SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 11.10.2005 
KOM(2005)482 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE 
Letno poro čilo Evropske komisije Evropskemu  parlamentu o delovanju sistema 
Evropskih šol 
 
SL 2   SL 1. UVOD 
To je prvo letno poro čilo Evropske komisije Evropskemu  parlamentu o delovanju sistema 
Evropskih šol. Poro čilo je nastalo na zahtevo Ev ropskega parlamenta v Poro čilu Bösch iz leta 
2002 o prihodnjem financiranju  Evropskih šol (EŠ). Poro čilo vsebuje pregled glavnih vidikov 
trenutnega delovanja EŠ (s številskimi primerja vami za ugotavljanje glavnih trendov) in se 
osredotoča na preu čitev populacije u čencev, strukture osebja, glav nih pedagoških vprašanj in 
financiranja. Nadalje poudarja glav ne izzive za EŠ: posledice širitve, potreba po upoštevanju 
nastajanja agencij EU in po širši dostopnosti evropske mature, vodenje šolskega sistema, 
težavne razmere na velikih EŠ v Bruslju in Luxembourgu ter prihodnost majhnih šol, zlasti 
zaradi majhnega števila u čencev iz prve kategorije v slednjih. 
S i s t e m  E Š  j e  v e č kot pol stoletja deloval uspešno in pri tem zagotavljal visokokakovostno 
izobraževanje predvsem otrokom uslužbence v Evropske unije (približno 51 % celotne 
populacije u čencev leta 2004 so bili otroci uslužbencev EU). Sistem deluje na osnovi 
medvladnega dogovora v skladu s Konvencijo, ki so jo podpisale vse države članice in 
Evropska komisija. Kot je natan čno določeno v omenjeni medvladni konvenciji, je osnovni 
namen EŠ „skupaj izobraževati otroke uslužbencev Evropskih skupnosti“1. Poleg teh otrok 
„lahko šole obiskujejo tudi drugi ot roci v okviru omejitev, ki jih dolo či svet guvernerjev“2. 
Institucije EU v zadnjih letih kažejo čedalje večji interes za EŠ zaradi svoje dvojne vloge kot 
financerja, ki zagotavlja skoraj  60 % sredstev za sistem EŠ, in kot odgovornega delodajalca, 
ki želi zagotoviti nadaljnje dobro delovanje sistema, kar os taja bistvenega pomena za 
pridobivanje in zaposlovanj e visokokakovostnega osebja. 
Po Poročilu Bösch, ki ga je Evropski parlamen t sprejel leta 2002, je  Komisija leta 2004 
pripravila dokument za razpravo o prihodnosti si stema EŠ, v katerem se postavlja vrsta 
vprašanj v zvezi z vodenjem in financiranjem ter izobraževalnimi storitvami šol. S tem 
dokumentom se je za čela široka razprava o vprašanjih in izzivih, s katerimi se soo čajo 
Evropske šole ob vstopu v drugo 50-letje delovanja v času korenitih sprememb. Nadaljnja 
širitev Unije in ustanavljanje novih organov EU  po vsej Evropi ter spremenjen pristop k 
izobraževanju predstavljajo nove izzive, na  katere se mora sistem EŠ odzvati, če želi ohraniti 
enak vizionarski pristop tudi  v naslednjih 50 letih. V tem kontekstu Komisija predstavlja 
Evropskemu parlamentu prvo letno poro čilo o delovanju sistema Evropskih šol. To poro čilo 
vsebuje pregled obstoje čega sistema in obravnava vrst o glavnih izzivov za prihodnost. 
                                                 
1 Konvencija, ki opredeljuje Statut Evropskih šol, člen 1. 
2 V zbirki sklepov sveta guvernerjev, ref. št. 95-D-19, str. 162, je dolo čeno, da se število u čencev iz tretje 
kategorije omeji na 20 % vseh u čencev v razredu. 
 
SL 3   SL 2. STATISTI ČNI PODATKI  IN TRENDI 
2.1. Populacija u čencev 
Trenutno obstaja 13 Evropskih šol3 v 7 državah članicah. Za izobraževanje u čencev v 
jezikovnih oddelkih se uporablja 14 jezikov,  in sicer v skupno 80 jezikovnih oddelkih. 
Učenci, ki obiskujejo EŠ, so uvrš čeni v tri kategorije v skladu s sklepi sveta guvernerjev, 
vodstvenega organa EŠ. V prvi kategoriji so u čenci uslužbencev evropskih institucij (pa tudi 
otroci nekaterih drugih organizacij in otro ci uslužbencev v samem sistemu EŠ). Ti ne 
plačujejo šolnin. V dr ugi kategoriji u čencev so otroci staršev, ka terih delodajalci so podpisali 
dogovor z EŠ in ki pla čujejo polno letno šolnino na u čenca za EŠ, ki jo obiskujejo. V tretji 
kategoriji u čencev so otroci, ki niso zajeti v prvi h dveh kategorijah, sp rejeti pa so z 
dovoljenjem ravnatelja EŠ v skladu s pravili in  sklepi sveta guvernerjev. Tudi oni pla čujejo 
šolnine, ki pokrivajo del stroškov na u čenca v njihovih šolah. 
V EŠ je trenutno skoraj 20 000 u čencev. V zadnjih treh letih se je sistem pove čal za 17 %. 
Skupno pove čanje izhaja ve činoma iz pove čanja števila u čencev iz prve kategorije (23 %), 
predvsem v Bruslju in Luxembourgu. Spodnja razpredelnica prikazuje nekatere okvirne 
podatke o skupnem pove čanju in pove čanju učencev EŠ iz prve kategorije, ve č podrobnosti 
pa je v Prilogi 1. 
Trenutno je v velikih EŠ v Bruslju in Luxembourgu ve č kot 12 000 u čencev ali 60 % vseh 
učencev v vseh EŠ. Še ve č, te velike šole zagotavljajo izobraževanje 78 % vseh u čencev iz 
prve kategorije v sistemu, medtem ko je v ostalih 8 šolah samo 22 % u čencev iz prve 
kategorije4. 
Večina učencev iz novih držav članic, če ne vsi, bo šla v EŠ v Br uslju ali Luxembourgu, kjer 
je prostorska stiska že zaskrbljujo ča. Ob znatnem pove čanju rojstev med obstoje čim osebjem 
pa bi lahko pritisk v bližnjih le tih postal nevzdržen. Poleg tega ima prostorska stiska v Bruslju 
in Luxembourgu negativen u činek na u čno okolje u čencev in splošno dobro po čutje. Vpliva 
tudi na delovne pogoje osebja in splošno vzdušje v šolah. Čeprav so bile potrebne odlo čitve 
                                                 
