V tem kontekstu so bili izraženi pozivi, da bi morala imeti vizumska politika učinkovitejšo vlogo pri sodelovanju EU s tretjimi državami, predvsem na področju upravljanja migracij. Pri tem je treba upoštevati tudi, da je določen del migrantov brez urejenega statusa, ki jih je treba vrniti, dejansko zakonito vstopil v EU s pridobitvijo vizuma, pri čemer pa so prekoračili obdobje dovoljenega bivanja. Zato je Evropski svet junija 2017 pozval k ponovnemu ovrednotenju vizumske politike do tretjih držav, da bi se dosegel konkreten napredek na področju vračanja in ponovnega sprejema.

V zadnjih letih se pozornost veliko bolj kot prej posveča ciljem vizumskega zakonika glede preprečevanja nedovoljenih migracij in varnostnih tveganj. Ključen dejavnik privlačevanja za tokove nedovoljenih migracij v EU je dejstvo, da imajo države članice velike težave pri vračanju prijetih migrantov brez urejenega statusa v njihove države izvora. To je posledica pomanjkanja sodelovanja organov v državah izvora v smislu spoštovanja zahtev za ponovni sprejem iz držav članic.

Varnost obravnave vizumskih vlog bo okrepljena zlasti s spremembo vizumskega informacijskega sistema (VIS), ki bo predstavljena pozneje spomladi (glej poglavje 4). S predlogom o spremembi VIS se bo prav tako poskušal v celoti izkoristi interoperabilnostni pristop. Interoperabilnost je ključnega pomena za nadaljnje izboljšave podatkov, ki so na voljo konzularnim funkcionarjem pri ocenjevanju vizumskih vlog. To bo zadevnim funkcionarjem omogočilo, da lažje prepoznajo posameznike, ki bi lahko predstavljali tveganje za varnost ali za nedovoljene migracije in ki bi jim bilo zato treba vizumsko vlogo zavrniti. Enako se bo s tem konzularnim funkcionarjem olajšalo prepoznavanje dobronamernih potnikov, za katere bi se lahko uporabljali poenostavljeni vizumski postopki.

Danes predstavljeni predlog spreminja več določb vizumskega zakonika. Splošni cilj teh sprememb je okrepiti vizumsko politiko, da bo postala učinkovitejše orodje za odzivanje na povečane migracijske in varnostne izzive, s katerimi se srečuje EU. Predlog bo zagotovil tudi lažjo obravnavo vizumskih vlog zakonitih potnikov, ki prispevajo k rasti evropskega gospodarstva ali k socialnemu in kulturnemu razvoju EU.

Skupaj z novimi sistemi za upravljanje varnosti, meja in migracij, kot sta na primer nedavno sprejeti sistem vstopa/izstopa (SVI), ki med drugim omogoča boljše preverjanje spoštovanja vizumskih pogojev, ter evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), ki ga je predlagala Komisija, se postavljajo gradniki za vizumsko politiko, ki je bolje opremljena za odzivanje na varnostne in migracijske izzive. To bo dodatno okrepljeno s predlogom o interoperabilnosti, ki je namenjen povečanju zmogljivosti informacijskih sistemov EU za izmenjavo podatkov in posredovanje informacij na področju upravljanja meja, varnosti in migracij.

Zadevni novi predlog, ki ga Komisija danes predstavlja skupaj s tem sporočilom, je namenjen posodobitvi vizumskih postopkov za boljše odzivanje na spremenjene migracijske in varnostne razmere, med drugim z uvedbo pristopa, ki združuje vizumsko politiko in sodelovanje na področju ponovnega sprejema. Predlog obravnava tudi številne pomanjkljivosti sedanjih pravil, da bi se zakonitim potnikom olajšala pridobitev vizuma za potovanje v EU. V novem predlogu so poleg tega prevzeti nekateri koristni vidiki umaknjenega predloga o prenovitvi vizumskega zakonika. Gre za določbe, ki dajejo prosilcem večjo prilagodljivost pri vložitvi vizumske vloge in omogočajo boljšo organizacijo dela na konzulatih.

