Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki] /* COM/2013/0245 final - 2011/0380 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Komisija je 2. decembra 2011 sprejela predlog „Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki]“ (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPR). 6. oktobra 2011 je predložila predlog uredbe o skupnih določbah o ESPR, ESS, KS, EKSRP in ESPR ter o splošnih določbah o sredstvih kohezijske politike (COM(2011) 615 final). Komisija je v prvotnem predlogu uredbe o ESPR sistem upravljanja in nadzora za ESPR uskladila z ureditvijo, predlagano za EKSRP. To je predlagala zlasti zato, ker so organi, ki upravljajo EKSRP in ESPR, pogosto isti in bi skladoma harmonizirana ureditev koristila. Med obravnavo predloga ESPR v okviru delovne skupine za ribištvo v Svetu so številne države članice izrazile zadržke v zvezi s prehodom na sistem, ki ga je za upravljanje in nadzor ter za finančno poslovodenje predlagala Komisija. V prejšnjem (2000–2006) in sedanjem (2007–2013) programskem obdobju so bili sistemi izvajanja ESPR usklajeni z ureditvami, sprejetimi v okviru kohezijske politike. Države članice menijo, da je treba zagotoviti kar največjo možno mero kontinuitete. Izrazile so stališče, da bi se lahko z nadaljnjo uporabo takšne ureditve v največji meri izkoristilo pridobljeno strokovno znanje nacionalnih organov, ki trenutno sodelujejo pri upravljanju sredstev EU za ribištvo. Čeprav se je večina držav članic strinjala, da se ESPR uskladi s sistemom izvajanja za kohezijsko politiko, so poudarile, da je treba upoštevati načelo sorazmernosti (člen 4 (5) uredbe o skupnih določbah). Operativni programi v sektorju ribištva so večinoma manj obsežni od tistih za kohezijsko politiko in s posebnimi mehanizmi zagotavljajo, da ESPR prispeva k reformi skupne ribiške politike. Da bi spodbudila pogajanja, ki že potekajo v Svetu in Evropskem parlamentu, Komisija predlaga sočasno spremembo predlogov Komisije za uredbi o skupnih določbah in o ESPR, da se zagotovi enostavna in racionalizirana vključitev ESPR v že obstoječi sklop pravil za kohezijsko politiko. Natančna uskladitev sistemov izvajanja ESPR s sistemi za kohezijsko politiko na predlagani način bo prispevala k harmonizaciji in skladnosti pravil različnih skladov (ESRR, ESS, kohezijski sklad in ESPR). Temelji na izkušnjah, pridobljenih v prejšnjih programskih obdobjih, in spodbuja nemoten prehod iz enega programskega obdobja v drugo. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Pred predložitvijo Komisijinega predloga spremembe uredb o skupnih določbah in o ESPR so v delovni skupini Sveta za ribištvo in pri dvostranskih stikih z državami članicami potekale temeljite razprave. Ocena učinka je bila opravljena za prvotne zakonodajne predloge. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlog vključuje vzporedno spremembo Komisijinega predloga uredb o skupnih določbah in o ESPR: • ESPR je vključen v ustrezne določbe uredbe o skupnih določbah, ki so bile sprva specifične za kohezijsko politiko, ter uvaja nov četrti del uredbe o splošnih določbah, ki se uporablja za kohezijsko politiko in ESPR; • ustrezne določbe (ki se nanašajo na ureditve izvajanja EKSRP ali se prekrivajo z določbami iz členov uredbe o skupnih določbah v spremenjeni obliki) se črtajo iz uredbe o ESPR; po potrebi se v uredbo o ESPR vključijo ustrezni sklici na uredbo o skupnih določbah. Uvodne izjave in opredelitve pojmov se uskladijo s spremembami členov in spremembo strukture uredb. Terminologija, uporabljena v novem četrtem delu, se prilagodi, da se upoštevajo posebnosti ESPR; v nekaterih primerih je pojasnjeno, da se lahko pravila za posamezne sklade v okviru ESPR dopolnijo. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Spremenjeni predlog ne bo imel proračunskih posledic, vendar pa novi podatki in makroekonomske napovedi, ko so na voljo, ter pristop Republike Hrvaške vplivajo na sredstva ESPR. Te spremembe ne vplivajo na pogajanja o uredbi o večletnem finančnem okviru in finančni uredbi. 5. POVZETEK SPREMEMB Pri uredbi o ESPR se spremenijo uvodne izjave 86, 89, 101, 103, 104 in črtajo uvodne izjave 91, 93, 94 in 97. Nadalje se spremenijo členi 3, 12, 14, 20, 24, 25, 28, 33, 37, 38, 39, 45, 46, 54, 56, 61, 62, 63, 64, 67, 75, 78, 92, 94, 95, 102, 103, 105, 108, 117, 118, 119, 120, 122, 126, 128, 129, 131, 132, 133, 134, 135, 1369, 137, 138, 139, 140, 141, 142,143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150,151, 152, 153, 154 in črtajo členi 96, 97, 98, 99, 100, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 121, 123, 124, 125, 127 in 130. Pri uredbi o skupnih določbah se spremenijo uvodne izjave 3, 75, 78, 80, 84 in 87. Spremenita se tudi člena 1 in 3, da se jasno določi, kateri od delov uredbe o skupnih določbah se uporablja za posamezni sklad (ESRR, ESS, kohezijski sklad, ESPR in EKSRP). Potrebna je bila omejena prilagoditev opredelitev pojmov v odstavkih (5), (7), (25) in (26) člena 2, da se sklici na tretji del nadomestijo s sklici na četrti del. Nadalje se spremenijo členi 55(7), 64 (6), 74 (1), 112(3), 113(5), 114(3)(b) in (g), 117(4), 120, 121(1), 124, 126(4), 128, 130(1), 131(1), 133(1), 134(1), 135, 136, 137 in 140(1). 2011/0380 (COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki] EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42, člena 43(2), člena 91(1), člena 100(2), člena 173(3), člena 175, člena 188, člena 192(1), člena 194(2) in člena 195(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[1], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[2], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Reforma skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o SRP) so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: SRP) po letu 2013. Na podlagi razprave o tem sporočilu je treba SRP reformirati z začetkom veljavnosti od 1. januarja 2014. Reforma mora zajemati vse glavne elemente SRP, vključno z njenimi finančnimi vidiki. Za doseganje ciljev reforme je treba razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo[3], Uredbo (ES) št. 861/2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava[4], določbe Uredbe (ES) št. 1290/2005 o jamstvenem skladu v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva[5], Uredbo (ES) št. 791/2007 o uvedbi sistema nadomestil za dodatne stroške pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Azori, Madeira, Kanarski otoki ter Francoska Gvajana in Réunion[6] ter jih nadomestiti z novo uredbo o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Ob priznavanju, da so vse zadeve v zvezi z evropskimi oceani in morji medsebojno povezane, mora nova uredba podpreti tudi nadaljnji razvoj celostne pomorske politike (CPP) iz [Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike]. (2) Področje uporabe ESPR mora zajemati podporo SRP v zvezi z ohranjanjem, upravljanjem in izkoriščanjem morskih bioloških virov, sladkovodnih bioloških virov in ribogojstva ter v zvezi s predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar se te dejavnosti izvajajo na ozemlju držav članic ali v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih, ali ribiška plovila Unije ali državljani držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave in ob upoštevanju določb člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu. (3) Uspešnost skupne ribiške politike je odvisna od učinkovitega sistema nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ter od zanesljivih in celovitih podatkov za potrebe znanstvenih nasvetov, izvajanja in nadzora, zato je treba s sredstvi ESPR podpreti te politike. (4) Področje uporabe ESPR mora zajemati podporo za CPP na področju razvoja in izvajanja usklajenih dejavnosti in postopkov odločanja v zvezi z oceani, morji, obalnimi regijami in pomorskimi sektorji, ki dopolnjujejo različne politike EU na tem področju, zlasti skupno ribiško politiko, promet, industrijo, ozemeljsko kohezijo, okolje, energijo in turizem. Pri upravljanju različnih sektorskih politik v morskih bazenih Baltskega morja, Severnega morja, Keltskega morja, Biskajskega zaliva in iberske obale, Sredozemskega morja ter Črnega morja je treba zagotoviti skladnost in vključevanje. (5) V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010, s katerimi je bila sprejeta strategija Evropa 2020, morajo Unija in države članice izvajati pametno, trajnostno in vključujočo rast ter hkrati spodbujati skladen razvoj Unije. Za doseganje splošnih in posameznih ciljev strategije Evropa 2020 je zlasti treba razporediti vire ter izboljšati učinkovitost z večjim osredotočanjem na rezultate. Vključitev CPP v novi ESPR prav tako prispeva k pomembnim ciljem politike iz sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast[7] (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) ter je v skladu s splošnimi cilji za povečanje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije iz Pogodbe. (6) Za zagotavljanje prispevka ESPR k uresničevanju ciljev SRP, CPP in strategije Evropa 2020 se je treba osredotočiti na omejeno število glavnih prednostnih nalog v zvezi s podpiranjem ribištva in ribogojstva, ki temeljita na inovacijah in znanju, spodbujanjem trajnostnih ribištva in ribogojstva, gospodarnih z viri, povečanjem zaposlovanja in ozemeljske kohezije s sproščanjem potencialov za rast in delovna mesta v obalnih in celinskih ribiških skupnostih ter spodbujanjem diverzifikacije ribiških dejavnosti v druge sektorje pomorskega gospodarstva. (7) Cilji Unije na vseh stopnjah izvajanja sklada morajo biti odprava neenakosti in spodbujanje enakosti spolov ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (8) Splošni cilj skupne ribiške politike je zagotoviti, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno prispevajo k trajnostnim okoljskim pogojem, ki so potrebni za gospodarski in socialni razvoj. Poleg tega mora prispevati k večji produktivnosti, primernemu življenjskemu standardu za ribiški sektor in stabilnim trgom ter zagotavljati razpoložljivost virov in dostopnost preskrbe za potrošnike po primernih cenah. (9) Okoljska vprašanja je nujno treba bolje vključiti v SRP, ki mora prispevati k doseganju splošnih in posameznih ciljev okoljske politike Unije in strategije Evropa 2020. Cilj SRP je najpozneje do leta 2015 doseči tako izkoriščanje živih morskih bioloških virov, da se bodo staleži rib obnavljali in ohranjali na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos. V okviru SRP se izvajata previdnostni in ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. Zato je treba s sredstvi ESPR prispevati k varstvu morskega okolja v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji)[8]. (10) Ker države članice zaradi obsega in učinkov dejavnosti, ki se financirajo v okviru operativnih programov, strukturnih težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega in pomorskega sektorja, ter omejenih finančnih sredstev ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, je mogoče te cilje lažje doseči na ravni Unije z zagotavljanjem večletne finančne pomoči, osredotočene na ustrezne prednostne naloge, pri čemer lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5(4) Pogodbe ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. (11) Pri financiranju odhodkov skupne ribiške politike in celostne pomorske politike iz enotnega sklada, tj. ESPR, je treba upoštevati potrebo po poenostavitvi in okrepitvi povezovanja obeh politik. Z razširitvijo deljenega upravljanja na skupno ureditev trga, vključno z nadomestilom za najbolj oddaljene regije, nadzorom in zbiranjem podatkov, je treba dodatno prispevati k poenostavitvi in zmanjšati upravno breme za Komisijo in države članice ter doseči večjo skladnost in učinkovitost dodeljene podpore. (12) Iz proračuna Unije se morajo financirati odhodki skupne ribiške politike in celostne pomorske politike iz enotnega sklada, tj. ESPR, neposredno ali v okviru deljenega upravljanja z državami članicami. Deljeno upravljanje z državami članicami se mora uporabiti za ukrepe za podporo ribištva, ribogojstva in razvoja, ki ga vodi skupnost, ter tudi za skupne ureditve trga in nadomestila za najbolj oddaljene regije, nadzor in zbiranje podatkov. Neposredno upravljanje se mora uporabiti za znanstvene nasvete, prostovoljne prispevke regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, svetovalne svete ter dejavnosti za izvajanje celostne pomorske politike. Podrobno je treba opredeliti vrste ukrepov, ki se lahko financirajo iz ESPR. (13) Ločevati je treba med nadzornimi ukrepi in ukrepi izvrševanja, ki se sofinancirajo v okviru deljenega upravljanja, ter ukrepi v okviru neposrednega upravljanja. Omejen del sredstev je treba nameniti za nadzor v okviru sistema deljenega upravljanja. (14) V skladu s členoma 50 in 51 [Uredbe o skupni ribiški politiki] (v nadaljnjem besedilu: Uredba o SRP) mora biti pogoj za finančno pomoč Unije iz ESPR upoštevanje pravil SRP s strani držav članic in gospodarskih subjektov. Cilj te pogojenosti je izražanje odgovornosti Unije pri zagotavljanju ohranjanja morskih bioloških virov v okviru SRP v javnem interesu, kakor je določeno v členu 3 PDEU. (15) Izpolnjevanje ciljev SRP bi bilo ogroženo, če bi se finančna pomoč Unije v okviru ESPR izplačala gospodarskim subjektom, ki predhodno ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov. Zato morajo imeti dostop do pomoči le gospodarski subjekti, ki v določenem obdobju pred vložitvijo zahtevka za pomoč niso bili udeleženi pri upravljanju, vodenju ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil Unije, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (seznam plovil IUU), kot to določa člen 40(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999[9], ter gospodarski subjekti, ki niso storili hude kršitve v skladu s členom 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali členom 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006[10], ali gospodarski subjekti, ki niso kršili drugih pravil SRP, zaradi česar bi zlasti ogrožali trajnost zadevnih staležev in resno ogrožali trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. (16) Poleg tega morajo upravičenci še naprej izpolnjevati zahteve v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov po vložitvi zahtevka za pomoč v celotnem obdobju izvajanja dejavnosti, za nekatere vrste dejavnosti pa tudi v določenem obdobju po zadnjem plačilu. Podpora, ki se dodeli upravičencem ali jo zadržijo upravičenci, ki ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov, bi lahko bila povezana s kršitvami, zaradi česar bi bilo lahko ogroženo uresničevanje ciljev SRP. (17) Posledice, določene za neizpolnjevanje pogojev za upravičenost, se morajo uporabiti, če upravičenci kršijo pravila SRP. Pri določitvi zneska neupravičenih odhodkov je treba upoštevati resnost neskladnosti upravičenca s pravili SRP, gospodarsko prednost, ki izhaja iz neskladnosti s pravili SRP, ali pomen prispevka ESPR h gospodarski dejavnosti upravičenca. (18) Uresničevanje ciljev SRP bi bilo ogroženo tudi, če bi se finančna pomoč Unije v okviru ESPR izplačala državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v skladu s pravili SRP v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov, kot sta zbiranje podatkov in izvajanje obveznosti nadzora. Poleg tega neizpolnjevanje teh obveznosti pomeni tveganje, da države članice ne bi odkrile upravičencev, ki ne izpolnjujejo pogojev, ali neupravičenih dejavnosti. (19) Kot preventivne ukrepe za preprečevanje neskladnih plačil in spodbujanje držav članic, da izpolnjujejo pravila SRP ali izpolnjevanje pravil zahtevajo od upravičencev, je treba uporabiti prekinitev roka plačila in začasno ustavitev plačil, katerih področje uporabe je časovno omejeno. Za izpolnitev načela sorazmernosti se morajo finančni popravki, ki imajo določene in nepopravljive posledice, uporabljati le za odhodke, ki so neposredno povezani z dejavnostmi, v okviru katerih so bila kršena pravila SRP. (20) Za izboljšanje usklajevanja in uskladitev izvajanja skladov za podporo v okviru kohezijske politike, to so Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad, s skladi za razvoj podeželja, to je z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ter za pomorski in ribiški sektorjem, in sicer z Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo (ESPR), so bile za vse te sklade (skladi skupnega strateškega okvira) sprejete skupne določbe v [Uredbi (EU) št. […] o skupnih določbah][11]. Poleg te uredbe za ESPR veljajo posebne določbe v zvezi s posebnostmi SRP in CPP. (21) Ob upoštevanju velikosti prihodnjega ESPR in glede na načelo sorazmernosti določbe v zvezi s strateškim načrtovanjem odstopajo od Uredbe [o skupnih določbah], zato je treba v prihodnje posvetovanje z zainteresiranimi stranmi izvesti vsaj dvakrat v programskem obdobju, pri čemer ga ni obvezno izvesti enkrat na leto, ker bi to pomenilo pretirano upravno in finančno breme za Komisijo in države članice. (22) Ukrepi Unije morajo dopolnjevati ukrepe držav članic ali prispevati k njim. Za zagotovitev znatne dodane vrednosti je treba partnerstvo med Komisijo in državami članicami okrepiti z dogovori o sodelovanju med različnimi partnerji ob polnem upoštevanju institucionalnih pristojnosti držav članic. Posebno pozornost je treba nameniti zagotavljanju ustrezne zastopanosti žensk in manjšin. To partnerstvo zadeva regionalne in lokalne organe ter druge javne organe, kakor tudi druge ustrezne organe, vključno s tistimi, ki so pristojni za okolje in za spodbujanje enakosti spolov, gospodarske in socialne partnerje ter druge pristojne organe. Zadevni partnerji morajo sodelovati pri pripravi pogodb o partnerstvu ter pri pripravi, izvajanju, spremljanju in vrednotenju programov. (23) V skladu z načelom sorazmernosti se lahko sredstva, ki jih za izvedbo namenijo Komisija in države članice, razlikujejo glede na celotni znesek javnofinančnih odhodkov za posamezen operativni program. Tako razlikovanje se mora uporabljati predvsem pri dodelitvi sredstev za vrednotenje, nadzor in poročanje o izvajanju operativnih programov. (24) Komisija mora pripraviti letno razdelitev razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah na podlagi objektivnih in preglednih meril; ta merila morajo vključevati pretekle dodelitve v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 in preteklo porabo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 861/2006. (25) V okviru SRP je zelo pomembno, da so izpolnjeni nekateri predhodni pogoji, zlasti v zvezi s predložitvijo večletnega nacionalnega strateškega načrta za ribogojstvo in dokazano upravno zmožnostjo za izpolnjevanje zahtev glede podatkov za upravljanje ribištva ter izvajanje sistema Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje. (26) V skladu s ciljem poenostavitve sistema se morajo vse dejavnosti ESPR v okviru deljenega upravljanja, vključno z nadzorom in zbiranjem podatkov, izvajati v obliki enega samega operativnega programa na državo članico v skladu z njeno nacionalno strukturo. Načrtovanje programov zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Vsaka država članica mora pripraviti en operativni program. V vsakem programu je treba opredeliti strategijo za doseganje ciljev v zvezi s prednostnimi nalogami Unije v okviru ESPR in izbrane ukrepe. Načrtovanje mora biti skladno s prednostnimi nalogami Unije in hkrati ustrezati nacionalnim razmeram ter mora dopolnjevati druge politike Unije, zlasti politiko za razvoj podeželja in kohezijsko politiko. (27) Za prispevanje k cilju poenostavitve izvajanja ESPR ter zmanjšanje stroškov nadzora in stopenj napak morajo države članice čim bolj izkoristiti možnost iz [Uredbe o skupnih določbah] v zvezi z uporabo pavšalnih zneskov in drugih poenostavljenih oblik nepovratnih sredstev. (28) Države članice morajo za namene izvrševanja obveznosti glede nadzora v okviru SRP pripraviti oddelek o nadzoru v operativnem programu v skladu s prednostnimi nalogami Unije, ki jih je Komisija sprejela za to področje politike. Za prilagoditev operativnega programa spreminjajočim se potrebam v smislu nadzora in izvrševanja se lahko oddelek o nadzoru iz operativnih programov redno pregleduje na podlagi sprememb prednostnih nalog Unije v zvezi s politiko nadzora in izvrševanja v okviru SRP. Te spremembe mora odobriti Komisija. (29) Da bi se ohranila prožnost pri načrtovanju dejavnosti na področju nadzora, je treba za pregled oddelka o nadzoru v operativnem programu uporabiti poenostavljeni postopek. (30) Države članice morajo pripraviti oddelek operativnega programa o zbiranju podatkov v skladu z večletnim programom Unije. Da bi se države članice prilagodile posebnim potrebam glede dejavnosti zbiranja podatkov, morajo pripraviti letni delovni načrt, ki ga morajo vsako leto prilagoditi v skladu s smernicami Komisije, pri čemer ga mora Komisija tudi odobriti. (31) Za povečanje konkurenčnosti in gospodarske uspešnosti ribolovnih dejavnosti je nujno treba spodbujati inovacije in podjetništvo. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti inovativne dejavnosti in razvoj podjetij. (32) Da bi bile ribolovne in pomorske dejavnosti konkurenčnejše in gospodarsko uspešnejše, so bistvene tudi naložbe v človeški kapital. Zato je treba s sredstvi ESPR podpirati vseživljenjsko učenje, sodelovanje med znanstveniki in ribiči, da se spodbudi razširjanje znanja, in storitve svetovanja, ki prispevajo k boljši splošni učinkovitosti in večji konkurenčnosti gospodarskih subjektov. (33) Ob upoštevanju pomena vloge zakonskih partnerjev samozaposlenih malih priobalnih ribičev je treba s sredstvi ESPR podpreti usposabljanje in povezovanje v mreže, kar bi prispevalo k njihovemu poklicnemu razvoju in jim omogočilo, da bolje izvajajo pomožne naloge, ki jih tradicionalno opravljajo. (34) Ob zavedanju majhne prisotnosti malih priobalnih ribičev v socialnem dialogu je treba s sredstvi ESPR podpreti organizacije, ki spodbujajo ta dialog v ustreznih forumih. (35) Ob zavedanju, da je mogoče z diverzifikacijo ustvariti veliko možnosti za male priobalne ribiče in da imajo ti ključno vlogo v obalnih skupnostih, je treba s sredstvi ESPR prispevati k diverzifikaciji s financiranjem zagona podjetij in naložb za naknadno opremljanje plovil skupaj z ustreznim usposabljanjem za pridobitev strokovnih znanj in spretnosti na ustreznem področju zunaj področja ribolovnih dejavnosti. (36) Za zadovoljitev zdravstvenih in varnostnih potreb na krovu plovil je treba s sredstvi ESPR podpreti naložbe v varnost in higieno na krovu. (37) Zaradi vzpostavitve sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij iz člena 27 [Uredbe o SRP] in zagotavljanja podpore državam članicam pri izvajanju teh novih sistemov je treba iz ESPR dodeliti nepovratna sredstva za krepitev zmogljivosti in izmenjavo najboljših praks. (38) Z uvedbo sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij je treba povečati konkurenčnost sektorja. Zato so morda potrebne nove poklicne priložnosti zunaj ribolovnih dejavnosti. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti diverzifikacijo in ustvarjanje delovnih mest v ribiških skupnostih, zlasti s podpiranjem zagona novih podjetij in prerazporeditvijo plovil za pomorske dejavnosti zunaj področja ribolovnih dejavnosti za ladjevje za mali priobalni ribolov. Zdi se, da je ta zadnja dejavnost primerna, ker ladjevje za mali priobalni ribolov ni zajeto v sisteme prenosljivih ribolovnih koncesij. (39) Cilj skupne ribiške politike je zagotoviti trajnostno izkoriščanje staležev rib. Presežna zmogljivost je pomemben dejavnik prelova. Zato je nujno treba prilagoditi ribiško ladjevje Unije razpoložljivim virom. Odpravljanje presežne zmogljivosti z državno pomočjo, npr. z začasnim ali trajnim prenehanjem dejavnosti in programi za razrez, se je izkazalo za neučinkovito. ESPR bo zato podpiral vzpostavitev in upravljanje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij, da bi se zmanjšala presežna zmogljivost ter povečali gospodarska uspešnost in donosnost zadevnih gospodarskih subjektov. (40) Ker je presežna zmogljivost eden od glavnih dejavnikov prelova, je treba sprejeti ukrepe za prilagoditev ribiškega ladjevja Unije razpoložljivim virom; v tem okviru je treba s sredstvi ESPR podpreti uvedbo, prilagajanje in upravljanje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij, ki jih kot upravljavska orodja za zmanjšanje presežne zmogljivosti uvaja SRP. (41) Okoljska vprašanja je nujno vključiti v ESPR in podpreti izvajanje ohranitvenih ukrepov v okviru SRP, pri čemer pa je treba upoštevati različne pogoje v vodah Unije. Zato je nujno razviti regionaliziran pristop k ohranitvenim ukrepom. (42) Prav tako je treba s sredstvi ESPR podpreti zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje, zlasti s spodbujanjem ekoloških inovacij, selektivnejšega orodja in opreme ter ukrepov za varstvo in obnovo morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter storitev, ki jih ti zagotavljajo, v skladu s strategijo EU o biotski raznovrstnosti do leta 2020. (43) V skladu s prepovedjo zavržkov, ki jo uvaja SRP, je treba s sredstvi ESPR podpreti naložbe v ribiška plovila, ki bi omogočile čim boljše izkoriščanje naključnega ulova in uporabo premalo izkoriščenih delov ulovljenih rib. Ker so viri omejeni, je treba za povečanje vrednosti ulovljenih rib s sredstvi ESPR podpreti tudi naložbe v ribiška plovila s ciljem povečanja komercialne vrednosti ulovljenih rib. (44) Ob zavedanju, kako pomembna so ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja, je treba s sredstvi ESPR podpreti ustrezne naložbe, zlasti za zagotavljanje večje energetske učinkovitosti, boljšega varstva okolja, kakovosti iztovorjenih proizvodov ter večje varnosti in boljših delovnih pogojev. (45) Za Unijo je bistveno, da se doseže trajnostno ravnovesje med sladkovodnimi viri in njihovim izkoriščanjem; zato je treba ob ustreznem upoštevanju vpliva na okolje in hkratnem zagotavljanju nadaljnje gospodarske sposobnosti preživetja teh sektorjev z ustreznimi določbami podpreti ribolov v celinskih vodah. (46) V skladu s strategijo Komisije za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva[12], cilji SRP in strategijo Evropa 2020 je treba s sredstvi ESPR podpreti okoljsko, gospodarsko in socialno trajnosten razvoj sektorja ribogojstva. (47) Ribogojstvo prispeva k rasti in delovnim mestom v obalnih in podeželskih regijah. Zato je bistveno, da je ESPR dostopen nosilcem dejavnosti ribogojstva, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, ter da prispeva k vstopu novih ribogojcev v sektor. Za povečanje konkurenčnosti in gospodarske uspešnosti dejavnosti ribogojstva je nujno spodbujati inovacije in podjetništvo. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti inovativne dejavnosti in razvoj podjetij, zlasti neprehransko ribogojstvo in ribogojstvo na odprtem morju. (48) Nove oblike prihodkov v kombinaciji z dejavnostmi ribogojstva že ustvarjajo dodano vrednost za razvoj podjetij. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti te dopolnilne dejavnosti zunaj sektorja ribogojstva, kot so turistični ribolov, dejavnosti na področju izobraževanja ali dejavnosti na področju okolja. (49) Druga pomembna načina za povečanje prihodkov nosilcev dejavnosti ribogojstva sta ustvarjanje dodane vrednosti proizvodov teh podjetij s predelavo in trženjem lastnih proizvodov ter uvajanje novih tržno zanimivih vrst, s čimer se diverzificira proizvodnja. (50) Ob zavedanju, da je treba opredeliti najustreznejša območja za razvoj ribogojstva, pri čemer je treba upoštevati dostop do voda in prostora, je treba s sredstvi ESPR podpirati nacionalne organe pri strateških odločitvah na nacionalni ravni. (51) Da bi bile dejavnosti ribogojstva konkurenčnejše in gospodarsko uspešnejše, je nujno vlagati tudi v človeški kapital. Zato je treba s sredstvi ESPR podpirati vseživljenjsko učenje in povezovanje v mreže, da se spodbudi razširjanje znanja, ter storitve svetovanja, ki prispevajo k boljši splošni učinkovitosti in večji konkurenčnosti gospodarskih subjektov. (52) Za spodbujanje okoljsko trajnostnega ribogojstva je treba s sredstvi ESPR podpirati dejavnosti ribogojstva, ki so zelo prijazne do okolja, prehod nosilcev dejavnosti ribogojstva na okoljsko ravnanje, uporabo sistemov okoljske presoje in prehod na ekološko ribogojstvo. Prav tako je treba s sredstvi ESPR podpirati ribogojstvo, ki zagotavlja posebne okoljske storitve. (53) Ob zavedanju pomembnosti varstva potrošnikov je treba s sredstvi ESPR zadostno podpreti ribogojce, da se prepreči in zmanjša tveganje za javno zdravje in zdravje živali, ki lahko nastane pri dejavnostih reje živali v sektorju ribogojstva. (54) Ob upoštevanju tveganosti naložb v dejavnosti ribogojstva je treba s sredstvi ESPR prispevati k varnosti podjetij s kritjem dostopa do zavarovanja staleža, da se zavaruje prihodek proizvajalcev v primeru neobičajnih izgub pri proizvodnji, zlasti zaradi naravnih nesreč, neugodnih podnebnih pogojev, nenadnih sprememb kakovosti vode, bolezni ali napadov škodljivcev in uničenja proizvodnih zmogljivosti. (55) Ker je pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, v zadnjih letih koristno prispeval k spodbujanju razvoja ribiških in podeželskih območij ob celovitem upoštevanju potreb po notranjem razvoju v več sektorjih, je treba v prihodnosti še naprej in še bolj podpirati ta pristop. (56) Na ribiških območjih je treba v procesu lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, spodbujati inovativne pristope k rasti in ustvarjanju novih delovnih mest, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti ribiških proizvodov in diverzifikacijo lokalnega gospodarstva z uvajanjem novih gospodarskih dejavnosti, vključno z dejavnostmi v okviru „modre rasti“ in v širših pomorskih sektorjih. (57) Trajnostni razvoj ribiških območij mora prispevati k doseganju ciljev Strategije Evropa 2020 za spodbujanje socialne vključenosti in zmanjševanje revščine ter k spodbujanju inovacij na lokalni ravni in k ozemeljski koheziji, ki je glavna prednostna naloga v skladu z Lizbonsko pogodbo. (58) Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, je treba izvajati od spodaj navzgor v okviru lokalnih partnerstev med predstavniki javnega in zasebnega sektorja ter civilne družbe, pri čemer mora pravilno odražati lokalno družbo; ti lokalni akterji lahko najbolje oblikujejo in izvajajo celovite večsektorske strategije lokalnega razvoja v skladu s potrebami svojih lokalnih ribiških območij; da bi se zagotovila ustrezna zastopanost lokalnih akcijskih skupin, nobena posamezna interesna skupina ne sme imeti več kot 49 % glasovalnih pravic v organih odločanja. (59) Ključna značilnost tega pristopa je povezovanje lokalnih partnerstev v mrežo. Sodelovanje med temi lokalnimi partnerstvi je pomembno orodje razvoja, ki ga je treba zagotoviti v okviru ESPR. (60) Podporo za ribiška območja v okviru ESPR je treba usklajevati z lokalno razvojno pomočjo iz drugih skladov Unije, pri čemer mora zajemati vse vidike priprave in izvajanja lokalnih razvojnih strategij in dejavnosti lokalnih akcijskih skupin ter stroške animacije lokalnega območja in vodenja lokalnega partnerstva. (61) Da bi se zagotovila sposobnost preživetja ribištva in ribogojstva na zelo konkurenčnem trgu, je treba sprejeti določbe o zagotavljanju podpore za izvajanje [Uredbe (EU) o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva][13] ter za dejavnosti trženja in predelave, ki jih izvajajo gospodarski subjekti, da bi povečali vrednost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva. Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju dejavnosti, ki povezujejo proizvodne dejavnosti ter dejavnosti predelave in trženja v dobavni verigi. Zaradi prilagoditve novi politiki prepovedi zavržkov je treba s sredstvi ESPR podpreti tudi predelavo naključnega ulova. (62) Prednostno se je treba osredotočiti na organizacije in združenja organizacij proizvajalcev, ki jim je treba dodeliti podporo. Nadomestilo za pomoč za skladiščenje ter pomoč za načrte proizvodnje in trženja je treba postopno opustiti, ker se je pomen takšne podpore zmanjšal glede na spreminjajočo se strukturo trga Unije za takšne proizvode in vedno večji pomen močnih organizacij proizvajalcev. (63) Ob zavedanju, da se mali priobalni ribiči srečujejo z vse večjo konkurenco, je treba s sredstvi ESPR podpreti podjetniške pobude malih priobalnih ribičev za ustvarjanje dodane vrednosti ulova, zlasti s predelavo ali neposrednim trženjem ulovljenih rib. (64) Ribolovne dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije se srečujejo s težavami, zlasti zaradi dodatnih stroškov pri trženju nekaterih ribiških proizvodov, ki so posledica posebnih omejitev, opredeljenih v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije. (65) Da bi se ohranila konkurenčnost nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Evropske unije glede na konkurenčnost podobnih proizvodov iz drugih regij Unije, je Evropska unija leta 1992 sprejela ukrepe za uvedbo sistema nadomestil za takšne dodatne stroške v ribiškem sektorju. Ukrepi, ki veljajo za obdobje 2007–2013, so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 791/2007[14]. Od 1. januarja 2014 je treba zagotavljati nadaljnjo podporo za nadomestitev dodatnih stroškov trženja nekaterih ribiških proizvodov. (66) Zaradi drugačnih pogojev trženja v zadevnih najbolj oddaljenih regijah, nihanj v ulovu in staležih ter povpraševanja na trgu morajo biti zadevne države članice tiste, ki določajo, kateri ribiški proizvodi so upravičeni do nadomestila, njihovo največjo količino in višino nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. (67) Države članice je treba pooblastiti za pripravo seznama in določitev količin zadevnih ribiških proizvodov ter višine nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. Prav tako morajo imeti pravico do prilagajanja svojih načrtov nadomestil, če to upravičujejo spremembe pogojev. (68) Države članice morajo določiti višino nadomestila na ravni, ki omogoča ustrezno nadomestilo za dodatne stroške, ki so posledica posebne prikrajšanosti najbolj oddaljenih regij in izhajajo predvsem iz stroškov prevoza proizvodov v celinsko Evropo. Da bi se izognili čezmernim nadomestilom, mora biti njihova višina sorazmerna z dodatnimi stroški, kritimi iz pomoči, ter ne sme v nobenem primeru presegati 100 % stroškov prevoza na evropsko celino in z njim povezanih stroškov. Zato je treba upoštevati tudi druge vrste javnih intervencij, ki vplivajo na višino dodatnih stroškov. (69) Bistveno je, da imajo države članice in gospodarski subjekti ustrezno opremo za izvajanje nadzora v skladu z visokimi standardi ter s tem za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike ob zagotavljanju trajnostnega izkoriščanja živih vodnih virov; s sredstvi ESPR je zato treba podpreti države članice in gospodarske subjekte v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009. Z vzpostavitvijo kulture spoštovanja pravil mora ta podpora prispevati k trajnostni rasti. (70) V okviru ESPR je treba še naprej zagotavljati podporo državam članicam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 za nadomestilo odhodkov za izvajanje sistema Unije za nadzor v okviru enega sklada. (71) V skladu s cilji Unije o politiki nadzora in izvrševanja se zdi primerno, da se čim manj časa nameni nadzoru ribištva z uporabo patruljnih čolnov, letal in helikopterjev, ki ga je treba natančno določiti, da se zagotovi podlaga za podporo v okviru ESPR. (72) Ker je na področju nadzora pomembno sodelovanje med državami članicami, je treba s sredstvi ESPR podpreti to sodelovanje. (73) Sprejeti je treba določbe o podpori za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov o ribištvu, kot je opredeljeno v večletnem programu Unije, zlasti za zagotovitev podpore za nacionalne programe ter upravljanje in uporabo podatkov za znanstvene analize in izvajanje SRP. V okviru ESPR je treba še naprej zagotavljati podporo državam članicam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 za nadomestilo odhodkov za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov o ribištvu v okviru enega sklada. (74) Prav tako je treba podpreti sodelovanje med državami članicami in po potrebi s tretjimi državami na področju zbiranja podatkov v istem morskem bazenu ter sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi znanstvenimi ustanovami. (75) Cilj CPP je podpreti trajnostno izkoriščanje morij in oceanov ter razviti usklajen, dosleden in pregleden proces odločanja o politikah, ki zadevajo oceane, morja, otoke, obalne in najbolj oddaljene regije ter pomorske sektorje, v skladu s sporočilom Komisije „Celostna pomorska politika za Evropsko