SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/ Odense Steel Shipyard, Danska) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/ Odense Steel Shipyard, Danska) /* KOM/2011/0251 končno */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[1] omogoča uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) na podlagi mehanizma prilagodljivosti do letne zgornje meje 500 milijonov EUR poleg ustreznih razdelkov finančnega okvira. Pravila, ki se uporabljajo za prispevke iz ESPG, so določena v Uredbi (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[2]. Danska je vlogo EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard za finančni prispevek iz ESPG predložila 6. oktobra 2010 po odpuščanju presežnih delavcev v podjetju Odense Steel Shipyard na Danskem. Komisija je vlogo temeljito proučila in v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006 sklenila, da so izpolnjeni pogoji za finančni prispevek na podlagi navedene uredbe. POVZETEK VLOGE IN ANALIZA Ključni podatki: || Referenčna št. ESPG || EGF/2010/025 Država članica || Danska Člen 2 || (a) Glavno podjetje || Odense Steel Shipyard Dobavitelji in proizvajalci v poproizvodni fazi || 0 Referenčno obdobje || 13. 4. 2010–31. 7. 2010 Datum začetka izvajanja prilagojenih storitev || 1. 10. 2010 Začetek uporabe || 6. 10. 2010 Odpuščeni presežni delavci v referenčnem obdobju || 710 Odpuščeni presežni delavci pred referenčnim obdobjem in po njem || 646 Upravičeni odpuščeni presežni delavci skupaj || 1 356 Odpuščeni presežni delavci, za katere je predvidena pomoč || 950 Izdatki za prilagojene storitve (v EUR) || 20 874 362 Izdatki za izvajanje ESPG[3] (v EUR) || 943 948 Izdatki za izvajanje ESPG (v %) || 4,3 Celotni proračun (v EUR) || 21 818 310 Prispevek ESPG (65 %) (v EUR) || 14 181 901 1. Vloga je bila vložena pri Komisiji 6. oktobra 2010, do 8. marca 2011 pa je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami. 2. Vloga izpolnjuje pogoje za uporabo sredstev ESPG iz člena 2(a) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in je bila vložena v roku 10 tednov, kot je določeno v členu 5 navedene uredbe. Povezava med odpuščenimi presežnimi delavci in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije ali svetovne finančne in gospodarske krize 3. Da bi Danska dokazala povezavo med presežnimi delavci ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, trdi, da so ladjedelnice v Evropi v zadnjih desetletjih izgubile znatne tržne deleže v korist Azije. Svetovna finančna in gospodarska kriza je potem še dodatno prizadela svetovni ladjedelniški trg, tako da se je po podatkih Skupnosti evropskih ladjedelniških združenj (Community of European Shipyards Association – CESA) svetovna knjiga naročil med letoma 2008 in 2009 zmanjšala s 194,2 milijona BRT[4] na 156,2 milijona BRT, medtem ko so nova naročila v istem obdobju padla s 43 milijonov BRT na 16,5 milijona BRT. 4. CESA v svojem letnem poročilu za leti 2009–2010 navaja, da je zmanjšanje v knjigi naročil na svetovni ravni privedlo do hitrega zmanjšanja delovne obremenitve ladjedelnic. Od kolapsa povpraševanja na področju standardnih tovornih ladij so se tržni deleži evropskih ladjedelnic v segmentih tankerjev, zabojniških ladij in ladij za prevoz razsutega tovora še dodatno skrčili za okrog 1,5 milijona BRT, približno 17 % knjige naročil članov CESA pa je bilo preklicanih od druge polovice leta 2008. Po podatkih CESA je visoka vrednost in kompleksnost ladij, dokončanih leta 2009, pomagala zmanjšati učinek v smislu prometa – 5-odstotno znižanje v primerjavi z 20-odstotnim v smislu tonaže. Polni učinek sedanjih razmer na evropske ladjedelnice pa naj bi zamujal zaradi dolgih dobavnih rokov. Od leta 2008 so se nova naročila, ki so jih sprejele ladjedelnice CESA, drastično skrčila. Kar zadeva zaposlovanje, je bilo konec leta 2009 v ladjedelnicah prizadetih v poprečju okrog 20 % delovnih mest. CESA je ocenila, da bi odsotnost novih pogodb pred poletjem 2010 lahko ogrozila polovico delovnih mest in tako povzročila krizo na področju zaposlovanja. Številne evropske ladjedelnice so se vedno bolj zatekale h krajšemu delovnemu času ter najavljale ali izvajale odpuščanja. Nekatere ladjedelnice so že razglasile stečaj in sprožile verižno reakcijo pri svojih dobaviteljih. 5. To je tretji primer ESPG v ladjedelniškem sektorju in razlogi iz dveh prejšnjih primerov (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] in EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[6]) ostajajo veljavni. Prikaz števila odpuščenih presežnih delavcev in skladnost z merili iz člena 2(a) 6. Danska je to vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 2(a) Uredbe (ES) št. 1927/2006, ki zahteva vsaj 500 presežnih delavcev v obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki postanejo presežni pri njihovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi. 7. Ta vloga navaja 710 odpuščenih presežnih delavcev v Odense Steel Shipyard v referenčnem obdobju od 13. aprila 2010 do 31. julija 2010 in dodatnih 646 v obdobju od 10. avgusta 2009, ko je bilo objavljeno zaprtje ladjedelnice, do vključno januarja 2011. Država članica prosilka ni izbrala uporabe polnih štirih mesecev za določitev referenčnega obdobja, ker je število odpuščanj, doseženih v treh in pol mesecih, zadoščalo upravičenost vloge. Število odpuščenih presežnih delavcev je bilo izračunano v skladu s prvo alineo drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Razlaga nepredvidene narave teh odpuščanj presežnih delavcev 8. Danski organi trdijo, da zaprtja ladjedelnice in iz tega izhajajočega odpuščanja ni bilo mogoče predvideti. Lastniki ladjedelnice so ogromno vlagali v ladjedelnico do leta 2009; teh vlaganj ne bi bilo, če bi bilo zaprtje pričakovano. Treba je opozoriti, da je to ena največjih in najsodobnejših ladjedelnic v Evropi, ki se ponaša z rekordi, kot je izgradnja (v letih 2006–2008) največjih zabojniških ladij na svetu, Emme Maersk in njene sestre v razredu E. Ladjedelnica je znana po oblikovanju in izgradnji inovativnih plovil, ki uporabljajo najnovejšo tehnologijo za oblikovanje in opremo. Prikaz odpuščanj presežnih delavcev in opredelitev podjetij, ki odpuščajo 9. Vloga se nanaša na skupaj 1 356 odpuščenih presežnih delavcev v Odense Steel Shipyard. Na podlagi raziskave je država članica prosilka ocenila, da skoraj 70 % prizadetih delavcev želi imeti koristi od ukrepov ESPG. 10. Delavci, za katere je predvidena pomoč: Kategorija || Število || Odstotek Moški || 903 || 95,0 Ženske || 47 || 4,9 Državljani EU || 950 || 100,0 Državljani držav, ki niso članice EU || 0 || 0,0 Stari od 15 do 24 let || 58 || 6,1 Stari od 25 do 54 let || 726 || 76,4 Stari od 55 do 64 let || 162 || 17,1 Starejši od 64 let || 4 || 0,4 11. Med prizadetimi delavci ali delavci, za katere je predvidena pomoč, ni takih z dolgotrajnimi zdravstvenimi težavami ali invalidnostjo. 