[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.4.2009

COM(2009) 189 konč.

2009/0057 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež {SEC(2009) 524}{SEC(2009) 525}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog določa dolgoročni načrt za upravljanje zahodnega staleža šura (Trachurus trachurus) in ribištva, ki izkorišča ta stalež. Načrt obsega vse stopnje, predvidene v načrtih obnovitve in upravljanja iz členov 5 in 6 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[1]. Predlog naj bi zagotovil izkoriščanje tega staleža na ravni, ki zagotavlja največji trajnostni donos, določen na podlagi znanstvenega mnenja, in stabilnost ribiškega sektorja. Ti cilji so v skladu s cilji iz odstavka 30 načrta za izvajanje s svetovnega vrha o trajnostnem razvoju iz Johannesburga leta 2002, sprejetimi z resolucijo 2 te konference[2] , in cilji skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike. Ta načrt je po Uredbi Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, drugi načrt za pelagični stalež v vodah Skupnosti. Za široko razširjene pelagične staleže, ki se upravljajo skupaj z obalnimi državami v Severnem Atlantiku, že obstajajo dvostranski ali večstranski ukrepi za upravljanje, in sicer za severovzhodno atlantsko skušo, sinji mol, atlantsko-skandski sled in severnomorski sled. Zahodni stalež šura je najpomembnejši izmed treh staležev šura v epikontinentalnem pasu Skupnosti. Sedanji sistem upravljanja stanju šura ni najbolje prilagojen. Znanstvena priporočila je v posameznih primerih težko upoštevati, saj se območja staležev iz znanstvenega mnenja ne ujemajo z območji, za katera so določeni največji dovoljeni ulovi. Problem tega neujemanja območij naj bi se rešil z izvajanjem dolgoročnega načrta upravljanja. Znanstvena mnenja za stalež temeljijo samo na slabi oceni. Najpomembnejši od ribištva neodvisen vir informacij so mednarodne raziskave iker, ki se od leta 1977 izvajajo vsake tri leta. S pridobljenimi podatki in dodatnimi informacijami znanstveniki s področja ribištva do zdaj še ni mogli opraviti popolne ocene staleža. Ni neobičajno, da znanstvena mnenja za stalež ne morejo temeljiti na popolni oceni staleža. Razlogov za pomanjkljivosti znanstvenih mnenj je več, med njimi slabša kakovost podatkov pri upadajočih ribiških staležih. Do zdaj je Komisija uvedla načrte upravljanja samo za staleže, katerih stanje je razmeroma dobro poznano, načrtom pa je dodala določbe za trenutno pomanjkanje podatkov. Znanje o staležu šura se je sčasoma izboljšalo, vendar je še vedno slabo. Zaradi velikega interesa pelagičnega sektorja za znanstveno utemeljeno dolgoročno upravljanje na podlagi že razpoložljivih bioloških informacij in znanstvenih mnenj, ki podpirajo upravljanje na podlagi bioloških kazalnikov gibanja stanja staleža, se s to uredbo rezultati raziskav iker, ki so biološki kazalniki povečanja ali zmanjšanja staleža, postavljajo v središče pravil za nadzor ulova, pri katerih je bil z znanstvenim modelom opravljen preizkus tveganja. Glede na klavzulo o reviziji, vključeni v načrt, se pravila za ulov lahko prilagodijo natančnejšim znanstvenim ocenam, ko bodo te na voljo. |