unijo“[15]. (76) Zagotoviti je treba vzdržno financiranje izvajanja in nadaljnjega razvoja celostne pomorske politike Evropske unije v skladu z izjavami Sveta, Evropskega parlamenta in Odbora regij[16]. (77) S sredstvi ESPR je treba podpreti spodbujanje celostnega pomorskega upravljanja na vseh ravneh, zlasti z izmenjavo najboljših praks ter nadaljnjim razvojem in izvajanjem strategij morskih bazenov. Cilj teh strategij je vzpostaviti celosten okvir za soočanje s skupnimi izzivi v evropskih morskih bazenih in okrepiti sodelovanje med zainteresiranimi stranmi, da bi se čim bolje izkoristili finančni instrumenti in sredstva Unije ter spodbudila gospodarska, socialna in ozemeljska kohezija v Uniji. (78) S sredstvi ESPR je treba podpreti tudi nadaljnji razvoj orodij za ustvarjanje sinergij med pobudami v različnih sektorjih, ki zadevajo morja, oceane in obale. To velja za celostni pomorski nadzor, katerega cilj je okrepitev ozaveščenosti o stanju na področju pomorstva z boljšo in varno izmenjavo informacij med sektorji. Vendar se dejavnosti v zvezi s pomorskim nadzorom, ki spadajo na področje uporabe naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije, ne smejo financirati v okviru ESPR. (79) Zaradi medsebojne povezanosti nekaterih informacijskih sistemov, ki se uporabljajo v teh sektorjih, bodo morda morali ti sektorji skladno uporabiti lastne mehanizme financiranja v skladu z določbami Pogodbe. Pomorsko prostorsko načrtovanje in celovito gospodarjenje z obalnim pasom sta bistvena za trajnostni razvoj morskih območij in obalnih regij, pri čemer prispevata k ciljem upravljanja, ki temeljijo na ekosistemih, ter razvoju povezav med kopnim in morjem. Ta orodja so pomembna tudi za upravljanje različnih oblik izkoriščanja obal, morij in oceanov, da bi se zagotovil njihov trajnostni gospodarski razvoj in spodbujale čezmejne naložbe, medtem ko se bodo z izvajanjem Okvirne direktive o morski strategiji dodatno opredelile omejitve trajnosti človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje. Poleg tega je treba izpopolniti znanje o morskem svetu in spodbujati inovacije z zagotavljanjem lažjega zbiranja, brezplačne izmenjave, ponovne uporabe in razširjanja podatkov o stanju oceanov in morij. (80) S sredstvi ESPR je treba tudi podpreti trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje, inovacije in konkurenčnost v pomorskih sektorjih in obalnih regijah. Zlasti je treba opredeliti regulativne ovire in pomanjkljivosti na področju znanj in spretnosti, ki ovirajo rast sektorjev v vzponu in prihodnjih pomorskih sektorjev, ter dejavnosti, katerih cilj je spodbuditi naložbe v tehnološke inovacije, ki so potrebne za krepitev poslovnega potenciala morskih in pomorskih dejavnosti. (81) ESPR mora dopolnjevati obstoječe in prihodnje finančne instrumente Unije in držav članic ter biti skladen s temi finančnimi instrumenti na nacionalni in podnacionalni ravni, da bi se spodbudila varstvo in trajnostna raba oceanov, morij in obal, prispevalo k spodbujanju učinkovitejšega sodelovanja med državami članicami ter njihovimi obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami ter upoštevali prednostne naloge in napredek pri izvajanju nacionalnih in lokalnih projektov. Sklad bo povezan z drugimi politikami Unije, ki lahko imajo pomorsko razsežnost, zlasti z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom in Evropskim socialnim skladom ter programom Obzorje 2020 za raziskave in energetsko politiko. (82) Da bi se dosegli cilji SRP na svetovni ravni, ima Unija dejavno vlogo pri delu mednarodnih organizacij. Zato je bistveno, da Unija prispeva k financiranju dejavnosti takih organizacij, katerih namen je zagotavljanje ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov na odprtem morju in v vodah tretjih držav. V okviru ESPR je treba še naprej zagotavljati podporo mednarodnim organizacijam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 v okviru enega sklada. (83) Da bi se izboljšalo upravljanje v okviru SRP in zagotovilo učinkovito delovanje svetovalnih svetov, je treba svetovalnim svetom zagotoviti zadostno in trajno financiranje, da lahko učinkovito izvajajo svoje naloge na področju svetovanja v okviru SRP. V skladu z načelom financiranja iz enega sklada je treba podporo regionalnim svetovalnim svetom namesto na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 zagotavljati s sredstvi ESPR. (84) S tehnično pomočjo je treba v okviru ESPR zagotavljati podporo pri pripravljalnih delih, upravno in tehnično podporo ter podporo za ukrepe na področju informiranja, povezovanja v mrežo, vrednotenja, revizij, študij in izmenjave izkušenj, da bi se olajšalo izvajanje operativnega programa ter spodbujali inovativni pristopi in prakse za preprosto in pregledno izvajanje. Tehnična pomoč mora vključevati tudi vzpostavitev evropske mreže lokalnih akcijskih skupin za ribištvo, katerih namen je gradnja zmogljivosti, razširjanje informacij, izmenjava izkušenj in podpiranje sodelovanja med lokalnimi partnerstvi. (85) V zvezi z vsemi dejavnostmi v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je treba zagotoviti zaščito finančnih interesov Unije z ustrezno uporabo pravnih aktov v zvezi z zaščito navedenih interesov ter zagotoviti, da države članice in Komisija izvajajo ustrezen nadzor. (86) V zvezi z določbami te uredbe, ki zadevajo deljeno upravljanje, je treba uporabljati [Uredbo (EU) št. […] o splošnih določbah] in določbe, sprejete v skladu z navedeno uredbo. V okviru te uredbe je treba spoštovati zlasti [Uredbo (EU) št. […] o skupnih določbah][17], ki zadeva deljeno upravljanje sredstev Unije z državami članicami na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije, ter določbe o delovanju akreditacijskih organov in načela v zvezi s proračunom. (87) Vendar je treba ob upoštevanju posebnosti ESPR, zlasti njegove velikosti, vrste financiranih dejavnosti, tesne povezanosti s SRP in drugih pomembnih dejavnikov, v tej uredbi nekatere skupne določbe o deljenem upravljanju prilagoditi, opustiti ali dopolniti. Kadar to določa [Uredba (EU) št. […] o skupnih določbah], je treba v okviru ESPR dopolniti te skupne določbe. (88) Ob zavedanju pomembnosti zagotavljanja ohranjanja morskih bioloških virov in zaščite staležev rib, zlasti pred nezakonitim ribolovom, in v duhu sklepov iz zelene knjige o reformi SRP[18] je treba podporo iz ESPR odreči gospodarskim subjektom, ki ne delujejo v skladu s pravili SRP in ki zlasti ogrožajo trajnost zadevnih staležev in zato pomenijo resno grožnjo za trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, ter zlasti gospodarskim subjektom, ki sodelujejo pri nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu. Finančna sredstva Unije se ne smejo v nobeni fazi, od izbiranja do izvajanja dejavnosti, uporabiti za ogrožanje javnega interesa ohranjanja morskih bioloških virov, izraženih v ciljih uredbe o SRP. (89) Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotavljanje pravilnega delovanja sistemov za upravljanje in nadzor. V ta namen je treba za vsak operativni program določiti organ upravljanja, plačilno agencijo in certifikacijski organ ter opredeliti njihove odgovornosti. Te odgovornosti se nanašajo zlasti na dobro finančno poslovanje, organizacijo vrednotenja, potrjevanje odhodkov, revizijo in skladnost z zakonodajo Unije. Predvideti je treba redne sestanke med Komisijo in zadevnimi nacionalnimi organi, da se zagotovi spremljanje pomoči. Kar zadeva upravljanje in nadzor, je treba zlasti določiti, kako države članice zagotovijo, da so sistemi vzpostavljeni in da zadovoljivo delujejo. Da se zagotovi nemoten prehod s sedanje ureditve upravljanja in nadzora za ESR in spodbudi uskladitev pravil za sklade ESI, bi morala biti ureditev upravljanja in nadzora ter finančnega poslovodenja določena v [Uredbi (EU) št. [...] o skupnih določbah]. (8990) Finančne interese Unije je treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi z ustreznimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev ter po potrebi kazni. (91) Zneski, ki jih države članice izterjajo v primeru nepravilnosti, morajo ostati na voljo za operativne programe zadevne države članice. Uvesti je treba sistem finančne odgovornosti držav članic v primeru nepopolne izterjave sredstev zaradi nepravilnosti, pri čemer mora imeti Komisija možnost, da zaščiti interese proračuna Unije z bremenitvijo računa zadevne države članice za del sredstev, ki so bila izgubljena zaradi nepravilnosti in niso bila izterjana v razumnem roku. (902) V interesu dobrega delovnega partnerstva in ustreznega spodbujanja pomoči Unije je treba zagotoviti najširšo možno informiranje in obveščanje javnosti. Organi, ki so odgovorni za upravljanje pomoči, morajo biti odgovorni za ta vidik in za obveščanje Komisije o sprejetih ukrepih. (93) Pravila in postopke, ki urejajo obveznosti in plačila, je treba poenostaviti, da se zagotovi stalen dotok denarja. Predfinanciranje v višini 4 % prispevka ESPR bi pripomoglo k hitrejšemu izvajanju operativnega programa. (94) Za zagotovitev dobrega upravljanja s sredstvi Unije bi bilo treba izboljšati napovedovanje in izvrševanje odhodkov. V ta namen morajo države članice Komisiji redno pošiljati napovedi glede porabe sredstev Unije, pri čemer morata biti posledici kakršne koli zamude pri finančnem izvajanju vračilo predplačila in samodejno prenehanje prevzetih obveznosti. (915) Za obravnavanje posebnih potreb v okviru SRP iz členov 50 in 51 [uredbe o SRP] ter prispevanje k skladnosti s pravili SRP je treba pri pravilih o prekinitvi roka plačil [Uredba (EU) št. [...] o skupnih določbah] določiti dodatne določbe. Če država članica ali gospodarski subjekt ne izpolnjuje obveznosti v okviru SRP ali če ima Komisija dokaze o takšnem pomanjkanju skladnosti, mora biti kot previdnostni ukrep Komisiji dovoljeno, da prekine plačila. (926) Poleg možnosti prekinitve in za preprečitev očitnega tveganja izplačila neupravičenih odhodkov mora imeti Komisija možnost, da začasno ustavi plačila, povezana z neskladnostjo s pravili SRP iz členov 50 in 51 [uredbe o SRP]. (97) Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunom Unije mora Komisija vsako leto potrditi računovodske izkaze teh plačilnih agencij. Odločitev o potrditvi računovodskih izkazov mora zajemati popolnost, točnost in verodostojnost računovodskih izkazov, ne pa tudi skladnosti odhodkov z zakonodajo Unije. (938) Operativni program je treba spremljati in vrednotiti, da se izboljša njegova kakovost in dokažejo njegovi dosežki. Komisija mora vzpostaviti okvir za skupno spremljanje in vrednotenje, da bi se med drugim pravočasno zagotovili ustrezni podatki. V zvezi s tem mora Komisija določiti seznam kazalnikov in vpliv politike ESPR v zvezi s specifičnimi cilji. (949) Za spremljanje programa morata biti odgovorna organ upravljanja in odbor za spremljanje, ki se ustanovita za ta namen. Opredeliti je treba odgovornosti obeh organov. V zvezi s spremljanjem programa morata med drugim pripraviti letno poročilo o izvajanju in ga predložiti Komisiji. (95100)Za lažjo dostopnost in boljšo preglednost informacij o možnostih financiranja in upravičencih projektov mora biti v vsaki državi članici na voljo ena spletna stran ali spletni portal z informacijami o operativnem programu, vključno s seznami dejavnosti, za katere se prejema podpora v okviru posameznega operativnega programa. Na podlagi teh informacij je treba širši javnosti in zlasti davkoplačevalcem v Uniji zagotoviti razumne, oprijemljive in dejanske informacije o načinu porabe sredstev Unije v okviru ESPR. Poleg tega mora biti cilj objave zadevnih podatkov nadaljnje obveščanje javnosti o možnosti vložitve zahtevka za sredstva Unije. Vendar se ob popolnem upoštevanju temeljne pravice do varstva podatkov in v skladu s sodbo Sodišča v združenih zadevah Schecke[19] ne sme zahtevati objava imen fizičnih oseb. (96101)Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s kodeksom ravnanja o opredelitvi primerov neskladnosti s pravili SRP, ki bi lahko povzročili nedopustnost zahtevka in časovnega okvira zahtevka, da se zagotovijo sorazmerni predhodni pogoji; o opredelitvi upravičenih naložb v plovila, da se preprečijo naložbe, ki bi povzročile povečanje ribolovne zmogljivosti