OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Tehnološke spremembe vplivajo na vse dele družbe in gospodarstva ter spreminjajo življenja državljanov EU. Promet pri tem ni izjema. Nove tehnologije korenito spreminjajo okolje mobilnosti. Na podlagi tega se morata EU in njena industrija spoprijeti z izzivom, da bi postali vodilni na svetu na področju inovacij, digitalizacije in razogljičenja. Komisija je zato sprejela celosten pristop za zagotovitev, da bi politike mobilnosti EU izražale te politične prednostne naloge, v obliki treh svežnjev mobilnosti „Evropa v gibanju“.

Po uvedbi strategije za nizkoemisijsko mobilnost je Komisija maja in novembra 2017 sprejela dva svežnja mobilnosti. Ta dva svežnja določata pozitivno agendo za izvajanje strategije za nizkoemisijsko mobilnost ter zagotovitev nemotenega prehoda na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse. Evropski parlament in Svet bi morala zagotoviti hitro sprejetje teh predlogov.

Ta pobuda je del tretjega svežnja „Evropa v gibanju“, ki zagotavlja izvajanje nove strategije za industrijsko politiko iz septembra 2017, njen namen pa je zaključiti proces, ki bo Evropi omogočil, da v celoti izkoristi ugodnosti posodobitve mobilnosti. Ključno je, da se vsem državljanom EU v prihodnosti zagotovi varen, čist in učinkovit sistem mobilnosti. Cilji so varnejša in dostopnejša evropska mobilnost, konkurenčnejša evropska industrija, varnejša delovna mesta v Evropi ter čistejša mobilnost in boljša prilagojenost nujnosti obravnavanja podnebnih sprememb. V ta namen bo potrebna popolna zavezanost EU, držav članic in zainteresiranih strani, ne nazadnje tudi pri krepitvi naložb v prometno infrastrukturo.

Glavni prednostni nalogi Komisije sta spodbujanje gospodarske rasti in večanje naložb v realno gospodarstvo. Naložbeni načrt za Evropo, v katerem je ta krovni cilj izražen z operativnimi pogoji, ima tri cilje: zbrati finančna sredstva za realno gospodarstvo, zagotoviti prepoznavnost in tehnično pomoč naložbenim projektom ter izboljšati regulativni okvir za naložbe.

Naložbe v prometno infrastrukturo precej prispevajo k doseganju teh ciljev. Zlasti je mogoče pričakovati, da bo za dokončanje jedrnega dela vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in njegovih koridorjev potrebnih še 4 500 milijard EUR ali 1,8 % BDP EU, do leta 2030 pa je predvidenih 13 milijonov delovnih let („job-years“). Ocenjuje se, da naložbe, potrebne za dokončanje jedrnega omrežja TEN-T, znašajo približno 500 milijard EUR za obdobje 2021–2030 ter približno 1 500 milijard EUR skupaj s celovitim omrežjem TEN-T in drugimi prometnimi naložbami.

Izkušnje so pokazale, da na izvajanje projektov jedrnega omrežja TEN-T vplivajo zapleteni upravni postopki in regulativna negotovost, kar lahko vodi do povečanja stroškov in zamud.

V pred kratkim posodobljenem akcijskem načrtu avtorjev Christophersena, Bodewiga in Secchija z naslovom Making the best use of new financial schemes for European transport infrastructure projects (Kako čim bolje izkoristiti nove finančne sheme za projekte evropske prometne infrastrukture) (2015) je poenostavitev upravnih odobritev, pravil o izdajanju dovoljenj in drugih regulativnih postopkov opredeljena kot eno od priporočil za olajšanje dokončanja omrežja TEN-T. Ta akcijski načrt so predstavili evropska koordinatorja TEN-T Bodewig in Secchi ter nekdanji podpredsednik H. Christophersen.

Uspešno dokončanje omrežja TEN-T je nujno za delovanje enotnega trga, digitalizacijo prevoza in prehod na nizkoogljično mobilnost. Komisija je v svojih zadnjih sporočilih poudarila potrebo po zagotovitvi zasebnih naložb v sektorje, ki so ključni za prihodnost EU in v katerih je še vedno prisotno nedelovanje trga. Poudarila je tudi, da sta čezmejni in trajnostni prevoz ter infrastruktura omrežja TEN-T ključna za prehod EU na nizkoogljično in z viri gospodarno gospodarstvo.

Vzpostavitev spodbudnega regulativnega okolja in uvedba učinkovitih postopkov nista izziv le na evropski ravni. Skupina G7 je priznala tudi, da zapletenost pravne ureditve vpliva na učinkovitost postopkov izdajanja dovoljenj, zlasti v deklaraciji ministrov, junija 2017 sprejeti na sestanku ministrov za promet skupine G7 v Cagliariju. V deklaraciji je poudarjen pomen povečanja podpore javnosti infrastrukturnim projektom, učinkovitih upravnih postopkov in racionalizacije regulativnega okolja. Države članice EU si prizadevajo tudi za racionalizacijo postopkov na nacionalni ravni.

Cilj te pobude je skrajšati zamude pri izvajanju infrastrukturnih projektov TEN-T. Najdaljši rok, ki ga pobuda določa za celotni postopek izdajanja dovoljenj, je tri leta. Njen cilj je tudi bolje pojasniti postopke, ki jih morajo upoštevati nosilci projektov, zlasti v zvezi z izdajanjem dovoljenj, javnim naročanjem in drugimi postopki.

Ta pobuda ščiti dostop do pravnega varstva pri izvajanju infrastrukturnih projektov TEN-T. Ne vpliva na upravne pritožbene postopke in pravna sredstva pred sodišči. Države članice lahko kljub temu določijo posebna postopkovna pravila, kot na primer določitev nedopustnosti argumenta, ki pomeni zlorabo postopka ali ki je podan v slabi veri, s katerimi se vzpostavlja primeren sistem za zagotovitev učinkovitosti sodnega postopka. Čezmejni projekti se spopadajo s posebnimi težavami pri izvajanju postopkov javnega naročanja, ki so zlasti posledica uporabe različnih zakonodaj, kot so poudarile zainteresirane strani. To dodatno zapleta projekte in ustvarja stroške. Cilj te pobude je omogočiti sistematično uporabo enotnega okvira v primeru čezmejnih projektov, ki jih izvaja skupni subjekt, razen če se sodelujoče države članice ne odločijo drugače. To je v skladu s cilji iz nedavnega sporočila z naslovom „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“.

Poleg večanja naložb in privabljanja zasebnega kapitala v infrastrukturo z visoko dodano vrednostjo za EU naj bi ta pobuda državljanom in civilni družbi zagotovila večjo jasnost z okrepitvijo okvira preglednosti za njihovo sodelovanje pri načrtovanju projektov TEN-T.

Ocenjene specifične pričakovane koristi so: