SL Uradni list Evropske unije C 276/17

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 276/08

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„ACEITUNA DE MALLORCA“/„ACEITUNA MALLORQUINA“/„OLIVA DE MALLORCA“/„OLIVA MALLORQUINA“

ES št.: ES-PDO-0005-01051-29.10.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Aceituna de Mallorca“/„Aceituna Mallorquina“/„Oliva de Mallorca“/„Oliva Mallorquina“

2. Država članica ali tretja država

Španija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Ime proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Zaščitena označba porekla „Aceituna de Mallorca“/„Aceituna Mallorquina“/„Oliva de Mallorca“/„Oliva Mallorquina“ zajema tri različice: zeleno, zdrobljeno zeleno in naravno črno. To so namizne oljke avtohtone majorške vrste, ki so delno fermentirane v slanici. Poleg tega je zdrobljena zelena oljka aromatizirana s koromačem in španskim poprom, naravno črna oljka pa z majorškim oljem („Aceite de Mallorca“).

Oljke, ki so namenjene za zaščito označbe porekla, imajo naslednje organoleptične ter fizikalne in kemijske lastnosti:

— oblika: vretenasta, nekoliko asimetrična, z zaokroženo konico, brez hiluma in v večini primerov z majhnimi lenticelami,

— velikost: majhna–srednja,

— barva: zelena, rumeno zelena ali rjavo črna, odvisno od stopnje zrelosti,

— videz: svetleč,

— meso: koščica se zlahka loči od mesa (plavajoča koščica),

— okus: pretežno grenak,

— taktilni občutek mesa: maslen,

— nenasičene maščobne kisline: ≥ 83 % vseh maščobnih kislin,

— oleinska kislina + linolna kislina: ≥ 78 % vseh maščobnih kislin,

— skupaj polifenolov: ≥ 245 mg galne kisline/100 g,

— primernost za shranjevanje: visoka.

Zelene in črne oljke se razlikujejo glede na stopnjo zrelosti ob obiranju. S stopnjo zrelosti in metodo proizvodnje, zlasti aromatiziranjem, je mogoče pridobiti tri različice z naslednjimi lastnostmi:

1. Popolnoma zelene oljke

Oljke, ki so obrane pred zimo. Prodajajo se v vsebnikih s prekrivno tekočino, ki vsebuje vsaj 6 % natrijevega klorida in katere vrednost pH je največ 4,3.

Organoleptične lastnosti:

Barva: zelena do rahlo rumeno zelena.

Aroma: močna zelenjavna (oljčni list) in mineralna (slanica).

Tekstura: čvrsta na dotik in praktično nespremenljiva. V ustih so zanjo značilne velika čvrstost, konsistenca in majhna krušljivost. Žvečenje oljke spremljata občutek sočnosti in slišno drobljenje.

Okus: močan: ravnovesje med kislim, slanim in grenkim okusom.

Občutek: opazna trpkost in pikantnost.

Podaljšan pookus in razločna trpkost.

2. Zdrobljene zelene oljke

Oljke, ki se obirajo pred zimo, zdrobljene in aromatizirane s koromačem (Foeniculum vulgare Mill.) in španskim poprom (Capsicum annum L.) z Majorke. Prodajajo se v vsebnikih s prekrivno tekočino, ki vsebuje vsaj 6 % natrijevega klorida in katere vrednost pH je največ 4,3.

Organoleptične lastnosti:

Barva: zelena do rumeno zelena, svetleča.

Aroma: močno zelenjavna, z aromatičnimi rastlinami (koromač), ki so zlahka prepoznavne, in manjšim priokusom španskega popra.

Tekstura: mehka na dotik, spremenljiva in prožna, poudarja nepravilne zareze v epikarpu in mezokarpu, ki nastanejo v postopku drobljenja. V ustih je mehka, maslena in ima povprečno konsistenco.

Okus: močan, slan in grenak.

Občutek: razločen občutek trpkosti in pikantnosti.

Pookus: podaljšan.

3. Naravno črne oljke

Te oljke so obrane po zimi in aromatizirane z majorškim oljem. Prodajajo se v vsebnikih brez prekrivne tekočine.