plovila; o metodi izračuna neto prihodkov v primeru ekoloških inovacij; o določitvi upravičenih dejavnosti ter stroškov, povezanih z varstvom in obnovo zaščitenih morskih okolij; o opredelitvi upravičenih stroškov pri naložbah v ribogojstvo na odprtem morju in neprehransko ribogojstvo; o določitvi vsebine akcijskega načrta o lokalnih razvojnih strategijah; o določitvi upravičenih stroškov v okviru pripravljalne podpore za lokalne razvojne strategije; o opredelitvi upravičenih stroškov v okviru tekočih stroškov in stroškov animacije za lokalne razvojne strategije; o obveznostih plačilnih agencij; o določitvi nalog certifikacijskih organov; o pojasnitvi postopkov za ustrezno revizijsko sled; o pojasnitvi obveznosti držav članic v primeru povračila neupravičenih plačil; o določitvi primerov neskladnosti SRP, ki bi lahko povzročile začasno ustavitev plačil; o določitvi meril in metodologije, ki se uporabljajo v primeru pavšalnih ali ekstrapoliranih finančnih popravkov, ter seznama ustreznih primerov neskladnosti s pravili SRP, ki bi lahko povzročili uporabo finančnih popravkov; ter o vsebini in sestavi sistema spremljanja in vrednotenja. (97102) Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (98103)Komisijo je treba pooblastiti, da z izvedbenimi akti sprejme sklepe o letni razdelitvi dodelitev, sklepe o odobritvi operativnih programov in njihovih sprememb, sklepe o prednostnih nalogah Unije v zvezi s politiko nadzora in izvrševanja, sklepe o odobritvi letnih delovnih načrtov za zbiranje podatkov, sklepe o določanju dokazov za neskladnost s SRP, kar bi lahko povzročilo prekinitev roka plačil, sklepe o neizpolnjevanju pravil SRP, kar bi lahko povzročilo začasno ustavitev plačil, sklepe o začasni ustavitvi plačil in odpravi začasne ustavitve plačil, in sklepe o finančnih popravkih in sklep o potrditvi računovodskih izkazov. (99104) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z obliko operativnega programa, postopki za sprejetje operativnega programa, postopki v zvezi s sprejetjem letnega delovnega načrta za zbiranje podatkov, dejansko uporabo odstotnih točk intenzivnosti pomoči iz Priloge I, obdobjem za pošiljanje vmesne izjave o odhodkih, predpisi o obveznosti plačilnih agencij v zvezi z upravljanjem in nadzorom, posebnimi nalogami certifikacijskih organov, predpisi za učinkovito upravljanje in nadzor, predpisi o določanju plačil, ki jih je treba ustaviti, postopki za prekinitev roka plačil ali za prekinitev plačil, postopkom za dodatne preglede na kraju samem, ki jih izvede Komisija, obliko letnih poročil o izvajanju, elementi, ki jih je treba vključiti v predhodna in naknadna vrednotenja, ter pripravo tehničnih elementov za ukrepe obveščanja. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[20]. (100105) Glede na postopkovno naravo določb, ki jih mora Komisija sprejeti z izvedbenimi akti iz členov 24, 98, 10320 in 12043, je treba pri sprejemanju teh členov uporabiti svetovalni postopek. (101106) Za lažji prehod s sistema, uvedenega z Uredbo (ES) št. 1198/2006, na sistem, uveden s to uredbo, je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z opredelitvijo prehodnih določb. (102107) Nova shema podpore iz te uredbe nadomešča shemo podpore iz Uredbe (ES) št. 1198/2006, Uredbe (ES) št. 861/2006, Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne pomorske politike, Uredbe (ES) št. 1290/2005 o jamstvenem skladu, Uredbe (ES) št. 791/2007 in člena 103 Uredbe 1224/2009. Zato je treba te uredbe in določbo razveljaviti s 1. januarjem 2014 – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I CILJI POGLAVJE I Področje uporabe in opredelitev pojmov Člen 1 Vsebina Ta uredba opredeljuje finančne ukrepe Unije za izvajanje: (a) skupne ribiške politike (SRP), (b) ustreznih ukrepov v zvezi s pomorskim pravom, (c) trajnostnega razvoja ribiških območij in ribolova v celinskih vodah, (d) ter celostne pomorske politike (CPP). Člen 2 Geografsko območje uporabe Ta uredba se uporablja za dejavnosti, ki se izvajajo na ozemlju Unije, razen če je v njej izrecno določeno drugače. Člen 3 Opredelitev pojmov 1. V tej uredbi se brez poseganja v odstavek 2 uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 5 [Uredbe o skupni ribiški politiki][21], člena 5 [Uredbe o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva], člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 in člena 2 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah][22]. 2. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „skupno okolje za izmenjavo informacij“ pomeni mrežo sistemov z decentralizirano zasnovo za izmenjavo informacij med uporabniki iz različnih sektorjev, da se okrepi ozaveščenost o stanju v zvezi z dejavnostmi na morju; (2) „medsektorske dejavnosti“ pomenijo pobude, ki hkrati koristijo različnim sektorjem in/ali sektorskim politikam v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in ki jih ni mogoče v celoti doseči z ukrepi na posameznem zadevnem področju politik; (3) „sistem za elektronsko zapisovanje in poročanje“ pomeni sistem za elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje podatkov iz členov 15, 24 in 63 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009; (4) „evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke“ pomeni mrežo, ki povezuje nacionalne programe pomorskega opazovanja in podatkov v skupen in dostopen evropski vir; (5) „ribiško območje“ pomeni območje z morsko ali jezersko obalo ali območje z ribniki ali rečnim izlivom in z znatnim deležem zaposlenosti v ribištvu ali ribogojstvu, ki ga kot tako določi država članica; (6) „ribič“ pomeni vsako osebo, ki opravlja profesionalni ribolov, kot ga priznava država članica, na krovu delujočega ribiškega plovila, ali poklicno pridobiva morske organizme, kot jih priznava država članica, brez plovila; (7) „celostna pomorska politika“ (CPP) pomeni politiko Unije, katere cilj je spodbujanje usklajenega in doslednega odločanja, da se s skladnimi pomorskimi politikami in ustreznim mednarodnim sodelovanjem čim bolj povečajo trajnostni razvoj, gospodarska rast in socialna kohezija držav članic ter zlasti obalnih, otoških in najbolj oddaljenih regij v Uniji ter pomorskih sektorjev; (8) „celostni pomorski nadzor“ je pobuda EU za povečanje uspešnosti in učinkovitosti nadzora evropskih morij z izmenjavo informacij ter medsektorskim in čezmejnim sodelovanjem; (9) „nepravilnost“ pomeni nepravilnost, kakor je opredeljena v členu 1(2) Uredbe Sveta 2988/95; (10) „ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolov, ki se izvaja v pridobitne namene s plovili, ki delujejo izključno v celinskih vodah, ali z drugimi pripravami, ki se uporabljajo za ribolov na ledu; (11) „celovito gospodarjenje z obalnim pasom“ pomeni strategije in ukrepe, kakor so opredeljeni v priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta (2002/413/ES) z dne 30. maja 2002 o celovitem gospodarjenju z obalnim pasom v Evropi[23]; (12) „celostno pomorsko upravljanje“ pomeni usklajeno upravljanje vseh sektorskih politik EU, ki zadevajo oceane, morja in obalne regije; (13) „morske regije“ pomenijo geografska območja iz Priloge I k Sklepu Sveta 2004/585/ES in območja, ki so jih določile regionalne organizacije za upravljanje ribištva; (14) „pomorsko prostorsko načrtovanje“ pomeni postopek, s katerim javni organi analizirajo ter razdelijo prostorsko in časovno porazdelitev človekovih dejavnosti v morskih območjih za izpolnitev ekoloških, gospodarskih in socialnih ciljev; (15) „ukrep“ pomeni sklop dejavnosti; (16) „javnofinančni odhodki“ pomenijo vsak prispevek k financiranju dejavnosti iz proračuna države članice, regionalnih ali lokalnih organov oziroma Evropske unije in vse podobne odhodke. Vsak prispevek k financiranju dejavnosti, ki izhaja iz proračunov subjektov javnega prava oziroma združenj enega ali več regionalnih ali lokalnih organov ali subjektov javnega prava, ki delujejo v skladu z Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, se šteje kot javni prispevek; (17) „strategija morskih bazenov“ pomeni strukturiran okvir sodelovanja na področju določenega geografskega območja, ki ga razvijejo evropske institucije, države članice, njihove regije in po potrebi tretje države, ki si delijo morski bazen; strategija upošteva geografske, podnebne, gospodarske in politične značilnosti morskega bazena; (18) „mali priobalni ribolov“ pomeni ribolov z ribiškimi plovili, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo vlečnega orodja iz preglednice 3 v Prilogi I k Uredbi Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti[24]; (19) „plovila, ki delujejo izključno v celinskih vodah“, pomenijo plovila, ki opravljajo gospodarski ribolov v celinskih vodah in niso vključena v register ribolovne flote Unije. NASLOV II SPLOŠNI OKVIR POGLAVJE I Ustanovitev Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter njegovi cilji Člen 4 Ustanovitev Ustanovi se Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Člen 5 Cilji ESPR prispeva k naslednjim ciljem: (a) spodbujanje trajnostnega in konkurenčnega ribištva in ribogojstva; (b) pospeševanje razvoja in izvajanja celostne pomorske politike Unije z dopolnjevanjem kohezijske politike in skupne ribiške politike; (c) spodbujanje uravnoteženega in vključujočega ozemeljskega razvoja ribiških območij; (d) pospeševanje izvajanja SRP. Člen 6 Prednostne naloge Unije Uresničevanje ciljev ESPR prispeva k strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Cilji se uresničujejo prek naslednjih šestih prednostnih nalog Unije, ki zadevajo ustrezne tematske cilje skupnega strateškega okvira: (1) povečanje zaposlovanja in ozemeljske kohezije z izpolnitvijo naslednjih ciljev: (a) spodbujanje gospodarske rasti, socialne vključenosti, ustvarjanja novih delovnih mest ter podpiranja mobilnosti delovne sile v obalnih in celinskih skupnostih, ki so odvisne od ribištva in ribogojstva; (b) diverzifikacija ribiških dejavnosti v druge sektorje pomorskega gospodarstva in rast pomorskega gospodarstva, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb; (2) spodbujanje ribištva, ki temelji na inovativnosti, konkurenčnosti in znanju, s poudarkom na naslednjih področjih: (a) podpiranje krepitve prenosa tehnološkega razvoja, inovacij in znanja; (b) povečanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja ribištva, zlasti ladjevja za mali priobalni ribolov, ter izboljšanje varnostnih ali delovnih pogojev; (c) razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti ter vseživljenjskega učenja; (d) boljša tržna ureditev za ribiške proizvode; (3) spodbujanje ribogojstva, ki temelji na inovativnosti, konkurenčnosti in znanju, s poudarkom na naslednjih področjih: (a) podpiranje krepitve prenosa tehnološkega razvoja, inovacij in znanja; (b) spodbujanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja nosilcev dejavnosti ribogojstva, predvsem malih in srednje velikih podjetij; (c) razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti ter vseživljenjskega učenja; (d) boljša tržna ureditev za proizvode iz ribogojstva; (4) spodbujanje trajnostnega ribištva in ribištva, gospodarnega z viri, s poudarkom na naslednjih področjih: (a) zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje; (b) varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti ter ekosistemov, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo; (5) spodbujanje trajnostnega ribogojstva in ribogojstva, gospodarnega z viri, s poudarkom na naslednjih področjih: (a) krepitev ekosistemov, ki so povezani z ribogojstvom, in spodbujanje ribogojstva, gospodarnega z viri; (b) spodbujanje ribogojstva z visoko ravnjo varstva okolja, zdravja in dobrega počutja živali ter javnega zdravja in varnosti; (6) spodbujanje izvajanja SRP s: (a) pridobivanjem novih znanstvenih spoznanj in zbiranjem podatkov; (b) podpiranjem nadzora in izvrševanja, izboljšanjem institucionalnih zmogljivosti in učinkovito javno upravo. POGLAVJE II Deljeno in neposredno upravljanje Člen 7 Deljeno in neposredno upravljanje 1. Ukrepe iz naslova V in tehnično pomoč iz člena 92 ESPR financira v skladu z načelom deljenega upravljanja med državami članicami in Unijo ter v skladu s skupnimi pravili iz [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah][25]. 