1.

priporoči Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj: (a) obveščajo Parlament in se posvetujejo z njim o pregledu PESCO ter zagotovijo, da se bodo v skladu s členom 36 PEU stališča Parlamenta ustrezno upoštevala, zlasti v okviru sedanjega strateškega pregleda prve faze PESCO, ki se zaključi leta 2020, da bi se zagotovili okrepljena odgovornost, preglednost in nadzor; (b) poudarjajo pomen nadaljnjega reševanja konfliktov kot prednostno nalogo; (c) uveljavijo strateško vizijo Unije in opredelijo skupne grožnje, med drugim z uresničitvijo ravni ambicij, opredeljeno v globalni strategiji EU iz leta 2016, tudi prek potekajočega dela strateškega kompasa, ki ga je treba opraviti v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki in institucijami, ter okrepijo operativno razsežnost PESCO; (d) na podlagi izidov razprave o strateškem kompasu čim prej pripravijo celovito belo knjigo o varnosti in obrambi EU; upoštevajo, da se prvi rezultati strateškega kompasa pričakujejo v prvi polovici leta 2022; (e) zagotovijo učinke sinergije in skladnost med različnimi pobudami in operacijami EU na področju obrambe; (f) spodbujajo vključene države članice, da z osredotočenimi predlogi in ustrezno komunikacijo namesto strogo nacionalne osredotočenosti na obrambo sprejmejo odločnejšo evropsko osredotočenost ter prednostno izvedejo strukturne ukrepe za povečanje uporabe evropskega sodelovalnega pristopa, saj nobena vključena država članica nima možnosti, da bi sama obravnavala ugotovljene manjkajoče zmogljivosti; spodbujajo vključene države članice in države članice v splošnem, da v prihodnjih letih ne zmanjšujejo svojih obrambnih izdatkov, zlasti pa ne svoje finančne vključenosti v evropske projekte sodelovanja; (g) povečajo proračunske ambicije EU za okrepitev obrambnih zmogljivosti, zlasti z zadostnim financiranjem prihodnjega Evropskega obrambnega sklada in vojaške mobilnosti v prihodnjem večletnem finančnem okviru; (h) zagotovijo, da se bo PESCO dejansko uporabljal kot instrument za trajnostno in učinkovito obrambno sodelovanje EU, povečanje obrambnih zmogljivosti vključenih držav članic in interoperabilnosti kot skupnega cilja, zlasti v smislu razpoložljivosti, interoperabilnosti, prožnosti in razmestitve sil v skladu z ambicijami glede večje strateške avtonomije EU, pri tem pa ohranijo tesno sodelovanje med vključenimi državami članicami, ki to želijo, večje sodelovanje EU-NATO, kar zadeva države članice EU, ki so tudi članice Nata, pa tudi tesno sodelovanje z drugimi mednarodnimi partnerji; (i) zagotovijo, da bo financiranje zmogljivosti, ki izhajajo iz projektov PESCO, iz Evropskega obrambnega sklada osredotočeno na določeno število strateških ključnih projektov, v skladu s prednostnimi nalogami iz načrta za razvoj zmogljivosti, da bi kar najbolj povečali njegov učinek; zagotovijo, da bo izbira projektov PESCO v skladu s cilji glede zmožnosti z velikim učinkom iz načrta za razvoj zmogljivosti; (j) priznajo, da Parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajne in proračunske naloge ter izvaja politični nadzor in posvete v skladu s Pogodbama; (k) neposredno v projektni cikel PESCO vključijo povezavo med tem sodelovanjem ter evropskim programom za razvoj obrambne industrije in Evropskim obrambnim skladom, da bi se učinkoviteje prispevalo k doseganju ambicij Unije na področju varnosti in obrambe; zahtevajo dokumentacijo za vsak projekt, preden se ti izberejo na strani proračuna; (l) prizadevanja PESCO osredotočijo na projekte, namenjene sistematični okrepitvi vojaškega dela SVOP, ki: (i) prispevajo k odpravi znatnih pomanjkljivosti v zmogljivostih z bolj operativno osredotočenostjo, kot neposreden odziv na potrebe evropskih oboroženih sil, ki sodelujejo v operacijah, (ii) imajo strateško in vključevalno razsežnost, kot so EUFOR CROC, vojaška mobilnost, mreža logističnih vozlišč ali enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje, ali (iii) ustvarjajo dodatne sinergije in učinke obsega, kjer je to ustrezno; (m) usmerijo PESCO v konstruktivne projekte z resnično evropsko strateško razsežnostjo in tako okrepijo industrijsko in tehnološko baze evropske obrambe; (n) poudarjajo pomen majhnega števila strateških projektov, zlasti ključnih strateških akterjev (poveljstvo in nadzor, transport, obveščevalna dejavnost), ki bi morali imeti prednost, saj postavljajo temelje za bolj povezano evropsko obrambo; (o) upoštevajo, da se je uvedba PESCO v okviru Lizbonske pogodbe štela za vzpostavitev napredne skupine držav članic, ki so pripravljene združiti vire in zmogljivosti za uresničitev ambicioznih skupnih ciljev na področju varnosti in obrambe; upoštevajo, da mora Unija postopoma razviti skupni okvir v odgovornosti podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, v katerem bi države članice izvajale lastne preglede nacionalne obrambne politike, si izmenjevale rezultate in združile obveščevalne podatke kot sredstvo za vzpostavitev temeljev resnične evropske obrambe; (p) v zvezi s tem priznajo pomembnost političnih smernic Komisije v zvezi z obrambno politiko in zlasti v zvezi s potrebo po odločilnih korakih za pristno evropsko obrambno unijo ter za povezan in celovit pristop k varnosti EU; zavzamejo stališče, da bi morala ustanovitev novega generalnega direktorata Komisije za obrambno industrijo in vesolje služiti kot katalizator za večjo skladnost, pravično sodelovanje in integrirano usklajevanje pri vzpostavljanju obrambnih zmogljivosti v vseh državah članicah, pa tudi za krepitev vojaške infrastrukture EU in povečanje učinkovitosti industrije EU in notranjega trga; (q) priznajo, da bi moral imeti Parlament vidno vlogo pri nadzorovanju in spremljanju izvajanja in ocenjevanja SVOP; v celoti obveščajo Parlament in se posvetujejo z njim o sedanjem strateškem pregledu prve faze PESCO, ki se bo končala leta 2020; zavzamejo stališče, da bi bilo treba povečanje obrambnega sodelovanja med državami članicami na ravni EU pospremiti z okrepitvijo nadzorne pristojnosti Parlamenta; (r) si prizadevajo zagotoviti, da bodo ključne zmogljivosti, kot so prihodnje ključne kopenske, pomorske, zračne, kibernetske in druge platforme oboroženih sil držav članic vključene v PESCO ali pa bodo z njim vsaj tesno povezane, kot je ustrezno, da bi: (i) povečali operativno pripravljenost vojaškega dela SVOP in (ii) zagotovili, da bodo prizadevanja v okviru PESCO dopolnjevala obstoječe zmogljivosti in se bodo uporabljala tako, da se bodo odpravile obstoječe pomanjkljivosti in izravnali posredni stroški; (s) oblikujejo inovativne pobude za izboljšanje interoperabilnosti in razmestitve misij in operacij SVOP; (t) povečajo naložbe v medsebojno povezovanje civilne prometne infrastrukture, združljive z načrti za vojaško mobilnost; (u) v okviru reforme sistema bojnih skupin EU preučijo vključitev tega sistema v PESCO, da bi povečali njegovo operativno zmogljivost, modularnost in prožnost, tako da bi uvedli stalne večnacionalne enote, namenjene izpolnjevanju vojaških nalog, navedenih v členu 43 PEU, ter okrepitvi sposobnosti EU za izvajanje operacij kriznega upravljanja, vključno z najzahtevnejšimi, kot je vzpostavljanje miru, in jih uporabili kot strateške operativne sile v pripravljenosti; (v) podpirajo in spodbujajo, kjer je to ustrezno, združevanje projektov PESCO v grozde zmogljivosti in ocenijo njihovo strateško pomembnost ob upoštevanju cilja doseganja celostnih skupnih bojnih sil in osredotočanju prizadevanj na tiste, ki imajo največ možnosti, da zagotovijo evropsko strateško avtonomijo; pregledajo sedanji seznam 47 projektov in po presoji vključenih držav članic bodisi združijo ali prekličejo projekte, ki ne dosegajo zadostnega napredka ali ne ustvarjajo zadostnih vzajemnih koristi za EU; (w) spodbujajo upoštevanje 20 zavez v okviru PESCO, tako da uvedejo jasno in enostavno opredelitev referenčnih vrednosti za upoštevanje ter zagotovijo, da bodo prihodnji predlogi projektov obravnavali specifične prednostne naloge načrta EU za razvoj zmogljivosti; zagotovijo, da bodo vsi pregledi napredka projektov temeljili na jasnih in preglednih merilih, tudi takrat, ko se ti projekti sofinancirajo v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije/prihodnjega Evropskega obrambnega sklada; zagotovijo, da bodo ta merila kazalniki za vse države članice, ki sodelujejo pri projektih PESCO; zagotovijo, da bodo vključene države članice dodatno povečale kakovost in razdrobljenost informacij, ki jih zagotovijo v nacionalnih načrtih izvajanja, v katerih bodo opisale, kako nameravajo izpolniti 20 zavez v okviru PESCO; (x) povečajo skladnost na področju obrambnega načrtovanja EU ter razvojnih orodij in pobud; uporabijo sinergije med projektnim ciklom PESCO in drugimi procesi na področju obrambnih zmogljivosti, kot so proces glavnega cilja EU, načrt za razvoj zmogljivosti in usklajeni letni pregled na področju obrambe, da bi omogočili predložitev bolj osredotočenih, dodelanih, bolje razvitih in strukturiranih projektov; poskrbijo, da bo cikel predložitev omogočal usklajeno izvajanje številnih evropskih pobud, vključno z Evropskim obrambnim skladom; (y) spodbujajo vključene države članice, da načrt za razvoj zmogljivosti vključijo v svoje nacionalne procese obrambnega načrtovanja, da bi jim to pomagalo odpraviti pomanjkljivosti na področju zmogljivosti; (z) ponovno potrdijo osrednjo vlogo sekretariata PESCO kot enotne kontaktne točke za vse projekte ter ga pozovejo, naj redno zagotavlja najnovejše informacije v zvezi z napredkom projektov za Parlament in v korist vseh deležnikov, in sicer z uporabo informacij, ki se zberejo v državah članicah, ki so pristojne za usklajevanje projektov; spodbujajo vključene države članice, naj še naprej sodelujejo v učinkovitejšem dialogu s sekretariatom PESCO glede pregleda in posodobitve svojih nacionalnih načrtov izvajanja; (aa) pozivajo vključene države članice, da zagotovijo oprijemljiv napredek pri izvajanju sedanjih projektov PESCO; (ab) pojasnijo vlogo Političnega in varnostnega odbora v procesu PESCO, ki ni opredeljena v PEU, in v zvezi s tem zagotovijo pomembno vlogo Vojaškega odbora Evropske unije (VOEU) pri zagotavljanju priložnostnih vojaških nasvetov podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; (ac) vključijo VOEU v postopek opredelitve kompaktnih in kompletnih skupnih bojnih sil; (ad) preučijo ustanovitev Sveta EU za obrambo, ki bo temeljil na obstoječem Svetu za zunanje zadeve v sestavi ministrov za obrambo, ki je tudi ministrski usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije in sestava PESCO obrambnih ministrih EU, da bi zagotovili namenjanje prednosti sredstvom ter učinkovito sodelovanje in povezovanje med državami članicami, kot je ustrezno; (ae) pojasnijo ali opredelijo povezavo med upravljanjem PESCO in upravljanjem Evropskega obrambnega sklada ter obvestijo Parlament v procesu naknadnih kontrol, ko gre za financiranje projektov PESCO iz Evropskega obrambnega sklada; (af) premislijo, kot so pozvale nekatere vključene države članice, o spremembi cikla predložitve projektov PESCO, da bi dosegli boljšo osredotočenost in dodelanost ter izboljšali strukturo teh projektov; (ag) pojasnijo pravila, ki veljajo za sodelovanje tretjih strani v PESCO, pri tem pa upoštevajo pomen avtonomije odločanja EU in popolno vzajemnost ter razumevanje, da je pristop za vsak primer posebej najkoristnejši za EU, ob upoštevanju tudi: (i) potrebe po pripravi in sprejetju celovitega in temeljnega dokumenta, ki bo urejal prihodnje sodelovanje v projektih PESCO, v katerih so udeležene tretje strani, ter (ii) dejstva, da bi moral postopek odločanja o vključenosti tretje strani biti zagotovljen na ravni posameznega projekta PESCO; (ah) spodbujajo, da se „prihodnje grožnje“ uporabijo kot podlaga za prihodnje predloge projektov PESCO; krepijo partnerstvo z Natom, OZN, Afriško unijo in drugimi; zagotovijo, da se bo udeležba in vključenost MSP upoštevala pri vseh ustreznih vidikih projektov PESCO; (ai) zagotovijo, da bodo projekti PESCO nadalje razvijali in krepili industrijsko zmogljivost vključenih držav članic na področjih nanotehnologij, superračunalnikov, umetne inteligence, tehnologije dronov, robotike in drugih področjih, in s tem zagotovili evropsko samozadostnost in neodvisnost od tujih uvoznikov na teh področjih ter olajšali ustvarjanje novih delovnih mest; (aj) upoštevajo, da je pandemija COVID-19 pokazala, da Unija nima dovolj pristojnosti, ko gre za zdravstvo; se zavedajo, da je treba vzporedno oblikovati skupno obrambno strategijo EU za odziv v primeru napada na meje in ozemlja EU in da je PESCO pozitiven korak k temu cilju; (ak) priznajo ključno vlogo, ki jo imajo evropske oborožene sile pri reševanju izzivov, ki jih prinaša pandemija COVID-19, tako v smislu obvladovanja izrednih zdravstvenih razmer ter podpore civilnim misijam in operacijam kot dejstva, da imajo tudi čezmejno razsežnost in funkcijo solidarnosti; prepoznajo potencialne koristi novih ambicioznih projektov PESCO za razvoj skupnih evropskih zmogljivosti na tem področju, ki razširjajo delo prejšnjih projektov, zlasti svežnja o vojaških zmogljivostih za pomoč ob nesrečah in evropskega medicinskega poveljstva; (al) pozovejo Svet in vključene države članice, naj se osredotočijo na kibernetsko odpornost ter pripravijo skupno strategijo in postopke za odzivanje na kibernetske incidente v okviru projektov PESCO, da bi ustvarili odpornejše okolje v državah članicah; (am) upoštevajo stališče Parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope, ki ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2020 (8), in sicer, da bi bilo treba varnost in vlogo EU v svetu opredeliti med vnaprej določenimi, vendar neizčrpnimi prednostnimi nalogami politike, in se zavedajo, da bi to bila priložnost za vključitev državljanov v razpravo o krepitvi PESCO kot načinu za napredek pri oblikovanju samostojne skupne varnostne in obrambne politike za našo Unijo;