SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2021

(2022/C 400/01)

KAZALO

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA 2

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS 3

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA 8

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 10

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 52

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2021 53

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2021 60

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 68

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 73

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 99

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2021 je bil pripravljen v skladu z naslovom X finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 18 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodja

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1. OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje revščine in njeno izkoreninjenje z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

— proračuna EU,

— Evropskega razvojnega sklada in

— Evropske investicijske banke.

Do leta 2021 je bil Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) glavni instrument za zagotavljanje pomoči za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

Vsak ERS je sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo posameznih računovodskih izkazov. Poleg tega so ti računovodski izkazi prikazani v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015.

Svet je leta 2018 sprejel finančno uredbo, ki se uporablja za 11. ERS (2). To novo besedilo je razveljavilo prejšnjo uredbo in se uporablja za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS, brez poseganja v obstoječe pravne obveznosti. Ta uredba se ne uporablja za Sklad za spodbujanje naložb v okviru prejšnjih ERS.

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.

2. KAKO SE FINANCIRA ERS?

Svet je 2. decembra 2013 sprejel Uredbo (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3). V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek obstoječega medvladnega ERS.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je v nasprotju s proračunom EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja.

Komisija upravlja Sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3. DEJAVNOSTI ERS PO 31. DECEMBRU 2020

11. ERS je vstopil v svojo končno fazo, saj je 31. decembra 2020 začela veljati samoderogacijska klavzula. Ta klavzula določa presečni datum za obveznosti, kar pomeni, da od leta 2021 v okviru 11. ERS ni mogoče podpisati nadaljnjih sporazumov o financiranju. Vendar pa se bodo do 31. decembra 2023 (za revizije in ocene pa še pozneje) še vedno podpisovale posamezne pogodbe na podlagi obstoječih sporazumov o financiranju. Poleg tega se bo izvajanje tekočih projektov, ki jih financira Evropski razvojni sklad, nadaljevalo do njihovega končnega zaključka.

V okviru novega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 je sodelovanje EU z državami AKP vključeno v Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa. Podobno je sodelovanje s ČDO zdaj zajeto v Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj. To pomeni, da se razvojni programi od leta 2021 financirajo iz proračuna EU, medtem ko so se programi v okviru ERS do leta 2021 financirali s prostovoljnimi prispevki držav članic EU. Zaradi tega je za financiranje razvojnih programov odslej potrebna odobritev Evropskega parlamenta, prav tako pa morajo biti transakcije skladne s finančnimi uredbami EU, kot to velja za druge programe, ki jih financira EU.

4. POROČANJE OB KONCU LETA

4.1 ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 18(3) finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov. Ta računovodska pravila EU uporablja tudi ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Priprava zaključnega računa ERS se zaupa računovodji Komisije, ki je računovodja ERS in zagotavlja, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega položaja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

(i) Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim

(ii) Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS

(iii) Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU

(iv) Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

(i) Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Zneski skrbniških skladov, vključeni v ta zaključni račun, so začasni.

Komisija mora najpozneje do 31. julija leta po datumu bilance stanja sprejeti zaključni račun ERS ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

5. REVIZIJA IN RAZREŠNICA

5.1 REVIZIJA

Zaključni račun revidira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

5.2 RAZREŠNICA

Končna kontrola finančnega izvrševanja sredstev ERS za dano proračunsko leto je razrešnica. Po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa se Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa in letnega poročila, ki ga opravi Računsko sodišče (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti), ter odgovorih Komisije na vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, ki jih je predložil organ, ki daje razrešnico.

GLAVNI DOSEŽKI FINANČNEGA IZVRŠEVANJA V LETU 2021

Neto znesek, samo za 10. in 11. ERS

Izvrševanje proračuna

Leto 2021 sta zaznamovala dva dogodka. Leto 2021 je bilo prvo leto po samoderegulacijski klavzuli za 11. ERS, ki je začela veljati 31. decembra 2020. Zato v letu 2021 ni bilo nadaljnjih celotnih obveznosti za projekte v okviru 11. ERS. Poleg tega je v letu 2021 na finančno izvrševanje za 10. in 11. ERS za pogodbe (posamezne obveznosti: 2 118 milijonov EUR) in plačila (3 393 milijonov EUR) vplivala dolgotrajna kriza zaradi COVID-19.

Skupni znesek bruto plačil za vse ERS (3 435 milijonov EUR) predstavlja 91 % cilja v višini 3 763 milijonov EUR, sporočenega državam članicam. Zaradi dolgotrajnih razmer v zvezi s COVID-19 50 % delegacij v podsaharski Afriki ni doseglo svojega cilja glede najnižjih napovedanih plačil (90 %). Sem spadajo zlasti Madagaskar, ki je skoraj popolnoma zaprl svoje meje, zaradi česar je bilo zelo težko nadaljevati izvajanje, kot je bilo prvotno predvideno, Čad in Gambija zaradi začasno ustavljenega ali zapoznelega izvajanja ter Etiopija, Gvineja (Conakry) in Mali, kjer so bile operacije močno prizadete zaradi političnih kriz, kar je pomembno vplivalo na predvidena plačila proračunske podpore. Omejitve zaradi COVID-19 so vplivale tudi na izvajanje v Pacifiku in na Karibih. Na Fidžiju in Haitiju so negativni stranski učinki poslabšanja gospodarskih, socialnih in političnih razmer znatno vplivali na infrastrukturne projekte.

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten v smislu:

— predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2): zmanjšanje za 101 milijonov EUR, večinoma zaradi manj izplačanih predujmov zaradi manjšega števila podpisanih pogodb (3 670 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi z 2 118 milijonov EUR v letu 2021). To zmanjšanje je bilo predvsem posledica izzivov zaradi trenutne pandemije COVID-19 in geopolitičnih kriz. Zaradi tega znatnega zmanjšanja predhodnega financiranja in drugih plačil so se denarna sredstva in njihovi ustrezniki povečali za 266 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.5);

— precej manjšega števila odprtih pogodb ob koncu leta 2021, ki je bilo posledica postopnega opuščanja ERS ter negativnega učinka trenutne krize zaradi COVID-19 in geopolitičnih kriz na podpis novih pogodb, kar je povzročilo znatno zmanjšanje vnaprej vračunanih stroškov za 519 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.8);

— odhodkov za instrumente pomoči (glej pojasnilo 3.3): zmanjšanje odhodkov za instrumente pomoči za skupno 1 743 milijonov EUR je skupni učinek. Po eni strani so zahtevni pogoji, povezani s pandemijo COVID-19, in nestabilne geopolitične razmere v več državah ovirali izvajanje dejavnosti ERS v letu 2021. Hkrati je zmanjšanje dejavnosti v okviru 10. in prejšnjih ERS v skladu s postopnim opuščanjem teh ERS, kar je privedlo do manj odprtih pogodb v okviru teh ERS.

Učinek sprememb EAR 11 v računovodskih izkazih

Finančna sredstva ERS so bila 1. januarja 2021 zaradi sprememb računovodskega pravila EU št. 11 (glej pojasnilo 1 o računovodskih usmeritvah) prerazvrščena iz finančnih sredstev, ki so na voljo za prodajo, v finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja. V obeh primerih se finančna sredstva merijo po pošteni vrednosti, tako da so knjigovodske vrednosti primerljive. Ustrezni znesek rezerve, nastale zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, je bil prenesen v skupni presežek/primanjkljaj. Ta prerazvrstitev ni vplivala na čista sredstva ERS (glej izkaz sprememb v čistih sredstvih).