2. Ukrepe iz naslova VI, razen tehnične pomoči iz člena 92, ESPR financira v skladu z načelom neposrednega upravljanja. POGLAVJE III Splošna načela pomoči v okviru deljenega upravljanja Člen 8 Državna pomoč 1. Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se členi 107, 108 in 109 Pogodbe uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem, dejavnim na področju ribištva in ribogojstva. 2. Vendar se členi 107, 108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za izplačila, ki jih države članice izvedejo na podlagi te uredbe in v skladu z njo na področju uporabe člena 42 Pogodbe. 3. Nacionalne določbe, ki določajo javno financiranje, ki presega določbe te uredbe o finančnih prispevkih iz odstavka 2, se obravnavajo kot celota na podlagi odstavka 1. Člen 9 Partnerstvo Z odstopanjem od člena 5(4) [Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah] se Komisija v programskem obdobju vsaj dvakrat posvetuje o izvajanju podpore iz ESPR z organizacijami, ki zastopajo partnerje na ravni Unije. Člen 10 Usklajevanje Poleg načel iz člena 4 [Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah] Komisija in države članice zagotovijo usklajenost in dopolnjevanje med podporo iz ESPR, podporo iz drugih politik in finančnih instrumentov Unije, vključno z [Uredbo (ES) št. [...] o oblikovanju okvirnega programa za ukrepe na področju okolja in podnebnih sprememb (okvirni program LIFE)][26], ter podporo iz instrumentov v okviru zunanjega delovanja Unije. Usklajevanje med pomočjo iz ESPR in okvirnega programa LIFE se doseže zlasti s spodbujanjem financiranja dejavnosti, ki dopolnjujejo integrirane projekte, financirane iz okvirnega programa LIFE, ter s spodbujanjem uporabe rešitev, metod in pristopov, potrjenih z okvirnim programom LIFE. Člen 11 Predhodna pogojenost Za ESPR se uporabljajo predhodni pogoji iz Priloge III k tej uredbi. POGLAVJE IV Dopustnost vlog in neupravičene dejavnosti Člen 12 Dopustnost vlog 1. Podpora iz ESPR v določenem časovnem obdobju ni dopustna za vloge, ki jih predložijo naslednji gospodarski subjekti: (a) gospodarski subjekti, ki so storili hudo kršitev v skladu s členom 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali členom 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009; (b) gospodarski subjekti, udeleženi pri upravljanju, vodenju ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil IUU Unije, kot to določa člen 40(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008; (c) gospodarski subjekti, ki v drugih primerih, ki resno ogrožajo trajnost zadevnih staležev, ravnali neskladno s SRP. 2. Vloge gospodarskih subjektov, ki so storili nepravilnost v okviru ESR ali ESPR, niso dopustne v določenem časovnem obdobju. 3. Komisija je v skladu s členom 12750 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o: (a) določitvi časovnega obdobja iz odstavkov 1 in 2, ki je sorazmerno z resnostjo ali ponavljanjem kršitve ali neskladnosti; (b) ustreznih začetnih in končnih datumih obdobja iz odstavka 1; (c) določitvi drugih primerov neskladnosti iz odstavka 1(c), ki resno ogrožajo trajnost zadevnih staležev. 4. Države članice zahtevajo, da gospodarski subjekti, ki vložijo vlogo v okviru ESPR, organu upravljanja predložijo podpisano izjavo, s katero potrjujejo, da spoštujejo merila iz odstavka 1 in da niso storili nepravilnosti v okviru ESR ali ESPR v skladu z odstavkom 2. Države članice pred odobritvijo dejavnosti preverijo verodostojnost izjave. 5. Komisija je v skladu s členom 12750 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o prenosu v zvezi z vzpostavitvijo sistema za izmenjavo informacij o neskladnosti med državami članicami. Člen 13 Neupravičene dejavnosti Naslednje dejavnosti niso upravičene v okviru ESPR: (a) dejavnosti, ki povečujejo ribolovno zmogljivost plovila; (b) gradnja novih ribiških plovil, umik ribiških plovil iz obratovanja ali njihov uvoz; (c) začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti; (d) poskusno ribištvo; (e) prenos lastništva podjetja; (f) neposredno obnavljanje staleža, razen če je to s pravnim aktom Unije izrecno predvideno kot ohranitveni ukrep, ali v primeru poskusnega obnavljanja staleža. NASLOV III FINANČNI OKVIR Člen 14 Izvrševanje proračuna 1. Proračun Unije, dodeljen ESPR v skladu z naslovom V, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 4 [Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah]. 2. Proračun Unije, dodeljen ESPR v skladu z naslovom V, neposredno izvršuje Komisija v skladu s členom 55(1)(a) [nove finančne uredbe]. 3. Komisija prekliče vse proračunske obveznosti ali njihov del v okviru neposrednega upravljanja v skladu z [novo finančno uredbo] in členom 12447 te uredbe. 4. Načelo dobrega finančnega poslovodenja se uporablja v skladu s členoma 27 in 50 [nove finančne uredbe]. Člen 15 Proračunska sredstva v okviru deljenega upravljanja 1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti iz ESPR za obdobje 2014–2020 v okviru deljenega upravljanja znašajo 5 520 000 000 EUR v trenutnih cenah v skladu z letno razdelitvijo iz Priloge II. 2. Trajnostnemu razvoju ribištva, ribogojstva in ribiških območij iz poglavij I, II in III naslova V se dodeli 4 535 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. 3. Ukrepom nadzora in izvrševanja iz člena 78 se dodeli 477 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. 4. Ukrepom za zbiranje podatkov iz člena 79 se dodeli 358 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. 5. Sredstva, dodeljena za nadomestilo za najbolj oddaljene regije iz poglavja V naslova V, letno ne presegajo: – 4 300 000 EUR za Azore in Madeiro; – 5 800 000 EUR za Kanarske otoke; – 4 900 000 EUR za Francosko Gvajano in Réunion. 6. Za pomoč za skladiščenje iz člena 72 se od leta 2014 do vključno leta 2018 dodeli 45 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. Člen 16 Proračunska sredstva v okviru neposrednega upravljanja Za ukrepe v okviru neposrednega upravljanja, opredeljene v poglavjih I in II naslova VI, se dodeli 1 047 000 000 EUR iz ESPR. Ta znesek vključuje tehnično pomoč iz člena 91. Člen 17 Finančna razdelitev za deljeno upravljanje 1. Razpoložljiva sredstva za obveznosti držav članic iz člena 15(2) do (6) za obdobje 2014–2020, kot so opredeljene v preglednici v Prilogi II, se določijo na podlagi naslednjih objektivnih meril: (a) v zvezi naslovom V: (i) stopnja zaposlenosti v ribištvu in ribogojstvu, (ii) stopnja proizvodnje v ribištvu in ribogojstvu ter (iii) delež ladjevja za mali priobalni ribolov v ribiškem ladjevju; (b) v zvezi s členoma 78 in 79: (i) obseg nadzornih nalog zadevnih držav članic, približno določen glede na velikost nacionalnega ribiškega ladjevja, število iztovarjanj in vrednost uvoza iz tretjih držav, (ii) razpoložljiva sredstva za nadzor v primerjavi z obsegom nadzornih nalog države članice, pri čemer so razpoložljiva sredstva približno določena glede na število nadzorov, izvedenih na morju, in število inšpekcijskih pregledov iztovarjanj; (iii) obseg nalog v zvezi z zbiranjem podatkov zadevne države članice, približno določen glede na velikost nacionalnega ribiškega ladjevja, število iztovarjanj, obseg dejavnosti znanstvenega spremljanja na morju in število raziskav, v katerih sodeluje država članica, in (iv) razpoložljivi viri za zbiranje podatkov v primerjavi z obsegom nalog zbiranja podatkov države članice, pri čemer so razpoložljiva sredstva približno določena glede na število opazovalcev na morju ter obseg človeških virov in tehničnih sredstev, potrebnih za izvajanje nacionalnega programa vzorčenja za zbiranje podatkov; (c) v zvezi z vsemi ukrepi: pretekle dodelitve v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 in pretekla poraba v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 861/2006. 2. Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep o letni razdelitvi skupnih virov po državah članicah. NASLOV IV NAČRTOVANJE PROGRAMOV POGLAVJE I Načrtovanje ukrepov, financiranih v okviru deljenega upravljanja Člen 18 Priprava operativnih programov 1. Vsaka država članica pripravi en sam operativni program za izvajanje prednostnih nalog Unije, ki bodo sofinancirane iz ESPR. 2. Države članice pripravijo operativni program v tesnem sodelovanju s partnerji iz člena 5 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. Partnerji imajo v okviru posvetovanj o pripravljalnih dokumentih možnost, da te dokumente pregledajo. 3. Komisija za potrebe oddelka operativnega programa iz člena 20(1)(n) z izvedbenim aktom najpozneje do 31. maja 2013 sprejme prednostne naloge Unije za politiko izvrševanja in nadzora. 4. Oddelek operativnega programa iz člena 20(1)(o) o delu večletnega progama iz člena 37(5) [Uredbe o skupni ribiški politiki] za leto 2014 se predloži najpozneje 31. oktobra 2013. Člen 19 Usmeritvena načela za operativni program Pri pripravi operativnega programa država članica upošteva naslednja usmeritvena načela: (a) ustrezne kombinacije ukrepov so vključene glede na posamezne prednostne naloge Unije, ki logično temeljijo na predhodnem vrednotenju ter analizi prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti (v nadaljnjem besedilu: analiza SWOT); (b) v program je vključen primeren pristop k inovativnosti in blažitvi podnebnih sprememb ter prilagajanju nanje; (c) predvideni so ustrezni ukrepi za poenostavitev in spodbujanje izvajanja programa; (d) po potrebi so ukrepi v okviru prednostnih nalog Unije za ESPR iz člena 6(3) in (5) te uredbe usklajeni z večletnim nacionalnim strateškim načrtom za ribogojstvo iz člena 43 [Uredbe o skupni ribiški politiki]. Člen 20 Vsebina operativnega programa 1. Poleg elementov iz člena 24 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] operativni program vključuje: (a) predhodno oceno iz člena 48 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]; (b) analizo stanja glede na analizo SWOT in določitev potreb, ki jih je treba izpolniti na geografskem območju programa. Analiza je strukturirana na podlagi prednostnih nalog Unije. Vse prednostne naloge Unije se ocenijo glede posebnih potreb v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje ter spodbujanjem inovacij, s čimer se bo poskušalo določiti ustrezne odzive na teh dveh področjih na ravni posamezne prednostne naloge; sinteza stanja na področjih politik, ki so z vidika prednosti in slabosti upravičena do pomoči; (c) prikaz v program vključenega primernega pristopa k inovativnosti in okolju, vključno s posebnimi potrebami v zvezi z območji Natura 2000, ter blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; (d) oceno predhodnih pogojev in po potrebi ukrepe iz člena 17(4) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] ter mejnike, določene za namene člena 19 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]; (e) seznam izbranih ukrepov, organiziranih glede na prednostne naloge Unije; (f) opis izbirnih meril za projekte; (g) opis izbirnih meril za strategije lokalnega razvoja iz poglavja III naslova V; (h) jasno navedbo dejavnosti iz poglavja III naslova V, ki se lahko izvajajo v sodelovanju, zaradi česar so lahko upravičene do višje intenzivnosti pomoči v skladu s členom 95(3); (i) analizo potreb v zvezi z zahtevami glede spremljanja in vrednotenja ter načrt vrednotenja iz člena 49 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. Države članice zagotovijo zadostne vire in dejavnosti za povečanje zmogljivosti za izpolnitev ugotovljenih potreb; (j) finančni načrt, ki se pripravi v skladu s členoma 18 in 20 [Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah] in v skladu s sklepom Komisije iz člena 17(3) ter vključuje: (i) preglednico, v kateri je naveden celoten prispevek ESPR, ki je načrtovan za vsako leto posebej; (ii) preglednico, v kateri so navedeni uporabljeni viri in stopnja sofinanciranja iz ESPR za cilje v okviru prednostnih nalog Unije iz člena 6 ter tehnična pomoč. Po potrebi so v preglednici ločeno navedeni viri in stopnje sofinanciranja iz ESPR, ki se uporabljajo z odstopanjem od splošnega pravila iz člena 94(1) za podporo iz členov 72 in 73, člena 78(2)(a) do (d) in (f) do (j), člena 78(2)(e) ter člena 79; (k) informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz drugih skladov skupnega strateškega okvira ali