Izpad carin je bil izračunan na podlagi podatkov za leto 2015 in znaša 311 milijonov EUR (80 % od 390 milijonov EUR). Ta izpad se bo razporedil na sedem let. EU bo ob začetku veljavnosti Sporazuma za uvoz blaga s poreklom iz Kanade odpravila 97,7 % tarifnih vrstic EU, v naslednjih treh, petih oziroma sedmih letih pa postopoma še dodaten odstotek tarifnih vrstic.

Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

–◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,

Kanada je ena od dolgoletnih in najtesnejših strateških partneric EU v svetu. Že od nekdaj nas povezujejo skupne vrednote, tako da tesno sodelujemo na področju mnogih svetovnih izzivov, kot so okolje, podnebne spremembe, energetska varnost in regionalna stabilnost. Kanada je 11. največje gospodarstvo na svetu in 12. največja trgovinska partnerica EU. Na podlagi Sporazuma bodo evropske družbe deležne najboljše obravnave, ki jo je Kanada kdaj ponudila kateri koli trgovinski partnerici, s čimer bodo za subjekte iz EU na kanadskem trgu ustvarjeni enaki pogoji. Z odprtjem trgov naj bi Sporazum podpiral rast in ustvarjanje delovnih mest v EU ter prinesel dodatne koristi evropskim potrošnikom.

Ohranjanje ali povečanje obsega trgovine in naložb med EU in Kanado.

Ohranjanje ali povečanje obsega trgovine in naložb med EU in Kanado.

Z vzpostavitvijo novega sistema sodišč za naložbe se bodo izpolnila visoka pričakovanja državljanov in gospodarstva glede pravičnejšega, preglednejšega in institucionaliziranega sistema za reševanje naložbenih sporov.

Podpis, v imenu Unije, celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani se odobri s pridržkom njegove sklenitve.

(2)Pogajanja so se zaključila in treba bi bilo podpisati Sporazum v imenu Unije, s pridržkom izpolnjevanja postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev na poznejši datum.

o podpisu, v imenu Evropske unije, celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani

EU in Kanada v Sporazumu potrjujeta zavezanost trajnostnemu razvoju. Strinjata se, da bi bilo treba hkrati s trgovino in naložbami okrepiti tudi varstvo okolja in pravice delavcev, ne pa jih zmanjševati. EU in Kanada sta se zavezali, da bo Sporazum pripomogel k vzajemni podpori gospodarske rasti, socialnega razvoja in varstva okolja. Sporazum vključuje obveznosti EU in Kanade na področju mednarodnih pravil glede pravic delavcev in varstva okolja ter civilni družbi EU in Kanade daje pomembno vlogo pri sodelovanju pri izvajanju zavez na teh področjih. Poleg tega sporazum vzpostavlja postopek za reševanje sporov, vključno s posvetovanji na ravni vlad in s skupino strokovnjakov.

Sporazum bo vzpostavil enakovrednejše pogoje med Kanado in EU na področju pravic intelektualne lastnine. Okrepil bo zaščito avtorskih pravic (uskladitev s pravili EU za varstvo tehnoloških ukrepov in upravljanje digitalnih pravic ter odgovornost ponudnikov internetnih storitev) in uveljavljanje (predvideva možnost začasnih ukrepov in sodnih odredb za posrednike, udeležene v kršitvah). Izboljšal bo način, kako kanadski sistem zaščite pravic intelektualne lastnine ščiti patente za farmacevtske izdelke iz EU. Kanada soglaša tudi s tem, da bo okrepila mejne ukrepe proti blagu s ponarejeno blagovno znamko, piratskemu avtorskemu blagu in ponarejenemu blagu z geografsko označbo.

EU in Kanada sta se dogovorili, da bosta vzajemno sprejemali certifikate skladnosti za električne naprave, elektronsko in radijsko opremo, igrače, stroje in merilne naprave. To pomeni, da lahko organ za ugotavljanje skladnosti v EU preskuša izdelke EU za izvoz v Kanado na podlagi kanadskih pravil in obratno. S tem se bo preprečilo, da bi obe strani izvajali iste preskuse, s čimer bi se lahko stroški za družbe in potrošnike močno zmanjšali. To je ugodno zlasti za manjše družbe, ki si ne morejo privoščiti, da bi dvakrat plačevale za izvedbo istega preskusa. To sodelovanje sicer ni primerljivo s sodelovanjem znotraj EU, vendar je kljub temu pomemben korak naprej na področju mednarodnih sporazumov EU.

Kanada je javne razpise odprla za družbe EU v večji meri kot za katero koli drugo trgovinsko partnerico. Podjetja EU se bodo lahko potegovala za zagotavljanje blaga in storitev na zvezni ravni, pa tudi kanadskim provincam in občinam; to bo prvič, da bodo do tega upravičene družbe, ki niso kanadske. Trg javnih naročil kanadskih provinc je po ocenah dvakrat večji od trga na zvezni ravni.

Na podlagi Sporazuma bodo podjetja EU lažje izvažala opremo, stroje in programsko opremo, saj bodo lahko poslala vzdrževalce in druge strokovnjake za zagotavljanje poprodajnih in povezanih storitev.

Na podlagi Sporazuma bodo lahko družbe lažje začasno premeščale zaposlene med EU in Kanado. To bo olajšalo delovanje evropskih družb v Kanadi. Prav tako bodo lahko izvajalci poklicnih storitev lažje začasno izvajali pravne, računovodske, arhitekturne in podobne storitve.

Lažje premeščanje zaposlenih v družbah in delovanju drugih poklicnih skupin med EU in Kanado

Sporazum zagotavlja okvir za lažje vzajemno priznavanje kvalifikacij v reguliranih poklicih, kot so arhitekti, računovodje in inženirji. Zadevna poklicna združenja v EU in Kanadi imajo tako okvir, ki določa pogoje za pogajanja o sporazumih o vzajemnem priznavanju za navedene poklice. EU in Kanada bosta nato te sporazume potrdili in sprejeli.

Sporazum vključuje vse novosti novega pristopa EU na področju naložb in njegov mehanizem za reševanje sporov, s čimer izpolnjuje pričakovanja zainteresiranih strani glede pravičnejšega, preglednejšega in institucionaliziranega sistema za reševanje naložbenih sporov. Na tem področju uvaja pomembne novosti za zagotovitev visoke stopnje zaščite vlagateljev, hkrati pa v polni meri ohranja pravico vlad do regulacije in uresničevanja legitimnih ciljev javne politike, na primer varovanja zdravja, varnosti in okolja. Sporazum pomeni prelom s tradicionalnim pristopom k zaščiti naložb in reševanju naložbenih sporov iz večine obstoječih dvostranskih naložbenih sporazumov v svetu. Odpravlja nejasnosti, zaradi katerih je stari sistem dopuščal zlorabe in pretirane razlage ter vzpostavlja sistem neodvisnih sodišč za naložbe, ki ga sestavljata stalno in pritožbeno sodišče, ki bosta reševali spore na pregleden in nepristranski način.

Sporazum je najobsežnejši sporazum, kar jih je EU sklenila na področju storitev in naložb. Evropske družbe bodo imele več priložnosti za izvajanje specializiranih storitev pomorskega prevoza, kot so čiščenje in poglabljanje morskega dna, premeščanje praznih zabojnikov in prevoz nekaterega tovora v Kanadi. Evropska podjetja bodo imela tudi nove prednosti pri odobritvi naložbenih projektov v Kanadi, zaščiti naložb in uveljavljanju pravic v primeru nepravične obravnave, in sicer prek uravnoteženega in učinkovitega sistema za reševanje sporov. V vseh drugih sektorjih, na primer okoljskih storitvah, telekomunikacijah in financah, je zagotovljen dostop do trga na zvezni ravni, prvič pa tudi na ravni provinc. EU v Sporazumu – tako kot v vseh trgovinskih sporazumih – ščiti javne službe. Tudi na tem področju bodo morali kanadski vlagatelji in ponudniki storitev spoštovati veljavne predpise EU.

Priložnosti za ponudnike storitev ter pregledni in učinkoviti mehanizmi za zaščito naložb in reševanje sporov

Z odprtjem trgov naj bi Sporazum podpiral rast in ustvarjanje delovnih mest v EU ter prinesel dodatne koristi evropskim potrošnikom. Lahko bi tudi omejeval cene in potrošnikom zagotavljal večjo izbiro kakovostnih izdelkov. Sporazum ne bo spreminjal standardov EU. Standardi in predpisi glede varnosti hrane in izdelkov, varstva potrošnikov, zdravja, okolja, socialnih standardov ali standardov dela ter na drugih področjih bodo ostali nedotaknjeni. Vse iz Kanade uvoženo blago bo moralo brez izjem izpolnjevati pravila in predpise EU za izdelke.

Sporazum je celovit trgovinski in naložbeni sporazum, ki vsebuje določbe o nacionalni obravnavi in dostopu do trga za blago, trgovinskih ukrepih, tehničnih ovirah v trgovini, sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, olajševanju carinskih postopkov in trgovine, subvencijah, naložbah, čezmejni trgovini s storitvami, začasnem vstopu in bivanju fizičnih oseb iz poslovnih razlogov, vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, nacionalni ureditvi, finančnih storitvah, storitvah mednarodnega pomorskega prevoza, telekomunikacijah, elektronskem poslovanju, politiki konkurence, državnih podjetjih, monopolih, podjetjih s posebnimi pravicami ali privilegiji, javnem naročanju, intelektualni lastnini, regulativnem sodelovanju, trgovini in trajnostnem razvoju, trgovini in delu, trgovini in okolju, dvostranskih dialogih in sodelovanju, upravnih in institucionalnih določbah, preglednosti in reševanju sporov.

–Skupni upravljalni odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki obravnava zadeve v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi;

–Skupni odbor za carinsko sodelovanje, ki je bil ustanovljen na podlagi sporazuma iz leta 1998 med Evropsko skupnostjo in Kanado o carinskem sodelovanju in medsebojni pomoči pri carinskih zadevah, ki obravnava zadeve iz tega sporazuma v zvezi s pravili o poreklu, postopki glede porekla, olajševanjem carinskih postopkov in trgovine, mejnimi ukrepi ter začasno opustitvijo preferencialne tarifne obravnave;

–Odbor za storitve in naložbe, ki obravnava zadeve v zvezi s čezmejno trgovino s storitvami, naložbami, začasnim vstopom, elektronskim poslovanjem in pravicami intelektualne lastnine, povezanimi s storitvami;

–Odbor za trgovino z blagom, ki obravnava zadeve v zvezi s trgovino z blagom, tarifami, tehničnimi ovirami za trgovino, Protokolom o vzajemnem sprejemanju rezultatov ugotavljanja skladnosti in pravicami intelektualne lastnine, povezanimi z blagom. V okviru Odbora za trgovino z blagom se ustanovijo Odbor za kmetijstvo, Odbor za vina in žgane pijače ter Skupna področna skupina za farmacevtske izdelke, ki poročajo Odboru za trgovino z blagom;

V skladu s posebnim postopkom iz člena 30.2 skupni odbor CETA ne more sprejeti odločitve o spremembi posebnega seznama prilog, pri katerih je potrebna izvedba celotnega postopka za spremembe. Ta seznam vključuje: poglavje 8 – Naložbe, poglavje 9 – Čezmejna trgovina s storitvami, poglavje 10 – Začasni vstop in bivanje fizičnih oseb iz poslovnih razlogov ter poglavje 13 – Finančne storitve (razen priloge 10 – Seznam kontaktnih točk držav članic Evropske unije).

EU in Kanada se lahko prek skupnega odbora CETA odločita, da bosta spremenili priloge. Če pogodbenici ta sklep podpreta, morata to storiti na podlagi veljavnih notranjih zahtev in postopkov. EU se torej pri odločitvi, ali se strinja s sklepom skupnega odbora, drži notranjih postopkov EU, kot so določeni v Pogodbi o EU. Skupni odbor CETA tako ne more ukrepati brez sklepa institucij EU, sprejetega v skladu z notranjimi pravnimi postopki.

Treba je opozoriti, da skupni odbor CETA ni neodvisen organ in da sprejema odločitve in priporočila le na podlagi soglasja med EU in Kanado. Nikakor ne bo omejeval pristojnosti za odločanje, ki jo imajo regulatorji v državah članicah EU ali na ravni EU ali institucije, ki so pristojne zanje.

V upravnem in institucionalnem poglavju se vzpostavlja skupni odbor CETA, ki bo stalno spremljal izvajanje, delovanje in učinek tega sporazuma. Skupni odbor CETA sestavljajo predstavniki Evropske unije in Kanade, ki se sestajajo enkrat letno ali na zahtevo ene od pogodbenic ter nadzorujejo delo vseh specializiranih odborov in drugih teles, ustanovljenih v skladu s tem sporazumom.

Po drugi strani predlog vključuje uporabo upravnih virov iz proračunske vrstice XX 01 01 01 (Odhodki za uradnike in začasne uslužbence, zaposlene v instituciji), saj se ocenjuje, da bo za naloge v skladu s tem sporazumom pooblaščen en upravni uslužbenec v ekvivalentu polnega delovnega časa (EPDČ). To je navedeno v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, veljajo pa tam navedeni pogoji.

EU in Kanada sta dosegli ambiciozen sporazum, ki bo ustvaril nove priložnosti za trgovino in naložbe na obeh straneh Atlantika in spodbujal ustvarjanje delovnih mest v Evropi. Sporazum bo odpravil carine in omejitve dostopa do javnih naročil, odprl trg s storitvami, nudil predvidljive pogoje za vlagatelje in pomagal preprečevati nezakonito kopiranje inovacij in tradicionalnih izdelkov EU. Sporazum vsebuje tudi vsa jamstva, da se preprečijo gospodarske koristi v škodo temeljnih pravic, socialnih standardov, pravice vlad do regulacije, varstva okolja ali zdravja in varnosti potrošnikov.

Ocena učinka na trajnost, ki je bila izvedena med pogajanji, vsebuje tudi celovito oceno potencialnih učinkov liberalizacije trgovine na podlagi Sporazuma. Analiza ocenjuje gospodarske, socialne in okoljske učinke v Kanadi in Evropski uniji v treh glavnih sektorjih, šestnajstih podsektorjih in pri sedmih medsektorskih vprašanjih. Ocenjuje tudi potencialne učinke Sporazuma na ZDA, Mehiko ter druge države in regije, med drugim na več držav v razvoju, pa tudi na čezmorski ozemlji EU Saint-Pierre-et-Miquelon in Grenlandijo. Javni razpis ter vmesno in končno poročilo so objavljeni na spletni strani GD TRADE:

Oktobra 2008 sta EU in Kanada objavili skupno študijo „Assessing the Costs and Benefits of a Closer EU-Canada Economic Partnership“ (Ocena stroškov in koristi tesnejšega gospodarskega partnerstva med EU in Kanado). Študija je pokazala, da bo liberalizacija trgovine z blagom in storitvami prinesla koristi tako EU kot tudi Kanadi. Celotno poročilo je objavljeno na spletni strani GD TRADE:

Poleg tega je bil v pogajanjih o Sporazumu v okviru ocene učinka na trajnost uporabljen niz posvetovalnih metod. To je med drugim vključevalo srečanja s civilno družbo, delavnico za zainteresirane strani in spletno mesto projekta s forumom za razpravo. Srečanja s civilno družbo so potekala v Bruslju in Ottawi, udeležilo pa se jih je veliko različnih interesnih skupin in združenj. Na delavnici za zainteresirane strani v Ottawi so sodelovali predstavniki industrijskih in trgovinskih združenj, organizacij dela, sindikatov javnih uslužbencev in sindikatov zaposlenih v zasebnem sektorju, okoljskih organizacij in drugih. Tudi več strokovnjakov z univerz in inštitutov je predložilo koristne pripombe o oceni učinka na trajnost.

Respondenti iz EU so se na splošno strinjali, da je zaželeno okrepiti gospodarsko sodelovanje med Kanado in EU.

Velik delež respondentov je menil, da je kljub močnim obstoječim trgovinskim in naložbenim odnosom med EU in Kanado še vedno veliko ovir in tako še veliko možnosti za izboljšanje dvostranskih odnosov.

Pred začetkom pogajanj sta se EU in Kanada leta 2007 odločili, da bosta skupaj izvedli študijo za pregled in oceno stroškov in koristi tesnejšega gospodarskega partnerstva. V okviru te skupne študije sta Evropska komisija in Kanada izvedli dve posvetovanji z zainteresiranimi stranmi. Evropska komisija je februarja in marca 2008 izvedla spletno posvetovanje s civilno družbo na podlagi vprašalnika, ki je pokrival različne vidike trgovinskih in naložbenih odnosov med EU in Kanado. Marca in aprila 2008 je Kanada podoben vprašalnik predložila članom svojega usmerjevalnega odbora.

Ta predlog je skladen z vizijo strategije Evropa 2020 in prispeva k trgovinskim in razvojnim ciljem Unije.

Sporazum ima enake cilje in v glavnem enako vsebino kot sporazum o prosti trgovini s Singapurjem (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EUSFTA). Zato je pristojnost Unije v obeh primerih enaka. Glede na dvome o obsegu in naravi pristojnosti Unije, kar zadeva sklenitev Sporazuma EUSFTA, je Komisija julija 2015 zahtevala, da Sodišče v skladu s členom 218(11) PDEU izda mnenje (zadeva A-2/15). Komisija je v zadevi A-2/15 izrazila mnenje, da ima Unija izključno pristojnost, da Sporazum EUSFTA sklene samostojno, po drugi strani pa ima vsaj deljeno pristojnost na področjih, kjer njena pristojnost ni izključna. Vendar pa so mnoge države članice izrazile drugačno mnenje. Glede na navedeno in z namenom, da se s podpisom Sporazuma ne bi odlašalo, je Komisija sklenila predlagati, da se Sporazum podpiše kot mešani sporazum. Vendar pa to ne posega v stališča, ki jih je Komisija izrazila v zadevi A-2/15. Ko bo Sodišče izdalo mnenje v zadevi A-2/15, bo treba oblikovati ustrezne zaključke.

Forum za regulativno sodelovanje v okviru Sporazuma bo deloval kot mehanizem prostovoljnega sodelovanja za izmenjavo izkušenj in relevantnih informacij med regulatorji ter pomagal pri določanju področij za morebitno sodelovanje regulatorjev. Forum ne bo mogel spreminjati obstoječih predpisov ali pripravljati nove zakonodaje. Regulatorjem in zakonodajalcem bo samo zagotavljal pomoč in podajal predloge. Nikakor ne bo omejeval pristojnosti regulatorjev v državah članicah EU in na ravni EU za odločanje.

Sporazum v celoti ohranja pravico vlad do regulacije javnih politik. Poleg tega morajo vse odločitve skupnega odbora CETA odobriti vse pogodbenice, tako da zanje veljajo veljavne notranje zahteve in postopki EU.

Poleg tega EU v Sporazumu, tako kot v drugih trgovinskih sporazumih, v celoti ščiti javne službe. Države članice EU bodo za določene službe lahko imele javni monopol, če to želijo. Sporazum vlad ne bo prisilil ali spodbujal, da bi privatizirale ali deregulirale javne službe, kot so oskrba z vodo, zdravstveno in socialno varstvo ter izobraževanje. Države članice EU bodo lahko še naprej odločale, katere storitve bodo univerzalne in javne ter jih subvencionirale, če želijo. Poleg tega nobena določba Sporazuma vladam držav članic EU ne preprečuje, da kadar koli spremenijo svoje odločitve o privatizaciji teh sektorjev, ki so jih morda sprejele.

Sporazum vključuje tudi poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, trgovini in delu ter trgovini in okolju, ki trgovinski sporazum navezujejo na splošne cilje EU na področju trajnostnega razvoja ter specifične cilje na področju dela, okolja in podnebnih sprememb.

Sporazum je v celoti skladen s politikami Unije, tudi s tistimi na področju mednarodne trgovine. V tem oziru Sporazum ne bo omejeval ali spreminjal zakonodaje EU, prav tako pa ne bo spreminjal, zniževal ali odpravljal standardov EU na katerem koli reguliranem področju. Vse iz Kanade uvoženo blago bo moralo izpolnjevati pravila in predpise EU (na primer tehnične predpise in standarde za proizvode, sanitarne in fitosanitarne predpise, predpise o hrani in varnosti, zdravstvene in varnostne standarde ter predpise glede GSO, varstva okolja in varstva potrošnikov).

