POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Petnajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja /* COM/2014/0706 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Petnajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja 1. Uvod Svet je 23. julija 2014 odločil, da Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura[1]. Litva bo uvedla euro 1. januarja 2015 (dan uvedbe eura). Skupno število držav članic euroobmočja se bo tako povečalo na 19 in bo sedaj vključevalo vse tri baltske države. Menjalno razmerje je bilo nepreklicno določeno na 3,45280 litovskega litasa za en euro[2], kar ustreza prejšnjemu srednjemu tečaju litasa v mehanizmu deviznih tečajev EU (ERM II). Praktične priprave Litve na prehod so prešle v zadnjo fazo. Po prvem namenskem poročilu Komisije o praktičnih pripravah Litve[3] to poročilo ocenjuje dodatni napredek, dosežen od sredine junija do konca septembra 2014. Tako obravnava priprave na uvedbo eurogotovine, sprejete ukrepe za varstvo potrošnikov v obdobju prehoda, kot je „Memorandum o dobri poslovni praksi ob uvedbi eura“, in kampanjo za obveščanje. V delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu poročilu, so navedene podrobnosti o pripravah na uvedbo eura v preostalih državah članicah EU, ki še niso uvedle enotne valute in nimajo zakonite možnosti izvzetja. 2. Potek priprav na prehod v Litvi Od zadnjega poročila Komisije je bil na splošno dosežen znaten napredek pri praktičnih pripravah litovskih organov in udeleženih zainteresiranih strani. 2.1. Organizacija prehoda, prilagoditev pravnega sistema in priprave javnega sektorja Litovski nacionalni načrt za prehod na euro[4] je vlada odobrila 26. junija 2013 in ga spremenila decembra 2013 in junija 2014. Dopolnjuje ga akcijski načrt za izvajanje nacionalnega načrta za prehod na euro[5]. Priprave dobro napredujejo. Prilagoditev pravnega sistema je v teku. Trenutno litovski parlament (seimas) na jesenskih zasedanjih obravnava okoli 120 osnutkov zakonov v zvezi z uvedbo eura. Več kot 200 javnih uslužbencev na državni in občinski ravni je bilo usposobljenih na področju uvedbe eura in praktičnih posledic uvedbe, da bi lahko pridobljeno znanje prenesli na svoje kolege. Poteka načrtovanje ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih javnih institucij, vključenih v prehod, med drugim tudi prizadevanja za interoperabilnost načrtov ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih. Zaradi večjega varnostnega tveganja so bili policisti vključeni v temu namenjeno usposabljanje in predvideni so bili ukrepi za povečanje varnosti prevoza gotovine s strani specializiranih podjetij med postopkom prehoda. 2.2. Priprave na menjavo gotovine Prehod v Litvi bo potekal v skladu s scenarijem „velikega poka“[6], pri čemer bo obdobje dvojnega obtoka trajalo 15 koledarskih dni. Za nadomestitev kovancev in bankovcev v litasih v obtoku in za potrebno zalogo leta 2015 je potrebnih 370 milijonov eurokovancev, ki imajo na litovski nacionalni strani upodobljenega Vytisa, oboroženega viteza na konju, in 132 milijonov KOVkovcev različnih apoenov. V skladu s sklepom Sveta iz julija 2014 je litovska kovnica začela kovati litovske eurokovance. Do konca septembra je bilo skovanih 45 % za leto 2014 predvidenih kovancev. Potrebne eurokovance je posodila Deutsche Bundesbank. Preddobava eurokovancev kreditnim institucijam se je začela 1. oktobra 2014, preddobava eurobankovcev pa naj bi sledila 1. novembra 2014. Posredna preddobava bankovcev in kovancev večjim strankam poslovnih bank se bo začela 1. decembra 2014. Posredna preddobava poštnim uradom bo potekala šele konec decembra. Po prvi oceni bo celotna vrednost preddobavljene in posredno preddobavljene eurogotovine znašala 703,7 milijona EUR (približno 32,5 milijona EUR v bankovcih in 168,2 milijona EUR v kovancih). Banka Litve v svojih smernicah za menjavo gotovine iz marca 2014 bankam priporoča, naj pri ocenjevanju svojih potreb glede preddobave upoštevajo dodatne potrebe po bankovcih nižjih apoenov v prvih dnevih prehoda. V skladu z memorandumom o soglasju o dobri praksi v zvezi s pripravami na uvedbo eura v Litvi, ki je bil julija 2014 sklenjen med Banko Litve in devetimi poslovnimi bankami, lahko mala podjetja v zadnjih petih koledarskih dnevih leta 2014 izkoristijo ugodne pogoje za posredno preddobavo. Od 1. decembra naprej bo za širšo javnost na voljo 900 000 začetnih paketov eurokovancev. Začetni paketi, pakirani v plastičnih vrečkah, bodo vsebovali mešanico litovskih eurokovancev vseh apoenov (vrednost enega paketa: 11,59 EUR). Začetni paketi za državljane se bodo prodajali na treh blagajnah Banke Litve, v 343 bančnih podružnicah in na vsaj 330 poštnih uradih. Trgovci na drobno lahko izbirajo med dvema velikostma začetnih paketov: paketi v vrednosti 111,00 EUR (okvirno število: 60 000 paketov) in 200,00 EUR (50 000 paketov). Poleg tega bodo od dneva uvedbe eura na voljo posebni paketi za zbiralce (vrednost vsakega paketa: 3,88 EUR) (35 000 zbirk prestrežencev in 7 000 zbirk polirancev). Za razbremenitev obdobja dvojnega obtoka bo zelo pomembno, da se pred dnevom uvedbe eura dodatno zmanjša količina gotovine v litasih v obtoku. Od začetka leta 2014 se je obseg gotovine v litasih v obtoku zmanjšal le za 15 %, pri čemer je bil začetni obseg precej visok. Iz obtoka je treba še vedno umakniti približno 80 milijonov bankovcev v litasih in 1,2 milijarde kovancev v litasih. Umikanje gotovine v litasih, vključno s ciljnim postopnim opuščanjem uporabe bankovcev visokih apoenov, bi se moralo nadaljevati z enakomerno hitrostjo in do konca leta 2014 doseči 50 %. Na podlagi memoranduma o soglasju, podpisanega z Banko Litve, bodo poslovne banke svoje stranke spodbujale, naj gotovino v litasih naložijo na bančne račune, in promovirale negotovinska plačila. Poleg tega bodo svoje stranke seznanjale s prednostmi, ki jih nudijo negotovinske poravnave. Brezplačni polog bankovcev je že na voljo na temu namenjenih bankomatih in napravah za avtomatski zajem bankovcev (241 od skupaj 1 239 bankomatov/naprav za avtomatski zajem bankovcev). Ti bankomati in naprave za avtomatski zajem bankovcev bodo še naprej sprejemali bankovce v litasih po dnevu uvedbe eura, ko bodo bankomati izdajali le eurobankovce. Treba bi bilo zagotoviti, da temu namenjeno osebje nudi strankam tehnično podporo v obdobju prehoda. Banka Litve do dneva uvedbe eura neomejeno menjava kovance v litasih v bankovce. Od dneva uvedbe eura se bo denar praviloma vračal izključno v eurih. To bo zlasti predstavljalo izziv za trgovce na drobno. Banke so se v memorandumu o soglasju dogovorile, da bodo proti koncu leta 2014 omejile število bankovcev visokih apoenov v litasih in zagotovile, da podjetja v obdobju posredne preddobave prejmejo eurobankovce manjših apoenov. Poleg tega bodo na začetku leta 2015 banke prek podružnic in bankomatov izdajale le eurobankovce manjših apoenov. V priporočilih glede upravljanja z gotovino za podjetja, ki sta jih aprila 2014 izdala Banka Litve in ministrstvo za finance, je poudarjeno, da bi morala imeti podjetja na voljo dovolj eurobankovcev nižjih apoenov in eurokovancev vseh apoenov za vračilo denarja. Na dan uvedbe eura bo vseh 1 193 bankomatov v Litvi do zgodnjih ur 1. januarja 2015 izdajalo eurobankovce. Litovski bančni sektor zajema 312 bančnih podružnic, ki nudijo gotovinske storitve. Te podružnice in 31 dodatnih podružnic, ki običajno ne nudijo gotovinskih storitev, bodo do 30. junija 2015 zagotavljale brezplačne storitve neomejene menjave gotovine (bankovcev in kovancev). Na 330 poštnih uradih se bo do 1. marca 2015 brezplačno menjala gotovina v litasih do vrednosti 1 000 EUR na transakcijo. V istem obdobju se bo gotovina v litasih brezplačno menjavala tudi v 11 kreditnih zadrugah. Menjavo visokih zneskov (v bančnih podružnicah: več kot 15 000 litasov; Pošta Litve lahko za poštne urade določi drugačen prag) je treba najaviti s pisnim obvestilom tri dni prej. Od 1. julija 2015 bo 89 bančnih podružnic šest mesecev še naprej zagotavljalo brezplačne storitve neomejene menjave (bankovci v litasih). Banka Litve bo neomejeno dolgo in brezplačno menjala neomejene zneske litasov v eure. Terminali na prodajnih mestih naj bi se prilagodili decembra 2014, da bi 1. januarja 2015 nemudoma prešli na eure. Nekatere banke nameravajo povečati število zaposlenih, ki se ukvarjajo z gotovinskimi posli, v podružnicah in/ali konec leta 2014 in v prvih dneh po dnevu uvedbe eura odpreti dodatna okenca. Prostori za štetje in hrambo v podružnicah bodo prilagojeni. Glede na to, da je redni odpiralni čas bančnih podružnic v Litvi relativno dolg, podaljšanje odpiralnega časa vseh podružnic med prehodom ni predvideno. Devet poslovnih bank pa bo konec tega leta in na začetku naslednjega leta podaljšalo odpiralni čas svojih enot za poslovanje s strankami. Pričakuje se, da bo popoldne 1. januarja 2015, ko je v Litvi državni praznik, odprtih približno 50 podružnic, v soboto, 3. januarja, pa naj bi bilo odprtih 50 % vseh bančnih podružnic. Poštni uradi ne bodo odprti na dan uvedbe eura, ampak prvi konec tedna v januarju. Med 330 poštnimi uradi jih 189 zagotavlja redne gotovinske storitve in bodo imeli januarja podaljšan odpiralni čas. Preostalim poštnim uradom bodo v obdobju prehoda pomagale mobilne skupine za gotovino, ki bodo zagotavljale gotovinske storitve tri ure na dan. Pologi na račune poslovnih bank v Banki Litve se bodo knjižili na dan pologa kovancev, pri čemer se bodo popravki opravili po štetju kovancev. Banke so napovedale, da bodo imele enak pristop glede poslovnih strank, ki se zanašajo na hitro knjiženje denarja na račun (npr. upravljavci avtomatov), da se preprečijo zamude pri knjiženju pologov kovancev na račun. Priprave na menjavo gotovine dobro napredujejo in večina priporočil Komisije med misijami tehnične pomoči in iz štirinajstega poročila o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja je bilo upoštevanih. Zlasti je pomembno, da se ukrepi za zmanjšanje gotovine v obtoku v litasih okrepijo s približevanjem dneva uvedbe eura. Priprave finančnega in bančnega sektorja so v polnem teku. Delovna obremenitev in število strank se bosta znatno povečala v prvih dneh januarja 2015. Banke bi morale, če tega še niso predvidele, sprejeti dodatne ukrepe, da bi se izognile dolgim čakalnim vrstam. Treba bi bilo zagotoviti, da temu namenjeno osebje strankam, ki imajo težave s samopostrežnimi vplačilnimi avtomati, v obdobju prehoda nudi tehnično podporo. 