12. Razčlenitev po poklicnih kategorijah: Kategorija || Število || Odstotek Strokovnjaki || 30 || 3,2 Tehniki in drugi strokovni sodelavci || 616 || 64,8 Uradniki || 19 || 2,0 Delavci za storitvena dela ter prodajalci v trgovinah in prodajalci na stojnicah || 153 || 16,1 Poklici za preprosta dela || 132 || 13,9 13. Danska je v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1927/2006 potrdila, da je uporabila politiko enakosti žensk in moških ter politiko nerazlikovanja ter da ju bo v različnih fazah izvajanja ESPG in še zlasti pri dostopu njega še naprej uporabljala. Opis zadevnega območja ter njegovih organov in zainteresiranih strani 14. Odense je tretje največje mesto Danske s skoraj 200 000 prebivalci. Mesto se nahaja na sredini otoka Funen, na katerem je skupno skoraj 500 000 prebivalcev. Funen je vzhodni del regije Južna Danska, ki ima skupaj 1 200 000 prebivalcev. Infrastruktura Funena in regije je dobro razvita, delovno aktivno prebivalstvo pa se vse pogosteje vozi na delo izven domačega kraja. V primeru delavcev Odense Steel Shipyard pa to ne more biti rešitev njihovega problema glede zaposlitve, saj je malo zaposlitvenih priložnosti za delavce drugje na otoku, nikjer na Danskem pa tudi ni pomanjkanja delovne sile v kovinarskem sektorju. Zato bodo potrebna večja prizadevanja za pripravo odpuščenih delavcev na nova delovna mesta. 15. Odense ima dostop do morja po kanalu in fjordu Odense, ob katerem se v manjšem mestu Munkebo (5 500 prebivalcev) nahaja Odense Steel Shipyard. Munkebo je del mestne občine Kerteminde, ki sestavlja severnovzhodni del otoka Funen. 16. Leta 2008 je celotna delovna sila v Odenseju in Kertemindeju štela 109 000 ljudi. Neposredne izgube delovne sile v Odense Steel Shipyard, ki jih zajema ta vloga, torej predstavljajo več kot 1 % delovne sile, k čemur je treba prišteti še izgubljena delovna mesta pri podizvajalcih v naslednji fazi in dodatne izgube pri ladjedelnici sami, ko bo dokončno zaprta. Ocenjuje se, da bodo posredne izgube delovnih mest na koncu tako hude kot neposredne, zato se na zaprtje ladjedelnice gleda kot na resno krizo v regionalnem gospodarstvu. Izobrazbena raven zaposlenih v Kertemindeju je pod nacionalnim povprečjem in povprečjem na otoku Funen. Leta 2008 se je dodatno usposabljalo okrog 27,3 % delavcev v Kertemindeju in 33 % otoku Funen, nacionalno povprečje pa je bilo 34,8 %. 17. Obe mestni občini, Odense in Kerteminde, sta tesno sodelovali pri tej vlogi, ki jo podpirata že od samega začetka. Pričakovani vpliv odpuščanja presežnih delavcev na stopnjo zaposlovanja na lokalni, regionalni ali državni ravni 18. Splošno stanje zaposlovanja se je na Danskem v letih 2009 in 2010 močno poslabšalo. Brezposelnost se je z rekordno nizkih 3,3 % v letu 2008 dvignila na 8,2 % v decembru 2010 (vir: Eurostat[7]). 19. Za industrijsko strukturo Kertemindeja je značilen visok delež delovnih mest v proizvodnji, zlasti v kovinarstvu. Mnoga delovna mesta v tem sektorju so bila že izgubljena v korist drugih držav z nižjimi plačami. Odpuščeni ladjedelniški delavci imajo veliko tehničnih izkušenj in znanja, ki se težko uporabijo v drugih sektorjih na otoku Funen ali celo celotni Danski. Poleg tega se ladjedelnica ukinja po fazah in so skupine delavcev odpuščene po zaključku posameznih končnih naročil za gradnjo ladij. Pričakuje se, da bo v letu 2011 v treh valovih odpuščenih še dodatnih 1 100 delavcev. Brez resnega preusposabljanja bodo ti delavci težko našli novo zaposlitev. 20. Od najave zaprtja avgusta 2009 je konzorcij lokalnih, regionalnih in nacionalnih zainteresiranih strani razpravljal o novih priložnostih rasti v regiji in oblikoval strategijo. Ta strategija je bila vodilo za izbor ukrepov v vlogi. Usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba financirati, in razčlenitev predvidenih stroškov, vključno z dopolnjevanjem z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov 21. Regija Južna Danska opredeljuje in oblikuje ukrepe, ki bi se lahko izvajali v okviru lizbonskih ciljev za doseganje močne evropske konkurenčnosti. Regionalni Forum za rast uporablja sredstva ESS in ESRR ter pomoč nacionalnega trga dela za doseganje teh dolgoročnih ciljev spodbujanja novih rastočih panog na tem območju. 