Mnenje Evropskega odbora regij – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi

(2018/C 361/08)

Poročevalec: Mark WEINMEISTER (DE/EPP), državni sekretar za evropske zadeve dežele Hessen Referenčni dokument: Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) COM(2017) 753 final

I. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 2, pred uvodno izjavo 6 iz Direktive 1998/83/ES se doda nova uvodna izjava.

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR ker so minimalne zahteve za bistvene in preventivne minimalne standarde kakovosti, povezane z zdravjem, in vrednosti parametrov pitne vode potrebne za opredelitev minimalnih ciljev okoljske kakovosti, ki jih je treba doseči v povezavi z drugimi pravili in ukrepi na ravni EU, da bi lahko zagotovili in spodbujali trajnostno porabo pitne vode. Sem sodijo zlasti ustrezni ukrepi za varstvo voda, ki zagotavljajo ohranjanje čistoče površinskih voda in podtalnice;

Obrazložitev

Ta uvodna izjava vključuje nekatere dele besedila uvodnih izjav 5 in 8, ki sta bili črtani. Izredno pomembno je, da se z določitvijo okoljskih standardov kakovosti v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ in previdnostnim načelom obvladajo posledice onesnaževanja okolja, npr. odpadnih voda ter emisij v industriji in kmetijstvu, ki lahko v različnem obsegu vplivajo na kakovost vodnih teles. Navsezadnje bo stopnja te onesnaženosti odvisna tudi od tega, v kolikšni meri bo treba kratko- do dolgoročno zagotavljati kakovost pitne vode. Ravnanje z viri pitne vode, ki daje prednost rešitvam „na koncu verige“, iz zdravstvenih razlogov ni sprejemljivo. Zagotavljanje pitne vode zahteva ustrezne strategije in ukrepe na različnih področjih varstva okolja, kar je v skladu z določbami iz člena 7. Ocena vrednosti parametrov z vidika zdravja, ki jo je izvedla Svetovna zdravstvena organizacija, temelji na preventivnem pristopu k zdravju (glej tudi novo uvodno izjavo 16 – črtanje člena 9 Direktive 98/83/ES). Z določitvijo parametrov je za določen čas zagotovljena oskrba s pitno vodo brez škodljivih posledic za zdravje. Novi člen 12 to zaščito odpravlja.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 5

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo je opravil natančen pregled seznama parametrov in vrednosti parametrov iz Direktive 98/83/ES, da bi ugotovil, če ga je treba posodobiti zaradi tehničnega in znanstvenega napredka. Rezultati navedenega pregleda so pokazali, da bi bilo treba nadzorovati enterične patogene in Legionello, dodati šest kemijskih parametrov ali skupin parametrov, tri reprezentativne spojine, ki so endokrini motilci, pa bi se morale upoštevati s previdnostnimi referenčnimi vrednostmi. Za tri nove parametre bi bilo treba ob upoštevanju previdnostnega načela določiti vrednosti parametrov, ki so strožje od vrednosti, ki jih je predlagala Svetovna zdravstvena organizacija, vendar še vedno izvedljive. Za svinec je Svetovna zdravstvena organizacija ugotovila, da bi morale biti koncentracije tako nizke, kot je razumno izvedljivo, medtem ko vrednosti kroma še vedno ocenjuje; zato bi se za oba parametra moralo uporabiti prehodno obdobje desetih let, preden začnejo veljati strožje vrednosti. Regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo je opravil natančen pregled seznama parametrov in vrednosti parametrov iz Direktive 98/83/ES, da bi ugotovil, če ga je treba posodobiti zaradi tehničnega in znanstvenega napredka. Rezultati navedenega pregleda so pokazali, da bi bilo treba nadzorovati enterične patogene in Legionello, dodati devet kemijskih parametrov ali skupin parametrov, od tega tri reprezentativne spojine, ki so endokrini motilci, pri čemer je treba upoštevati priporočene smernice Svetovne zdravstvene organizacije. Za svinec je Svetovna zdravstvena organizacija ugotovila, da bi morale biti koncentracije tako nizke, kot je razumno izvedljivo, medtem ko vrednosti kroma še vedno ocenjuje; zato bi se za oba parametra moralo uporabiti prehodno obdobje desetih let, preden začnejo veljati strožje vrednosti.

Obrazložitev

V dokumentu Komisije pojem „previdnostne referenčne vrednosti“ ni opredeljen. Komisija poleg tega v poglavju 5 pod alinejo Podrobna razlaga o tem, kako so se upoštevala priporočila Svetovne zdravstvene organizacije o parametrih in vrednostih parametrov za predlog navaja, da po mnenju Svetovne zdravstvene organizacije trenutno za tri endokrine motilce ni dokazov o tveganjih za zdravje zaradi pitne vode in da takšna tveganja tudi niso verjetna. Komisija je za te tri snovi določila višino koncentracij na način, ki ni pregleden in z znanstvenega vidika ni utemeljen. Zato je priporočljivo – in dovolj utemeljeno z vidika zahtev za zaščito zdravja (pitna voda) – priporočene vrednosti Svetovne zdravstvene organizacije upoštevati kot vrednosti parametrov.

Predlog spremembe 3

Za uvodno izjavo 5 se deloma dodata prejšnji uvodni izjavi 13 in 16 iz Direktive 1998/83/ES.

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR ker vrednosti parametrov temeljijo na razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in praviloma na smernicah za kakovost pitne vode Svetovne zdravstvene organizacije; ker upoštevajo tudi previdnostno načelo in tako zagotavljajo visoko raven varovanja zdravja;

Obrazložitev

Zaradi jasnosti navedb o vrednostih parametrov je treba ohraniti besedilo iz uvodnih izjav 13 in 16 Direktive 1998/83/ES. V zvezi s členom 18 (Pregled prilog) je treba nedvoumno navesti, da vrednosti parametrov temeljijo na razpoložljivih znanstvenih spoznanjih in previdnostnem načelu. To je povezano tudi z novim členom 12(3), ki določa, da morajo države članice v prihodnje vsako neskladnost z vrednostmi parametrov samodejno šteti kot potencialno nevarnost za zdravje ljudi. Kot je navedeno že pri predlogu spremembe 1, ocena vrednosti parametrov z vidika zdravja, ki jo je izvedla Svetovna zdravstvena organizacija, temelji na preventivnem pristopu k zdravju (glej tudi novo uvodno izjavo 16 – črtanje člena 9 Direktive 98/83/ES) in ne na pristopu, po katerem se odpravlja neposredna potencialna nevarnost. To pa je v nasprotju s pristopom Svetovne zdravstvene organizacije.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 9

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Ocena nevarnosti bi morala biti namenjena zmanjšanju stopnje čiščenja, ki se zahteva za proizvodnjo vode, namenjene za prehrano ljudi, na primer z zmanjšanjem pritiskov, ki povzročajo onesnaževanje vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi. V ta namen bi morale države članice opredeliti nevarnosti in možne vire onesnaževanja, ki so povezani s temi vodnimi telesi, ter spremljati onesnaževala, ki so jih opredelile kot pomembna, na primer zaradi opredeljenih nevarnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ali zdravila, opredeljeni v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta), zaradi njihove naravne prisotnosti na območju odvzema (npr. arzen) ali zaradi informacij dobaviteljev vode (npr. nenadno povečanje določenega parametra v surovi vodi). Ti parametri bi se morali uporabiti kot označevalci, ki spodbudijo ukrepanje pristojnih organov, da bi se zmanjšal pritisk na vodna telesa, kot so preprečevalni ali blažilni ukrepi (vključno z raziskavami, namenjenimi razumevanju učinkov na zdravje, kadar je to potrebno), da bi se zaščitila navedena vodna telesa in obravnaval vir onesnaževanja, v sodelovanju z dobavitelji vode in zainteresiranimi stranmi. Ocena nevarnosti bi morala biti namenjena zmanjšanju stopnje čiščenja, ki se zahteva za proizvodnjo vode, namenjene za prehrano ljudi, na primer z zmanjšanjem pritiskov, ki povzročajo onesnaževanje vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi. V ta namen bi morale države članice opredeliti nevarnosti in možne vire onesnaževanja, ki so povezani s temi vodnimi telesi, ter spremljati onesnaževala, ki so jih opredelile kot pomembna, na primer zaradi opredeljenih nevarnosti (npr. mikroplastika (delci z visoko vsebnostjo polimera v velikosti od 1 nm do 5 mm), vsebnost nitratov, pesticidi ali zdravila, opredeljeni v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta), zaradi njihove naravne prisotnosti na območju odvzema (npr. arzen) ali zaradi informacij dobaviteljev vode (npr. nenadno povečanje določenega parametra v surovi vodi). Ti parametri bi se morali uporabiti kot označevalci, ki spodbudijo ukrepanje pristojnih organov, da bi se zmanjšal pritisk na vodna telesa, kot so preprečevalni ali blažilni ukrepi (vključno z raziskavami, namenjenimi razumevanju učinkov na zdravje, kadar je to potrebno), da bi se zaščitila navedena vodna telesa in obravnaval vir onesnaževanja, v sodelovanju z dobavitelji vode in zainteresiranimi stranmi. Zato bi morale države članice v zakonodaji in predpisih predvideti določbe, s katerimi bi spodbudile lokalne in regionalne oblasti ter izvajalce storitev za rabo vode k temu, da se opremijo z instrumenti za preverjanje učinkov svojih naložbenih izbir. Učinki odvzema vode in pritiska izpustov na vodna telesa bi morali biti glavni referenčni kazalniki za pripravo enotnih modelov okoljskega predvidevanja in upravljanja, s katerimi bi lahko opredelili najboljše pogoje ne le za socialno in ekonomsko, temveč tudi za okoljsko trajnost posegov v omrežja in infrastrukturo za zagotavljanje ustreznih storitev za rabo vode, prilagojenih socialno-ekonomskim dejavnostim posameznega ozemlja.

