SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danska) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danska) /* KOM/2011/0258 konč. */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[1] omogoča uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) na podlagi mehanizma prilagodljivosti do letne zgornje meje 500 milijonov EUR poleg ustreznih razdelkov finančnega okvira. Pravila, ki se uporabljajo za prispevke iz ESPG, so določena v Uredbi (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[2]. Danska je vlogo EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber za finančni prispevek iz ESPG vložila 7. julija 2010 po odpuščanju presežnih delavcev v podjetju LM Glasfiber Shipyard na Danskem. Komisija je vlogo temeljito preučila in v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006 sklenila, da so izpolnjeni pogoji za finančni prispevek na podlagi navedene uredbe. POVZETEK VLOGE IN ANALIZA Ključni podatki: || Referenčna št. ESPG || EGF/2010/022 Država članica || Danska Člen 2 || (a) Glavno podjetje || LM Glasfiber Dobavitelji in proizvajalci v poproizvodni fazi || 0 Referenčno obdobje || 1. 1. 2010–30. 4. 2010 Datum začetka izvajanja prilagojenih storitev || 1. 8. 2010 Začetek uporabe || 7. 7. 2010 Odpuščeni presežni delavci v referenčnem obdobju || 651 Odpuščeni presežni delavci pred referenčnim obdobjem in po njem || 999 Upravičeni odpuščeni presežni delavci skupaj || 1 650 Odpuščeni presežni delavci, za katere je predvidena pomoč || 825 Izdatki za prilagojene storitve (v EUR) || 9 191 946 Izdatki za izvajanje ESPG[3] (v EUR) || 419 463 Izdatki za izvajanje ESPG (v %) || 4,36 Celotni proračun (v EUR) || 9 611 409 Prispevek ESPG (65 %) (v EUR) || 6 247 415 1. Vloga je bila vložena pri Komisiji 7. julija 2010, do 3. februarja 2011 pa je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami. 2. Vloga izpolnjuje pogoje za uporabo sredstev ESPG iz člena 2(a) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in je bila vložena v roku 10 tednov, kot je določeno v členu 5 navedene uredbe. Povezava med odpuščenimi presežnimi delavci in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije ali svetovne finančne in gospodarske krize 3. Da bi Danska dokazala povezavo med odpuščanjem presežnih delavcev in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, trdi, da so sektor proizvodnje vetrnih turbin v EU, razvrščen v oddelek 28 NACE Revizija 2 („Proizvodnja drugih strojev in naprav“), resno prizadele spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, zlasti občutno zmanjšanje tržnega deleža EU. Danska pojasnjuje, da se je evropska proizvodnja vetrnih turbin v zadnjih nekaj letih sicer povečala, da pa se je svetovni trg za vetrne turbine še hitreje razvil, zlasti v Aziji in Severni Ameriki. 4. Danska navaja Svetovno poročilo o vetrni energiji 2009 Svetovnega združenja za vetrno energijo, ki kaže, da se je vetrna industrija najbolj dinamično razvila v Aziji in Severni Ameriki ter da se je težišče svetovnega vetrnega sektorja odmaknilo od Evrope. V dinamični svetovni rasti sektorja se je delež Evrope v celotni zmogljivosti s 65,5 % leta 2006 zmanjšal na 47,9 % leta 2009. Azija se razvija najhitreje in predstavlja 40,4 % novih vetrnih zmogljivosti v letu 2009 (v primerjavi z 18,1 % leta 2004), medtem ko so se nove zmogljivosti Evrope s 70,7 % leta 2004 znižale na samo 27,3 % v letu 2009. (Vir: Svetovno poročilo o vetrni energiji 2009, Svetovno združenje za vetrno energijo – WWEA) 5. Poleg znatno nižjih stroškov delovne sile so visoki stroški prevoza velikih delov vetrnih turbin evropske proizvajalce napeljali k preselitvi proizvodnje bliže najbolj dinamičnim trgom končnih uporabnikov, da bi si zagotovili konkurenčnost in tržni položaj. Zaradi tega se proizvodnja postopoma seli ven iz EU. Podjetje LM Glasfiber je svoje dejavnosti preselilo na Kitajsko, kjer so obeti za sektor vetrne energije boljši in je tržna rast močna. Podjetje je svoje proizvodne zmogljivosti na Kitajskem povečalo z izgradnjo tovarn in partnerstvi s ključnimi akterji na azijskih trgih. Tovarni je leta 2009 odprlo v kitajski provinci Sinkiang in v obalnem mestu Qinhuangdao. 