ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Evropska unija je na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 617/2009 odprla letno tarifno kvoto za visokokakovostno goveje meso v skladu z memorandumom o soglasju med Evropsko komisijo in Združenimi državami ter njegovo revidirano različico (Spremenjeni memorandum o soglasju z Združenimi državami Amerike glede uvoza govejega mesa živali, ki niso dobivale določenih hormonov za pospeševanje rasti, in glede povečanih dajatev, ki jih Združene države uporabljajo za določene proizvode Evropske unije, z dne 21. oktobra 2013) (v nadaljnjem besedilu: tarifna kvota). Spremenjeni memorandum o soglasju, ki so ga Unija in Združene države 14. aprila 2014 priglasile Organu STO za reševanje sporov, določa časovni načrt za rešitev spora v STO ES – Ukrepi v zvezi z mesom in mesnimi izdelki (hormoni) (DS26) (v nadaljnjem besedilu: ES – hormoni).

Decembra 2016 so Združene države sprejele ukrepe za ponovno uvedbo povečanih dajatev za določene proizvode EU v povezavi s sporom v zadevi DS26. Postopek za ponovno uvedbo dajatev se je začel na zahtevo sektorja govejega mesa Združenih držav, ki je izrazil pomisleke glede izvajanja tarifne kvote.

Da bi preprečile ponovno uvedbo povečanih dajatev za določene proizvode EU, so Evropska unija in Združene države opravile posvetovanja v zvezi z izvajanjem spremenjenega memoranduma o soglasju v skladu s členom IV.1(b) navedenega memoranduma, v okviru katerih so Združene države zahtevale dodelitev deleža tarifne kvote, odprte na podlagi spremenjenega memoranduma o soglasju.

V interesu Unije je, da se Združenim državam dodeli delež tarifne kvote, da bi pogodbenici v prihodnje lahko dosegli sporazumno rešitev spora v STO v zadevi DS26, ki bi se priglasila Organu STO za reševanje sporov.

Svet je 19. oktobra 2018 Komisijo pooblastil, da v imenu Unije začne pogajanja z Združenimi državami Amerike o izvajanju tarifne kvote, in sicer z namenom dodelitve deleža tarifne kvote Združenim državam, da bi se dosegla dokončna rešitev spora v STO v zadevi DS26. Pogajanja so se uspešno zaključila.

Svet je Komisijo prav tako pooblastil, da si, v skladu z veljavnimi pravili STO in kolikor je potrebno, prizadeva doseči dogovor z drugimi pomembnimi državami dobaviteljicami, za katere se uporablja tarifna kvota, glede dodelitve tarifne kvote posameznim državam. Da bi se zagotovila skladnost s členom XIII:2 Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini, si mora pogodbenica, ki dodeljuje tarifno kvoto, pri dodeljevanju kvote državam dobaviteljicam prizadevati za dogovor glede razporeditve deležev tarifne kvote z vsemi pomembnimi dobavitelji. Da bi se zagotovila skladnost dodelitve tarifne kvote posameznim državam z obveznostmi EU v okviru STO, si mora torej EU prizadevati za dosego dogovora z drugimi pomembnimi dobavitelji, za katere se uporablja tarifna kvota (tj. z Avstralijo, Urugvajem in Argentino). Komisija je pomembne države dobaviteljice ustrezno zaprosila za soglasje in pridobila pisno potrditev njihovega strinjanja z dodelitvijo deleža tarifne kvote Združenim državam v obliki izjav o soglasju, prejetih 10., 20. oziroma 31. maja 2019.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Evropski parlament in Svet sta 12. decembra 2018 sklenila uporabiti instrument prilagodljivosti v znesku 1 164 milijona EUR: 179 milijonov EUR za podrazdelek 1a Konkurenčnost za rast in delovna mesta za okrepitev ključnih programov konkurenčnosti (Obzorje 2020 in Erasmus+) ter 985,6 milijona EUR za razdelek 3, kot je predlagala Komisija.