120 | Splošno ozadje Države članice so leta 2002 podpisale načrt za izvajanje s svetovnega vrha o trajnostnem razvoju (v Johannesburgu), ki vključuje zavezanost za obnovitev staležev do največjih trajnostnih donosov do leta 2015. Med reformo skupne ribiške politike leta 2002 sta se Komisija in Svet dogovorila tudi o izvajanju dolgoročnih načrtov in načrtov za obnovitev ribolovnih virov, ki so v interesu Skupnosti. Ti načrti so bili pripravljeni za večino staležev trske v vodah Skupnosti, dva staleža osliča, dva staleža škampov (Nephrops), dva staleža morskega lista, staleže morske plošče in lista v Severnem morju ter stalež sleda zahodno od Škotske. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike določa splošen okvir za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov. Uredba Komisije (ES) št. 1542/2007 določa postopke iztovarjanja, tehtanja in nadzora za sled, skušo in šura. Področje uporabe navedene uredbe bo treba razširiti, da bodo zajeta vsa ribolovna območja zahodnega staleža šura. Uredba Sveta (EC) št. 850/98 o tehničnih ukrepih vsebuje posebne določbe o iztovarjanju podmernih šurov in omejuje uporabo samodejne sortirne opreme na krovu plovil, ki lovijo to vrsto rib. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Cilj predloga v zvezi s trajnostnim razvojem je v skladu z okoljsko politiko Skupnosti, zlasti s tistimi deli te politike, ki obravnavajo varstvo naravnih habitatov in ohranjanje naravnih virov. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je potekalo v okviru regionalnega svetovalnega sveta za pelagične vrste. To telo je bilo ustanovljeno za posvetovanja s stranmi, ki jih zanima skupna ribiška politika, in sicer staleži pelagičnih rib. Člani tega telesa so iz sektorja lova (lastniki ladij, mali ribiči, zaposleni ribiči in organizacije proizvajalcev), predelovalnega in trgovinskega sektorja, okoljskih nevladnih organizacij, ribogojskega sektorja in rekreacijske civilne družbe. Glede na to, da je regionalni svetovalni svet za pelagične vrste sam dal pobudo za načrt upravljanja, se je s formalno predložitvijo predloga regionalnega svetovalnega sveta za pelagične vrste začela razprava, ki je potekala v letih 2007 in 2008 v delovni skupini II regionalnega svetovalnega sveta za pelagične vrste (osredotočena na sinji mol, papaline in šure) in z njegovim izvršnim odborom. Poleg tega je Komisija državam članicam med zadnjimi razpravami o preoblikovanju območij TAC za šura sporočila, da namerava formalizirati predlog regionalnega svetovalnega sveta za pelagične vrste. To preoblikovanje je predpogoj za pravila za nadzor ulova na podlagi razvoja TAC za posamezne staleže in raziskav iker za posamezne staleže. Ta razprava je potekala z državami članicami in Odborom za ribištvo in ribogojstvo od maja 2008. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Zadevna strokovna področja in strokovno znanje Zunanje strokovno znanje o dolgoročnem upravljanju ribolovnih virov, ki so v interesu Evropske skupnosti, je prispeval Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). ICES zbira strokovno znanje znanstvenikov s področja ribištva, ki večinoma delajo v nacionalnih laboratorijih za ribištvo držav članic, ter Evropski skupnosti in državam članicam zagotavlja sistematična in standardizirana mnenja. Ta mnenja ICES so bila predložena Znanstvenemu, tehničnemu in gospodarskemu odboru za ribištvo (STECF). |

2249 | Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj Leta 1982 je bil za biomaso drstitvenega staleža zahodnega staleža šura značilen izreden letnik podmladkov (približno 18-krat večji od dolgoročnega povprečja). Ta letnik se je postopoma izčrpal, medtem ko je obnovitev ostala nizka, zaradi česar se je biomasa drstitvenega staleža po vrhu leta 1988 neprestano zmanjševala, po letu 2001 pa vsaj ustalila. Ribolovna smrtnost tega staleža je nizka. Obnovitev staleža leta 2001 je bila zelo močna in bo še nekaj časa zagotavljala močno reproduktivno zmožnost. Zaradi dolgotrajnega zmanjševanja, preusmeritve pomembnih delov ribištva na mlade ribe, „nedoločenega“ drstitvenega obnašanja in nezadostnega vzorčenja ribiške dejavnosti je težko pripraviti nasvete za trajnostno upravljanje na podlagi časovnih vrst ulova in ocenjene proizvodnje iker. Kot odgovor na skupni zahtevek EU in Norveške svetu ICES, da za stalež „pripravi mnenje glede ustreznih sistemov upravljanja, vključno s strategijami upravljanja, cilji in vidiki ekosistema“, se je leta 2005 prvič ocenilo več različnih pristopov k oceni staleža in upravljanje staleža na podlagi simulacijske raziskave[3]. Leta 2006 je ICES prvič podal mnenje, da so pravila za nadzor ulova na podlagi gibanja, ki je razvidno iz podatkov iz raziskave iker, obetavna rešitev[4]. Leta 2006 in 2007 so bile v okviru študijske skupine za strategije upravljanja opravljene simulacije, kot sta to skupaj zahtevali EU in Norveška[5]. Na podlagi tega dela in ob pomoči ločene skupine znanstvenikov je regionalni svetovalni svet za pelagične vrste julija 2007 predstavil Komisiji osnutek načrta upravljanja[6]. Komisija je ICES zaprosila za oceno tega načrta. Leta 2007 je ICES ugotovil, da načrt kratkoročno ustreza previdnostnemu pristopu, v poznejših stopnjah 40-letnega obdobja simulacije pa ne. Na predlaganem načrtu temelji tudi najnovejše mnenje ICES[7]. STECF je potrdil ugotovitve ICES[8]. Poleg tega je Evropska skupnosti financirala raziskovalni projekt za opis staleža šura[9]. Ta predlog temelji na prejetih mnenjih. |

