na podlagi člena 107(3), točka (c), Pogodbe za združljivo z notranjim trgom šteje državno pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

(37) Zato bo Komisija za oceno, ali se državna pomoč za kmetijstvo, gozdarstvo in podeželje lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, ugotovila, ali se z ukrepom pomoči pospešuje razvoj določene gospodarske dejavnosti (prvi pogoj) in ali ukrep spreminja trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (drugi pogoj).

(38) Komisija v tem oddelku pojasnjuje, kako bo izvedla oceno združljivosti. Določa splošne pogoje za združljivost ter po potrebi specifične pogoje za sheme pomoči in dodatne pogoje za individualno pomoč, za katero velja obveznost priglasitve.

(39) Za oceno iz točke (37) bo Komisija upoštevala naslednje vidike: (a) prvi pogoj: pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti: (i) opredelitev zadevne gospodarske dejavnosti (oddelek 3.1.1); (ii) spodbujevalni učinek: pomoč mora spremeniti ravnanje zadevnih podjetij tako, da se ta začnejo ukvarjati z dodatno dejavnostjo, ki je ne bi opravljala brez pomoči ali bi jo opravljala v omejenem obsegu ali kako drugače oziroma na drugi lokaciji (oddelek 3.1.2); (iii) pomoč ni v nasprotju z ustreznimi določbami in splošnimi načeli prava Unije (oddelek 3.1.3). (b) drugi pogoj: pomoč ne vpliva neupravičeno na trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi: (i) potreba po intervenciji države: ukrep pomoči mora omogočiti bistveno izboljšanje, ki ga trg sam ne more doseči, na primer z odpravo posledic nedelovanja trga ali obravnavanjem pomislekov glede enakosti ali kohezije, kjer je to ustrezno (oddelek 3.2.1); (ii) ustreznost ukrepa pomoči: predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za omogočanje lažjega razvoja gospodarske dejavnosti (oddelek 3.2.2); (iii) sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno pomoč): znesek in intenzivnost pomoči morata biti omejena na najnižjo vrednost, potrebno za zagotovitev dodatne naložbe ali dejavnosti zadevnih podjetij (oddelek 3.2.3); (iv) preglednost pomoči: države članice, Komisija, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti preprost dostop do vseh ustreznih aktov in informacij o pomoči, dodeljeni v skladu z njimi (oddelek 3.2.4); (v) izogibanje škodljivim negativnim učinkom pomoči na konkurenco in trgovino (oddelek 3.2.5); (vi) tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov, ki jih lahko ima pomoč na konkurenco in trgovino med državami članicami (preskus izravnave) (oddelek 3.2.6).

(40) Nadalje se lahko za nekatere kategorije shem zahteva naknadna ocena skupnega učinka, kakor je določeno v točkah (639) do (645). V teh primerih lahko Komisija omeji trajanje shem (običajno na štiri leta ali manj) z možnostjo naknadne ponovne priglasitve njihovega podaljšanja.

(41) Ti splošni pogoji združljivosti se uporabljajo za vso pomoč, zajeto v teh smernicah, razen če so v oddelkih 3.1 in 3.2 tega dela določena odstopanja zaradi posebnih pomislekov, ki veljajo za kmetijski sektor.

3.1 Prvi pogoj: pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti

3.1.1 Gospodarska dejavnost, ki prejema pomoč

(42) Komisija bo na podlagi informacij, ki jih bo predložila država članica, določila, katera gospodarska dejavnost bo podprta s priglašenim ukrepom.

(43) Država članica mora dokazati, da je pomoč namenjena pospeševanju razvoja tako določene gospodarske dejavnosti.

(44) Države članice morajo tudi opisati, ali in kako bo pomoč prispevala k doseganju ciljev SKP in v okviru navedene politike k ciljem Uredbe (EU) 2021/2115 ter natančneje opisati pričakovane koristi pomoči.

(45) Komisija meni, da lahko pomoč za ukrepe za obvladovanje tveganja in kriz, dodeljena v skladu z delom II, oddelek 1.2, teh smernic, olajša razvoj tako določene gospodarske dejavnosti ali območja, ker brez pomoči tak razvoj morda ne bi potekal v enakem obsegu.

Dodatni pogoji za pomoč, ki jo je treba priglasiti posamično na podlagi sheme

(46) Organ, ki dodeli pomoč, mora ob dodelitvi pomoči za naložbene projekte, ki jih je treba priglasiti posamično na podlagi sheme iz točke (35), dokazati, da bo izbrani projekt prispeval k cilju sheme in s tem k ciljem pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju in na podeželju. V ta namen bi se morale države članice sklicevati na podatke, ki jih zagotovi vložnik, ki zaprosi za pomoč, in ki morajo vsebovati pozitivne učinke naložbe.

3.1.2 Spodbujevalni učinek

(47) Pomoč v kmetijskem in gozdarskem sektorju in na podeželju se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom le, če ima spodbujevalni učinek. Spodbujevalni učinek nastopi, ko pomoč spremeni ravnanje podjetja tako, da se to začne ukvarjati z dodatno dejavnostjo, ki prispeva k razvoju sektorja in se je brez pomoči ne bi lotilo oziroma bi jo opravljalo v omejenem obsegu ali na drugačen način. Vendar pomoč ne sme subvencionirati stroškov dejavnosti, ki bi jih podjetje imelo v vsakem primeru, in ne sme biti nadomestilo za običajno poslovno tveganje, povezano z gospodarsko dejavnostjo.

(48) Razen če zakonodaja Unije ali te smernice izrecno določajo izjeme, se ukrepi državne pomoči, ki so namenjeni le izboljšanju finančnega položaja podjetij in nikakor ne prispevajo k razvoju sektorja, ter zlasti pomoč, ki je dodeljena le na podlagi cene, količine, proizvodne enote ali enote proizvodnih sredstev, štejejo za pomoč za tekoče poslovanje, ki je nezdružljiva z notranjim trgom. Poleg tega lahko takšna pomoč zaradi svoje narave vpliva na mehanizme, ki urejajo ureditev notranjega trga.

(49) Pomoč, dodeljena v skladu z delom II, oddelka 1.2 in 2.8.5, bi morala biti omejena na pomoč podjetjem, dejavnim v kmetijskem in gozdarskem sektorju, ki se spoprijemajo z različnimi težavami kljub ustreznemu prizadevanju, da bi čim bolj omejila taka tveganja. Državna pomoč podjetij ne bi smela spodbujati k prevzemanju nepotrebnih tveganj. Podjetja, dejavna v kmetijskem in gozdarskem sektorju, bi morala sama nositi posledice nepreudarne izbire proizvodnih metod ali proizvodov.

(50) Komisija iz razlogov, pojasnjenih v točki (47), meni, da pomoč ne pomeni spodbude za upravičenca, kadar se je izvajanje zadevnega projekta ali dejavnosti začelo, preden je upravičenec pri nacionalnih organih vložil vlogo za pomoč.

(51) Vloga za pomoč mora vsebovati vsaj ime vložnika in velikost podjetja, opis projekta ali dejavnosti, vključno z njegovo oziroma njeno lokacijo ter datumom začetka in konca, znesek pomoči, ki je potreben za izvedbo projekta, in upravičene stroške.

(52) Poleg tega morajo velika podjetja v vlogi opisati stanje brez pomoči, tj. hipotetični scenarij ali alternativni projekt oziroma dejavnost, in predložiti dokumentarna dokazila v podporo hipotetičnemu scenariju, opisanemu v vlogi. Ta zahteva ne velja za občine, ki so avtonomne lokalne oblasti z letnim proračunom manj kot 10 milijonov EUR in z manj kot 5 000 prebivalci.

