Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 288/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„ARDÈCHE“

PGI-FR-A1198-AM03

Datum vloge: 23. september 2016

1. Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Dovoljene sorte vinske trte

Seznam dovoljenih sort vinske trte je dopolnjen s sortami:

— couston N. Ta sorta, vpisana v uradni katalog dovoljenih sort vinske trte leta 2010, ima lastnosti, zanimive zlasti za vina rosé. Je rodna, prilagojena revnim tlom območja proizvodnje ZGO „Ardèche“, s katerega izvira, in odporna proti sivi plesni,

— floréal B, muscaris B, solaris B, soreli B, souvignier gris B, voltis B, artaban N, monarch N, prior N, vidoc N.

Te sorte vinske trte so odporne proti glivičnim boleznim. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, obenem pa ustrezajo sortam vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo ZGO. Ne spreminjajo značilnosti vin z ZGO.

2.2. Označevanje

Spremenjen je izčrpen seznam sort vinske trte, katerih ime lahko dopolnjuje ime „Ardèche“ na etiketi proizvoda. Skupina vložnikov želi imeti možnost uveljaviti celoten trsni izbor geografskega območja proizvodnje.

Zato se črta stavek „Navedba zaščitene geografske označbe ‚Ardèche‘, ki je lahko dopolnjena z navedbo ‚Coteaux de l’Ardèche‘, se lahko dopolni izključno z imeni sort vinske trte, navedenimi na tem seznamu:

— za rdeče vino ali vino rosé: cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, caladoc N, carignan N, chatus N, cinsault N, gamaret N, gamay N, grenache N, marselan N, merlot N, pinot N, syrah N,

— za belo vino: chardonnay B, clairette B, grenache B, marsanne B, muscat petits grains B, roussanne B, sauvignon B, ugni B, viognier B.“

2.3. Donos

Največji donos proizvodnje vin rosé se z 90 hl/ha poveča na 110 hl/ha.

To majhno povečanje donosa ne vpliva na tipične lastnosti vin rosé, proizvedenih pod imenom „Ardèche“.

2.4. Kategorije proizvodov vinske trte

Določbe o proizvodnji kakovostnih penečih vin so črtane na podlagi sklepa Conseil d’État z dne 2. marca 2015 o razveljavitvi odloka z dne 28. oktobra 2011 v povezavi z ZGO „Ardèche“ v delu, ki potrjuje določbe specifikacije proizvoda v povezavi s kakovostnimi penečimi vini rosé ali kakovostnimi penečimi belimi vini.

2.5. Nacionalne zahteve in zahteve Skupnosti – Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Določbe o nadzoru proizvodov so podrobneje opredeljene: organoleptično preverjanje proizvodov se izvede, če se med notranjim nadzorom odkrije anomalija (organoleptični preskus neustekleničenih in ustekleničenih vin).

2.6. Povezava z geografskim območjem

Predstavitev povezave s poreklom je bila dopolnjena, da se okrepi predstavitev vzročne povezave ZGO.

Na začetku dela, ki se nanaša na vzročno povezavo, je bil dodan uvodni stavek, da se pojasni, da „vzročna povezava med geografskim območjem in vini z ZGO ‚Ardèche‘ temelji na ugledu, ki so ga vina iz departmaja Ardèche pridobila zaradi svoje kakovosti“. Vzročna povezava je dopolnjena tudi z naslednjimi stavki: „S približno stotih naravnih in kulturnih turističnih znamenitosti se turisti lahko podajo na pot po vinorodnih in vinogradniških zakladih vinorodnega območja Ardèche. Departma Ardèche je turistično privlačen zaradi pokrajine in dejavnosti v naravi, ki jih ta pokrajina omogoča. Agence de Développement touristique (Atout France) (agencija za turistični razvoj Atout France) je vinorodnemu območju Ardèche na podlagi njegovega ugleda podelila oznako ‚Vignobles et Découvertes‘ (vinogradi in odkritja), ki tako priznava njegovo enološko-turistično bogastvo.“

Za natančnejši opis vin je bilo dopolnjeno tudi besedilo povezave: „Za rdeča in bela vina ter vina rosé so značilne sadne arome, ki so vedno prisotne, njihova intenzivnost in prevlada pa sta odvisni od sorte vinske trte in uporabljenih tehnologij. tehnologij.“