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

KAZALO

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS 10

BILANCA STANJA ERS 11

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS 12

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS 13

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH 14

BILANCA STANJA PO ERS 15

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS 17

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS 18

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS 21

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS 52

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2021 53

BILANCA STANJA 58

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 59

IZKAZ DENARNIH TOKOV 59

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2021 60

BILANCA STANJA 66

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 67

IZKAZ DENARNIH TOKOV 67

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU 68

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA 69

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA 70

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV 71

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH 72

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU 73

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (4)

BILANCA STANJA ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 31.12.2021 31.12.2020 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Finančna sredstva 2.1 39 33 Predhodno financiranje 2.2 671 870 Prispevki za skrbniški sklad 2.3 382 394 Menjalne terjatve 4 3 1 096 1 300 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 1 453 1 355 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.4 35 140 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 994 728 2 481 2 223 SREDSTVA SKUPAJ 3 577 3 523 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti 2.6 (7) (2) (7) (2) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (501) (615) Vnaprej vračunani stroški 2.8 (1 008 ) (1 527 ) (1 509 ) (2 143 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 516 ) (2 145 ) ČISTA SREDSTVA 2 061 1 379 SREDSTVA IN REZERVE Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost 2.9 — (5) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.10 62 643 58 986 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.10 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (59 860 ) (55 111 ) Poslovni izid za zadevno leto (2 974 ) (4 744 ) ČISTA SREDSTVA 2 061 1 379





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2021 2020 PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave 27 92 27 92 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki (26) 6 Drugi prihodki 74 37 48 43 Prihodki skupaj 75 135 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 (2 864 ) (4 607 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 (19) (53) Stroški financiranja 3.5 (20) (21) Drugi odhodki 3.6 (145) (197) Odhodki skupaj (3 049 ) (4 878 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (2 974 ) (4 744 )





IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2021 2020 Poslovni izid za zadevno leto (2 974 ) (4 744 ) Poslovanje Povečanje kapitala – prispevki (čisti) 3 657 4 177 (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade 12 (127) (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja 101 (29) (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov 105 (17) Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti 5 (17) Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja (114) 99 Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev (519) 209 Drugo gibanje nedenarnih sredstev — (3) Naložbene dejavnosti (Povečanje)/zmanjšanje neizvedenih finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja (*1) (7) 2 ČISTI DENARNI TOK 266 (452) Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 266 (451) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.5 728 1 179 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta 2.5 994 728





IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

(v milijonih EUR) Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Gibanje poštene vrednosti (3) (3) Povečanje kapitala – prispevki (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Poslovni izid za zadevno leto — — — (4 744 ) — (4 744 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 379 Učinek revidiranih EAR 11 (5) 5 — STANJE NA DAN 1. 1. 2021 73 041 14 055 58 986 (59 860 ) 2 252 — 1 379 Povečanje kapitala – prispevki (43) (3 700 ) 3 657 — — 3 657 Poslovni izid za zadevno leto — — — (2 974 ) — (2 974 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2021 72 998 10 355 62 643 (62 834 ) 2 252 — 2 061





BILANCA STANJA PO ERS

(v milijonih EUR) 31.12.2021 31.12.2020 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj NEKRATKOROČNA SREDSTVA Finančna sredstva 2.1 — — (2) 41 39 — — (2) 35 33 Predhodno financiranje 2.2 — — 219 452 671 — 3 292 575 870 Prispevki za skrbniški sklad 2.3 — 31 9 341 382 — 29 9 355 394 Menjalne terjatve — — — 4 4 — — — 3 3 — 31 226 839 1 096 — 33 299 969 1 300 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 — 14 353 1 085 1 453 0 9 341 1 005 1 355 Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 2.4 180 (314) 1 296 (1 127 ) 35 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 Računi med ERS 181 (316) 1 279 (1 144 ) — 181 (246) 1 663 (1 598 ) — Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 — — — 994 994 — — — 728 728 361 (615) 2 928 (192) 2 481 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 223 SREDSTVA SKUPAJ 361 (584) 3 154 646 3 577 362 (381) 4 025 (483) 3 523 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Finančne obveznosti 2.6 — — — (7) (7) — — — (2) (2) — — — (7) (7) — — — (2) (2) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 — (0) (27) (473) (501) — (1) (62) (554) (615) Vnaprej vračunani stroški 2.8 — (6) (110) (892) (1 008 ) — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (6) (138) (1 365 ) (1 509 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) OBVEZNOSTI SKUPAJ — (6) (138) (1 372 ) (1 516 ) — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) ČISTA SREDSTVA 361 (591) 3 016 (725) 2 061 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost 2.9 — — — — — — — (2) (4) (5) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS 2.10 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS 2.10 (2 512 ) 2 018 101 394 — (2 512 ) 2 041 188 283 — Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 098 ) (14 404 ) (19 065 ) (16 293 ) (59 860 ) (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) Poslovni izid za zadevno leto (1) (6) (260) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) ČISTA SREDSTVA 180 (274) 1 737 419 2 061 181 (203) 2 084 (683) 1 379





IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

(v milijonih EUR) 2021 2020 Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj PRIHODKI Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 Dejavnosti izterjave — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 Finančni prihodki — 0 (22) (4) (26) — 5 1 1 6 Drugi prihodki — 5 14 55 74 — 5 18 13 37 — 5 (8) 51 48 — 10 19 13 43 Prihodki skupaj — 5 (7) 78 75 (1) 15 88 32 135 ODHODKI Instrumenti pomoči 3.3 — (7) (214) (2 644 ) (2 864 ) — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) Odhodki za sofinanciranje 3.4 — — — (19) (19) — — (41) (12) (53) Stroški financiranja 3.5 — 7 (23) (3) (20) 1 (3) (16) (4) (21) Drugi odhodki 3.6 — (11) (16) (119) (145) — (9) (25) (162) (197) Odhodki skupaj — (12) (252) (2 785 ) (3 049 ) 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO — (8) (259) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 )

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (2) (2) STANJE NA DAN 31. 12. 2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — — — STANJE NA DAN 31. 12. 2021 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(v milijonih EUR) 9. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Prerazporeditve v/iz 10. ERS — — — Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (69) (69) Vračila državam članicam (223) (223) (223) Poslovni izid za zadevno leto — — STANJE NA DAN 31. 12. 2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203) Povečanje kapitala – prispevki — — — Prerazporeditve v/iz 10. ERS — (23) (23) Vračila državam članicam (43) (43) (43) Poslovni izid za zadevno leto — (6) — (6) STANJE NA DAN 31. 12. 2021 10 507 15 10 492 (14 410 ) 1 625 2 018 (274)





(v milijonih EUR) 10. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej (E) Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost (G) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) 265 2 618 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 71 71 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — (147) (147) Poslovni izid za zadevno leto — (457) (457) STANJE NA DAN 31. 12. 2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) 188 (2) 2 084 Učinek revidiranih EAR 11 (2) 2 — STANJE NA DAN 1. 1. 2020 20 960 — 20 960 (19 065 ) 188 — 2 084 Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS — 23 23 Prerazporeditve v/iz 11. ERS — (110) (110) Poslovni izid za zadevno leto — (260) (260) STANJE NA DAN 31. 12. 2021 20 960 — 20 960 (19 324 ) 101 — 1 737





(v milijonih EUR) 11. ERS Kapital Sklada – delujoči ERS (A) Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS (B) Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS (C) = (A) – (B) Skupne rezerve (D) Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS (F) Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost (G) Čista sredstva skupaj (C) + (D) + (E) + (F) + (G) STANJE NA DAN 31. 12. 2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) 136 (2) (905) Gibanje poštene vrednosti — (2) (2) Povečanje kapitala – prispevki (4 400 ) 4 400 147 4 547 Poslovni izid za zadevno leto — (4 324 ) — (4 324 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) 283 (4) (683) Učinek revidiranih EAR 11 (4) 4 — STANJE NA DAN 1. 1. 2020 29 367 14 040 15 327 (16 294 ) 283 — (683) Povečanje kapitala – prispevki (3 700 ) 3 700 110 3 810 Poslovni izid za zadevno leto — (2 708 ) — (2 708 ) STANJE NA DAN 31. 12. 2021 29 367 10 340 19 027 (19 002 ) 394 — 419

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (5)

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog deležnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.2 PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1 Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2 Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v milijonih eurov, saj je euro funkcijska valuta EU. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Valuta 31.12.2021 31.12.2020 Valuta 31.12.2021 31.12.2020 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 26,8580 26,2420 RON 4,9490 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,84028 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.2.3 Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, finančno tveganje v zvezi s terjatvami in zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti, posebni popravek za oslabitev za finančna sredstva po odplačni vrednosti in za obveznosti iz pogodb o finančnem poroštvu, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, rezervacije, stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev, čisto iztržljivo vrednost zalog, pogojna sredstva in obveznosti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.2.4 Uporaba novih in revidiranih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Revidirana EAR, ki veljajo za obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje

Računovodja je leta 2020 sprejel revidirana EAR 11 „Finančni instrumenti“, ki so obvezno začela veljati 1. januarja 2021. Revidirana EAR 11 temeljijo na novem MRSJS 41 „Finančni instrumenti“, spremenjenem MRSJS 28 „Finančni instrumenti: predstavljanje“ in spremenjenem MRSJS 30 „Finančni instrumenti: razkritja“, ki so bili izdani avgusta 2018. Določajo načela računovodskega poročanja za finančna sredstva in finančne obveznosti. V skladu s prehodnimi določbami revidiranih EAR 11 subjekt obračuna morebitne spremembe od začetne uporabe, tj. od 1. januarja 2021. Revidirana EAR 11 ne zahtevajo preračuna prejšnjih obdobij. Zato so se finančna sredstva, finančne obveznosti, menjalne terjatve in prihodki od obresti/odhodki za obresti na dan 31. decembra 2020, predstavljeni v teh računovodskih izkazih, obračunali v skladu z računovodskimi usmeritvami, kot so navedene v računovodskih izkazih subjekta za leto 2020.

Spremembe zaradi uporabe revidiranih EAR 11

Nova načela za razvrstitev in merjenje finančnih sredstev

Revidirana EAR 11 uvajajo na načelih temelječ pristop k razvrstitvi finančnih sredstev in zahtevajo uporabo dveh meril, in sicer modela subjekta za upravljanje njegovih finančnih sredstev in značilnosti pogodbenih denarnih tokov navedenih sredstev. Glede na ti merili so finančna sredstva razvrščena v naslednje kategorije: „finančna sredstva po odplačni vrednosti“, „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala“ ali „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“.

Uporaba novih meril je privedla do prerazvrstitve vseh kapitalskih naložb in dolžniških vrednostnih papirjev iz za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev v finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja. Povezana rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, je bila v okviru čistih sredstev prerazvrščena v skupni presežek ali primanjkljaj.

Novi model oslabitve

Medtem ko je prejšnji model oslabitve temeljil na nastalih izgubah, so revidirana EAR 11 uvedla v prihodnost usmerjen model oslabitve, ki temelji na pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja finančnega sredstva. Pričakovane kreditne izgube upoštevajo možne dogodke neplačila in gibanje kreditne kakovosti finančnih sredstev. Novi model oslabitve se uporablja za vsa finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala, obveznosti iz kreditov in pogodbe o finančnem poroštvu.

Računovodenje finančnega poroštva

Revidirana EAR 11 zahtevajo uporabo računovodskih zahtev glede finančnega poroštva za vse pogodbe o finančnem poroštvu. Merjenje obveznosti iz finančnega poroštva temelji na pošteni vrednosti jamstva ob začetnem pripoznanju in gibanju pričakovanih kreditnih izgub iz portfelja zajamčenih dolgov.

1.3 BILANCA STANJA

1.3.1 Finančna sredstva

Razvrstitev ob začetnem pripoznanju

Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju. Na podlagi modela upravljanja in značilnosti pogodbenih denarnih tokov sredstev se lahko finančna sredstva razvrstijo v tri kategorije: „finančna sredstva po odplačni vrednosti“, „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala“ ali „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“.

(i) Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Finančna sredstva po odplačni vrednosti so neizvedena finančna sredstva, ki izpolnjujejo dva pogoja: (1) subjekt jih ima v posesti z namenom prejemanja pogodbenih denarnih tokov; (2) na določene dneve obstajajo pogodbeni denarni tokovi, ki so izključno odplačila glavnice in obresti na neporavnano glavnico.

Ta kategorija vključuje:

— denarna sredstva in njihove ustreznike,

— posojila (vključno z vezanimi vlogami s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece),

— menjalne terjatve.

Finančna sredstva po odplačni vrednosti so vključena v kratkoročna sredstva, razen tistih z zapadlostjo več kot 12 mesecev od datuma poročanja.

(ii) Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala

Ta neizvedena finančna sredstva imajo pogodbene denarne tokove, ki predstavljajo samo glavnico in obresti na neporavnano glavnico. Poleg tega model upravljanja temelji na posedovanju finančnih sredstev za prejemanje pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev.

Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma poročanja.

Subjekt na dan 31. decembra 2021 nima v posesti takih sredstev.

(iii) Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Subjekt razvrsti izvedene finančne instrumente in kapitalske naložbe kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, ker pogodbeni denarni tokovi ne predstavljajo le glavnice in obresti na glavnico.

Poleg tega subjekt razvrsti dolžniške vrednostne papirje, ki jih ima v lasti, kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, ker se portfelji dolžniških vrednostnih papirjev upravljajo in ocenjujejo na podlagi poštene vrednosti portfelja.

Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma poročanja.

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja se pripozna na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil sredstvo. Denarni ustrezniki in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva deponirana v finančni ustanovi ali izplačana posojilojemalcem.

Finančna sredstva se na začetku merijo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Za finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, so stroški posla prikazani kot odhodki v izkazu poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva ob začetnem pripoznanju je običajno cena posla, razen če se posel ne izvede po običajnih tržnih pogojih, tj. brez vsakršnega prispevka ali s simboličnim prispevkom za namene javne politike. V tem primeru je razlika med pošteno vrednostjo finančnega instrumenta in ceno posla nemenjalna sestavina, ki se pripozna kot odhodek v izkazu poslovnega izida. V tem primeru se poštena vrednost finančnega sredstva izpelje iz trenutnih tržnih poslov za neposredno enakovreden instrument. Če za instrument ni delujočega trga, se poštena vrednost izpelje iz tehnike vrednotenja, ki uporablja razpoložljive podatke z opazovanih trgov.

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po odplačni vrednosti se pozneje merijo po odplačni vrednosti z uporabo metode efektivnih obresti.

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja se pozneje merijo po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tistimi, ki izhajajo iz prevedbe tečajev in morebitnih natečenih obresti), so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

Poštena vrednost ob poznejšem merjenju

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo tehnik vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih poslov pod običajnimi tržnimi pogoji, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Naložbe v sklade tveganega kapitala, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo po pripisani čisti vrednosti sredstva, ki se šteje kot enakovredna njihovi pošteni vrednosti.

Oslabitev finančnih sredstev

EU pripozna in izmeri izgubo zaradi oslabitve za pričakovane kreditne izgube pri finančnih sredstvih, ki se merijo po odplačni vrednosti in po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala.

Pričakovana kreditna izguba je sedanja vrednost razlike med pogodbenimi denarnimi tokovi in denarnimi tokovi, za katere EU pričakuje, da jih bo prejela. Pričakovana kreditna izguba vključuje razumne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali dela na datum poročanja.

Pri sredstvih po odplačni vrednosti se knjigovodska vrednost sredstva zmanjša za znesek izgube, ki se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi prek izkaza poslovnega izida.

(a) Terjatve

Subjekt izmeri izgubo zaradi oslabitve glede na znesek pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja z uporabo praktičnih rešitev (npr. matrika rezervacij).

(b) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Subjekt ima v lasti denarna sredstva in njihove ustreznike na tekočih bančnih računih ter vezane vloge do 3 mesecev. Denarna sredstva se hranijo v bankah z zelo visokimi bonitetnimi ocenami, zato je verjetnost neplačila zelo majhna. Glede na kratkotrajnost in nizko verjetnost neplačila so pričakovane kreditne izgube iz denarnih sredstev in njihovih ustreznikov zanemarljive. Posledično se za denarne ustreznike popravek vrednosti za oslabitev ne pripozna.

(c) Posojila

Pričakovana kreditna izguba se meri s tristopenjskim modelom, ki upošteva z verjetnostjo tehtane dogodke neplačila med življenjsko dobo finančnega sredstva in gibanje kreditnega tveganja od izdaje finančnega sredstva. Pri posojilih je izdaja datum nepreklicne obveznosti iz kreditov.

Če se kreditno tveganje od izdaje (v nadaljnjem besedilu: 1. stopnja) bistveno ne poveča, je izguba zaradi oslabitve pričakovana kreditna izguba iz morebitnih dogodkov neplačila v naslednjih 12 mesecih od datuma poročanja (12-mesečna pričakovana kreditna izguba). Če se kreditno tveganje od izdaje bistveno poveča (2. stopnja) ali če obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi kreditne kakovosti (3. stopnja), je izguba zaradi oslabitve enaka pričakovani kreditni izgubi zaradi morebitnih dogodkov neplačila v celotnem obdobju trajanja finančnega sredstva (pričakovana kreditna izguba v celotnem obdobju trajanja).

Odprava pripoznanja

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko. Prodaja finančnih sredstev prek presežka ali primanjkljaja se pripozna na datum trgovanja.

1.3.2 Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, sicer se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Ker subjekt ohrani nadzor nad predhodnim financiranjem in je upravičen do povračila neupravičenega dela, se znesek pripozna kot sredstvo.

Predhodno financiranje je prvotno pripoznano v bilanci stanja, ko se denarna sredstva prenesejo na prejemnika. Meri se po znesku zagotovljenega nadomestila. V poznejših obdobjih se predhodno financiranje meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.3 Terjatve in izterljivi zneski

Računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov. Zaradi razlikovanja med obema se za menjalne posle uporablja izraz „terjatev“, za nemenjalne posle, tj. ko EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost, pa se uporablja izraz „izterljivi zneski“ (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice, v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov. Subjekt jih je razvrstil kot finančna sredstva po odplačni vrednosti in jih ustrezno izmeril.

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po pošteni vrednosti na datum prevzema, zmanjšani za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.4 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančna sredstva po odplačni vrednosti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.5 Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev, nepovratna sredstva ali druga sredstva EU ali prejeto predhodno financiranje (glej pojasnilo 1.4.1).

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek v trenutku, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek. Ustrezni odhodki se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.6 Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti, finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja ali kot obveznosti iz pogodb o finančnem poroštvu.

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti so na začetku pripoznane po pošteni vrednosti, vključno z nastalimi stroški posla, in pozneje izkazane po odplačni vrednosti z uporabo metode efektivnih obresti. Pripoznanje iz izkaza finančnega položaja se odpravi le, če je obveznost zaključena, opuščena, razveljavljena ali je potekla.

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja vključujejo izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo. Kadar pogodba o poroštvu zahteva, da subjekt izvede plačila kot odziv na spremembe cen finančnih instrumentov ali deviznih tečajev, je pogodba o poroštvu izvedeni finančni instrument. Računovodsko se obravnava enako kot finančno sredstvo po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja.

Subjekt pripozna obveznost iz pogodbe o finančnem poroštvu, ko sklene pogodbo, v skladu s katero je treba opraviti določena plačila, s katerimi se prejemniku poroštva povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačil ob zapadlosti v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta. Obveznosti iz pogodbe o finančnem poroštvu se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti.

Poznejše merjenje je odvisno od gibanja izpostavljenosti kreditnemu tveganju zaradi finančnega poroštva. Če se kreditno tveganje bistveno ne poveča (1. stopnja), se obveznosti iz finančnega poroštva merijo po višji od vrednosti pričakovanih kreditnih izgub v 12 mesecih in prvotno pripoznanega zneska, po potrebi zmanjšani za kumulativno amortizacijo. Če se kreditno tveganje bistveno poveča (2. stopnja), se obveznosti iz finančnega poroštva merijo po višji od vrednosti pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja in prvotno pripoznanega zneska, po potrebi zmanjšani za kumulativno amortizacijo.

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Pogodbe o finančnem poroštvu se razvrstijo kot kratkoročne obveznosti, razen če ima subjekt brezpogojno pravico, da poravnavo obveznosti odloži za najmanj 12 mesecev po datumu poročanja.

1.3.7 Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja. Njihov namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.4 IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1 Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se pri prihodkih ločuje med:

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Pri subjektih iz EU transferje sestavljajo predvsem sredstva, ki jih prejmejo od Komisije (npr. izravnalna subvencija tradicionalnim agencijam, subvencija za poslovanje za sporazume o prispevku).

Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost.

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

(a) Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti od finančnih sredstev in finančnih obveznosti po odplačni vrednosti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju.

(b) Prihodki od dividend

Prihodki od dividend in podobne razdelitve se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

(c) Prihodki in odhodki od finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

To se nanaša na dobičke (prihodke) in izgube (odhodke) iz sprememb poštene vrednosti teh finančnih sredstev, vključno s tistimi, ki izhajajo iz prevedbe tečajev. Pri finančnih sredstvih, ki se obrestujejo, to vključuje tudi obresti.

(d) Prihodki od pogodb o finančnem poroštvu

Prihodki od pogodb o finančnem poroštvu (poroštvena premija) se pripoznajo v obdobju, v katerem je subjekt pripravljen imetniku pogodbe o finančnem poroštvu nadomestiti morebitno kreditno izgubo.

1.4.2 Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1 Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2 Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je bodisi možna obveznost, katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, bodisi sedanja obveza, pri čemer ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti.

Pogojna obveznost nastane tudi v redkih okoliščinah, ko obstaja sedanja obveza, vendar je ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

Pogojne obveznosti se v računovodskih izkazih ne pripoznajo. Razkrijejo se, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

1.6 KAPITAL SKLADA

Države članice ERS zagotovijo prispevke v Sklad za izvajanje programov ERS, kakor je določeno v notranjem sporazumu za vsak ERS. V skladu z veljavno pravno podlago o pozivih za vplačilo kapitala, tj. zahtevkih za financiranje za dano leto N, odloča Svet s sklepom v letu N–1, pri čemer se sredstva, ki bodo prejeta, jasno dodelijo določenim prihodnjim obdobjem.

Prispevki izpolnjujejo merila za prispevke lastnikov (EAR 1) in se posledično v računovodskih izkazih ERS obravnavajo kot kapital Sklada. Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov, ki jih zagotovijo države članice ERS. Ker se nevpoklicani kapital Sklada odprto odšteje od skupnega kapitala Sklada (glej Izkaz sprememb v čistih sredstvih), se v bilanci stanja pripozna zgolj vpoklicani kapital Sklada.

Ker se dogovorjeni prispevki dodelijo določenim obdobjem poročanja, pri čemer pravni zahtevek ERS do držav članic ERS nastane samo v teh obdobjih, se vsi vnaprej prejeti zneski pripoznajo kot odloženi prispevki h kapitalu v okviru obveznosti iz poslovanja in ne kot vpoklicani kapital.

1.7 SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

2.1 FINANČNA SREDSTVA

Finančno sredstvo je vsako sredstvo, ki je:

(a) denarno sredstvo;

(b) kapitalski instrument drugega subjekta;

(c) pogodbena pravica: prejeti denar ali drugačno finančno sredstvo od drugega subjekta ali zamenjati z drugim subjektom finančna sredstva ali finančne obveznosti pod pogoji, ki utegnejo biti neugodni za subjekt, ali

(d) pogodba, ki se lahko poravna ali se bo poravnala z lastnimi kapitalskimi instrumenti subjekta.

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, posojila in terjatve, naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

Finančna sredstva ERS obsegajo finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja in posojila ter so naslednja:

(v milijonih EUR) 31.12.2021 31.12.2020 Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja 38 — Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva — 32 Posojila 1 1 Skupaj 39 33

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja v višini 38 milijonov EUR se nanašajo na kapitalske naložbe na dveh glavnih področjih: trajnostna energija iz obnovljivih virov prek skladov Climate Investor One, ElectriFI in GEEREF ter spodbujanje vključujočega financiranja malih in srednjih podjetij na podeželju prek sklada ABC.

Znesek v višini 1 milijonov EUR se v celoti nanaša na posojilo za ElectriFI, ki je sklad za spodbujanje naložb, ki financira projekte v začetni fazi in majhne projekte, ki se osredotočajo na dostop do električne energije in proizvodnjo iz trajnostnih virov energije na trgih v vzponu. Dejaven je po celem svetu, poseben poudarek pa je na podsaharski Afriki.

2.2 PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt.

Čas uporabe predhodnega financiranja določa, ali se to razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsaka uporaba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Nekratkoročno predhodno financiranje 2.2.1 — — 219 452 671 870 Kratkoročno predhodno financiranje 2.2.2 — 14 353 1 085 1 453 1 355 Skupaj — 14 572 1 537 2 123 2 225

Leto 2021 je bilo prvo leto po samoderegulacijski klavzuli za 11. ERS. To pomeni, da od 1. januarja 2021 ni bilo mogoče sprejeti nobenih nadaljnjih celotnih obveznosti. Poleg tega je bilo izvajanje zaradi dolgotrajne krize zaradi COVID-19 čedalje težje za več delegacij, zlasti na Madagaskarju, v Čadu in Gambiji. To je skupaj s političnimi krizami na drugih območjih, kot so Etiopija, Gvineja (Conakry) in Mali, privedlo do manj podpisov posameznih obveznosti in s tem do zmanjšanja predhodnega financiranja v okviru 11. ERS s 1 583 milijonov EUR v letu 2020 na 1 537 milijonov EUR v letu 2021.

Zmanjšanje predhodnega financiranja v okviru 10. ERS s 633 milijonov EUR v letu 2020 na 572 milijonov EUR v letu 2021 je posledica običajnega življenjskega cikla ERS. Zaradi postopnega opuščanja 10. ERS so bile številne pogodbe izvedene in zaključene. Zato se je obseg plačil predhodnega financiranja upravičencem zmanjšal, obseg obračuna predhodnega financiranja pa povečal.

V letu 2020 je bil v kratkoročno predhodno financiranje vključen znesek v višini 3 milijonov EUR, ki so zdaj razvrščeni kot menjalne terjatve, ki se nanašajo na finančne instrumente.

2.2.1 Nekratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

(v milijonih EUR) 31.12.2021 31.12.2020 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 72 139 Izvajalske agencije EU 8 8 Delegacije EU 15 25 95 171 Posredno upravljanje Izvedli: EIB in EIS 230 266 Mednarodne organizacije 278 343 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 12 28 Subjekti javnega prava 40 49 Tretje države 14 11 Organi EU in javno-zasebno partnerstvo 1 1 575 698 Skupaj 671 870

2.2.2 Kratkoročno predhodno financiranje

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Predhodno financiranje (bruto) — 24 970 4 717 5 711 5 097 Obračunano prek presečnega datuma — (10) (617) (3 632 ) (4 258 ) (3 742 ) Skupaj — 14 353 1 085 1 453 1 355

2.2.3 Kratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

(v milijonih EUR) 31.12.2021 31.12.2020 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 61 (40) Izvajalske agencije EU 11 14 Delegacije EU 159 206 231 180 Posredno upravljanje Izvedli: EIB in EIS 160 224 Mednarodne organizacije 642 572 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 109 73 Subjekti javnega prava 119 146 Tretje države 190 155 Organi EU in javno-zasebno partnerstvo 1 4 1 221 1 175 Skupaj 1 453 1 355

2.2.4 Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta.

(v milijonih EUR) 31.12.2021 31.12.2020 Jamstva za predhodno financiranje 44 49

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi. Leta 2021 je vrednost navedenih jamstev znašala 764 milijonov EUR.

2.3 PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka predstavlja znesek, plačan v obliki prispevkov za skrbniški sklad EU za Afriko in skrbniški sklad EU Bêkou. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke za skrbniški sklad izvršuje Komisija v okviru neposrednega upravljanja.

(v milijonih EUR) Čisti prispevek na dan 31. 12. 2020 Prispevki, plačani leta 2021 Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2021 Čisti prispevek na dan 31. 12. 2021 Afrika 385 627 (631) 381 Bêkou 9 7 (15) 1 Skupaj 394 634 (646) 382

Zmanjšanje prispevkov z 800 milijonov EUR v letu 2020 na 634 milijonov EUR v letu 2021 izhaja iz zmanjšanja odhodkov skrbniških skladov zaradi trenutne pandemije COVID-19 in poslabšanja varnostnih razmer v več regijah, kar je oviralo dejavnosti skrbniških skladov v letu 2021.

2.4 IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

Menjalni posli so posli, pri katerih subjekt prejme sredstva ali storitve ali se mu poravnajo obveznosti in drugi stranki neposredno da v zameno približno enako vrednost (zlasti v obliki blaga, storitev ali uporabe sredstev). Nemenjalni posli so posli, pri katerih subjekt bodisi prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi neposredno dal v zameno približno enako vrednost, bodisi da vrednost drugemu subjektu, ne da bi neposredno v zameno prejel približno enako vrednost.

(v milijonih EUR) Pojasnilo 31.12.2021 31.12.2020 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov 2.4.1 26 48 Terjatve iz menjalnih poslov 2.4.2 9 92 Skupaj 35 140

2.4.1 Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Države članice — — — — — — Stranke — 4 47 5 56 61 Javni organi — 7 17 2 25 27 Tretje države — 1 4 1 6 4 Odpis — (9) (51) (5) (66) (49) Medpodjetniški računi z institucijami EU — — — 5 5 4 Skupaj — 2 16 8 26 48

2.4.2 Terjatve iz menjalnih poslov

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Obračunani prihodki — — (1) — — 88 Računi med ERS 181 (316) 1 279 (1 144 ) — — Drugo — — — 9 9 4 Skupaj 181 (316) 1 278 (1 136 ) 9 92

Zmanjšanje obračunanih prihodkov v letu 2021 je predvsem posledica zaključka projekta odpisa dolga s Svetovno banko, za katerega je bil konec leta 2020 še vedno neporavnan znesek v višini 62,6 milijona EUR, ki pa je bil v letu 2021 regulariziran. Poleg tega so natečene obresti v letu 2020 vključevale tudi 18 milijonov EUR, ki so se nanašali na infrastrukturni projekt EU za Afriko. Po nadaljnji analizi se je izkazalo, da obresti niso bile dolgovane ERS, zato v letu 2021 niso bile pobrane (glej pojasnilo 3.2).

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v računih med ERS med različnimi bilancami stanja ERS.

Računi med ERS so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek računov med ERS je nič.

Postavka „drugo“ zajema dve terjatvi iz finančnih instrumentov, in sicer terjatev v višini 4 milijonov EUR iz Globalnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF) ter terjatev v višini 4 milijonov EUR iz sklada Climate Investor One.

2.5 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (6)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge (kot so tekoči in varčevalni računi) ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Posebni računi Centralne banke — — — 795 795 693 — — — 795 795 693 Tekoči računi Poslovne banke — — — 165 165 8 Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom — — — 34 34 27 — — — 199 199 35 Skupaj — — — 994 994 728

Povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov za 266 milijonov EUR je mogoče pojasniti predvsem z zmanjšanjem plačil zaradi dodatnih izzivov, ki so posledica dolgotrajne pandemije COVID-19 in različnih političnih kriz. To je v skladu z zmanjšanjem odhodkov (glej pojasnilo 3.3) in zmanjšanjem predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2). Neto plačila iz ERS so v letu 2021 znašala 3 323 milijonov EUR, medtem ko so v letu 2020 znašala rekordnih 4 605 milijonov EUR.

Kot prejšnja leta in da bi se omejilo tveganje nasprotne stranke, je več denarnih sredstev knjiženih na računih centralnih bank kot na računih poslovnih bank (glej pojasnilo 5.1).

OBVEZNOSTI

2.6 FINANČNE OBVEZNOSTI

2.6.1 Finančne rezervacije

Te rezervacije predstavljajo ocenjene izgube, ki bodo nastale v zvezi s poroštvi, zagotovljenimi na podlagi različnih finančnih instrumentov, v zvezi s katerimi lahko pooblaščeni subjekti izdajajo poroštva na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost ERS. Finančno tveganje ERS, povezano s poroštvi, je omejeno, finančna sredstva pa se postopoma zagotavljajo za kritje prihodnjih unovčitev poroštev.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Obveznosti iz finančnih poroštev — — — 1 1 —

Znesek v višini 1 milijona EUR predstavlja ocenjeno izgubo v zvezi s finančnim instrumentom Euritz v višini 8 milijonov EUR (glej pojasnilo 3.2.1).

2.6.2 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so sredstva, ki jih je ERS prejel v zvezi s sporazumi za sofinanciranje. ERS mora te prispevke uporabiti za zagotavljanje dogovorjenih storitev tretjim osebam, neporabljena sredstva pa mora vrniti vplačnikom. Čas uporabe zneskov sofinanciranja določa, ali se ti razkrijejo kot kratkoročni ali nekratkoročni.

Ob koncu leta se izvede ocena vseh obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za vsak primer posebej in vsi zneski, za katere ni verjetno, da bodo uporabljeni v naslednjih 12 mesecih, se štejejo za nekratkoročne. Kratkoročni zneski so prikazani v pojasnilu 2.7.2.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje — — — 6 6 2 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje — — (3) 38 35 42 Skupaj — — (3) 44 41 44

2.7 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

Obveznosti iz poslovanja so obveznosti plačati blago ali storitve, ki so bile prejete oziroma priskrbljene ter so bile za razliko od vnaprej vračunanih stroškov že zaračunane ali formalno dogovorjene z dobaviteljem. Nanašajo se lahko tako na menjalne posle (kot je nabava blaga ali storitev) kot tudi na nemenjalne posle (npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev, predhodnega financiranja ali drugih sredstev EU).