Obrazložitev

Mikroplastika je velik vir onesnaževanja, ki bi ga države članice morale nadzorovati. V tem predlogu spremembe je uporabljena opredelitev švedskega urada za varstvo okolja. Poleg tega priporočamo uporabo pojma „vsebnost nitratov“, saj je v skladu s kemijskimi pojmi pravilno samo nitrat, v tem besedilu pa je mišljena vsebnost.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 11

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Vrednosti parametrov, ki se uporabljajo za oceno kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, morajo ustrezati na mestih, kjer je voda, namenjena za prehrano ljudi, dostopna uporabnikom. Vrednosti parametrov, ki se uporabljajo za oceno kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, morajo ustrezati na mestih, kjer je voda, namenjena za prehrano ljudi, dostopna uporabnikom. Vendar na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi, lahko vpliva hišno vodovodno omrežje. Svetovna zdravstvena organizacija ugotavlja, da v Uniji med vsemi patogeni, ki se prenašajo po vodi, največje zdravstveno breme predstavlja Legionella. Prenaša se z vdihovanjem prek sistemov za toplo vodo, na primer med prhanjem. Zato je jasno povezana s hišnim vodovodnim omrežjem. Ker bi uvedba enostranske obveznosti spremljanja prisotnosti tega patogena v vseh zasebnih in javnih prostorih povzročila nerazumno visoke stroške, je zato ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu primernejša za rešitev tega problema. Poleg tega bi morala biti v okviru ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu obravnavana tudi možna tveganja, ki izhajajo iz proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi morala tako med drugim vključevati usmeritev spremljanja na prednostne prostore, oceno tveganj, ki izhajajo iz hišnega vodovodnega omrežja ter z njim povezanih proizvodov in materialov, kot tudi preverjanje lastnosti gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, na podlagi njihove izjave o lastnostih v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Izjavi o lastnostih bi bilo treba priložiti tudi informacije iz členov 31 in 33 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta. Na podlagi te ocene bi morale države članice sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi med drugim zagotovile, da so v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije vzpostavljeni ustrezni nadzorni ukrepi in ukrepi upravljanja (npr. v primeru izbruhov) ter da migracija z gradbenih proizvodov ne ogroža zdravja ljudi. Vendar, brez poseganja v Uredbo (EU) št. 305/2011, kadar bi ti ukrepi pomenili omejitve prostega pretoka proizvodov in materialov v Uniji, bi morale biti te omejitve ustrezno utemeljene in strogo sorazmerne ter ne bi smele biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami. Vendar na kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi, lahko vpliva hišno vodovodno omrežje. Svetovna zdravstvena organizacija ugotavlja, da v Uniji med vsemi patogeni, ki se prenašajo po vodi, največje zdravstveno breme predstavlja Legionella. Prenaša se z vdihovanjem prek sistemov za toplo vodo, na primer med prhanjem. Zato je jasno povezana s hišnim vodovodnim omrežjem. Ker bi uvedba enostranske obveznosti spremljanja prisotnosti tega patogena v vseh zasebnih in javnih prostorih povzročila nerazumno visoke stroške, je zato ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu primernejša za rešitev tega problema. Poleg tega bi morala biti v okviru ocene tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu obravnavana tudi možna tveganja, ki izhajajo iz proizvodov in materialov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu bi morala tako med drugim vključevati usmeritev spremljanja na prednostne prostore, oceno tveganj, ki izhajajo iz hišnega vodovodnega omrežja ter z njim povezanih proizvodov in materialov, kot tudi preverjanje snovi, ki se s proizvodi in materiali sproščajo v pitno vodo .

Obrazložitev

Priporočamo, naj se ocena snovi, ki se s proizvodi in materiali sproščajo v pitno vodo, ne ureja z Uredbo (EU) št. 305/2011 (uredba o gradbenih proizvodih). Merila in vrednosti parametrov za prehajanje snovi iz gradbenih proizvodov v pitno vodo so zahteve, pomembne za zdravje, in v skladu z uredbo o gradbenih proizvodih doslej ni bilo usklajenih standardov glede meril preverjanja in vsebnosti, povezanih z zahtevami za zaščito zdravja, razen izjav o lastnostih. Teh izjav za stopnje in razrede ravno za proizvajalce ni mogoče pripraviti in predložiti. Poleg tega iz morebitne oznake CE oziroma te oznake na gradbenih proizvodih, ki so bili dani na trg, ni razvidno, ali izjava o lastnostih (npr. o mehanski trdnosti) dokazuje tudi, da zaradi prehajanja snovi v pitno vodo ni nevarnosti za zdravje človeka. Tudi drugi materiali, ne le gradbeni produkti, lahko sproščajo snovi v vodo. Uredba o gradbenih proizvodih je torej le deloma primerna; vse materiale bi bilo treba preverjati in regulirati. Preverjene informacije o prehajanju snovi iz proizvodov v pitno vodo pa so na voljo na podlagi sistema, o katerem so se dogovorile štiri države članice in ki je preverjena in formalna podlaga za uvedbo enotne vseevropske sheme preverjanja in ocenjevanja materialov in proizvodov, ki pridejo v stik s pitno vodo. Prizadevati si je treba, da bodo te higienske zahteve in druge s tem povezane neposredne zahteve v prihodnje vključene v direktivo EU o pitni vodi. Štiri države, ki sodelujejo pri omenjenem sistemu, so Nemčija, Francija, Nizozemska in Združeno kraljestvo. Glej tudi predloga sprememb 13 in 14 k členu 10(1)(c).

Predlog spremembe 6

Uvodna izjava 12

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Določbe Direktive 98/83/ES o zagotavljanju kakovosti obdelave, opreme in materialov niso bile uspešne pri obravnavanju ovir na notranjem trgu, kar zadeva prosti pretok gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi. Še vedno veljajo nacionalne odobritve proizvodov z različnimi zahtevami v posameznih državah članicah. Zato je trženje proizvodov po celotni Uniji za proizvajalce težavno in drago. Odprava tehničnih ovir se lahko uspešno doseže samo z oblikovanjem harmoniziranih tehničnih specifikacij za gradbene proizvode, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011. Navedena uredba omogoča razvoj evropskih standardov za harmonizacijo metod ocenjevanja gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ter določitev mejnih vrednosti in razredov v skladu z ravnijo lastnosti bistvene značilnosti. V ta namen je bila v delovni program na področju standardizacije za leto 2017 vključena zahteva za standardizacijo, ki zahteva standardizacijo na področju higiene in varnosti za proizvode in materiale, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011, standard pa naj bi bil izdan do leta 2018. Objava tega harmoniziranega standarda v Uradnem listu Evropske unije bo zagotovila razumno sprejemanje odločitev za dajanje varnih gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, na trg ali omogočanje njihove dostopnosti na trgu. Posledično bi bilo treba določbe o opremi in materialih, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, črtati, delno nadomestiti z določbami v zvezi z oceno tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu in dopolniti z ustreznimi harmoniziranimi standardi v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011.

Obrazložitev

Ker Uredba (EU) št. 305/2011 ne usklajuje osnovnih zahtev glede higiene in zdravja (Priloga I, točka 3(e)) za proizvode, proizvodne standarde in standarde preverjanja in torej ne določa usklajenih zahtev glede snovi, ki se sproščajo v pitno vodo, lahko trdimo, da za preprečitev tveganja za zdravje ljudi ni treba uporabljati določb te uredbe (glej tudi člen 10(1)(c). Pretekla prizadevanja za uskladitev standardov na tem področju niso bila uspešna. Za rešitev tega problema priporočamo, da se higienske zahteve neposredno vključijo v direktivo EU o pitni vodi. Glej tudi predloga sprememb 13 in 14 k členu 10(1)(c).