Natančneje so določene tudi značilnosti naravnega okolja:

— „Zelo stara tla iz sevenskega peščenjaka, nastala z erozijo kamnin iz triasa, so kisla, zelo prepustna in vsebujejo malo organskih snovi. Te posebnosti dajejo rdečim vinom zelo izrazite sadne arome.“

— Območje Bas-Vivarais „se razteza na plitkih apnenčastih tleh z majhnimi donosi za pridelavo zelo kakovostnih vin, ki temeljijo na sorti grenache. Zaradi izobilja kamenčkov lahko vinska trta izkoristi spomladansko segrevanje tal in nočno sproščanje čez dan shranjene toplote“ in „Rdeča vina s tega območja imajo sadne arome, pa tudi začimbne note in izrazitejše strukture.“

— Planota Coiron na meji območja Bas-Vivarais je „pravo bazaltno podnožje in enklava Centralnega masiva v sredozemskem svetu. Bazalt je zelo bogat z mikrohranili in kremenom, ki dajejo rdečim vinom sadnost in svežino, belim vinom pa prefinjenost.“

— Nazadnje, na jugu doline reke Rone „vinogradi ležijo na zelo osončenih gričih iz prodnikov. Zaradi takih zasaditev je mogoče pridelovati sadna, strukturirana in kompleksna rdeča vina, medtem ko na mehkih, puhličastih tleh okraste barve uspevajo sveža in sadna bela vina in vina rosé ter sadna rdeča vina z nežnimi strukturami“.

2.7. Organoleptični opis vin

Organoleptični opis vin je bil popravljen tako, da so natančneje opredeljene barva in organoleptične lastnosti vin.

Za rdeča vina je tako pojasnjeno, da „je ekstrakcija vodena tako, da se praviloma dobijo nežne strukture z zrelimi in prijetnimi tanini, pa tudi vina z močnejšim telesom. Rdeča vina ponujajo paleto arom – od sadne po rdečem jagodičju do začimbnih arom. Imajo intenzivno barvo, ki sega od malinovo rdeče do granatno rdeče.“

Bela vina „imajo barve, ki segajo od bledo rumene z zelenimi odtenki do zlato rumene. Ob svežini belomesnatega sadja se razvijajo intenzivne arome in ponujajo note agrumov ali cvetne note“.

Nazadnje vina rosé „razvijejo intenzivne arome po svežem in okusnem rdečem jagodičju, cvetju in agrumih. Barvna paleta sega od bledo sive barve lososovega mesa ali sivorožnate do izrazitejše in bolj živo rožnate barve“.

2.8. Geografsko območje in območje v neposredni bližini

Sestava geografskega območja in območja v neposredni bližini je bila preoblikovana v seznam občin v skladu z geografskim kodeksom iz leta 2019, ki je nacionalna referenca. To preoblikovanje v seznam občin ne spreminja geografskega območja in območja v neposredni bližini.

2.9. Kontaktni podatki nadzornega organa

Kontaktni podatki organa, pristojnega za nadzor, in nadzornega organa CERTIPAQ so bili posodobljeni.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Ardèche

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

ZGO Ardèche

Zaščitena geografska označba „Ardèche“ se uporablja za mirna rdeča in bela vina ter vina rosé.

Za rdeča in bela vina ter vina rosé so značilne sadne arome, ki so vedno prisotne, čeprav sta njihova intenzivnost in narava odvisni od sorte vinske trte in uporabljenih tehnologij.

Pri rdečih vinih je ekstrakcija vodena tako, da se praviloma dobijo nežne strukture z zrelimi in prijetnimi tanini, pa tudi vina z močnejšim telesom. Rdeča vina ponujajo paleto arom od arome po rdečem jagodičju do začimbnih arom. Imajo intenzivno barvo, ki sega od malinovo rdeče do granatno rdeče.

Pri vinih rosé se z vinifikacijo doseže odlično ravnotežje ter ohranita svežina in sadnost vin. Vina rosé razvijejo intenzivne arome po svežem in okusnem rdečem jagodičju, cvetju in agrumih. Barvna paleta sega od bledo sive barve lososovega mesa ali sivorožnate do izrazitejše in bolj živo rožnate barve.