3 V Bruslju se bo leta 2009 odprla še ena EŠ, kjer bodo tako 4 EŠ, vseh EŠ skupaj pa bo 14. 
4 Evropsko šolo v Münchnu obiskujejo u čenci iz prve kategorije uslužbencev Evropskega patentnega 
urada, predstavljajo pa 8 % vseh u čencev iz prve kategorije v vseh EŠ. EŠ v Vareseju zagotavlja 
izobraževanje u čencem Skupnega raziskovalnega središ ča v Ispri, ti pa predstavljajo 5 % vseh u čencev 
iz prve kategorije v sistemu. U čenci iz prve kategorije v novih EŠ v Alicanteju in Frankfurtu 
predstavljajo 5 % celotnega sistema. Štiri majhne EŠ v Culhamu, Bergnu, Molu in Karlsruheju (slednje 
tri obiskujejo u čenci uslužbencev Skupneg a raziskovalnega središ ča) pa skupno obiskujejo u čenci iz 
prve kategorije, ki predstavljajo manj kot 4 % vseh u čencev iz prve kategorije. Populacija 
učencev  1995 2001 2004 Pove čanje v 
% od 1995  
 Povečanje v 
% od 2001  
 
Skupno število 
učencev 15 756 16 985 19 862 26,1 16,9 
Učenci iz prve 
kategorije 8 965 10 070 12 412 38,4 23,3 
 
SL 4   SL sprejete in lokacije za drugo EŠ v Luxe mbourgu (Luxembourg II bo v Mamru) in četrto EŠ v 
Bruslju (Bruselj IV bo v Laeknu) dolo čene, bosta ti šoli odprti leta 2008 oziroma leta 2009. 
Po ocenah se bo število u čencev iz prve kategorije v EŠ v Bruslju do leta 2009 pove čalo za 
900, v EŠ v Luxembourgu pa se bo število u čencev iz prve kate gorije do leta 2008 pove čalo 
za 200. Komisija je zadevne nacionalne organe opozorila, naj upoštevajo datum za četka 
delovanja novih šol, tudi nadalj e pa bo pozorno spremljala razvoj. 
V majhnih EŠ je število u čencev v zadnjih letih na splošno upadlo, o čitna navzo čnost 
velikega števila u čencev iz tretje kategorije pa kaže, da te šole obiskujejo predvsem u čenci iz 
te kategorije (glej Prilogo 2). Približno 80 % u čencev v majhnih EŠ je iz tretje kategorije. 
Vendar pa je prihodek od šolnin za u čence iz tretje kategorije k prora čunu EŠ okrog 20 %. 
2.2. Struktura osebja 
Osebje Evropskih šol sestavljajo ve činoma (+/- 80 %) u čitelji, ki jih nacionalna ministrstva za 
izobraževanje napotijo na delo za dolo čeno obdobje5. Nekatere u čitelje (pomožni u čitelji / 
„chargés de cours“) ter šolsko up ravno in pomožno osebje so ravna telji šol zaposlili na lokalni 
ravni. Samo za časno premeš čeni učitelji imajo celovite kadrovske predpise, ki dolo čajo 
njihove zaposlitvene pogoje. Za upravno in pomožno osebje ve činoma veljajo nacionalni 
predpisi države, kjer je EŠ. U čitelji s krajšim delovnim časom (chargés de cours), ki so 
zaposleni na lokalni ravni, imajo navadno z EŠ sklenjeno pogodbo za dolo čen čas za eno leto 
z možnostjo podaljšanja. Pla čani so glede na število u čnih ur, ki jih opravijo na teden. 
Vzporedno s pove čanjem populacije u čencev se je pove čalo tudi osebje v EŠ in Uradu 
generalnega sekretarja. Veliko novih u čiteljskih mest, če ne vsa, se je odprlo po širitvi z 
ustanovitvijo treh novih je zikovnih oddelkov (poljski, češki in madžarski) v Bruslju in drugih 
treh (poljski, češki in madžarski) v Luxembourgu. V spodnji razpredeln ici so prikazana 
razmerja u čenec/učitelj v razli čnih EŠ. 
Razmerje u čenec - u čitelj v EŠ 2004
0246810121416
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2
Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Lux 2
Mol
München
Varese
 
Učinek ustanovitve teh jezikovnih oddelkov še ni povsem opazen, ker so zaenkrat odprti samo 
na predšolski in primarni stopnji. Na  sekundarni stopnji se  bodo odpirali postopno in 
pričakuje se, da bo u čno osebje v teh jezikovnih oddelk ih v polnem obsegu zaposleno okrog 
leta 2010. Verjetno pa bo do takrat novi  krog širitve zahteval dodatne u čitelje v EŠ. Poleg 
                                                 
5 Do devet let. 
 
SL 5   SL zaposlovanja v šestih novih jezikovnih oddelkov v Bruslju in Luxembourgu (trije v vsakem 
mestu) so bili u čitelji po potrebi zaposleni v ve č EŠ, da se zagotovi pouk v maternem jeziku v 
drugih šestih jezikih novih držav članic, za katere jezikovni odde lki še niso bili ustanovljeni 
zaradi majhnega števila pri čakovanih u čencev. 
Upravno in pomožno osebje se je pove čalo predvsem po odprtju treh novih EŠ leta 2001: 
Alicante, Frankfurt in Luxembour g 2. Poleg teh EŠ pa je najve čji porast upravnega in 
pomožnega osebja med leti 2001 in 2005 opaziti v Münchnu (37-odstotno pove čanje 
upravnega in pomožnega osebje v primerjavi z 9,3-odstotnim pove čanjem števila u čencem v 
istem obdobju) in v Uradu generaln ega sekretarja (33,8-odstotno pove čanje v primerjavi s 
16,9-odstotnim pove čanjem števila u čencev v sistemu EŠ). V spodnji razpredelnici je 
primerjava med številom osebja v letu 2005 in letom 20016. V Prilogi 3 je ve č informacij, 
vključno s podrobno raz členitvijo za za časno premeš čene učitelje ter upravno in pomožno 
osebje v vseh EŠ za šolsko leto 2005/2006. Število u čiteljev s krajšim delovnim časom, 
zaposlenih na lokalni ravni, bo naslednje leto približno en ako, tj. okrog 430, vendar pa so 
možne manjše prilagoditve glede na l okalne razmere; npr. nihanja števila u čencev, ki vplivajo 
na število potrebnih razre dov in/ali razpoložljivost za časno premeš čenih učiteljev. 
2.3. Pedagoška vprašanja 
Evropske šole so že dolgo znane po ka kovosti storitev, ki jih na edinstven na čin in v 
edinstveni obliki zagotavljajo za ve čjezikovno in ve čkulturno izobraževanje. Poleg tega je 
evropska matura, zaklju čno spričevalo v EŠ, široko priznana v državah članicah, maturantom 
pa nudi enake pogoje vpisa na univerzo kot državljanom države članice, v kateri je 
visokošolska ustanova, na katero se vpisujejo. 
Rezultati u čencev pri opravljanju evropske mature se vsako leto  izboljšujejo. Dejansko se je 
odstotek u čencev, uspešnih na evropski maturi, in u čencev, ki so dosegli nad 75 %, znatno 
povečal7. Povprečna uspešnost kandidatov pri evropski maturi v vseh EŠ je leta 2004 znašala 
98,1 % v primerjavi s 96,4 % leta 2000. Povpre čna ocena pri evropski maturi leta 2004 se je 
povečala za 2 %, in sicer s 74 % leta 2000 na 76 % leta 2004. Le ta 2004 je skoraj polovica 
učencev (49,6 %) maturo opravila s 75 % ali bolje. Delež u čencev, ki so pri izpitu dosegli ve č 
kot 80 %, se je pove čal na 29 %. Poleg tega imajo tr i EŠ 100 % uspešnost že od leta 2000. 
                                                 