Sporazum med Slovaško republiko in vlado Kanade o spodbujanju in zaščiti naložb, podpisan 20. julija 2010 v Bratislavi.

Sporazum med vlado Romunije in vlado Kanade o spodbujanju in medsebojni zaščiti naložb, podpisan 8. maja 2009 v Bukarešti.

Sporazum med vlado Republike Poljske in vlado Kanade o spodbujanju in medsebojni zaščiti naložb, podpisan 6. aprila 2009 v Varšavi.

Izmenjava not med vlado Kanade in vlado Republike Malte, ki predstavlja sporazum v zvezi z zavarovanjem tujih naložb, podpisan 24. maja 1982 v Valletti.

Sporazum med vlado Republike Latvije in vlado Kanade o spodbujanju in zaščiti naložb, podpisan 5. maja 2009 v Rigi.

Sporazum med vlado Republike Madžarske in vlado Kanade o spodbujanju in medsebojni zaščiti naložb, podpisan 3. oktobra 1991 v Ottawi.

Sporazum med Češko republiko in Kanado o spodbujanju in zaščiti naložb, podpisan 6. maja 2009 v Pragi.

Sporazum med vlado Republike Hrvaške in vlado Kanade o spodbujanju in zaščiti naložb, podpisan 3. februarja 1997 v Ottawi.

EU in Kanada priznavata dosežke na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Kanade o sanitarnih ukrepih za varovanje zdravja ljudi in živali v zvezi s trgovino z živimi živalmi in živalskimi proizvodi, ki je bil podpisan 17. decembra 1998 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o veterinarski dejavnosti) ter potrjujeta, da bosta tudi v okviru Sporazuma nadaljevali z delom na tem področju. Sporazum o veterinarski dejavnosti iz leta 1998 se nadomesti s Sporazumom na datum začetka njegove veljavnosti.

Trgovinsko in gospodarsko sodelovanje med EU in Kanado ima dolgoletno tradicijo, razvijalo pa se je na podlagi Okvirnega sporazuma o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju iz leta 1976, skupnega akcijskega načrta iz leta 1996 ter trgovinske pobude med EU in Kanado iz leta 1998. EU in Kanada sta sklenili tudi več dvostranskih sektorskih sporazumov, na primer sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju iz leta 1996, sporazum o medsebojnem priznavanju ugotavljanja skladnosti iz leta 1998, sporazum o veterinarski dejavnosti iz leta 1998, sporazum o konkurenci iz leta 1999, sporazum o trgovini z vinom in žganimi pijačami iz leta 2003, sporazum o varnosti civilnega letalstva iz leta 2009 ter celoviti sporazum o zračnem prometu iz leta 2009.

Pogajanja o Sporazumu so bila na ravni glavnih pogajalcev zaključena in parafirana 1. avgusta 2014; 26. septembra 2014 so predsednik Barroso, predsednik Van Rompuy in ministrski predsednik Harper na vrhu EU-Kanada skupaj razglasili zaključek pogajanj, še isti dan pa je bilo besedilo Sporazuma javno objavljeno. Pravno revidirano besedilo Sporazuma je bilo objavljeno 29. februarja 2016, na voljo pa je na naslednji povezavi:

Predloženi predlog sklepa Sveta je pravni akt za podpis celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani.

EU in Kanada sta v ta namen dosegli ambiciozen sporazum, ki bo ustvaril nove priložnosti za trgovino in naložbe za gospodarske subjekte na obeh straneh Atlantika. Poleg tega sta s tem sporazumom obe strani poudarili pomen gospodarske dejavnosti na podlagi jasnih in preglednih pravil, ki jih določijo javni organi, pravico do regulacije v javnem interesu pa razumeta kot eno od temeljnih načel sporazuma.

Evropska komisija je na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je sprejel Svet, s pogajanji dosegla celoviti gospodarski in trgovinski sporazum (CETA) za vzpostavitev sodobnih in privilegiranih gospodarskih odnosov s Kanado. Kanada je strateška partnerica Evropske unije; z njo si delimo preteklost na podlagi skupnih vrednot in interesov, za naprej pa si želimo začrtati pozitivne in v prihodnost usmerjene odnose. Tako bodo nastale nove priložnosti za trgovino in naložbe med Evropsko unijo in Kanado, zlasti z izboljšanim dostopom do trga za blago in storitve ter okrepljenimi pravili o trgovini za gospodarske subjekte.

o podpisu, v imenu Evropske unije, celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani

EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 5.7.2016 COM(2016) 444 final PRILOGA

k predlogu sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Kanado na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani



CELOVITI GOSPODARSKI IN TRGOVINSKI SPORAZUM (CETA) MED KANADO NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI KRALJEVINO BELGIJO, REPUBLIKO BOLGARIJO, ČEŠKO REPUBLIKO, KRALJEVINO DANSKO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, REPUBLIKO ESTONIJO, IRSKO, HELENSKO REPUBLIKO,

KRALJEVINO ŠPANIJO, FRANCOSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO HRVAŠKO, ITALIJANSKO REPUBLIKO,

REPUBLIKO CIPER, REPUBLIKO LATVIJO, REPUBLIKO LITVO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, MADŽARSKO, REPUBLIKO MALTO,

KRALJEVINO NIZOZEMSKO, REPUBLIKO AVSTRIJO, REPUBLIKO POLJSKO, PORTUGALSKO REPUBLIKO, ROMUNIJO, REPUBLIKO SLOVENIJO, SLOVAŠKO REPUBLIKO,

REPUBLIKO FINSKO, KRALJEVINO ŠVEDSKO, ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA

NA DRUGI STRANI, v nadaljnjem besedilu skupaj: pogodbenici – odločeni, da: NADALJE okrepita tesni gospodarski odnos in nadgradita svoje pravice in obveznosti v okviru Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije z dne 15. aprila 1994 ter drugih večstranskih in dvostranskih instrumentov za sodelovanje, USTVARITA razširjen in varen trg za blago in storitve z zmanjšanjem ali odpravo ovir za trgovino in naložbe, VZPOSTAVITA jasna, pregledna, predvidljiva in vzajemno koristna pravila, ki urejajo njuno trgovino in naložbe, TER

OB PONOVNI POTRDITVI njune močne zavezanosti demokraciji in temeljnim pravicam, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, sklenjeni v Parizu 10. decembra 1948, in v skupnem prepričanju, da širjenje orožja za množično uničevanje pomeni eno od najresnejših groženj za mednarodno varnost, OB PRIZNAVANJU pomena mednarodne varnosti, demokracije, človekovih pravic in vladavine prava za razvoj mednarodne trgovine in gospodarskega sodelovanja, OB PRIZNAVANJU, da se z določbami tega sporazuma ohranja pravica pogodbenic do pravnega urejanja na svojem ozemlju in prožnost za doseganje legitimnih ciljev politike, kot so javno zdravje, varnost, okolje, javna morala ter spodbujanje in varovanje kulturne raznolikosti,