Pri belih vinih se z vinifikacijo doseže odlično ravnotežja ter ohranita svežina in sadnost vin. Njihove barve segajo od bledo rumene z zelenimi odtenki do zlato rumene. Ob svežini belomesnatega sadja se razvijajo intenzivne arome in ponujajo note agrumov ali cvetne note.

Vina izpolnjujejo analitska merila iz evropskih predpisov.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Za enološke postopke se pri teh vinih upoštevajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

b. Največji donosi

Bela in rdeča vina z ZGO „Ardèche“

90 hektolitrov na hektar

Vina rosé z ZGO „Ardèche“

110 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja in obdelava vina z zaščiteno geografsko označbo „Ardèche“ na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz aprila 2019 potekajo v spodaj navedenih departmajih na ozemlju naslednjih občin:

— departma Ardèche: vse občine,

— departma Gard: Barjac, Le Garn, Issirac, Laval-Saint-Roman, Montclus, Rivières, Rochegude, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Denis, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan in Saint-Privat-de-Champclos.

7. Glavne sorte vinske trte

alicante henri bouschet N

aligoté B

alphonse lavallée N

aléatico N

aramon N

aramon blanc B

aramon gris G

aranel B

arinarnoa N

artaban N

aubun N – murescola

barbaroux Rs

biancu gentile B

bourboulenc B – doucillon blanc

brun argenté N – vaccarèse

cabernet franc N

cabernet-sauvignon N

caladoc N

calitor N

cardinal Rg

carignan N

carignan blanc B

chambourcin N

chardonnay B

chasan B

chasselas B

chasselas rose Rs

chatus N

chenanson N

chenin B

cinsaut N – cinsault

clairette B

clairette rose Rs

clarin B

colombard B

cot N – malbec

couderc noir N

counoise N

couston N

danlas B

egiodola N

floreal B

gamaret

gamay fréaux N

gamay N

gamay de bouze N

gamay de chaudenay N

ganson N

gewurztraminer Rs

gramon N

grenache N

grenache blanc B

grenache gris G

gros manseng B

gros vert B

jurançon noir N – dame noire

listan B – palomino

lival N

lledoner pelut N

macabeu B – macabeo

marsanne B

marselan N

mauzac rose Rs

melon B

merlot N

merlot blanc B

meunier N

mollard N

monarch N

mondeuse N

mondeuse blanche B

monerac N

montils B

morrastel N – minustellu, graciano

mourvaison N

mourvèdre N – monastrell

mouyssaguès

muresconu N – morescono

muscadelle B

muscardin N

muscaris B

muscat ottonel B – muscat, moscato

muscat cendré B – muscat, moscato

muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

muscat de hambourg N – muscat, moscato

muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

müller-thurgau B

nielluccio N – nielluciu

noir fleurien N

négret de banhars N

négrette N

oberlin noir N

ondenc B

orbois B

pagadebiti B

pascal B

perdea B

persan N

petit courbu B

petit manseng B

petit meslier B

petit verdot N

picardan B – araignan

pineau d’aunis N

pinot blanc B

pinot gris G

pinot noir N

piquepoul blanc B

piquepoul gris G

piquepoul noir N

plant de brunel N

plant droit N – espanenc

plantet N

portan N

portugais bleu N

poulsard N – ploussard

prior N

prunelard N

précoce bousquet B

précoce de malingre B

raffiat de moncade B

ravat blanc B

rayon d’or B

riesling B

riminèse B

rivairenc N – aspiran noir

rivairenc blanc B – aspiran blanc

rivairenc gris G – aspiran gris

romorantin B – danery

rosé du var Rs

roublot B

moussanne B

rubilande Rs

sacy B

saint côme B

saint-macaire N

saint-pierre doré B

sauvignon B – sauvignon blanc

sauvignon gris G - fié gris

savagnin blanc B

savagnin rose Rs

sciaccarello N

segalin N

seinoir N

