1. UVOD

1.1 CILJ POROČILA

Člen 9 Uredbe (EU) 2018/643 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o statistiki železniškega prevoza določa, da mora Komisija po posvetovanju z Odborom za Evropski statistični sistem Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2020 in nato vsaka štiri leta predložiti poročilo o izvajanju te uredbe in prihodnjem razvoju.

V prvem oddelku tega poročila so opisani ozadje Uredbe, okvir politike ter države in statistike, za katere se Uredba uporablja. V drugem oddelku so predstavljena vprašanja, povezana z izvajanjem Uredbe, tretji in četrti oddelek pa vsebujeta opis morebitnega prihodnjega razvoja in zaključke.

1.2 OZADJE PRAVNEGA OKVIRA

Prvotna pravna podlaga za statistiko železniškega prevoza je bila Uredba (ES) št. 91/2003. Ker je bila ta uredba večkrat bistveno spremenjena, je bila leta 2018 zaradi jasnosti prenovljena kot Uredba (EU) 2018/643, ki združuje vse spremembe v eno novo pravno besedilo.

Uredba (ES) št. 91/2003 je bila pripravljena, da bi imele Komisija, druge institucije EU, nacionalne vlade in splošna javnost na voljo primerljive, zanesljive, usklajene, redne in celovite statistične podatke o železniškem prevozu blaga in potnikov.

S spremembami, leta 2016 uvedenimi z Uredbo (EU) 2016/2032, naj bi bil prvotni akt posodobljen in poenostavljen (s tem pa naj bi se zmanjšalo breme za države članice). Njihov cilj je bil tudi optimizirati obstoječi pravni okvir za evropsko statistiko o železniškem prevozu in ga uskladiti z Lizbonsko pogodbo.

1.3 OKVIR POLITIKE

Komisija zadnjih 25 let dejavno predlaga prestrukturiranje trga evropskega železniškega prevoza, da bi okrepila položaj železnic v primerjavi z drugimi načini prevoza. Njena prizadevanja so bila osredotočena na tri glavne cilje, ki so vsi ključni za razvoj močnega in konkurenčnega sektorja železniškega prevoza:

(1)odpiranje trga železniškega prevoza konkurenci;

(2)izboljšanje interoperabilnosti in varnosti nacionalnih omrežij;

(3)razvoj železniške infrastrukture.

Ustreznost politike je zelo pomembna. V beli knjigi z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu je določenih več ciljev za konkurenčen in z viri gospodaren sistem železniškega prometa. Od takrat je prednostna naloga doseči enotno evropsko železniško območje z: (i) odstranitvijo tehničnih, upravnih in pravnih ovir, ki preprečujejo vstop na nacionalne železniške trge, in (ii) zaključiti evropsko železniško omrežje za visoke hitrosti do leta 2050, ko naj bi večina potnikov na srednje razdalje potovala z vlakom.

Podatki, zbrani v skladu z Uredbo (EU) 2018/643, podpirajo potrebe politike, poleg tega pa so dragoceni tudi za prevozna podjetja, univerze, raziskovalce in razvijalce modelov, ki delajo v železniškem prevozu.

V vprašalniku, poslanem aprila 2020, so države članice navedle koristi podatkov, pridobljenih iz statistike o železniškem prevozu. Podatke glede na njihove povratne informacije uporabljajo: nacionalni organi; raziskovalni inštituti; sam železniški sektor za analizo in načrtovanje; institucije EU; mednarodne organizacije, kot sta Mednarodni prometni forum in Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo, ter oblikovalci politik za načrtovanje, ciljno spremljanje in sprejemanje odločitev. Poleg tega so države članice navedle, da so podatki potrebni za: ugotavljanje razvoja dejavnosti železniškega prevoza s kratkoročnim spremljanjem (z uporabo četrtletnih podatkov) in dolgoročnim spremljanjem (z uporabo letnih podatkov); izvajanje analiz nacionalnih trendov in primerjanje z drugimi državami ter spremljanje, kako se spreminja delež železniškega prevoza v celotnem evropskem prometu v primerjavi z drugimi načini prevoza (modalna razdelitev).

‑Evropski zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je, da gospodarstvo EU postane trajnostno s spreminjanjem podnebnih in okoljskih izzivov v priložnosti na vseh področjih politike in s tem, da bo prehod pravičen in vključujoč za vse. Evropski zeleni dogovor poziva k 90odstotnemu zmanjšanju emisij iz prometa do leta 2050, vključno z naslednjimi prednostnimi ukrepi za prehod na pametno in trajnostno mobilnost:

·spodbujanjem „multimodalnega“ prometa;

·podporo avtomatizirani in povezani mobilnosti pri vseh načinih prevoza;