225 |

226 | Sredstva, uporabljena za javno objavo mnenj strokovnjakov Mnenja ICES in STECF so na voljo javnosti na njunih spletnih straneh (www.ices.dk in fishnet.jrc.it/web/stecf ). |

230 | Ocena učinka Ocena učinka temelji na treh vrstah prispevkov: posvetovanjih z regionalnim svetovalnim svetom za pelagične vrste na podlagi znanstvenih modelov za pravila za nadzor ulova; bioloških analizah, ki sta jih opravila STECF in ICES; ekonomski analizi plovil iz flote, ki se ukvarjajo z ribolovom, na podlagi informacij iz letnih gospodarskih poročil Komisije o uspešnosti izbranih ribiških flot EU. Ocena učinka bo na voljo na spletni strani DG MARE in na spletni strani Komisije z ocenami učinkov. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga za pripravo dolgoročnih načrtov je člen 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |

329 | Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Skupnosti. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti. Uvaja ureditev določanja letnih ribolovnih možnosti, s tem pa zagotavlja predvidljivost za zasebni sektor in omejitve ulova, ki ustrezajo biološkemu stanju staleža. |

331 |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti. |

DODATNE INFORMACIJE |

Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

531 | Predlog vključuje določbo, v skladu s katero se ukrepi za upravljanje ocenijo vsakih šest let od datuma začetka veljavnosti Uredbe. |

532 | Glede na znanstveno mnenje temelji načrt na načelu previdnosti in kaže na zelo nizko tveganje za kratkoročno zmanjšanje staleža. Ta izjava je omejena na kratkoročen vidik zato, ker pravila za nadzor ulova zagotavljajo najmanjši ulov v višini 54 % zadnjih omejitev ulova, tudi če bi se obnavljanje staleža nenehno zmanjševalo. Prva določitev TAC za leto 2010 bo temeljila na pozitivnem gibanju iz raziskave iker 2007. Druga določitev TAC bo prilagojena, tako da bodo v njej upoštevani začasni rezultati iz raziskave iker 2010, nato pa bo obnovljena še dvakrat. Po drugi prilagoditvi TAC (za leto 2014) bo opravljen pregled, ki zagotavlja prilagoditev pravil za nadzor ulova v primeru nenavadno močnih znakov zmanjšanja staleža. Poleg tega lahko Svet kadar koli spremeni referenčno podlago, če znanstveno mnenje pokaže, da pravila za ulov na podlagi raziskav iker niso več primerna za zagotavljanje izkoriščanja na podlagi načela previdnosti. |

.

2009/0057 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi dolgoročnega načrta za zahodni stalež šura in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[10],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[11],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Na podlagi načrta za izvajanje, sprejetega na svetovnem vrhu ZN o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, je Evropska skupnost med drugim zavezana, da bo vzdrževala ali obnavljala staleže na ravneh, ki lahko zagotovijo največji trajnostni donos, z namenom, da bi za izčrpane staleže navedena cilja uresničila čim prej in, kjer je to mogoče, najpozneje do leta 2015. Namen skupne ribiške politike v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[12] je zagotoviti izkoriščanje živih vodnih virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.