Predlog spremembe 7

Uvodna izjava 15

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR V primeru neizpolnjevanja zahtev te direktive bi morala zadevna država članica takoj raziskati vzrok in zagotoviti, da se čimprej izvedejo potrebni sanacijski ukrepi za ponovno vzpostavitev kakovosti vode. V primerih, ko oskrba z vodo predstavlja možno nevarnost za zdravje ljudi, bi bilo treba oskrbo s tako vodo prepovedati ali omejiti njeno uporabo. Poleg tega je treba pojasniti, da bi morale države članice neizpolnjevanje minimalnih zahtev za vrednosti, povezane z mikrobiološkimi in kemijskimi parametri, samodejno šteti kot možno nevarnost za zdravje ljudi. V primeru potrebe po sanacijskem ukrepu za ponovno vzpostavitev kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 191(2) Pogodbe, bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki urejajo problem pri viru. V primeru neizpolnjevanja zahtev te direktive bi morala zadevna država članica takoj raziskati vzrok in zagotoviti, da se čimprej izvedejo potrebni sanacijski ukrepi za ponovno vzpostavitev kakovosti vode. V primerih, ko oskrba z vodo predstavlja možno nevarnost za zdravje ljudi, bi bilo treba oskrbo s tako vodo prepovedati ali omejiti njeno uporabo. Poleg tega je treba pojasniti, da lahko države članice neizpolnjevanje minimalnih zahtev za vrednosti, povezane z mikrobiološkimi in kemijskimi parametri, v posameznih primerih štejejo kot možno nevarnost za zdravje ljudi. V primeru potrebe po sanacijskem ukrepu za ponovno vzpostavitev kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 191(2) Pogodbe, bi bilo treba dati prednost ukrepom, ki urejajo problem pri viru.

Obrazložitev

Ni priporočljivo, da bi se prekoračitve vrednosti parametrov samodejno štele kot možna nevarnost za zdravje ljudi. Kajti kot je že navedeno pri predlogu spremembe 1, ocena vrednosti parametrov z vidika zdravja, ki jo je izvedla Svetovna zdravstvena organizacija, temelji na preventivnem pristopu k zdravju (glej tudi novo uvodno izjavo 16 – črtanje člena 9 Direktive 98/83/ES), in ne na pristopu, po katerem se odpravlja neposredna potencialna nevarnost, kar je samo po sebi nasprotje. Poleg tega lahko to povzroči težave v komunikaciji s potrošnikom, zbuja vse večji strah in zmanjšuje zaupanje, kar lahko v prihodnje poveča porabo ustekleničene vode. To bi bilo v nasprotju s ciljem predloga direktive. Predlagamo ponovno vključitev člena 9 (Odstopanja) Direktive 98/83/ES.

Predlog spremembe 8

Člen 2(3), (4), (5), (6) in (9)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 3. „dobavitelj vode“ pomeni subjekt, ki dobavi v povprečju najmanj 10 m3 vode, namenjene za prehrano ljudi, na dan; 3. „dobavitelj vode“ pomeni jasno opredeljen subjekt, ki dobavi v povprečju najmanj 10 m3 vode, namenjene za prehrano ljudi, na dan; 4. „mali dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi manj kot 500 m3 vode ali oskrbuje manj kot 5 000 oseb; 4. „mali dobavitelj vode“ pomeni jasno opredeljenega dobavitelja vode, ki na dan dobavi manj kot 500 m3 vode ali oskrbuje manj kot 50 000 oseb; 5. „ veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 500 m3 vode ali oskrbuje najmanj 5 000 oseb; 5. „ srednje veliki dobavitelj vode“ pomeni jasno opredeljenega dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 500 m3 vode ali oskrbuje najmanj 50 000 in do 500 000 oseb; 6. „zelo veliki dobavitelj vode“ pomeni dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 5 000 m3 vode ali oskrbuje najmanj 50 000 oseb; 6. „veliki dobavitelj vode“ pomeni jasno opredeljenega dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 1 250 m3 vode ali oskrbuje najmanj 500 000 in do 1 500 000 oseb; 7. „prednostni prostori“ pomeni velike prostore z več uporabniki, ki so potencialno izpostavljeni tveganjem, povezanim z vodo, kot so bolnišnice, zdravstvene ustanove, zgradbe z nastanitvenimi zmogljivostmi, kazenske ustanove in površine za taborjenje, kakor jih opredelijo države članice; 7. „zelo veliki dobavitelj vode“ pomeni jasno opredeljenega dobavitelja vode, ki na dan dobavi najmanj 5 000 m3 vode ali oskrbuje najmanj 1 500 000 oseb; 8. „ranljive in marginalizirane skupine“ pomeni osebe, ki so izključene iz družbe zaradi diskriminacije ali pomanjkljivega dostopa do pravic, virov ali priložnosti in so bolj izpostavljene številnim potencialnim tveganjem, povezanim z zdravjem, varnostjo, pomanjkanjem izobrazbe, vključenostjo v škodljive prakse, ali drugim tveganjem kot preostali del družbe. 8. „prednostni prostori“ pomeni velike prostore z več uporabniki, ki so potencialno izpostavljeni tveganjem, povezanim z vodo, kot so bolnišnice, zdravstvene ustanove, zgradbe z nastanitvenimi zmogljivostmi, kazenske ustanove in površine za taborjenje, kakor jih opredelijo države članice; 9. „ranljive in marginalizirane skupine“ pomeni osebe, ki so izključene iz družbe zaradi diskriminacije ali pomanjkljivega dostopa do pravic, virov ali priložnosti in so bolj izpostavljene številnim potencialnim tveganjem, povezanim z zdravjem, varnostjo, pomanjkanjem izobrazbe, vključenostjo v škodljive prakse, ali drugim tveganjem kot preostali del družbe. 10. individualni vir oskrbe, ki zagotavlja v povprečju manj kot 10 m3 vode na dan ali oskrbuje manj kot 50 oseb, razen če se voda ne uporablja kot del gospodarske ali javne dejavnosti.

Obrazložitev

Pri velikih dobaviteljih je treba uvesti vmesno kategorijo (za od 500 000 do 1 500 000 oseb). Priporočljivo je, da bi člen 2(3) do (6) zajemal vire oskrbe z vodo, ki predstavljajo enovito in s tem jasno opredeljeno enoto za oskrbo. Tukaj namreč niso mišljeni razpršeni in nepovezani viri posameznega podjetja. Člen 3(2)(b) opredeljuje vire, ki zagotavljajo manj kot 10 m3 vode na dan ali oskrbujejo manj kot 50 oseb. Zaradi popolnosti je treba to opredelitev vključiti v člen 2.

Predlog spremembe 9

Člen 5(1)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice določijo vrednosti za parametre, navedene v Prilogi I, ki veljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in ne smejo biti manj stroge od vrednosti iz navedene priloge. Države članice določijo vrednosti za parametre, navedene v Prilogi I, ki veljajo za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in ne smejo biti manj stroge od vrednosti iz navedene priloge. Vrednosti za indikatorske parametre, navedene v delu C Priloge I, se lahko uporabijo kot okvirna referenca samo zaradi upoštevanja zahtev iz člena 12.

Obrazložitev

Indikatorski parametri, navedeni v delu C Priloge I Direktive 1998/83/ES, so v predlogu direktive črtani z obrazložitvijo, da za zdravje niso pomembni. Toda vonj in okus bi bilo treba šteti med higienske zahteve za kakovost vode, ki vplivajo na navade pitja vode.

Predlog spremembe 10

Člen 7(1)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice zagotovijo, da se pri dobavi, čiščenju in distribuciji vode, namenjene za prehrano ljudi, uporabi pristop, ki temelji na tveganju in ga sestavljajo naslednji elementi: Države članice zagotovijo, da se pri dobavi, čiščenju in distribuciji vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti pitne vode ter evropskim standardom EN 15975-2 uporabi primeren, sorazmeren in lokalno ustrezen pristop, ki temelji na tveganju in ga sestavljajo naslednji elementi: (a) ocena nevarnosti vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 8; (a) ocena nevarnosti vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem vode, namenjene za prehrano ljudi, v skladu s členom 8; (b) ocena tveganja pri oskrbi, ki jo izvedejo dobavitelji vode za namene spremljanja kakovosti vode, ki jo dobavljajo, v skladu s členom 9 in delom C Priloge II; (b) ocena tveganja pri oskrbi, ki jo izvedejo dobavitelji vode za namene spremljanja kakovosti vode, ki jo dobavljajo, v skladu s členom 9 in delom C Priloge II; (c) ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu v skladu s členom 10. (c) ocena tveganja pri distribuciji v gospodinjstvu v skladu s členom 10. Države članice zagotovijo jasno in uravnoteženo delitev odgovornosti za oceno nevarnosti in tveganj pri oskrbi z vodo, pri čemer upoštevajo nacionalne institucionalne in pravne okvire ter načelo subsidiarnosti.

Obrazložitev

Za zagotovitev, da se bo v skladu s priznanimi mednarodnimi postopki uporabljal pristop, ki temelji na tveganju, bi bilo treba navesti standarde, ki morajo biti podlaga za ta pristop, namreč smernice Svetovne zdravstvene organizacije z načrtom varne oskrbe z vodo in evropski standard EN 15975-2 (zanesljivost oskrbe s pitno vodo – smernice za obvladovanje tveganja in krizno vodenje).