6. Poleg tega so nove gospodarske razmere zaradi finančne in gospodarske krize negativno vplivale na vetrno industrijo EU v letu 2009. Zato je danska vetrna industrija doživela strm upad zaposlovanja v tem letu in zmanjšanje prometa. Prikaz števila odpuščenih presežnih delavcev in skladnost z merili iz člena 2(a) 7. Danska je to vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 2(a) Uredbe (ES) št. 1927/2006, ki zahteva vsaj 500 presežnih delavcev v obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki postanejo presežni pri njihovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi. 8. V vlogi je navedenih 651 presežnih delavcev v podjetju LM Glasfiber v štirimesečnem referenčnem obdobju od 1. januarja 2010 do 30. aprila 2010 ter 976 presežnih delavcev pred referenčnim obdobjem in 23 po njem, ki pa jih zadeva isti postopek kolektivnega odpuščanja. Število odpuščenih presežnih delavcev je bilo izračunano v skladu s prvo alineo drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Razlaga nepredvidene narave teh odpuščanj presežnih delavcev 9. Danski organi trdijo, da je glede na dejstvo, da je sektor vetrne energije stalno rasel, do kolektivnih odpuščanj presežnih delavcev v podjetju LM Glasfiber prišlo nepričakovano. Poleg tega trdijo, da so nenadno znižanje povpraševanja na trgu EU ter občutna in stalna rast azijskega trga podjetje prisili, da je zmanjšalo proizvodne zmogljivosti v Evropi in jih preselilo na rastoče trge na Kitajskem. Zato je podjetje LM Glasfiber sklenilo strateško partnerstvo s kitajskim proizvajalcem vetrnih turbin Goldwind Science and Technology Co in odprlo dve tovarni na Kitajskem, v provinci Sinkiang in v mestu Qinhuangdao. Opredelitev podjetij, ki odpuščajo, in delavcev, za katere je predvidena pomoč 10. V vlogi je navedenih 1 650 presežnih delavcev iz podjetja LM Glasfiber, od katerih jih je bilo 651 odpuščenih v referenčnem obdobju, 976 pred referenčnim obdobjem in 23 po referenčnem obdobju, ki pa so upravičeni do vključitve v skladu s členom 3a(b) Uredbe (ES) št. 1927/2006. Danska ocenjuje, da se bo za prejemanje pomoči iz ESPG odločilo 50 % presežnih delavcev (825). Za preostalih 50 % se pričakuje, da bodo zaposlitev poiskali sami, ne da bi potrebovali pomoč iz ESPG. 11. Delavci, za katere je predvidena pomoč: Kategorija || Število || Odstotek Moški || 606 || 73,45 Ženske || 219 || 26,55 Državljani EU || 825 || 100,00 Državljani držav, ki niso članice EU || 0 || 0 Stari od 15 do 24 let || 84 || 10,18 Stari od 25 do 54 let || 655 || 79,39 Stari od 55 do 64 let || 79 || 9,58 Starejši od 64 let || 7 || 0,85 12. Razčlenitev po poklicnih kategorijah: Kategorija || Število || Odstotek Zakonodajalci, visoki uradniki in menedžerji || 1 || 0,12 Strokovnjaki || 2 || 0,24 Tehniki in drugi strokovni sodelavci || 93 || 11,27 Uradniki || 24 || 2,91 Poklici za neindustrijski način dela || 17 || 2,06 Poklici za preprosta dela || 688 || 83,40 13. Danska je v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1927/2006 potrdila, da je uporabila politiko enakosti žensk in moških ter politiko nerazlikovanja ter da ju bo v različnih fazah izvajanja ESPG in še zlasti pri dostopu njega še naprej uporabljala. Opis zadevnega območja ter njegovih organov in zainteresiranih strani 14. Zaprti tovarni se nahajata v Lunderskovu in Hammelevu, v mestnih občinah Kolding in Haderslev ter na meji z mestno občino Vejen. Območje, ki so ga prizadela odpuščanja presežnih delavcev, zadeva te tri mestne občine v regiji Južna Danska (Syddanmark). To območje se prav tako nahaja znotraj trikotnega območja (Trekanten), glavne gospodarske regije na Danskem. 