(2) Zahodni stalež je gospodarsko najpomembnejši stalež šura v vodah Skupnosti. Biološke informacije o tem staležu niso zadostne za njegovo popolno oceno, ki bi omogočila postavitev cilja za ribolovno smrtnost v zvezi z največjim trajnostnim donosom ter vzpostavila povezavo med celotnimi dovoljenimi ulovi in znanstvenimi napovedmi ulova. Vendar se lahko kot biološki kazalnik razvoja velikosti staleža uporabi indeks številčnosti iker, ki se od leta 1977 računa v mednarodnih raziskavah, ki se opravljajo vsake tri leta.

(3) Glede na mnenje Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) bi pravila za nadzor ulova, ki temeljijo na gibanju številčnosti iker iz zadnjih treh raziskav iker, omogočila trajnostno upravljanje staleža.

(4) Po znanstvenem mnenju, ki temelji na načelu previdnosti, bi morali biti ulovi zahodnega šura po letu 2003, in sicer več let, manjši od 150 000 ton na leto, saj naj bi to omočilo trajnostno izkoriščanje tudi brez izredno močne obnovitve. Pravila za nadzor ulova bi morala v enaki meri temeljiti na tem previdnostnem mnenju kot na dolgoročno določenem TAC, prilagojenem za faktor, ki upošteva gibanja v proizvodnji iker.

(5) Pravila za nadzor ulova morajo upoštevati zavržke, vključno s spuščenimi ribami, saj so pomembni vsi odvzemi rib iz staleža.

(6) Območja, za katera se omejitve celotnega ulova šura določajo vsako leto, se ne skladajo z mejami staležev šura. Svet in Komisija sta se v zvezi z določanjem ribolovnih možnosti za leto 2009 zavezala, da bosta ta območja TAC preoblikovala, kar bo omogočilo pravilno delovanje tega načrta.

(7) Stalež je predvsem v vodah Skupnosti in norveških vodah. Norveška ima interes za izkoriščanje zahodnega šura. Stalež zaenkrat še ni predmet skupnega upravljanja.

(8) Za zagotovitev skladnosti z ukrepi iz te uredbe je treba poleg ukrepov iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike[13] ter ukrepov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1542/2007 z dne 20. decembra 2007 o postopkih iztovarjanja in tehtanja za sled, skušo in šura[14] sprejeti specifične kontrolne in nadzorne ukrepe. Ti ukrepi bi morali predvsem preprečevati napačno poročanje o območjih in vrstah.

(9) Zagotoviti je treba redno ocenjevanje načrta in prilagoditev načrta, če bi ocena pokazala, da pravila za nadzor ulova ne zagotavljajo več previdnostnega pristopa k upravljanju staleža.

(10) Za namene točk (i) in (iv) člena 21(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo[15] mora biti načrt načrt za obnovitev v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[16], kadar je velikost drstitvenega staleža ocenjena na manj kot 130 % velikosti iz leta 1982, ko je bila izredno velika obnovitev, v vseh ostalih primerih pa načrt za upravljanje. Drstitveni stalež v višini 130 % glede na velikost iz leta 1982 ustreza previdnostni ravni biomase.

(11) Določitev in dodelitev ribolovnih možnosti ter določitev bioloških referenčnih vrednosti so najpomembnejši ukrepi v skupni ribiški politiki ter imajo neposreden vpliv na družbeno-gospodarski položaj ribolovnih flot držav članic. Ustrezno je, da si Svet pridrži pravico do neposrednega izvajanja izvršilnih pooblastil v zvezi z temi specifičnimi vprašanji.

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa dolgoročni načrt za ohranjanje in upravljanje zahodnega staleža šura (v nadaljnjem besedilu: načrt).

Člen 2

Področje uporabe

Načrt se uporablja za staleže šura v vodah ES in mednarodnih vodah razdelkov ICES IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII a, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d in e.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „ICES“ pomeni Mednarodni svet za raziskovanje morja, „razdelek ICES“ pa statistično ribolovno območje, kot ga je opredelila navedena organizacija;

(b) „zahodni šur“ pomeni šura iz staleža iz člena 2;

(c) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino zahodnega šura, ki se lahko ulovi in iztovori vsako leto;

(d) „celotni ulov“ pomeni količino zahodnega šura, vzetega iz morja, sestavljeno iz veljavnega TAC in ocene količine zavrženih rib, izračunane za zadevno leto v skladu z določbami iz te uredbe;

(e) „indeks raziskave iker“ pomeni ocenjeno število jajčec šura iz mednarodne raziskave skuše in šura v Atlantiku, ki se izvaja vsake tri leta, deljeno z 1015;

(f) „spuščene ribe“ pomeni ribe, ulovljene in nato spuščene nazaj v morje, ne da bi bile prinesene na krov plovila.

POGLAVJE II CILJ ZA DOLGOROČNO UPRAVLJANJE

Člen 4 Cilj načrta

Cilj načrta je ohraniti biomaso zahodnega šura na ravni, ki zagotavlja trajnostno izkoriščanje, in zagotoviti največji dolgoročni donos. Zato morajo pravila za nadzor ulova temeljiti v enaki meri na previdnostih mnenjih za povprečne pogoje obnovitve kot na zadnjih celotnih dovoljenih ulovih, prilagojenih za faktor, ki upošteva zadnje gibanje številčnosti staleža, merjeno s proizvodnjo iker.

POGLAVJE III PRAVILA O RIBOLOVU

Člen 5

Postopek za določanje TAC

1. Za uresničitev cilja iz člena 4 Svet vsako leto v skladu s postopkom iz člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 in po posvetovanju s STECF določi TAC za zahodnega šura za naslednje leto.

2. TAC se določi v skladu s tem poglavjem.

Člen 6 Izračun TAC

1. TAC se izračuna tako, da se od celotnega ulova, izračunanega v skladu s členoma 7 in 8, odštejejo zavržki rib, vključno s spuščenimi ribami, ki jih oceni STECF, v letu pred letom, ko je bila opravljena zadnja znanstvena ocena.

2. Kadar STECF ne more oceniti stopnje zavržkov, vključno s spuščenimi ribami, za leto pred letom, v katerem je bila opravljena zadnja znanstvena ocena, je odbitek enak največji relativni količini zavržkov, vključno s spuščenimi ribami, iz znanstvenih ocen za zadnjih 15 let, vendar ni nižji od 5 %.

3. Kadar se TAC izračuna na podlagi celotnega ulova, začasno izračunanega v skladu s členom 7(3), se v letu uporabe prilagodi končnemu izračunu ulova.

Člen 7 Izračun celotnega ulova za leto po raziskavi iker

1. Kadar se TAC določa za leto, ki sledi letu, v katerem je bila opravljena raziskava iker, se celotni ulov izračuna na podlagi naslednjih elementov:

(a) konstantnega faktorja 1,07, ki odraža končno povečanje celotnega ulova na podlagi simulacije v ustreznih matematičnih modelih, ki naj bi omogočilo maksimiziranje letnega donosa, ne da bil ogrožen cilj, da se tveganje za zmanjšanje velikosti staleža ohrani na zelo nizki ravni;

(b) TAC, določenega za leto, v katerem je bila opravljena raziskava iker (v nadaljnjem besedilu: referenčni TAC);

(c) utežnega faktorja, ki je določen v skladu s Prilogo in upošteva gibanje številčnosti staleža na podlagi indeksov raziskave iker;

(d) najmanjše količine celotnega ulova v višini 75 000 ton, vključno z ocenjenimi zavržki.

2. Celotni ulov iz odstavka 1 se izračuna v skladu z naslednjo formulo:

1,07 * (75 000 ton + (referenčni TAC * utežni faktor) / 2)

3. Kadar je na voljo samo začasni izračun zadnjega indeksa raziskave iker, se celotni ulov izračuna v skladu z odstavkoma 1 in 2 na podlagi začasnega indeksa, v letu uporabe zadevnega TAC pa se prilagodi končnemu rezultatu raziskave iker.

Člen 8 Izračun celotnega ulova za naslednja leta

1. Kadar se TAC določa za leto, ki ne sledi letu, v katerem je bila opravljena raziskava iker, je celotni ulov enak celotnemu ulovu, izračunanemu za prejšnje leto.

2. Če so od zadnje raziskave iker in letom, za katero je treba določiti TAC, minila več kot tri leta, se celotni ulov zmanjša za 15 %, razen če takšno zmanjšanje po mnenju STECF ni primerno; v tem primeru se celotni ulov določi v višini prejšnjega celotnega ulova ali pa se izračuna z nižjim zmanjšanjem na podlagi mnenja STECF.

Člen 9 Prehodna pravila za določitev TAC

1. Kadar se prvi TAC določa v skladu s členoma 6 in 7 za leto, ki ne sledi letu, v katerem je bila opravljena raziskava iker, se TAC izračuna v skladu z navedenima členoma tako, kot če je bila zadnja raziskava iker opravljena v prejšnjem letu.

2. Kadar je bil referenčni TAC, ki se uporabi za izračun prvega TAC, določen za druga območja in ne območja iz člena 2, se referenčni TAC izračuna na podlagi zadnjih znanstvenih mnenj o ustreznih ravneh ulova ali, če teh mnenj ni, na podlagi ravni zadnjih ulovov za razdelke ICES iz člena 2.

Člen 10

Prilagoditev ukrepov

Če STECF meni, da indeksi raziskave iker, kot so opredeljeni v členu 3(e), ali njihovo ponderiranje iz člena 7(1)(c) ali konstantni faktor iz člena 7(1)(a) niso več primerni za ohranjanje zelo nizkega tveganja za izčrpavanje staleža in velikega donosa, določi Svet za navedene elemente nove vrednosti.

POGLAVJE IV SPREMLJANJE IN NADZOR

Člen 11

Posebno ribolovno dovoljenje

1. Za ribolov na zahodnega šura morajo imeti plovila posebno ribolovno dovoljenje, izdano v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1627/94 z dne 27. junija 1994 o splošnih določbah v zvezi s posebnimi ribolovnimi kartami[17].

2. Vsem ribiškim plovilom brez ribolovnega dovoljenja iz odstavka 1 je prepovedano loviti ali na krovu zadrževati kakšne koli količine šura, ko je plovilo na ribolovnem potovanju v enem od razdelkov ICES iz člena 2.

3. Vsaka država članica sestavi in vzdržuje seznam plovil, ki imajo posebno dovoljenje iz odstavka 1, ter z objavo na svoji uradni spletni strani omogoči Komisiji in drugim državam članicam dostop do njega.

Člen 12 Navzkrižno preverjanje

1. Države članice izvajajo pri šuru upravna navzkrižna preverjanja in preverjanje podatkov v skladu s členom 19 Uredbe (EGS) št. 2847/93. Posebna pozornost se nameni možnosti, da se majhne pelagične vrste, ki niso šuri, prijavijo kot šuri in obratno.

2. Pri plovilih, opremljenih s sistemom spremljanja plovil (VMS), države članice na podlagi reprezentativnega vzorčenja in z uporabo podatkov VMS preverijo, ali informacije, ki jih prejmejo nadzorni ribiški centri (FMC), ustrezajo dejavnostim, zabeleženim v ladijskem dnevniku. Taka navzkrižna preverjanja se v računalniško berljivi obliki hranijo tri leta. Posebna pozornost se nameni skladnosti prostorskih podatkov v zvezi z dejavnostmi na območjih, kjer se stikajo meje staležev šura, in sicer v razdelkih ICES VIIIc in IXa, IVa in IVb, VIIe in VIId.

3. Vsaka država članica vzdržuje in zlasti na svoji uradni spletni strani javno objavi kontaktne podatke za predložitev ladijskih dnevnikov in deklaracij o iztovarjanju.

POGLAVJE V NADALJNJE UKREPANJE

Člen 13

Ocena načrta

Komisija na podlagi mnenja STECF in po posvetovanju z regionalnim svetovalnim svetom za pelagične vrste oceni vpliv načrta na zahodni šur in ribištvo, ki izkorišča ta stalež, najpozneje v šestem letu uporabe te uredbe in nato v vsakem šestem zaporednem letu uporabe te uredbe ter po potrebi predlaga ustrezne ukrepe za spremembo načrta.

POGLAVJE VI KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Pomoč iz Evropskega sklada za ribištvo

1. Za leta, ko velikost drstitvenega staleža po znanstveni oceni znaša vsaj 130 % velikosti iz leta 1982, se šteje, da je načrt načrt za upravljanje v smislu člena 6 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in za namene člena 21(a)(iv) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

2. Za leta, ko velikost drstitvenega staleža po znanstveni oceni znaša manj kot 130 % velikosti iz leta 1982, se šteje, da je načrt načrt obnovitve v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 2371/2002 in za namene člena 21(a)(i) Uredbe (ES) št. 1198/2006.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA Izračun utežnega faktorja iz člena 7(1)(c)

1. Utežni faktor iz člena 7(1)(c) se določi na podlagi nagiba, izračunanega v skladu s točko 2 te priloge:

(a) če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker enak ali manjši od –1,5, je utežni faktor enak 0;

(b) če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker večji od –1,5 in manjši od 0, je utežni faktor enak 1 – (– 2/3 * nagib);

(c) če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker enak ali večji od 0, vendar ne večji od 0,5, je utežni faktor enak 1 + (0,8 * nagib);

(d) če je nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker večji od 0,5, je utežni faktor enak 1,4.

2. Nagib zadnjih treh indeksov raziskave iker se izračuna v skladu z naslednjo formulo:

(indeks raziskave iker 3 – indeks raziskave iker 1) / (3 – 1),

pri čemer se zadnji trije indeksi raziskave iker postavijo eden za drugim kot točka 1, točka 2 in točka 3 na osi x koordinate; indeks raziskave iker 3 je zadnji indeks raziskave iker, indeks raziskave iker 1 pa je indeks raziskave iker, ocenjen pred šestimi leti.

[1] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[2] Dokument ZN A/CONF.199/20**.

[3] Report of the ad hoc Group on Long Term Advice (AGLTA). (2005b) 126. 12.–13. april 2005, sedež ICES . Dokument ICES CM 2005/ACFM: 25.

[4] ICES, 2006. Poročilo svetovalnih odborov ICES za upravljanje ribištva, za morsko okolje in za ekosisteme, 2006. Mnenje ICES, knjiga 9, str. 7.

[5] ICES SGMAS Report 2007. Report of the Study Group on Management Strategies (SGMAS), str. 28. ICES CM 2007/ACFM:04.

[6] Na podlagi študije „Towards a management plan for western horse mackerel“, Ad hoc group of scientists in collaboration with members of the Pelagic RAC, Pelagic RAC et. al., 2007.

[7] ICES, 2007. Poročilo svetovalnih odborov ICES za upravljanje ribištva, za morsko okolje in za ekosisteme, 2007. Mnenje ICES, knjiga 9, str. 13 in 55.

[8] Poročilo Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo. Review of scientific advice for 2007. Consolidated advice on stocks of interest to the European Community in the ICES areas, odobreno na 26. plenarni seji STECF novembra 2007, http://www.ices.dk/products/icesadvice.asp.

[9] Projekt HOMSIR. A multidisciplinary approach using genetic makers and biological tags in horse mackerel (trachurus trachurus) stock structure analysis, QLK5-Ct1999-01438. Za povzetek glej Abaunza et al., Stock identity of horse mackerel (Trachurus trachurus) in the Northeast Atlantic and Mediterranean Sea: Integrating the results from different stock identification approaches, Fisheries Research 89 (2008) 2, 196.

[10] UL C, str.

[11] UL …

[12] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[13] UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

[14] UL L 337, 21.12.2007, str. 56.

[15] UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

[16] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[17] UL L 171, 6.7.1994, str. 7.