Vodilno načelo pristopa, ki temelji na tveganju, bi morala biti sorazmernost. Da se preprečijo dodatni gospodarski in tehnični stroški, bi morali biti parametri primerni in prilagojeni lokalnim okoliščinam. Ni dokazov, da bodo predlagane pogoste kontrole in parametri pripeljali do višje ravni varovanja zdravja.

Evropska komisija uvaja analize prispevnih območij, proizvodnje in distribucije pitne vode ter hišnih napeljav, ki temeljijo na tveganju, državam članicam pa omogoča, da to dopolnijo. Delitev odgovornosti je treba še pojasniti, zlasti kar zadeva vlogo družb za oskrbo s pitno vodo.

Predlog spremembe 11

Člen 8(1)(d)(iv)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR druga ustrezna onesnaževala, kot je mikroplastika , ali onesnaževala, značilna za povodje, ki so jih države članice določile na podlagi pregleda vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacij o pomembnih obremenitvah, zbranih v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi. druga ustrezna onesnaževala, kot je mikroplastika (delci z visoko vsebnostjo polimera v velikosti od 1 nm do 5 mm) , ali onesnaževala, značilna za povodje, ki so jih države članice določile na podlagi pregleda vplivov človekovega delovanja, ki je bil opravljen v skladu s členom 5 Direktive 2000/60/ES, in informacij o pomembnih obremenitvah, zbranih v skladu s točko 1.4 Priloge II k navedeni direktivi.

Obrazložitev

Mikroplastika je velik vir onesnaževanja, ki bi ga države članice morale nadzorovati. V tem predlogu spremembe je uporabljena opredelitev švedskega urada za varstvo okolja.

Predlog spremembe 12

Člen 8(4)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR V primerih, ko se dobavitelju vode dovoli zmanjšanje pogostnosti spremljanja iz odstavka 2 (b), države članice še naprej redno spremljajo navedene parametre v vodnem telesu, zajetem z oceno nevarnosti. V primerih, ko se dobavitelju vode dovoli zmanjšanje pogostnosti spremljanja iz odstavka 3 (b), države članice še naprej redno spremljajo navedene parametre v vodnem telesu, zajetem z oceno nevarnosti.

Obrazložitev

Sklic je treba popraviti: nanaša se na odstavek 3(b).

Predlog spremembe 13

člen 10(1)(c)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR preverjanje, če so lastnosti gradbenih proizvodov, ki so v stiku z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ustrezne glede na bistvene značilnosti, povezane z osnovnimi zahtevami za gradbene objekte iz točke 3(e) Priloge I k Uredbi (EU) št. 305/2011.

Obrazložitev

Priporočamo črtanje tega besedila, saj Uredba (EU) št. 305/2011 ne usklajuje osnovnih zahtev glede higiene in zdravja (točka 3(e) Priloge I) za proizvode, proizvodne standarde in standarde preverjanja, in torej ne določa usklajenih zahtev glede snovi, ki se sproščajo v pitno vodo, zato za preprečitev tveganja za zdravje človeka uporaba določb te uredbe ni potrebna in utemeljena. Glej tudi predloga sprememb 5 in 6.

Predlog spremembe 14

člen 10(2)(c)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR v sodelovanju z dobavitelji vode sprejmejo druge ukrepe, kot so ustrezne metode obdelave za spremembo narave ali lastnosti vode pred dobavo, da se odpravi ali zmanjša tveganje zaradi neizpolnjevanja vrednosti parametrov po dobavi;

Obrazložitev

Ukrep, s katerim dobavitelji pri oskrbi gospodinjstev vodo pred dobavo tako spremenijo, da so upoštevane vrednosti parametrov iz dela C Priloge I, ni izvedljiv. Namesto tega je treba sisteme oskrbe gospodinjstev tehnično in fizično zasnovati in jih upravljati tako, da bodo te vrednosti izpolnjene.

Predlog spremembe 15

člen 10(2)(d)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR ustrezno obvestijo potrošnike in jim svetujejo glede pogojev za zaužitje in uporabo vode ter glede možnih ukrepov za preprečitev ponovne pojavitve tveganja; ustrezno obvestijo potrošnike in jim svetujejo glede pogojev za zaužitje in uporabo vode ter glede možnih ukrepov za preprečitev ponovne pojavitve tveganja za neskladnost z vrednostmi parametrov ;

Obrazložitev

Obrazložitev, na kaj se nanaša tveganje.

Predlog spremembe 16

člen 12(3)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Ne glede na to, ali so bile dosežene vrednosti parametra ali ne, države članice zagotovijo, da se vsaka oskrba z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki predstavlja možno nevarnost za zdravje ljudi, prepove ali omeji njena uporaba in da se sprejmejo vsi drugi sanacijski ukrepi, ki so potrebni za varovanje zdravja ljudi. Ne glede na to, ali so bile dosežene vrednosti parametra ali ne, države članice zagotovijo, da se vsaka oskrba z vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki predstavlja možno nevarnost za zdravje ljudi, prepove ali omeji njena uporaba in da se sprejmejo vsi drugi sanacijski ukrepi, ki so potrebni za varovanje zdravja ljudi. Države članice vsakršno neizpolnjevanje minimalnih zahtev za vrednosti parametrov iz delov A in B Priloge I samodejno štejejo kot možno nevarnost za zdravje ljudi.

Obrazložitev

Vsakršno neizpolnjevanje minimalnih zahtev za vrednosti parametrov samodejno šteti kot možno nevarnost (na primer ena sama koliformna bakterija, motnost ali na primer 10-odstotna prekoračitev kemičnega parametra) pomeni pretirano urejanje s predpisi. Prvič, ocena vrednosti parametrov z vidika zdravja, ki jo je izvedla Svetovna zdravstvena organizacija, temelji na preventivnem pristopu k zdravju (glej tudi novo uvodno izjavo 16 – črtanje člena 9 Direktive 98/83/ES) in ne na pristopu, po katerem se odpravlja neposredna potencialna nevarnost. To je v nasprotju s pristopom Svetovne zdravstvene organizacije. Drugič, koliformne bakterije in motnost na primer so kazalniki morebitne onesnaženosti zaradi dekantiranja. Upoštevati je treba, da je treba o vsakem neskladju z vrednostmi parametrov obvestiti potrošnike, kar bo med njimi po vsej verjetnosti zbudilo negotovost in strah. Izgubili bodo zaupanje v pitno vodo, s tem pa se lahko poveča poraba ustekleničene vode. To pa je v nasprotju s temeljnimi cilji direktive. Hkrati je treba upoštevati, da v posameznih primerih ni vedno možno takoj sprejeti ukrepov, na primer iz tehničnih razlogov (glej predlog spremembe 17 glede ponovne vključitve člena 9 (Odstopanja) Direktive 98/83/ES).

Predlog spremembe 17

Za členom 12 se doda nov člen o odstopanjih.

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen xx – Odstopanja (člen 9 Direktive 1998/83/ES) 1. Države članice lahko dovolijo odstopanja od vrednosti parametrov, določenih v delu B Priloge I, ali določenih s členom 5(2), do največje vrednosti, ki jo določijo tako, da nobeno odstopanje ne predstavlja možne nevarnosti za zdravje ljudi in pod pogojem, da oskrbe vode, namenjene za prehrano ljudi na določenem območju, ni mogoče vzdrževati na drug sprejemljiv način. Odstopanja se omejijo na čim krajše časovno obdobje in ne smejo presegati treh let; proti koncu časovnega obdobja se preveri, ali je bil dosežen zadosten napredek. Če namerava država članica dovoliti drugo odstopanje, sporoči Komisiji preveritev, skupaj z razlogi za svojo odločitev o drugem odstopanju. Tako drugo odstopanje ne sme presegati treh let. 2. V izjemnih okoliščinah lahko država članica zaprosi Komisijo za tretje odstopanje za obdobje, ki ne presega treh let. Komisija v treh mesecih odloči o vsaki taki zahtevi. 3. Vsako odstopanje, odobreno v skladu z odstavkoma 1 ali 2, mora navajati naslednje: a) razloge za odstopanje; b) zadeven parameter, predhodne ustrezne rezultate spremljanja stanja ter najvišjo dovoljeno vrednost pri odstopanju; c) zemljepisno območje, količino dobavljene vode, zadevno prebivalstvo in ali bo prizadeto kako podjetje za proizvodnjo hrane; d) ustrezen program spremljanja stanja s povečano pogostnostjo spremljanja, kjer je potrebno; e) povzetek načrta za potrebno sanacijsko ukrepanje vključno z roki ter oceno stroškov in ukrepov za preverjanje; f) zahtevano trajanje odstopanja. 4. Če pristojni organi menijo, da je neskladnost z vrednostmi parametrov nepomembna, ter če ukrepanje v skladu s členom 12(2) zadostuje za odstranitev problema v 30 dneh, ni treba uporabiti zahtev odstavka 3. V tem primeru določijo pristojni ali drugi ustrezni organi samo najvišjo dovoljeno vrednost za ustrezen parameter ter rok za odstranitev problema. 5. Če je prišlo do neskladnosti ene od vrednosti parametrov za določeno vodno oskrbo za skupno več kot 30 dni v predhodnih 12 mesecih, ni več mogoče uporabiti odstavka 4. 6. Vsaka država članica, ki uveljavlja odstopanja, predvidena v tem členu, zagotovi, da je prebivalstvo, ki je prizadeto zaradi odstopanja, takoj ustrezno obveščeno o odstopanju in o pogojih urejanja. Poleg tega države članice, kjer je treba, zagotovijo, da se svetuje posebnim skupinam prebivalstva, za katere bi lahko odstopanje predstavljalo posebno tveganje. Te obveznosti se ne uporabijo v okoliščinah, opisanih v členu 4, razen če se pristojni organi drugače odločijo. 7. Z izjemo odstopanj, odobrenih v skladu z odstavkom 4, država članica v dveh mesecih obvesti Komisijo o vsakem odstopanju v zvezi s posamezno oskrbo vode, ki presega povprečno 500 m3 na dan ali oskrbuje več kot 5 000 oseb, vključno s podatki, opredeljenimi v odstavku 3. 8. Ta člen se ne uporablja za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, ki se ponuja v prodajo v steklenicah ali posodah.