select B

semebat N

semillon B

servanin N

seyval B

solaris B

soreli B

souvignier gris Rs

sylvaner B

syrah N – shiraz

tannat N

tempranillo N

terret blanc B

terret gris G

terret noir N

tibouren N

tourbat B

tressot N

trousseau N

téoulier N

ugni blanc B

valdiguié N

valérien B

varousset N

velteliner rouge précoce Rs

verdesse B

vermentino B – rolle

vidoc N

villard blanc B

villard noir N

viognier B

voltis B

8. Opis povezave

Posebnosti geografskega območja in proizvodov

Departma Ardèche, ki leži na jugovzhodu Francije, na območju nekdanje dežele Vivarais, ima zelo razgiban relief, kot je razvidno iz višinske razlike med sotočjem reke Rone in reke Ardèche (40 m nad morjem) na jugovzhodu departmaja in 1 754 m visokim vrhom gore Mont Mézenc (zahodni osrednji del departmaja). Njegova naravna meja na vzhodu poteka vzdolž 140 km doline reke Rone, na zahodu pa meji na visoke planote Centralnega masiva.

Skozi zgodovino so na tem vinorodnem območju uspevala vina z dolgotrajnima slovesom in ugledom. Vinogradništvo departmaja Ardèche je v povezavi s turizmom strukturni element gospodarskega razvoja tega ozemlja. Vinogradništvo predstavlja največji del kmetijske proizvodnje v departmaju, vinorodno območje, ki večinoma leži v južni polovici departmaja Ardèche, pa je tretje največje v regiji Rhône-Alpes. Opozoriti je treba, da je bila v 90. letih prejšnjega stoletja v Sevenih v departmaju Ardèche ponovno odkrita avtohtona sorta vinske trte chatus N, ki so jo zaradi trtne uši leta 1880 nehali gojiti. Na tem sevenskem območju so jo ponovno začeli gojiti in to je bila dobra odločitev, ker se s to sorto vinske trte pridelujejo močna, tanična in zelo značajna vina.

Za rdeča in bela vina ter vina rosé so značilne sadne arome, ki so vedno prisotne, njihova intenzivnost in prevlada pa sta odvisni od sorte vinske trte in uporabljenih tehnologij.

Seveni: vinska trta je zelo dobro prilagojena. Sorta gamay je zasajena na nižjem delu južnih Sevenov, medtem ko sorte syrah, cinsault, grenache in chatus rastejo na dobro osončenih gričih. V celi kmetijski regiji, ki se razprostira na nadmorski višini od 200 do 900 m, večina vinogradov leži na faïsses – terasah, podprtih s škarpami – ki jih kmetje skrbno vzdržujejo. V tem okolju so dobre razmere za fenolno zrelost grozdja. Zelo stara tla iz sevenskega peščenjaka, nastala z erozijo kamnin iz triasa, so kisla, zelo prepustna in vsebujejo malo organskih snovi. Te posebnosti dajejo rdečim vinom zelo izrazite sadne arome.

Bas-Vivarais: vina se pridelujejo na suhih in nerodovitnih gričih in planotah. Sorta grenache raste bolj na gričih, sorti syrah N pa ustrezajo malo bogatejša tla. To območje, na katerem je rastlinstvo izpostavljeno poletni suši, se razteza na plitkih apnenčastih tleh z majhnimi donosi za pridelavo zelo kakovostnih vin, ki temeljijo na sorti grenache. Zaradi izobilja kamenčkov lahko vinska trta izkoristi spomladansko segrevanje tal in nočno sproščanje čez dan shranjene toplote. Tukaj so bogata rastišča timijana, šetraja, širokolistne sivke in prave sivke. Rdeča vina s tega območja imajo sadne arome, pa tudi začimbne note in izrazitejše strukture.

Coiron: na tem območju je vinska trta prisotna na meji z območjem Bas-Vivarais. Zaradi nadmorske višine in temperaturnih razlik imajo prednost zgodnje sorte vinske trte, da se optimizirajo metode pridelave vin z močno osebnostjo, vključno z vini rosé. Je pravo bazaltno podnožje in enklava Centralnega masiva v sredozemskem svetu. Bazalt je zelo bogat z mikrohranili in kremenom, ki dajejo rdečim vinom sadnost in svežino, belim vinom pa prefinjenost.