Komisija je leta 2014 predlagala prenovitev vizumskega zakonika, predvsem da bi se dodatno olajšalo potovanje za zakonite potnike. Vendar zaradi razlik v stališčih Evropskega parlamenta in Sveta v pogajanjih ni bilo napredka. Nekateri vidiki predloga prenovitve so zdaj zaradi povečevanja varnostnih in migracijskih izzivov zastareli. Komisija se je zato odločila, da umakne predlog prenovitve in predstavi nov, ciljno usmerjen predlog o spremembi vizumskega zakonika.

Iz vseh teh razlogov je treba ponovno pregledati skupno vizumsko politiko ter jo prilagoditi sodobnim izzivom in priložnostim, obenem pa zagotoviti, da uresničuje glavna cilja, tj. olajšanje zakonitega potovanja ter obravnavo nedovoljenih migracij in varnostnih groženj.

Čeprav temeljna načela obravnave vlog za izdajo vizuma niso bila revidirana od začetka veljavnosti vizumskega zakonika leta 2010 in vizumskega informacijskega sistema leta 2011, se je okolje, v katerem deluje vizumska politika, bistveno spremenilo. Zaradi migracijskih in varnostnih izzivov, ki so zaznamovali zadnja leta, se je splošna politična razprava o območju brez nadzora na notranjih mejah in zlasti o vizumski politiki preusmerila na ponovno oceno ravnotežja med migracijskimi in varnostnimi vprašanji, gospodarskimi vidiki in splošnimi zunanjimi odnosi.

Skupna vizumska politika EU je bistveni del schengenskega pravnega reda in eden najbolj cenjenih dosežkov integracije EU. Vizumska politika bi morala biti tudi v prihodnje orodje za spodbujanje turizma in podjetništva, obenem pa preprečevati varnostna tveganja in tveganja za nedovoljene migracije v Evropsko unijo.

3.2 Sprememba vizumske takse

Standardna vizumska taksa ni bila spremenjena od leta 2006. Komisija predlaga zvišanje takse, da bi se omogočila učinkovita obravnava vse večjega števila vlog za izdajo vizuma in da bi lahko države članice ohranile ustrezno raven konzularnega osebja za hitrejšo obravnavo vlog. Zvišanje takse je upravičeno zaradi potrebe po kritju stroškov za osebje (napoteno in tudi lokalno zaposleno osebje), prostore, opremo, usposabljanje osebja ter za razvoj in vzdrževanje sistemov IT.

Zvišanje vizumske takse je potrebno tudi zaradi: (i) izboljšanja učinkovitosti obravnave vizumskih vlog v smislu odkrivanja tveganj za varnost in za nedovoljene migracije; (ii) nadaljnje nadgraditve opreme IT in programske opreme držav članic ter (iii) zagotovitve hitrih in strankam prijaznih postopkov za prosilce za vizum. Prav tako bi navedeno zvišanje prispevalo k ohranjanju široke konzularne zastopanosti po vsem svetu. Komisija v tem okviru predlaga tudi prožnejši postopek za spremembo vizumske takse v prihodnosti.

Je pa predlagano zvišanje splošne vizumske takse zmerno, da bi lahko tako povečani prihodki držav članic podprli integriteto obravnave vizumskih vlog in varnost, pri tem pa ne bi predstavljali ovire za veliko večino prosilcev za vizum.