22. V pomoč takojšnjim odpuščanjem pa bodo potrebni posebni ukrepi. Ti vključujejo: izobraževanje, usposabljanje, pobude glede zaposlovanja in pomoč za podjetnike. Ciljna skupina delavcev je že visoko usposobljena, vendar za področje, katerega prihodnost ni obetavna. Zato bodo zanje predlagani ukrepi nekoliko dražji, kot bi bili v primeru drugih masovnih odpuščanj presežnih delavcev, ki so pogosto razmeroma nizko kvalificirani. – Diagnoza, pojasnitev in osnovni tečaj: Ocenjuje se, da se bo tečaja udeležilo okrog 70 % odpuščenih delavcev. Tečaj bo povprečno trajal štiri tedne ter bo obsegal usposabljanje za skupino in dodatno osebno svetovanje. Cilj je delavcem pomagati pri razumevanju njihovega lastnega položaja in pridobivanju motivacije za popolno poklicno preusmeritev, razumevanju priložnosti, ki so na voljo v regiji, opredeljevanju njihovih lastnih kompetenc, določanju zanje zanimivih priložnosti in odločanju o nadaljnjem ukrepanju. Ta ukrep bo vključeval intenzivnejše in osebnejše svetovanje, kot so ga centri za zaposlovanje običajno zmožni zagotavljati. – Poklicno usposabljanje in splošna izobrazba: Ocenjuje se, da se bo tudi tega tečaja udeležilo 70 % odpuščenih delavcev, ki se bodo odločali za različna področja izobraževanja in preusposabljanja. Nekateri delavci bodo morda morali utrditi svojo splošno izobrazbo, preden bodo lahko koristili različne možnosti usposabljanja. – Prva od teh možnosti je usposabljanje na področju energetske tehnologije, ki vključuje proizvodnjo električne energije, shranjevanje energije, energetsko infrastrukturo in energetsko učinkovitost – poudarek je na zeleni energiji na teh področjih. To je novo področje usposabljanja, ki ga centri za zaposlovanje do zdaj niso zagotavljali. – Druga možnost bo usposabljanje na področju gradbeništva in urejanja krajine, za katero obstajajo velike javne zaveze, ki jih bo treba uresničiti v naslednjih letih. Tečaj bo vključeval posebno usposabljanje na področju energetsko učinkovite gradnje. To so inovativni ukrepi usposabljanja, ki temeljijo na tem, kar je na voljo na tem področju. – Tretja možnost bo usposabljanje na področju robotike, ki doživlja močno rast in na katerem je Danska uspešna na mednarodni ravni. Glavni poudarek bo na industrijski proizvodnji, učenju skozi igro in biološki pridelavi Tega usposabljanja centri za zaposlovanje trenutno ne ponujajo, vendar ga lahko prevzeli, če se bo ta program obnesel. – Četrta možnost usposabljanja bo na področju tehnologije socialnih storitev, katere razvoj je že zdaj skoncentriran okrog Odenseja. Pričakuje se, da se bodo zahteve po storitvah socialnega varstva v bolnišnicah in zdravstvenih storitvah v prihodnosti povečale. Glavni poudarek bo na splošnem uvodu v tehnologijo ter praktičnem nadgrajevanju znanja in spretnosti. Tudi tega tečaja trenutno ni v ponudbi centrov za zaposlovanje, vendar bo v prihodnosti morda lahko zagotovil dobre zaposlitvene možnosti. – Peta možnost je doseganje splošne izobrazbe, kar bi lahko bil za mnoge odpuščene delavce osnovni pogoj za udeležbo na ponujenih usposabljanjih. Ocenjuje se, da se bo četrtina celotne ciljne skupine odločila za ta ukrep, ki naj bi v povprečju trajal 22 tednov na osebo. To