Dolina reke Rone: Na severu so na terasah in gričih parcele, zasajene s plemenitimi sortami (merlot N, cabernet-sauvignon N, syrah N, caladoc N itn.), ki so namenjene za proizvodnjo vin z ZGO. Na jugu vinogradi ležijo na zelo osončenih gričih iz prodnikov. Zaradi takih zasaditev je mogoče pridelovati sadna, strukturirana in kompleksna rdeča vina, medtem ko na mehkih, puhličastih tleh okraste barve uspevajo sveža in sadna bela vina in vina rosé ter sadna rdeča vina z nežnimi strukturami.

Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Vzročna povezava med geografskim območjem in vini z ZGO „Ardèche“ temelji na ugledu, ki so ga vina iz departmaja Ardèche pridobila zaradi priznane kakovosti.

V departmaju Ardèche ima vinogradništvo splošno znano vlogo pri urejanju prostora, saj s prilagajanjem naravnim omejitvam (uporaba „težkih“ zemljišč, urejanje teras ali faïsses ...) oblikuje pokrajino. Ta pokrajinska funkcija ni nevtralna, saj vinogradniško območje se razprostira v skoraj 350 občinah.

Kamnita zemljišča, površine z garigo, terase iz prodnikov, na katerih raste vinska trta, ter mezoklime, izpostavljene sredozemskim in hkrati celinskim vplivom, so ugodni za pridelavo vin s sadno aromatičnostjo, ki je značilna za vina z ZGO „Ardèche“.

V zadnjih desetletjih se je vinorodno območje departmaja Ardèche zelo razvilo, zaznamovala ga je zamenjava sort vinske trte konec 70. let 20. stoletja.

Vzporedno je potekala modernizacija orodij za proizvodnjo vina (1980) v zasebnih kleteh in zadružnem sektorju.

Dinamika sektorja temelji na številnih gospodarskih subjektih: 12 zadružnih kleteh (združenih v Union des Vignerons des Coteaux de l’Ardèche (združenje vinogradnikov območja Coteaux de l’Ardèche)), 4 neodvisnih zadružnih kleteh in 60 zasebnih kleteh za približno 7 500 ha vinogradov.

Ugled teh vin se je razvijal na lokalni ravni – zaradi velike turistične privlačnosti regije „Gorges de l’Ardèche“ (soteska reke Ardèche) in departmaja Ardèche na splošno – z razvojem prodaje v kleteh ter na lokalnih tržnicah in prireditvah (tržnica v občini Ruoms, sejem vin v kraju Serrières itn.) S približno stotih naravnih in kulturnih turističnih znamenitosti se turisti lahko podajo na pot po vinorodnih in vinogradniških zakladih vinorodnega območja Ardèche. Departma Ardèche je turistično privlačen zaradi pokrajine in dejavnosti v naravi, ki jih ta pokrajina omogoča. Agence de Développement touristique (Atout France) (agencija za turistični razvoj Atout France) je vinorodnemu območju Ardèche na podlagi njegovega ugleda podelila oznako „Vignobles et Découvertes“ (vinogradi in odkritja), ki tako priznava njegovo enološko-turistično bogastvo.

ZGO „Ardèche“ je zaradi kakovosti vin priznana tudi na državni in celo mednarodni ravni. Vina iz departmaja Ardèche namreč od leta 1970 sodelujejo na tekmovanju Concours Général Agricole v Parizu in prejemajo številna priznanja. Poleg tega so pogosto omenjena v uglednih vodnikih, kot je Guide Hachette des Vins. Priznanja pa prejemajo tudi na tekmovanjih mednarodnega dosega, kot je Concours International des vins v Lyonu.

Departma Ardèche je zaradi ugleda svojih vin največji proizvajalec vin z ZGO v regiji Rhône-Alpes, prodaja obsega 350 000 hl, od tega 20 % za izvoz, tako da so ta vina prisotna v več kot 20 državah (zlasti v ZDA, Veliki Britaniji itn.)

9. Bistveni dodatni pogoji

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Zaščitena geografska označba „Ardèche“ je lahko dopolnjena z imenom ene ali več sort in izrazoma „primeur“ ali „nouveau“.

