ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2

Vse našteto pomeni: 5.2.1 precejšnje zmanjšanje povprečne donosnosti kapitala bančnega sektorja v višini od 10 % do 30 % v izjemnih primerih; to omejuje zanimanje vlagateljev za bančni sektor in negativno vpliva na kapitalsko strukturo evropskih bank; 5.2.2 zmanjšanje financiranja podjetij in oblasti ter podražitev kreditov, predvsem za MSP, ki pogosto veljajo za najbolj tvegana podjetja in ne zagotavljajo zadostnega jamstva ali niso dovolj sofinancirana; 5.2.3 možno zmanjšanje dolgoročnih kreditov, ki bo posledica uvedbe dolgoročnega likvidnostnega količnika NSFR in stopnje finančnega vzvoda leta 2018. To lahko negativno vpliva na financiranje naložb v infrastrukturo; 5.2.4 nujnost boljše ocene donosnosti lastnega kapitala in boljšega upravljanja s tveganji. Banke morajo pripraviti napovedi prodaje in strategije razvoja produktov ter bančnih portfeljev z vidika donosnosti ter oceniti sposobnost absorpcije lastnega kapitala; 5.2.5 tveganje, da se bodo stroški bank za revizije in poročanje zaradi novih predpisov in zahtev nacionalnih ter mednarodnih nadzornih organov močno povečali. To bo vplivalo na organizacijo bank in sprožilo strukturne spremembe. 5.2.6 Za dodeljevanje kreditov v sektorjih s preferencialnim tehtanjem tveganja se bodo uporabljala strožja merila. Poleg tega lahko uvedba stopnje finančnega vzvoda dolgoročno povzroči zmanjšanje financiranja držav, lokalnih in regionalnih oblasti ali drugih sektorjev, za katere se je nekoč uporabljalo preferencialno tehtanje tveganja; 5.2.7 morebiten prenos dela dejavnosti na institucije, za katere ti predpisi ne veljajo, kar je lahko posledica dražjih kreditov. To koristi nebančnemu sektorju, ki sredstva posoja fizičnim osebam – pogosto v gotovini – po zelo visokih obrestnih merah in katerega dejavnosti niso tako strogo nadzorovane kot dejavnosti bank.
2.11

Komisija je objavila tudi vodnik 2010 po programu vseživljenjskega učenja (7), katerega poseben cilj št. 7 je spodbujati učenje jezikov in jezikovno raznolikost. Program vključuje štiri področne programe: COMENIUS, ki se nanaša na šolsko izobraževanje; ERASMUS za višje in visokošolsko izobraževanje; LEONARDO DA VINCI za poklicno usposabljanje in GRUNDTVIG za izobraževanje odraslih z različnimi medsektorskimi razsežnostmi, med katerimi se ključna dejavnost št. 2 nanaša na jezike. V programu poleg držav članic EU lahko sodelujejo tudi države EGP, Turčija, čezmorske države in ozemlja, Hrvaška in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v okviru faze pripravljalnih ukrepov ter partnerice iz tretjih držav, na katere se nanaša evropska sosedska politika ali pa „pomenijo posebno prednost v kontekstu razvoja strateške politike dialoga na področju izobraževanja, usposabljanja ali večjezičnosti“. Odbor namenja veliko pozornost enotnemu evropskemu referenčnemu okviru za zagotavljanje kakovostnega vseživljenjskega učenja in organizacije civilne družbe spodbuja k preučitvi prvega dela vodnika, ki je na voljo. Z zanimanjem pričakuje drugi del vodnika, da se seznani z razdelitvijo sredstev, namenjenih večjezičnosti, tako glede deležev kot zneskov. Priporočilo št. 2: Odbor Komisijo ponovno opozarja, da bi kljub nekaterim izboljšavam glede na prejšnje programe globalna vizija prispevala k lažjemu razumevanju vodnika za dostop do programov in postopkov, ki ostajajo zapleteni in slabo spodbujajo sodelovanje organov, ki se niso zmožni dobro pripraviti na postopke in so lahko ne glede na njihovo velikost ali upravno zmogljivost zanimivi zaradi izkušenosti ali inovativnosti za ciljne upravičence. Nekateri javni organi opozarjajo tudi na postopkovne in organizacijske omejitve, ki so slabo prilagojene na pomanjkanje administrativnih sredstev, s katerim se ti organi soočajo, in na nezadostnost sredstev, dodeljenih za posamezne programe, kar lahko vpliva na usposabljanje mladih tolmačev (mobilnost, stapljanje z jezikovnim okoljem) oziroma njihovih učiteljev.
5.2

Odbor pa tudi meni, da bi bilo nujno, da evropske institucije odločanja upoštevajo in — vzpostavijo skladnost med obstoječimi evropskimi besedili in tistimi v nastajanju, ki se nanašajo na zakonito in nezakonito priseljevanje, — razjasnijo posledice in posledična stanja glede na to, ali izvirajo priseljenci iz Evropske unije ali ne. O teh občutljivih vprašanjih je treba biti jasen, saj se ta stališča nanašajo tako na varnost in pravosodje kot tudi na politiko konkurence in človekove pravice, kar pomeni trgovino, štiri svobode, delovno silo, tako s kolektivnega kot posamičnega vidika, in zato, ker je priseljevanje za EU nujno. V dosedanjih mnenjih je Odbor poudaril potrebo po hkratnem ukrepanju, da bi lahko ustvarili možnosti za zakonito priseljevanje in reševali vzroke „nedovoljenega“ priseljevanja.
2.1

EESO je že večkrat obravnaval evropsko politiko varnosti v cestnem prometu in je na tem področju pridobil precejšnje strokovno znanje. V nedavnem mnenju na lastno pobudo o evropski politiki varnosti v cestnem prometu in poklicnih voznikih – gradnja varnih in varovanih parkirišč (TEN/290) (2) je Odbor v okviru politike o cestni infrastrukturi obravnaval pomembno vprašanje o počivališčih za poklicne voznike. Druga pomembna tema, ki dopolnjuje mnenje o gradnji varnih in varovanih parkirišč, je delovni čas samozaposlenih voznikov. Različni gospodarski, družbeni in varnostni vidiki na evropski ravni namreč še niso bili primerno obravnavani. Še en razlog za pripravo dodatnega mnenja pa je Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o posledicah izvzetja samozaposlenih voznikov iz področja uporabe Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu, COM(2007) 266 konč.
4.2

V dobro vseh je kolektivna dolžnost pomagati, da bi zdravstveni delavci lahko izpolnili ta pričakovanja: — z vključitvijo etičnih vidikov ter spoštovanja posameznika in njegovih pravic v njihovo izobraževanje, da bodo razumeli njihovo dinamiko, stanje in posledice ter da pravic pacientov ne bodo imeli za dodatno breme; — z vzpostavitvijo prostorov za razprave in srečanja med zdravstvenimi delavci ter med njimi in uporabniki; — z uvedbo novih metod obveščanja bolnikov z vključevanjem vseh akterjev zdravstvenega sistema; — z razvojem novih pedagoških postopkov za obravnavanje privolitve, ki bodo vodili v oblikovanje terapevtskega zavezništva; — z uvedbo in širjenjem novih organizacijskih in pedagoških metod, ki lahko kar najbolj zmanjšajo stres otrok, povezan z njihovim zdravljenjem, predvsem med hospitalizacijo; — z ustanovitvijo odborov za klinično etiko v zdravstvenih zavodih, ki bodo v podporo zdravstvenim delavcem in bodo omogočili spoštovanje pravic bolnikov; — z vključitvijo varovanja in spodbujanja pravic pacientov v etične kodekse in kodekse ravnanja zdravstvenih delavcev; — z večjo jasnostjo sistema za uporabnike ter okrepitvijo položaja in vloge celotnega zdravstvenega osebja; — z oblikovanjem novih oblik skupnih zdravstvenih organizacij, v katerih bodo sodelovali zdravniki in drugo zdravstveno osebje: — skupne ambulante, zdravstveni domovi; — povezave med delavci na medicinskem, medicinsko-socialnem in socialnem področju; — s preučitvijo vloge društev in združenj bolnikov, uporabnikov, potrošnikov, družin in državljanov: — predstavnike uporabnikov bi lahko vključili v predstavniška telesa, — priznali bi lahko vlogo nekaterih društev v zdravstvenem izobraževanju, preventivi, obveščanju bolnikov itd., — povezali bi lahko strukture združenj in zdravstvenih delavcev itd., — združenjem bi lahko zagotovili sredstva za izvajanje dejavnosti in izražanje stališč (usposabljanje, dopust za zastopanje ipd.), — v bolnišnicah bi lahko ustvarili nevtralne, družabne prostore, v katerih bi pacienti lahko izrazili svoje skrbi in se s pomočjo združenj uporabnikov pripravili na pogovor z zdravstvenimi delavci, — v analizo pritožb in določanje ukrepov za izboljšanje kakovosti oskrbe bi lahko enakopravno z zdravstvenimi delavci vključili tudi združenja.
4.3.4

Živilska in farmacevtska industrija zdaj uporabljata to tehnologijo mikroorganizmov, npr. pri proizvodnji sira, piva in penicilina. Možnosti za biopretvorbo so velike tudi v teh sektorjih, vendar se tudi kemična industrija zdaj zanima za to tehnologijo. Za pridobivanje snovi iz surove nafte in njihovo čiščenje so potrebne številne reakcijske faze. Tehnologijo je treba nadalje razvijati, vendar je teoretično mogoča preusmeritev na neposredno pretvorbo biomase v osnovne kemikalije in druge proizvode. To bo zmanjšalo potrebo po porabi nafte z vsemi spremljajočimi ekonomskimi in okoljskimi koristmi — zmanjšanjem emisij, sklepom kroženja in upravljanjem procesa.
1.14

Pregled možnosti za izpolnjevanje obveznosti Kjotskega protokola v državah članicah EU-15 kaže, da zmanjšanje emisij do leta 2012 lahko predstavlja problem. Dokument, pripravljen za sejo Sveta (marca 2005), določa srednjeročne in dolgoročne cilje za zmanjšanje emisij za gospodarsko razvite države, da bi do leta 2020 dosegle 15- do 30-odstotno zmanjšanje in do leta 2050 60- do 80-odstotno zmanjšanje glede na raven emisij iz leta 1990. IPCC ocenjuje, da se bo rast svetovnega BDP zaradi tega upočasnila za 0,003 do 0,06 % letno med leti 1990 in 2100 (1). Evropska komisija ocenjuje (če želimo doseči raven koncentracije 550 ppmv CO2 v atmosferi), da se bo BDP EU-15 znižal za 0,5 % v letu 2025, če uspemo znižati raven CO2 za 1,5 % letno po letu 2012. To bo izvedljivo le, če bodo vse države sodelovale v boju proti podnebnim spremembam in v sistemu trgovanja s pravicami do emisij. Če se EU k temu obveže enostransko, bodo lahko posledice za BDP dvakrat do trikrat večje, ne da bi pri tem dosegli opazne okoljske rezultate (2).
5.8

Povečanje učinkovitosti je strategija za zniževanje stroškov, zaščito virov in zagotavljanje delovnih mest, ki obeta uspeh. Stroški za material namreč znašajo v predelovalni industriji povprečno 40 % skupnih stroškov in so tako največji stroškovni dejavnik. Učinkovita uporaba surovin pri enaki gospodarski storilnosti prispeva tako k zniževanju stroškov kot tudi — zaradi nižje porabe virov — k razbremenjevanju okolja. Podjetja je k izkoriščanju tega potenciala mogoče spodbujati z državnimi pobudami in programi, ki ponujajo spodbude za izboljševanje učinkovitosti, kot so npr. raziskovalni projekti in natečaji. Na možne potenciale učinkovitosti in prihrankov je treba še zlasti opozarjati mala in srednje velika podjetja, in sicer s pospeševanjem primernih metod vodenja, kot so EMAS in ISO 1400.
3.5

Veliko je dejavnikov, ki lahko in ki vplivajo na nazadovanje nekoč dejavne, donosne, konkurenčne regije z dovolj delovnimi mesti in blaginjo. Vendar pa je mogoče, da so tehnološke spremembe in globalizacija gospodarstva vir vseh teh dejavnikov in njihov skupni imenovalec. Trgi se razvijajo hitro in pogosto nepričakovano. Stabilnost, ki jo je industrija vse do prejšnjega stoletja predstavljala v očeh narodov, ki so znali uporabljati industrijska načela v svojo korist, več ne obstaja. Nadomestile so jo tehnološke in družbene spremembe, razširitev trgov, bliskovita izmenjava informacij na globalni ravni, globalna konkurenčnost in selitve proizvodenj blaga in storitev na druge lokacije. Stroški delovne sile so začeli veljati kot najpomembnejši dejavnik pri izbiri lokacije industrij, vendar pa konkurenčnost gospodarskih dejavnosti poleg dejavnika dostopa do tehnologij dejansko določajo raziskovalne sposobnosti, razvoj in inovacije, bližina in kakovost storitev, pomen managementa in usposobljenost delojemalcev. Končati proces deindustrializacije Evrope in najti alternativne poti za ustvarjanje delovnih mest sta nedvomno največja izziva, s katerima se sooča Evropa in ki ju potrjuje tudi lizbonska strategija.
3.1.3

Skupna podjetja v ribiškem sektorju so bila v okviru strukturnopolitičnih ukrepov v ribištvu uvedena v zakonodajo Skupnosti leta 1990. Od takrat je minilo 15 let, v tem času pa so se zmeraj izkazala za uporaben instrument. Z neprimernim neupoštevanjem skupnih podjetij in njihovo izključitvijo iz SRP Komisije ter iz predpisov, ki veljajo od 1. januarja 2005, Evropska unija izgublja učinkovit instrument za gospodarsko sodelovanje s tretjimi državami — večinoma državami v razvoju — poleg tega pa krši načelo zaupanja, na katerem bi morali temeljiti odnosi med evropskimi podjetji in institucijami Skupnosti.
2.1

Konvencija želi zagotoviti enako obravnavo in enake zakonske pogoje tako za delavce priseljence kot tudi za nacionalne delavce. To pomeni: — preprečevanje nečloveških življenjskih in delovnih razmer, fizičnega in spolnega nasilja in ponižujočega obravnavanja, vključno s suženjstvom (členi 10, 11, 25, 54); — zavarovanje pravic priseljencev glede svobode misli, izražanja in vere (člena 12 in 13); — priznanje pravic priseljencev glede zasebnosti in osebne varnosti (členi 14, 15, 16); — vzpostavitev dostopa do učinkovite pravne pomoči s poštenimi pravnimi postopki, ki zagotavljajo pravico do enakosti pred zakonom in pravico nediskriminacije in med katerimi se uporabljajo ustrezni pravni postopki za delavce priseljence ter se zagotovijo storitve tolmačenja (členi 18, 19, 20); — zavarovanje dostopa priseljencev do informacij o njihovih pravicah (člena 33 in 37); — zavarovanje enakega dostopa do izobraževanja in socialnih storitev za vse priseljence (členi 27, 28, 30, 43 do 45, 54); — priznavanje pravice priseljencev, da se pridružijo sindikatom in v njih delujejo (členi 26 in 40).
3.1.2

Evropsko sodišče je v sodbi Colorell (5) priznalo, da je bila uporaba aktuarske statistike, ki temelji na spolu, veljavna za izračunavanje prispevkov in prejemkov iz naslova pokojnin. Zahtevalo pa je, da so prispevki in prejemki zaposlenih enaki. Višji prispevki na strani delodajalca so se obravnavali kot veljavni. Sodišče je dejansko priznalo, da izenačenje prejemkov stane več. V poklicnih pokojninskih shemah je delodajalec plačal višji prispevek. V zasebnih pokojninskih in zavarovalnih sistemih pa ni delodajalca, ki bi nosil višje premije ali prispevke: te nosijo potrošniki storitve. Vendar se to ne nanaša le na pokojnine, pri katerih morajo moški plačevati za dolgo življenje žensk, temveč na vse vrste zavarovanja. Ženske so lahko obvezne plačevati na primer za povečano nezgodno tveganje moških itd.
2.12