Komisija je danes predložila predlog spremembe proračuna št. 4/2019, ki vključuje zmanjšanja ravni odobritev za prevzem obveznosti za podrazdelek 1a in razdelek 3 ter tako zmanjšuje potrebo po uporabi instrumenta prilagodljivosti. Ta predlog je priložen predlogu spremembe proračuna, njegov namen pa je ustrezno prilagoditi zneske sredstev, sproščenih iz instrumenta prilagodljivosti, ob upoštevanju namena njihove uporabe.

Prilagojena uporaba instrumenta prilagodljivosti bo znašala 1 090 milijonov EUR (1 164 milijonov EUR), od česar bo 160 milijonov EUR namenjenih za podrazdelek 1a, 930 milijonov EUR pa za razdelek 3.

Ta predlagani sklep o uporabi sredstev bo spremenil Sklep (EU) 2019/276 z dne 12. decembra 2018.

Okvirne odobritve plačil, ki ustrezajo predlagani manjši uporabi instrumenta prilagodljivosti, so prikazane v spodnji razpredelnici:

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Leto Odobritve plačil v zvezi z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letu 2019 2019 511,5 2020 242,3 2021 126,3 2022 132,0 2023 78,3 Skupaj 1 090,4

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Sklepa (EU) 2019/276 glede prilagoditve zneskov sredstev, sproščenih iz instrumenta prilagodljivosti, za leto 2019, ki se bodo uporabila za migracije, pritok beguncev in varnostne grožnje

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter zlasti točke 12 sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Instrument prilagodljivosti je namenjen zagotavljanju financiranja jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov.

(2)Letna zgornja meja zneska, ki je na razpolago za instrument prilagodljivosti in znaša 600 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 11 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013, se po potrebi poveča za zapadle zneske, ki so na voljo v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 navedenega člena.

(3)Evropski parlament in Svet sta 12. decembra 2018 sprejela Sklep (EU) 2019/276 o uporabi instrumenta prilagodljivosti za proračunsko leto 2019 nad zgornjo mejo iz podrazdelka 1a (Konkurenčnost za rast in delovna mesta), in sicer za znesek v višini 178 715 475 EUR, za okrepitev ključnih programov konkurenčnosti ter nad zgornjo mejo iz razdelka 3 (Varnost in državljanstvo), in sicer za znesek 985 629 138 EUR, za financiranje ukrepov na področju migracij, beguncev in varnosti.
-Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1187 z dne 27. aprila 2015 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z označevanjem kotlov na trdno gorivo in kompletov kotla na trdno gorivo, dodatnih grelnikov, naprav za uravnavanje temperature in sončnih naprav z energijskimi nalepkami

-Delegirana uredba Komisije (EU) št. 811/2013 z dne 18. februarja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede energijskega označevanja grelnikov prostorov, kombiniranih grelnikov, kompletov grelnika prostorov, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave ter kompletov kombiniranega grelnika, naprave za uravnavanje temperature in sončne naprave

-Delegirana uredba Komisije (EU) št. 812/2013 z dne 18. februarja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah glede energijskega označevanja grelnikov vode, hranilnikov tople vode ter kompletov grelnika vode in sončne naprave

-Delegirana uredba Komisije (EU) št. 874/2012 z dne 12. julija 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z označevanjem električnih sijalk in svetilk z energijskimi nalepkami

-Delegirana uredba Komisije (EU) št. 65/2014 z dne 1. oktobra 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z označevanjem gospodinjskih pečic in kuhinjskih nap z energijskimi nalepkami

Uredba (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih po začetku veljavnosti tega sporazuma, pri čemer se upoštevata člena (12 in 13) določb o energiji, povezani s trgovino, iz poglavja 11 (Energija, povezana s trgovino) iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve).

Direktiva 94/22/ES o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 244/2012 z dne 16. januarja 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb z določitvijo primerjalnega metodološkega okvira za izračunavanje stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti stavb in elementov stavb
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije v Ministrskem svetu Energetske skupnosti o podaljšanju mandata direktorja sekretariata Energetske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: EnCS).

Sedanji direktor EnCS Janez Kopač je bil prvič imenovan leta 2012. Njegov mandat je bil leta 2015 podaljšan in se bo iztekel 30. novembra 2018.

