[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 16.12.2010

COM(2010) 763 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Prva vmesna ocena skupnega programa Podpora iz okolja pri samostojnem življenju (AAL JP)

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Prva vmesna ocena skupnega programa Podpora iz okolja pri samostojnem življenju (AAL JP)

Uvod

Evropska unija je IKT priznala kot ključni dejavnik pri odgovarjanju na izzive, ki jih prinaša staranje prebivalstva, kakor je bilo prvotno opisano v sporočilu Komisije „Prijetno staranje v informacijski družbi“ (2007)[1]. Predvsem je dala na voljo finančno podporo za raziskave, razvoj in inovacije na tem področju. Sporočilo Komisije „Evropska digitalna agenda“ (2010)[2] krepi zavezanost Unije k uporabi IKT za aktivno, neodvisno in zdravo staranje.

Udeležba EU v skupnem programu Podpora iz okolja pri samostojnem življenju ( Ambient Assisted Living Joint Programme – AAL JP) je temelj te zavezanosti. Program AAL JP je leta 2008 ustanovilo 20 držav članic EU in 3 pridružene članice. Evropska unija se je odločila podporo sodelujočih držav uskladiti s financiranjem iz 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj na podlagi člena 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), prejšnjega člena 169 Pogodbe ES[3].

Program AAL JP se osredotoča na uporabne raziskave, pri katerih se izdelki in storitve za starejše prebivalstvo, ki temeljijo na IKT, lahko začnejo tržiti v dveh do treh letih. Države, ki sodelujejo v programu AAL JP, so njegove glavne lastnice. Program izvajajo prek nepridobitnega združenja AAL, ki ga vodi generalna skupščina, operativno podporo pa mu zagotavlja osrednja enota za upravljanje. Evropska komisija ima v generalni skupščini status opazovalke in pravico do veta pri sprejemanju letnega delovnega programa, v zvezi s finančnim prispevkom EU pa je pogodbenica v splošnih in letnih sporazumih z združenjem AAL.

Z odločbo o finančni udeležbi Skupnosti v programu AAL JP iz leta 2008 se je zahtevala izvedba vmesne ocene do leta 2010. Pod vodstvom nekdanje evropske komisarke Meglene Kuneve jo je izvedel neodvisni odbor strokovnjakov na visoki ravni. Ugotovitve odbora so bile pripravljene na osnovi obsežne dokumentacije o ozadju, študij primerov, statističnih podatkov o programu AAL JP, približno 40 intervjujev z zainteresiranimi stranmi in spletnega posvetovanja.

Odbor je pripravil mnenja o inovacijah in staranju prebivalstva na splošno ter predložil posebna priporočila za program AAL JP. Večina jih je namenjena državam, ki sodelujejo v programu AAL JP, nekaj pa tudi institucijam EU in širši skupnosti zainteresiranih strani (organizacijam starejših državljanov, industriji, ponudnikom storitev, regionalnim organom).

V tem sporočilu so analizirana glavna priporočila odbora in po potrebi predlagani ukrepi, ki naj bi jih Evropska komisija izvedla skupaj z drugimi institucijami EU in zainteresiranimi stranmi ter v okviru svoje vloge v programu AAL JP.

Okvir IKT kot odgovor na izziv staranja prebivalstva

Osnovni podatki o staranju evropskega prebivalstva so dobro znani. Kažejo na neizbežno in pomembno spremembo v družbi in gospodarstvu, na katero EU še vedno ni ustrezno pripravljena: po napovedih naj bi do leta 2020 primanjkovalo do 2 milijona delovnih mest v oskrbi in zdravstvu, če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi, zaradi česar ne bo opravljenega 15 % potrebnega dela v sektorju splošnega zdravstvenega varstva[4]; razmerje med ljudmi, starejšimi od 65 let, in zaposlenimi (starimi od 15 do 64 let), ki je bilo leta 2008 približno 1 : 4, naj bi se do leta 2020 znižalo na 1 : 3, do leta 2050 pa na 1 : 2, kar bo močno obremenilo medgeneracijsko solidarnost[5]; naraščajoči stroški staranja bodo močno vplivali na javne finance[6]; razpoložljivi dohodek in premoženje ljudi, starejših od 50 let, se ocenjujeta na približno 3 000 milijard EUR, dohodki upokojencev pa naraščajo[7], vendar so pri tem ogromna nesorazmerja, saj 19 % starejših grozi revščina, ta delež pa se hitro povečuje, zlasti v EU-10[8].

Demografskega izziva se je mogoče lotiti le z usklajeno kombinacijo socialne, gospodarske, zdravstvene, inovacijske in digitalne politike[9]. Takojšnje ukrepanje lahko prinese tri pomembne koristi: boljšo kakovost življenja, stroške oskrbe, ki so vzdržni za družbo kot celoto, ter nova delovna mesta in dejavnosti zaradi rastočega „gospodarstva sivolasih“. Staranje prebivalstva je v strategiji Evropa 2020[10] opisano kot izziv, pa tudi kot priložnost za pametno, trajnostno in vključujočo rast. V obeh vodilnih pobudah, „Evropski digitalni agendi“ in „Uniji inovacij“[11], je odgovarjanje na izzive staranja prebivalstva obravnavano kot prednostna naloga.

Digitalna agenda se osredotoča na inovativne storitve, izdelke in postopke, ki temeljijo na IKT. Vodilna pobuda „Unija inovacij“ napoveduje evropsko inovacijsko partnerstvo na področju aktivnega in zdravega staranja, v katerem bodo digitalne rešitve igrale pomembno vlogo. Zaradi „preoblikovalske“ narave IKT je mogoče oskrbo organizirati popolnoma drugače, pri čemer lahko negovalci zaradi večje učinkovitosti in manjše birokracije pri oskrbi več časa posvetijo starejšim, mogoče je najti rešitve za izboljšanje delovnih pogojev in dobrega počutja nepoklicnih negovalcev, upravljanje osebnega življenjskega sloga in zdravja, prilagoditev delovnih mest starejšim ter nadaljnje aktivno sodelovanje starejših v gospodarstvu in družbi. Na podlagi vedno številnejših študij primerov je razvidno, da se je institucionalna oskrba zmanjšala za od 10 % do 30 % oziroma je potrebna pozneje, stopnja zadovoljstva uporabnikov je visoka, obseg poslovanja pa se je povečal za več kot 10 % na leto[12].

Rešitve za podporo iz okolja pri samostojnem življenju obsegajo znane izdelke, kot so obeski, ki sprožijo javni alarm, ali opomniki za tablete, pa tudi naprednejše rešitve, npr. pametne življenjske prostore , ki zaznavajo in lajšajo težave, ki se lahko pojavijo z leti, kot so izguba spomina, tavanje, zdravstvene težave; pametne izdelke , kot so tla s senzorji in čevlji s sprožilci za zaznavanje ali preprečevanje padcev; digitalne informacijske storitve , kot so spremljanje varnosti in zdravja ter oskrba na daljavo ali televizija, povezana s spletom, za prosti čas, zabavo, učenje, vadbo ravnotežja ali spomina, nasvete o življenjskem slogu in videopovezavo z družino. Z naprednimi raziskavami se na primer proučuje robotika za pomoč pri težjih dnevnih opravilih, skupaj s starejšimi pa se proučuje tudi oblikovanje naprav za družbeno komunikacijo.

Opažanja in priporočila odbora v zvezi z inovacijami in staranjem prebivalstva

Odbor je bil pozvan, naj oceni uspešnost programa AAL JP, pri tem pa je zadevni program proučil tudi v širšem kontekstu inovacij in staranja prebivalstva. V zvezi z zadnjim priporoča aktivno spodbujanje izboljšanega in obnovljenega pogleda na staranje , ki nadaljnje vključevanje starejših državljanov v družbo in gospodarstvo vidi kot priložnost za Evropsko unijo[13]. Pri tem pogledu se daje prednost opolnomočenju starejših, da bi še naprej in čim dlje živeli aktivno in neodvisno v svojem najljubšem okolju ter skrbeli za svoje dobro počutje in zdravje.

Komisija podpira to priporočilo, ki zahteva boljšo usklajenost med tehnološkimi, družbenimi in poslovnimi inovacijami, na primer pri združevanju poklicne in nepoklicne oskrbe, ki jo zagotavljata družina in skupnost; vzpostavitvi prilagodljivih delovnih mest, ki temeljijo na IKT, in prilagojenih modelov zaposlitve za negovalce, ki so delovno aktivni; sklenitvi javno-zasebnih pogodb za donosna podjetja s področja zdravstvenega in socialnega varstva, ki zagotavljajo preverjeno kakovost in celovito kritje.

Odbor poziva tudi k hitri vzpostavitvi dinamičnega trga za IKT in starajočo se družbo, ki bo zmožen zagotoviti inovativne izdelke in storitve, ter h kombiniranju raziskovalnih, tržnih in uvajalnih dejavnosti za velik učinek .

Komisija podpira to priporočilo, ob tem pa skupaj z odborom poudarja, da je v ta namen treba nujno odpraviti ovire, med katerimi so:

- razdrobljenost trga in pomanjkanje ekonomije obsega : oskrba starejših je večinoma lokalna, kar zahteva lokalno prilagojene inovacije. Izziv pri tem je, kako se izogniti razdrobljenosti in s tem povezani slabši kakovosti storitev;

- pomanjkanje sredstev za inovacije in naložbe, da bi nadgradili pilotne projekte : težko je prepričati komercialne vlagatelje, naj okrepijo zavezanost na podlagi dolgoročnejših socialnih in družbenih ciljev ter tudi financiranje MSP za njihovo razširitev na večje trge;

- negotovo financiranje: v Evropi se načini financiranja zdravstvenega in socialnega varstva zelo razlikujejo. Kombinirajo se prispevki javnega sektorja, zasebnega sektorja in državljanov, ki pogosto niso prilagojeni za podpiranje inovativnih rešitev za aktivno staranje ali neodvisno življenje, ki temeljijo na IKT.

Odbor za odpravo takih ovir priporoča vzpostavitev partnerstev , ki krepijo povezave in vzajemno delovanje med raziskavami in razvojem, inovacijami, akterji na trgu, regulatorji in končnimi uporabniki. Po mnenju Komisije je evropsko inovacijsko partnerstvo na področju aktivnega in zdravega staranja pomemben korak v to smer. Letošnja vzpostavitev naložbenega foruma AAL je še en spodbuden korak k odpravljanju nekaterih naložbenih težav.

Odbor tudi poudarja, da je zagotavljanje operativne odličnosti s tesnejšim sodelovanjem med zainteresiranimi stranmi izjemno pomembno za obvladovanje visoke stopnje razdrobljenosti, decentralizacije in različnih akterjev ter za hitro in učinkovito ukrepanje, ki je nujno glede na resnost staranja prebivalstva. Zato je močno operativno upravljanje skupnih dejavnosti bistvenega pomena. Komisija podpira ta priporočila, ki morajo usmerjati nadaljnji razvoj programa AAL JP in drugih dejavnosti v zvezi z inovacijami in staranjem prebivalstva.

Posebna priporočila odbora za program AAL JP

Odbor je ocenil program AAL JP na petih področjih:

- napredek pri doseganju ciljev;

- višina finančnih prispevkov sodelujočih držav;

- uspešnost programa AAL JP kot gonilne sile pri povezovanju nacionalnih programov;

- operativna zmogljivost;

- evropska dodana vrednost.

Večji del priporočil odbora se neposredno nanaša na sodelujoče države. Nekatera priporočila se nanašajo na sodelovanje Komisije v programu. Ta se v nadaljevanju obravnavajo v okviru vsakega ocenjenega področja.

Skupna ocena odbora v zvezi z ustreznostjo in rezultati programa AAL JP je nedvomno pozitivna, čeprav program deluje šele dve leti in projekti še niso končani. Po mnenju odbora lahko program AAL JP zagotovi izjemno učinkovite odgovore na izziv staranja prebivalstva, hkrati pa je lahko tudi uspešen primer uporabe člena 185 PDEU za sodelovanje držav članic na področju inovativnih raziskav s podporo EU. Odbor je pohvalil tudi odzivnost sodelujočih držav pri zagotavljanju finančnih prispevkov, ki bistveno presegajo najnižji zakonsko zahtevani znesek (pri prvih dveh javnih razpisih so finančni prispevki sodelujočih držav za 30 % oziroma 50 % presegali zahtevani najnižji znesek), in odločno udeležbo MSP, ki presega 40 %. Komisija ugotavlja, da program AAL JP obravnava družbeni izziv, ki vzbuja veliko zaskrbljenost. Skupna prizadevanja vsem prinašajo vzajemne in uravnotežene prednosti, odločba v zvezi z AAL JP pa zagotavlja jasna pravila in spodbude za to sodelovanje.

Vendar pa odbor tudi priporoča, naj program AAL JP nujno okrepi svoje delovanje. Komisija močno podpira to priporočilo in sodelujoče države poziva, naj mu namenijo posebno in takojšnjo pozornost.

Napredek pri doseganju ciljev programa AAL JP

Ključni cilji programa AAL JP so (i) omogočiti izdelke, storitve in sisteme za prijetno staranje, ki temeljijo na IKT, (ii) ustvariti ustrezno bazo raziskav, razvoja in inovacij ter (iii) izboljšati pogoje za industrijsko izkoriščanje rezultatov.

Odbor je ugotovil, da program AAL JP pozitivno prispeva k prvemu in drugemu cilju, zlasti v zvezi s pogoji za udeležbo industrije (kot potrjuje visoka udeležba MSP, ki je 40-odstotna). Vendar priporoča večje prizadevanje za izboljšanje dejanskega izkoriščanja rezultatov. Sodelujočim državam je tudi priporočil, naj okrepijo naknadne dejavnosti na področjih, kot je inovacija storitev, in na splošno upoštevajo premisleke v zvezi s praktičnim uvajanjem.

Komisija se strinja z odborom glede znatnega in opaznega napredka programa AAL JP pri doseganju ciljev. Strinja se tudi z njegovim priporočilom, da je treba več pozornosti nameniti izkoriščanju rezultatov. Ukrepi, ki jih Komisija namerava sprejeti (z zainteresiranimi stranmi), bodo spodbujali povezovanje programa AAL JP in uvajalnih instrumentov, predvsem programa za konkurenčnost in inovacije, pri čemer bodo zagotovljeni dokazi in analiza trga in učinka ter raziskani novi instrumenti financiranja za uvedbo in prevzem[14]. Komisija namerava tudi zagotoviti, da bodo ti ukrepi prispevali k povezanemu delu pri napovedanem evropskem inovacijskem partnerstvu na področju aktivnega in zdravega staranja ter ga spodbudili.

Komisija bo sodelovala s programom AAL JP, da bi razvila metriko učinka ter jo izmenjala med navedenim programom in programom za konkurenčnost in inovacije (2011).

Komisija bo naročila študijo opazovanja trga in poslovnih modelov na področju IKT za prijetno staranje, ki bo obravnavala tudi delo projektov AAL JP v zvezi s poslovnimi modeli (2011).

Komisija bo skupaj z Evropsko investicijsko banko in programom AAL JP pritegnila ali vzpostavila ustrezne možnosti financiranja , da bi premostila naložbeno vrzel pri obsežni uvedbi in prevzemu, pri čemer bosta naložbeni program JESSICA in sistem tehnične pomoči ELENA[15] upoštevana kot referenčni točki (2010−2011).

Komisija bo predlagala, naj program AAL JP še naprej podpira naložbeni forum AAL ter ga odpre za inovatorje in inovacije iz 7. okvirnega programa in CIP IKT PSP (od leta 2011).

Višina finančnih prispevkov sodelujočih držav

Odbor je ugotovil, da je višina nacionalnih finančnih prispevkov velik uspeh programa AAL JP. Za skupno financiranje projektov iz ločenih nacionalnih finančnih tokov na splošno velja, da dobro deluje. Vendar je odbor izrazil pomisleke v zvezi z zapletenostjo zaradi različnih nacionalnih pravil in razporedov plačil, s katero se srečujejo udeleženci, kar včasih ovira delovanje projektov. Poleg tega je priporočil zagotovitev zadostnega financiranja nacionalnih kontaktnih točk, da lahko ustrezno izvajajo zahtevane naloge.

Komisija podpira te ugotovitve in priporočila ter spodbuja sodelujoče države, naj poskrbijo za pravočasno plačevanje projektnim partnerjem iz lastnega državnega proračuna, ker je to bistvenega pomena za uspešnost programa.

Komisija bo v letnih pregledih programa AAL JP še naprej spremljala ključno metriko finančne uspešnosti (čas do plačila, čas do sklenitve pogodbe) in po potrebi ukrepala, zlasti da bi zagotovila pravočasna plačila (od leta 2010).

Uspešnost programa AAL JP pri povezovanju nacionalnih programov

Odbor je ugotovil, da je program AAL JP pomemben instrument za povezovanje nacionalnih prizadevanj in ustvarjanje sinergij, zlasti v zvezi z znanstvenim in upravnim povezovanjem. Vendar pa različna finančna pravila in pravila o upravičenosti do financiranja v sodelujočih državah otežujejo oblikovanje mednarodnih konzorcijev in učinkovito udeležbo vseh ustreznih zainteresiranih strani, zato odbor priporoča obravnavanje te pomembne zadeve.

Komisija se strinja s tem priporočilom in poziva sodelujoče države, naj v največji možni meri upoštevajo cilj povezovanja v okviru programa AAL JP z boljšim usklajevanjem in poenostavitvijo pravil o upravičenosti do financiranja ter usklajevanjem praks financiranja in izplačevanja.

Komisija bo sodelovala z državami, ki sodelujejo v programu AAL JP, da bi analizirala načine financiranja z namenom izmenjave praks in prispevanja k dolgoročni prihodnosti programa AAL JP (2011).

Operativna zmogljivost programa AAL JP

Odbor je ugotovil, da sta bila prva dva javna razpisa za zbiranje predlogov v okviru programa AAL JP uspešno izvedena. Vendar priporoča, da se krepitev in izboljšanje delovanja osrednje enote za upravljanje prednostno obravnavata. Program AAL JP tudi poziva, naj razširi možnosti za prispevke končnih uporabnikov k programu in projektom, tako da jih vključi v zgodnejših fazah, poveča njihovo upravičenost do nacionalnega financiranja in zagotovi njihovo zastopanost v svetovalnem odboru programa AAL JP.

Komisija podpira ta priporočila in poziva sodelujoče države, naj odločneje podprejo delovanje programa z dodelitvijo človeških in finančnih virov, po potrebi vključno z večjim skupnim financiranjem dejavnosti programa.

Komisija se tudi strinja z odborom, da sta izmenjava izkušenj in ustvarjanje sinergij s sorodnimi programi iz člena 185, kot so Eurostars, EMPR in Bonus-169, lahko bistvenega pomena pri izboljševanju upravljanja in delovanja programa AAL JP.

Komisija bo olajšala izmenjavo praks iz člena 185 pri izvajanju sorodnih programov z izmenjavo praktičnih izkušenj in možnim nadaljnjim sodelovanjem.

Evropska dodana vrednost programa AAL JP

Odbor je ugotovil, da program AAL JP že prinaša očitno evropsko dodano vrednost v doseženo ravnovesje med evropskimi prizadevanji in nacionalnimi potrebami in prispevki ter v razvoj dobrih praks. Vendar pa je treba sedanja evropska prizadevanja za obravnavanje in odpravljanje ovir za uvajanje rešitev AAL okrepiti kot del skupnega prizadevanja vseh zainteresiranih strani. Odbor močno priporoča, naj se program AAL JP kot dolgoročna naložba nadaljuje po 7. okvirnem programu. Poleg tega institucijam Evropske unije priporoča, naj izboljšajo in okrepijo povezave med programom AAL JP ter drugimi programi in pobudami na ravni EU, kot sta program sodelovanja v okviru 7. okvirnega programa ter program za konkurenčnost in inovacije.

Komisija se strinja s temi ugotovitvami in priporočili. Evropska razsežnost programa je bistvenega pomena, za uresničitev vseh prednosti programa AAL JP pa je potreben dolgoročni vidik. Komisija zato namerava raziskati nadaljevanje programa AAL JP po 7. okvirnem programu ob upoštevanju odziva Sveta in Evropskega parlamenta na rezultate ocene in priporočil v zvezi s tem programom.

Dolgoročno (po letu 2013) se bo ocenjevalo več možnosti ob tesnem posvetovanju z lastniki programa AAL JP. V zvezi z vzpostavitvijo evropskega inovacijskega partnerstva na področju aktivnega in zdravega staranja je treba v tej oceni obravnavati uskladitev med državami, ki sodelujejo v programu AAL JP, in zainteresiranimi stranmi evropskega inovacijskega partnerstva na področju aktivnega in zdravega staranja v zvezi s cilji, področji dela ter finančnimi in drugimi obveznostmi. V oceni bosta obravnavana tudi okrepljeno skupno financiranje projektov in skupna podpora dolgoročnemu delovanju programa.

Ukrepi programa AAL JP lahko kratkoročno (2011−2012) pomembno prispevajo k evropskemu inovacijskemu partnerstvu na področju aktivnega in zdravega staranja. Med temi ukrepi so aktivno vključevanje zainteresiranih strani programa AAL JP v razvoj samega partnerstva (na podlagi izkušenj z modelom lastništva programa AAL JP), razširjanje rezultatov projektov programa AAL JP, premostitveni mehanizmi med raziskavami in trgom, kot je zgoraj navedeni naložbeni forum, in uskladitev ukrepov za nadaljnji razvoj sodelovanja z regijami.

Komisija bo upoštevala prispevke k evropskemu inovacijskemu partnerstvu na področju aktivnega in zdravega staranja , ki jih lahko prinese program AAL JP (2010−2012).

Komisija bo izvedla oceno učinka o možnostih za nadaljevanje programa AAL JP po 7. okvirnem programu brez vpliva na pripravo 8. okvirnega programa in finančne perspektive EU ter ob upoštevanju razvoja evropskega inovacijskega partnerstva na področju aktivnega in zdravega staranja (2012).

Obstaja več raziskovalnih in inovacijskih pobud, s katerimi je treba sinergije še okrepiti ali uresničiti. Napredni raziskovalni program IKT, ki je del 7. okvirnega programa, in podporni program za politiko IKT, ki je del programa za konkurenčnost in inovacije (CIP IKT PSP), ki se ukvarjata s potrjevanjem inovacij, sta partnerska programa za podporo pri načrtovanju in izvajanju programa AAL JP. Evropa ima s temi medsebojno povezanimi programi, ki skupaj pokrivajo pomemben del „verige“ raziskav in inovacij, na področju IKT v svetovnem merilu edinstveno prednost za prijetno staranje.