Obrazložitev

Če neskladnost z vrednostmi parametrov ne pomeni potencialnega tveganja za zdravje, priporočamo ponovno vključitev pravil iz člena 9 Direktive 1998/83/ES (Odstopanja). Vsaka neskladnost namreč ne pomeni takojšnjega tveganja za zdravje in ocena vrednosti parametrov z vidika zdravja, ki jo je izvedla Svetovna zdravstvena organizacija, temelji na preventivnem pristopu k zdravju (glej tudi novo uvodno izjavo 16 – črtanje člena 9 Direktive 98/83/ES).

Predlog spremembe 18

Člen 13

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Dostop do vode, namenjene za prehrano ljudi Dostop do vode, namenjene za prehrano ljudi 1. Brez poseganja v člen 9 Direktive 2000/60/ES države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in spodbujanje njene uporabe na svojem ozemlju. To vključuje vse naslednje ukrepe: 1. Brez poseganja v člen 9 Direktive 2000/60/ES države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in spodbujanje njene uporabe na svojem ozemlju. To – ob upoštevanju geografske oddaljenosti podeželskih in otoških skupnosti – vključuje vse naslednje ukrepe: (a) opredelitev oseb, ki nimajo dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in razlogov za pomanjkanje dostopa (kot je pripadnost ranljivi in marginalizirani skupini), ocena možnosti za izboljšanje dostopa teh oseb in njihovo seznanjanje z možnostmi priključitve na distribucijsko omrežje ali drugimi načini dostopa do takšne vode; (a) opredelitev oseb, ki nimajo dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, in razlogov za pomanjkanje dostopa (kot je pripadnost ranljivi in marginalizirani skupini), ocena možnosti za izboljšanje dostopa teh oseb in njihovo seznanjanje z možnostmi priključitve na distribucijsko omrežje ali drugimi načini dostopa do takšne vode; (b) namestitev in vzdrževanje zunanje in notranje opreme za prost dostop do vode, namenjene za prehrano ljudi, na javnih mestih; (b) namestitev in vzdrževanje zunanje in notranje opreme za prost dostop do vode, namenjene za prehrano ljudi, na javnih mestih, pri čemer je treba predvideti namestitev posebnih naprav za preprečevanje odpadne vode ; (c) promocija vode, namenjene za prehrano ljudi, s: (c) promocija vode, namenjene za prehrano ljudi, s: (i) kampanjami za obveščanje državljanov o kakovosti takšne vode; (i) kampanjami za obveščanje državljanov o kakovosti takšne vode; (ii) spodbujanjem oskrbe s takšno vodo v upravah in javnih zgradbah; (ii) spodbujanjem oskrbe s takšno vodo v upravah in javnih zgradbah; (iii) spodbujanjem proste oskrbe s takšno vodo v restavracijah, menzah in gostilnah. (iii) spodbujanjem proste oskrbe s takšno vodo v restavracijah, menzah in gostilnah. 2. Države članice na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkom 1(a), sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev dostopa ranljivih in marginaliziranih skupin do vode, namenjene za prehrano ljudi. 2. Države članice na podlagi informacij, zbranih v skladu z odstavkom 1(a), skupaj s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi oblastmi sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev dostopa ranljivih in marginaliziranih skupin do vode, namenjene za prehrano ljudi. Zlasti je treba poskrbeti za to, da bodo lokalne oblasti lahko vplivale na ukrepe za zagotavljanje dostopa do vode. Omogočiti je treba tudi uporabo vode iz zasebnih virov, če je nadzorovana in izpolnjuje zahteve glede kakovosti. Če te skupine nimajo dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, jih države članice takoj obvestijo o kakovosti vode, ki jo uporabljajo, in o vseh ukrepih, ki jih je mogoče sprejeti za preprečitev škodljivih učinkov na zdravje ljudi zaradi kakršne koli kontaminacije navedene vode. Če te skupine nimajo dostopa do vode, namenjene za prehrano ljudi, jih države članice takoj obvestijo o kakovosti vode, ki jo uporabljajo, in o vseh ukrepih, ki jih je mogoče sprejeti za preprečitev škodljivih učinkov na zdravje ljudi zaradi kakršne koli kontaminacije navedene vode.

Obrazložitev

Dostop do pitne vode sodi med storitve splošnega pomena. V mnogih državah članicah so lokalne oblasti po zakonu odgovorne za zadostno oskrbo prebivalstva s pitno vodo. Če se pojavi dvom o kakovosti pitne vode in dostopu do nje, potem bi morale imeti države članice proste roke, da same preverijo stanje. Vendar pa je treba upoštevati dodatne ovire, s katerimi se srečujejo nekatere lokalne in regionalne oblasti, in s tem povezane finančne ovire, ter v sodelovanju s temi oblastmi zagotoviti, da bo dostop do vode pravičnejši za ranljive skupine prebivalstva.

Predlog spremembe 19

Priloga I, del B – Parametri: pesticidi – Opombe

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR „Pesticidi“ pomeni: — organski insekticidi, — organski herbicidi, — organski fungicidi, — organski nematocidi, — organski akaricidi, — organski algicidi, — organski rodenticidi, — organska sredstva za zatiranje sluzi, — sorodni proizvodi (med drugim regulatorji rasti) in njihovi ustrezni metaboliti, kot so opredeljeni v členu 3(32) Uredbe (ES) št. 1107/2009. „Pesticidi“ pomeni: — organski insekticidi, — organski herbicidi, — organski fungicidi, — organski nematocidi, — organski akaricidi, — organski algicidi, — organski rodenticidi, — organska sredstva za zatiranje sluzi, — sorodni proizvodi (med drugim regulatorji rasti) in njihovi relevantni metaboliti, kot so opredeljeni v členu 3(32) Uredbe (ES) št. 1107/2009. Vrednost parametra velja za vsak posamezni pesticid. Vrednost parametra velja za vsak posamezni pesticid.

Obrazložitev

Uredba (ES) št. 1107/2009 govori o „relevantnih“ metabolitih; tudi angleška različica predloga priloge k direktivi EU o pitni vodi z dne 1. februarja 2018 opredeljuje „[…] their relevant metabolites […]“. Priporočamo, da se prevod angleške besede „relevant“ ustrezno spremeni tudi v nemški različici [op. prev.: v slovenski različici se posledično beseda „ustrezni“ nadomesti z „relevantni“].

Predlog spremembe 20

Priloga I, novi del D

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Del D – Indikatorski parametri [Doda se tabela iz dela C Priloge I Direktive 1998/83/ES]

Obrazložitev

Indikatorski parametri, navedeni v delu C Priloge I Direktive 1998/83/ES, so v predlogu direktive črtani z obrazložitvijo, da za zdravje niso pomembni. Toda vonj in okus bi bilo treba šteti med higienske zahteve za kakovost vode, ki vplivajo na navade pitja vode. Drugi indikatorski parametri so specifični za posamezne obrate in tehnične značilnosti: železo, mangan in motnost so parametri, potrebni za določanje obsega korozije, vrednost TOC (skupni organski ogljik) in vrednost pH pa za določanje uporabe dezinfekcijskih sredstev. Priporočamo, da se indikatorski parametri kot tabela znova vključijo v del D Priloge I. Posledično bi bilo treba indikatorske parametre upoštevati v delu B Priloge III, tabela 1 (značilnosti izvedbe).