OB POTRDITVI svojih zavez kot pogodbenici Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, sklenjene v Parizu 20. oktobra 2005, ter ob priznavanju, da imajo države pravico, da ohranjajo, razvijajo in izvajajo svoje kulturne politike, podpirajo svojo kulturno industrijo za krepitev raznolikosti kulturnih izrazov in ohranjajo svojo kulturno identiteto, tudi z zakonodajnimi ukrepi in finančno podporo, OB PRIZNAVANJU, da določbe tega sporazuma zagotavljajo zaščito naložbam in vlagateljem, kar zadeva njihove naložbe, ter so namenjene spodbujanju vzajemno koristne poslovne dejavnosti, ne da bi bila pri tem ogrožena pravica pogodbenic do pravnega urejanja v javnem interesu na svojem ozemlju,

OB PONOVNI POTRDITVI svoje zaveze, da bosta spodbujali trajnostni razvoj in razvoj mednarodne trgovine na način, ki bo prispeval h gospodarski, socialni in okoljski razsežnosti trajnostnega razvoja, OB SPODBUJANJU podjetij, ki opravljajo dejavnosti na njunem ozemlju ali so pod njuno jurisdikcijo, da spoštujejo mednarodno priznane smernice in načela družbene odgovornosti gospodarskih družb, vključno s smernicami OECD za večnacionalna podjetja, ter uporabljajo dobre prakse odgovornega poslovnega ravnanja, OB IZVAJANJU tega sporazuma na način, ki je v skladu z izvajanjem njune delovne in okoljske zakonodaje ter krepi raven varstva okolja in zaščite dela, ter ob krepitvi njunih mednarodnih zavez glede delovnih in okoljskih vprašanj, OB PRIZNAVANJU tesne povezave med inovacijami in trgovino ter pomena inovacij za prihodnjo gospodarsko rast ter ob potrditvi svoje zaveze, da bosta spodbujali širitev sodelovanja na področju inovacij in povezanih področjih raziskav in razvoja ter znanosti in tehnologije ter da bosta spodbujali sodelovanje ustreznih entitet iz javnega in zasebnega sektorja – STA SE DOGOVORILI o naslednjem:

POGLAVJE ENA SPLOŠNE OPREDELITVE POJMOV IN OSNOVNE DOLOČBE

ODDELEK A Splošne opredelitve pojmov ČLEN 1.1 Opredelitve pojmov splošne uporabe Če ni drugače določeno, imajo izrazi v tem sporazumu naslednji pomen: upravna odločba za splošno uporabo pomeni upravno odločbo ali razlago, ki se uporablja za vse osebe in dejanska stanja, ki na splošno spadajo na njeno področje uporabe, pri čemer določa normo ravnanja, vendar ne vključuje: (a) določitve ali odločbe, izdane v okviru upravnega ali parasodnega postopka, ki se uporablja za določeno osebo, blago ali storitev druge pogodbenice v določeni zadevi; ali (b) odločbe, ki odloča o določenem ravnanju ali praksi;



Sporazum o kmetijstvu pomeni Sporazum o kmetijstvu iz Priloge 1A k Sporazumu STO;

kmetijski proizvod pomeni proizvod iz Priloge 1 k Sporazumu o kmetijstvu; Protidampinški sporazum pomeni Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (1994) iz Priloge 1A k Sporazumu STO; kontaktne točke CETA pomeni kontaktne točke, ustanovljene v skladu s členom 26.5 (kontaktne točke CETA); skupni odbor CETA pomeni skupni odbor CETA, ustanovljen v skladu s členom 26.1 (skupni odbor CETA); CPC pomeni začasno Osrednjo klasifikacijo proizvodov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC Prov., leto 1991; kulturna industrija pomeni subjekte, ki se ukvarjajo z: (a) objavo, distribucijo ali prodajo knjig, revij, periodike ali časopisov v natisnjeni ali strojno čitljivi obliki, razen kadar je tiskanje ali stavljenje česar koli od navedenega edina dejavnost; (b) proizvodnjo, distribucijo, prodajo ali razstavljanjem filmskih ali video posnetkov;

(c) proizvodnjo, distribucijo, prodajo ali razstavljanjem zvočnih ali video glasbenih posnetkov; (d) objavo, distribucijo ali prodajo glasbe v natisnjeni ali strojno čitljivi obliki; ali

(e) radijsko komunikacijo, pri kateri prenos neposredno sprejemajo splošna javnost, vsa podjetja za radijsko, televizijsko in kabelsko oddajanje ter vse službe z omrežji za oddajanje programov prek satelita; carina pomeni kakršno koli dajatev ali takso, ki se uvede na uvoz blaga ali v zvezi z njim, vključno z oblikami dodatnih davkov ali taks, ki se uvedejo na ta uvoz ali v zvezi z njim, vendar ne vključuje: (a) taks, enakovrednih notranjim davkom, naloženim v skladu s členom 2.3 (Nacionalna obravnava); (b) ukrepa, ki se uporablja v skladu z določbami iz členov VI ali XIX GATT 1994, Protidampinškega sporazuma, Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, Sporazuma o zaščitnih ukrepih ali člena 22 dogovora o reševanju sporov; ali (c) pristojbine ali druge takse, naložene v skladu s členom VIII GATT 1994; Sporazum o carinskem vrednotenju pomeni Sporazum o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini iz leta 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu STO;



dnevi pomeni koledarske dneve, vključno z vikendi in prazniki; dogovor o reševanju sporov pomeni dogovor o pravilih in postopkih za reševanje sporov iz Priloge 2 k Sporazumu STO; podjetje pomeni entiteto, ustanovljeno ali organizirano v skladu s pravom, ki se uporablja, ne glede na to, ali je pridobitno ali nepridobitno, v zasebni lasti ali lasti organov upravljanja ali pod zasebnim nadzorom ali nadzorom organov upravljanja, vključno z družbo, trustom, osebno družbo, družbo z enim družbenikom, skupnim podjetjem ali drugim združenjem; obstoječ pomeni veljaven na datum začetka veljavnosti tega sporazuma;