Več držav članic pripravlja pobudo za skupno načrtovanje programa (JPI)[16] „Višja starost, boljše življenje“, s katero se obravnava uskladitev različnih raziskovalnih disciplin (ki bistveno presegajo področji IKT in tehnologije). Program AAL JP lahko zagotovi okolje za uporabo za večdisciplinarne raziskave JPI o staranju in v raziskovalni načrt JPI vnese izkušnje uporabnikov z IKT, obenem pa posreduje raziskovalne metodologije, kot je vseživljenjski pristop.

Nazadnje je odbor priporočil, naj bo program AAL JP deležen trajne politične podpore, se nadaljuje in krepi kot del celovitega in usklajenega pristopa k staranju prebivalstva ter tudi raziskav, inovacij in ukrepov digitalne agende na tem področju.

Komisija bo podprla časovno načrtovanje in posvetovanje v zvezi s tehnologijo ter zagotovila navodila za tesnejše povezovanje programov 7OP, AAL JP in CIP v IKT za prijetno staranje (2011).

Komisija bo v priporočilu JPI (2011) obravnavala možnost za sinergije med programom AAL JP in skupno pobudo za načrtovanje programa „Višja starost, boljše življenje“ .

Komisija bo predlagala, naj program AAL JP predlaga konferenco AAL kot prispevek k evropskemu letu aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti (2012) za večjo prepoznavnost in okrepitev zavezanosti različnih akterjev (2012).

Komisija bo v okviru digitalne agende ocenila ustreznost „akcijskega načrta o informacijsko-komunikacijskih tehnologijah in staranju“ (2012).

5. SKLEPNE UGOTOVITVE

Evropska komisija pozdravlja vmesno oceno programa AAL JP. Po eni strani je ocena priložnost za okrepitev skupnih ukrepov z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi v Evropi za obvladovanje neizbežnih demografskih sprememb z inovacijami in IKT, ki je pomemben element pri izvajanju vodilnih pobud „Evropske digitalne agende“ in „Unije inovacij“. V tem smislu vmesna ocena programa AAL JP zagotavlja tudi pravočasen prispevek k nadaljnjemu razvoju poskusnega evropskega inovacijskega partnerstva na področju aktivnega in zdravega staranja. Po drugi strani pa ocena omogoča, da se učimo iz izkušenj z delovanjem tega instrumenta na podlagi člena 185 PDEU, ki je pomembno sredstvo za vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora.

Evropski parlament in Svet sta pozvana, naj predložita mnenje o poročilu, njegovi analizi in priporočilih ter podpreta izvajanje predlaganih ukrepov.

[1] COM(2007) 332 konč., 14.6.2007.

[2] COM(2010) 245 konč./2, 19.5.2010.

[3] Odločba št. 742/2008/ES, 9.7.2008.

[4] Lastne predhodne ocene Evropske komisije, ki temeljijo na podatkih urada EUROSTAT in OECD.

[5] SEC(2008) 2911.

[6] COM(2009) 545, 17.9.2009.

[7] Mreža „gospodarstev sivolasih“ v evropskih regijah.

[8] Skupno vmesno poročilo Odbora za ekonomsko politiko in Odbora za socialno zaščito o pokojninah z dne 28. maja 2010.

[9] COM(2006) 571, COM(2009) 180, Poročilo o staranju prebivalstva za leto 2009 – serija publikacij „European Economy“.

[10] COM(2010) 2020, 3.3.2010.

[11] COM(2010) 1161, 6.10.2010.

[12] Akcijski načrt o informacijsko-komunikacijskih tehnologijah in staranju (2007), e-zdravje v okviru pobude Vodilni trgi (2007), program IKT v okviru 7. okvirnega programa, CIP IKT PSP, delovni program AAL JP (www.aal-europe.eu).

[13] Ta pristop k staranju je izražen tudi v sklepih Sveta o aktivnem staranju z dne 7. junija 2010.

[14] V okviru možnosti, ki jih zagotavljajo pravila o državni pomoči.

[15] Ta obravnavata trajnostni razvoj mest oziroma trajnostno energijo na lokalni ravni, www.eib.org.

[16] COM(2008) 468 – K skupnemu načrtovanju raziskav.