2.3. Preprečevanje zlorab in napačnega zaznavanja gibanja cen med državljani Glede na to, da je zvišanje cen v zvezi z eurom ena od glavnih skrbi, ki so jih izrazili državljani Litve (glej oddelek 3 v nadaljevanju), je še posebej pomembno, da litovski organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi preprečili zlorabe in odpravili napačno zaznavanje razvoja cen. Obdobje dvojnega označevanja cen v litasih in eurih se je začelo 23. avgusta 2014. Dvojno označevanje cen se mora nadaljevati vsaj šest mesecev po dnevu uvedbe eura. Da bi se državljani lažje popolnoma navadili na euro, se priporoča, naj se sprejmejo regulativni ukrepi za to, da bi se dvojno označevanje cen končalo 1. januarja 2016. Ta datum bi moral biti jasno sporočen javnosti. Poleg rednega spremljanja sprememb cen 40 najpogosteje kupljenega blaga in storitev od začetka obdobja dvojnega označevanja cen avgusta 2014 do sredine leta 2015 se spremljajo povprečne maloprodajne cene 100 homogenih enot potrošniškega blaga in storitev ter se redno objavljajo statistične informacije. Izkušnje, pridobljene pri prejšnjih prehodih, so pokazale, da se bodo nekatere storitve (npr. frizerski saloni, čistilnice, restavracije in kavarne) verjetno podražile zaradi prehoda. Te storitve so bile vključene v seznam. Glede na prvo spremljanje cen, pri katerem so se primerjale spremembe cen avgusta in julija 2014, so cene ostale razmeroma stabilne za večino izdelkov, spremembe pa so bile večinoma posledica sezonskih dejavnikov in popustov. Na splošno so se cene storitev nekoliko povišale. Memorandum o dobri poslovni praksi ob uvedbi eura je bil 18. avgusta 2014 predstavljen na javnem dogodku. Podpisniki (npr. trgovci na drobno) se s podpisom memoranduma zlasti zavežejo, da uvedbe eura ne bodo uporabili kot izgovor za zvišanje cen blaga in storitev, da bodo uporabili uradni menjalniški tečaj in pravila za zaokroževanje ter jasno in razumljivo navedli cene v obeh valutah (litasih in eurih) ter da ne bodo zavajali potrošnikov. Podpisniki imajo pravico uporabiti poseben logotip. Cilj litovskih organov je zbrati čim več podpisnikov, tako da vzpostavljajo stik s podjetji na lokalni ravni s sodelovanjem lokalnih voditeljev in nevladnih organizacij. Skupno število družb, ki prodajajo blago in opravljajo storitve v Litvi, je približno 59 800. Do sredine oktobra 2014 se je memorandumu zavezalo več kot 2 300 podpisnikov, med katerimi je bilo 48 poslovnih združenj, 2 234 podjetij (kar pomeni 8 379 prodajnih mest za blago in storitve) in 56 občin. Glede na to, da se prevzem eura zelo hitro približuje, bi morali litovski organi pospešiti promocijo memoranduma. Zainteresirane strani, kot so gospodarske zbornice in poslovna združenja, bi morale podpisati memorandum, če tega še niso storile, in ga promovirati pri svojih članih. Dodatno bi si bilo treba tudi prizadevati za podpis memoranduma s strani podjetij, ki imajo neposreden stik s strankami. Njihova politika določanja cen je pomemben dejavnik, ki določa splošno zaznavanje inflacije. Spremljanje upoštevanja zahtev glede dvojnega označevanja cen in pretvorbe cen (npr. pravil za zaokroževanje) ter pravilno izvajanje memoranduma usklajuje državni urad za varstvo pravic potrošnikov, vključevalo pa bo različne institucije, kot sta državna živilska in veterinarska služba ter državni inšpektorat za neživilske proizvode. Od začetka obdobja dvojnega označevanja cen je več kot 350 inšpektorjev preverjalo prodajna mesta za blago in storitve v Litvi. Predvideno je, da se bo do 30. junija 2015 izvedlo okoli 30 000 preverjanj. Kršitve se lahko kaznujejo z opozorilom (prva kršitev s strani fizične osebe) ali globami (večkratne kršitve fizičnih oseb ali vse kršitve pravnih oseb). Podpisniki, ki ne izvajajo pravilno memoranduma, izgubijo pravico do uporabe logotipa kampanje. Če bodo neupravičeno zvišali cene ali kako drugače zlorabili uvedbo eura, bodo uvrščeni na „črni seznam“, ki bo objavljen na spletnem mestu o prehodu na euro (http://www.euro.lt/). Do 31. avgusta je bilo izvedenih 625 inšpekcijskih pregledov, ki so razkrili 64 kršitev, zlasti ker cene niso bile prikazane v dveh valutah (28) in zaradi napak pri zaokroževanju (20). Izdanih je bilo približno 25 opozoril in naloženih je bilo šest glob (vsaka 25 LTL). Državljani lahko pri organih vložijo pritožbe glede označevanja in pretvorbe cen prek brezplačne telefonske linije za informacije o euru, prek elektronske pošte ali z označitvijo zadevnih prodajnih mest za blago ali storitve na interaktivnem zemljevidu na spletni strani združenja potrošnikov. Sumljiva povišanja cen bi bilo treba čim hitreje, po možnosti v največ 48 urah, ustrezno raziskati in sprejeti popravne ukrepe. Litovski organi bi si morali čim bolj prizadevati, da dosežejo čim več podpisov memoranduma o dobri poslovni praksi. Zainteresirane strani, kot so gospodarske zbornice in poslovna združenja, bi morale podpisati memorandum, če tega še niso storile, in ga promovirati pri svojih članih. Dodatno bi si bilo treba tudi prizadevati za podpis podjetij, ki imajo neposreden stik s strankami. V kampanjo bi se moralo vključiti vseh 60 občin. Informacije o razvoju cen po uvedbi eura bi bilo treba objaviti že v začetku januarja 2015. Priporoča se, da se z regulativnimi ukrepi zagotovi zaključek dvojnega označevanja cen do 1. januarja 2016 in da se ta končni datum jasno sporoči javnosti, da ta dobro izkoristi obdobje dvojnega označevanja cen za usvojitev nove lestvice vrednosti. 2.4. Priprave na prehod na podeželskih območjih Za nemoten prehod v Litvi je zlasti pomembno temeljito načrtovanje in priprava prehoda na podeželskih območjih, saj so plačilne navade Litovcev precej osredotočene na gotovino. Litovski organi so določili pokritost odmaknjenih območij z gotovinskimi točkami (poštnimi uradi, bančnimi podružnicami in bankomati). 60 litovskih občin je prejelo seznam pripravljalnih ukrepov v zvezi s prehodom na euro. V zadnji fazi prehoda je treba stalno spremljati, da se ukrepi, opredeljeni na kontrolnem seznamu, v celoti izvajajo. Sodelovanje Pošte Litve pri prehodu na euro bo bistveno izboljšalo zagotavljanje storitev menjave gotovine na podeželskih območjih. Usposabljanje za zaposlene na poštnih uradih, ki med drugim zajema ravnanje z gotovino in varnostne elemente, se je začelo septembra. Varnostni ukrepi ter zmogljivosti za hranjenje in štetje so se že okrepili. Poleg tega je Pošta Litve vključena v distribucijo namenskega informacijskega materiala o prehodu na euro gospodinjstvom. Trgovci na drobno imajo pomembno vlogo pri prehodu, ker jih stranke dejansko uporabljajo kot menjalnice (zlasti če v bližini ni bančnih podružnic). Ključni vidiki za trgovce na drobno poleg povečane potrebe po gotovini (glej oddelek 2.2. zgoraj) vključujejo upoštevanje zahtev glede dvojnega označevanja cen in sodelovanje pri memorandumu o dobri poslovni praksi (glej oddelek 2.3. zgoraj), usposabljanje zaposlenih, prilagoditev prostorov za hrambo gotovine, varnostne ukrepe ter vprašanja, povezana z informacijsko tehnologijo. Velike verige veleblagovnic v Litvi delujejo tudi v Estoniji in/ali Latviji in imajo zato že izkušnje z izzivi pri prehodu na euro. Zdi se, da so pri pripravah dobro napredovale. Za skrajšanje čakalnih vrst se nameravajo vzpostaviti ločene samopostrežne blagajne, na katerih lahko stranke plačujejo samo s karticami. Gotovina v litasih bo na blagajnah spravljena v ločene škatle za zagotavljanje, da ne bo uporabljena za vračanje denarja. Za odgovarjanje na vprašanja potrošnikov so že bile vzpostavljene informacijske točke o prehodu. Kljub dobri ravni obveščenosti o praktičnih vidikih prehoda na euro, tudi na