15. Zadevno območje je bilo tradicionalno specializirano za kmetijstvo, proizvodnjo in prevoz. Doživelo je občutno industrijsko rast, vendar je ta rast temeljila na nazadujočih sektorjih, kot sta prevoz in proizvodnja. Postopoma se je zmanjšalo zaposlovanje v prehrambni industriji, ki sta ji sledila logistika in prevoz. V zgodnjih devetdesetih letih prejšnjega stoletja se je območje začelo specializirati v napredni proizvodnji energije, zlasti gradnji vetrnih turbin. Poudarek na industriji vetrnih turbin je ustvaril obsežno industrijo za proizvodnjo sestavnih delov in tudi povečanje števila zaposlenih v energetskem sektorju. 16. Haderslev, Kolding in Vejen so tri samostojne mestne občine, vsaka s svojim mestnim svetom v regiji Južna Danska. Druge zainteresirane strani so regionalni organi zadevnega območja ter organi za izobraževanje in usposabljanje. Pričakovani vpliv odpuščanja presežnih delavcev na stopnjo zaposlenosti na lokalni, regionalni ali državni ravni 17. Danska trdi, da so zaradi globalizacije mnoga podjetja na tem območju zmanjšala proizvodnjo, zaradi česar se je povečala brezposelnost. Glede na danske statistike se je brezposelnost v Trikotnem območju leta 2009 v primerjavi z letom 2008 povečala za 25 %. Zaprtje dveh tovarn podjetja LM Glasfiber v Lunderskovu in Hammelevu je znatno prispevalo k povečanju stopnje brezposelnosti na tem območju. Prizadeti so bili nizko kvalificirani delavci. Tudi na celotnem območju Danske se je stanje zaposlenosti v zadnjih letih močno poslabšalo: brezposelnost se je s 3,3 % v letu 2008 dvignila na 8,2 % v letu 2010. 18. Kolektivna odpuščanja v podjetju LM Glasfiber so povzročila, da območje nima zadostnih zmogljivosti za ponovno zaposlovanje. Danska pričakuje, da si sektor tudi po koncu krize ne bo opomogel, saj gre večina novih naročil na Daljni vzhod, kjer so stroški nižji. Obstaja tveganje, da bodo delavci brez preusposabljanja in dodatne podpore ostali dolgo brezposelni. 19. Po navedbah Danskega združenja za vetrno energijo je zaposlenost v sektorju vetrne industrije v letu 2009 močno upadla za 13 % (s skupne povprečne zaposlenosti 28 400 oseb na 24 700 oseb), tako pri proizvajalcih kot pri dobaviteljih. Usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba financirati, in razčlenitev predvidenih stroškov, vključno z dopolnjevanjem z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov 20. Danska predlaga sveženj ukrepov za pomoč presežnim delavcem, ki sledi osnovnemu tečaju in pojasnjevanju ter ga sestavljajo trije stebri: izobraževanje in usposabljanje, spodbujanje zaposlovanja in spodbude za ustanavljanje podjetij. Sveženj je oblikovan tako, da upošteva stopnjo izobrazbe delavcev, njihovo morebitno mobilnost in sedanje ali pričakovane zaposlitvene možnosti v regiji. Čeprav bodo vsi delavci, za katere je predvidena pomoč, vključeni v osnovni tečaj in pojasnjevanje, so lahko drugi ukrepi usmerjeni k manjšemu številu delavcev, pri čemer bodo nekateri po potrebi upravičeni do več kot enega ukrepa. 21. Namen začetnega osnovnega tečaja in pojasnjevanja je opredelitev najboljših možnosti za vsakega posameznega delavca. Vsakemu delavcu, za katerega je predvidena pomoč, se ponudi osnovno skupinsko usposabljanje in individualno mentorstvo, da se opredelijo njegovo znanje in spretnosti ter med razpoložljivimi aktivnimi ukrepi na trgu dela poišče možnost, ki je zanj najustreznejša. Strošek na delavca je ocenjen na 1 610,74 EUR. 22. Steber „izobraževanje in usposabljanje“ zajema šest ločenih ukrepov. Ti ukrepi dopolnjujejo načrt za rast, ki je bil pripravljen za mestne občine Kolding, Vejen in Haderslev. Nova podjetja bodo razvita na območjih, kjer regija že ima močno osnovo v smislu podjetništva, znanja in spretnosti: (1) Dodatno usposabljanje na področju turizma. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 100 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo 4 026,85 EUR na delavca. Cilj ukrepa je, da delavci pridobijo znanja in spretnosti, potrebne za razvijajoči se sektor turizma v regiji, vključno s trženjem, trženjem blagovnih znamk, storitvami in poslovnim vodenjem. (2) Dodatno usposabljanje na področju energetske tehnologije. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 100 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo 4 026,85 EUR na delavca. Zaradi usmerjenosti Danske k razvijanju trajnostne proizvodnje alternativne energije obstaja potreba po usposabljanju delavcev v energetskem sektorju. Predlaga se, da v tesnem sodelovanju z delodajalci v regiji delavci pridobijo ustrezna znanja in spretnosti ter da se okrepi obstoječe znanje delavcev z določenimi kompetencami in izkušnjami na tem področju. (3) Dodatno usposabljanje na področju oblikovanja. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 100 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo 4 026,85 EUR na delavca. Usposabljanje delavcev na področju oblikovanja se predlaga, da bi se to znanje uporabilo v proizvodnji, zlasti v malih in srednjih podjetjih. Tečaj bo dal udeležencem znanje o uporabi oblikovanja v industriji, pri razvoju izdelkov, trženju blagovnih znamk in potrošniških trendih. (4) Dodatno usposabljanje na področju živilske industrije. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 100 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo okrog 4 026,85 EUR na delavca. Cilj ukrepa je razvitje ustreznega znanja in spretnosti za delo na področju zdrave hrane, vključno z označevanjem živil, prehranskimi priporočili idr. Zaradi številnih malih in večjih proizvajalcev hrane ter gostinskih storitev bo poudarek na povezovanju hrane in zdravja kot podlage za razvoj novih poslovnih priložnosti. (5) Spodbujanje mladih k nadaljnjemu izobraževanju in dokončanju izobraževanja. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 100 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo 6 711,41 EUR na delavca. Cilj tega ukrepa je mlajše presežne delavce spodbuditi k nadaljnjemu izobraževanju. Za lažji prehod od dela k študiju je potrebna dodatna pomoč, vključno z usmerjanjem ter materialno in finančno podporo. (6) Dodatno izobraževanje na področju branja/pisanja. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 350 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo 2 684,56 EUR na delavca. Delavcem z nizko stopnjo izobrazbe se bo ponudilo dopolnilno izobraževanje na področjih, kot so branje, pisanje in matematika, da bodo lahko izkoristili še druge izobraževalne in zaposlitvene možnosti. 23. Steber „spodbujanje zaposlovanja“ vključuje en ukrep: (1) Usposabljanje v podjetju. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 300 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo 4 026,85 EUR na delavca. Da bi se brezposelnim osebam olajšala ponovna vključitev na trg dela, ta ukrep omogoča usposabljanje na delovnem mestu, zlasti v malih in srednjih podjetjih, s posebnim poudarkom na znanju in spretnostih, ki jih takšna podjetja potrebujejo. 24. Steber „spodbude za ustanavljanje podjetij“ vključuje dva ločena ukrepa: (1) Tečaj podjetništva. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 40 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo 5 637,58 EUR na delavca. Šesttedenski tečaj bo vključeval uvod v izdelavo poslovnega načrta, usmeritev podjetja, upravljanje in računovodstvo ter se bo zaključil s pripravo študijskega primera udeležencev. (2) Stalno svetovanje in mentorstvo za podjetnike. Ocenjuje se, da bo ta ukrep koristil 10 delavcem, pri čemer ocenjeni stroški znašajo 1 342,30 EUR na delavca. Za pomoč novim podjetnikom pri uspešnem poslovanju je cilj tega ukrepa podjetnikom ponuditi stalno svetovanje in mentorstvo. Vsakemu novemu podjetju bo dodeljen mentor z znanjem o sektorju, ki bo redno obiskoval podjetnika in mu svetoval. Predvideno je, da se bo program mentorstva izvajal eno leto, hkrati se v sedanjih in potencialnih rastočih sektorjih načrtuje vzpostavitev mrežnih skupin , v katerih se bodo podjetniki lahko srečevali, razpravljali in sodelovali. 