okvirnega programa LIFE; (l) izvedbene ukrepe programa, ki vključujejo: (i) določitev vseh organov iz člena 107 113 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah], ki jo izvede država članica, ter informativni opisni povzetek upravljavskih in nadzornih struktursistemov, (ii) opis postopkov spremljanja in vrednotenja ter opis sestave odbora za spremljanje, (iii) določbe za zagotavljanje obveščanja javnosti o programu v skladu s členom 12043; (m) določitev partnerjev iz člena 5 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] in rezultate posvetovanj s partnerji; (n) za doseganje cilja večje skladnosti prek nadzora iz člena 6(6) in v skladu s členom 18(3): (i) seznam organov za izvajanje sistemov nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ter kratek opis njihovih človeških in finančnih virov, ki so na voljo za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje na področju ribištva ter njihovo opremo za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje na področju ribištva, zlasti število plovil, letal in helikopterjev, (ii) splošne cilje nadzornih ukrepov, ki jih je treba izvesti z uporabo skupnih kazalnikov, ki se določijo v skladu s členom 11033, (iii) specifične cilje, ki jih je treba izpolniti v skladu s prednostnimi nalogami Unije iz člena 6 in podrobneje določajo, koliko postavk posamezne kategorije odhodkov se kupi v celotnem programskem obdobju; (o) za doseganje cilja zbiranja podatkov za trajnostno upravljanje ribištva iz člena 6(6) in člena 18(4) ter v skladu z večletnim programom Unije iz člena 37(5) [Uredbe o skupni ribiški politiki]: (i) opis dejavnosti zbiranja podatkov, ki jih je treba izvesti, da se omogoči: – ocena ribiškega sektorja (biološke, gospodarske in prečne spremenljivke ter raziskave na morju), – ocena gospodarskega položaja ribogojstva in predelovalne industrije, – ocena učinkov ribiškega sektorja na ekosistem, (ii) opis metod shranjevanja podatkov ter njihovega upravljanja in uporabe, (iii) prikaz zmogljivosti za doseganje dobrega finančnega in upravnega poslovodenja zbranih podatkov. Ta oddelek operativnega programa se dopolni s členom 23. 2. Operativni program vključuje metode za izračun poenostavljenih stroškov iz člena 57 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] in dodatnih stroškov ali izpada prihodkov v skladu s členom 97103 ali metodo za izračun nadomestila v skladu z ustreznimi merili se določi za vsako dejavnost, ki se izvaja v skladu s členom 38(1). 3. Poleg tega operativni program vključuje opis posebnih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti in preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, vključno z ureditvami za zagotavljanje vključitve vidika spolov v operativni program in njegovo izvajanje. 4. Komisija z izvedbenimi akti določi pravila za predložitev elementov iz odstavkov 1, 2 in 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po svetovalnem postopku iz člena 12851(2). Člen 21 Odobritev operativnega programa 1. Poleg določb člena 25 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] Komisija oceni skladnost operativnih programov s to uredbo in njihov dejanski prispevek k prednostnim nalogam Unije za ESPR iz člena 6, pri čemer upošteva predhodno vrednotenje. 2. Komisija z izvedbenim aktom odobri operativni program. Člen 22 Sprememba operativnega programa 1. Komisija z izvedbenimi akti odobri spremembo operativnega programa. 2. Zaradi prilagajanja na spreminjajoče se tehnične potrebe dejavnosti nadzora se lahko oddelek operativnega programa iz člena 20(1)(n) spremeni vsaki dve leti, prvič z začetkom veljavnosti 1. januarja 2015. Zato lahko Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep, ki podrobno določa spremembe prednostnih nalog Unije v zvezi s politiko izvrševanja in nadzora iz člena 18(3) ter ustrezne upravičene dejavnosti, ki jih je treba prednostno razvrstiti. Države članice ob upoštevanju novih prednostnih nalog, ki so določene v sklepu iz drugega pododstavka tega odstavka, do 31. oktobra leta pred zadevnim letom izvedbe Komisiji predložijo spremembo operativnega programa. 3. V skladu z načelom sorazmernosti se za spremembe programov iz odstavka 2 uporabi poenostavljeni postopek, sprejet v skladu s členom 24. Člen 23 Letni delovni načrt za zbiranje podatkov 1. Za potrebe uporabe člena 20(1)(o) države članice Komisiji predložijo letni delovni načrt vsako leto do 31. oktobra. Letni delovni načrti vsebujejo opis postopkov in metod za zbiranje ter analizo podatkov in oceno njihove točnosti in natančnosti. 2. Države članice posamezne letne delovne načrte predložijo v elektronski obliki. 3. Komisija z izvedbenim aktom odobri letni delovni načrt za posamezno leto do 31. decembra zadevnega leta. 4. Prvi letni delovni načrt vključuje dejavnosti za leto 2014 in mora biti predložen Komisiji najpozneje do 31. oktobra 2013. Člen 24 Pravila o postopkih in časovnih razporedih 1. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme pravila o postopkih, obliki in časovnih razporedih za: – odobritev operativnih programov; – predložitev in odobritev predlogov sprememb operativnih programov, vključno z njihovim začetkom veljavnosti ter pogostostjo predložitev v programskem obdobju; – predložitev in odobritev predlogov sprememb iz odstavka 2 člena 22; – predložitev letnih delovnih načrtov za zbiranje podatkov. Postopki in časovni razporedi so poenostavljeni v primeru sprememb operativnih programov v zvezi s: (a) prenosom sredstev med prednostnimi nalogami Unije; (b) uvajanjem ali umikom ukrepov oziroma vrst dejavnosti; (c) spremembami opisa ukrepov, vključno s pogoji za upravičenost; (d) spremembami iz člena 22(2) in dodatnimi spremembami programa iz oddelka iz člena 20(1)(n). Poenostavljeni postopek se lahko uporabi le, če spremembe iz točk (a) in (b) ne presegajo 5 % zneska, dodeljenega prednostni nalogi Unije, ter 10 % zneska, dodeljenega posameznemu ukrepu. 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo po svetovalnem postopku iz člena 12851(2). POGLAVJE II Načrtovanje ukrepov, financiranih v okviru neposrednega upravljanja Člen 25 Letni delovni program 1. Za izvajanje poglavij I in II naslova VI ter člena 92 Komisija z izvedbenimi akti sprejme letni delovni program v skladu s cilji iz navedenih poglavij. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 12851(3). 2. V letnem delovnem programu so navedeni zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, način izvajanja in skupni znesek izvajanja. Vsebuje tudi opis dejavnosti, ki bodo financirane, navedbo zneska, dodeljenega posamezni dejavnosti, okvirni časovni razpored izvajanja ter informacije o izvajanju. Pri nepovratnih sredstvih so navedeni tudi prednostne naloge, bistvena merila za vrednotenje in največja stopnja sofinanciranja. NASLOV V UKREPI, FINANCIRANI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA POGLAVJE I Trajnostni razvoj ribištva Člen 26 Specifični cilji Podpora iz tega poglavja prispeva k izvajanju prednostnih nalog Unije iz člena 6(2) in (4). Člen 27 Splošni pogoji 1. Lastnik ribiškega plovila, ki je prejel podporo iz člena 32(1)(b), člena 36, člena 39(1)(a) ali člena 40(2) te uredbe, plovila vsaj 5 let po datumu dejanskega izplačila upravičencu ne prenese v tretjo državo zunaj Unije. 2. Operativni stroški niso upravičeni, razen če je to izrecno določeno v tem poglavju. Člen 28 Inovacije 1. Za spodbujanje inovacij v ribištvu lahko ESPR podpira projekte za razvoj ali uvajanje novih ali bistveno izboljšanih izdelkov glede na stanje tehnike, novih ali izboljšanih postopkov ter sistemov upravljanja in organizacijskih sistemov. 2. Dejavnosti, financirane v skladu s tem členom, se morajo izvajati v sodelovanju z znanstvenim ali tehničnim organom, ki ga prizna država članica in ki potrdi rezultate takšnih dejavnosti. 3. O rezultatih dejavnosti, financiranih v skladu s tem členom, države članice v skladu s členom 12043 ustrezno obveščajo javnost. Člen 29 Svetovalne službe 1. Za boljšo splošno učinkovitost in večjo konkurenčnost gospodarskih subjektov lahko ESPR podpira: (a) študije izvedljivosti, s katerimi se oceni sposobnost preživetja projektov, ki so potencialno upravičeni do podpore iz tega poglavja; (b) strokovno svetovanje o poslovnih in trženjskih strategijah. 2. Študije izvedljivosti in svetovanje iz odstavka 1(a) in (b) izvedejo priznani znanstveni ali tehnični organi z zahtevanim svetovalnim znanjem, kot jih priznava nacionalna zakonodaja posamezne države članice. 3. Podpora iz odstavka 1 se dodeli gospodarskim subjektom ali organizacijam ribičev, ki jih priznava država članica, ki je naročila izvedbo študije izvedljivosti iz odstavka 1. 4. Države članice zagotovijo, da se dejavnosti, financirane v skladu s tem členom, izberejo po pospešenem postopku. 5. Podpora iz odstavka 1 se zagotovi v obliki pavšalnih zneskov, ki ne presegajo 3 000 EUR. Ta omejitev se ne uporablja, če je upravičenec organizacija ribičev. Člen 30 Partnerstva med znanstveniki in ribiči 1. Za pospešitev prenosa znanja med znanstveniki in ribiči lahko ESPR podpira: (a) vzpostavitev omrežja, v katerega so vključeni vsaj en neodvisen znanstveni organ in ribiči ali vsaj ena organizacija ribičev; (b) dejavnosti, ki se izvajajo v okviru omrežja iz točke (a). 2. Dejavnosti iz odstavka 1(b) lahko zajemajo dejavnosti zbiranja podatkov, študije ter širjenje znanja in najboljših praks. 3. Podpora iz odstavka 1 se lahko dodeli subjektom javnega prava, ribičem, organizacijam ribičev in nevladnim organizacijam, ki jih priznava država članica ali lokalne akcijske skupine za ribištvo, kot so opredeljene v členu 62. Člen 31 Spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga 1. Za spodbujanje človeškega kapitala in socialnega dialoga lahko ESPR podpira: (a) vseživljenjsko učenje, širjenje znanstvenih spoznanj in inovativnih praks, pridobivanje novih strokovnih znanj ter spretnosti, povezanih zlasti s trajnostnim upravljanjem morskih ekosistemov, dejavnosti v okviru pomorskega sektorja, inovacije in podjetništvo; (b) povezovanje v mreže ter izmenjavo izkušenj in najboljše prakse med zainteresiranimi stranmi, tudi med organizacijami, ki spodbujajo enake možnosti moških in žensk; (c) spodbujanje socialnega dialoga na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki vključuje ribiče in druge ustrezne zainteresirane strani. 2. Podpora iz odstavka 1 se dodeli tudi zakoncem samozaposlenih ribičev ali, če in kolikor nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskim partnerjem samozaposlenih ribičev, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo pri dejavnostih samozaposlenih ribičev ali opravljajo pomožne naloge. Člen 32 Spodbujanje diverzifikacije in ustvarjanja novih delovnih mest 1. Za spodbujanje diverzifikacije in ustvarjanja novih delovnih mest zunaj ribištva lahko ESPR podpira: (a) zagon podjetij zunaj ribištva; (b) naknadno opremljanje plovil za mali priobalni ribolov za njihovo prerazporeditev v dejavnosti zunaj ribištva. 2. Podpora iz odstavka 1(a) se dodeli ribičem, ki: (c) predložijo poslovni načrt o razvoju njihovih novih dejavnosti; (d) imajo ustrezna strokovna znanja in spretnosti, ki jih je mogoče pridobiti z dejavnostmi, financiranimi v skladu s členom 31(1)(a). 3. Podpora iz odstavka 1(b) se dodeli malim priobalnim ribičem, ki imajo v lasti ribiško plovilo Unije, registrirano kot aktivno plovilo, in ki so v dveh letih pred datumom predložitve vloge vsaj 60 dni izvajali ribolovne dejavnosti na morju. Dovoljenje za gospodarski ribolov, povezano z ribiškim plovilom, se dokončno odvzame. 4. Upravičenci do podpore iz odstavka 1 pet let po prejemu zadnjega plačila podpore ne izvajajo profesionalnega ribolova. 5. Upravičeni stroški iz odstavka 1(b) so omejeni na stroške predelave plovila, izvedene zaradi prerazporeditve plovila. 6. Znesek finančne pomoči, dodeljene v skladu z odstavkom 1(a), ne presega 50 % predvidenega proračuna iz poslovnega načrta za posamezno dejavnost in ne presega najvišjega zneska za posamezno dejavnost, tj. 50 000 EUR. Člen 33 Zdravje in varnost na krovu 1. Za izboljšanje delovnih pogojev na krovu plovil za ribiče lahko ESPR podpira naložbe v ribiška plovila ali opremo za posameznike, če te naložbe presegajo standarde, ki jih zahteva nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Unije. 