3.3 Uvedba usklajenega pristopa k izdajanju vizumov za večkratni vstop z dolgo veljavnostjo

Vizumi za večkratni vstop imetnikom omogočajo večkratna potovanja v EU v obdobju veljavnosti vizuma. Taki pogosti obiski pozitivno prispevajo h gospodarstvu in rasti v EU, medosebnim stikom in kulturni izmenjavi. Vendar imajo države članice na podlagi sedanjih pravil glede vizumov za večkratni vstop veliko manevrskega prostora pri izdajanju tovrstnih vizumov. To lahko privede do konkurence med državami članicami na privlačnih (turističnih) trgih, sklenitve dvostranskih sporazumov ali dogovorov s tretjimi državami in do „trgovanja z vizumi“. Te prakse so v nasprotju s temeljnimi načeli skupne vizumske politike in ne ustvarjajo ugodnih pogojev za trgovino in gospodarstvo. To bi na koncu lahko privedlo do tega, da bi zanesljivi in redno potujoči podjetniki morali zaprositi za vizum vsakič, ko morajo potovati. Poleg tega lahko negotovost, s katero se soočajo prosilci, ki vložijo vlogo za vizum za večkratni vstop, te prosilce spodbudi k prirejanju njihove vloge. Komisija zato predlaga uvedbo obveznih pravil za izdajanje vizumov za večkratni vstop, ki bi omogočala, da se prosilcem z dobro vizumsko zgodovino izdajo vizumi za večkratni vstop, in sicer s postopnim podaljševanjem veljavnosti od enega do največ pet let, kadar naslednjič zaprosijo za vizum.

3.4 Bolj poenostavljeni vizumski postopki in olajševanje kratkotrajnega turizma

V okviru splošnih ciljev vizumske politike bi bilo treba obravnavati tudi olajševanje potovanj za zakonite potnike. Komisija v zvezi s tem predlaga, da se ohranijo nekateri predlogi iz prenovitve vizumskega zakonika, ki so bili namenjeni poenostavitvi postopkov za pridobitev vizuma. Ti vključujejo možnost zgodnejše vložitve vloge za izdajo vizuma pred načrtovanim potovanjem, elektronsko izpolnjevanje in podpisovanje obrazca vloge za izdajo vizuma in krajše roke za sprejetje odločitve o vlogi.

Komisija predlaga tudi uvedbo določene prožnosti za dobroverne prosilce, da bi se spodbujala kratka turistična potovanja in vzpodbudila gospodarska rast v EU. Ta bi državam članicam omogočila, da v okviru posebnega začasnega sistema in pod strogimi pogoji vizume za enkratni vstop izdajajo na zunanjih mejah. Vizumi, izdani na podlagi tega sistema, bi bili veljavni samo v državi članici, ki jih je izdala, ter samo za en vstop in za bivanje do največ sedem dni.

4. S SPREMEMBO VIZUMSKEGA INFORMACIJSKEGA SISTEMA IN IZRABO CELOTNEGA POTENCIALA INTEROPERABILNOSTI DO OKREPLJENE VARNOSTI

Pomemben sestavni del okvira za vizumsko politiko je tudi vizumski informacijski sistem (VIS). VIS se že od leta 2011 uporablja kot tehnološka rešitev za olajšanje vizumskega postopka in pomaga organom držav članic pri (i) hitrem in učinkovitem preverjanju potrebnih informacij o državljanih tretjih držav, ki potrebujejo vizum za potovanje v EU, ter (ii) sprejemanju odločitev o vlogah za izdajo vizumov. Sistem vstopa/izstopa (SVI), ki bo začel delovati leta 2020 in je zasnovan kot popolnoma interoperabilen z VIS, bo izboljšal delovanje VIS z zagotavljanjem informacij o tem, kako državljani tretjih držav uporabljajo vizum. Poleg tega bo pripomogel k priznavanju statusa dobrobvernega potnika imetnikom vizumov, ki so že obiskali schengensko območje.

VIS je bil poleg tega predmet širšega razmisleka o interoperabilnosti informacijskih sistemov. Na podlagi tega procesa je bil pripravljen predlog o interoperabilnosti za izboljšanje povezanosti in učinkovitejše vzajemno delovanje informacijskih sistemov EU na področju upravljanja varnosti, meja in migracij. Osrednjo vlogo v predlogu o interoperabilnosti ima enotna platforma za sisteme SVI-ETIAS-VIS, ki bo pomemben korak naprej pri zbiranju podatkov in izmenjavi informacij glede vizumov, varnosti ter upravljanja meja in migracij. Enotna platforma za iskanje (evropski iskalni portal) bo omogočila, da se z eno samo poizvedbo prejmejo rezultati iz različnih sistemov. S tem se bo olajšalo učinkovitejše preverjanje zanesljivosti prosilcev za vizum in posledično prispevalo k večji varnosti na območju brez nadzora na notranjih mejah. S tem namenom bo načrtovana sprememba pravnega okvira za VIS, ki bo predstavljena spomladi, vključevala posebne ukrepe za interoperabilnost, da bi se povečala učinkovitost pri obravnavi vlog za izdajo vizuma (glej oddelek 4.1). Predlog bo verjetno obravnaval tudi druga vprašanja, opredeljena v oceni VIS, ki je bila opravljena leta 2016 (glej oddelka 4.2 in 4.3). Dejavnosti za pripravo predloga o VIS, skupaj s tehničnimi študijami in oceno učinka, v kateri bo preučen tudi učinek na temeljne pravice, že potekajo.