Predlog spremembe 21

Predlog spremembe dokumenta Komisije COM(2017) 753 final, 1. del

Člen 14

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Obveščanje javnosti Obveščanje javnosti 1. Države članice v skladu s Prilogo IV zagotovijo, da so vsem oskrbovanim osebam v spletni obliki na voljo ustrezne in aktualne informacije o vodi, namenjeni za prehrano ljudi. 1. Države članice v skladu s Prilogo IV zagotovijo, da so vsem oskrbovanim osebam v spletni obliki na voljo ustrezne in aktualne informacije o vodi, namenjeni za prehrano ljudi. 2. Države članice zagotovijo, da vse oskrbovane osebe, ne da bi to posebej zahtevale, redno in vsaj enkrat na leto v najustreznejši obliki (na primer na računu ali prek pametnih aplikacij) prejmejo naslednje informacije: 2. Države članice zagotovijo, da vse oskrbovane osebe, ne da bi to posebej zahtevale, redno in vsaj enkrat na leto v najustreznejši obliki (na primer na računu ali prek pametnih aplikacij) prejmejo naslednje informacije: a) informacije o stroškovni strukturi tarife, ki se zaračunava za kubični meter vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno s spremenljivimi in stalnimi stroški , ki predstavljajo vsaj stroške, povezane z naslednjimi elementi : (i) ukrepi, ki so jih sprejeli dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(5); (ii) čiščenje in distribucija vode, namenjene za prehrano ljudi; (iii) zbiranje in obdelava odpadne vode; (iv) ukrepi, sprejeti v skladu s členom 13, če so tovrstne ukrepe sprejeli dobavitelji vode; (a) informacije o stroškovni strukturi tarife, ki se zaračunava za kubični meter vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno s spremenljivimi in stalnimi stroški: (b) cena dobavljene vode, namenjene za prehrano ljudi, za liter in kubični meter; (b) cena dobavljene vode, namenjene za prehrano ljudi, za liter in kubični meter; (c) količina, ki jo je porabilo gospodinjstvo, vsaj za eno leto ali za obračunsko obdobje, skupaj z letnimi trendi porabe; (c) količina, ki jo je porabilo gospodinjstvo, vsaj za eno leto ali za obračunsko obdobje, skupaj z letnimi trendi porabe; (d) primerjava letne porabe vode gospodinjstva s povprečno porabo gospodinjstva v isti kategoriji; (d) primerjava letne porabe vode gospodinjstva s povprečno porabo gospodinjstva v isti kategoriji; (e) povezava s spletnim mestom, ki vsebuje informacije iz Priloge IV. (e) povezava s spletnim mestom, ki vsebuje informacije iz Priloge IV. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo obliko in načine predstavitve informacij, ki se zagotovijo v skladu s prvim pododstavkom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2). Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo obliko in načine predstavitve informacij, ki se zagotovijo v skladu s prvim pododstavkom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2). 3. Odstavka 1 in 2 ne posegata v določbe direktiv 2003/4/ES in 2007/2/ES. 3. Odstavka 1 in 2 ne posegata v določbe direktiv 2003/4/ES in 2007/2/ES.

Obrazložitev

Zahteve iz člena 14 gredo predaleč. Informacije za gospodinjstva naj bodo omejene na kakovost pitne vode, ostalih podatkov (odpadne vode, postopek čiščenja vode, ki je poslovna skrivnost itd.) ni potrebno navajati.

Predlog spremembe 22

Predlog spremembe dokumenta Komisije COM(2017) 753 final, 1. del

Priloga IV

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR OBVEŠČANJE JAVNOSTI, KI SE ZAGOTOVI PREK SPLETA OBVEŠČANJE JAVNOSTI, KI SE ZAGOTOVI PREK SPLETA Potrošnikom se prek spleta na uporabniku prijazen in prilagojen način zagotovijo naslednje informacije: Potrošnikom se prek spleta na uporabniku prijazen in prilagojen način zagotovijo naslednje informacije: (1) identifikacija zadevnega dobavitelja vode; (1) identifikacija zadevnega dobavitelja vode; (2) najnovejši rezultati spremljanja za parametre iz delov A in B Priloge I, vključno s pogostnostjo in lokacijo mest vzorčenja, pomembnih za področja, ki so v interesu oskrbovanih oseb, skupaj z vrednostjo parametra, določeno v skladu s členom 5. Rezultati spremljanja ne smejo biti starejši od: (2) najnovejši rezultati spremljanja za parametre iz delov A in B Priloge I, vključno s pogostnostjo in lokacijo mest vzorčenja, pomembnih za področja, ki so v interesu oskrbovanih oseb, skupaj z vrednostjo parametra, določeno v skladu s členom 5. Rezultati spremljanja ne smejo biti starejši od: (a) enega meseca za zelo velike dobavitelje vode, (a) enega meseca za zelo velike dobavitelje vode, (b) šestih mesecev za velike dobavitelje vode, (b) šestih mesecev za velike dobavitelje vode, (c) enega leta za male dobavitelje vode, (c) enega leta za male dobavitelje vode, (3) v primeru preseganja vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5, informacije o morebitni nevarnosti za zdravje ljudi ter s tem povezani nasveti glede zdravja in porabe ali povezava, ki omogoča dostop do teh informacij; (3) v primeru preseganja vrednosti parametrov, določenih v skladu s členom 5, informacije o morebitni nevarnosti za zdravje ljudi ter s tem povezani nasveti glede zdravja in porabe ali povezava, ki omogoča dostop do teh informacij; (4) povzetek zadevne ocene tveganja pri oskrbi; (4) povzetek zadevne ocene tveganja pri oskrbi; (5) informacije o naslednjih parametrih kazalnikov in povezanih vrednostih parametrov: (5) informacije o naslednjih parametrih kazalnikov in povezanih vrednostih parametrov: (a) barva, (a) barva, (b) vrednost pH (koncentracija vodikovih ionov), (b) vrednost pH (koncentracija vodikovih ionov), (c) prevodnost, (c) prevodnost, (d) železo, (d) železo, (e) mangan, (e) mangan, (f) vonj, (f) vonj, (g) okus, (g) okus, (h) trdota, (h) trdota, (i) minerali, anioni/kationi, raztopljeni v vodi: borat BO3-, karbonat CO3 2-, klorid Cl-, fluorid F-, karbonat CO3-, nitrat NO3-, nitrit NO2-, fosfat PO4 3-, silikat SiO2, sulfat SO4 2-, sulfid S2- aluminij Al amonij NH4 + kalcij Ca, magnezij Mg, kalij K, natrij Na. (i) minerali, anioni/kationi, raztopljeni v vodi: borat BO3-, karbonat CO3 2-, klorid Cl-, fluorid F-, hidrogenkarbonat HCO3-, nitrat NO3-, nitrit NO2-, fosfat PO4 3-, silikat SiO2, sulfat SO4 2-, sulfid S2-, aluminij Al amonij NH4 +, kalcij Ca, magnezij Mg, kalij K, natrij Na. Te vrednosti parametrov ter druge neionizirane spojine in elementi v sledeh se lahko prikažejo z referenčno vrednostjo in/ali pojasnitvijo, Te vrednosti parametrov ter druge neionizirane spojine in elementi v sledeh se lahko prikažejo z referenčno vrednostjo in/ali pojasnitvijo, (6) nasveti potrošnikom, tudi kako zmanjšati porabo vode; (6) nasveti potrošnikom, tudi kako zmanjšati porabo vode; (7) za zelo velike dobavitelje vode letne informacije o: (7) za zelo velike dobavitelje vode letne informacije o: (a) splošni uspešnosti vodnega sistema v smislu učinkovitosti, vključno s stopnjami iztekanja vode in porabo energije na kubični meter dobavljene vode; (a) vodenju in upravljanju dobavitelja vode, vključno s sestavo vodstvenega organa; (b) vodenju in upravljanju dobavitelja vode, vključno s sestavo vodstvenega organa; (b) letno dobavljeni količini vode in trendih; (c) letno dobavljeni količini vode in trendih; (c) informacije o stroškovni strukturi tarife, ki se zaračunava za kubični meter vode, namenjene za prehrano ljudi, vključno s spremenljivimi in stalnimi stroški, ki predstavljajo vsaj stroške, povezane z naslednjimi elementi: (d) stroškovni strukturi tarife, ki se potrošnikom zaračunava za kubični meter vode, vključno s stalnimi in spremenljivimi stroški, ki predstavljajo vsaj stroške, povezane s porabo energije za kubični meter dostavljene vode , ukrepi, ki jih sprejmejo dobavitelji vode za namene ocene nevarnosti v skladu s členom 8(4), obdelavo in distribucijo vode, namenjene za prehrano ljudi, ter zbiranjem in obdelavo odpadne vode, kot tudi stroške, povezane z ukrepi za namene člena 13, če so tovrstne ukrepe sprejeli dobavitelji vode ; (d) količini naložb, ki so po mnenju dobavitelja potrebne za zagotovitev finančne vzdržnosti zagotavljanja storitev za rabo vode (vključno z vzdrževanjem infrastrukture), in znesku dejansko prejetih ali povrnjenih naložb; (e) količini naložb, ki so po mnenju dobavitelja potrebne za zagotovitev finančne vzdržnosti zagotavljanja storitev za rabo vode (vključno z vzdrževanjem infrastrukture), in znesku dejansko prejetih ali povrnjenih naložb; (f) vrsti uporabljene obdelave ali razkuževanja vode; (g) povzetku in statističnih podatkih o pritožbah potrošnikov ter o pravočasnosti in ustreznosti odzivov na težave; (8) na zahtevo dostop do zgodovinskih podatkov, starih največ deset let, za informacije iz točk (2) in (3). (8) na zahtevo dostop do zgodovinskih podatkov, starih največ deset let, za informacije iz točk (2) in (3).