National Center for Missing and Exploited Children) v ZDA je leta 2021 prejelo skoraj 30 milijonov prijav suma spolne zlorabe otrok, organi pregona pa so bili obveščeni o več kot 4 000 novih otroških žrtvah. Število prijav otrok, ki so bili izpostavljeni pridobivanju za spolne namene, je med letoma 2020 in 2021 naraslo za več kot 16 %. Invalidni otroci so še posebej ogroženi, saj je do 68 % deklic in 30 % dečkov z duševno ali telesno oviranostjo žrtev spolnega nasilja pred 18. letom Po podatkih Europola ( 12 ) je v prvih mesecih krize zaradi COVID-19 povpraševanje po posnetkih spolne zlorabe otrok v državah članicah naraslo za do 25 %. Nacionalno središče za pogrešane in zlorabljene otroke (v ZDA je leta 2021 prejelo skoraj 30 milijonov prijav suma spolne zlorabe otrok, organi pregona pa so bili obveščeni o več kot 4 000 novih otroških žrtvah. Število prijav otrok, ki so bili izpostavljeni pridobivanju za spolne namene, je med letoma 2020 in 2021 naraslo za več kot 16 %. Invalidni otroci so še posebej ogroženi, saj je do 68 % deklic in 30 % dečkov z duševno ali telesno oviranostjo žrtev spolnega nasilja pred 18. letom ( 13 )
2.2

Predvideni ukrep bi državam članicam omogočil, da do 15. oktobra 2023 plačajo enkraten pavšalni znesek kmetom in kmetijsko-živilskim podjetjem, ki imajo težave z likvidnostjo in denarnim tokom zaradi ruske invazije na Ukrajino in posledičnega povečanja stroškov surovin (energija, gnojila in krma za živali).
1.7

Čeprav se EESO strinja z Evropsko komisijo glede cilja, da mora EU postati neodvisna od ruskega plina, pa opozarja, da bo zmanjšanje povpraševanja po ruskem plinu za dve tretjini do konca tega leta za evropsko gospodarstvo in družbo zelo velik izziv. To pomeni diverzifikacijo, po eni strani in predvsem kratkoročno s pomočjo utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) in biometana, po drugi pa z energijsko učinkovitostjo in širjenjem obnovljivih virov energije. Odprava odvisnosti od enega dobavitelja in enega vira energije z velikim deležem v mešanici virov EU je zapletena naloga, ki je ni mogoče izvesti čez noč. Kratkoročno gledano to pomeni, da je treba brez predsodkov uporabiti vse razpoložljive vire energije, pri čemer morajo imeti prednost obnovljivi viri, ki jih imamo na voljo, da se izognemo izpadom električne energije in socialnim nemirom.
4.12

V strategiji je navedenih več pobud za usposabljanje in izobraževanje, ki so namenjene raziskovalcem, mladim strokovnjakom in strokovnim delavcem ter katerih namen je spodbujati razvoj znanj in spretnosti na področju standardizacije. Te vključujejo platformo za spodbujanje standardizacije, „univerzitetne dni za standardizacijo“, razširjanje ustreznega gradiva prek platforme EU Academy in financiranje projektov standardizacije v tujini. EESO meni, da so ti predlogi ključnega pomena, zlasti za MSP in mikropodjetja. Odločno podpira njihovo hitro in razširjeno uvajanje, da bi vzpostavili okvir za naložbe v talente.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede obdobja njene uporabe in enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, oljnic in predivnic, ki se izvajajo v Boliviji, in enakovrednosti semena žit ter semena oljnic in predivnic, ki se prideluje v Boliviji

(COM(2022) 26 final – 2021/0016 (COD))

(2022/C 290/26)

Zaprosili Evropski parlament, 14. 2. 2022 Svet, 8. 2. 2022 Pravna podlaga Člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 3. 2022 Plenarno zasedanje št. 568 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 178/1/7

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju Enakovrednost pregledov – seme iz Brazilije in Moldavije (1), sprejetem 14. februarja 2018, zato je na 568. plenarnem zasedanju 23. in 24. marca 2022 (seja z dne 23. marca) s 178 glasovi za, 1 glasom proti in 7 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v zgoraj navedenem mnenju.