4.1 Boljše preverjanje v okviru obravnave vizumskih vlog z uporabo interoperabilnosti

Na podlagi obstoječih pravil so konzulati dolžni v zvezi s prosilcem za vizum, za katerega velja vizumska obveznost, zgolj preveriti v schengenskem informacijskem sistemu (SIS), ali zanj velja prepoved vstopa. Trenutno niso dolžni prosilcev preverjati v nobeni drugi podatkovni zbirki EU, ki je na voljo (npr. EURODAC), ali v Interpolovi podatkovni zbirki o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih oz. v Interpolovi zbirki potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov. Ko bo začel delovati sistem ETIAS, se bo preverjanje zanesljivosti potnikov, ki ne potrebujejo vizuma za vstop v EU, opravilo v vseh ustreznih podatkovnih zbirkah EU.

Za boljše preprečevanje varnostnih in migracijskih tveganj ter ob upoštevanju načela nujnosti in sorazmernosti ukrepov EU bo Komisija analizirala, ali bi bilo treba pravila o obravnavi vlog za izdajo vizuma spremeniti, da se zagotovi vsaj primerljivo preverjanje zanesljivosti potnikov, ki vizum potrebujejo, in tistih, ki vizuma ne potrebujejo.

Ko bo evropski iskalni portal začel delovati, bo pristojnim organom – vključno z organi za izdajo vizumov – omogočil, da z eno samo poizvedbo prejmejo rezultate iz vseh sistemov, do katerih imajo pooblaščen dostop (vključno s sistemom EURODAC, sistemom vstopa/izstopa in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc glede državljanov tretjih držav), namesto da bi morali opravljati poizvedbe v vsakem sistemu posebej. Evropski iskalni portal bo prispeval k odkrivanju tveganj za varnost in za nedovoljene migracije v vizumskem postopku, saj bo vizumskim uradnikom omogočal hitro in učinkovito preverjanje zanesljivosti prosilcev za vizum.

Predlog o interoperabilnosti naj bi poleg tega olajšal odkrivanje posameznikov z več identitetami in prispeval k boju proti identitetnim prevaram. Z uporabo interoperabilnosti bo vizumski organ, ki obravnava posamezno vlogo, prejel samodejno obvestilo, če je prosilec znan pod različnimi identitetami, in bo lahko ustrezno ukrepal.

4.2 Zapiranje preostalih informacijskih vrzeli pri upravljanju meja in varnosti: vizumi za dolgoročno bivanje in dovoljenja za prebivanje bodo vključeni v VIS

V končnem poročilu strokovne skupine na visoki ravni je bila na ravni EU opredeljena informacijska vrzel v zvezi z dokumenti, ki državljanom tretjih držav omogočajo, da na ozemlju države članice EU bivajo več kot 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni. Podatki o teh dokumentih in njihovih imetnikih se danes ne zbirajo in ni jih mogoče preveriti v nobenem od obsežnih informacijskih sistemov EU s področja meja in varnosti (razen v omejenem obsegu v SIS). Države članice menijo, da trenutno upravljanje teh dokumentov ovira olajševanje prehoda meje za državljane tretjih držav in njihovo naknadno prosto gibanje na območju brez nadzora na notranjih mejah. Države članice so zato zaprosile Komisijo, naj oceni, ali bi bila za zaprtje obstoječe informacijske vrzeli v zvezi s temi kategorijami državljanov tretjih držav potrebna uvedba centralnega registra EU z informacijami o vizumih za dolgoročno bivanje in vizumih za prebivanje ter ali bi bil tak ukrep izvedljiv in sorazmeren.