6 Letno poro čilo generalnega sekretarja svetu guvernerjev Evropskih šol. Ref. št. 1612-D-2004. 
7 Poročilo o evropski maturi.  BoG 1-2 feb. 2005. Ref. št. 2004-D-3210. Začasno 
premeščeni 
učitelji Učitelji, 
zaposleni na lokalni ravni 
 Skupno število 
učnega osebja  
 Povečanje 
števila učnega 
osebja 
 Upravno in 
pomožno osebje 
(zaposleno 
na lokalni 
ravni) 
 Poveč
anje upravn
ega in 
pomož
nega 
osebja 
 Populacija 
učencev  
 Poveč
anje števila 
učenc
ev 
 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001  
1 199  1 390  311  430  1 510  1 820 20,5 % 243 311 27,8 % 16 985  19 862 16,9 %
 
SL 6   SL Vendar obstajajo razlik e med jezikovnimi oddelki glede na stopnjo uspešnosti in dobre 
rezultate. V šestih od enajst jezikovnih oddelk ov, v katerih je evropska  matura trenutno na 
voljo, je polovica u čencev leta 2004 dosegla dobre rezulta te (nad 75 %), medtem ko je bil 
delež učencev z dobrimi rezultati v preostal ih petih jezikovnih oddelkih pod povpre čjem 
sistema, ki znaša 49,6 %. V Prilogi 4 je ve č podrobnosti o us pešnosti in to čkah učencev pri 
evropski maturi, medtem ko Priloga 5 prikazuje  stopnje ponavljanj gl ede na šolo, jezikovni 
oddelek in stopnjo v letih pr ed maturitetnimi izpiti. 
Najnovejša potrditev, da EŠ dejansko zagotavlj ajo kakovostno izobraževa nje, so rezultati EŠ 
v Luxembourgu v oceni OECD PISA II 2003. Rezu ltati 192 15-letnih otrok (v angleških, 
francoskih in nemških jezikovnih oddelkih), ki so  opravljali ta test, so bili malenkost višji kot 
rezultati njihovih vrstnikov v en akovrednih luksemburških državni h šolah. Evropska komisija 
preučuje možnost, da tudi druge EŠ  opravijo teste PISA III 2006. Poleg tega službe Komisije 
razmišljajo o preu čitvi študijskih poti in/ali poklicne poti u čencev po maturi ter razloge za 
njihov uspeh ali neuspeh.  
V zadnjih nekaj letih je svet inšpektorjev r azvil in posodobil številne programe za EŠ. Svet 
guvernerjev je revidiral in potrd il predvsem veliko programov za mate rni in tuje jezike, ki so 
izhajali iz zgodnjih sedemdesetih in osemdese tih let. Poleg tega je  bilo izboljšanih in 
posodobljenih ve č programov za izbirne predmete. Pr ibližno polovica trenutno obstoje čih 
programov za kurikule EŠ je bila napisana ali na novo napisana med leti 2000 in 2005. 
Vendar jih še vedno veliko izvira iz osemdesetih  let. Pomemben dodatek k kurikulom EŠ so 
programi za pomo č učencem s težavami ali posebnimi potrebami. 
EŠ danes ponujajo razli čne oblike u čne podpore in osebne pomo či učencem z u čnimi 
težavami in/ali u čencem invalidom. Nove politike za u čence s posebnimi u čnimi potrebami in 
tiste, ki potrebujejo u čno podporo, temeljijo na na čelu vklju čevanja učenca v razredno 
skupnost in njegovem aktivnem sodelovanju pri vsaj minimalnem številu skupnih dejavnosti 
kognitivnega tipa. Vendar pa kljub vsem obstoje čim prizadevanjem še vedno obstajajo 
primeri, kjer EŠ niso kos konkretnim potrebam u čencev. Komisija mo čno podpira 
zagotavljanje podpore u čencem s posebnimi potrebami. Vendar pa programi za u čence s 
posebnimi u čnimi potrebami in u čence, ki potrebujejo u čno pomo č, zahtevajo boljše 
spremljanje za izpopolnitev storit ev in ovrednotenje njihovega u činka. Komisija je zaprosila 
svet guvernerjev za podrobnejša poro čila ter ovrednotenje izvajanj a in uspešnosti programov 
v vsaki EŠ. 
Drugi posebni programi so bili razviti v pripravah na širitev in prihod novih u čencev, za 
katere ne bi bili ustanovljeni jezikovni oddelk i. Svet guvernerjev je  pred kratkim sprejel 
programe za podporo u čencem pri vklju čevanju v jezikovne oddelke, v katerih pouk ne 
poteka v njihovem maternem jeziku. Programe za u čence brez jezikovnega oddelka, u čence s 
posebnimi u čnimi potrebami in u čence, ki potrebujejo u čno podporo, Komisija mo čno 
podpira, pove čala pa so se tudi sredstva iz prora čuna EŠ za potrebe nj ihovih materialnih in 
človeških virov. 
 