GATS pomeni Splošni sporazum o trgovini s storitvami iz Priloge 1B k Sporazumu STO; GATT 1994 pomeni Splošni sporazum o tarifah in trgovini iz leta 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu STO; blago pogodbenice pomeni domače izdelke, kot izhaja iz GATT 1994, ali tako blago, kot ga določita pogodbenici, ter vključuje blago s poreklom iz navedene pogodbenice; harmonizirani sistem (HS) pomeni harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vključno z njegovimi splošnimi pravili razlage, opombami k oddelkom, opombami k poglavjem in opombami k tarifnim podštevilkam;



tarifna številka pomeni štirimestno število ali prve štiri številke števila, ki se uporablja v nomenklaturi HS; ukrep vključuje zakon, predpis, pravilo, postopek, sklep, upravni akt, zahtevo, prakso ali katero koli drugo obliko ukrepanja, ki ga izvede pogodbenica; državljan pomeni fizično osebo, ki je državljan v skladu s členom 1.2 ali stalni rezident pogodbenice; s poreklom pomeni ustrezen po pravilih o poreklu, določenih v Protokolu o pravilih o poreklu in postopkih glede porekla; pogodbenici pomeni Evropsko unijo ali njene države članice ali Evropsko unijo in njene države članice v okviru svojih pristojnosti, kot izhajajo iz Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, na eni strani (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica EU) ter Kanado na drugi strani; subjekt pomeni fizično osebo ali podjetje;

subjekt pogodbenice pomeni državljana ali podjetje iz pogodbenice; preferencialna tarifna obravnava pomeni stopnjo dajatve, ki se za blago s poreklom uporablja v skladu s tem sporazumom, na podlagi seznama odprave tarif; Sporazum o zaščitnih ukrepih pomeni Sporazum o zaščitnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu STO; sanitarni ali fitosanitarni ukrep pomeni ukrep iz odstavka 1 Priloge A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;



Sporazum SCM pomeni Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu STO; ponudnik storitve pomeni subjekt, ki zagotavlja ali želi zagotavljati storitev; Sporazum SPS pomeni Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov iz Priloge 1A k Sporazumu STO; državno podjetje pomeni podjetje, ki je v lasti ali pod nadzorom pogodbenice; tarifna podštevilka pomeni šestmestno število ali prvih šest številk števila, ki se uporablja v nomenklaturi HS;

tarifna uvrstitev blaga pomeni uvrstitev blaga ali materiala pod poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko HS; seznam za odpravo tarif pomeni Prilogo 2-A (Odprava tarif); Sporazum TBT pomeni Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini iz Priloge 1A k Sporazumu STO; ozemlje pomeni ozemlje, na katerem se ta sporazum uporablja v skladu s členom 1.3;



tretja država pomeni državo ali ozemlje zunaj geografskega področja uporabe tega sporazuma; Sporazum TRIPS pomeni Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz Priloge 1C k Sporazumu STO; Dunajska konvencija o pravu mednarodnih pogodb pomeni Dunajsko konvencijo o pravu mednarodnih pogodb, sklenjeno na Dunaju 23. maja 1969; STO pomeni Svetovno trgovinsko organizacijo; in Sporazum STO pomeni Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije z dne 15. aprila 1994.





ČLEN 1.2 Opredelitve pojmov, značilne za posamezno pogodbenico Če ni drugače določeno, imajo izrazi v tem sporazumu naslednji pomen: državljan pomeni: (a) v primeru Kanade – fizično osebo, ki je državljan Kanade v skladu s kanadsko zakonodajo; (b) v primeru pogodbenice EU – fizično osebo z državljanstvom države članice; in centralna raven upravljanja pomeni: (a) v primeru Kanade – vlado Kanade; in (b) v primeru pogodbenice EU – Evropsko unijo ali nacionalne vlade njenih držav članic.





ČLEN 1.3 Geografsko območje uporabe Če ni drugače določeno, se ta sporazum uporablja: (a) v Kanadi za: (i) kopensko ozemlje, zračni prostor, celinske vode in teritorialno morje Kanade; (ii) izključno ekonomsko cono Kanade, kot jo določa notranje pravo, v skladu z delom V Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, sklenjene v Montego Bayu 10. decembra 1982 (v nadaljnjem besedilu: konvencija UNCLOS); in (iii) epikontinentalni pas Kanade, kot ga določa notranje pravo, v skladu z delom VI konvencije UNCLOS; (b) v Evropski uniji za območja, na katerih se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, in sicer v skladu s pogoji iz navedenih pogodb. Kar zadeva določbe v zvezi s tarifno obravnavo blaga, se ta sporazum uporablja tudi za dele carinskega območja Evropske unije, ki niso zajeti v prvem stavku tega pododstavka.



ODDELEK B OSNOVNE DOLOČBE

ČLEN 1.4 Vzpostavitev območja proste trgovine Pogodbenici vzpostavita območje proste trgovine v skladu s členom XXIV GATT 1994 in členom V GATS. ČLEN 1.5 Razmerje do Sporazuma STO in drugih sporazumov Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti, ki jih imata druga do druge v okviru Sporazuma STO in drugih sporazumov, katerih pogodbenici sta.



ČLEN 1.6 Sklicevanje na druge sporazume

Kadar se ta sporazum sklicuje na druge sporazume ali pravne instrumente ali jih na podlagi sklicevanja v celoti ali delno vključuje, ti sklici vključujejo: (a) povezane priloge, protokole, sprotne opombe, pojasnjevalne in razlagalne opombe ter (b) sporazume, ki sta jih sklenili pogodbenici, ki nasledijo druge sporazume, ali spremembe, ki so za pogodbenici zavezujoče, razen če sklic potrjuje obstoječe pravice. ČLEN 1.7 Sklicevanje na zakone Kadar se ta sporazum sklicuje na zakone, na splošno ali na določen statut, uredbo ali direktivo, se sklicuje na zakone, kakor so morda spremenjeni, razen če je navedeno drugače.



ČLEN 1.8 Obseg obveznosti

1. Vsaka pogodbenica je v celoti odgovorna za upoštevanje vseh določb iz tega sporazuma. 2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so sprejeti vsi ukrepi, potrebni za uveljavljanje določb tega sporazuma, in da se jih upošteva na vseh ravneh upravljanja. ČLEN 1.9 Pravice in obveznosti v zvezi z vodo 1. Pogodbenici priznavata, da voda v svojem naravnem stanju, vključno z vodo v jezerih, rekah, zbiralnikih, vodonosnikih in vodnih bazenih, ni blago ali proizvod. Zato se za takšno vodo uporabljata le dvaindvajseto (Trgovina in trajnostni razvoj) in štiriindvajseto poglavje (Trgovina in okolje). 2. Vsaka pogodbenica ima pravico, da zaščiti in ohranja svoje naravne vodne vire. Nobena določba tega sporazuma pogodbenic ne zavezuje k temu, da morata dovoliti komercialno uporabo vode za kakršen koli namen, vključno z njeno odtegnitvijo, pridobivanjem ali preusmeritvijo za izvoz v velikih količinah. 3. Če pogodbenica dovoli komercialno uporabo določenega vodnega vira, pri tem upošteva določbe tega sporazuma.



ČLEN 1.10 Osebe, ki izvajajo pooblastila organa upravljanja

Če ni v tem sporazumu navedeno drugače, mora vsaka pogodbenica zagotoviti, da oseba, na katero je pogodbenica prenesla regulativna, upravna ali druga vladna pooblastila na kateri koli ravni upravljanja, pri izvajanju teh pooblastil ravna v skladu z obveznostmi pogodbenice iz tega sporazuma. POGLAVJE DVA NACIONALNA OBRAVNAVA IN DOSTOP DO TRGA ZA BLAGO ČLEN 2.1 Cilj V prehodnem obdobju, ki se začne z začetkom veljavnosti tega sporazuma, pogodbenici postopno liberalizirata trgovino z blagom v skladu z določbami tega sporazuma.



ČLEN 2.2 Področje uporabe

To poglavje se uporablja za trgovino z blagom med pogodbenicama v skladu s poglavjem ena (Splošne opredelitve pojmov in osnovne določbe), razen če ni v tem sporazumu določeno drugače. ČLEN 2.3 Nacionalna obravnava 1. Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III GATT 1994. V ta namen je člen III GATT 1994 vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del. 2. V zvezi z vlado v Kanadi, razen na zvezni ravni, ali vlado države članice ali v državi članici Evropske unije, pomeni odstavek 1 obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zadevna vlada zagotavlja podobnemu, neposredno konkurenčnemu ali trajnostnemu blagu iz Kanade oziroma države članice.



3. Ta člen se ne uporablja za ukrep, vključno z nadaljevanjem ukrepa, hitrim podaljšanjem ali spremembo ukrepa, v zvezi s kanadskimi trošarinami za čisti alkohol, kot so navedene pod tarifno postavko 2207.10.90 na kanadskem seznamu koncesij (seznam V), ki je priložen Marakeškemu protokolu k Splošnemu sporazumu o carinah in trgovini, sklenjenemu 15. aprila 1994 (v nadaljnjem besedilu: Marakeški protokol), ki se uporabljajo v proizvodnji v skladu z določbami Excise Act, 2001, S.C. 2002, c. 22. ČLEN 2.4 Znižanje in odprava carin za uvoz

1. Vsaka pogodbenica zniža ali odpravi carine za blago s poreklom iz katere koli pogodbenice v skladu s seznami za odpravo tarif iz Priloge 2-A. „S poreklom“ v tem poglavju pomeni s poreklom iz katere koli pogodbenice v skladu s pravili o poreklu iz Protokola o pravilih o poreklu in postopkih glede porekla. 2. Za vsako blago je osnovna stopnja carin, za katero se v skladu z odstavkom 1 uporabljajo zaporedna znižanja, tista stopnja, ki je določena v Prilogi 2-A. 3. V zvezi z blagom, za katero se uporabljajo tarifni preferenciali s seznama pogodbenice za odpravo tarif iz Priloge 2-A, vsaka pogodbenica za blago s poreklom iz druge pogodbenice uporablja manjšo od carin, dobljenih na podlagi primerjave stopnje, izračunane v skladu s seznamom zadevne pogodbenice, in veljavne stopnje za državo z največjimi ugodnostmi.



4. Pogodbenici se lahko na zahtevo katere koli pogodbenice posvetujeta o morebitni pospešitvi in razširitvi obsega odprave carin za uvoz med pogodbenicama. Sklep skupnega odbora CETA o pospešitvi ali odpravi carine za blago nadomesti kakršno koli stopnjo dajatve ali kategorijo, določeno v skladu s seznami pogodbenic iz Priloge 2-A za zadevno blago, kadar ga vsaka pogodbenica odobri v skladu s svojimi veljavnimi pravnimi postopki. ČLEN 2.5 Omejitev programov za povračilo dajatev, odlog plačila dajatev in začasno odpravo dajatev 1. V skladu z odstavkoma 2 in 3 pogodbenica ne povrne, odloži plačila ali začasno odpravi carine, ki je bila plačana ali je plačljiva za blago brez porekla, uvoženo na njeno ozemlje, pod izrecnim pogojem, da se blago ali popolnoma enak, enakovreden ali podoben nadomestek uporablja kot material v proizvodnji drugega blaga, ki se naknadno izvozi na ozemlje druge pogodbenice v okviru preferencialne tarifne obravnave v skladu s tem sporazumom. 2. Odstavek 1 se ne uporablja v zvezi z ureditvijo pogodbenice glede tarifnega znižanja, začasne odprave ali oprostitve, ki so lahko stalni ali začasni, če znižanje, začasna odprava ali oprostitev niso izrecno pogojeni z izvozom blaga. 3. Odstavek 1 se začne uporabljati šele po treh letih od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma.





ČLEN 2.6 Dajatve, davki ali druge pristojbine in takse za izvoz Pogodbenica ne sme uvesti ali ohraniti nobenih dajatev, davkov ali drugih pristojbin in taks, uvedenih za izvoz blaga v drugo pogodbenico ali v povezavi z njim, ali notranjih davkov ali pristojbin in taks za blago, izvoženo v drugo pogodbenico, ki presegajo tiste, ki bi se uporabile za zadevno blago, če bi bilo namenjeno za notranjo prodajo. ČLEN 2.7 Mirovanje 1. Z začetkom veljavnosti tega sporazuma pogodbenica ne sme zvišati carine, ki se je uporabljala ob začetku veljavnosti, ali uvesti nove carine za blago s poreklom iz pogodbenic. 2. Pogodbenica lahko brez poseganja v odstavek 1: (a) spremeni tarifo, ki v ta sporazum ni vključena, za blago, za katero v tem sporazumu ni določen noben tarifni preferencial; (b) po enostranskem znižanju zviša carino na raven, določeno na njenem seznamu iz Priloge 2-A; ali





(c) ohrani ali zviša carino, kot je odobreno v tem sporazumu ali katerem koli sporazumu v okviru Sporazuma STO. 3. Ne glede na odstavka 1 in 2, lahko le Kanada uporabi poseben zaščitni ukrep iz člena 5 Sporazuma STO o kmetijstvu. Poseben zaščitni ukrep se lahko uporabi le v zvezi z blagom, razvrščenim v postavke z oznako „SSG“ na seznamu Kanade iz Priloge 2-A. Uporaba tega posebnega zaščitnega ukrepa je omejena na uvoz, za katerega ne veljajo tarifni preferenciali, v primeru uvoza, za katerega se uporabljajo tarifne kvote, pa na uvoz, ki presega obvezo glede dostopa do trga. ČLEN 2.8 Začasna odprava preferencialne tarifne obravnave 1. Pogodbenica lahko v skladu z odstavki 2 do 5 začasno odpravi preferencialno tarifno obravnavo iz tega sporazuma za blago, ki ga izvaža ali proizvaja subjekt druge pogodbenice, če pogodbenica: (a) na podlagi preiskave, ki temelji na objektivnih, prepričljivih in preverljivih informacijah, ugotovi, da je subjekt druge pogodbenice sistematično kršil carinsko zakonodajo, da bi si zagotovil preferencialno tarifno obravnavo iz tega sporazuma; ali



