EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 19.11.2019 COM(2019) 607 final PRILOGE k predlogu sklepa Sveta o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Ministrskem svetu Energetske skupnosti in Stalni skupini Energetske skupnosti na visoki ravni (Kišinjev, 12. in 13. december 2019)



PRILOGA 1 Ministrski svet 1.SKLEP O SPREJETJU PRORAČUNA ENERGETSKE SKUPNOSTI IN FINANČNIH PRISPEVKOV ZA OBDOBJE 2020–2021 Stališče, ki se zastopa v imenu Evropske unije, je, da se odobri Sklep o sprejetju proračuna Energetske skupnosti in finančnih prispevkov za obdobje 2020–2021 v skladu s Sklepom Komisije z dne 6. novembra 2019 o predlogu Komisije Ministrskemu svetu Energetske skupnosti o proračunu Energetske skupnosti za obdobje 2020–2021, C(2019) 7828 final, in osnutkom postopkovnega akta Ministrskega sveta, ki je priložen kot Dodatek k tej prilogi. 2.SKLEPI NA PODLAGI ČLENA 91(1) POGODBE O USTANOVITVI ENERGETSKE SKUPNOSTI O UGOTOVITVI OBSTOJA KRŠITVE SPORAZUMA V NASLEDNJIH ZADEVAH: ZADEVA ECS-10/17 (SRBIJA), ZADEVA ECS-13/17 (SRBIJA), ZADEVA ECS 6/18 (KOSOVO*) (a)Stališče, ki se zastopa v imenu Evropske unije, je, da se odobrijo osnutki sklepov na podlagi člena 91(1) Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti o ugotovitvi obstoja kršitve v zadevi ECS-10/17 (Srbija), pod pogojem, da se črta obiter dictum v točki (71) obrazložene zahteve, zadevi ECS-13/17 (Srbija) in zadevi ECS-6/18 (Kosovo*). 3.SKLEPI NA PODLAGI ČLENA 92(1) POGODBE O USTANOVITVI ENERGETSKE SKUPNOSTI O: UVEDBI ALI PODALJŠANJU UKREPOV ZA BOSNO IN HERCEGOVINO V ZADEVAH ECS-8/11, ECS-2/13 IN ECS-6/16 TER ZA SRBIJO V ZADEVAH ECS-3/08 IN ECS-9/13 Stališče, ki se zastopa v imenu Evropske unije, je, da se odobrijo osnutki sklepov na podlagi člena 92(1) Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti za Bosno in Hercegovino v zadevah ECS-8/11, ECS-2/13 in ECS-6/16 ter za Srbijo v zadevah ECS-3/08 in ECS-9/13.



DODATEK K PRILOGI 1 POSTOPKOVNI AKT MINISTRSKEGA SVETA ENERGETSKE SKUPNOSTI 2019/PA/01/MC-EnC: o sprejetju proračuna Energetske skupnosti za obdobje 2020–2021 in prispevkih pogodbenic v proračun Ministrski svet Energetske skupnosti je –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti in zlasti členov 73,74, 86 in 88 Pogodbe, ob upoštevanju Sklepa Komisije z dne ........................... o predlogu Komisije Ministrskemu svetu Energetske skupnosti o proračunu Energetske skupnosti za obdobje 2020–2021, ob upoštevanju členov 24 in 25 Postopkov Energetske skupnosti za oblikovanje in izvajanje proračuna, revizijo in pregled, ker Ministrski svet sprejme dveletni proračun za kritje operativnih stroškov Energetske skupnosti, ki so potrebni za delovanje njenih institucij, ker vsaka pogodbenica prispeva v proračun Energetske skupnosti, kot je določeno v Prilogi IV k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti – sprejel naslednji sklep: Člen 1 Sprejme se proračun Energetske skupnosti za proračunski leti 2020 in 2021, kot je določen v Prilogi k temu postopkovnemu aktu. Člen 2 Prispevki pogodbenic v proračun Energetske skupnosti, ki začnejo veljati 1. januarja 2020, so določeni v Prilogi k temu postopkovnemu aktu.

Člen 3 Ta sklep je naslovljen na vse pogodbenice in institucije v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti. Člen 4 Direktor Sekretariata Energetske skupnosti da ta postopkovni akt in njegovo prilogo na voljo vsem pogodbenicam in institucijam v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti v sedmih dneh po njegovem sprejetju. Sprejeto v Kišinjevu, 13. decembra 2019 Za Ministrski svet ……………….. Predsedstvo





Priloga k Sklepu Komisije o predlogu Komisije Ministrskemu svetu Energetske skupnosti o proračunu Energetske skupnosti za obdobje 2018–2019 Obrazložitveni memorandum o proračunu Energetske skupnosti za obdobje 2020–2021 1.Ozadje predloga 1.1.Pravna podlaga iz Pogodbe Člena 73 in 74 Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) določata, da se s sprejetjem postopkovnega akta, ki ga Ministrski svet soglasno sprejme na predlog Evropske komisije, določi dveletni proračun Energetske skupnosti. Proračun krije tudi operativne stroške Energetske skupnosti, ki so potrebni za delovanje njenih institucij. Ta predlog proračuna in obrazložitveni memorandum je pripravil direktor, kot zahteva člen 30 Postopkov Energetske skupnosti za oblikovanje in izvajanje proračuna, revizijo in pregled) (v nadaljnjem besedilu: proračunski postopki). 1.2.Določbe za proračun Energetske skupnosti za obdobje 2020–2021 Vodilna načela in določbe za pripravo proračuna (o vsebini in sestavi) so določeni v proračunskih postopkih Energetske skupnosti (kot so bili spremenjeni 2014). Dodatno načelo, ki je bilo v postopku prvič uporabljeno, je povezano z uvedbo načel oblikovanja proračuna po dejavnostih (Activity Based Budgeting – ABB) v prihodnji sistem poročanja Energetske skupnosti. 2.Opis delovnega programa za obdobje 2020–2021 Ob upoštevanju potrebe po obravnavi novih prihodnjih izzivov bodo prednostne naloge Energetske skupnosti in njenih institucij, vključno s Sekretariatom, trdno osredotočene na ključne cilje, določene v Pogodbi:

3.razširiti pravila in načela notranjega energetskega trga EU na države jugovzhodne Evrope, črnomorsko območje in druge države na podlagi pravno zavezujočega okvira; 4.vzpostaviti stabilen regulativni in tržni okvir, ki bo pritegnil naložbe v proizvodnjo in omrežja električne energije; 5.vzpostaviti povezan energetski trg, ki bo omogočal čezmejno trgovanje z energijo in povezovanje s trgom EU; 6.povečati zanesljivost oskrbe, da bi zagotovili stabilno in neprekinjeno oskrbo z energijo, ki je bistvena za gospodarski razvoj in družbeno stabilnost; 7.izboljšati okoljske razmere v zvezi z oskrbo z energijo v regiji ter spodbujati uporabo obnovljivih virov energije in energetsko učinkovitost. Sekretariat bo pogodbenice še naprej podpiral pri prenosu in izvajanju pravnega reda Skupnosti. V primeru nezadostnega napredka se bodo strokovnjaki Sekretariata vse bolj vključevali v posamezne primere in zagotavljali prilagojeno podporo, in sicer v okviru izvajalskih misij za posamezne države ali prek upravljanja zunanjih svetovalnih storitev. Mehanizem izvrševanja v skladu s Pogodbo, ki ga podpirata mediacija in reševanje sporov, bo imel še naprej pomembno vlogo pri podpori izvajanja Pogodbe, kadar druge vrste podpore ne bodo uspešne (npr. priprava osnutka, izmenjava znanja, krepitev zmogljivosti). Hkrati bodo preneseni in izvedeni uredba o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (REMIT) ter omrežni kodeksi in smernice za zemeljski plin, ki so jih pred kratkim sprejeli organi odločanja Energetske skupnosti. Dodatne naloge v zvezi z infrastrukturo (v zvezi s projekti v interesu Energetske skupnosti in projekti skupnega interesa) bodo ostale na dnevnem redu Sekretariata in o njih bo treba redno poročati v skladu z veljavno zakonodajo. Splošne smernice politike glede ciljev za leto 2030 za pogodbenice Energetske skupnosti, sprejete decembra 2018, določajo prihodnjo osredotočenost dela Energetske skupnosti na področju razogljičenja. Ministrski svet je na navedenem decembrskem sestanku napovedal, da si bo prizadeval za vključitev svežnja o čisti energiji. Prvi deli svežnja, ki bi jih bilo mogoče v pravni red Skupnosti vključiti že leta 2019, so prenovljena direktiva o energiji iz obnovljivih virov, spremenjena direktiva o energetski učinkovitosti in spremenjena direktiva o energetski učinkovitosti stavb ter uredba o upravljanju. S tem bi pogodbenice dobile dodatne naloge in obveznosti, od Sekretariata pa bi se zahtevala nova prizadevanja. Še posebej zahtevna obveznost bo priprava in sprejetje nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov. Poleg tega je v pravnem redu Skupnosti o zanesljivosti oskrbe s plinom ter obstoječih in prihodnjih omrežnih kodeksih za Sekretariat in Odbor regulatorjev Energetske skupnosti predvidena vrsta novih nalog. Poleg tega se bodo s sprejetjem postopkovnih aktov Ministrskega sveta o ustanovitvi in delu koordinacijske skupine operaterjev distribucijskih sistemov Energetske skupnosti za električno energijo in koordinacijske skupine Energetske skupnosti za kibernetsko varnost in kritično infrastrukturo pojavile številne nove naloge, npr. organizacija in priprava sestankov, splošna vsebinska podpora delovnim skupinam itd. S sedanjimi in novimi nalogami, ki izhajajo iz mandata Sekretariata, se postopno podaljšuje seznam obveznosti poročanja različnim institucijam Energetske skupnosti (kot so Ministrski svet, Odbor regulatorjev Energetske skupnosti in Stalna skupina na visoki ravni) in Evropski komisiji. Podrobnosti o obveznostih poročanja so navedene v Prilogi II k delovnemu programu. Delo Sekretariata na splošno odraža tri glavna prednostna področja v skladu s členom 67 Pogodbe: –dejavnost 1(A1) – izvajanje pravnega reda Skupnosti v skladu s členom 67(b) Pogodbe s poudarkom na pomoči, ki se pogodbenicam zagotavlja pri podpori ustreznemu izvajanju obveznosti iz Pogodbe in letnem poročanju o napredku Ministrskemu svetu; –dejavnost 2(A2) – pomoč donatorjem in usklajevanju dejavnosti donatorjev s strani Evropske komisije v skladu s členom 67(c), vključno s pomočjo pri delu donatorske skupnosti na področju Energetske skupnosti v pogodbenicah, ter –dejavnost 3(A3) – upravna podpora institucijam in organom v skladu s členom 67(a) v zvezi z olajševanjem in organizacijo dela institucij in delovnih organov Energetske skupnosti, ustanovljenih s sklepi Ministrskega sveta. Glavne dejavnosti, kot so opredeljene v delovnem programu za namene poročanja, so nadalje razdeljene na ukrepe (glej Prilogo I k delovnemu programu za obdobje 2020–2021). Nadaljnje poročanje o uporabi proračuna bo potekalo v skladu z opredeljenimi dejavnostmi (glej dejavnosti (A1) do (A3)) in ustreznimi kazalniki.

Ta dokument pa se nanaša na načrtovanje virov v skladu z načeli proračunskih postopkov (glej spodaj). 8.Proračunske predpostavke Glavna predpostavka, na kateri temelji predlog proračuna, je, da se bo za dejavnosti Energetske skupnosti še naprej uporabljal stabilen pravni in finančni okvir. Načrtovane spremembe Pogodbe za izboljšanje njenega delovanja, ki naj bi jih Ministrski svet sprejel leta 2019 ob podpori sedanjega predsedstva in Sekretariata, so prvi korak za zagotovitev, da si bo Skupnost še naprej prizadevala za doseganje ciljev Energetske skupnosti in tako izpolnila zahteve za vzpostavitev enotnega notranjega energetskega trga. Na ravni finančnega načrtovanja za obdobje 2020–2021 so se upoštevale izkušnje z izvajanjem proračuna v preteklih treh letih ter strateško načrtovanje prihodnjih nalog in dejavnosti, kot je predstavljeno v delovnem programu. 9.Sestava proračuna Energetske skupnosti Pri finančnem načrtovanju je upoštevana vnaprej določena sestava proračuna na podlagi določb veljavnega poslovnika. Ta stabilen okvir, namenjen načrtovanju odhodkov in prihodkov od samega začetka Energetske skupnosti, omogoča večletno primerjavo uporabe rezultatov. Predstavljeni proračun se dodeli v skladu s štirimi proračunskimi vrsticami, ki so človeški viri, potni stroški, pisarniški stroški ter drugi stroški in storitve ter so podrobneje opredeljene v proračunskih postavkah (različno število v različnih proračunskih vrsticah). Vsaka proračunska vrstica je nadalje sestavljena iz vnaprej določenih računov, ki tvorijo skupino računov in predstavljajo določeno kategorijo odhodkov, povezanih s proračunskimi vrsticami. Pojasnila iz tega oddelka se uporabljajo za obe leti, 2020 in 2021. 9.1.Proračunska vrstica: človeški viri Proračunska vrstica I pomeni odhodke za človeške vire. Ta del proračuna je opredeljen v skladu z odobrenim kadrovskim načrtom in upošteva določene plačne lestvice. Predlog je osnovan na obstoječi organizacijski sestavi Sekretariata. Proračun za proračunsko vrstico za človeške vire je posledica naslednjega: –v letih 2020 in 2021 so plače indeksirane z dvoodstotnim faktorjem inflacije in –predvideno je nadaljnje spodbujanje začasnega zaposlovanja v okviru programov napotitve in pripravništva. Napotitev, ki se uporablja kot oblika krepitve upravne zmogljivosti pogodbenic, se bo še naprej uporabljala v letih 2020 in 2021 za dopolnitev ekipe Sekretariata s posebnim tehničnim strokovnim znanjem nacionalnih uprav in drugih organizacij. Pripravništva so namenjena podpori osebja ter širjenju znanja o Energetski skupnosti in prispevanju h krepitvi zmogljivosti. V predlaganem proračunu so predvidena sredstva za približno 60 delovnih mesecev v primeru pripravništva in 24 delovnih mesecev v primeru napotitve. Število začasnega osebja temelji na enoletni zaposlitvi. Za leto 2020 je vse skupaj načrtovanih pet enoletnih pripravništev in dve enoletni napotitvi (skupaj sedem začasnih delovnih mest). 9.2.Proračunska vrstica: potni stroški Proračunska vrstica II zajema odhodke v zvezi z odobrenimi potovanji osebja Sekretariata v imenu Energetske skupnosti, ki opravlja dejavnosti v zvezi z izvajanjem Pogodbe. Odhodki se v glavnem nanašajo na misije v pogodbenicah ali tehnično pomoč za pregled izpolnjevanja obveznosti iz Pogodbe. Ta proračun vsebuje tudi sredstva za upravičena potovanja, povezana z organizacijo različnih sestankov in konferenc, vključno v okviru institucij Energetske skupnosti, ter udeležbo osebja na njih, npr. kot govorniki itd. Proračun za potne stroške je načrtovan in sestavljen iz: –stroškov letov in dodatnih stroškov ter –dnevnic.