25. Dnevnice bodo plačane dnevno vsem delavcem, za katere je predvidena pomoč, da bi lažje sodelovati pri ukrepih (ocenjeni stroški znašajo okrog 3 872,28 EUR na delavca). Dnevnice bodo dodeljene za trajanje usposabljanja in bodo sestavni del aktivnih ukrepov na trgu dela. 26. Izdatki za izvajanje ESPG, vključeni v vlogo v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zajemajo pripravo, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor. 27. Prilagojene storitve, ki so jih predstavili danski organi, so aktivni ukrepi na trgu dela v okviru upravičenih ukrepov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Danski organi skupne stroške teh storitev ocenjujejo na 9 191 946 EUR, izdatke za izvajanje ESPG pa na 419 463 EUR (kar je 4,36 % celotnega zneska). Skupni zaprošeni prispevek iz ESPG je 6 247 415 EUR (65 % skupnih stroškov). Ukrepi || Predvideno število delavcev, ki bodo prejeli pomoč || Predvideni strošek na delavca, ki bo prejel pomoč (v EUR) || Skupni strošek* (ESPG in nacionalno sofinanciranje) (v EUR) Prilagojene storitve (prvi odstavek člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006) Osnovni tečaj in pojasnjevanje || 825 || 1 610,74 || 1 328 859 Izobraževanje in usposabljanje || || || Dodatno usposabljanje na področju turizma || 100 || 4 026,85 || 402 685 Dodatno usposabljanje na področju energetske tehnologije || 100 || 4 026,85 || 402 685 Dodatno usposabljanje na področju oblikovanja. || 100 || 4 026,85 || 402 685 Dodatno usposabljanje na področju živilske industrije || 100 || 4 026,85 || 402 685 Spodbujanje mladih k nadaljnjemu izobraževanju in dokončanju izobraževanja || 100 || 6 711,41 || 671 141 Dodatno izobraževanje na področju branja/pisanja || 350 || 2 684,56 || 939 596 Spodbujanje zaposlovanja || || || Usposabljanje v podjetju || 300 || 4 026,85 || 1 208 054 Spodbude za ustanavljanje podjetij || || || Tečaj podjetništva || 40 || 5 637,58 || 225 503 Stalno svetovanje in mentorstvo za podjetnike || 10 || 1 342,30 || 13 423 Dnevnice || 825 || 3 872,28 || 3 194 630 Vmesni seštevek prilagojenih storitev || || 9 191 946 Izdatki za izvajanje ESPG (tretji odstavek člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006) Priprava || || 62 919 Upravljanje || || 209 732 Širjenje informacij in obveščanje javnosti || || 62 919 Nadzor || || 83 893 Vmesni seštevek izdatkov za izvajanje ESPG || || 419 463 Skupni predvideni stroški || || 9 611 409 Prispevek iz ESPG (65 % skupnih stroškov) || || 6 247 415 * Skupni stroški se ne ujemajo zaradi menjave iz DKK in posledične zaokrožitve stroškov na delavca. 28. Danska potrjuje, da navedeni ukrepi dopolnjujejo ukrepe, financirane iz strukturnih skladov. Datum začetka ali predvidenega začetka izvajanja prilagojenih storitev za prizadete delavce 29. Danska je prilagojene storitve za zadevne delavce, vključene v usklajeni sveženj, predlagan za sofinanciranje iz ESPG, začela izvajati 1. avgusta 2010. Zato je ta datum začetek obdobja upravičenosti za katero koli pomoč, ki bi se lahko dodelila iz ESPG. Postopki za posvetovanje s socialnimi partnerji 30. Regija Južna Danska in mestne občine Vejen, Kolding in Haderslev so vlogo pripravile skupaj in v sodelovanju z različnimi socialnimi partnerji, vključno z industrijskimi združenji, sindikati ter ustanovami za izobraževanje in usposabljanje. Organizirana so bila skupna srečanja, na katerih so razpravljali o podrobni strategiji za prehodni načrt. 