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.7.1 — — 33 230 263 345 Razne obveznosti iz poslovanja 2.7.2 — — (5) 243 238 270 Skupaj — — 27 473 501 615

2.7.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Dobavitelji — — 25 47 72 141 Države članice — — — 3 3 — Tretje države — — — 158 158 189 Javni organi — — (11) 61 51 100 Institucije in agencije — — — 4 4 — Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja — — 18 (44) (25) (85) Skupaj — — 33 230 263 345

Obveznosti iz poslovanja večinoma vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z nepovratnimi sredstvi, zagotovljenimi upravičencem. Knjižijo se v trenutku prejetja izkaza stroškov, in sicer v celotnem znesku izkaza stroškov. Po preverjanju upravičenosti se upravičencem plačajo le upravičeni zneski. Ob koncu leta se opravi analiza neporavnanih zahtevkov za povračilo stroškov in ocenjeni upravičeni zneski, povezani z navedenimi zahtevki za povračilo stroškov, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Ocenjeni neupravičeni zneski so prikazani v okviru drugih kratkoročnih obveznosti iz poslovanja.

Obveznosti iz poslovanja za tretje države vključujejo znesek v višini 60 milijonov EUR proračunske podpore Etiopiji, ki je bila od novembra 2020 zaradi razmer v državi začasno ustavljena.

Zmanjšanje obveznosti iz poslovanja, zlasti za dobavitelje in tretje države, je posledica manjšega števila računov, ki do konca leta niso bili potrjeni in plačani.

2.7.2 Razne obveznosti iz poslovanja

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.6.2 — — (3) 38 35 42 Odloženi prispevki h kapitalu 2.7.2.1 — — — 199 199 223 Druge razne obveznosti iz poslovanja — — (2) 6 4 5 Skupaj — — (5) 243 238 270

2.7.2.1 Odloženi prispevki h kapitalu

Odloženi prispevki h kapitalu v višini 43 milijonov EUR se nanašajo na povračila državam članicam iz sproščenih ali neporabljenih sredstev projektov v okviru 8. in 9. ERS (glej pojasnilo 2.10.1). Države članice so soglašale, da se povračilo izravna s prispevki iz 11. ERS v prvem razpisu za prispevke v letu 2022.

Poleg povračil se znesek v višini 156 milijonov EUR nanaša na prvi obrok za leto 2022, ki ga je vnaprej plačalo Združeno kraljestvo. V skladu s členom 152 sporazuma o izstopu je Združeno kraljestvo še naprej članica ERS do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ter v zvezi s tem prevzame enake obveznosti kot države članice (glej pojasnilo 2.10.1).

2.8 VNAPREJ VRAČUNANI STROŠKI

Vnaprej vračunani stroški so obveznosti plačila blaga ali storitev, ki so bile prejete oziroma opravljene, vendar za razliko od obveznosti iz poslovanja zanje še ni bil izdan račun ali še niso bile formalno dogovorjene z dobaviteljem. Izračun vnaprej vračunanih stroškov temelji na odprtem znesku proračunskih obveznosti ob koncu leta. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja.

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Če je ob koncu leta račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma blago ni bilo dobavljeno, se prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Vnaprej vračunani stroški — 6 110 891 1 007 1 526 Druge časovne razmejitve — — — 1 1 1 Skupaj — 6 110 892 1 008 1 527

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem, ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2).

Zmanjšanje vnaprej vračunanih stroškov je predvsem posledica zmanjšanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 11. ERS (2020: 1 244 milijonov EUR) in 10. ERS (2019: 217 milijonov EUR). To je v skladu z življenjskim ciklom ERS in s tem povezanim številom odprtih pogodb: izvajanje 11. ERS je doseglo najvišjo vrednost v letu 2020 kot odziv na samoderegulacijsko klavzulo, ki je začela veljati 31. decembra 2020. Poleg tega je bilo zaradi izzivov trenutne pandemije COVID-19 in političnih kriz na več območjih težko izvajati dejavnosti ERS, zaradi česar se je zmanjšalo število posameznih pogodb, podpisanih v letu 2021. Zato je bilo ob koncu leta 2021 precej manj odprtih pogodb, za katere je bilo treba oceniti in obračunati stroške, kot leta 2020 (glej tudi pojasnilo 2.2).

ČISTA SREDSTVA

2.9 REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

(v milijonih EUR) 31.12.2021 31.12.2020 Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost — 5

Zaradi revizije EAR 11 je bila rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, prenesena v skupni presežek/primanjkljaj (glej pojasnilo 2.1).

2.10 KAPITAL SKLADA

Države članice ERS zagotovijo prispevke v Sklad za izvajanje programov ERS, kakor je določeno v notranjem sporazumu za vsak ERS. V skladu z veljavno pravno podlago o pozivih za vplačilo kapitala, tj. zahtevkih za financiranje za dano leto N, odloča Svet s sklepom v letu N–1, pri čemer se sredstva, ki bodo prejeta, jasno dodelijo določenim prihodnjim obdobjem.

Prispevki izpolnjujejo merila za prispevke lastnikov (EAR 1) in se posledično v računovodskih izkazih ERS obravnavajo kot kapital Sklada. Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov, ki jih zagotovijo države članice ERS. Ker se nevpoklicani kapital Sklada odšteje od skupnega kapitala Sklada (glej Izkaz sprememb v čistih sredstvih), se v bilanci stanja pripozna zgolj vpoklicani kapital Sklada.

Ker se dogovorjeni prispevki dodelijo določenim obdobjem poročanja, pri čemer pravni zahtevek ERS do držav članic ERS nastane samo v teh obdobjih, se vsi vnaprej prejeti zneski pripoznajo kot odloženi prispevki h kapitalu v okviru obveznosti iz poslovanja in ne kot vpoklicani kapital.

2.10.1 Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Kapital Sklada 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Nevpoklicani kapital Sklada — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Kapital Sklada 12 164 10 507 20 960 29 367 72 998 Nevpoklicani kapital Sklada — (15) — (10 340 ) (10 355 ) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2021 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643

Nevpoklicana sredstva so zneski, ki jih države članice še niso vpoklicale. Vpoklicani kapital Sklada so prispevki, ki jih je vpoklical ERS in ki so jih države članice prerazporedile na zakladniške račune (glej pojasnilo 2.10.2).

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2021/1941 (7) so se prispevki držav članic iz Notranjega sporazuma za 8. in 9. ERS ustrezno zmanjšali za znesek v višini 43 milijonov EUR iz sredstev, sproščenih v okviru 8. in 9. ERS. Ker so bila sredstva, sproščena v okviru 8. ERS, že prerazporejena v druge ERS, je bil znesek v višini 43 milijonov EUR odštet od kapitala 9. ERS. Vračila, nastala zaradi tega zmanjšanja, so bila izravnana po dodatnem vpoklicu sredstev v okviru 11. ERS. Povračilo se bo dejansko izvedlo z zmanjšanjem plačila prvega obroka za leto 2022, kar pojasnjuje 43 milijonov EUR odloženega kapitala (glej pojasnilo 2.7.2.1).

Čeprav Združeno kraljestvo v skladu s členom 153 sporazuma o izstopu ostaja član ERS do zaključka vseh programov, pa njegovega deleža nezavezujočih in sproščenih sredstev iz 8., 9. in 10. ERS ni mogoče ponovno uporabiti.

2.10.2 Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah in za Združeno kraljestvo

(v milijonih EUR) Prispevki – 11. ERS % Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2020 Kapital, vpoklican v letu 2021 Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2021 Avstrija 2,40 337 (89) 248 Belgija 3,25 456 (120) 336 Bolgarija 0,22 31 (8) 23 Hrvaška 0,23 32 (8) 23 Ciper 0,11 16 (4) 12 Češka 0,80 112 (30) 83 Danska 1,98 278 (73) 205 Estonija 0,09 12 (3) 9 Finska 1,51 212 (56) 156 Francija 17,81 2 501 (659) 1 842 Nemčija 20,58 2 889 (761) 2 128 Grčija 1,51 212 (56) 156 Madžarska 0,61 86 (23) 64 Irska 0,94 132 (35) 97 Italija 12,53 1 759 (464) 1 296 Latvija 0,12 16 (4) 12 Litva 0,18 25 (7) 19 Luksemburg 0,26 36 (9) 26 Malta 0,04 5 (1) 4 Nizozemska 4,78 671 (177) 494 Poljska 2,01 282 (74) 208 Portugalska 1,20 168 (44) 124 Romunija 0,72 101 (27) 74 Slovaška 0,38 53 (14) 39 Slovenija 0,22 32 (8) 23 Španija 7,93 1 114 (294) 820 Švedska 2,94 413 (109) 304 Združeno kraljestvo 14,68 2 061 (543) 1 518 Skupaj 100,00 14 040 (3 700 ) 10 340

Ker je bil kapital v okviru 8., 9. in 10. ERS v prejšnjih letih v celoti vpoklican in prejet, se znesek v višini 3 700 milijonov EUR, ki je bil vpoklican leta 2021, v celoti nanaša na 11. ERS.

2.10.3 Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.10.4 Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupaj Stanje na dan 31. 12. 2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost (2) (69) 71 — — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — (147) 147 — Stanje na dan 31. 12. 2020 (2 512 ) 2 041 188 283 — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost — (23) 23 — — Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost — — (110) 110 — Stanje na dan 31. 12. 2021 (2 512 ) 2 018 101 394 —

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

3. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

(v milijonih EUR) Pojasnilo 2021 2020 Prihodki iz nemenjalnih poslov 3.1 27 92 Prihodki iz menjalnih poslov 3.2 48 43 Skupaj 75 135

3.1 PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Prihodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na posle, pri katerih prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Ta postavka vključuje predvsem zneske, prejete od Komisije med letom, in izterjave odhodkov iz poslovanja.

(v milijonih EUR) Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2021 2020 Izterjava odhodkov — 1 — 7 8 39 Prihodki iz sofinanciranja 3.1.1 — — — 19 19 53 Skupaj — 1 — 26 27 92

Skupni prihodki iz nemenjalnih poslov so se zmanjšali za 65 milijonov EUR in ponovno dosegli normalno raven po znatnem povečanju v letu 2020 (2019: 28 milijonov EUR). V letu 2020 so se dejavnosti v okviru ERS okrepile v odziv na samoderegulacijsko klavzulo, ki je začela veljati 31. decembra 2020, zaradi česar so se povečali prihodki iz sofinanciranja.

Zmanjšanje izterjave odhodkov je mogoče v veliki meri pojasniti z manjšim številom nalogov za izterjavo, izdanih leta 2021, v primerjavi z letom 2020.

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

(v milijonih EUR) 2021 2020 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 1 2 Delegacije EU 7 11 8 13 Posredno upravljanje Izvedli: Tretje države 27 42 Subjekti javnega prava (13) 13 Mednarodne organizacije 3 17 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 2 7 19 79 Skupaj 27 92

3.1.1 Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha, ko so prejeti. Prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnili 2.6.2 in 2.7.2), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato v izkazu finančnega uspeha pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

3.2 PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

Prihodki iz menjalnih poslov in dogodkov se nanašajo na naslednje vrste poslov: opravljanje storitev, prodajo blaga ter uporabo sredstev subjekta, ki prinašajo obresti, licenčnine in dividende, s strani drugih.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2021 2020 Finančni prihodki — — (22) (4) (26) 6 Drugi prihodki — 5 14 55 74 37 Skupaj — 5 (8) 51 48 43

Finančni prihodki so negativni, ker bili lanski ocenjeni prihodki višji od ocenjenih zneskov za tekoče leto. To zmanjšanje ocen je skupni učinek. Prvič, po nadaljnji analizi je bilo sklenjeno, da so obresti od infrastrukturnega projekta EU za Afriko (18 milijonov EUR), ki so bile lani vključene v obračunane prihodke, del prispevkov v skrbniški sklad in da niso dolgovane ERS. Drugič, natečene obresti od zamud pri plačilih nalogov za izterjavo so se v primerjavi z lanskim letom zmanjšale za 8 milijonov EUR.

Drugi prihodki se večinoma nanašajo na pozitivne tečajne razlike. Ustrezne negativne tečajne razlike so vknjižene pod drugimi odhodki (glej pojasnilo 3.6).

ODHODKI

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali v zvezi z operativnimi dejavnostmi.

3.3 INSTRUMENTI POMOČI

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2021 2020 Programljiva pomoč — (4) (19) 1 268 1 244 2 889 Makroekonomska podpora — 7 — — 7 (8) Sektorska politika — (2) — (2) (5) 3 Projekti znotraj držav AKP — — 228 724 951 1 019 Nujna pomoč — 6 7 (6) 6 19 Drugi programi pomoči — — — (1) (1) — Institucionalna podpora — — (1) 15 14 13 Prispevki za skrbniške sklade — — — 646 646 673 Skupaj — 7 214 2 644 2 864 4 607

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

V letu 2021 so se odhodki iz poslovanja znatno zmanjšali, in sicer za 1 743 milijonov EUR, predvsem zaradi zmanjšanja odhodkov v okviru 11. ERS (s 4 179 milijonov EUR v letu 2020 na 2 644 milijonov EUR v letu 2021) in zmanjšanja v okviru 10. ERS (s 462 milijonov EUR v letu 2020 na 214 milijonov EUR v letu 2021). To zmanjšanje je posledica pandemije COVID-19 in političnih kriz na več območjih, ki so med letom upočasnile in ovirale izvajanje, zlasti v delegacijah (glej pojasnilo 2.4). Poleg tega so bili odhodki v letu 2020 za 11. ERS izjemno visoki, saj je samoderegulacijska klavzula, ki je začela veljati 31. decembra 2021, je privedla do večjega števila pogodb in plačil.

Spremembe odhodkov v okviru 10. ERS so skladne z življenjskim ciklom ERS in tudi povezane z gibanjem števila odprtih pogodb. V letu 2021 so bile v okviru 10. in predhodnih ERS številne pogodbe izvedene in zaključene, zaradi česar je v okviru teh ERS nastalo manj odhodkov. Število odprtih pogodb za 10. ERS je bilo ob koncu leta dejansko za 33 % manjše kot v letu 2020.

V okviru 11. ERS je zmanjšanje odhodkov predvsem posledica zmanjšanja na treh področjih:

(1) programljiva pomoč (2 889 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi s 1 244 milijoni EUR v letu 2021);

(2) projekti znotraj držav AKP (1 019 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi z 951 milijoni EUR v letu 2021) ter

(3) prispevki za skrbniške sklade (673 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi s 646 milijoni EUR v letu 2021).

3.4 ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2021 2020 Sofinanciranje — — — 19 19 53

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2021. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom).

Kot je navedeno zgoraj, je bilo leto 2020 izjemno leto, ker je začela veljati samoderogacijska klavzula, kar je privedlo do povišane ravni izvajanja. Znesek sofinanciranja v letu 2021 bolj ustreza običajni ravni sofinanciranja (2019: 14 milijonov EUR) (glej pojasnilo 2.3).

V skladu z računovodskimi pravili o sofinanciranju nastali zneski niso vplivali na rezultat leta, ker so bili pripoznani v odhodkih sofinanciranja in prihodkih sofinanciranja (pojasnilo 3.1.1).

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

(v milijonih EUR) 2021 2020 Neposredno upravljanje Izvedli: Komisija 168 168 Izvajalske agencije EU 4 14 Skrbniški skladi (515) 19 Delegacije EU 658 1 969 315 2 170 Posredno upravljanje Izvedli: EIB in EIS 113 (67) Mednarodne organizacije 1 053 1 268 Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve 204 243 Subjekti javnega prava 212 248 Tretje države 983 795 Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom 3 2 2 568 2 490 Skupaj 2 883 4 660

3.5 STROŠKI FINANCIRANJA

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2021 2020 Čiste izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev — — — 1 1 — Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja — — — 1 1 — Odpis izterljivih zneskov — (7) 23 1 17 21 Skupaj — (7) 23 3 20 21

Na dan 31. decembra 2021 je čista nerealizirana izguba zaradi oslabitve posojil znašala 1 milijon EUR.

Finančni odhodki v višini 1 milijona EUR za finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja se nanašajo predvsem na tečajne razlike, obresti in spremembe poštene vrednosti, zlasti za sklad ABC.

Negativni znesek v okviru 9. ERS za postavko „Odpis izterljivih zneskov“ je predvsem posledica razveljavitve zaključka rezervacij za lansko leto. V letu 2020 so bili ocenjeni odhodki iz naslova neizterljivih zneskov, ki izhajajo iz starejših nalogov za izterjavo (več kot dve leti), stečajev in odpovedi, višji kot v letu 2021.

3.6 DRUGI ODHODKI

V to postavko so vključeni odhodki upravne narave, kot so zunanje storitve, ki niso povezane z IT, stroški poslovnega najema, komunikacije in publikacije, stroški usposabljanja itd.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 2021 2020 Upravni odhodki in odhodki za IT — — 4 94 98 120 Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev — 6 0 0 7 4 Negativne tečajne razlike — 5 11 25 41 72 Skupaj — 11 16 119 145 197

Postavka „Upravni odhodki in odhodki za IT“ vključuje zneske, ki temeljijo na notranjem sporazumu za ERS s Komisijo za pokritje upravnih odhodkov, ki nastanejo na sedežu in v delegacijah v zvezi z upravljanjem programov ERS. Tako imenovani „podporni odhodki“ se nanašajo zlasti na odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč, finančno poslovodenje in napovedovanje ipd.