2. Podpora se dodeli ribičem ali lastnikom ribiških plovil. 3. Če dejavnost vključuje naložbo v ribiško plovilo, se podpora za posamezno plovilo dodeli le enkrat v programskem obdobju. Če dejavnost vključuje naložbo v opremo za posameznike, se podpora posameznemu upravičencu dodeli le enkrat v programskem obdobju. 4. Komisija je v skladu s členom 12750 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi določi vrste upravičenih dejavnosti iz odstavka 1. Člen 34 Podpora sistemom prenosljivih ribolovnih koncesij SRP 1. Za vzpostavitev ali spremembo sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij iz člena 27 [uredbe o SRP] lahko ESPR podpira: (a) oblikovanje in razvoj tehničnih ter upravnih sredstev, potrebnih za vzpostavitev ali delovanje sistema prenosljivih ribolovnih koncesij; (b) sodelovanje zainteresiranih strani pri oblikovanju in razvoju sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij; (c) spremljanje in vrednotenje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij; (d) upravljanje sistemov prenosljivih koncesij. 2. Podpora iz odstavka 1(a), (b) in (c) se dodeli le javnim organom. Podpora iz odstavka 1(d) tega člena se dodeli javnim organom, pravnim in fizičnim osebam ali priznanim organizacijam proizvajalcev, ki sodelujejo pri kolektivnem upravljanju združenih prenosljivih ribolovnih koncesij v skladu s členom 28(4) uredbe o skupni ribiški politiki. Člen 35 Podpora izvajanju ohranitvenih ukrepov v okviru SRP 1. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja ohranitvenih ukrepov iz členov 17 in 21 [uredbe o skupni ribiški politiki] lahko ESPR podpira: (a) oblikovanje in razvoj tehničnih ter upravnih sredstev, potrebnih za izvajanje ohranitvenih ukrepov iz členov 17 in 21 [uredbe o skupni ribiški politiki]; (b) sodelovanje zainteresiranih strani pri oblikovanju in izvajanju ohranitvenih ukrepov v smislu členov 17 in 21 [uredbe o skupni ribiški politiki]. 2. Podpora iz odstavka 1 se dodeli le javnim organom. Člen 36 Omejitev vpliva ribolova na morsko okolje 1. Za zmanjšanje vpliva ribolova na morsko okolje, spodbujanje odprave zavržkov in olajšanje prehoda na izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, lahko ESPR podpira naložbe v opremo za: (a) izboljšanje selektivnosti ribolovnih orodij glede velikosti ali vrste; (b) zmanjšanje naključnega ulova komercialnih staležev ali drugega prilova; (c) omejitev fizičnih in bioloških vplivov ribolova na ekosistem ali morsko dno. 2 Podpora za posamezno ribiško plovilo Unije in posamezno vrsto opreme se ne dodeli več kot enkrat v programskem obdobju. 3. Podpora se dodeli le, kadar je orodje ali druga oprema iz odstavka 1 bolj selektivna glede velikosti ali ima manjši vpliv na neciljne vrste kot standardno orodje ali druga oprema, dovoljena v skladu z zakonodajo Unije ali ustrezno nacionalno zakonodajo držav članic, sprejeto v okviru regionalizacije iz [uredbe o SRP]. 4. Podpora se dodeli: (a) lastnikom ribiških plovil Unije, katerih plovila so registrirana kot aktivna plovila in so izvajala ribolovno dejavnost na morju vsaj 60 dni v obdobju dveh let pred datumom predložitve vloge; (b) ribičem, ki so lastniki nadomeščene opreme in so delali na krovu ribiškega plovila Unije vsaj 60 dni v obdobju dveh let pred datumom predložitve vloge; (c) organizacijam ribičev, ki jih priznava država članica. Člen 37 Inovacije, povezane z ohranjanjem morskih bioloških virov 1. Da bi se prispevalo k odpravi zavržkov in prilova ter olajšal prehod na izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, lahko ESPR podpira projekte, katerih cilj je razvoj ali uvedba novega tehničnega ali organizacijskega znanja, s katerim se zmanjšujejo vplivi ribolovnih dejavnosti na okolje ali dosega bolj trajnostna uporaba morskih bioloških virov. 2. Dejavnosti, financirane v skladu s tem členom, se morajo izvajati v sodelovanju z znanstvenim ali tehničnim organom, ki ga priznava nacionalna zakonodaja posamezne države članice in ki potrdi rezultate takšnih dejavnosti. 3. O rezultatih dejavnosti, financiranih v skladu s tem členom, države članice v skladu s členom 12043 ustrezno obveščajo javnost. 4. Ribiška plovila, vključena v projekte, ki se financirajo v okviru tega člena, ne smejo presegati 5 % plovil nacionalnega ladjevja ali 5 % tonaže nacionalnega ladjevja v bruto tonaži, izračunane v času predložitve vloge. 5. Dejavnosti, ki obsegajo preskušanje novih ribolovnih orodij ali tehnik, se izvajajo v okviru omejitev ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici. 6. Neto prihodek, ki se ustvari s sodelovanjem ribiškega plovila pri dejavnosti, se odšteje od upravičenih odhodkov dejavnosti. 7. Komisija je v skladu s členom 12750 pooblaščena za sprejetje delegiranega akta, s katerim določi izračun neto prihodka iz odstavka 6, povezanega z ustreznim časovnim obdobjem. Člen 38 Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti 1. Za spodbujanje sodelovanja ribičev pri varstvu in obnovi morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov, vključno s storitvami, ki jih opravljajo v okviru trajnostnih ribolovnih dejavnosti, lahko ESPR podpira naslednje dejavnosti: (a) pobiranje odpadkov iz morja, kot je odstranjevanje izgubljenih ribolovnih orodij in morskih odpadkov; (b) izgradnjo ali postavljanje mirujočih ali premičnih naprav za varovanje ter spodbujanje razvoja morskih živalskih in rastlinskih vrst; (c) prispevanje k boljšemu upravljanju ali ohranjanju virov; (d) upravljanje, obnova in spremljanje območij NATURA 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst[27] ter Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic[28], v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, sprejetimi v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS; (e) upravljanje, obnova in spremljanje zaščitenih morskih območij v zvezi z izvajanjem prostorskih varovalnih ukrepov iz člena 13(4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2008/56/ES; (f) sodelovanje pri drugih ukrepih, katerih cilja sta ohranitev in krepitev storitev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in ekosistemi, kot je obnova morskih in obalnih habitatov v podporo trajnostnim staležem rib. 2. Dejavnosti iz tega člena izvajajo subjekti javnega prava in vključujejo ribiče ali organizacije ribičev, ki jih priznava država članica, ali nevladne organizacije v partnerstvu z organizacijami ribičev ali lokalnimi akcijskimi skupinami za ribištvo, kot so opredeljene v členu 62. 3. Komisija je v skladu s členom 12750 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi: (a) določi upravičene vrste dejavnosti iz odstavka 1 tega člena; (b) opredeli upravičene stroške iz odstavka 1. Člen 39 Ublažitev podnebnih sprememb 1. Za ublažitev učinkov podnebnih sprememb lahko ESPR podpira: (a) naložbe v ribiška plovila s ciljem zmanjšanja emisij onesnaževal ali toplogrednih plinov in povečanja energetske učinkovitosti ribiških plovil; (b) presoje in programe energetske učinkovitosti. 2. Podpora ne prispeva k nadomestitvi ali posodobitvi glavnih ali pomožnih motorjev. Podpora se dodeli le lastnikom ribiških plovil in za posamezno ribiško plovilo ne več kot enkrat na programsko obdobje. 3. Komisija je v skladu s členom 12750 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi določi upravičene naložbe iz odstavka 1(a). Člen 40 Kakovost proizvodov in uporaba naključnega ulova 1. Za večjo kakovost ulovljenih rib lahko ESPR podpira naložbe v ribiška plovila. 2. Za boljšo uporabo naključnega ulova lahko ESPR podpira naložbe v ribiška plovila z namenom čim boljšega izkoriščanja naključnega ulova komercialnih staležev in uporabe premalo izkoriščenih delov ulovljenih rib v skladu s členom 15 [uredbe o skupni ribiški politiki] in členom 8(b) [Uredbe (EU) št. o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva]. 3. Podpora iz tega člena se za posamezno ribiško plovilo ali posameznemu upravičencu ne dodeli več kot enkrat na programsko obdobje. 4. Podpora iz odstavka 1 se dodeli le lastnikom ribiških plovil Unije, katerih plovila so izvajala ribolovno dejavnost na morju vsaj 60 dni v obdobju dveh let pred datumom predložitve vloge. Člen 41 Ribiška pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja 1. Za povečanje kakovosti iztovorjenih proizvodov, povečanje energetske učinkovitosti, prispevanje k varstvu okolja ali izboljšanje varnostnih in delovnih pogojev lahko ESPR podpira naložbe, ki izboljšujejo infrastrukturo ribiških pristanišč ali mesta iztovarjanja, vključno z naložbami v infrastrukturo za zbiranje smeti in morskih odpadkov. 2. Za lažjo uporabo naključnega ulova lahko ESPR podpira naložbe v ribiška pristanišča in mesta iztovarjanja, kar omogoča čim boljše izkoriščanje naključnega ulova komercialnih staležev in uporabo premalo izkoriščenih delov ulovljenih rib v skladu s členom 15 [uredbe o skupni ribiški politiki] in členom 8(b) [Uredbe (EU) št. [...] o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva]. 3. Za izboljšanje varnosti ribičev lahko ESPR podpira naložbe v izgradnjo ali posodobitev zavetij. 4. Podpora ne zajema izgradnje novih pristanišč, novih mest iztovarjanja ali novih prodajnih dvoran. Člen 42 Ribolov v celinskih vodah 1. Za zmanjšanje vpliva ribolova v celinskih vodah na okolje, povečanje energetske učinkovitosti, povečanje kakovosti iztovorjenih rib ali izboljšanje varnostnih ali delovnih pogojev lahko ESPR podpira naslednje naložbe: (a) naložbe v ribiška plovila ali opremo za posameznike v skladu s členom 33 in pod pogoji iz navedenega člena; (b) naložbe v opremo v skladu s členom 36 in pod pogoji iz navedenega člena; (c) naložbe v ribiška plovila ter presoje in programe energetske učinkovitosti v skladu s členom 39 ter pod pogoji iz navedenega člena; (d) naložbe v obstoječa pristanišča in mesta iztovarjanja v skladu s členom 41 ter pod pogoji iz navedenega člena. 2 V odstavku 1: (a) se sklicevanja na ribiška plovila v členih 33, 36 in 39 štejejo kot sklicevanja na plovila, ki delujejo izključno v celinskih vodah; (b) se sklicevanje na morsko okolje v členu 36 šteje kot sklicevanje na okolje, v katerem delujejo plovila za ribolov v celinskih vodah. 3. Da bi ribiči v celinskih vodah ohranili diverzifikacijo, lahko ESPR podpira prerazporeditev plovil, ki se uporabljajo pri ribolovu v celinskih vodah, v druge dejavnosti zunaj ribolova pod pogoji iz člena 32 te uredbe. 4. V odstavku 3 se sklicevanja na ribiška plovila v členu 32 štejejo kot sklicevanja na plovila, ki delujejo izključno v celinskih vodah. 5. Da bi se zagotovila varstvo in razvoj vodnih živalskih in rastlinskih vrst, lahko ESPR podpira sodelovanje ribičev v celinskih vodah pri upravljanju, obnovi in spremljanju območij NATURA 2000, kadar ta območja neposredno zadevajo ribolovne dejavnosti in rehabilitacijo celinskih voda, vključno z drstitvenimi območji in selitvenimi potmi za selitvene vrste, brez poseganja v člen 38(1)(d). 6. Države članice zagotovijo, da plovila, ki prejmejo podporo v skladu s tem členom, še naprej delujejo izključno v celinskih vodah. POGLAVJE II Trajnostni razvoj ribogojstva Člen 43 Specifični cilji Podpora iz tega poglavja prispeva k izvajanju prednostnih nalog Unije iz člena 6(2) in (4). Člen 44 Splošni pogoji 1. Podpora iz tega poglavja je omejena na nosilce dejavnosti ribogojstva, razen če je izrecno določeno drugače. 2. Kadar dejavnosti obsegajo naložbe v opremo ali infrastrukturo, ki zagotavljajo skladnost z zahtevami v zvezi z okoljem, zdravjem ljudi ali živali, higieno ali dobrim počutjem živali v skladu z zakonodajo Unije, in začnejo veljati po letu 2014, se lahko pomoč dodeli do datuma, ko standardi postanejo za nosilce dejavnosti zavezujoči. Člen 45 Inovacije 1. Za spodbujanje inovacij v ribogojstvu lahko ESPR podpira naslednje dejavnosti: (a) uvajanje novega tehničnega ali organizacijskega znanja v ribogojnicah, ki zmanjšuje njihov vpliv na okolje ali spodbuja bolj trajnostno izkoriščanje virov v ribogojstvu; (b) razvijanje ali uvajanje novih ali bistveno izboljšanjih proizvodov glede na najsodobnejše, nove ali izboljšane postopke ter nove ali izboljšane sisteme upravljanja in organizacijske sisteme. 2. Dejavnosti iz tega člena se mo