(53) Organ, ki dodeljuje pomoč, mora ob prejemu vloge preveriti verodostojnost hipotetičnega scenarija in potrditi, da ima pomoč zahtevani spodbujevalni učinek. Hipotetični scenarij je verodostojen, če je resničen in se nanaša na dejavnike odločanja, ki prevladujejo v času odločitve upravičenca glede zadevnega projekta ali dejavnosti.

(54) Za pomoč, dodeljeno v obliki davčnih ugodnosti, se šteje, da ima spodbujevalni učinek, če shema pomoči vzpostavi pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili in brez nadaljnjega uveljavljanja diskrecijske pravice države članice in če je bila shema pomoči sprejeta ter je veljala pred začetkom izvajanja projekta ali dejavnosti, za katero se zagotavlja pomoč. Slednji pogoj se ne uporablja za sheme, ki so naslednice davčnih shem, če je bila dejavnost vključena že v prejšnje davčne sheme v obliki davčnih ugodnosti.

(55) Z odstopanjem od točk (50) do (54) se za naslednje vrste pomoči ne zahteva spodbujevalni učinek ali se zanje šteje, da imajo spodbujevalni učinek: (a) sheme pomoči za komasacijo zemljišč v skladu z delom II, oddelka 1.3.6 in 2.9.2, ter sheme pomoči z ekološkimi, varovalnimi in rekreacijskimi cilji v skladu z delom II, oddelek 2.8, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (i) shema pomoči določa pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku; (ii) shema pomoči je bila sprejeta in je veljavna, preden upravičencu nastanejo upravičeni stroški v skladu z delom II, oddelki 1.3.6, 2.8 in 2.9.2, (iii) shema pomoči zajema le MSP; (b) pomoč za omejitve, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev, v skladu z delom II, oddelek 1.1.6; (c) pomoč za območja z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami v skladu z delom II, oddelek 1.1.7; (d) pomoč za ukrepe informiranja v kmetijskem sektorju v skladu z delom II, oddelek 1.1.10.1, ki zajema dajanje informacij na voljo nedoločenemu številu upravičencev; (e) pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, v skladu z delom II, oddelek 1.2.1.1; (f) pomoč za nadomestilo škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, v skladu z delom II, oddelek 1.2.1.2; (g) pomoč za nadomestilo stroškov preprečevanja, obvladovanja in izkoreninjenja bolezni živali ali škodljivih organizmov rastlin ter pomoč za nadomestilo izgub zaradi navedenih bolezni živali in škodljivih organizmov rastlin v skladu z delom II, oddelek 1.2.1.3; (h) pomoč za kritje stroškov odstranitve in uničenja poginulih živali v skladu z delom II, oddelek 1.2.1.4; (i) pomoč za nadomestilo škode, ki jo povzročijo zaščitene živali, v skladu z delom II, oddelek 1.2.1.5; (j) pomoč za povrnitev škode v gozdovih, ki jo povzročijo živali, s katerimi se upravlja skladno z zakonodajo, v skladu z delom II, oddelek 2.8.5; (k) pomoč za ukrepe informiranja v gozdarskem sektorju v skladu z delom II, oddelek 2.4, ki zajema dajanje informacij na voljo nedoločenemu številu upravičencev; (l) pomoč za naložbe v ohranjanje kulturne in naravne dediščine na kmetijskem gospodarstvu v skladu z delom II, oddelek 1.1.1.2, razen individualne pomoči, ki presega 500 000 EUR na podjetje in na naložbeni projekt; (m) pomoč za promocijske ukrepe v skladu s točko (468)(b), (c) in (d); (n) pomoč za dodatne stroške prevoza v skladu s točkama (480) in (481); (o) pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in gozdarskem sektorju v skladu z delom II, oddelka 1.3.7 in 2.9.1; (p) pomoč za odpravo škode v gozdovih zaradi požarov, naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, škodljivih organizmov rastlin, bolezni živali, katastrofičnih dogodkov in dogodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v skladu z delom II, oddelek 2.1.3; (q) pomoč za kritje stroškov obdelave in preprečevanja širjenja škodljivih organizmov in bolezni dreves ter pomoč za povrnitev škode, ki jo povzročijo škodljivi organizmi in bolezni dreves v skladu z delom II, oddelek 2.8.1.

Dodatni pogoji za pomoč za naložbe, ki jo je treba priglasiti posamično

(56) Država članica mora za pomoč za naložbe, ki jo je treba priglasiti posamično, poleg zahtev iz tega oddelka predložiti nedvoumna dokazila, da pomoč dejansko vpliva na izbrano naložbo. Država članica mora za celovito oceno predložiti ne le informacije v zvezi s projektom, ki prejema pomoč, ampak tudi celovit opis hipotetičnega scenarija, v skladu s katerim upravičencu noben javni organ ne bi dodelil nobene pomoči.

(57) Države članice so pozvane, naj se opirajo na pristne in uradne dokumente, na primer uradne dokumente uprav podjetij, ocene tveganja, vključno z oceno tveganja, povezanega z določeno lokacijo, finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane z naložbenim projektom, ki se ocenjuje. Ti dokumenti morajo biti posodobljeni glede na potek postopka odločanja o naložbi ali njegovi lokaciji. Državam članicam lahko pri dokazovanju spodbujevalnega učinka pomagajo dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih glede povpraševanja in stroškov ter finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in ki podrobno opisujejo različne naložbene scenarije, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim institucijam.

(58) , notranje stopnje donosa (IRR) V zvezi s tem se lahko raven donosnosti oceni z uporabo metodologij, ki so ustaljene v zadevnem sektorju in ki lahko vključujejo metode za ocenjevanje neto sedanje vrednosti projekta (NVP) ( 29 ) notranje stopnje donosa (IRR) ( 30 ) ali povprečnega donosa na vložena sredstva (ROCE). Donosnost projekta je treba primerjati z običajnimi stopnjami donosa upravičenca pri drugih podobnih naložbenih projektih. Če te stopnje niso na voljo, se donosnost projekta primerja s stroški kapitala celotnega podjetja ali stopnjami donosa, ki so običajne v zadevnem sektorju.

(59) Kadar ni znan noben hipotetični scenarij, se lahko spodbujevalni učinek predpostavlja, če obstaja likvidnostna vrzel. To je v primeru, ko stroški naložbe presegajo neto sedanjo vrednost pričakovanega poslovnega dobička naložbe na podlagi predhodnega poslovnega načrta.

(60) Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca s spodbujanjem dodatnih naložb, to pomeni, da nima pozitivnih učinkov na razvoj zadevnega sektorja. Zato pomoč ne bo upoštevana kot združljiva z notranjim trgom, kadar se zdi, da bi bilo mogoče enake naložbe še vedno izvajati brez pomoči.

3.1.3 Neobstoj kršitve ustreznih določb in splošnih načel prava Unije

(61) Pomoč se ne more šteti za združljivo s skupnim trgom, če so ukrep državne pomoči, z njim povezani pogoji, vključno z metodo njegovega financiranja, kadar je ta metoda sestavni del ukrepa državne pomoči, ali dejavnost, ki jo financira, povezani s kršitvijo zadevnega prava EU ( 31 )

(62) Čeprav se za kmetijski sektor na splošno uporabljajo pravila o državni pomoči, zaradi njegove specifičnosti ( 32 ) za njihovo uporabo kljub vsemu veljajo določbe iz uredb prvega stebra SKP. To pomeni, da uporaba ukrepov državne pomoči s strani držav članic ne more imeti prednosti pred Uredbo (EU) št. 1308/2013 ( 33 ) . Zato Komisija ne bo odobrila državne pomoči, ki ni združljiva z določbami o skupni ureditvi trga ali ki bi ovirala pravilno delovanje skupne ureditve.

(63) Poleg tega državna pomoč, pri kateri je pogoj za dodelitev ta, da mora podjetje, ki prejme pomoč, uporabiti nacionalne proizvode ali storitvene, in pomoč, ki upravičenemu podjetju omejuje možnost izkoriščanja rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih državah članicah, ne moreta biti razglašeni za združljivi z notranjim trgom

(64) Komisija ne bo odobrila pomoči za izvozne dejavnosti v tretje države ali v države članice, ki bi bile neposredno povezane z izvoženimi količinami, pomoči, ki je pogojena s prednostno uporabo domačega blaga pred uvoženim, ali pomoči za vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali za druge izdatke, povezane z izvoznimi dejavnostmi. Pomoč za kritje stroškov sodelovanja na sejmih, raziskav ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na novem trgu, načeloma ne pomeni izvozne pomoči.

3.2 Drugi pogoj: pomoč ne vpliva neupravičeno na trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi

(65) V skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo s skupnim trgom samo, če „ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi“.

(66) V tem oddelku je določena metoda izvajanja diskrecijske pravice Komisije pri izvajanju ocenjevanja glede drugega pogoja ocenjevanja združljivosti iz točke (39)(b).

(67) Vsak ukrep pomoči po svoji naravi povzroči izkrivljanje konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami. Vendar pa bo Komisija preverila, ali je pomoč potrebna, ustrezna, sorazmerna in pregledna, da bi ugotovila, ali so izkrivljajoči učinki pomoči omejeni na najmanjše možne.

(68) Komisija bo nato ocenila izkrivljajoč učinek zadevne pomoči na konkurenco in trgovinske pogoje. Nato bo pretehtala pozitivne učinke pomoči in njene negativne učinke na konkurenco in trgovino. Če bodo pozitivni učinki prevladali nad negativnimi, bo Komisija pomoč razglasila za združljivo.

(69) Skladnost pomoči s pogoji iz oddelkov 3.2.1 do 3.2.5 tega poglavja je treba obravnavati v posebnem okviru SKP.

3.2.1 Potreba po intervenciji države

(70) Za oceno, ali je za doseganje predvidenega rezultata potrebna državna pomoč, je treba najprej opredeliti težavo. Državna pomoč mora biti usmerjena v primere, ko lahko pomoč prinese bistven razvoj, ki ga trg sam ne more doseči, za dejavnost, za katero se zagotavlja pomoč, ali zadevno naložbo, na primer z odpravo nedelovanja trga. Ukrepi državne pomoči lahko pod določenimi pogoji dejansko odpravijo nedelovanje trga in s tem prispevajo k učinkovitemu delovanju trgov ter izboljšanju konkurenčnosti.

(71) Komisija za namene teh smernic meni, da trg ne dosega pričakovanih ciljev brez intervencije države v zvezi z ukrepi pomoči, ki izpolnjujejo specifične pogoje, določene v delu I. Zato bi bilo treba tako pomoč šteti za potrebno.

3.2.2 Ustreznost pomoči

(72) Predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za obravnavanje zadevnega cilja politike. Pomembno se je zavedati, da za doseganje navedenih ciljev morda obstajajo drugi, boljši instrumenti, na primer reguliranje, tržno zasnovani instrumenti, razvoj infrastrukture in izboljšanje poslovnega okolja. V ta namen mora država članica dokazati, da sta pomoč in njena zasnova ustrezni za doseganje cilja ukrepa, v katerega je pomoč ciljno usmerjena.

Ustreznost v primerjavi z drugimi instrumenti politike

(73) Komisija meni, da je pomoč, dodeljena v kmetijskem in gozdarskem sektorju, ki izpolnjuje specifične pogoje, določene v ustreznih oddelkih dela II, ustrezen instrument politike.

(74) Če se država članica odloči uvesti ukrep, podoben ukrepu za razvoj podeželja, ki se financira izključno iz nacionalnih sredstev, vendar je ista intervencija hkrati predvidena tudi v ustreznem strateškem načrtu SKP, mora dokazati prednosti takega nacionalnega instrumenta pomoči v primerjavi z zadevnim strateškim načrtom SKP.

Ustreznost v primerjavi z različnimi instrumenti pomoči

(75) Pomoč se lahko dodeli v različnih oblikah. Vendar bi morale države članice zagotoviti, da se pomoč dodeli v obliki, ki bo verjetno povzročila najmanjše izkrivljanje trgovine in konkurence.

(76) Kadar je za ukrep pomoči predvidena specifična oblika, kot je opisano v delu II, se taka oblika šteje za ustrezen instrument pomoči za namene teh smernic.

(77) Če je pomoč dodeljena končnemu upravičencu v obliki subvencionirane storitve, tj. posredno, v naravi, in izplačana ponudniku zadevne storitve ali dejavnosti, se ocena združljivosti v skladu s členom 107(3), točka (c) Pogodbe, kot je določena tem delu, in specifični pogoji iz teh smernic uporabljajo za končnega upravičenca.

(78) Komisija meni, da je pomoč, dodeljena v obliki, določeni v ustreznih intervencijah za razvoj podeželja, sofinancirana iz EKSRP ali dodeljena kot dodatno financiranje za take sofinancirane intervencije za razvoj podeželja, ustrezen instrument pomoči.

(79) V zvezi s pomočjo za naložbe, ki ni vključena v strateški načrt SKP ali kot dodatno financiranje takih intervencij za razvoj podeželja, mora država članica, če je pomoč dodeljena v oblikah, ki zagotavljajo neposredno denarno korist (npr. neposredna nepovratna sredstva, davčne oprostitve ali znižanja davkov, prispevki za socialno varnost ali drugi obvezni prispevki itd.), utemeljiti, zakaj so druge, potencialno manj izkrivljajoče oblike pomoči, kot so vračljiva predplačila ali oblike pomoči, ki temeljijo na dolžniških ali kapitalskih instrumentih (npr. posojila z nizko obrestno mero ali subvencije obrestne mere, državna jamstva ali drugačen način zagotavljanja kapitala pod ugodnimi pogoji), manj primerne.

(80) V zvezi z gozdarskimi ukrepi iz dela II, oddelek 2.8, teh smernic morajo države članice dokazati, da ekoloških, varovalnih in rekreacijskih ciljev, za katere si prizadevajo, ni mogoče doseči z gozdarskimi ukrepi, podobnimi ukrepom za razvoj podeželja, iz dela II, poglavja 2.1 do 2.7.

(81) V primeru več kategorij pomoči, kot so pomoč za kritje stroškov dejavnosti tržnih raziskav, zasnove in oblikovanja proizvodov in za pripravo vlog za priznanje shem kakovosti, pomoč za ukrepe za prenos znanja in informacij, pomoč za storitve svetovanja, pomoč za storitve nadomeščanja na kmetijskem gospodarstvu, pomoč za promocijske ukrepe, pomoč za nadomestilo za stroške preprečevanja in izkoreninjenja bolezni živali, škodljivega organizma rastline in invazivne tujerodne vrste ter pomoč za živinorejski sektor, se mora pomoč končnim upravičencem dodeliti v obliki subvencioniranih storitev. V teh primerih se pomoč izplača ponudniku zadevne storitve ali dejavnosti.

(82) Ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči z notranjim trgom ne vpliva na veljavna pravila za javna naročila ter na načela preglednosti, odprtosti in nediskriminacije v postopku za izbiro ponudnika storitve.

3.2.3 Sorazmernost pomoči

(83) Šteje se, da je pomoč sorazmerna, če je znesek pomoči na upravičenca omejen na najnižji znesek, potreben za izvedbo dejavnosti, za katero se dodeli pomoč.

Največje intenzivnosti pomoči in najvišji zneski pomoči

(84) Komisija meni, da bi moral biti znesek pomoči zato, da je pomoč sorazmerna, načeloma nižji od upravičenih stroškov. To ne posega v pravila za okoljske ali druge javne spodbude, izrecno določene v delu II, oddelki 1.2.2, 2.1.4 in 2.3.

(85) Da se zagotovijo predvidljivost in enaki pogoji delovanja, Komisija za pomoč uporablja največje intenzivnosti pomoči. Kadar največje intenzivnosti pomoči ni mogoče določiti, na primer v primeru zagonske pomoči za mlade kmete in razvoj malih kmetij, bi bilo treba določiti najvišje zneske pomoči, opredeljene v nominalnem smislu, da bi zagotovili sorazmernost pomoči.

(86) Merilo sorazmernosti se šteje za izpolnjeno, če so upravičeni stroški pravilno izračunani in so upoštevane največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, določeni v delu II.

(87) Največjo intenzivnost pomoči in znesek pomoči mora organ, ki dodeli pomoč, izračunati ob dodelitvi pomoči. Upravičene stroške je treba podpreti z dokumentarnimi dokazili, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena. Pri izračunu intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se morajo uporabiti samo zneski, od katerih niso bili odbiti nobeni davki ali druge dajatve.

(88) Davek na dodano vrednost (DDV) ni upravičen do pomoči, razen kadar na podlagi nacionalne zakonodaje o DDV ni izterljiv.

(89) Kadar se pomoč ne dodeli v obliki nepovratnih sredstev, ampak v drugi obliki, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu pomoči.

(90) Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi pomoči. Upravičeni stroški se diskontirajo na vrednost, ki so jo imeli ob dodelitvi pomoči. Obrestna mera, ki se uporablja za diskontiranje, je diskontna stopnja, ki velja na datum dodelitve pomoči.

(91) Pomoč, za katero obveznost plačila nastane v prihodnosti, vključno s pomočjo, plačljivo v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi.

(92) Kadar je pomoč dodeljena v obliki davčnih ugodnosti, se diskontiranje obrokov pomoči opravi na osnovi diskontnih stopenj, ki veljajo v različnih trenutkih, ko davčna ugodnost stopi v veljavo.

(93) Države članice lahko določijo znesek pomoči za ukrepe ali vrste dejavnosti iz dela II, oddelki 1.1.4, 1.1.5, 1.1.6, 1.1.7, 1.1.8, 2.1.1, 2.1.2, 2.1.4, 2.2 in 2.3, na podlagi standardnih predpostavk glede dodatnih stroškov in izpada dohodka. Države članice bi morale zagotoviti, da izračuni in ustrezna pomoč izpolnjujejo vse naslednje pogoje: (a) vsebujejo samo preverljive elemente; (b) temeljijo na številkah, ki so ustrezno strokovno utemeljene; (c) jasno navajajo vir uporabljenih podatkov; (d) so razdeljeni tako, da po potrebi upoštevajo regionalne oziroma lokalne pogoje ter dejansko rabo zemljišča; (e) ne vsebujejo elementov, povezanih s stroški naložbe.

(94) Ne glede na točko (93), se lahko pomoč, razen pomoči iz dela II, oddelka 1.2 in 2.8.5, dodeli v skladu z naslednjimi možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov: (a) stroškov na enoto; (b) pavšalnih zneskov; (c) pavšalnega financiranja.

(95) Znesek pomoči iz točke (94) je treba določiti na enega od naslednjih načinov: (a) s pošteno, pravično in preverljivo metodo izračuna, ki temelji na enem ali več od naslednjega: (i) statističnih podatkih, drugih objektivnih informacijah ali strokovni presoji; (ii) preverjenih preteklih podatkih o posameznih upravičencih; (iii) uporabi običajnih praks stroškovnega računovodstva posameznih upravičencev; (b) v skladu s pravili za uporabo ustreznih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj, ki se uporabljajo v politikah Unije za podobno vrsto dejavnosti.

(96) Kar zadeva sofinancirane ukrepe, se lahko zneski upravičenih stroškov izračunajo v skladu z možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov iz Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta ( 34 ) ter Uredbe (EU) 2021/2115.

(97) Komisija bo pri ocenjevanju združljivosti pomoči upoštevala zavarovanje, ki ga je upravičenec do pomoči sklenil ali bi ga lahko sklenil. Glede pomoči za nadomestitev izgub, ki so jih povzročile slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, se lahko za preprečitev tveganja izkrivljanja konkurence pomoč z največjo intenzivnostjo pomoči dodeli le podjetju, ki ga zavarovanje za takšne izgube ne more biti kriti. Zato je treba za nadaljnje izboljšanje obvladovanja tveganja upravičence spodbujati k sklenitvi zavarovanja, kadar je to mogoče.

Dodatni pogoji za pomoč za naložbe, ki jo je treba priglasiti posamično, in pomoč za naložbe velikih podjetij v okviru priglašenih shem

(98) Praviloma se bo pomoč za naložbe, ki jo treba priglasiti posamično, štela za omejeno na najmanjšo potrebno, če znesek pomoči ustreza neto dodatnim stroškom izvajanja naložbe na zadevnem območju glede na hipotetični scenarij brez pomoči ( 35 ) , pri čemer so zgornja meja največje intenzivnosti pomoči. Podobno morajo države članice v primeru pomoči za naložbe, ki se dodeli velikim podjetjem v okviru priglašenih shem, zagotoviti, da je znesek pomoči omejen na najmanjšega potrebnega, kar se določi na osnovi pristopa „neto dodatnih stroškov“, pri čemer so zgornja meja največje intenzivnosti pomoči.

(99) Znesek pomoči ne bi smel presegati najnižjega zneska, ki je potreben za zadostno donosnost projekta. Znesek pomoči, na primer, ne bi smel povzročiti povečanja njegove notranje stopnje donosa nad običajne stopnje donosa zadevnega podjetja pri drugih podobnih naložbenih projektih oziroma, če navedene stopnje niso na voljo, povečanja njegove notranje stopnje donosa, tako da je ta višja od stroškov kapitala celotnega podjetja, ki so običajni za zadevni sektor.

(100) Pri pomoči za naložbe velikim podjetjem v okviru priglašenih shem mora država članica zagotoviti, da znesek pomoči ustreza neto dodatnim stroškom izvajanja naložb na zadevnem območju glede na hipotetični scenarij brez pomoči. Uporabiti se mora metoda, določena v točki (99), skupaj z največjimi dovoljenimi intenzivnostmi pomoči kot zgornjo mejo.

(101) Glede pomoči za naložbe, ki jo je treba priglasiti posamično, bo Komisija z uporabo metode iz točke (99) preverila, ali znesek pomoči presega najnižji znesek, potreben za zadostno donosnost projekta. Izračuni, ki se uporabljajo za analizo spodbujevalnega učinka, se lahko uporabljajo tudi pri ocenjevanju, ali je pomoč sorazmerna. Država članica mora dokazati sorazmernost na podlagi dokumentacije iz točke (57).