podeželskih območjih, se zdi, da so trgovci na drobno slabše pripravljeni na prehod ter da so zaskrbljeni zaradi s tem povezanih izzivov in stroškov, zlasti v obdobju dvojnega obtoka. Zaradi pomembnosti malih trgovcev na drobno na podeželskih območjih se priporoča, da se ti pomisleki obravnavajo na lokalni ravni in da se dodatno okrepijo ukrepi za povečanje obveščenosti. Redno je treba spremljati priprave podjetij zlasti na podeželskih območjih, pri čemer je treba povečati obveščenost o praktičnih vidikih prehoda na euro. 3. Dejavnosti obveščanja in javno mnenje 3.1. Dejavnosti obveščanja V skladu s sklepom Sveta z dne 23. julija 2014 so litovski organi začeli intenzivno izvajati dejavnosti obveščanja v zvezi s prehodom na euro. Kampanja obveščanja pod vodstvom ministrstva za finance vključuje kombinacijo orodij in instrumentov za obveščanje (neposredno pošiljanje pošte gospodinjstvom, seminarje in usposabljanja, družbene medije, kampanje po televiziji in prek tiskanih medijev) ter je usmerjena v različne skupine (npr. podjetja, novinarje/medije, mlade, ranljive skupine prebivalstva). Dodatne dejavnosti obveščanja izvajajo Banka Litve, ministrstvo za gospodarstvo, državni organ za varstvo pravic potrošnikov, ministrstvo za znanost in izobraževanje ter druge javne in zasebne institucije. Ministrstvo za gospodarstvo je v tesnem sodelovanju z ministrstvom za finance kot odgovor na skrbi, da bo uvedba eura povzročila povišanje cen, začelo izvajati kampanjo „pravične pretvorbe cen“. Namen kampanje je obveščati o pravilih za pretvorbo in dvojno označevanje cen, pozivati podjetja, naj podpišejo memorandum o dobri poslovni praksi, in spodbujati potrošnike, naj kupujejo na prodajnih mestih, ki so se zavezala memorandumu. Komisija zaradi povečanja zaskrbljenosti v zvezi z zlorabami pri določanju cen (glej rezultate raziskave Eurobarometra 402 v nadaljevanju) spodbuja litovske oblasti, naj okrepijo svojo kampanjo obveščanja, da bi se lahko ustrezno odzvali na strahove državljanov. Kampanja v sredstvih javnega obveščanja se je od julija 2014 okrepila. Predstavniki ministrstva za finance, ministrstva za gospodarstvo, Banke Litve, državnega organa za varstvo pravic potrošnikov in drugih javnih institucij so redno vabljeni na nacionalne televizijske in radijske postaje in pogosto objavljajo članke v litovskih časopisih. Poleg tega televizijska in radijska podjetja ter spletne strani tudi prispevajo h kampanji z visoko kakovostno, prilagojeno vsebino obveščanja javnosti v Litvi o praktičnih vidikih prehoda na euro in kampanji o poštenih cenah. Pri izbiri medijev je posebna pozornost namenjena temu, da se dosežejo ranljive skupine prebivalstva na odročnih območjih, invalidi in narodnostne manjšine. Zdi se, da je prva faza kampanje že pozitivno vplivala na obseg, v katerem se državljani čutijo obveščene o euru, saj se je obveščenost o uvedbi eura močno izboljšala, pa drugi strani pa so se tudi nekatere praktične skrbi zaradi boljše obveščenosti nekoliko zmanjšale (glej rezultate raziskave Eurobarometra 402 v nadaljevanju). V regijah potekajo redni seminarji, delavnice in dogodki, namenjeni podjetjem, profesionalnim uporabnikom gotovine in ranljivim skupinam, da bi se obravnavala vprašanja prehoda na euro. Da bi zajeli čim več prebivalstva Litve, bo Eurobus do novembra 2014 obiskal 60 občin. Litovski organi so pripravili več publikacij, ki zajemajo različne teme, povezane z eurom in njegovo uvedbo v Litvi. Publikacije so bile pripravljene tudi v jezikih narodnih manjšin in prilagojene za slabovidne in gluhe. Banka Litve in ministrstvo za finance sta razvila izobraževalne programe za mladino. Za oktober 2014 je načrtovano neposredno pošiljanje pošte vsem gospodinjstvom v Litvi. Na voljo je v litovščini, poljščini in ruščini, v njej pa bodo obravnavana praktična vprašanja prehoda na euro. Projekt neposrednega pošiljanja pošte je bistvenega pomena, da bi se dosegla večina prebivalstva. Številke iz zadnjega Eurobarometra (glej rezultate v nadaljevanju) kažejo, da je 30 % sodelujočih uvrščalo obveščanje prek pošte med najbolj uporabne načine za prejemanje informacij o euru in prehodu. V okviru partnerskega sporazuma, podpisanega med litovskim ministrstvom za finance in Evropsko komisijo, je bilo izvedenih več skupnih dejavnosti obveščanja, kot na primer slovesnosti v znamenju eura in seminar za litovske novinarje julija 2014, konferenca o prehodu na euro septembra 2014 ter različne dejavnosti za novinarje in šole v Litvi. Komisija je litovskim organom zagotovila tudi ustrezne publikacije za širšo javnost. Za okrepitev sinergij in čim večji učinek dejavnosti v okviru kampanje obveščanja bosta Evropska centralna banka in Banka Litve novembra začeli skupno kampanjo obveščanja, v kateri se bodo uporabljala zelo različna orodja (oglaševanje prek televizije, tiskanih medijev in spleta, zunanje oglaševanje ter drugo informativno gradivo), kampanja pa bo osredotočena na videz eurobankovcev in eurokovancev, varnostne elemente ter ključna dejstva in datume v zvezi s prehodom. Ker je seznanjenost z bankovci med aprilom in septembrom (glej rezultate Eurobarometra 402 v nadaljevanju) ostala nespremenjena, bo ta kampanja bistvenega pomena za zagotovitev ustrezne obveščenosti javnosti o eurobankovcih. 3.2. Javno mnenje Evropska komisija od leta 2004 naprej naroča raziskave Eurobarometra (EB) v državah, ki so pristopile k EU leta 2004, 2007 in 2013 ter še morajo uvesti euro (novejše države članice – NDČ), da bi ocenila stališče državljanov o uvedbi eura in njihovo znanje o tem. Rezultati za Litvo iz raziskave v NDČ-7 iz pomladi 2014 (Flash EB št. 400) so bili predstavljeni v štirinajstem poročilu Komisije[7] o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja. Da bi bolje ocenila razvoj stališč državljanov o uvedbi eura in njihovo znanje o tem v okviru prehoda na euro, je Evropska komisija sklenila, da bo naročila drugo namensko raziskavo v Litvi. Delo na terenu za to raziskavo je potekalo od 4. do 6. septembra 2014 (pet mesecev po zadnjem delu na terenu aprila 2014). 3.2.1. Podpora uvedbi eura/zaznane posledice Zadnja raziskava kaže, da je podpora uvedbi eura stabilna. 48 % (+ 1 odstotna točka) vprašanih se strinja z uvedbo eura. Večina vprašanih (51 %) meni, da je Litva pripravljena na prevzem eura. V zvezi s vprašanjem o posledicah uvedbe eura se je število Litovcev, ki pričakujejo pozitivne posledice, na vseh ravneh povečalo. Medtem ko jih 50 % (+ 5 odstotnih točk) zdaj vidi pozitivne posledice za sedanje države članice euroobmočja, jih 44 % (+ 3 odstotne točke) pričakuje pozitivne posledice za njihovo državo in 37 % (+2 odstotni točki) na osebni ravni. Kar zadeva možne posledice uvedbe eura na cene, je v raziskavi jasno poudarjeno, da je negativni vpliv še vedno pomembna skrb Litovcev, saj jih 84 % (+ 9 odstotnih točk) pričakuje, da se bodo cene povišale, in le 11 % (– 7 odstotnih točk), da bo euro ohranil stabilnost cen. Poleg tega jih je 76 % (+ 6 odstotnih točk) izrazilo zaskrbljenost v zvezi z zlorabami pri določanju cen med prehodom. Glede vprašanja, ali bi uvedba eura pomenila izgubo nadzora nad ekonomsko politiko, se jih relativna večina, tj. 48 % (– 2 odstotni točki), s to izjavo ne strinja. 