V skladu s členoma 69 in 88 Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti direktorja EnCS imenuje Ministrski svet Energetske skupnosti z navadno večino. Komisija ima izključno pravico predlagati direktorja.

2.Stališče, ki naj se zastopa v imenu Unije

Razlogi za tretji mandat Janeza Kopača kot direktorja EnCS so številni:

Prvič, pomembno je zagotoviti kontinuiteto delovanja Energetske skupnosti. Gospod Kopač zelo uspešno upravlja ključne vidike okvira Energetske skupnosti. Pri tem gre zlasti za reformo Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki zagotavlja izvajanje pravnega reda in igra ključno vlogo v procesu reform trga energije v pogodbenicah Energetske skupnosti.

Poleg tega gospod Kopač svoj portfelj upravlja tvorno in proaktivno. Svoje naloge opravlja predano in v duhu ciljev Pogodbe o energetski skupnosti. To vključuje njegovo strokovno prizadevanje za uskladitev zadevnih zakonodaj pogodbenic Energetske skupnosti s ključnimi načeli prava EU. Poleg tega je z zagotavljanjem profesionalnosti in kakovosti storitev svojega osebja vzpostavil in ohranja institucionalno integriteto EnCS.

Gospod Kopač je tudi večkrat dokazal svojo neodvisnost pri izvajanju nalog. Kot državljan države članice EU bi Janez Kopač še naprej skrbel za uravnoteženo odločanje in nepristranskost v Energetski skupnosti.

V imenu Unije naj se v Ministrskem svetu zastopa stališče, da se osnutek sklepa odobri.

3.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

3.1Postopkovna pravna podlaga

3.1.1Načela

V členu 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so predvideni sklepi o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira sporazuma. Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

3.2Materialna pravna podlaga

3.2.1Načela

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Unije zastopa stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in če je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep iz člena 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.
1 Pametna in vključujoča rast

04 02 60 – Evropski socialni sklad (ESS) – Manj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta 04 02 61 – Evropski socialni sklad (ESS) – Regije v prehodu – Naložbe za rast in delovna mesta 04 02 62 – Evropski socialni sklad (ESS) – Bolj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta 04 02 64 – Pobuda za zaposlovanje mladih 13 03 60 – Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Manj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta 13 03 61 – Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Regije v prehodu – Naložbe za rast in delovna mesta 13 03 62 – Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Bolj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta 13 03 63 – Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Dodatna sredstva za najbolj oddaljene in redko poseljene regije – Naložbe za rast in delovna mesta 13 03 64 01 – Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Evropsko teritorialno sodelovanje 13 04 60 – Kohezijski sklad – Naložbe za rast in delovna mesta

dif.

NE

NE

NE
(1)

Kvoto lahko do 5 % sestavlja prilov vahnje in mola (OT2/*2A3A4). Prilov vahnje in mola, ki se všteva v kvoto v skladu s to določbo, in prilov vrst, ki se všteva v kvoto v skladu s členom 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, skupaj ne presegata 9 % kvote.
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (proračunska vrstica 12 02 01 Izvajanje in razvoj enotnega trga za finančne storitve)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ukrepih ali programih EU, ki zadevajo EGP.

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepa Sveta) je spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, da se državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn) omogoči sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s proračunsko vrstico 12 02 01: „Izvajanje in razvoj enotnega trga za finančne storitve“, vključeno v splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2018.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora je v celoti skladen s ciljem Sporazuma EGP, ki je spodbujati stalno in uravnoteženo krepitev trgovinskih in ekonomskih odnosov med pogodbenicami, z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil, da bi ustvarili homogen Evropski gospodarski prostor.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Sklep Skupnega odbora je skladen tudi z drugimi politikami Unije, zlasti prek cilja varovanja homogenosti notranjega trga EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Materialna pravna podlaga tega predloga Sveta je člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije v povezavi s členom 218(9) Pogodbe.

Postopkovna pravna podlaga je člen 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP, ki določa, da Svet na predlog Komisije določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame glede takih sklepov.

Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v sprejetje. Komisija upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V javnih zalogah je trenutno skoraj 400 000 ton posnetega mleka v prahu (PMP). Ta količina je enaka eni tretjini skupne svetovne trgovine s PMP v prvi polovici leta 2017. Zgolj obstoj teh zalog obremenjuje trg.

Po poročanju gospodarskega odbora opazovalnice za trg mleka je razkorak med cenami maščob in beljakovin največji doslej. Razmerje med cenami masla in PMP se je deset let gibalo okoli povprečja 1,4 (najmanj 0,8 in največ 1,7), od maja 2016 pa je naraslo na sedanjo raven, ki znaša okoli 4/1. Zaradi tega doslej največjega razkoraka med cenami masla in PMP prihaja do ponudb za javno intervencijo v okoliščinah, v katerih mobilizacija instrumentov varnostne mreže z vidika trga ni utemeljena.

Javna intervencija po fiksni ceni se bo ponovno izvedla v obdobju od marca 2018 do septembra 2018, kot je določeno v uredbi o skupni ureditvi trgov, in sicer v okviru količinske omejitve v višini 109 000 ton na leto.

Ker je veliko povpraševanje po masleni maščobi strukturni fenomen, kot ga ocenjujejo tržni strokovnjaki, bo PMP dejansko še naprej stranski proizvod z nižjo valorizacijo, razen če se pojavijo novi trgi. Po tem scenariju obstaja dejansko tveganje, da bo potreben odkup PMP v okviru javne intervencije od marca naslednjega leta. Če bi se to zgodilo, medtem ko so odkupne cene mleka na zadovoljivi ravni, bi se javna intervencija nedvomno oddaljila od svojega cilja zagotavljanja primernega življenjskega standarda kmetijske skupnosti.

Treba je torej najti rešitev, da se prepreči odkup PMP po fiksni ceni v letu 2018 brez utemeljitve z vidika trga. Zato bi bilo treba za javno intervencijo po fiksni ceni za leto 2018 določiti mejno vrednost nič. S tem bi se 1. marca 2018 začel razpisni postopek, ko se začne obdobje javne intervencije, v okviru katerega bi Komisija z glasovanjem v Odboru za skupno ureditev kmetijskih trgov za vsak primer posebej določila odkupne količine in ustrezne odkupne cene.

Za zagotovitev, da ima ukrep iz te uredbe takojšen učinek na trg in da se omogoči pravočasno obveščanje udeležencev na trgu pred začetkom naslednjega intervencijskega obdobja, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Za zagotovitev zaščite finančnih interesov Unije, zlasti pristojnosti Komisije, Evropskega urada za boj proti goljufijam, Računskega sodišča in izvedbene strukture programa PRIMA (struktura PRIMA-IS) za izvajanje revizij in preiskav v skladu z veljavno zakonodajo Unije, so v sporazumu izrecni sklici na ustrezne določbe Sklepa (EU) 2017/1324, pogodbenice pa so obvezane, da zagotovijo vso potrebno pomoč za zagotovitev njihovega izvajanja. Poleg tega prihodnji sporazum določa, da se morajo pogodbenice dogovoriti o podrobnih ureditvah za pomoč, saj so takšne ureditve bistvene za njihovo sodelovanje na podlagi tega sporazuma.

Pogajanja so se začela 26. junija 2017 in se uspešno zaključila 10. julija 2017, ko so predstavniki vseh prihodnjih pogodbenic parafirali besedilo osnutka sporazuma. Osnutek sporazuma, ki je priložen temu predlogu, je v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je izdal Svet. Zlasti določa, da so pogoji za sodelovanje Jordanije v programu PRIMA tisti iz Sklepa (EU) 2017/1324, s čimer se neposredno sklicuje na zakonodajni akt Unije.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Kot je predstavljeno tudi v poročilu o oceni učinka programa PRIMA, je odprtost programa PRIMA za sodelovanje tretjih držav, kot je Jordanija, v skladu s cilji mednarodnega sodelovanja na področju raziskav in inovacij, kakor je opisano v Sporočilu Komisije iz leta 2012 „Spodbujanje in usmerjanje mednarodnega sodelovanja EU na področju raziskav in inovacij: strateški pristop“ in okvirnem programu Obzorje 2020, ki spodbuja sodelovanje s tretjimi državami na področju znanosti, tehnologije in inovacij za reševanje svetovnih družbenih izzivov in podporo zunanji politiki Unije. Ta sporazum je skladen tudi z veljavnim Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi ter Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Vlado Hašemitske kraljevine Jordanije o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki zagotavljata okvir za sodelovanje Unije in Jordanije na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter spodbujata raziskovalne in razvojne dejavnosti na področjih skupnega interesa.
Ta spremenjeni predlog upošteva tudi izključno formalne in uredniške spremembe, ki jih je predlagala posvetovalna delovna skupina pravnih služb, kadar so se te štele kot utemeljene.

