EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.12.2016 COM(2016) 781 final 2016/0386(NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES je zagotoviti, da se živi vodni viri izkoriščajo v skladu s trajnostnimi gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi pogoji. Pomembno orodje za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti. Cilj tega predloga je za leto 2017 določiti ribolovne možnosti za države članice za tržno najpomembnejše staleže rib v Črnem morju. Splošno ozadje Bolgarija in Romunija si staleže rib v Črnem morju, ki jih izkoriščata, delita z državami nečlanicami EU, kot so Turčija, Ukrajina, Gruzija in Ruska federacija. Vendar na regionalni ravni med EU in državami nečlanicami EU ni določen noben celotni dovoljeni ulov (TAC). Od leta 2008 Evropska unija vsako leto določi samostojne kvote za stalež romba in papaline, da bi pomagala zagotoviti uporabo pravil skupne ribiške politike (SRP). Ribištvo, ki izkorišča papalino, ima za države ob obalah Črnega morja velik družbeno-gospodarski pomen. Kot je navedeno v oceni Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) za Črno morje za obdobje 2015–2016, je delež ulova papaline v Črnem morju s strani držav članic EU znašal 4 % uradno sporočenega iztovora v letu 2014, 14 % v letu 2013 in 9 % v letu 2012. V poročilu zasedanja Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) iz leta 2016 je navedeno, da je stalež papaline v Črnem morju trajnostno izkoriščan. Ribištvo, ki izkorišča romba, ima za države ob obalah Črnega morja velik družbeno-gospodarski pomen. Kot je navedeno v oceni STECF za Črno morje za obdobje 2015–2016, je stalež romba močno izčrpan. V poročilu zasedanja GFCM iz leta 2016 pa je navedeno, da je stalež romba v Črnem morju prekomerno izkoriščen in se še naprej prekomerno izkorišča. Delež držav članic EU pri ulovu romba v Črnem morju je v letu 2014 znašal 7 % uradno sporočenega iztovora, h kateremu so prištete še ocene nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, 5,5 % v letu 2013 in 4,6 % v letu 2012. Tako je bila potreba po vzpostaviti mednarodnega programa za obnovitev staleža romba v celotnem Črnem morju ena od prednostnih nalog Komisije v zadnjih letih. V zvezi s tem je bil dosežen napredek leta 2015 na letnem zasedanju GFCM, kjer je bil podprt predlog EU o ukrepih za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, kar se tiče ribolova na romba v Črnem morju, in na letnem zasedanju GFCM leta 2016, ko je bil podprt predlog EU za znanstveno spremljanje, upravljanje in nadzor nad ribolovom na romba v Črnem morju. Delež ulova med obalnimi državami je bil občutno spremenjen zaradi nedavne vključitve Krima v Rusko federacijo, kar je na novo opredelilo izključne ekonomske cone v Črnem morju. V sporočilu Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih za leto 2016 (COM(2015) 239 final) je predstavljeno ozadje predloga. To leto podatkov ni mogoče zbirati zaradi težav v zvezi z razpoložljivostjo podatkov iz virov izven EU. Zato znanstvenega mnenja o ribolovnih možnostih v Črnem morju za leto 2017 STECF ne bo podal na zasedanju septembra 2016, ki je bilo iz navedenega razloga preloženo za nedoločen čas. Znanstveno mnenje, ki je na voljo na tej stopnji, je ocena zadevnih staležev, ki jo je lani opravil STECF, in ocena delovne skupine GFCM za oceno staležev iz marca 2016. Ob upoštevanju zaskrbljujočega stanja romba, ki ga je leta 2016 potrdil GFCM, ugotovitev o statusu tega staleža ostaja nespremenjena: prekomerno je izkoriščan. Predlog bo v primeru, da se podajo nova mnenja in postanejo razpoložljive nove informacije, moral spremeniti bodisi STECF bodisi delovna skupina GFCM za oceno staležev. Ocene te delovne skupine GFCM ne bo podprl do druge četrtine leta 2017. Zato so spoznanja te skupine lahko okvirne narave, ne morejo pa šteti za uradno konsolidirano znanstveno mnenje. Veljavni predpisi na področju, na katero se nanaša predlog Ribolovne možnosti in način njihove dodelitve državam članicam se določajo vsako leto. Zadnji tak zakonodajni akt je bila Uredba Sveta (EU) 2016/73 z dne 18. januarja 2016 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2016 za nekatere staleže rib v Črnem morju. Poleg letnih ribolovnih možnosti bi bilo treba omeniti naslednje ukrepe v zvezi z ribolovom v Črnem morju, na katerega se nanaša ta predlog: –Uredba (EU) št. 227/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in (ES) št. 1434/98 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe, določa najmanjše velikosti ohranjanja in najmanjše velikosti mrežnega očesa za ribolov na romba v Črnem morju. –Priporočilo GFCM/37/2013/2 o nizu minimalnih standardov za pridnene zabodne mreže za ribolov na romba in ohranjanje kitov in delfinov v Črnem morju, ki ga je sprejela Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) na svojem 37. zasedanju (Split, maj 2013). –Priporočilo GFCM/39/2015/3 o nizu ukrepov za preprečevanje, odpravljanje in odvračanje od nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova na romba v Črnem morju, ki ga je sprejela Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) na svojem 39. zasedanju (Milano, maj 2015).

–Priporočilo GFCM/39/2015/4 o ukrepih za upravljanje trneža v Črnem morju, ki ga je sprejela Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) na svojem 39. zasedanju (Milano, maj 2015). –Priporočilo GFCM/40/2016/6 o znanstvenem spremljanju, upravljanju in nadzoru nad ribolovom na romba v Črnem morju, ki ga je sprejela Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju (GFCM) na svojem 40. zasedanju (St. Julian, maj–junij 2016). Usklajenost z drugimi politikami in cilji EU Predlagani ukrepi so oblikovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije o trajnostnem razvoju. 2.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Glavne organizacije/strokovnjaki, ki so sodelovali pri posvetovanju Posvetovanje je bilo opravljeno z Znanstvenim, tehničnim in gospodarskim odborom za ribištvo (STECF). Unija vsako leto zaprosi STECF za znanstveno mnenje o stanju pomembnih staležev rib. STECF svetuje v skladu s svojimi pooblastili, ki jih prejme od Komisije. Najnovejše in najnatančnejše mnenje v času razprave o tem predlogu na Svetu bo zajemalo vse staleže rib v Črnem morju, za katere so predlagane kvote. Končni cilj je privesti staleže do ravni, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, in jih na teh ravneh tudi obdržati. Ta cilj je bil izrecno vključen v novo osnovno uredbo o skupni ribiški politiki, katere člen 2(2) določa, da se ta cilj „doseže do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa [...] do leta 2020.“ To odraža zavezo Unije v zvezi s sklepi Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 in z njim povezanega načrta za izvajanje. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so potekala na podlagi sporočila Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih za leto 2017. Znanstveno osnovo predloga bo pripravil STECF. Vsa poročila STECF so na voljo na spletišču GD MARE. Ocena učinka Po znanstvenem mnenju bi predlagani ukrepi ohranili trenutne ribolovne možnosti v smislu količin ulova za ribiška plovila Unije v Črnem morju. Tveganje, da bi se pojavili negativni učinki na obnovitev populacije tega staleža, obvladujejo dodatni kontrolni ukrepi, ki jih izvajata Romunija in Bolgarija zaradi izpolnjevanja svojih zavez, ki sta jih sprejeli v okviru sprejetja Uredbe o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2016 za nekatere staleže rib v Črnem morju. Predlog ne odraža zgolj kratkoročnih pomislekov, temveč je del dolgoročnejšega pristopa, s katerim se stopnja ribolova postopno znižuje na dolgoročno trajnostne ravni. Posledica pristopa, uporabljenega v predlogu, je zato lahko zmanjšan ribolovni napor v srednje- do dolgoročnem obdobju, v dolgoročnem obdobju pa stabilne ali naraščajoče kvote. Dolgoročne posledice pristopa bodo predvidoma zmanjšan vpliv na okolje kot posledica prilagoditve ribolovnega napora in nespremenjena ali povečana iztovarjanja. Trajnost ribolovnih dejavnosti se bo dolgoročno povečala. 3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek predlaganih ukrepov Predlog določa omejitve ulova, ki se uporabljajo za ribištvo Unije v Črnem morju, za doseganje cilja skupne ribiške politike, ki je zagotoviti biološko, gospodarsko in družbeno trajnostne ravni ribolova. Pravna podlaga

Pravna podlaga tega predloga je člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Obveznosti Unije za trajnostno izkoriščanje živih morskih virov izhajajo iz obveznosti, določenih v členu 2 osnovne uredbe o skupni ribiški politiki. Načelo subsidiarnosti Predlog spada na področje izključne pristojnosti Unije, kot je določeno v členu 3(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Skupna ribiška politika je skupna politika. V skladu s členom 43(3) PDEU mora Svet sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Predlagana uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. V skladu s členom 16(6) in (7) ter členom 17 Uredbe št. 1380/2013 lahko države članice dodelijo take možnosti plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, po lastni presoji. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim in gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. Izbira instrumentov Predlagani instrumenti: uredba. To je predlog za upravljanje ribolova na podlagi člena 43(3) PDEU ter v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1380/2013. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 5.NEOBVEZNI ELEMENTI Poenostavitev Predlog še naprej zagotavlja poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne), saj vsebuje določbe, ki so podobne določbam iz uredbe o ribolovnih možnostih v Črnem morju za leto 2016. Klavzula ponovnega pregleda/revizijska klavzula/samoderogacijska klavzula Predlog zadeva letno uredbo za leto 2017, zato ne vključuje revizijske klavzule. Podrobna obrazložitev

Predlog določa ribolovne možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib za države članice, ki lovijo v Črnem morju. Obveznost iztovarjanja za staleže, ulovljene pri določenih vrstah ribolova, bo začela veljati s 1. januarjem 2015. Ta ribolov v Črnem morju zajema male pelagične vrste, in sicer papalino, ki je eden od staležev, za katere veljajo kvote iz te uredbe. Od 1. januarja 2017 se bo obveznost iztovarjanja uporabljala za vse ulove za vrste, ki opredeljujejo ribolov v Črnem morju. Z uvedbo obveznosti iztovarjanja predlagane ribolovne možnosti v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 odražajo razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami. To se izvede na podlagi prejetega znanstvenega mnenja za staleže rib v okviru ribištva iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ribolovne možnosti je treba določiti tudi v skladu s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in 16(4) (v zvezi s cilji skupne ribiške politike in pravili iz večletnih načrtov). Predlagane številke temeljijo na znanstvenem mnenju in okviru za določanje kvot, predstavljenem v sporočilu Komisije v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih za leto 2016. V skladu z namenom Komisije, da zagotovi trajnostno rabo ribolovnih virov v skladu s politiko Unije in mednarodnimi obveznostmi ob hkratnem ohranjanju stabilnosti ribolovnih možnosti, so letna odstopanja ribolovnih možnosti omejena, če je to izvedljivo, ob upoštevanju stanja zadevnega staleža. Če se obalne države Črnega morja niso dogovorile o celotnem dovoljenem ulovu, se v Prilogi k predlagani uredbi navedejo avtonomne kvote EU, dodeljene državam članicam. V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 se predlaga, da se člena 3 in 4 ne uporabljata za staleže, ki jih zajema ta uredba. Vendar se v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja, uporablja vsakoletna prilagodljivost, določena v navedenem členu. 2016/0386 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Črnem morju SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)V skladu s členom 43(3) Pogodbe mora Svet na predlog Komisije sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. (2)V Uredbi (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta se zahteva, da se ohranitveni ukrepi sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj ter tudi, če je ustrezno, poročil, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). (3)Zato mora Svet sprejeti ukrepe za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti glede na vrsto ribolova ali skupino vrst ribolova v Črnem morju, vključno z nekaterimi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, če je to ustrezno. V skladu s členom 16(1) in (4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba ribolovne možnosti med države članice razdeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribolov in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz člena 2(2) navedene uredbe. (4)Ribolovne možnosti bi morale biti določene na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov ter ob zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji in upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi. (5)Za ribolov na papalino se obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uporablja od 1. januarja 2015. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da se morajo ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti določiti tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove. (6)Za uporabo ribolovnih možnosti, določenih v tej uredbi, velja Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, zlasti člena 33 in 34 Uredbe o evidentiranju ulova in sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih bodo države članice uporabljale pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanji staležev, za katere velja ta uredba.

(7)V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 je treba opredeliti staleže, za katere veljajo različni ukrepi, navedeni v Uredbi. (8)Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, je pomembno, da se zadevne vrste ribolova v Črnem morju odprejo 1. januarja 2017. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati nemudoma po objavi. (9)Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati popolnoma v skladu z veljavnim pravom Unije – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I

Vsebina, področje uporabe in opredelitve pojmov Člen 1

Predmet urejanja Ta uredba določa ribolovne možnosti za ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo Bolgarije in Romunije, za leto 2017 za nekatere staleže rib v Črnem morju: (a) romba (Psetta maxima) (b) papalino (Sprattus sprattus) Člen 2

Področje uporabe Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Črnem morju. Člen 3

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„GFCM“ pomeni Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju; (b)„Črno morje“ pomeni geografsko podobmočje 29, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta; (c)„ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov; (d)„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; (e) „stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja; (f)„avtonomna kvota Unije“ pomeni omejitev ulova, samostojno dodeljeno ribiškim plovilom Unije, če ni dogovora o TAC;

(g)„analitična ocena“ pomeni količinsko oceno trendov v danem staležu na podlagi podatkov o biologiji in izkoriščanju staleža, ki je bila v znanstvenem pregledu označena kot dovolj kakovostna za pripravo znanstvenega mnenja o možnostih za prihodnje ulove. POGLAVJE II

Ribolovne možnosti Člen 4

Dodelitev ribolovnih možnosti Avtonomne kvote EU za ribiška plovila Unije in dodelitev teh kvot državam članicam ter pogoji, ki so z njo funkcionalno povezani, so, kot je ustrezno, določeni v Prilogi. Člen 5

Posebne določbe o dodelitvah Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a)izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b)odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c)odbitke v skladu s členoma 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 6

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova, za katera ne velja obveznost iztovarjanja Ulov in prilov pri ribolovu na romba se obdržita na krovu ali iztovarjata le, kadar sta bila ulovljena z ribiškimi plovili Unije, ki plujejo pod zastavo države članice s kvoto, ki ni izčrpana. POGLAVJE III

Končne določbe Člen 7

Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovorjenimi količinami ujetih staležev, uporabijo kode staležev iz Priloge k tej uredbi. Člen 8

Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2017. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah. V Bruslju,