58 % (prvič vprašanih) vidi prevzem eura kot priložnost za Litvo, da dodatno okrepi svoje mesto v EU. Najpomembnejše spremembe v pričakovanjih, ki jih imajo Litovci glede sprejetja eura za Litvo, so med več danimi možnostmi (možnih je več odgovorov), da bo potovanje v drugih državah euroobmočja postalo lažje (86 %, + 5 odstotnih točk) in da bo lažje primerjati cene z drugimi državami euroobmočja (50 %, + 5 odstotnih točk). Devet od desetih vprašanih (90 %, prvič vprašani) jih meni, da se bodo lahko navadili na novo valuto. 3.2.2. Informacije o euru Obveščenost javnosti o vprašanjih, povezanih s prehodom na euro, še naprej narašča, pri čemer 70 % (+ 20 odstotnih točk) Litovcev meni, da so dobro obveščeni. Poleg tega 96 % vprašanih ve, da je dan uvedbe eura 1. januar 2015 (+ 14 odstotnih točk). Na vprašanje o tem, ali bi zaupali informacijam o prehodu na euro, ki jih zagotovijo nekatere institucije ali skupine, državljani Litve, ki so bili anketirani v tej raziskavi Eurobarometra, najbolj zaupajo informacijam, ki jih zagotovi Banka Litve (73 % (+8 odstotnih točk)). Novinarji imajo še vedno najnižje zaupanje javnosti (27 % (–1 odstotna točka). V zvezi z načini, ki bi jih bilo treba uporabiti za kar najboljše prejemanje informacij, 54 % Litovcev (– 8 odstotnih točk) meni, da je televizija najbolj uporabna, sledijo pa ji internet (52 %, – 1 odstotna točka), časopisi (37 %, – 2 odstotni točki) in banke (39 %, + 2 odstotni točki). Najmanj uporabne poti (20 %) so delovno mesto (20 %, – 3 odstotne točke), šole in drugi prostori za izobraževanje in usposabljanje (20 %, – 2 odstotni točki) ter javni prostori (20 %, – 3 odstotne točke). Pravila za pretvorbo ostajajo na vrhu bistvenih informacij, ki bi jih bilo treba v skladu z mnenjem 61 % (– 2 odstotni točki) Litovcev, ki so sodelovali v anketi, zajeti v kampanji obveščanja. Bistvenega pomena se zdijo tudi praktične posledice za plače in bančni račun (60 % (+ 2 odstotni točki) in splošni pogoji uvedbe eura (58 %, + 1 odstotna točka), temu pa sledijo informacije o vrednosti 1 eura (47 % (– 2 odstotni točki). Dvojno označevanje cen je bilo potrjeno (čeprav v manjšem obsegu) kot najpomembnejši ukrep kampanje obveščanja o prehodu, in sicer dvojno označevanje v trgovinah 77 % (– 7 odstotnih točk), na računih 71 % (– 3 odstotne točke), v TV oglasih 68 % (– 4 odstotne točke) in na plačilnih listih 62 % (– 1 odstotna točka). Komisija bo v Litvi pred obdobjem dvojnega obtoka, ki se začne proti koncu decembra 2014, ter med njim in po njem izvedla javnomnenjske raziskave Eurobarometra. Nova faza kampanje obveščanja v Litvi bi morala obravnavati preostale skrbi v zvezi z uvedbo eura in povečati zaupanje potrošnikov. Za odpravo še vedno prisotnih skrbi v zvezi s povišanji cen v obdobju prehoda je treba državljane nenehno obveščati o rezultatih spremljanja cen in drugih dejavnostih nadzora. [1] Sklep Sveta 2014/509/EU z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015 (UL L 228, 31.7.2014, str. 29). [2] Uredba Sveta (EU) št. 851/2014 z dne 23. julija 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 2866/98 glede menjalnega razmerja eura za Litvo (UL L 233, 6.8.2014, str.21). [3] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Štirinajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja z dne 23. julija 2014 – COM(2014) 489 final. [4] Na voljo na http://www.lb.lt/preparation. [5] Na voljo na http://www.lb.lt/preparation. [6] Eurobankovci in eurokovanci bodo uvedeni isti dan, ko bo euro postal litovska valuta. Scenarij velikega poka se je uporabil v vseh državah članicah, ki so se pridružile euroobmočju po letu 2002. [7] Glej opombo 3.