usposabljanje sicer ponujajo centri za zaposlovanje, ki pa so trenutno preplavljeni s povpraševanjem zanj s strani brezposelnih delavcev in ne morejo vsem ustreči. – Spodbujanje mladih k visokošolskem študiju in obdržanju v njem: Ta možnost bo mlade delavce usmerjala k vrnitvi v izobraževanje, zagotavljala podporo in financiranje stroškov usposabljanja do enega leta. Ta podpora presega ponudbo, ki jo običajno zagotavljajo centri za zaposlovanje. – Zaposlovalne pobude – usposabljanje v podjetjih: Ta možnost bo odpuščenim delavcem pomagala pri prehodu v novo zaposlitev z olajšanjem učenja in prilagajanja tako za delodajalca kot za novega zaposlenega. Najpogosteje bo dodana drugim ukrepom, ki delavca pripravljajo na novo zaposlitev. V praksi bo to tečaj za nove zaposlene, ki bo trajal med enim in tremi dnevi tedensko v obdobju šestih do desetih tednov. Novim delodajalcem bo zelo olajšal odločitev o zaposlitvi odpuščenih delavcev, saj bodo imeli pomoč za hitrejše prilagajanje na nova delovna mesta. – Pobude za ustanovitev novega podjetja: Podjetništvo na Danskem je na nizki ravni, ki pa se viša. Še zlasti na nizki ravni je v dveh najbolj prizadetih mestnih občinah. Zanimanje za ta ukrep je bilo pri odpuščenih delavcih kljub temu nadpovprečno, saj se je zanj zanimala skoraj tretjina (285) delavcev. Načrtovane delavnice bodo tem delavcem pomagale razviti zamisli in ustvarjalnost, analiza zamisli jim bo pomagala pri osredotočenju na najboljše primere za nadaljnje razvitje, šesttedenski tečaj podjetništva pa bo tistim, ki se bodo odločili za to pot (ocenjuje se, da gre za 95 delavcev), omogočil osredotočenje na vodenje podjetja; manjšemu številu (ocenjuje se, da gre za 45 delavcev) se bo potem pomagalo s svetovanjem o tem, kako razviti izdelek, in s potrebno tržno analizo. Okrog 20 novih podjetnikov bo deležno svetovanja in individualnega mentorstva (coaching) v zgodnji fazi ustanavljanja podjetja in mentorstva z več svetovanji v prvem letu. Tistim, ki bodo uspešno ustanovili podjetje, se bo pomagalo na področju trženja in odnosov z javnostmi, vključno z blagovnimi znamkami. Podjetniki, ki izpolnjujejo stroge pogoje, lahko zaprosijo za posojilo – ocenjuje se, da bo do te zadnje faze pomoči upravičenih okrog deset prosilcev. – K tem ukrepom Danska predlaga dnevnice v višini 100,67 EUR na delavca za dan dejavnosti. 23. Izdatki za izvajanje ESPG, vključeni v vlogo v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zajemajo pripravo, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor. Vsi partnerji, ki so vključeni v ukrepe, so zavezani k obveščanje o prejeti pomoči ESPG. 24. Prilagojene storitve, ki so jih predstavili danski organi, so aktivni ukrepi na trgu dela v okviru upravičenih ukrepov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Danski organi skupne stroške teh storitev ocenjujejo na 20 874 362 EUR, izdatke za izvajanje ESPG pa na 943 948 EUR (kar je 4,3 % celotnega zneska). Skupni zaprošeni prispevek iz ESPG je 14 181 901 EUR (65 % skupnih stroškov). Ukrepi || Predvideno število delavcev, ki bodo prejeli pomoč || Predvideni strošek na delavca, ki bo prejel pomoč (v EUR) || Skupni strošek (ESPG in nacionalno sofinanciranje) (v EUR) Prilagojene storitve (prvi odstavek člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006) Diagnoza, pojasnitev in osnovni tečaj || 950 || 1 610,74 || 1 530 203 Poklicno usposabljanje na področju energetske tehnologije || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Poklicno usposabljanje na področju gradbeništva in urejanja krajine || 140 || 5 369,13 || 751 678 