Zmanjšanje v tej postavki je skupni učinek zmanjšanja upravnih odhodkov in odhodkov za IT (2020: 120 milijonov EUR) ter zmanjšanja odhodkov, povezanih z negativnimi tečajnimi razlikami (2020: 72 milijonov EUR).

Znatno zmanjšanje negativnih tečajnih razlik je predvsem posledica zmanjšanja nerealiziranih izgub iz prevrednotenja stanj v valutah na dan 31. decembra 2021.

4. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1 POGOJNA SREDSTVA

Pogojna sredstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Jamstva za predhodno financiranje — — 3 — 44 49 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti — 7 3 — 11 12 Jamstva za zadržane zneske — 5 3 — 9 9 Skupaj — 13 6 — 20 21

Jamstva za predhodno financiranje se v nekaterih primerih zahtevajo od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov.

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku, ne ERS, zato jih ERS ne razkrije (glej pojasnilo 2.2.4).

4.2 POGOJNE OBVEZNOSTI

Pogojne obveznosti so bodisi možne obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, bodisi trenutne obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov, kadar odliv sredstev ni verjeten ali kadar zneska ni mogoče zanesljivo izmeriti.

4.2.1 Dana jamstva

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Dana jamstva — — — (7) (7) (3)

Iz zgornje razpredelnice je razviden obseg izpostavljenosti ERS morebitnim prihodnjim plačilom, povezanim s poroštvi, danimi skupini EIB ali drugim finančnim institucijam. Zneski so prikazani brez finančnih rezervacij ali finančnih obveznosti, pripoznanih za te programe.

Znesek v višini 7 milijonov EUR se v celoti nanaša na poroštvo v okviru finančnega instrumenta EURITZ.

4.3 DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.3.1 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

(v milijonih EUR) 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS 31.12.2021 31.12.2020 Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki — 21 408 5 926 6 355 7 224

Zmanjšanje neporavnanih obveznosti je v veliki meri posledica zmanjšanja neporavnanih proračunskih obveznosti, ki so skupaj znašale 7 993 milijonov EUR (2020: 9 286 milijonov EUR). To zmanjšanje je predvsem posledica manjšega števila posameznih obveznosti, podpisanih med letom, in sicer zaradi novih izzivov, ki so ovirali izvajanje, zlasti v delegacijah (glej pojasnilo 2.2).

5. OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1 STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

a) države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS;

b) države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah;

c) stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

5.2 VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

(v milijonih EUR) 31.12.2021 31.12.2020 USD DKK EUR Drugo Skupaj USD DKK EUR Drugo Skupaj Finančna sredstva Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva — — — — — 2 31 — 33 Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja (*2) 8 — 30 — 39 — — — — Terjatve (*3) — — 8 — 8 65 — 69 6 140 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 3 — 991 — 994 2 — 726 — 728 11 — 1 029 — 1 040 69 — 826 6 901 Finančne obveznosti Obveznosti iz poslovanja (*4) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) Skupaj 11 — 1 029 — 1 040 53 (6) 221 16 284

5.3 OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da redno natečene obresti odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo posamezna država članica določi. Ker so lahko plačila, ki se uporabljajo za nekatere od teh računov, kratkoročno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na zadevnih računih. Poleg tega je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 (8) vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva lahko obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

5.4 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju

Za finančna sredstva so sporočeni zneski neto knjigovodske vrednosti in predstavljajo izpostavljenost ERS kreditnemu tveganju ob koncu obdobja poročanja.

(v milijonih EUR) 31.12.2021 Finančna sredstva Posojila 1 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 994 Menjalne terjatve (*5) 8 Dana jamstva Pogodbe o finančnem poroštvu 8 Skupaj na dan 31. 12. 2021 1 011

Posojila finančnega instrumenta: kreditna kakovost

(v milijonih EUR) 31.12.2021 1. stopnja 2. stopnja 3. stopnja Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo Skupaj Bonitetna ocena Prvi razred in visoka kakovost — — — — — Zgornji srednji razred — — — — — Nižji srednji razred — — — — — Neinvesticijski in neplačilni razred — — 3 — 3 Bruto knjigovodska vrednost — — 3 — 3 Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo — — 2 — 2 Čista knjigovodska vrednost — — 1 — 1

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki: kreditna kakovost

(v milijonih EUR) 31.12.2021 Bonitetna ocena Prvi razred in visoka kakovost 751 Zgornji srednji razred 241 Nižji srednji razred 2 Neinvesticijski razred in neplačilni razred — Bruto knjigovodska vrednost 994 Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo — Čista knjigovodska vrednost 994

Terjatve: kreditna kakovost

(v milijonih EUR) 31.12.2021 Niso zapadle Zapadle Zapadle Zapadle Zapadle Skupaj 0–30 dni 31-90 dni od 91 dni do 1 leta > 1 leto Bruto knjigovodska vrednost 8 — — — — 8 Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo — — — — — — Čista knjigovodska vrednost 8 — — — — 8

Na podlagi analize menjalnih terjatev in za namene prehoda na posodobljena EAR 11 ni prilagoditve zaradi oslabitve v knjigovodstvu 1. januarja 2021 za terjatve, pripoznane v zaključnem računu ERS za leto 2021.

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja: kreditna kakovost

V letu 2021 se finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, vključena v te računovodske izkaze, nanašajo na kapitalske naložbe, ki niso izpostavljene kreditnemu tveganju (glej pojasnilo 2.1).

Razkritja v zvezi s kreditnim tveganjem, objavljena v zaključnem računu za leto 2020

Razkritja v zvezi s kreditnim tveganjem v zaključnem računu za leto 2020 so bila naslednja:

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena

(v milijonih EUR) Skupaj Niti zapadla niti oslabljena Zapadla, vendar ne oslabljena < 1 leto 1–5 let > 5 let Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski 140 124 7 9 — Skupaj na dan 31. 12. 2020 140 124 7 9 —

Finančna sredstva po kategorijah tveganja

(v milijonih EUR) 31.12.2020 Terjatve Denarna sredstva Skupaj Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami Prvi razred in visoka kakovost 9 372 381 Zgornji srednji razred — 211 211 Nižji srednji razred — 145 145 Neinvesticijski razred — — — 9 728 737 Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) 131 — 131 Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) — — — Skupaj 131 — 131 Skupaj 140 728 868

5.5 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Finančne obveznosti in obveznosti iz poslovanja znotraj te postavke se razkrijejo s knjigovodskimi vrednostmi iz bilance stanja.

(v milijonih EUR) < 1 leto 1–5 let > 5 let Skupaj Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2021 501 6 — 508 Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2020 615 2 — 617

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila vplivajo sezonski dejavniki.

Za zagotovitev, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v posameznem mesecu, se med zakladnico Komisije in ustreznimi službami za porabo sredstev redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice.

Poleg navedenega pa v okviru zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Ukrajina

V skladu z računovodskim pravilom EU št. 19 (dogodki po datumu poročanja) je vojna v Ukrajini, ki se je začela februarja 2022, nepopravljalni dogodek, ki zato ne zahteva nobenih prilagoditev zneskov, o katerih se poroča v teh računovodskih izkazih na dan 31. decembra 2021. V naslednjih obdobjih poročanja lahko vojna vpliva na pripoznavanje in merjenje nekaterih sredstev in obveznosti v bilanci stanja ter tudi nekaterih prihodkov in odhodkov, pripoznanih v izkazu finančnega uspeha. Na podlagi dejstev in okoliščin v času priprave teh računovodskih izkazov, zlasti spreminjajočih se razmer, finančnega učinka vojne v Ukrajini na ERS ni mogoče zanesljivo oceniti.

Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazila nobenih drugih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

8. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. Pojasnila k razpredelnici zagotavljajo dodatne informacije o naravi ključnih uskladitvenih postavk.

(v milijonih EUR) 2021 2020 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (2 974 ) (4 744 ) Prihodki Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat — (2) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane (6) (23) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 20 13 Poraba, ki zmanjšuje prihodke 13 61 Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) (69) (33) Drugo — — Odhodki Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 111 119 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (741) (817) Neto učinek predhodnega financiranja (295) (281) Vnaprej vračunani odhodki (čisti) 539 1 102 PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO (3 401 ) (4 604 )

8.1 USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri