1.UVOD

V tem poročilu je predstavljena Komisijina ocena napredka Bolgarije v okviru MeSP od novembra 2018. Tako kot v prejšnjih letih je ocena rezultat temeljite analize, ki jo je Komisija izvedla na podlagi tesnega sodelovanja z bolgarskimi organi, upoštevala pa je tudi prispevke civilne družbe ter drugih zainteresiranih strani in opazovalcev. V oceni je upoštevan tudi razvoj politik in sodne prakse EU na področjih, ki so pomembna za MeSP, od uvedbe MeSP.

2. SPLOŠNO STANJE

V prejšnjih poročilih je bilo navedeno, da lahko okoliščine – zunaj okvira MeSP, vendar pomembne s širšega vidika pravne države – včasih negativno vplivajo na napredek reform. Med temi okoliščinami so bili splošna politična nestabilnost, nepredvidljiv zakonodajni postopek in medijsko okolje, za katero je znano, da vzbuja resno zaskrbljenost. V Bolgariji je v obdobju od poročila iz novembra 2018 vladala relativna politična stabilnost, čeprav so se pojavile posebne polemike v zvezi z obtožbami, da so visoki uradniki in politiki pridobivali nepremičnine po cenah, ki so nižje od tržnih.

V poročilu iz novembra 2017 so bila izpostavljena tudi vprašanja v zvezi z zakonodajnim postopkom, pri čemer je bil naveden primer sprejetja sprememb zakona o pravosodnem sistemu poleti 2017, ki je vzbudilo pomisleke zainteresiranih strani in privedlo do izpodbijanja teh sprememb pred bolgarskim ustavnim sodiščem. Poudarjeno je bilo tudi, da je treba pozorno spremljati vplive na neodvisnost sodstva.

Neodvisni in pluralistični mediji so ključnega pomena za demokratično razpravo in bi morali imeti možnost, da bi delovali brez nepotrebnega pritiska gospodarskih ali političnih interesov. Čeprav medijsko okolje ni vključeno v merila v okviru MeSP, njegove pomanjkljivosti še naprej vplivajo na pravosodni sistem. Vrhovni sodni svet ima – ob polnem spoštovanju svobode izražanja in nepogrešljive vloge medijev pri terjanju odgovornosti od organov ter obveščanju javnosti – pomembno odgovornost, da se postavi v bran načelu neodvisnosti sodstva. Odločnejša politika, ki je bila sprejeta lani, bi morala pomeniti več ukrepanja za obravnavanje zavajajočega poročanja v medijih ali izjav politikov, ki vplivajo na ugled in verodostojnost celotnega pravosodnega sistema. To vključuje primere kritik, usmerjenih zoper sodnike na podlagi vsebine njihovih sodb, kar bi lahko ogrozilo neodvisnost in nepristranskost sodnega postopka.

Mehanizmi, ki podpirajo trajnost pravne države

Drug pomemben vidik širšega okolja je razvoj širše infrastrukture pravne države tako na ravni EU kot na nacionalni ravni. Razvoj te infrastrukture ponuja nova orodja za zagon utrjevanja pravne države – vključno z vprašanji, ki so zajeta v MeSP. Na ravni EU se nacionalni pravosodni sistemi že več let obravnavajo v pregledu stanja na področju pravosodja v EU , skupaj z okviri za boj proti korupciji pa v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik in strukturnih reform. To se bo naprej razvijalo na podlagi sporočila Komisije iz julija 2019, ki določa konkretne ukrepe za okrepitev zmogljivosti Unije za spodbujanje in spoštovanje pravne države, in sicer na podlagi spodbujanja skupne kulture pravne države, vzpostavitve cikla pregleda pravne države za spremljanje razvoja v državah članicah in učinkovitega odzivanja. Politične usmeritve naslednje Komisije v tem pogledu zagotavljajo kontinuiteto, saj izražajo namero, da se vzpostavi celovit mehanizem za pravno državo, ki se bo uporabljal v celotni EU in v okviru katerega bo Komisija pripravljala objektivna poročila za vse države članice. Poleg meril v okviru MeSP člen 19(1) PEU zahteva učinkovito sodno varstvo s strani neodvisnih sodišč kot konkreten izraz vrednosti pravne države, ki jo je Sodišče Evropske unije potrdilo v nedavni sodni praksi. Ti horizontalni procesi za spremljanje načela pravne države, vključno z okviri za boj proti korupciji, v vseh državah članicah in perspektiva njihovega nadaljnjega razvoja poudarjajo posebno naravo MeSP kot postopka spremljanja, ki je omejen tako z vidika zadevnih držav kot zajetih področij.

Razvoj reformnih mehanizmov na nacionalni ravni je bil tudi v središču priporočil iz januarja 2017. V njih je bil poudarjen pomen razvoja mehanizmov za internalizacijo spremljanja na nacionalni ravni, tj. njegovo vključevanje v domače postopke, ki ne vključujejo le organov, ampak tudi civilno družbo. V skladu s tem pristopom je bilo v poročilu iz novembra 2018 poudarjeno, da mora Bolgarija še naprej dosegati konkretne rezultate, tako v okviru MeSP kot tudi v prihodnosti, ter da je stalno spremljanje bolgarskih organov pomemben del tega, tudi po morebitnem zaključku MeSP. V poročilu je bil zlasti poudarjen pomen preglednega poročanja in javnega nadzora pri zagotavljanju, da bo notranje spremljanje postalo zaščitni ukrep, ki bo ohranjal usmeritev napredka in reform.

Bolgarija je že vzpostavila pomembne elemente takšnega notranjega spremljanja in posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, vključno s posebnimi posvetovalnimi sveti na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Poleg tega se je bolgarska vlada pred kratkim odločila, da bo vzpostavila dodaten, bolj celovit mehanizem za notranje naknadno spremljanje, ki ga bo usklajeval svet za usklajevanje in sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: svet za naknadno spremljanje). Novi svet za naknadno spremljanje bo začel delovati po zaključku MeSP in se bo sestajal najmanj vsake tri mesece. Njegova sopredsednika bosta podpredsednica vlade, pristojna za reformo pravosodja, in predstavnik vrhovnega sodnega sveta. Odgovoren bo za nadzor stalnega napredka reform in bo po vsakem sestanku izdal javno poročilo ter pripravil letno poročilo vladi in vrhovnemu sodnemu svetu. Prejemal bo informacije iz najrazličnejših zadevnih institucij in vključeval tudi državljanski svet s predstavniki civilne družbe in poklicnih združenj sodstva.

Ta svet za naknadno spremljanje bi moral spremljati in usklajevati politike na področju reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Svet kot tak bi moral biti pomemben krovni okvir za organe in zainteresirane strani, da se pregledno oceni napredek in se pozornost usmeri na preostale izzive. Prav tako bi lahko prispeval k terjanju odgovornosti od ustreznih organov, kadar je to potrebno in primerno. Bolgarski organi so se na ravni predsednika vlade zavezali, da bodo svetu podelili posebno vlogo, tako da bo deloval kot učinkovito orodje pri spremljanju izvajanja reform in razvoja dosežkov v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter pri prihodnjem usklajevanju politik.

Komisija pozdravlja to zavezo bolgarskih organov, da bodo po zaključku MeSP ohranili zagon reform, pri čemer bodo ravnali popolnoma pregledno in vključili civilno družbo. Svet za naknadno spremljanje bi moral biti pomemben sogovornik, ki lahko prispeva k razvoju dialoga o pravni državi na ravni EU in prihodnjemu celovitemu mehanizmu za zagotavljanje pravne države.

3. OCENA NAPREDKA PRI IZPOLNJEVANJU MERIL V OKVIRU MeSP NA PODLAGI PRIPOROČIL IZ POROČILA MeSP IZ JANUARJA 2017

3.1 Začasno zaprta merila v poročilu iz novembra 2018 (prvo, drugo in šesto)