Obrazložitev

Zahteve iz člena 14 glede informacij, jih morajo zelo veliki dobavitelji vode letno sporočati potrošnikom, morajo zajemati podatke, ki se nanašajo na kakovost pitne vode, in podatke, iz katerih sta za potrošnika razvidni količina dobave in s tem povezana sestava stroškov. Sem sodijo tudi podatki o stroških naložb za zagotavljanje oskrbe z vodo, saj ti vplivajo na končne cene za potrošnike. Vse ostale informacije niso neposredno povezane s storitvami oskrbe potrošnikov z vodo. Ustrezno pa je treba upoštevati dodatne podatke o kritičnih področjih infrastrukture z vidika javne varnosti. Informacij potrošnikom o oskrbi z vodo, ki niso neposredno povezane s kakovostjo in količino dobavljene vode ter stroški, tukaj ne bi smeli navajati. Podatki o čiščenju odpadne vode ne dajejo vpogleda v porabo pitne vode. To lahko med porabniki vzbudi dvome in povzroči napačno obveščenost. Informacij, ki se na splošno nanašajo na kritično infrastrukturo in sposobnost družbe za delovanje, ne bi smeli dajati v javnost, da se preprečijo negativne posledice za takšno infrastrukturo.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

1. pozdravlja predlog Evropske komisije za prenovitev Direktive 1998/83/ES Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, da bi ob upoštevanju najnovejših znanstvenih in tehničnih spoznanj potrošnikom v državah članicah EU zagotovila pitno vodo visoke kakovosti;

2. podpira cilje Evropske komisije, da se kakovost pitne vode zaščiti s spremljanjem vplivov, ki so škodljivi za zdravje človeka, in zajamči z minimalnimi zahtevami, ki jih je treba upoštevati v skladu z direktivo. Lokalne in regionalne oblasti v državah članicah pa imajo pomembno nalogo, da z ukrepi za spremljanje, preprečevanje in sanacijo dosegajo in zagotavljajo visoko kakovost pitne vode za potrošnike, ki se zahteva v skladu z direktivo;

3. zlasti pozdravlja predloge, ki jih je podala Komisija v odgovor na evropsko državljansko pobudo Pravica do vode, katere namen je zagotoviti splošen dostop do čiste in zdrave pitne vode, ki sodi med ključne javne storitve, s posebnimi ukrepi za izboljšanje dostopa ranljivih in marginaliziranih skupin;

4. meni, da so za trajnostno oskrbo s pitno vodo potrebne minimalne zahteve za bistvene in preventivne minimalne standarde kakovosti, povezane z zdravjem, in vrednosti parametrov, saj ti določajo minimalne cilje glede standardov kakovosti okolja, ki so nujni v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ in previdnostnim načelom. Prvi ključni korak, ki ga je treba, če je nujno, dopolniti z ukrepi po načelu „na koncu verige“, so z vidika potrošnikov ukrepi, ki v skladu s cilji okoljske politike Evropske unije (člen 191(2) PDEU, in zlasti veljavne okvirne direktive o vodah prednostno zagotavljajo ohranjanje čistoče površinskih voda in podtalnice;

5. se zavzema za tesno povezavo med kakovostjo virov pitne vode in zahtevami okvirne direktive o vodah, zlasti njenim členom 7. Pri tem je izredno pomembno sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v državah članicah z dobavitelji vode, ki ga je treba podpreti, da se prepoznajo tveganja, ki izhajajo iz uporabe virov pitne vode, preprečijo razlogi zanje z ukrepi, usmerjenimi v onesnaževalce, in sprejmejo ukrepi za njihovo odpravo. To je v skladu s ciljem, da je treba potrošnikom zagotoviti zanesljivo in trajnostno oskrbo s pitno vodo visoke kakovosti. Evropska komisija uvaja analize prispevnih območij, proizvodnje in distribucije pitne vode ter hišnih napeljav, ki temeljijo na tveganju, državam članicam pa omogoča, da jih natančneje opredelijo. Delitev odgovornosti je treba še pojasniti, zlasti kar zadeva vlogo družb za oskrbo s pitno vodo. To je primerneje urediti na ravni držav članic, da se lahko ustrezno upoštevata nacionalni pravni okvir in načelo subsidiarnosti;

6. se strinja z Evropsko komisijo, da je treba za dobro kakovost pitne vode pristop, ki temelji na tveganju in je namenjen preprečevanju škodljivih vplivov, oblikovati širše in učinkoviteje, kot je to storjeno v Direktivi 1998/83/ES. Kot temeljna podlaga za oskrbo z vodo so upravičeno opredeljeni naslednji instrumenti: zasnova Svetovne zdravstvene organizacije za načrt varne oskrbe z vodo, splošna načela evropskega standarda DIN EN 15975-2 za oceno nevarnosti vodnih teles, ocena tveganja pri oskrbi z vodo, ki jo izvedejo dobavitelji vode, ter ocena tveganja pri oskrbi gospodinjstev. Ocena in upravljanje tveganja omogočata učinkovitejšo oskrbo z vodo glede na lokalne in regionalne danosti ter s tem zagotavljanje visoke kakovosti pitne vode za potrošnike, za kar morajo poskrbeti države članice, zlasti njihove lokalne in regionalne oblasti. Pri pristopu, ki temelji na tveganju, je treba upoštevati nacionalne posebnosti;

7. priznava, da so visoki standardi varstva okolja in trajnostno gospodarjenje z zemljišči ključni dejavniki, ki vplivajo na vodno okolje in kakovost pitne vode. Glede na to bi morale vse ravni upravljanja še naprej podpirati dejavnosti za dekontaminacijo zemljišč in preprečevanje razpršenega onesnaževanja, zlasti v kmetijstvu in gozdarstvu;

8. da bi lahko preverjali kakovost vseh materialov in kemikalij, ki pridejo v stik s pitno vodo, kot so cevi v distribucijski mreži ali premogov prah, ki se uporablja pri čiščenju, je potreben regulativni okvir z zdravstvenimi in higienskimi merili. Ker evropskega okvira ni, se zahteve med državami članicami razlikujejo. Predlog direktive ne zagotavlja rešitve za neusklajenost te ureditve. Odbor regij meni, da je treba v direktivo o pitni vodi vključiti okvir za preverjanje, da se zagotovi kakovost proizvodov in materialov, ki pridejo v stik s pitno vodo, in se tako zaščiti kakovost pitne vode;

9. poudarja, da so izredno pomembne analize in informacije o napredku in uspehu pri ocenjevanju nevarnosti in tveganja, pa tudi ukrepi, usmerjeni v onesnaževalce. Vsa takšna poročila o pitni vodi in informacije za potrošnike morajo biti ciljno usmerjeni in učinkoviti, kar je treba upoštevati pri prilagoditvi obveznosti poročanja novim zahtevam direktive, ki jih načrtuje Evropska komisija. Jasno mora biti, da mora vsa pitna voda izpolnjevati minimalne standarde kakovosti pitne vode v skladu z zahtevami in da informacije, ki se zagotavljajo v skladu z direktivo, ne smejo povzročiti konkurence med dobavitelji vode, saj potrošniki pogosto ne morejo izbirati med različnimi dobavitelji. Voda kot skupna dobrina ne sme biti predmet konkurence;

10. Komisija predlaga, da se obveščanje potrošnikov razširi na teme, ki niso povezane s kakovostjo pitne vode, kot so tarife, izgube zaradi iztekanja in organizacija. Odbor meni, da to ne spada v direktivo o pitni vodi, ki se osredotoča na kakovost vode in varovanje javnega zdravja. Države članice morajo informacije o drugih temah dopolniti same. Informacije o kakovosti pitne vode je treba objavljati na spletnih mestih družb za oskrbo s pitno vodo – kar se že uresničuje – da se zagotovi njihovo posodabljanje in ustreznost za posamezno območje dobave. Zato se je treba osredotočiti na zagotavljanje informacij potrošnikom o kakovosti vode in varovanju javnega zdravja;

11. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je nedavna raziskava ( 1 ) pokazala, da je več kot 70 % vzorcev vodovodne vode, zbranih v Evropi, in več kot 80 % svetovnih vzorcev vsebovalo mikroplastiko, ter se strinja s pozivom, naj Evropska komisija razmisli o prepovedi mikroplastike, ki se namerno dodaja proizvodom in jo je mogoče nadomestiti z drugimi sprejemljivimi možnostmi ( 2 )