Zaščitena geografska označba „Ardèche“ je lahko dopolnjena z imenom manjše geografske enote „Coteaux de l’Ardèche“.

Na etiketi je naveden logotip ZGO EU, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino).

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Ardèche“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz aprila 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

departma Drôme (26): 75 občin — Albon, Allan, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, La Bâtie-Rolland, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Bonlieu-sur-Roubion, Bourg-lès-Valence, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Charols, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Claveyson, Cléon-d’Andran, Cliousclat, Condillac, La Coucourde, Crozes-Hermitage, Donzère, Érôme, Espeluche, Étoile-sur-Rhône, Fay-le-Clos, La Garde-Adhémar, Gervans, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Larnage, La Laupie, Laveyron, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Malataverne, Manas, Marsanne, Mercurol-Veaunes, Mirmande, Montboucher-sur-Jabron, Montéléger, Montélimar, La Motte-de-Galaure, Mureils, Pierrelatte, Ponsas, Pont-de-l’Isère, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Puygiron, Ratières, La Roche-de-Glun, Rochefort-en-Valdaine, Roynac, Saint-Avit, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d’Août, Saint-Rambert-d’Albon, Saint-Uze, Saint-Vallier, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Serves-sur-Rhône, Tain-l’Hermitage, La Touche, Les Tourrettes in Valence,

departma Isère (38): 21 občin — Agnin, Anjou, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Bougé-Chambalud, Chanas, La Chapelle-de-Surieu, Cheyssieu, Clonas-sur-Varèze, Le Péage-de-Roussillon, Roussillon, Sablons, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Prim, Saint-Romain-de-Surieu, Salaise-sur-Sanne, Sonnay, Vernioz in Ville-sous-Anjou,

departma Gard (30): 44 občin — Aiguèze, Allègre-les-Fumades, Aujac, Bessèges, Bonnevaux, Bordezac, Bouquet, Carsan, Chambon, Chamborigaud, Concoules, Cornillon, Courry, Gagnières, Génolhac, Goudargues, Les Mages, Malons-et-Elze, Le Martinet, Méjannes-le-Clap, Meyrannes, Molières-sur-Cèze, Navacelles, Peyremale, Pont-Saint-Esprit, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Robiac-Rochessadoule, Saint-Alexandre, Saint-Ambroix, Saint-Brès, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Victor-de-Malcap, Salazac, Sénéchas, Tharaux in La Vernarède,

departma Loire (42): 22 občin — Bessey, Bourg-Argental, Burdignes, La Chapelle-Villars, Chavanay, Chuyer, Colombier, Graix, Lupé, Maclas, Malleval, Pélussin, Roisey, Saint-Appolinard, Saint-Julien-Molin-Molette, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Sauveur-en-Rue, Thélis-la-Combe, Véranne, Vérin in La Versanne,

departma Haute-Loire (43): 41 občin — Alleyrac, Arlempdes, Barges, Chadron, Le Chambon-sur-Lignon, Champclause, Chaudeyrolles, Chenereilles, Dunières, Les Estables, Fay-sur-Lignon, Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Goudet, Lafarre, Landos, Laussonne, Le Mas-de-Tence, Mazet-Saint-Voy, Le Monastier-sur-Gazeille, Montfaucon-en-Velay, Montregard, Moudeyres, Pradelles, Présailles, Raucoules, Rauret, Riotord, Saint-Arcons-de-Barges, Saint-Bonnet-le-Froid, Saint-Étienne-du-Vigan, Saint-Front, Saint-Haon, Saint-Jeures, Saint-Julien-Molhesabate, Saint-Martin-de-Fugères, Saint-Paul-de-Tartas, Salettes, Tence, Les Vastres in Vielprat,

departma Lozère (48): 15 občin — Altier, Auroux, La Bastide-Puylaurent, Chastanier, Cheylard-l’Évêque, Langogne, Luc, Naussac-Fontanes, Pied-de-Borne, Pourcharesses, Prévenchères, Rocles, Saint-André-Capcèze, Saint-Flour-de-Mercoire in Villefort,

departma Vaucluse (84): 7 občin — Bollène, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas in Sainte-Cécile-les-Vignes.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-606d5181-139d-4c39-b7c0-ae4daaf8de55

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.