SL 7   SL Od leta 1999, ko je svet guvernerjev spre jel prve ukrepe v zvezi s programom za u čence s 
posebnimi u čnimi potrebami, se je število u čencev v tem programu bistveno pove čalo. Spodaj 
je prikazano pove čevanje prora čunske postavke, namenjene programom za u čence s 
posebnimi u čnimi potrebami v EŠ8. Kot je razvidno, se je prora čun za pomo č tem učencem 
ustrezno pove čeval in trenutno znaša približno 8 700 EUR na otroka9. 
Kljub pove čanju finan čnih virov za pomo č otrokom s posebnimi potrebami ali u čnimi 
težavami pa se izvajanje teh programov razlik uje. Številne pritožbe pri evropskem varuhu 
človekovih pravic potrjujejo to dejstvo. 
Pregled pogostosti ponavljanj na sekundarni10 stopnji v EŠ kaže, da je najve č ponavljanj v 4. 
in 5. letu sekundarnega izobraževanja, ko morajo u čenci opraviti veliko število obveznih 
predmetov na podro čju znanosti, jezikov in matematike na  zahtevni stopnji (glej Prilogo 5). 
Ponavljanja in število izpisov kaže jo na potrebo po prilagoditvi politike u čne pomoči za 
izogibanje takšnim neuspehom in uvedbi druga čnih učnih programov, ki bi po zahtevah 
staršev v zadnjih letih omogo čili drugačen zaklju čni izpit kot evropsko maturo. Svet 
guvernerjev je za preu čitev tega vprašanja oblikoval de lovno skupino, ki se bo prvi č sestala 
septembra 2005. 
2.4. Finance 
Proračun EŠ se financira s prispevki držav članic, prihodki iz  šolnin za u čence iz druge in 
tretje kategorije ter izravnalnim prispevkom iz prora čuna EU. Države članice prispevajo k 
proračunu EŠ s pla čevanjem nacionalnih pla č učiteljem, za časno premeš čenih na delo v 
sistem EŠ (iz prora čuna EU se nato pokrije razlika med nacionalno pla čo in plačo v EŠ). Leta 
2004 je ta prispevek znašal približno 22 % celotnega prora čuna EŠ. Prihodek iz šolnin za 
učence iz druge kategorije je znašal 5 %, za u čence iz tretje kategorij e pa 8 %. Dodatna 2 % 
sta zbrana iz razli čnih manjših prispevkov posameznim šolam (npr. pla čila staršev za 
zavarovanje, stroške fotokopiranja itd.), preost alih 56 % pa je zagotovila Komisija iz 
proračuna EU. Za EŠ v Münchnu ima Evr opski patentni urad podobno finan čno vlogo kot 
Komisija v drugih EŠ. Finan čni prispevek Evropskega patentnega urada sistemu EŠ je okrog 
7 % celotnega sistema. 
                                                 
8 Programa za u čence brez jezikovneg a oddelka in u čence, ki potrebujejo u čno podporo, sta preve č nova, 
da bi trenutno imela primerljive podatke. 
9 Podatki od Urada generalnega sekretarja Evropskih šol. 
10 EŠ imajo splošno politiko o pogojih, po katerih lahko u čenec ponavlja letnik. Zapisani so v členu 60 
Splošnih pravil EŠ. Povečevanje prora čunske postavke EŠ za programe, namenjene u čencem s posebnimi 
potrebami  
Leto 2003 2004 2005 2006
SKUPAJ (v EUR) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
Št. zadevnih u čencev 197 214 273 po oceni: 300
 
SL 8   SL V zadnjih nekaj letih celotna prora čunska sredstva, dodeljena sistemu Evropskih šol, niso bila 
popolnoma porabljena, njihov znesek se je na letni ravni zvišal z 1 na 14,4 mio EUR (glej 
Prilogo 6). Vendar ta neporabljena sredstva izhajajo ve činoma iz previsoko ocenjenih 
stroškov za osebje, neporab ljena sredstva iz prora čunskih postavk za pos lovanje, kot so 
stroški za u čence s posebnimi u čnimi potrebami, sodelovanje strokovnjakov, usposabljanje 
osebja itd., so sorazmerno višja, kot je tudi ra zvidno iz razpredelnice v Prilogi 7. Sicer pa se 
glede na razlike med EŠ pri njihovih prvotnih prora čunskih zahtevah in kon čnih porabljenih 
sredstvih zdi potrebno izvesti temeljito analizo, da se ugotovi kakovost finan čnega 
upravljanja.  
Proračun EŠ in prispevki iz razli čnih virov so se vs ako leto stalno pove čevali. Prispevek iz 
proračuna EU, s katerim upravlja Komisija , se je z 81,6 mio EUR leta 1995 pove čal na 118,4 
mio EUR leta 2004 (pove čanje za 45 %). V istem obdobju se je populacija u čencev pove čala 
za 33 % s skoraj 15 000 u čencev na skoraj 20 000 u čencev. Število šol se je z devet leta 1995 
povečalo na dvanajst leta 2004, prora čun Urada generalnega sekret arja se je v istem obdobju 
več kot podvojil s 4,0 mio EUR leta 1995 na dodeljeno vsoto 8,2 mio EUR leta 2005. 
Prispevek EU za prora čun Urada generalnega sekretarja  znaša okrog 80 %. Ocenjeni 
prispevek EU k prora čunu EŠ za leto 2005 je 127 mio EUR, enako kot leta 2004. Vendar pa 
so neporabljena sredstva iz prora čuna EŠ za leto 2004 znašala 14,4 mio EUR zaradi manjših 
potreb, kot je bilo predvideno. Zato bi moral pr ispevek EU v višini 127 mio EUR zadostovati 
za potrebe EŠ v letu 2 005. Spodnja razpredelnica prikazuje ce lotna porabljena sredstva iz 
proračuna EŠ in prispevek EU v zadnjih 10 letih11. 
Razvoj prora čuna EŠ 1995–2004
050100150200250
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004Milijonov
Prispevek Komisije
Celotni prora čun EŠ
 
                                                 
11 Celotni prora čun Evropskih šol in prispevek EU v letih 2000 in 2001 sta neobi čajno visoka zaradi 
sklepa Sveta guvernerjev, da se nadomestilo za delo v tujini vsem u čiteljem v Evropskih šolah v 
šolskem letu 2000/2001 pla ča za več kot 9 let. Po oceni finan čnega nadzornika Evropskih šol je to v teh 
dveh letih zvišalo prora čun Evropskih šol za 35 mio EUR in ga v naslednjih letih hkrati znižalo za 4–5 
mio EUR letno. 
 
SL 9   SL Zaradi pove čevanja institucij EU in števil a osebja EU je  razumljivo pri čakovati ve čji proračun 
EŠ. Vendar pa spodnja razpredelnica prik azuje, da ni jasne povezave med naraš čanjem števila 
učencev iz prve kategorije v EŠ in financir anjem EU navedenih šol. Dejansko dobivajo ve čje 
EŠ nižji odstotek sredstev EU, kot je njihov odstotek u čencev iz prve kategorije, medtem ko 
majhne EŠ dobivajo veliko ve čji odstotek sredstev EU, kot bi ustrezal njihovemu odstotku 
učencev iz prve kategorije. Populacija u čencev iz prve kategorije v štirih EŠ v Bergnu, 
Culhamu, Karlsruheju in Molu sestavlja 3,8 % ce lotnega sistema. Nasprotno pa je prispevek 
EU k prora čunu teh štirih EŠ 18,8 % celotnega prispevka EU k sistemu EŠ. Spodnja 
razpredelnica prikazuje primerjavo u čencev iz prve kategorije in prispevka EU v razmerju do 
skupnega števila u čencev iz prve kategorije v sistemu EŠ in skupnega prispevka EU k 
proračunu EŠ, izraženo v odstotkih. 
Primerjava med u čenci iz prve kategorije in prispevkom EU na EŠ  
 2003 2004 
 Delež 
učencev iz 
prve 
kategorije v 
sistemu EŠ v 
% Skupni 
prispevek EU 
EŠ v %  Delež 
učencev iz 
prve 
kategorije v 
sistemu EŠ v 
% Skupni 
prispevek EU 
EŠ v %  
Alicante  2,1 3,1 2,5 4,8 
Bergen 0,9 5,8 0,9 5,4 
Bxl 1 14,5 14,4 14,7 14,4 
Bxl 2 20,7 14,5 20,4 15,0 
Bxl 3 18,4 13,6 18,7 13,2 
Culham 1,0 5,5 0,9 4,7 
Frankfurt 2,1 2,7 2,7 3,5 
Karlsruhe 1,1 3,7 1,0 3,3 
Lux 1 24,5 17,4 19,1 17,1 
Lux 2 0,0 4,8 1,0 
Mol 1,1 6,0 1,0 5,4 
München  8,4 0,9 8,2 0,8 
Varese 5,1 6,8 5,2 6,6 
UGS 5,5 4,8 
Več informacij o finan čnem prispevku EU na EŠ in razvoju prora čunov EŠ je v prilogah 
8 in 9. 
Spodnja razpredelnica prikazuje  podatke o stroških na u čenca in populacijo u čencev na EŠ 
leta 200412. EŠ so razvrš čene po velikosti od najve čje do najmanjše13. 
                                                 
12 Razpredelnica je iz Letnega poro čila finančnega nadzornika.  Ref. št. 2005-D-163, str. 12. 
13 Podatki za Evropsko šolo Luxembourg 2 niso relevantni in se ne morejo upoštevati, ker je ta šola leta 
2004 delovala samo 4 mesece. 
 
SL 10   SL 2004: stroški na u čenca (skupni izdatki) in število u čencev
0 2 000 4 000 6 000 8 000 10 000 12 000 14 000 16 000 18 000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Stroški na u čenca v EUR  
 Št. učencev 
lu = 
Luxembourg 1; b2, b3, b1 = Bruselj 2,3,1; mu = München; va = Varese; ka = Karlsruhe; al = Alicante; cu = 
Culham; ff = Frankfurt; be = Bergen; mo = Mol;l2 = Luxembourg 2  
3. GLAVNI  IZZIVI  ZA EVROPSKE  ŠOLE 
3.1. Širitev 
Zadnja in prihodnje širitve ve čajo pritisk na sistem EŠ z nadaljnjim pove čevanjem njegove 
kompleksnosti in velikosti, kar se ti če novih jezikov in naraš čanja števila u čencev. Po 
popravljenih ocenah se bo v letih 2004–2007 število u čencev iz novih držav članic pove čalo 
za 1 110. Najve čje spremembe bodo v EŠ v Bruslju (80 %) in Luxembourgu (20 %). Na druge 
EŠ širitev verjetno ne bo vplivala.  Priloga 10 navaja ocene števila u čencev v EŠ v Bruslju in 
Luxembourgu za nasledn jih pet let, vklju čno z učenci iz novih držav članic. 
Sprejeti in izvedeni ukrepi  
Za otroke uslužbencev iz 10 novih držav članic veljajo enaki izob raževalni ukrepi kot za 
otroke uslužbencev iz starih držav članic. Svet guvernerjev je dolo čil številska merila za 
ustanovitev jezikovnih oddelkov in  ko so ti pogoji izpolnjeni, se jezikovni oddelki lahko 
ustanovijo14. Do sedaj so se odprli samo poljski, češki in madžarski jezikovni oddelki samo v 
Bruslju in Luxembourgu, ker imajo te države najve čjo populacijo med novimi državami 
članicami in po pri čakovanjih z lahkoto izpolnjujejo številska merila. 
Učenci iz šestih novih držav članic15 (Estonija, Litva, Latvija, Slovaška, Slovenija in Malta) 
pa trenutno nimajo jezikovnega oddelka v svojem maternem jeziku in se vklju čujejo v 
obstoječe jezikovne oddelke. Ve činoma so se odlo čili za angleški jezikovni oddelek, v veliko 
manjšem obsegu pa za nemškega in francoskega. Zato je v Bruslju prišlo do pojava, da kar 
četrtina učencev v posameznem razredu nima pouka v svojem maternem jeziku. 
                                                 
14 Merila za ustanovitev, zaprtje ali vzdrževanje Evropskih šol. Ref. št. 2000-D-7510, str. 2. (Za 
ustanovitev oddelka je potrebnih 75 otrok v primarnem in 84 v sekundarnem izobraževanju) 
15 Učenci iz Cipra obiskujejo grški jezikovni oddelek, ki ustreza njihovemu maternemu jeziku. 
 
SL 11   SL Za zagotovitev dodatnega jezikovnega pouka u čencem v takšni situacij i sta bila uvedena dva 
posebna programa. Prvi č, jezikovni pouk v maternem jeziku (do pet u čnih ur na teden) je 
zagotovljen vsem u čencem iz prve in druge kategorije. Obstoje či koncept se uporablja v vseh 
EŠ za učence iz novih držav članic, če je na voljo ustrezno usposobljen u čitelj. Drugi č, učenci 
v jezikovnem oddelku, ki ne ustreza njihovemu  maternemu jeziku, dobijo dodatno mentorstvo 
v jeziku oddelka, da lahko nadoknadijo zaostanek . Vendar pa bo situacijo v zadevnih oddelkih 
treba pozorno spremljati in ovrednotiti, ker so ti novi programi še nepreizkušeni. 
Vplivi na ponudbo storitev v velikih EŠ  
Zaenkrat širitev še ni imela ve čjega vpliva na število osebja v EŠ. Nekaj u čiteljev je bilo 
zaposlenih za zagotovitev pouka v maternem jeziku, drugi pa za zagotovitev pouka v novih 
jezikovnih oddelkih. Do leta 2010, ko naj bi se število u čencev iz desetih novih držav članic 
ustalilo, bo verjetno že novi  krog širitve. Njen u činek na sistem EŠ še ni znan in bo preu čen v 
naslednjih letih. Vendar pa so izkušnje pokazale, da celo majhni jezikovni oddelki potrebujejo 
okrog 15 za časno premeš čenih učiteljev. 
3.2. Politika decentralizacije in potrebe agencij 
Z ustanovitvijo novih agencij v Uniji je zagotavljanje ve čjezikovnega in ve čkulturnega 
izobraževanja (podobnega izobraževanju v EŠ) za otroke uslužbencev agencij postalo glavni 
izziv. Majhno število uslužbencev v ve čini agencij ne upravi čuje ustanovitve novih Evropskih 
šol. Zato je treba razviti nove modele , ki bi na prožen in ustrezen na čin zadostili njihovim 
različnim potrebam ter jim omogo čili zagotoviti geografsko ravnotežje pri zaposlovanju 
osebja in pritegniti visokokakovostno osebje na splošno. To je težko in  v nekaterih primerih 
skoraj nemogo če, če je agencija v mestu ali kraju, ki ne ponuja izobraževanja v vsaj enem od 
delovnih jezikov. Celo na lokacijah, kjer obstajajo druge možnosti kot nacionalni 
izobraževalni sistem, na primer zasebne šole, ag encije zahtevajo, da se obravnavajo enako kot 
lokacije Evropske komisije, kjer za majhno št evilo otrok uslužbencev EU obstaja Evropska 
šola (Culham, Mol, Bergen, Karlsruhe). 
Spodnja razpredelnica prikazuje štev ilo otrok uslužbencev EU v obstoje čih majhnih EŠ v 
Culhamu, Bergnu, Karlsruheju in Molu za šolsko leto 2003/200416. 
Evropska šola Culham Bergen  Karlsruhe Mol 
Število otrok 
uslužbencev EU 14 66 83 85 
Uradniki, ki delajo v drugih institucijah EU, npr. v Solunu (CEDEFOP in EAR) in Sevilli 
(IPTS), ter tisti, ki so predvideni za Parmo (EFSA)17, imajo podobno, če ne večje število 
otrok, katerim je treba zagotoviti ve čjezikovno izobraževanje. V Prilogi  11 so ocene o številu 
otrok po posameznih agencijah za leto 2005. 
                                                 
16 Podatki za EŠ v Culhamu, Bergnu, Karlsruheju in Molu so iz njihovih šolskih poro čil za leto 
2003/2004. 
17 Za EFSA v Parmi se pri čakuje preko 200 otrok, ko bo agencija zaklju čila z zaposlovanjem osebja. 
 
SL 12   SL Poleg izrednega pritiska zaradi zagotavljanja  izobraževalnih potreb otrok uslužbencev v 
krajih, kjer so ali bodo agencije, je Evropski parlament leta 200218 prosil svet guvernerjev, da 
preuči možnost za opravljanje evropske mature z unaj Evropskih šol v sodelovanju z lokalnimi 
šolami. Aprila 2005 je svet guvernerjev odobril okvir za akredita cijo in glavne elemente 
evropskega šolanja, kot je predstavljeno v poro čilu ustrezne delovne skupine19. Ta bo 
nadaljevala s sestanki, da se opredelijo pos topkovni vidiki tega so delovanja in ocenijo 
vključeni stroški. Ko bo vse pripravljeno in  bo svet guvernerjev odobril dogovore, bodo 
institucije EU predvidoma zaprošene za finan čni prispevek za izobraževanje otrok 
uslužbencev EU v takšnih „povezanih/akreditiranih“ šolah. 
Na podlagi sklepa sveta guvernerje v bodo nacionalni organi v treh  mestih – v Parmi (Italija), 
Dunshaughlinu (Irska) in Heraklionu (Gr čija) – uvedli nov postopek vrednotenja, s katerim 
bodo storitve, ki jih ponujajo (ali jih bodo), lahko ovrednotene  po merilih, ki veljajo za 
evropsko šolanje. Vsak od teh nacionalnih  organov je prevzel nalogo, da otrokom 
uslužbencev EU na njihovem ozemlju zagotovi posebno ve čjezikovno izobraževanje 
(evropsko šolanje). Metode izvajanja se razlik ujejo glede na velikost agencije in število 
učencev (glej Prilogo 12). Predviden je tudi sklep sveta guvernerjev, ki bo u čencem v šolah, 
ki izvajajo evropsko šolanje, dovolil opravljati evropsko maturo20. Po pričakovanjih bo 
evropska matura, ko bo enkrat na voljo vsem u čencem, ki se šolajo po evropskem modelu, na 
eni strani nagradila prizadevanja nacionalnih  organov, ki so ustanovitvi visokokakovostnih šol 
na svojem ozemlju namenili znatna finan čna sredstva in človeške vire, na drugi strani pa 
omogočila, da se prora čun EU bolje osredoto či na ciljno prednostno nalogo po Konvenciji EŠ, 
tj. izobraževanje otrok uslužbencev EU. 
3.3. Vodenje 
Ključno in osrednje vprašanje za Ev ropske šole je vodenje; u činkovitost in smotrnost 
njihovega upravljanja. Sistem, ki je bil prvotno oblikovan za eno šolo v Luxembourgu s 
štirimi jezikovnimi oddelki in svetom guvernerjev s člani iz samo šestih držav članic, danes 
sestavlja 80 jezikovnih oddelkov v 14 razli čnih jezikih v 13 šolah v 7 državah članicah. Svet 
guvernerjev in njegove pripravljalne odbore danes sestavlja 29 članov: 25 predstavnikov 
držav članic (kmalu jih bo ve č) in predstavnik Evropskega patentnega urada21, združenja 
staršev, odbor delavcev iz vrst u čiteljev ter Evropska komisija. Oktobra 2002 je za čela veljati 
nova konvencija EŠ in od takrat se ve čina sklepov sprejema samo z dvotretjinsko ve čino. 
Vendar pa so izkušnje v zadnjih dveh leti h pokazale, da sprejemanje sklepov sveta 
guvernerjev ni postalo enostavne jše kot pri prejšnjem, soglas nem glasovanju. Kot je bilo 
predlagano v Sporo čilu o Evropskih šolah [COM(2004)519 kon č.], je treba pove čati lokalno 
avtonomnost pri vodenju šol. Vendar je ob ve čji avtonomnosti treb a zahtevati tudi ve č 
odgovornosti in sistemati čno vrednotiti delovanje šol. 
                                                 
18 Poro čilo Bösch (FINAL A5-0395/2002) o prihodnjem financiranju Evropskih šol (2002/2083(INI)). 
19 Poro čilo delovne skupine II trojke o „evropski maturi in sodelovanju z drugimi šolami“. Ref. 2005-D-
342-en-4. 
20 Za to bo morda potrebna sprememba Konvencije. 
21 Evropski patentni urad ima poseben dogovor s svetom guvernerjev, po katerem pla čuje večino stroškov 
EŠ v Münchnu na precej podoben na čin kot Komisija za preostale EŠ in po katerem je upravi čen do 
sedeža v svetu guvernerjev. 
 
SL 13   SL Poleg najvišjega organa, sveta guvernerjev, im a sistem EŠ ogromno odborov, delovnih skupin 
in podskupin, tako na centraln i kot lokalni ravni. Vklju čuje tudi številne pripravljalne odbore: 
tri odbore inšpektorjev22, tri odbore za pedagoška vprašanja23, upravni in finan čni odbor24, 
različne začasne delovne skupine, ustanovljene s svetom guvernerjev, ter upravne odbore 
vsake EŠ, ki se sre čajo trikrat letno. Trije odbori dajejo  mnenja ali strokovne nasvete, da 
razbremenijo svet guvernerjev pri teko čih zadevah upravljanja. Komisija, ki je zastopana le 
pri nekaterih odborih, je leta  2004 poslala svoje uradnike na preko 130 dnevnih sestankov. 
Delovna skupina, ki ima od leta 1995 nalogo pos odabljati Splošna pravila EŠ, je šele letos 
predstavila revidirana pravila. Sklepi svet a guvernerjev še niso zbrani. Zadnja „Zbirka 
sklepov“ je iz leta 1995, ve čine dokumentov, ki vsebujejo skle pe sveta guvernerjev, ni na 
spletni strani. Evropski parlament in Komisija sta zahtevala ve č preglednosti v EŠ, vklju čno z 
možnostjo dostopa javnosti do zapisn ikov in sklepov sveta guvernerjev. 
Kljub velikemu številu odborov u čenci in starši še vedno nimajo jasnih pritožbenih postopkov 
zoper sklepe šol ali samega sveta guvernerjev. Sistem EŠ ima odbor za pritožbe, na katerega 
se lahko obrnejo člani skupnosti EŠ. Vendar se je ta odbor leta 2004 izrekel samo za 
obravnavanje upravnih zadev, ki  navadno zadevajo osebje EŠ25. Zato so bile pritožbe glede 
premestitve u čencev, sprejema u čencev s posebnimi potrebami, sk lepi disciplinskih komisij, 
povišanje šolnin in popravki ocen pri evropski ma turi zavrnjeni. Zato so bile pritožbe glede 
premestitve u čencev, sprejema u čencev s posebnimi potrebami, sk lepi disciplinskih komisij, 
povišanje šolnin in popravki ocen pri evropski maturi zavrnjeni. To je povzro čilo resno 
nezadovoljstvo kon čnih uporabnikov in nekateri se za dolo čene zadeve obra čajo na 
nacionalna sodiš ča. 
Čeprav ima Komisija samo en glas (od 29) in za to omejen vpliv, ji starši in uslužbenci EU 
pogosto pripisujejo odgovornost za sklepe sveta guvernerjev ali ravnatelje v EŠ. Nekateri se 
obračajo na evropskega varuha človekovih pravic, ki je sicer  ugotovil, da ima Komisija 
omejeno mo č, vendar je od nje ve čkrat zahteval, da spodbuja dobr o upravljanje in preglednost 
v EŠ26. 
3.4. Učenci iz tretje kategorije in vprašanje obstoja majhnih šol 
Najbolj ob čutljivo vprašanje v sistemu EŠ je bila mo rda višina šolnin za otroke iz tretje 
kategorije. EP in Komisija st a zahtevala, da se šolnine približajo dejanskim stroškom, 
predstavniki staršev, u čiteljev in ravnateljev pa nasprotujejo kakršnemu koli znatnemu 
povišanju, da se ne bi v EŠ zmanjšal o število otrok iz tretje kategorije. 
                                                 
22 Eden za predšolsko in primarno stopnjo, drugi za sekundarno, skupnega pa sestavljajo predstavniki iz 
vsake države članice. 
23 Eden za predšolsko in primarno stopnjo, drugi za sekundarno, v skupnem pa so vsi inšpektorji, 
ravnatelji in po potrebi njihovi namestniki, predstavniki staršev, u čiteljev in u čencev ter predstavnik 
Komisije. 
24 Odbor sestavljajo predstavniki vsake države članice, navadno z ministrstva za finance, predstavniki 
ravnateljev, staršev, u čiteljev, učencev in na ve čini sestankov Komisija. 
25 Letno poro čilo finančnega nadzornika. Str. 6. 
26 Komisija je o tem vprašanju pripravila dokument ( Predlagani ukrepi za ve čjo preglednost in dobro 
upravljanje v sistemu Evropskih šol) in sedaj čaka, da ga EŠ za čnejo izvajati. 
 
SL 14   SL V zadnjih treh letih so se šolnine za u čence iz tretje kategorije zn atno povišale. To je morda 
povzročilo rahlo zmanjšanje populacije iz tretje ka tegorije v nekaterih EŠ . Zaradi prostorske 
stiske v šolah v Bruslju se je tudi tam omejilo število u čencev iz tretje kategorije. Vendar pa 
se je prihodek od šolnin za u čence iz tretje kategorije v prora čunu EŠ kljub zmanjšanju 
populacije iz tretje kate gorije (s 36 % leta 2002 na 32 % leta 2004) pove čal s 6,5 % leta 2002 
na 8,4 % leta 2004. Šolnine za u čence iz tretje kate gorije v EŠ za leto  2004/2005 trenutno 
znašajo: 2 178 EUR za predšolsko stopnjo, 3 02 8 EUR za primarno stopnjo in 4 132 EUR za 
sekundarno stopnjo s 50-odstotnim popustom za drugega in 75-odstotnim popustom za tretjega in vsakega naslednj ega otroka iste družine. 
Komisija je trdno prepri čana, da morajo imeti otroci iz tre tje kategorije tudi v prihodnje mesto 
v EŠ. Kljub temu je na eni strani treba dose či ustrezno ravnovesje med zagotavljanjem 
dostopne višine šolnine in omejitvijo zneska prispevka evropskih davkopla čevalcev na drugi. 
Pri nekaterih majhnih EŠ, v katerih u čenci iz tretje kategorije sestavljajo približno 80 % 
celotne populacije u čencev, postaja vprašanje vedno bolj pere če in celo vzbuja zaskrbljenost o 
dolgoročnem obstoju zadevnih šol (glej prilogi 2 in 8). Poleg tega je treba v teh majhnih EŠ 
najti rešitev za visok delež oprostitev pla čila šolnin za u čence iz tretje kategorije, ker 
pomenijo 65 % vseh oprostitev pla čil, odobrenih v vseh EŠ (tj. 571 primerov od skupno 882).  
Po merilih Gaignage
27, sprejetih leta 2000, je za ustanovi tev EŠ potrebno minimalno število 
učencev na jezikovni oddelek, za EŠ zunaj Bruslja in Luxembourga pa mora biti vsaj 50 % 
učencev iz prve kategorije. Isti dokument nava ja, da se jezikovni oddelek ali celo EŠ lahko 
zapre, „če majhno število vpisanih u čencev iz prve kategorije ne zadoš ča več za nadaljnji 
obstoj šole“28. Tudi EP se je v Poro čilu Bösch iz leta 2002 osredoto čil na to vprašanje in od 
sveta guvernerjev zahteval ukrepanje. Posledica tega je, da je sedem zelo majhnih jezikovnih 
oddelkov v štirih EŠ v Bergnu, Culhamu, Karlsr uheju in Molu (ki je imela samo 17 u čencev 
iz prve kategorije v vseh sedmih jezikovnih oddelkih29) v postopku zapiranja. 
Ker trenutna situacija vzbuja resno zaskrbljenost glede dolgoro čne prihodnosti teh šol, 
Evropska komisija uvaja zunanjo študijo o mo žnosti obstoja teh štirih majhnih šol. Njeni 
rezultati naj bi bili na voljo leta 2006 in Komis ija jih bo seveda predstavila svetu guvernerjev. 
Predvideno je, da bodo svetovalci, zadolženi za št udijo, v obsegu svojih pristojnosti in nalog 
obiskali štiri EŠ ter se sre čali s predstavniki šolske s kupnosti, za pridobitev podatkov in 
drugih ustreznih informacij po bodo tesno sodelova li s Komisijo, generalnim sekretarjem in 
njegovim uradom. V obsegu pristojnosti in nalog je  tudi priprava predloga alternativnih metod 
za zagotovitev izobraževalnih potreb otrok uslu žbencev EU v štirih zadevnih EŠ v primeru 
zaprtja, skupaj s prehodnimi in socialnimi ukrep i, ob upoštevanju dejstva, da bi bilo sedanjim 
učencem težko najti alternativne rešitve. 
                                                 
27 Merila za ustanovitev, zaprtje ali vzdrževanje Evropskih šol. Ref. št. 2000-D-7510. 
28 Merila za ustanovitev, zaprtje ali vzdrževanje Evropskih šol. Ref. št. 2000-D-7510, str. 3. 
29 Priloga k dokumentu z naslovom Uporaba meril iz poro čila „Gaignage“ za  jezikovne oddelke , 
predložena na sestanku sveta guvernerjev januarja 2004. 
 
SL 15   SL 4. SKLEP 
Evropske šole so pomemben element socialne  politike institucij EU in njihovega dobrega 
delovanja, ker institucijam EU pomagajo privabljati visokokakovos tno osebje na dolgi rok po 
vsej Evropi. Evropska ko misija je zato prepri čana, da je za EŠ ob razvijanju vizionarnega 
modela iz leta 1954 odlo čilno najti na čin za uspešno soo čenje z izzivi prihodnosti. 
Komisija se v vlogi glavne ga delodajalca primarnih kon čnih uporabnikov in glavnega 
financerja sistema EŠ zaveda dolžnosti, da pozorno spremlja delovanje sistema EŠ, s čimer 
zagotovi, da bodo EŠ še nadalje pripravljale mlade na vedno ve čjo konkuren čno in na znanju 
temelječo informacijsko družbo, institucijam EU in evropskim davkopla čevalcem pa hkrati 
zagotavljale gospoda rno upravljanje. Čeprav šole delujejo znotraj medvladnega okvira, 
oblikovanega s Konvencijo, Komisija meni, da mora nastopiti kot konstruktivni partner pri iskanju in izvajanju izboljšav sistema. 
V ta namen je Komisija julija 2004 predstavila Sporo čilo [COM(2004)519 kon č.] o možnostih 
za razvoj Evropskih šol, ki posebej poudarja potrebo po boljš em vodenju, financiranju in 
izobraževanju. Komisija je zlasti prepri čana, da pregled sistema EŠ v tem poro čilu kaže, da se 
mora soo čiti s številnimi pomembnimi izzivi. EŠ so bile v času nastanka napredne, nekatere 
vidike pa je treba danes posodobiti. Po petdesetih letih je prišel čas za pregled delovanja EŠ, 
da se še naprej izboljšuje kakovost in nara va ponujenega izobraževanja, da bodo šole vedno 
bolj učinkovite in gospodarne, da se oblikuje m oderen in ustrezen sistem vodenja, ki bo 
zagotavljal ve čje sodelovanje klju čnih zainteresiranih strani, ter da šole postanejo bolj 
pregledne in sledijo najboljšim pr aksam v izobraževanju. Prvo letno poro čilo je zato treba 
razumeti v kontekstu Sporo čila Komisije o prihodnosti šol. Namen teh dveh dokumentov je 
poiskati sredstva za nadaljnji razvoj in izboljšanje sistem a ob posvetovanju in dialogu z 
nacionalnimi oblastmi in strokovnj aki ter vsemi, ki so vklju čeni v sistem Evropskih šol. 
 
SL 16   SL ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
SL 17   SL ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
SL 18   SL Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
SL 19   SL ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
SL 20   SL Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
SL 21   SL ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
SL 22   SL ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
SL 23   SL % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
SL 24   SL ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
SL 25   SL ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
SL 26   SL ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
SL 27   SL ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
SL 28   SL ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150  
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50  
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
SL 29   SL ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
SL 30   SL ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘Scuola per l’Europa’, was vi sited by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europ ean Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the project in Sept 2005 a nd like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.