9.3.Proračunska vrstica: pisarniški stroški Proračunska vrstica III zajema odhodke, ki povečujejo ali spreminjajo sredstva Energetske skupnosti, in druge odhodke za pisarniško infrastrukturo (najemnina, pisarniški material, potrošni material in druge storitve), ki so potrebni za delovanje Sekretariata kot institucije v skladu s Pogodbo. Ta proračunska vrstica vključuje naslednje proračunske postavke: –najemnina: ocena odhodkov za najem pisarniških prostorov. V tej proračunski postavki je upoštevana donacija države gostiteljice (Avstrije) v skupni proračun Energetske skupnosti; –pisarniška oprema: ta proračunska postavka odraža potrebo po posodabljanju opreme (zlasti računalniške opreme in s tem povezanega pisarniškega pohištva), da se zagotovi čim večja varnost delovnega okolja, postopkov in obdelanih podatkov. Ta proračunska vrstica je sestavljena iz naslednjih računov: strojna in programska oprema, pisarniška oprema in sredstva z nizko vrednostjo. Vključitev skupnih odhodkov za leto 2020 v proračun sledi načrtu informacijske tehnologije, v katerem je ocenjena zamenjava strojne opreme (računalniška oprema osebja – prenosni računalniki, tiskalniki in strežniki na področju upravljanja informacijske tehnologije) ter ustrezne programske opreme. Zajema tudi licence za delovanje obstoječe programske opreme, potrebne za spletno mesto Energetske skupnosti, in interni računovodski program za vodenje računov Energetske skupnosti; –potrošni material: ta proračunska vrstica je sestavljena iz naslednjih računov: pisarniške potrebščine, popravila in vzdrževanje ter čiščenje prostorov, tekoči stroški in stroški električne energije za prostore; –druge storitve: predvideni proračun pri proračunski postavki „Druge storitve“ prikazuje potrebna sredstva za prevoznike in prevoz s strani tretjih oseb, poštne pristojbine, druge operativne stroške in stroške komunikacije (telekomunikacije). 9.4.Proračunska vrstica: drugi stroški in storitve Proračunska vrstica IV se nanaša na druge odhodke v zvezi z dejavnostmi, ki so potrebni za delovanje Sekretariata in drugih institucij v skladu s Pogodbo (Ministrski svet, Stalna skupina na visoki ravni, Odbor regulatorjev Energetske skupnosti in forumi). Ta proračunska vrstica je sestavljena iz naslednjih proračunskih postavk: –oglaševanje, komunikacije in zastopanje: to zajema delo na področju odnosov z javnostmi, delo v zvezi z izdajanjem publikacij Sekretariata (objava novih izdaj knjig o pravnem okviru, poročil o izvajanju itd.) in oglaševanje za namene javnih naročil in iskanja osebja ter stroške zastopanja; –študije, raziskave in svetovanje: izkušnje so pokazale, da je tehnična podpora s študijami zelo koristno orodje za doseganje ciljev Energetske skupnosti; raziskave in svetovanje se nanašajo na področja dela, navedena v delovnem programu Energetske skupnosti (vključno z Odborom regulatorjev Energetske skupnosti); –stroški storitev, oddanih v zunanje izvajanje (informacijska tehnologija, izplačilo plač itd.): ta proračunska vrstica se nanaša na izvajanje dejavnosti in nalog v zvezi z upravljanjem informacijske tehnologije (dejavnost, oddana v izvajanje zunanjemu partnerju), tehnično vzdrževanje spletnega mesta Energetske skupnosti (tako na upravnem področju kot na področju zunanjih uporabnikov) kot tudi najemne pogodbe za pisarniško opremo (npr. za fotokopirne stroje in tiskalnike) ter za vzdrževanje obstoječih rešitev informacijske tehnologije na področju uprave, računovodenja in človeških virov (podatkovne zbirke za računovodenje in človeške vire); –stroški revizije ter pravnega in finančnega svetovanja: ta proračunska vrstica vključuje sredstva za zunanje revizije, pravne storitve, oddane v zunanje izvajanje, in finančne pogodbe za izplačilo plač in računovodenje; –finančne storitve: to zajema bančne stroške in stroške za transakcije; –stroški dogodkov: ta proračunska vrstica zajema stroške v zvezi z organizacijo vseh rednih in ad hoc dogodkov, kar vključuje najem prostorov in opreme, pripravo in dostavo hrane in tehnične dogovore; –povračila: to zajema potne stroške, povezane s sodelovanjem predstavnikov pogodbenic in/ali opazovalcev na institucionalnih sestankih, delavnicah in drugih dogodkih, ki jih organizira Sekretariat Energetske skupnosti; pri izvrševanju te proračunske vrstice je upoštevan ločen sklop pravil o povračilu stroškov; načeloma se od ustanovitve Energetske skupnosti uporabljajo ista pravila o povračilu stroškov prevoza in nastanitve; in –usposabljanje: ta proračunska postavka krije stroške v zvezi z usposabljanjem, izobraževanjem, internimi letnimi sestanki osebja Sekretariata in predvsem z izobraževalnimi ukrepi, ki so na voljo predstavnikom pogodbenic.

10.Proračun Energetske skupnosti za leto 2020 Predlagani proračun za leto 2020 je v skladu s predlogom Komisije in je na ravni proračuna za leto 2019 (4 812 073 EUR). Tako kot vsako leto je prispevek EU (94,78 % proračuna Energetske skupnosti) pogojen s končnim sprejetjem proračuna EU za leto 2020. 5.1 Proračunska vrstica 1: človeški viri za leto 2020 V primerjavi z letom 2019 se za proračunsko vrstico 1 zahteva povečanje finančnih sredstev za 3,7 %. To je posledica zahtevka za dve novi strokovni mesti (podrobnosti in utemeljitev so navedene v priloženem delovnem programu), ki bosta zasedeni v naslednjem letu, in dvoodstotne inflacijske prilagoditve. To proračunsko vrstico sestavljajo plače za stalno osebje (z omejenimi pogodbami z možnostjo podaljšanja) in začasno osebje (pripravniki, napoteno osebje). Plače so oproščene nacionalnega davka od dohodkov, ne vsebujejo dodatnih prejemkov (pokojninske pravice, zdravstveno zavarovanje, zavarovanje za primer brezposelnosti), vsebujejo pa nezgodno zavarovanje. Ponujenih ni dodatnih nadomestil in ugodnosti. Plače osebja Sekretariata Energetske skupnosti, ki se uporabljajo od 1. januarja 2020, temeljijo na obstoječih ravneh prejemkov (2019) in zanje se uporablja dvoodstotna inflacijska prilagoditev. V to proračunsko vrstico so vključena tudi sredstva za začasno zaposlitev (24 delovnih mesecev v primeru napotitve in 60 delovnih mesecev v primeru pripravništva) (v letu 2019 je število delovnih mesecev znašalo 46,6). Plačna lestvica za napoteno osebje je bila prilagojena, kar je omogočilo zmanjšanje skupnega proračuna za začasno osebje s 190 485 EUR na 175 432 EUR. Za to vrsto zaposlitve se je izkazalo, da delu Sekretariata prinaša dodano vrednost in je najboljši način za vključevanje mladih strokovnjakov ali strokovnjakov iz pogodbenic v delo Energetske skupnosti. Poleg tega začasne zaposlitve pripomorejo k izpolnitvi zahtev po zemljepisni uravnoteženosti v skladu s Pravili o zaposlovanju, delovnih pogojih in zemljepisni uravnoteženosti osebja Sekretariata Evropske skupnosti ( Pravila o zaposlovanju). Zahtevek za povečanje osebja, utemeljen v delovnem programu za obdobje 2020–2021, je bil izravnan s prerazporeditvijo proračunskih sredstev med več proračunskimi vrsticami. 5.2 Proračunska vrstica 2: potni stroški za leto 2020 Proračun za potne stroške za leto 2020 (340 000 EUR) je za 8 % nižji v primerjavi z letom 2019 (367 812 EUR). Ocena za leto 2020 je bila pripravljena na podlagi izkušenj s proračunsko porabo, pridobljenih v preteklih letih. Učinkovito načrtovanje prihodnjih potovanj in misij bo omogočalo ustrezno izvajanje dejavnosti v okviru zahtevanega proračuna. 5.3 Proračunska vrstica 3: pisarniški stroški za leto 2020 Šestodstotno povečanje med letoma 2019 (400 084 EUR) in 2020 (424 205 EUR) za proračun za pisarniške stroške se nanaša na realistične rezervacije za najemnine in druge storitve. Pri obeh proračunskih postavkah je v zadnjih letih izvajanja primanjkovalo sredstev. 5.4 Proračunska vrstica 4: drugi stroški in storitve za leto 2020 Skupna proračunska zahteva za druge stroške in storitve je v letu 2020 (1 395 000 EUR) 6 % nižja kot v letu 2019 (1 486 956 EUR). To je posledica prilagoditve načrtovanja v različnih proračunskih vrsticah. Na podlagi dejanskih preteklih vrednosti porabe v vseh proračunskih postavkah se predpostavlja, da bo ta proračun zadoščal za nadaljevanje dejavnosti v okviru te proračunske vrstice. 11.Proračun Energetske skupnosti za leto 2021 Predlagani proračun za leto 2021 v višini 4 812 073 EUR temelji na enaki predpostavki popolne ekipe v skladu s kadrovskim načrtom, višino plač in vsemi drugimi stroški, kot je predvideno za leto 2020. Povečanje sredstev za plače odtehta zmanjšanje sredstev za študije, izobraževanje, potrošni material.

Podatki za leto 2021 v zvezi s prihodnjim prispevkom EU še niso na voljo do sprejetja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Tako je to napreden pokazatelj virov, potrebnih za delovanje Energetske skupnosti po letu 2020. 12.Izkaz prihodkov za obdobje 2020–2021 13.Izkaz odhodkov za obdobje 2020–2021

14.Podrobnosti izkaza odhodkov za obdobje 2020–2021 15.Institucionalni proračun (povračila in organizacija dogodkov)

16.Priloga IV k Pogodbi: Preglednica prispevkov pogodbenic za obdobje 2020–2021 17.Kadrovski načrt za obdobje 2020–2021 Opomba: Ta kadrovski načrt navaja število stalnih in začasnih delovnih mest, predlaganih za izvajanje nalog v okviru ustreznega delovnega programa. Število začasnih delovnih mest je ocenjeno na podlagi dvanajstmesečnih zaposlitev in se lahko spreminja glede na trajanje posamezne zaposlitve. Opomba: Delovni program Energetske skupnosti za obdobje 2020–2021 (Priloga k temu postopkovnemu aktu) je priložen kot spremni dokument.

PRILOGA 2 STALNA SKUPINA NA VISOKI RAVNI SKLEP STALNE SKUPINE ENERGETSKE SKUPNOSTI NA VISOKI RAVNI O IZVAJANJU UREDBE (EU) št. 312/2014 O VZPOSTAVITVI KODEKSA OMREŽJA ZA IZRAVNAVO ODSTOPANJ ZA PLIN V PRENOSNIH OMREŽJIH Stališče, ki se zastopa v imenu Evropske unije, je, da se osnutek sklepa o izvajanju Uredbe Komisije (EU) št. 312/2014 odobri v skladu s Sklepom Komisije z dne 6. novembra 2019 o predlogu Komisije za sklep Stalne skupine Energetske skupnosti na visoki ravni o izvajanju Uredbe (EU) št. 312/2014 o vzpostavitvi kodeksa omrežja za izravnavo odstopanj za plin v prenosnih omrežjih, C(2019), 7831 final.



PRILOGA 3 Vprašanja, ki ne spadajo na področje uporabe člena 218(9) PDEU, vendar je zanje potrebno politično soglasje Sveta 1.SPLOŠNE SMERNICE POLITIKE IZ LETA 2019 GLEDE CILJEV ZA LETO 2030 IN PODNEBNE NEVTRALNOSI ZA ENERGETSKO SKUPNOST IN NJENE POGODBENICE

Stališče, ki se zastopa v imenu Evropske unije, je, da se podpre sprejetje osnutka splošnih smernic politike iz leta 2019, ki je priložen kot Dodatek k tej prilogi. Komisija se lahko o manjših spremembah navedenega osnutka splošnih smernic politike iz leta 2019 dogovori brez nadaljnjega sklepa Sveta ob upoštevanju pripomb pogodbenic Energetske skupnosti pred ali med sestankom Ministrskega sveta. 2.LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH ENERGETSKE SKUPNOSTI ZA OBDOBJE 2018–2019 Stališče, ki se zastopa v imenu Evropske unije, je, da se podpre sprejetje osnutka letnega poročila za obdobje 2018–2019. 3.SKLEP D/2019/01/MC-EnC O RAZREŠNICI DIREKTORJA SEKRETARIATA Stališče, ki se zastopa v imenu Evropske unije, je, da se podpre sprejetje osnutka finančne razrešnice direktorja za leto 2018.



DODATEK K PRILOGI 3 Splošne smernice politike iz leta 2019 glede ciljev za leto 2030 in podnebne nevtralnosti za Energetsko skupnost in njene pogodbenice UVOD Ministrski svet je na sestanku novembra 2018 sprejel splošne smernice politike glede ciljev, ki naj bi jih pogodbenice Energetske skupnosti dosegle do leta 2030. Smernice so bile plod političnega soglasja o določitvi treh različnih ciljev, ki jih je treba do leta 2030 doseči na področju podnebja in energetike – cilja glede energetske učinkovitosti, cilja glede prispevka k obnovljivim virom energije in cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Ti cilji bi morali biti v skladu s cilji, ki naj bi jih EU dosegla do leta 2030, pomeniti enako raven ambicioznosti za pogodbenice ter upoštevati ustrezne socialno-ekonomske razlike, tehnološki razvoj in Pariški sporazum o podnebnih spremembah. Politični dogovori, ki sta jih Svet Evropske unije in Evropski parlament dosegla leta 2018 in na začetku leta 2019, so omogočili, da so vsa pravila, ki so bila uvedena s svežnjem Čista energija za vse Evropejce, začela veljati z junijem 2019. Zakonodaja EU zdaj v celoti vključuje tri cilje na področju podnebja in energetike, ki jih je treba doseči do leta 2030, in sicer cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za vsaj 40 % v primerjavi z letom 1990, cilj povečanja energetske učinkovitosti za najmanj 32,5 % in cilj najmanj 32 % energije iz obnovljivih virov.

Direktiva o energiji iz obnovljivih virov iz leta 2009 in direktiva o energetski učinkovitosti iz leta 2012 sta bili sprejeti in sta s sklepom Ministrskega sveta postali del pravnega reda Energetske skupnosti, vključno s ciljem, ki naj bi ga celotna Energetska skupnost do leta 2020 dosegla glede energetske učinkovitosti, in specifičnimi cilji, ki naj bi jih posamezne pogodbenice do leta 2020 dosegle glede energije iz obnovljivih virov. Ministrski svet Energetske skupnosti je leta 2017 poudaril potrebo po določitvi ciljev glede energetske učinkovitosti, deleža energije iz obnovljivih virov in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. To je v skladu z obveznostmi pogodbenic v procesu pristopa k EU in zavezami, ki so jih države sprejele v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in Pariškega sporazuma. Sekretariat Energetske skupnosti je kot predhodni korak v okviru postopka določanja ciljev naročil zunanjo študijo, v kateri bo, če je to mogoče, opredeljena metodologija za določitev treh ciljev na področju podnebja in energetike na podlagi meril iz splošnih smernic politike iz leta 2018. Ugotovitve študije je temeljito obravnavala in preučila tehnična delovna skupina Odbora za energijo in podnebje ob podpori analitičnih smernic Komisije. Študija, ki je bila zaključena junija 2019, je bila koristna podlaga za razprave. Izkazalo pa se je tudi, da obstajajo nekatere metodološke omejitve v zvezi s kakovostjo in razpoložljivostjo podatkov ter analitičnim obsegom študije v primerjavi z zmogljivostmi, ki se tradicionalno uporabljajo v EU. Zato zgolj na podlagi študije ni mogoče oblikovati enostavnih zaključkov in predlagati jasnih ciljev za leto 2030 za Energetsko skupnost in njene pogodbenice. V razpravah je bilo navedeno, da bi bila potrebna nadaljnja in bolj napredna analiza, da bi se lahko za Energetsko skupnost in njene pogodbenice predlagali trdni in verodostojni energetski in podnebni cilji, ki bi bili enako ambiciozni in bi bili v skladu s cilji EU za leto 2030. Takšna analiza bo izvedena v okviru novega modeliranja, ki bo temeljil na metodologiji EU, ki jo bo uvedla Evropska komisija. Poleg tega je bistveno, da se pri določanju ciljev za leto 2030 v Energetski skupnosti upošteva najnovejši razvoj na ravni EU, zlasti morebiten popravek ciljev EU za leto 2030 navzgor v okviru novega evropskega zelenega dogovora, ki ga je v svojih političnih smernicah napovedala novoizvoljena predsednica Ursula von der Leyen. MINISTRSKI SVET ENERGETSKE SKUPNOSTI – ob upoštevanju člena 47(a) Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) in točke VI Postopkovnega akta 2006/01/MC-EnC o sprejetju internega poslovnika Ministrskega sveta Energetske skupnosti; ob priznavanju potrebe po učinkovitem odzivanju na izzive, ki jih prinašajo podnebne spremembe; ob upoštevanju dejstva, da pogodbenice Energetske skupnosti podpirajo poziv k okrepljenim ukrepom na področju podnebnih sprememb, ki je izražen v Pariškem sporazumu; ob priznavanju, da je energetski sektor eden od glavnih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov, in ker obstajajo močne povezave med energetsko politiko in podnebjem;

ob upoštevanju, da je bilo na prvem sestanku Odbora za energijo in podnebje, ki je potekal 5. septembra 2017 na Dunaju, potrjeno, da bi morali biti stabilni nacionalni energetski in podnebni načrti za obdobje do leta 2030 podkrepljeni s tremi splošnimi cilji, in sicer ciljem povečanja deleža energije iz obnovljivih virov v celotni porabi energije, ciljem večje energetske učinkovitosti in ciljem zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; ob sklicevanju na sklepe Ministrskega sveta, sprejete decembra 2017, v katerih je poudarjeno, da je treba za Energetsko skupnost za leto 2030 sprejeti cilje glede deleža energije iz obnovljivih virov, energetske učinkovitosti in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ter v katerih je bila pozdravljena izjava Evropske komisije, da bo pripravila ustrezne predloge za Energetsko skupnost za vključitev ustreznih določb iz povezane prihodnje zakonodaje EU, ko bo taka zakonodaja sprejeta v Evropski uniji; ob sklicevanju na Priporočilo Ministrskega sveta 2016/02/MC-EnC o pripravi na izvajanje Uredbe (EU) št. 525/2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter Priporočilo 2018/01/MC-EnC o pripravi na oblikovanje celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov s strani pogodbenic Energetske skupnosti; ob priznavanju, da je politično soglasje na ravni EU o ciljih EU za leto 2030 pomembno za Energetsko skupnost, in sicer pri spremembi direktive o energetski učinkovitosti, direktivi o energiji iz obnovljivih virov in dogovoru o uredbi o porazdelitvi prizadevanj; ob sklicevanju na splošne smernice politike iz leta 2018 in na politično soglasje o določitvi treh različnih energetskih in podnebnih ciljev za pogodbenice Energetske skupnosti za leto 2030; ob priznavanju prispevka predhodnega analitičnega dela Sekretariata in zunanjih strokovnjakov z analitičnimi smernicami služb Komisije, hkrati pa ugotavljanju, da so za določitev trdnih in verodostojnih ciljev za leto 2030 potrebni dodatni podatki in metodološka analiza; ob priznavanju potrebe po visoki ambicioznosti pri doseganju podnebne nevtralnosti v skladu z okrepljenimi prizadevanji Evropske unije, da bi postala prva podnebno nevtralna celina na svetu – SPREJEMA: Splošne smernice politike iz leta 2019 glede ciljev za leto 2030 in podnebne nevtralnosti za Energetsko skupnost in njene pogodbenice Sedanje splošne smernice politike iz leta 2019 ponovno potrjujejo politično soglasje, doseženo v Ministrskem svetu leta 2018 o ciljih, ki naj bi jih pogodbenice Energetske skupnosti dosegle do leta 2030.