ex 9003 19 30 "okviri za očala in podobni izdelki iz navadnih kovin"

Ö ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Õ

Ö v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, Õ

ob upoštevanju naslednjega:

ê

(1)Uredba Sveta (ES) št. 673/2005 je bila večkrat bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati.

ê 673/2005 uv.izjava 1

(2)Organ za poravnavo sporov (OPS) Svetovne trgovinske organizacije (STO) je 27. januarja 2003 sprejel poročilo Prizivnega organa in poročilo Sosveta, ki je bilo potrjeno s poročilom Prizivnega organa, in ugotovil, da je Zakon o trajnem dampingu in izravnavi s subvencijami ("Continued Dumping and Subsidy Offset Act – CDSOA") neskladen z obveznostmi Združenih držav na podlagi sporazumov STO.

ê 673/2005 uv.izjava 2 (prilagojeno)

(3)Ker Združene države niso uskladile svoje zakonodaje z ustreznimi sporazumi, je Skupnost od OPS zahtevala pooblastilo za začasni preklic uporabe svojih tarifnih koncesij in povezanih obveznosti na podlagi Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 za Združene države. Združene države so ugovarjale stopnji začasnega preklica tarifnih koncesij in zadeva je bila predana v arbitražo.

ê 673/2005 uv.izjava 3

(4)Arbiter je 31. avgusta 2004 ugotovil, da je obseg razveljavitev ali omejitev, vsako leto povzročenih Skupnosti, enak 72 % CDSOA izdatkov v zvezi s protidampinškimi ali izravnalnimi dajatvami, plačanimi za uvoz iz Skupnosti za zadnje leto, za katero so bili takrat podatki na voljo, kakor so jih objavile oblasti Združenih držav. Arbiter je sklenil, da bi bil začasen preklic koncesij s strani Skupnosti ali drugih obveznosti v obliki naložitve dodatne uvozne dajatve nad obveznimi carinami za izdelke s seznama s poreklom iz Združenih držav, ki letno zajemajo skupno vrednost trgovine, ki ne presega zneska razveljavitve ali omejitve, skladna s pravili STO. OPS je 26. Novembra 2004 odobrila pooblastilo za začasen preklic uporabe tarifnih koncesij za Združene države in drugih obveznosti na podlagi GATT 1994 v skladu s sklepom arbitra.

ê 673/2005 uv.izjava 4 (prilagojeno)

(5)Izdatki CDSOA za zadnje leto, za katero so Ö bili Õ podatki Ö takrat Õ na voljo, se nanašajo na razdelitev protidampinških in izravnalnih dajatev, pobranih v proračunskem letu 2004 (1. oktober 2003 do 30. september 2004). Na podlagi podatkov, ki jih je objavila Carinska in mejna zaščita Združenih držav, je Ö bil Õ obseg razveljavitev ali omejitev, povzročenih Skupnosti, preračunan na 27,81 milijonov USD. Zato Ö je Õ Skupnost začasno preklicala uporabo svojih tarifnih koncesij v razmerju do Združenih držav v enakem znesku. Učinek dodatne 15 % ad valorem uvozne dajatve za letni uvoz izdelkov iz Priloge I s poreklom iz Združenih držav je predstavljal vrednost trgovanja, ki ni presegala 27,81 milijonov USD. Za te izdelke je Skupnost začasno preklicala uporabo svojih tarifnih koncesij za Združene države od 1. maja 2005.

ê 673/2005 uv.izjava 5 (prilagojeno)