V Bruslju, 23. marca 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 227, 28.6.2018, str. 76.
4.7

Omogočanje velepodatkov, strojnega učenja in umetne inteligence bo prineslo učinkovitejšo uporabo informacij za ustvarjanje bolj povezanih kapitalskih trgov in povečalo odpornost gospodarstva EU. Sektorska in teritorialna poročila in analize bi morali biti med možnostmi za prihodnje uporabnike ESAP. Podatke bi morali stalno preverjati in zagotavljati njihovo veljavnost. Prekrivanje med sporočanjem in upravljanjem podatkov je treba skrbno nadzorovati. EESO kljub temu meni, da je predložitev neobdelanih informacij manj ambiciozna in nezadostna za nove vlagatelje, ki ne poznajo kapitalskih trgov in razmišljajo o naložbah vanje.
3.21

Te tehnologije za odvzem ogljika bodo morale omogočiti stalno shranjevanje in odvzeme ogljika, njihovi stroški pa se bodo morali zmanjšati. Tehnologije za zajemanje CO 2 imajo lahko energetsko zelo intenzivne postopke. Uporabljati bodo morale energijo iz obnovljivih virov, biti trajnostne in preprečevati negativne vplive na biotsko raznovrstnost, ekosisteme in razpoložljivost zemljišč.
3.5.1

Skupaj z že omenjeno čisto vodo so zdrava tla za gojenje osnovnih prehranskih pridelkov eden najpomembnejših virov za vsa živa bitja, tudi za ljudi in živali. Svetovno prebivalstvo narašča: do konca stoletja bo treba trajnostno nahraniti približno 10 milijard ljudi. Konvencionalna prehrana in kmetovanje sta med pomembnimi viri toplogrednih plinov CO2 in metana. To pomeni, da so potrebni številni projekti raziskav in razvoja, da bi raziskali in razvili podnebno nevtralno kmetijstvo za trajnostno proizvodnjo hrane za 10 milijard ljudi na svetu. Trenutno je približno 10 % proračuna EU za kmetijstvo namenjenega za raziskave in razvoj. EESO priporoča povečanje tega deleža na najmanj 20 %, da bi okrepili raziskave in razvoj na področju novih trajnostnih tehnologij kmetovanja, zlasti tudi robotike v tehnologijah kmetovanja in živilskem sektorju.
4.10

Dejstvo, da so nekatere namembne države morda izvzete iz obveznosti dokazovanja, v kolikšni meri izpolnjujejo ključne pogoje glede zdravja ljudi in okolja, le zato, ker so članice OECD, je v nasprotju z duhom reforme in bi lahko ogrozilo celoten sistem. EESO poziva, naj države članice OECD in države, ki niso članice OECD, za izvoz odpadkov izpolnjujejo enako stroga merila glede okoljskih zavez, kot veljajo v EU. Poleg tega poziva k predložitvi dokazil, da vse države prejemnice z lastnimi domačimi odpadki že ravnajo okoljsko primerno in na način, ki je podoben praksi EU, ter spoštujejo temeljne konvencije in delovne standarde Mednarodne organizacije dela.
C 152/197

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi prilog IV in V k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta o obstojnih organskih onesnaževalih

(COM(2021) 656 final – 2021/0340 (COD))

(2022/C 152/33)

Zaprosilo Evropski parlament, 10. 11. 2021 Svet, 12. 11. 2021 Pravna podlaga člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 8. 12. 2021 Plenarno zasedanje št. 565 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 230/0/3

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 565. plenarnem zasedanju 8. in 9. decembra 2021 (seja z dne 8. decembra) z 230 glasovi za, nobenim glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.