(102) Točke (98)do (101) ne veljajo za občine, ki so avtonomne lokalne skupnosti z letnim proračunom manj kot 10 milijonov EUR in z manj kot 5 000 prebivalci.

Kumulacija pomoči

(103) Pomoč se lahko dodeli hkrati na podlagi več shem ali skupaj z ad hoc pomočjo, pod pogojem, da skupni znesek državne pomoči za dejavnost ali projekt ne presega zgornjih meja pomoči iz teh smernic.

(104) Pomoč z opredeljivimi upravičenimi stroški se lahko kumulira s katero koli drugo državno pomočjo, če se te pomoči nanašajo na različne opredeljive upravičene stroške. Pomoč z opredeljivimi upravičenimi stroški se lahko kumulira s katero koli drugo državno pomočjo v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ki se deloma ali v celoti prekrivajo, samo če se s tako kumulacijo ne preseže največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za to vrsto pomoči v skladu s temi smernicami.

(105) Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov iz dela II, oddelek 1.1.2, se lahko kumulira s katero koli drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko kumulira z drugimi državnimi pomočmi brez opredeljivih upravičenih stroškov do najvišjega ustreznega praga skupnega financiranja, določenega glede na specifične okoliščine posameznega primera na podlagi teh smernic, drugih smernic o državni pomoči, uredbe o skupinskih izjemah ali sklepa, ki ga je sprejela Komisija.

(106) Državna pomoč za kmetijski sektor se ne sme kumulirati s plačili iz členov 145 in 146 Uredbe (EU) 2021/2115 v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost ali znesek pomoči, ki sta določena v teh smernicah.

(107) Državna pomoč, dodeljena na podlagi dela II, oddelki 1.1.4, 1.1.5 in 1.1.8, se ne bi smela kumulirati s plačili iz člena 31 Uredbe (EU) 2021/2115 v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost ali znesek pomoči, ki sta določena v teh smernicah.

(108) Kadar so finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav članic, združena z državno pomočjo, se bo pri ugotavljanju, ali so bili spoštovani pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ter zgornje meje, upoštevala le državna pomoč, če skupni znesek javnega financiranja, ki je bilo dodeljeno v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejših stopenj financiranja, določenih v veljavnih predpisih prava Unije.

(109) Pomoč, odobrena v skladu s temi smernicami, se ne sme kumulirati z nobeno pomočjo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bila s tako kumulacijo presežena intenzivnost ali znesek pomoči, ki sta določena v teh smernicah.

(110) Pomoč za naložbe, katerih cilj je obnova kmetijskega proizvodnega potenciala iz točke (152)(d), se ne sme kumulirati s pomočjo za nadomestilo materialne škode iz dela II, oddelki 1.2.1.1, 1.2.1.2 in 1.2.1.3.

(111) Zagonska pomoč za skupine in organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju iz dela II, oddelek 1.1.3, se ne bi smela kumulirati z ustrezno podporo za skupine in organizacije proizvajalcev v kmetijskem sektorju iz člena 77 Uredbe (EU) 2021/2115. Zagonska pomoč za mlade kmete, zagonska pomoč za razvoj malih kmetij in zagonska pomoč za kmetijske dejavnosti iz dela II, oddelek 1.1.2, se ne bi smela kumulirati z ustrezno podporo iz člena 75 Uredbe (EU) 2021/2115, če bi zaradi take kumulacije znesek pomoči presegel znesek, določen v teh smernicah.

3.2.4 Preglednost

(112) Države članice morajo v iskalniku Evropske komisije za preglednost dodeljevanja pomoči ( 36 ) ali na celovitem spletišču o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni zagotoviti objavo naslednjih informacij: (a) celotno besedilo sheme pomoči in njenih izvedbenih določb ali pravno podlago za individualno pomoč ali povezavo na ta besedila, (b) identiteto pristojnih organov za dodelitev pomoči; (c) identiteto posameznih upravičencev (37), obliko in znesek pomoči, dodeljene posameznemu upravičencu, datum dodelitve, vrsto podjetja (MSP / veliko podjetje), regijo, v kateri se nahaja upravičenec (na ravni NUTS II), in glavno gospodarsko panogo, v kateri upravičenec izvaja svoje dejavnosti (na ravni skupine NACE). Taka zahteva se lahko opusti v zvezi z individualno pomočjo, ki ne presega naslednjih pragov: (i) 10 000 EUR za upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji; (ii) 100 000 EUR za upravičence v sektorjih predelave in trženja kmetijskih proizvodov, v gozdarskem sektorju ali v dejavnostih, ki ne spadajo v področje uporabe člena 42 Pogodbe.

(113) Za sheme pomoči v obliki davčnih ugodnosti se informacije o zneskih individualne pomoči lahko podajo v naslednjih razponih (v milijonih EUR): 0,01–0,1 izključno za primarno kmetijsko proizvodnjo; 0,1 do 0,5; 0,5 do 1; 1 do 2; 2 do 5; 5 do 10; 10 do 30 ter 30 in več.

(114) Take informacije morajo biti objavljene po sprejetju sklepa o dodelitvi pomoči, hraniti se morajo najmanj 10 let in biti brez omejitev na voljo splošni javnosti ( 38 )

(115) Države članice morajo zaradi preglednosti poročati in izvajati revizije, kot je zahtevno v delu III, poglavje 2.

3.2.5 Izogibanje škodljivim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

(116) Pomoč za kmetijski in gozdarski sektor in podeželje lahko povzroči izkrivljanje proizvodnega trga. Da je pomoč združljiva, mora biti negativnih učinkov ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami čim manj.

(117) Komisija bo ob upoštevanju informacij, ki jih zagotovi država članica o zadevnih proizvodnih trgih, tj. trgih, na katere vpliva sprememba ravnanja upravičenca do pomoči, opredelila trge, na katere vpliva pomoč. Pri ocenjevanju negativnih učinkov ukrepa pomoči bo svojo analizo izkrivljanja konkurence osredotočila na predvidljiv vpliv, ki ga ima pomoč v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju na konkurenco med podjetji na prizadetih proizvodnih trgih ( 39 )

(118) Če je pomoč v izhodišču dobro usmerjena, sorazmerna in omejena na neto dodatne stroške, se negativen vpliv pomoči omili in tveganje, da bi pomoč škodljivo izkrivljala konkurenco, je bolj omejeno. Drugič, Komisija določi največje intenzivnosti pomoči ali zneske pomoči. Cilj je preprečiti uporabo državne pomoči za projekte, pri katerih razmerje med zneskom pomoči in upravičenimi stroški velja za zelo visoko in je še posebej verjetno, da bo izkrivljajoče. Na splošno velja, da večji, kot so verjetni pozitivni učinki projekta, ki prejema pomoč, in večja, kot je verjetna potreba po pomoči, večja bo zgornja meja intenzivnosti pomoči.

(119) Vendar lahko pomoč tudi v primerih, ko je potrebna in sorazmerna, povzroči spremembo vedenja upravičencev, kar povzroči izkrivljanje konkurence. Navedeno je bolj verjetno v kmetijskem sektorju, ki se od ostalih trgov razlikuje po specifični strukturi primarne kmetijske proizvodnje, za katero je značilna udeležba velikega števila malih podjetij. Na takšnih trgih je tveganje za izkrivljanje konkurence veliko, čeprav so dodeljeni le majhni zneski.