12. podpira cilj Evropske komisije, da izboljša dostop do pitne vode za vse prebivalce Evrope in da za to pooblasti države članice. Dostop do pitne vode je bistven element storitev splošnega pomena. Konkurenca v vodovodnem omrežju je že iz znanstvenih in tehničnih razlogov nemogoča, konkurenca za to omrežje pa je nedovoljena iz etičnih razlogov;

13. glede na to, da naj bi se od držav članic zahtevalo sprejetje ukrepov, ki omogočajo prost dostop do in porabo pitne vode, ki mora biti na voljo na vseh javnih krajih, ranljivim in izključenim skupinam prebivalstva pa mora biti zagotovljen dostop do nje, se tukaj v nekaterih primerih oziroma državah lahko zastavi vprašanje skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, saj je bilo to v zadostni meri že doseženo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, saj na tem področju že obstaja dovolj pravil. Zato je vprašljivo, ali je poleg tega potrebno dodatno ukrepanje na ravni EU in v kolikšni meri ter ali je mogoče na tej ravni res bolje uresničiti cilje;

Posebne ugotovitve

14. opozarja, da individualni viri oskrbe, ki zagotavljajo v povprečju manj kot 10 m 3 vode na dan ali oskrbujejo manj kot 50 oseb, razen če se voda ne uporablja kot del gospodarske ali javne dejavnosti, z določbami niso zajeti. Potrošniki, ki porabljajo vodo iz teh virov, morajo dobiti enako kakovostno pitno vodo in zagotoviti jim je treba enako raven varstva zdravja v skladu s to direktivo. Za preprečitev nižje ravni varstva zdravja Komisijo pozivamo, naj sorazmerno uredi tudi te vire oskrbe in uvede izjeme od določb te direktive za države članice, če ni mogoče pričakovati nobenih prekoračitev mejnih vrednosti;

15. poziva, naj bodo zahteve glede poročanja in pogostosti kontrol za dobavitelje vode, ki dobavljajo manj kot 500 m 3 dnevno, sorazmerne in razumne. Države članice morajo imeti možnost, da uvedejo izjeme od določb, če ni mogoče pričakovati, da bodo mejne vrednosti prekoračene;

16. se zavzema za to, da se v členu 2 opredelijo in naštejejo viri oskrbe vseh velikosti, na katere se sklicuje direktiva;

17. meni, da bi morale biti smernice Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti pitne vode edina podlaga za oceno vrednosti parametrov z vidika zdravja. Vrednosti parametrov temeljijo na razpoložljivih znanstvenih podatkih in spoznanjih, upoštevajo previdnostno načelo in zagotavljajo visoko raven varstva zdravja, saj omogočajo varno porabo pitne vode skozi vse življenje;

18. opozarja, da Evropska komisija v predlogu ni opredelila pojma „previdnostne referenčne vrednosti“. Ocena glede na smernice Svetovne zdravstvene organizacije o kakovosti pitne vode ni prepričljivo utemeljena, kar lahko med potrošniki povzroči negotovost in spremeni navade pitja vode;

19. izraža kritiko, ker so v predlogu direktive navedene nižje vrednosti parametrov, kot jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija. To je v nasprotju s pristopom k drugim reguliranim parametrom, ki temeljijo na smernicah Svetovne zdravstvene organizacije. Poleg tega med potrošniki vzbuja negotovost in strah, ne le glede osnovne ravni varstva zdravja, temveč tudi glede pomena posameznih snovi za zdravje. Oboje je težko potrošnikom razložiti tako, da bo popolnoma razumljivo. Izguba zaupanja med potrošniki lahko poveča porabo ustekleničene vode v prihodnje, to pa bi bilo v nasprotju s ciljem predloga direktive;

20. poudarja vse večjo zaskrbljenost glede morebitnih škodljivih vplivov mikroplastike v pitni vodi; čeprav so za ugotovitev natančne narave vpliva teh snovi ter določitev zanesljivih in učinkovitih metod merjenja potrebne nadaljnje raziskave, OR meni, da je treba državam članicam in dobaviteljem vode omogočiti spremljanje prisotnosti mikroplastike, kolikor je to mogoče, in poziva Evropsko komisijo, naj podpre ustrezne raziskovalne dejavnosti;

21. se ne strinja s stališčem, da se vsakršno neskladje z vrednostmi parametrov v skladu s členom 12(3) takoj šteje za tveganje. Tveganje za zdravje je v posameznem primeru bolj odvisno od stopnje prekoračitve: preventivni pristop Svetovne zdravstvene organizacije k zdravju, ki upošteva dovoljene parametre, sorazmerno zagotavlja, da je v primeru neskladnosti z vrednostmi parametrov za določen čas zagotovljena oskrba s pitno vodo brez škodljivih posledic za zdravje. Previdnostno načelo je bistven del Direktive 1998/83/ES, ki pa bi bilo s predlogom direktive v prihodnje odpravljeno. V praksi dobavitelji vode v primeru neskladnosti z vrednostjo parametrov pogosto sploh niso zmožni poskrbeti za ukrepe, ki bi bili takoj popolnoma učinkoviti, ali takoj ponuditi alternativne oskrbe. Potrošniki bi lahko presodili, da kakovost pitne vode ni dobra, izguba zaupanja pa bi lahko vodila k povečani porabi ustekleničene vode. To bi bilo v nasprotju s ciljem predloga direktive. Evropsko komisijo zato pozivamo k ponovni vključitvi člena 9 (Odstopanja) Direktive 1998/83/ES;

22. ker na evropski in nacionalni ravni ni navodil za spremljanje količine azbesta v javni pitni vodi, je treba za varstvo zdravja, ki temelji na preventivnem pristopu, prilagoditi kazalnike v Prilogi I, v kateri so navedeni parametri in vrednosti parametrov za naprave in tehnične značilnosti, ki preprečujejo sproščanje azbestnih vlaken zaradi korozivnosti vode. Ravno tako so potrebne spodbude za zamenjavo azbestno-cementnih vodovodnih cevi z drugim primernim materialom, glede na probleme v primeru plazov zaradi potresov ali drugih dejavnikov;

23. ne podpira predloga Evropske komisije o črtanju indikatorskih parametrov iz Priloge I in jo poziva, naj te parametre, navedene v delu C Priloge I Direktive 98/83/ES, znova vključi v Prilogo I, ki navaja vrednosti parametrov. Indikatorski parametri določajo higienske zahteve za kakovost pitne vode, ki se nanašajo na vonj, okus in postopek priprave. Neskladnost z indikatorskim parametrom vpliva na kakovost vode in na njeno sprejemanje med potrošniki, posledica pa je lahko znova povečana poraba ustekleničene vode. To pa bi bilo v nasprotju s ciljem predloga direktive;

24. se ne strinja s predlogom Evropske komisije, da se zahteve za materiale, ki so v stiku s pitno vodo, v prihodnje urejajo z uredbo o gradbenih proizvodih (Uredba (EU) št. 305/2011). Tudi drugi materiali, ne le gradbeni produkti, lahko sproščajo snovi v vodo in s tem znižujejo kakovost vode ter visoko raven varstva zdravja, ki se zagotavlja potrošnikom. Uredba (EU) št. 305/2011 zaenkrat ne zagotavlja nujne uskladitve osnovnih zahtev glede higiene in zdravja (točka 3(e) Priloge I), ki veljajo za materiale in proizvode, ki so v stiku s pitno vodo. Ravno tako ni usklajenih standardov glede meril preverjanja in vsebnosti, povezanih z zahtevami za zaščito zdravja, izjav o lastnostih na tem področju pa ravno za proizvajalce ni mogoče pripraviti in predložiti. Poleg tega iz gradbenih proizvodov z oznako CE, ki so bili dani na trg, ni razvidno, ali izjava o lastnostih (npr. o mehanski trdnosti) dokazuje tudi, da ni nevarnosti za zdravje človeka zaradi prehajanja snovi v pitno vodo;

25. se zavzema za to, da se v okviru direktive EU o pitni vodi vsi materiali in proizvodi, ki so v stiku s pitno vodo, preverijo in uredijo na podlagi zahtev te direktive, ob upoštevanju načela najmanjše škode in previdnostnega načela. S tem se zagotovi, da se raven varstva zdravja z vidika kakovosti pitne vode ne bo znižala. Preverjene informacije o prehajanju snovi iz proizvodov v pitno vodo so na voljo na podlagi sistema, o katerem so se dogovorile štiri države članice in ki je preverjena in formalna podlaga za uvedbo enotne vseevropske sheme preverjanja in ocenjevanja materialov in proizvodov, ki pridejo v stik s pitno vodo.

V Bruslju, 16. maja 2018 Predsednik Evropskega odbora regij Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Poročilo organizacije Orb media, ki temelji na raziskavah Univerze v Minnesoti in Državne univerze v New Yorku, marec 2018.

(2) Ponovitev poziva iz osnutka poročila odbora ENVE Evropskega parlamenta z dne 27. marca 2018 (2018/2035 (INI)).