Organoleptične lastnosti:

Barva: temno rjava, skoraj črna.

Aroma: zemeljska, povprečne jakosti.

Tekstura: površina je gladka in nepravilna na dotik. V ustih je tekstura mezokarpa maslena, mehka in sočna z majhno konsistenco.

Okus: močan z uravnoteženimi kislimi in slanimi okusi.

Občutek: lahko je zaznati grenko in trpko noto.

Pookus: povprečno trajanje.

3.3 Surovine (le za predelane proizvode)

Dovoljena je le uporaba oljk avtohtone majorške vrste, ki so proizvedene na Majorki.

Zelena in zdrobljena zelena različica oljk sta obrani, ko so oljke še mlade, tj. pred zimo, naravne črne oljke pa se obirajo po koncu zime.

Zdrobljene zelene oljke so aromatizirane s koromačem (Foeniculum vulgare Mill.) z Majorke, španskim poprom (Capsicum annum L.) z Majorke in soljo.

Naravne črne oljke so aromatizirane z majorškim oljem.

3.4 Krma (le za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja in obdelava (izbor, pranje, drobljenje, soljenje in aromatiziranje) oljk z zaščiteno označbo porekla potekata na otoku Majorka.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Pakiranje se obravnava kot zadnja faza proizvodnje ter je ključnega pomena za shranjevanje oljk in zagotavljanje njihovih prepoznavnih kakovostnih lastnosti.

Zaradi posebnih lastnosti proizvoda, zlasti njegovega sistema proizvodnje in pokvarljive narave, so oljke pakirane na otoku Majorka. Ta zahteva je utemeljena, ker je ključnega pomena za:

(a) ohranitev tipičnih lastnosti oljk in zaščito njihove kakovosti. Gospodarski subjekti v celoti in skupno prevzemajo to odgovornost, v želji po: 1. ohranjanju tradicionalnega načina proizvodnje proizvoda na Majorki, kar odločilno prispeva k zaščiti posebnih lastnosti končnega proizvoda. Proizvajalci imajo potrebne tehnike ter strokovno znanje za zagotavljanje pravilnega ravnanja. Poudariti je treba, da so oljke občutljivo in pokvarljivo sadje. Poleg tega naravni način obdelave proizvoda lahko povzroči neželeno drugo fermentacijo. Dejstvo, da je Majorka otok, pomeni, da bi prevoz nepakiranih oljk na območja zunaj območja proizvodnje vključeval dolgo prečkanje morja. Na kakovost oljk bi zato vplivala temperatura in drugi okoljski dejavniki, ki bi spremenili okus, aromo in teksturo, zaradi česar sta ponovno pakiranje in nadaljnja obdelava sadja strogo prepovedana; 2. sam obstoj dveh različnih metod pakiranja na območju proizvodnje in zunaj njega, s sistematičnim nadzorom postopka ali brez njega, bi lahko zmanjšal zaupanje v zaščiteno označbo porekla;

(b) jamstvo sledljivosti in porekla proizvoda.

Sistem nadzora in certificiranja zagotavlja poreklo in sledljivost oljk, če so pripravljene, obdelane in pakirane na Majorki, ter s tem preprečuje morebitno mešanje z oljkami z drugim poreklom.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Oznaka vsakega vsebnika oljk, ki se prodaja z zaščiteno označbo porekla, mora vključevati:

— ime zaščitene označbe porekla,

— simbol EU ali besede „zaščitena označba porekla“ ter

— etiketo s sekvenčno alfanumerično kodo za poenostavitev preverjanja sledljivosti proizvoda.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje zajema cel otok Majorka, ki je del avtonomne skupnosti Balearov (Španija).

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnost geografskega območja

Kmetijska površina, ki je primerna za proizvodnjo oljk z zaščiteno označbo porekla, je apnenčasta, s povprečno do močno gostoto, z visokim deležem grobih elementov in alkalnim pH. Je zelo kamnita, kar je koristno za upravljanje z vodami. Površina je sestavljena iz vodoravnih plasti, med katerimi se nabira fina glina in ki so popolnoma primerne, da jih izkoriščajo koreninski sistemi oljčnih dreves.

Na splošno so drevesa obdelovana na terasah, saj ta sistem odgovarja krivuljam površine. Terase so obrnjene proti jugu, kjer pobočja pridejo najbolj do izraza in kjer je največ sonca, obenem pa so tam zaščitene pred hladnimi vetrovi s severa. Težavnost zemljišča pomeni, da je oljke treba obirati ročno, kar omogoča izbor idealnih oljk.

Edini vir vode je deževnica. Izkušnje kmetov kažejo, da ima namakanje negativni učinek na značilno teksturo oljk, zato namakanje ni dovoljeno.

Pri oljkah majorške vrste se kot podlaga uporabljajo le divja oljčna drevesa, ki so idealna, ker so zelo trda in ker uspevajo na samoniklih rastiščih na Majorki, zaradi česar so popolnoma prilagojena okolju.

Tradicionalno so kmetje redili tudi ovce, kar je imelo trojno funkcijo: odstranjevanje plevela, odstranjevanje poganjkov in zagotavljanje organskega gnojila.

Tehnika aromatiziranja, ki je tudi tesno povezana z geografskim območjem, izvira iz znanja in izkušenj proizvajalcev. Zato so zdrobljene zelene oljke aromatizirane z dodajanjem koromača in španskega popra z otoka, pri čemer majorški potrošniki obe sestavini dobro poznajo in cenijo. Aromatiziranje črnih oljk z olji z območja proizvodnje je še dodaten dokaz, kako so oljke tesno povezane z območjem.

Strokovno znanje gospodarskih subjektov, ki se v večini primerov prenaša ustno, izvira iz več stoletij obdelave kmetijskih površin in oljk, kar zagotavlja njihovo kakovost. Zato je na primer zaradi nekaterih dobrih metod obdelave površin, ki so rezultat strokovnega znanja kmetov, mogoče zmanjšati število oljk z napakami, ki niso primerne za proizvodnjo, in se jim izogniti. Poleg tega se je zaradi dobrega znanja proizvajalca o oljkah mogoče izogniti fermentaciji in drugim spremembam oljke. Vse to je mogoče doseči s prilagajanjem obdelave in okoljskih razmer ter razmer delavcev in priprav lastnostim oljk.

Posebno znanje kmetov zajema cepljenje na divja oljčna drevesa, gojenje suhih nasadov, ki oljkam dajo močnejši okus, in ročno obiranje sadja na optimalni točki zrelosti za vsako vrsto posebej. Ročno obiranje omogoča, da se določi idealni čas obiranja oljk, kar neposredno vpliva na dve vrsti spojin, in sicer fenole in hlapne spojine, ki dajo oljkam njihov značilni okus in aromo.

Posebno znanje proizvajalcev zajema njihove lastne tehnike aromatizacije z idealnimi deleži koromača in španskega popra za zdrobljene zelene oljke ter z majorškim oljem za naravno črno vrsto. Proizvajalci vedo tudi, kako ohranjati dejanske lastnosti oljk brez obdelave z alkani, da ohranijo njihovo grenkost, in tudi, kako prilagoditi pH pred pakiranjem, da se prepreči druga fermentacija.

5.2 Posebnost proizvoda

Zajeta vrsta oljk je posebna za otok Majorka. Izvira iz avtohtone majorška vrste oljk.

Svojevrstni učinek te zaščitene označbe porekla je v večji meri posledica naslednjih organoleptičnih lastnosti: grenkost, kremnost in aroma, ki ji dajejo velik ugled.

Grenkost je svojevrstna lastnost, ki jo navaja večina potrošnikov majorških oljk. Ta nastane zaradi visoke vsebnosti polifenola v zelenih in črnih oljkah. Poleg tega tradicionalna metoda proizvodnje praktično ne spremeni teh sestavin, ki so po naravi antioksidantne ter prispevajo h grenkosti in trpkosti končnega proizvoda.

Raven nenasičenih maščobnih kislin v majorški oljki presega 83 %, njihovo tališče pa je pri manj kot 39 °C, kar pomeni, da jo žvečenje v ustih utekočini, pri čemer nastane značilen občutek sočnosti, ki ga potrošniki tako cenijo.

Zdrobljene zelene oljke imajo aromo, na katero jasno vpliva koromač, ki se uporablja v aromatizaciji, in teksturo, ki je značilna za vrsto in metodo proizvodnje.

Svojevrstne lastnosti naravne črne oljke poleg njihove aromatizacije z oljem z območja izvirajo predvsem iz vrste in zlasti iz njenega obiranja, ko je že dejansko prezrela.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali lastnostmi proizvoda (pri ZOP) ali z določeno kakovostjo, ugledom ali drugo lastnostjo proizvoda (pri ZGO)

Oljčno drevo je drevo, ki se prilagaja okoljskim razmeram, v katerih raste, in načinu rasti. To pomeni, da so te oljke povezane s svojim geografskim območjem ter imajo svojevrstne lastnosti zaradi zemljišča, zemlje in podnebja območja, izkušenj kmetov in zgodovinske tradicije gojenja oljk.

Idealne razmere za divje razmnoževanje podlage na geografskem območju so skupaj s človeškim posredovanjem (izborom najboljših primerkov) in evolucijo omogočile nastanek majorške vrste oljk, ki je z metodo obdelave površin in starodavnimi tehnikami proizvodnje privedla do današnje oljke s svojevrstno kakovostjo.

Ta svojevrstna kakovost je posledica štirih dejavnikov, ki opredeljujejo vzročno povezavo med geografskim območjem in lastnostmi tega proizvoda, in sicer podnebja in zemlje, posebnih genskih lastnosti, kmetijskih virov in svojevrstne metode proizvodnje.

Podnebne razmere so sredozemske z veliko sonca, zmernimi do hladnimi zimami ter toplimi in suhimi poletji. Glede na talne razmere ima zemlja visoko vsebnost ogljika (apnenčasta zemlja). Ti dejavniki vplivajo na visoko raven polifenolov v oljkah, zaradi česar imajo grenak okus in vzbujajo trpek trigeminusen občutek, ki sta tipična za majorške oljke.

Glede na genske lastnosti, ki nastajajo zaradi izbora, ki temelji na empiričnem znanju kmetov, je bila določena avtohtona vrsta, ki je gensko in fenotipsko različna od drugih. V okviru študije iz leta 2011, ki jo je izvedla univerza na Balearih, je bila ta razlika potrjena s svojevrstno maščobno kislino, zaradi katere imajo oljke značilen občutek sočnosti in koščico, ki se zlahka loči od mesa (plavajoča koščica), zaradi česar so idealne kot namizne oljke.

Glede na kmetijske lastnosti je treba poudariti obiranje, ki poteka ročno in v fazah. Obiranje v fazah, tj. pred zimo za popolnoma zelene oljke in zdrobljene zelene oljke ter po zimi za naravne črne oljke, pomeni, da oljke dozorijo na drevesih, kar daje vsaki od teh treh vrst njene lastne tipične organoleptične lastnosti. Ročno obiranje, ki ga izvajajo izkušeni kmetje, omogoča zagotavljanje optimalnih organoleptičnih lastnosti ter značilno čvrstost popolnoma zelenih in zdrobljenih zelenih oljk.

Metoda proizvodnje ima naslednje različne lastnosti: tradicionalna aromatizacija zdrobljenih zelenih oljk s koromačem in španskim poprom z otoka, ki jim dajo njihovo značilno aromo. V tradicionalni aromatizaciji naravnih črnih oljk dodajanje majorškega olja poveča njihov značilen občutek sočnosti. Nazadnje, ker oljke niso obdelane z alkani, se njihova naravna tekstura praktično ne spremeni, pri čemer se ohranita čvrstost in značilna grenkost popolnoma zelene in zdrobljene zelene vrste.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.caib.es/sacmicrofront/archivopub.do?ctrl=MCRST63ZI124069&id=124069

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.