Poklicno usposabljanje na področju robotike || 75 || 10 067,11 || 755 033 Poklicno usposabljanje na področju tehnologije socialnih storitev || 70 || 12 080,54 || 845 638 Doseganje splošne izobrazbe || 235 || 7 973,15 || 1 873 690 Spodbujanje mladih k visokošolskem študiju in obdržanju v njem || 110 || 6 711,41 || 738 255 Usposabljanje v podjetjih || 190 || 3 221,48 || 612 081 Spodbujanje podjetništva || 285 || 268,46 || 76 511 Analiza zamisli || 140 || 134,23 || 18 792 Tečaj podjetništva || 95 || 5 637,58 || 535 570 Tečaj o razvoju izdelkov || 45 || 3 758,39 || 169 128 Tržna analiza in študija izvedljivosti || 20 || 4 026,85 || 80 537 Primeri ustanavljanja podjetja || 20 || 5 637,58 || 112 752 Mentorstvo || 20 || 1 342,28 || 26 846 Oglaševanje in blagovne znamke || 20 || 4 026,85 || 80 537 Posojilo za ustanovitev podjetja || 10 || 26 845,60 || 268 456 Dnevnice || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Vmesni seštevek prilagojenih storitev || || 20 874 362 Izdatki za izvajanje ESPG (tretji odstavek člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006) Priprava || || 74 260 Upravljanje || || 482 694 Širjenje informacij in obveščanje javnosti || || 185 652 Nadzor || || 201 342 Vmesni seštevek izdatkov za izvajanje ESPG || || 943 948 Skupni predvideni stroški || || 21 818 310 Prispevek iz ESPG (65 % skupnih stroškov) || || 14 181 901 * Skupni zneski se zaradi menjave iz DKK in zaokroževanja ne ujemajo. 25. Danska potrjuje, da navedeni ukrepi dopolnjujejo ukrepe, financirane iz strukturnih skladov, in da bo vsakršno dvojno financiranje preprečeno. Datum začetka ali predvidenega začetka izvajanja prilagojenih storitev za prizadete delavce: 26. Danska je prilagojene storitve za zadevne delavce, vključene v usklajeni sveženj, predlagan za sofinanciranje iz ESPG, začela izvajati 1. oktobra 2010. Zato je ta datum začetek obdobja upravičenosti za katero koli pomoč, ki bi se lahko dodelila iz ESPG. Postopki za posvetovanje s socialnimi partnerji 27. Regija Južna Danska ter mestni občini Odense in Kerteminde so skupaj pripravile vlogo. Pri tem so sodelovali številni socialni partnerji, strokovna združenja, sindikati in izobraževalne ustanove. Organizirana so bila skupna srečanja, na katerih so razpravljali o podrobnih strategijah za rast in posameznih ukrepih v prehodnem načrtu ter jih oblikovali. 28. Danski organi so potrdili, da so ukrepi v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU o kolektivnem odpuščanju. Informacije o ukrepih, ki so obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami 29. Glede meril iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1927/2006, so danski organi v vlogi: · potrdili, da finančni prispevek iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami odgovorna podjetja, · dokazali, da predvideni ukrepi pomenijo pomoč za posamezne delavce in se ne uporabljajo za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev, · potrdili, da navedeni upravičeni ukrepi niso bili financirani iz drugih finančnih instrumentov EU. Sistemi upravljanja in nadzora 30. Danska je Komisijo uradno obvestila, da bodo finančni prispevek upravljali in nadzorovali isti organi, ki upravljajo in nadzorujejo Evropski socialni sklad, katerega organ upravljanja je prav tako danski organ za podjetništvo in gradbeništvo. Eden od oddelkov tega organa bo prevzel vlogo organa za potrjevanje. Organ za revizijo bo Controllerfunction EU v danskem organu za podjetništvo in gradbeništvo. Financiranje 31. Na podlagi vloge Danske je predlagani prispevek iz ESPG za usklajeni sveženj prilagojenih storitev 14 181 901 EUR, kar je 65 % skupnih stroškov. Dodelitev sredstev iz Sklada, ki jo predlaga Komisija, temelji na informacijah, ki jih je predložila Danska. 32. Ob upoštevanju največjega možnega zneska finančnega prispevka iz ESPG v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in možnosti za prerazporeditev odobrenih sredstev Komisija predlaga uporabo sredstev ESPG za celotni navedeni znesek, ki se dodeli v okviru razdelka 1a finančnega okvira. 33. Po dodelitvi predlaganega zneska finančne pomoči bo za dodelitve v zadnjih štirih mesecih leta ostalo na voljo več kot 25 % največjega letnega zneska, namenjenega ESPG, v skladu s členom 12(6) Uredbe (ES) št. 1927/2006. 34. S tem predlogom za uporabo sredstev ESPG Komisija začenja poenostavljeni postopek tristranskih pogovorov v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da bi se doseglo soglasje obeh vej proračunskega organa glede potrebe po uporabi sredstev ESPG in glede potrebnega zneska. Komisija poziva prvo od obeh vej proračunskega organa, ki bo na ustrezni politični ravni dosegla soglasje o osnutku predloga za uporabo sredstev, naj o svojih namerah obvesti drugo vejo in Komisijo. V primeru nestrinjanja ene od obeh vej proračunskega organa bo sklican uraden tristranski sestanek. 35. Komisija ločeno pripravi zahtevek za prerazporeditev za vnos posebnih odobritev za prevzem obveznosti v proračun za leto 2011 v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006. Vir odobritev plačil 36. Proračun za leto 2011 vključuje odobritve plačil v višini 47 608 950 EUR za proračunsko postavko 04.0501 „Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)“; ta proračunska postavka bo uporabljena za kritje zneska 14 181 901 EUR za potrebe te vloge. Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/025 DK/ Odense Steel Shipyard, Danska) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[8] in zlasti točke 28 Sporazuma, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[9] in zlasti člena 12(3) Uredbe, ob upoštevanju predloga Komisije[10], ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, odpuščenim zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. (2) Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. (3) Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. (4) Danska je 6. oktobra 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Odense Steel Shipyard, do 8. marca 2011 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Navedena vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga zagotovitev zneska v višini 14 181 901 EUR. (5) Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Danska – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) zagotovi vsota 14 181 901 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil. Člen 2 Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. V [Bruslju/Strasbourgu], Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] UL C 139, 14.6.2006, str. 1. [2] UL L 406, 30.12.2006, str. 1. [3] V skladu s tretjim odstavkom člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006. [4] Bruto registrska tonaža – BRT (Compensated Gross Tonnage – CGT) je kazalnik količine dela, ki je potrebno za izgradnjo zadevne ladje, in je izračunana z množenjem tonaže ladje s količnikom, ki je določen glede na vrsto in velikost določene ladje (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage. [5] COM(2010) 451 konč. [6] COM(2010) 631 konč. [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. [8] UL C 139, 14.6.2006, str. 1. [9] UL L 406, 30.12.2006, str. 1. [10] UL C […], […], str. […].