31. Danski organi so potrdili, da so ukrepi v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU o kolektivnem odpuščanju. Informacije o ukrepih, ki so obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami 32. Glede meril iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1927/2006, so danski organi v vlogi: · potrdili, da finančni prispevek iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami odgovorna podjetja, · dokazali, da predvideni ukrepi pomenijo pomoč za posamezne delavce in se ne uporabljajo za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev, · potrdili, da navedeni upravičeni ukrepi niso bili financirani iz drugih finančnih instrumentov EU. Sistemi upravljanja in nadzora 33. Danska je Komisijo uradno obvestila, da bodo finančni prispevek upravljali in nadzorovali isti organi, ki upravljajo in nadzorujejo Evropski socialni sklad, katerega organ upravljanja je prav tako danski organ za podjetništvo in gradbeništvo (EBST). Eden od oddelkov tega organa bo prevzel vlogo organa za potrjevanje. Organ za revizijo bo Controllerfunction EU v danskem organu za podjetništvo in gradbeništvo. Financiranje 34. Na podlagi vloge Danske je predlagani prispevek iz ESPG za usklajeni sveženj prilagojenih storitev 6 247 415 EUR, kar je 65 % skupnih stroškov. Dodelitev sredstev iz Sklada, ki jo predlaga Komisija, temelji na informacijah, ki jih je predložila Danska. 35. Ob upoštevanju največjega možnega zneska finančnega prispevka iz ESPG v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in možnosti za prerazporeditev odobrenih sredstev Komisija predlaga uporabo sredstev ESPG za celotni navedeni znesek, ki se dodeli v okviru razdelka 1a finančnega okvira. 36. Po dodelitvi predlaganega zneska finančne pomoči bo za dodelitve v zadnjih štirih mesecih leta ostalo na voljo več kot 25 % največjega letnega zneska, namenjenega ESPG, v skladu s členom 12(6) Uredbe (ES) št. 1927/2006. 37. S tem predlogom za uporabo sredstev ESPG Komisija začenja poenostavljeni postopek tristranskih pogovorov v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da bi se doseglo soglasje obeh vej proračunskega organa glede potrebe po uporabi sredstev ESPG in glede potrebnega zneska. Komisija poziva prvo od obeh vej proračunskega organa, ki bo na ustrezni politični ravni dosegla soglasje o osnutku predloga za uporabo sredstev, naj o svojih namerah obvesti drugo vejo in Komisijo. V primeru nestrinjanja ene od obeh vej proračunskega organa bo sklican uraden tristranski sestanek. 38. Komisija ločeno pripravi zahtevek za prerazporeditev za vnos posebnih odobritev za prevzem obveznosti v proračun za leto 2011 v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006. Vir odobritev plačil 39. Proračun za leto 2011 vključuje odobritve plačil v višini 47 608 950 EUR za proračunsko postavko 04.0501 „Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)“; ta proračunska postavka bo uporabljena za kritje zneska 6 247 415 EUR za potrebe te vloge. Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Danska) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[4] in zlasti točke 28 Sporazuma, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[5] in zlasti člena 12(3) Uredbe, ob upoštevanju predloga Komisije[6], ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, odpuščenim zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. (2) Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. (3) Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. (4) Danska je 7. julija 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju LM Glasfiber, do 3. februarja 2011 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Navedena vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga zagotovitev sredstev v višini 6 247 415 EUR. (5) Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Danska – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) zagotovijo sredstva v višini 6 247 415 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil. Člen 2 Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. V [Bruslju/Strasbourgu], Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] UL C 139, 14.6.2006, str. 1. [2] UL L 406, 30.12.2006, str. 1. [3] V skladu s tretjim odstavkom člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006. [4] UL C 139, 14.6.2006, str. 1. [5] UL L 406, 30.12.2006, str. 1. [6] UL C […], […], str. […].