Sheme pomoči za naložbe za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov ter v gozdarskem sektorju

(120) Glede na to, da ima lahko pomoč za naložbe podjetjem, ki so dejavna v sektorju predelave in trženja kmetijskih proizvodov, in podjetjem, ki so dejavna v drugih sektorjih, npr. v sektorju živilske predelave, podobne izkrivljajoče učinke na konkurenco in trgovino, se morajo splošni nazori politike konkurence uporabljati enako za vse navedene sektorje. Zato se morajo v zvezi s pomočjo za naložbe za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov ter v gozdarskem sektorju upoštevati pogoji iz točk (121) do (133).

(121) Sheme pomoči ne smejo povzročati znatnega izkrivljanja konkurence in trgovine. Zlasti velja, da lahko sheme pomoči za naložbe kumulativno vseeno povzročijo visoko raven izkrivljanja tudi v primeru, ko se lahko izkrivljanje šteje za omejeno na ravni posamezne pomoči (pod pogojem, da so izpolnjeni vsi pogoji za pomoč za naložbe). Pri shemi pomoči za naložbe, osredotočeni na določene sektorje, je tveganje za taka izkrivljanja še bolj izrazito.

(122) Zato mora zadevna država članica dokazati, da bodo ob upoštevanju velikosti zadevnih projektov, posamičnih in skupnih zneskov pomoči, pričakovanih upravičencev, značilnosti ciljnih sektorjev itd. morebitni negativni učinki v največji možni meri omejeni. Da bi lahko Komisija ocenila verjetne negativne učinke, naj država članica predloži vse ocene učinka, ki jih ima na voljo, ter naknadne ocene podobnih shem.

Pomoč za naložbe za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov ter v gozdarskem sektorju, ki jo je treba priglasiti

(123) Komisija pri ocenjevanju negativnih učinkov individualne pomoči za naložbe posebno pozornost nameni negativnim učinkom, povezanim z izgradnjo presežne zmogljivosti na trgih v recesiji, preprečevanju izstopa in pojmu velike tržne moči. Ti negativni učinki so opisani v točkah (124) do (133), izravnati pa jih morajo pozitivni učinki pomoči.

(124) Za opredelitev in oceno možnega izkrivljanja konkurence in trgovine bi morale države članice predložiti dokaze, ki Komisiji omogočajo, da opredeli zadevne proizvodne trge (tj. proizvode, na katere vpliva sprememba ravnanja upravičenca do pomoči) ter prizadete konkurente in stranke/potrošnike. Zadevni proizvod je običajno proizvod, ki ga zadeva naložbeni projekt ( 40 ) . Če projekt zadeva polproizvod in se pomemben del proizvodnje ne proda na trgu, je lahko zadevni proizvod proizvod v nadaljnjem proizvodnem procesu. Upoštevni proizvodni trg zajema zadevni proizvod in njegove nadomestke, ki jih kot take obravnavajo potrošniki (zaradi lastnosti, cen ali nameravane uporabe proizvoda) ali proizvajalec (zaradi prožnosti proizvodnih obratov).

(125) Komisija za oceno navedenih morebitnih izkrivljanj uporablja različna merila, kot so struktura trga za zadevni proizvod, uspešnost trga (recesija ali rast trga), postopek za izbiro upravičenca do pomoči, vstopne in izstopne ovire, diferenciacija proizvodov.

(126) Sistematično zanašanje podjetja na državno pomoč bi lahko kazalo na to, da podjetje samo ni kos konkurenci ali da uživa neupravičene prednosti v primerjavi s svojimi konkurenti.

(127) Komisija razlikuje dva glavna vira možnih negativnih učinkov na proizvodne trge: (a) primere znatnega povečanja zmogljivosti, ki povzroči ali poslabša obstoječe presežne zmogljivosti, zlasti na trgu v recesiji, (b) primere, ko ima upravičenec do pomoči veliko tržno moč.

(128) Komisija bo pri oceni, ali je pomoč namenjena vzpostavljanju ali ohranjanju neučinkovitih tržnih struktur, upoštevala dodatno proizvodno zmogljivost, ki jo je ustvaril projekt, in ali trg slabo deluje.

(129) Če zadevni trg raste, je običajno manj razlogov za skrb, da bo pomoč negativno vplivala na dinamične spodbude ali neupravičeno ovirala izstop s trga ali vstop nanj.

(130) Skrb je bolj utemeljena, če trgi upadajo. Komisija razlikuje med primeri, pri katerih dolgoročni obeti kažejo, da trg upada strukturno (tj. se krči), in primeri, pri katerih trg upada relativno (tj. še vedno raste, vendar ne presega referenčne stopnje rasti).

(131) Slabo delovanje trga se običajno meri glede na bruto domači proizvod (BDP) v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: EGP) v treh letih pred začetkom projekta (referenčna stopnja). Meri se lahko tudi na podlagi predvidenih stopenj rasti v naslednjih treh do petih letih. Kazalniki lahko vključujejo pričakovano prihodnjo rast zadevnega trga, posledične pričakovane stopnje izkoriščenosti zmogljivosti in verjeten učinek povečanja zmogljivosti na konkurente v smislu cen in stopenj dobička.

(132) V določenih primerih ocena rasti na proizvodnem trgu v EGP morda ni primerna za celovito oceno vseh učinkov pomoči, zlasti če geografski trg zajema ves svet. V takih primerih Komisija obravnava učinek pomoči na zadevne tržne strukture, zlasti možnost, da izrine proizvajalce iz EGP.

(133) Pri ocenjevanju obstoja velike tržne moči bo Komisija upoštevala položaj upravičenca v določenem časovnem obdobju pred prejetjem pomoči in pričakovani tržni položaj po dokončanju naložbe. Komisija bo upoštevala tržne deleže upravičenca in njegovih konkurentov ter druge ustrezne dejavnike. Ocenila bo na primer tržno strukturo, pri čemer bo obravnavala koncentracijo na trgu, možne ovire za vstop ( 41 ) , kupno moč ( 42 ) in ovire za širitev ali izstop.

3.2.6 Tehtanje pozitivnih in negativnih učinkov pomoči (preskus izravnave)

(134) Komisija bo ocenila, ali pozitivni učinki ukrepa pomoči prevladajo nad ugotovljenimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovinske pogoje. Komisija lahko sprejme sklep o združljivosti ukrepa pomoči z notranjim trgom le, kadar pozitivni učinki prevladajo nad negativnimi.

(135) V primerih, ko predlagani ukrep pomoči opredeljenega nedelovanja trga ne obravnava ustrezno in sorazmerno dobro, bodo negativni učinki izkrivljanja na konkurenco običajno prevladali nad pozitivnimi učinki ukrepa, zato bo Komisija verjetno sklenila, da je predlagani ukrep pomoči nezdružljiv.

(136) Komisija bo pri ocenjevanju pozitivnih in negativnih učinkov pomoči upoštevala učinek pomoči na doseganje splošnih in specifičnih ciljev SKP iz členov 5 in 6 Uredbe (EU) 2021/2115, namenjenih spodbujanju pametnega, konkurenčnega, odpornega in raznolikega kmetijskega sektorja, podpiranju in krepitvi varstva okolja, vključno z biotsko raznovrstnostjo, in podnebnih ukrepov ter prispevanju k doseganju okoljskih in podnebnih ciljev Unije ter krepitvi socialno-ekonomskega tkiva podeželja.

(137) Načeloma Komisija meni, da je negativen učinek pomoči na konkurenco in trgovino omejen na minimum, če pomoč izpolnjuje pogoje in ne presega ustreznih najvišjih intenzivnosti pomoči ali najvišjih zneskov pomoči, določenih v veljavnih oddelkih dela II.

(138) V zvezi z državno pomočjo, ki se sofinancira v skladu z Uredbo (EU) 2021/2115 ali jo financira Unija, bo Komisija menila, da so bili s tem povezani pozitivni učinki ugotovljeni.

(139) Vse priglasitve državne pomoči bi morale vsebovati oceno, ali se pričakuje, da bo imela dejavnost, ki prejme pomoč, kakšen vpliv na okolje in/ali podnebje ali ne, pri čemer se upoštevajo okoljevarstvena zakonodaja ( 43 ) in standardi dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev (GAEC) iz uredbe (EU) 2021/2115. Če se dokaže, da ima pomoč pozitiven učinek na okolje in podnebje, bo Komisija upoštevala, da so bili ugotovljeni pozitivni učinki take pomoči. Člen 11 Pogodbe določa, da je treba „zahteve varstva okolja (...) vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja“. Spodbujanje cilja varovanja okolja s strani Unije, kot določa navedeni člen 11 Pogodbe, prav tako upošteva načelo onesnaževalec plača. V priglasitvah državne pomoči bi bilo treba zato posebno pozornost nameniti okoljskim in podnebnim vprašanjem.

(141) Kadar se pomoč v skladu s temi smernicami dodeli za naložbe, bo Komisija pozornost namenila tudi členu 3 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta ( 50 ) , vključno z načelom, da se ne škoduje bistveno, ali drugim primernim metodologijam.

DEL II

KATEGORIJE POMOČI

POGLAVJE 1

Pomoč za podjetja, ki so dejavna v primarni proizvodnji, predelavi kmetijskih proizvodov in trženju kmetijskih proizvodov

1.1 Ukrepi, podobni ukrepom za razvoj podeželja

1.1.1. Pomoč za naložbe

(142) Ta oddelek se uporablja za naložbe v kmetijska gospodarstva, povezana s primarno kmetijsko proizvodnjo, ter naložbe v zvezi s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov.

(143) Če so kršene katere koli prepovedi ali omejitve, določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013, se ne sme dodeliti nobena pomoč iz oddelkov 1.1.1.1, 1.1.1.2 in 1.1.1.3 tega dela, tudi če se take prepovedi ali omejitve nanašajo le na podporo Unije, določeno v navedeni uredbi.

1.1.1.1. Pomoč za naložbe v kmetijska gospodarstva v zvezi s primarno kmetijsko proizvodnjo

(144) Komisija bo pomoč za naložbe v kmetijska gospodarstva v zvezi s primarno kmetijsko predelavo štela za združljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), Pogodbe, če je pomoč v skladu z delom I, poglavje 3, teh smernic, splošnimi pogoji za pomoč za naložbe iz točke (134) in pogoji iz tega oddelka.

(145) Ta oddelek se uporablja za pomoč za naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva na kmetijskih gospodarstvih v zvezi s primarno kmetijsko proizvodnjo. Naložbo izvede eden ali več upravičencev ali pa se naložba nanaša na opredmeteno ali neopredmeteno sredstvo, ki ga uporablja eden ali več upravičencev.

(146) Ta oddelek se uporablja tudi za naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva v zvezi s proizvodnjo biogoriv ali proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na gospodarstvih, ki izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev: (a) pri naložbi v proizvodnjo biogoriv, kot so opredeljena v členu 2, točka (33), Direktive (EU) 2018/2001, na kmetijskih gospodarstvih so obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov upravičeni do pomoči le, če njihova letna proizvodna zmogljivost ni večja od povprečne letne porabe goriva na kmetijskem gospodarstvu; proizvedeno biogorivo se ne sme prodati na trgu; (b) pri naložbi v proizvodnjo toplotne energije in/ali električne energije iz obnovljivih virov na kmetijskih gospodarstvih so obrati za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov upravičeni do pomoči le, če je njihov cilj uporaba za lastne energijske potrebe in njihova proizvodna zmogljivost ni večja od kombinirane povprečne letne porabe toplotne in električne energije na kmetijskem gospodarstvu, vključno s kmečkim gospodinjstvom; prodaja električne energije v omrežje je dovoljena, če se upošteva letna povprečna omejitev lastne porabe.

(147) Če naložbo v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov s ciljem uporabe za lastne energijske potrebe ali v proizvodnjo biogoriva na gospodarstvu izvede več kot eno kmetijsko gospodarstvo, je letna povprečna poraba enaka vsoti povprečne letne porabe vseh upravičencev.

(148) Države članice morajo zahtevati izpolnjevanje minimalnih standardov za energijsko učinkovitost naložb v infrastrukturo za energijo iz obnovljivih virov, ki porablja ali proizvaja energijo, če takšni standardi obstajajo na nacionalni ravni.

(149) Naložbe v obrate, katerih glavni namen je proizvodnja električne energije iz biomase, niso upravičene do pomoči, razen če se izkoristi najmanjši odstotek proizvedene toplotne energije, ki ga določijo države članice.

(150) Države članice morajo v skladu s členom 26 Direktive (EU) 2018/2001 za različne vrste obratov določiti pragove za največje deleže žit in drugih poljščin z visoko vsebnostjo škroba, rastlin za pridelavo sladkorja in oljnic, ki se uporabljajo za proizvodnjo energije iz biomase, vključno z biogorivi. Pomoč za projekte na področju bioenergije mora biti omejena na bioenergijo, ki izpolnjuje veljavna trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov, določena v zakonodaji Unije, vključno s členom 29 Direktive (EU) 2018/2001.

(151) Če proizvodna zmogljivost obrata presega povprečno letno porabo upravičenca ali upravičencev, kakor je določeno v točkah (146) in (147), morajo države članice izpolnjevati pogoje, določene v Smernicah o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022, razen če je taka pomoč izvzeta iz obveznosti priglasitve.

(152) Z naložbo se skuša doseči vsaj enega od naslednjih ciljev: (a) izboljšanje splošne učinkovitosti in trajnosti kmetijskega gospodarstva, zlasti z zmanjšanjem stroškov proizvodnje ali izboljšanjem in preusmeritvijo proizvodnje; (b) izboljšanje naravnega okolja, higiene ali standardov za dobro počutje živali; (c) vzpostavljanje in izboljšanje infrastrukture, povezane z razvojem, prilagajanjem in modernizacijo kmetijstva, vključno z dostopom do kmetijskih zemljišč, komasacijo in izboljšanjem zemljišč, oskrbo s trajnostno energijo, energijsko učinkovitostjo, oskrbo z vodo in varčevanjem z njo; (d) obnova kmetijskega proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih nesreč, izjemnih dogodkov ali slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali in škodljivih organizmov rastlin in preprečevanje škode ter tveganja za nastanek škode zaradi navedenih okoliščin in dejavnikov; (e) prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in povečanjem sekvestracije ogljika, ter spodbujanje trajnostne energije in energijske učinkovitosti; (f) prispevanje k trajnostnemu krožnemu biogospodarstvu ter spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak, vključno z zmanjšanjem odvisnosti od kemikalij; (g) prispevanje k zaustavitvi in zasuku trenda izgube biotske raznovrstnosti, krepitev ekosistemskih storitev ter ohranjanje habitatov in krajine.

Upravičeni stroški

(153) Pomoč krije naslednje upravičene stroške: (a) gradnjo, nakup, vključno z zakupom, ali izboljšanje nepremičnin, vključno z naložbami v pasivno hišno ožičenje ali strukturirano polaganje kablov za podatkovna omrežja in po potrebi pomožni del pasivnega omrežja na zasebni lastnini zunaj stavbe, pri čemer je nakup zemljišč upravičen le v obsegu, ki ne presega 10 % skupnih upravičenih stroškov zadevne dejavnosti; v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih se lahko za dejavnosti v zvezi z varstvom okolja in ohranjanjem tal, bogatih z ogljikom, ali nakupom zemljišč, ki ga mladi kmetje opravijo z uporabo finančnih instrumentov, dovolijo večji odstotni deleži; (b) nakup ali zakup mehanizacije in opreme do tržne vrednosti sredstev; (c) splošni stroški na področju izdatkov iz točk (a) in (b), kot so plačila za storitve arhitektov, inženirjev in svetovalcev, plačila za storitve svetovanja v zvezi z okoljsko in ekonomsko trajnostjo, vključno s stroški za študije izvedljivosti; študije izvedljivosti ostanejo upravičen strošek tudi takrat, ko glede na njihove rezultate niso nastali nobeni izdatki v okviru točk (a) in (b); (d) pristojbine za pridobitev, razvoj ali uporabo računalniške programske opreme, računalniškega oblaka in podobnih rešitev ter pridobitev patentov, licenc, avtorskih pravic in blagovnih znamk; (e) stroški za neproizvodne naložbe v zvezi s cilji iz točke (152)(e), (f) in (g); (f) v primeru naložbe, katere cilj je obnova kmetijskega proizvodnega potenciala, prizadetega zaradi naravnih nesreč, izjemnih dogodkov ali slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali ali škodljivih organizmov rastlin in zaščitenih živali, lahko upravičeni stroški zajemajo stroške za obnovo proizvodnega potenciala, vključno z investicijskimi deli, do ravni pred nastankom navedenih dogodkov; upravičenci bi si morali prizadevati, da v obnovo vključijo ukrepe za prilagajanje na podnebne spremembe, kjer je ustrezno; (g) v primeru naložb, katerih cilj je preprečevanje škode, ki jo povzročijo naravne nesreče, izjemni dogodki, slabe vremenske razmere, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, bolezni živali in škodljivi organizmi rastlin ter zaščitene živali, lahko upravičeni stroški vključujejo stroške za posebne preventivne dejavnosti, katerih cilj je zmanjšanje posledic teh verjetnih dogodkov. V primeru škode zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče enačiti z naravnimi nesrečami, ali zaradi škodljivih organizmov rastlin bi si morali upravičenci prizadevati, da v obnovo vključijo ukrepe za prilagajanje na podnebne spremembe, da bi čim bolj omejili škodo in izgube, ki bi jih povzročili podobni dogodki v prihodnosti.

(154) Pomoč se ne dodeli za: (a) nakup pravic do kmetijske proizvodnje in pravic do plačila; (b) nakup in zasaditev letnih rastlin; (c) nakup živali; (d) naložbe za skladnost z veljavnimi nacionalnimi standardi ali standardi Unije; (e) stroške, razen tistih iz točke (153), povezane z zakupnimi pogodbami, kot so marža zakupodajalca, stroški refinanciranja obresti, režijski stroški in stroški zavarovanja; (f) obratna sredstva; (g) ožičenje ali polaganje kablov za podatkovna omrežja zunaj zasebne lastnine.

(155) Z odstopanjem od točke (154)(b) se lahko pomoč dodeli za nakup in zasaditev letnih rastlin, ki se izvede za namen cilja iz točke (152)(d), ter za nakup in zasaditev letnih rastlin, ki se izvede za ohranitev sort rastlin, ki jim grozi genska erozija, v skladu z obveznostmi iz točke (210).

(156) Z odstopanjem od točke (154)(c) se lahko pomoč dodeli za naslednje stroške: (a) nakup živali, ki se opravi za namen točke (152)(d); (b) nakup živali ogroženih pasem, kot so opredeljene v členu 2, točka (24), Uredbe (EU) 2016/1012 v skladu z zavezami iz točke (207); (c) nakup psov čuvajev za zaščito živine pred velikimi plenilci.

(157) Glede namakanja novih in obstoječih namakalnih območij se bodo za upravičene stroške štele le naložbe, ki izpolnjujejo naslednje pogoje: (a) v skladu s pogoji iz Direktive 2000/60/ES je bila Komisija obveščena o načrtu upravljanja povodja za celotno območje, na katerem se bo izvedla naložba, pa tudi za vsako drugo območje, na katerem lahko naložba vpliva na okolje; ukrepi, ki se izvajajo v okviru načrta upravljanja povodja v skladu s členom 11 navedene direktive in so pomembni za kmetijski sektor, morajo biti opredeljeni v ustreznem programu ukrepov; (b) kot del naložbe so ali morajo biti nameščeni vodni števci, ki omogočajo merjenje porabe vode na ravni podprte naložbe; (c) naložba v izboljšanje obstoječe namakalne naprave ali elementa namakalne infrastrukture je upravičena le, če: (i) se predhodno oceni, da omogoča potencialne prihranke vode, ki odražajo tehnične parametre obstoječe naprave ali infrastrukture; (ii) naložba vpliva na zadevna podzemna ali površinska vodna telesa, za katerih stanje je bilo v zadevnem načrtu upravljanja povodja zaradi razlogov, povezanih s količino vode, ugotovljeno, da je manj kot dobro, ali če je bilo z najsodobnejšo oceno podnebne ranljivosti in tveganja, ugotovljeno, da bi lahko zadevna vodna telesa v dobrem stanju izgubila svoj status zaradi razlogov, povezanih s količino vode, zaradi učinkov podnebnih sprememb, mora ta naložba doseči dejansko znižanje porabe vode, ki prispeva k doseganju in ohranjanju dobrega stanja teh vodnih teles, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 2000/60/ES; (iii) države članice morajo določiti odstotke za morebitne prihranke vode in učinkovito zmanjšanje porabe vode kot pogoj za upravičenost, da se zagotovi, da: 1. odstotek potencialnih prihrankov vode znaša vsaj 5 %, kadar tehnični parametri obstoječe naprave ali infrastrukture že zagotavljajo visoko stopnjo učinkovitosti, ter vsaj 25 %, kadar je trenutna stopnja učinkovitosti (pred naložbo) nizka in/ali za naložbe, ki se izvajajo na območjih, kjer so prihranki vode najpotrebnejši za zagotovitev dobrega stanja vode (če še ni doseženo), in da se prepreči poslabšanje stanja vodnih teles; 2. odstotek učinkovitega zmanjšanja porabe vode na ravni naložbe kot celote znaša vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki ga omogoča naložba v obstoječi namakalni objekt ali element namakalne infrastrukture. Pogoji iz te točke (c) bi se morali uporabljati za naložbe v obstoječe objekte, ki vplivajo le na energijsko učinkovitost, ali naložbe v izgradnjo vodnih zbiralnikov ali naložbe v uporabo reciklirane vode, ki ne vplivajo na telo podzemnih ali površinskih voda; (d) podpora se lahko dodeli za naložbe v uporabo predelane vode kot alternativne oskrbe z vodo le, če sta oskrba s tako vodo in njena uporaba skladni z Uredbo (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta (51); (e) naložba, katere rezultat je neto povečanje namakane površine, ki vpliva na določeno telo podzemnih ali površinskih voda, je upravičena le