(b) ugotovi, da druga pogodbenica sistematično in neutemeljeno zavrača sodelovanje pri preiskavi kršitev carinske zakonodaje v skladu s členom 6.13.4 (Sodelovanje), in lahko pogodbenica, ki zahteva sodelovanje, na podlagi objektivnih, prepričljivih in preverljivih informacij utemeljeno sklepa, da je subjekt druge pogodbenice sistematično kršil carinsko zakonodajo, da bi si zagotovil preferencialno tarifno obravnavo iz tega sporazuma. 2. Pogodbenica po ugotovitvi iz odstavka 1: (a) obvesti carinski organ druge pogodbenice ter predloži informacije in dokaze, na katerih temelji ugotovitev;

(b) začne posvetovanja z organi druge pogodbenice, da bi se opredelila vzajemno sprejemljiva rešitev za obravnavanje pomislekov, ki izhajajo iz te ugotovitve; in (c) zadevnemu subjektu druge pogodbenice predloži pisno uradno obvestilo z informacijami, na katerih temelji ugotovitev. 3. Če organi v 30 dneh ne najdejo vzajemno sprejemljive rešitve, pogodbenica, ki je navedla ugotovitev, predloži zadevo v obravnavo Skupnemu odboru za carinsko sodelovanje.



4. Če Skupni odbor za carinsko sodelovanje v 60 dneh ne sprejme odločitve v zvezi z zadevo, lahko pogodbenica, ki je navedla ugotovitev, začasno odpravi preferencialno tarifno obravnavo iz tega sporazuma za blago zadevnega subjekta druge pogodbenice. Začasna odprava ne velja za blago, ki je na dan začetka veljavnosti začasne odprave že v tranzitu med pogodbenicama. 5. Pogodbenica začasno odpravo iz odstavka 1 uporablja le v obdobju, ki je sorazmerno z učinkom na finančne interese navedene pogodbenice, ki izhaja iz stanja, če je to stanje razlog za ugotovitev v skladu z odstavkom 1, tj. do največ 90 dni. Če pogodbenica na podlagi objektivnih, prepričljivih in preverljivih informacij utemeljeno meni, da se razmere, ki so bile razlog za prvotno začasno odpravo, po 90 dneh niso spremenile, lahko začasno odpravo podaljša za največ nadaljnjih 90 dni. O prvotni začasni odpravi in kakršnih koli podaljšanjih te odprave se je treba redno posvetovati s Skupnim odborom za carinsko sodelovanje. ČLEN 2.9 Pristojbine in druge takse 1. V skladu s členom VIII GATT 1994 pogodbenica ne uvede ali ohrani pristojbine ali takse za uvoz ali izvoz blaga pogodbenice ali v zvezi s takim uvozom ali izvozom, ki ni sorazmerna s stroški opravljenih storitev ali ki pomeni posredno zaščito domačega blaga ali obdavčitev uvoza ali izvoza za davčne namene.





2. Pojasniti je treba, da odstavek 1 pogodbenici ne preprečuje uvedbe carine ali takse iz odstavkov (a) do (c) opredelitve carine iz člena 1.1 (Opredelitve pojmov splošne uporabe). ČLEN 2.10 Blago, ponovno uvedeno po popravilu ali spremembi 1. V tem členu popravilo ali sprememba pomeni kakršno koli predelavo blaga za odpravo operativnih okvar ali materialne škode in obnovitev prvotne funkcije blaga ali za zagotovitev usklajenosti blaga s tehničnimi zahtevami glede njegove uporabe, brez katerih ne bi bilo več možno uporabljati blaga na običajen način in za predvidene namene. Popravilo ali sprememba blaga vključujeta obnovo in vzdrževanje, ne vključujeta pa operacije ali postopka, ki: (a) uniči osnovne značilnosti blaga ali ustvari novo ali komercialno drugačno blago; (b) nedokončano blago spremeni v dokončano blago; ali (c) se uporablja za bistveno spremembo funkcije blaga.



2. Razen v primeru iz sprotne opombe 1 pogodbenica ne uporablja carine za blago (ne glede na njegovo poreklo), ki ponovno vstopi na njeno ozemlje, po tem ko je bilo z njenega ozemlja začasno izvoženo na ozemlje druge pogodbenice zaradi popravila ali spremembe, ne glede na to, ali bi se lahko tako popravilo ali sprememba izvedla na ozemlju pogodbenice, iz katere je bilo blago izvoženo z namenom popravila ali spremembe , . 3. Odstavek 2 se ne uporablja za blago, uvoženo s carinsko garancijo na območja proste trgovine ali s podobnim statusom, ki se potem izvozi zaradi popravila in ni ponovno uvoženo s carinsko garancijo na območja proste trgovine ali s podobnim statusom.

4. Pogodbenica ne uporablja carin za blago (ne glede na njegovo poreklo), ki je začasno uvoženo z ozemlja druge pogodbenice za popravilo ali spremembo . ČLEN 2.11 Uvozne in izvozne omejitve 1. Če ni v tem sporazumu določeno drugače, pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobene prepovedi ali omejitve uvoza katerega koli blaga druge pogodbenice ali izvoza ali prodaje za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na ozemlje druge pogodbenice, razen v skladu s členom XI GATT 1994. V ta namen je člen XI GATT 1994 vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.



2. Če pogodbenica sprejme ali ohrani prepoved ali omejitev uvoza blaga iz tretje države ali izvoza blaga v tretjo državo, lahko navedena pogodbenica: (a) omeji ali prepove uvoz blaga zadevne tretje države z ozemlja druge pogodbenice; ali (b) omeji ali prepove izvoz blaga v navedeno tretjo državo prek ozemlja druge pogodbenice. 3. Če pogodbenica sprejme ali ohrani prepoved ali omejitev uvoza blaga iz tretje države, pogodbenici na zahtevo druge pogodbenice začneta razpravo, da bi se preprečilo neutemeljeno poseganje v ureditve druge pogodbenice za oblikovanje cen, trženje ali distribucijo ali izkrivljanje teh ureditev. 4. Ta člen se ne uporablja za ukrep, vključno z nadaljevanjem, hitrim podaljšanjem ali spremembo tega ukrepa, v zvezi z:

(a) izvozom vseh vrst hlodov. Če pogodbenica ne zahteva več izvoznih dovoljenj za hlode, namenjene tretji državi, navedena pogodbenica dokončno odpravi zahtevo za izvozna dovoljenja za hlode, namenjene drugi pogodbenici; (b) izvozom nepredelanih rib v skladu z zakonodajo, ki se uporablja v Novi Fundlandiji in Labradorju, tri leta od začetka veljavnosti tega sporazuma;



(c) kanadskimi trošarinami za čisti alkohol, kot so navedene pod tarifno postavko 2207.10.90 na kanadskem seznamu koncesij, priloženem Marakeškemu protokolu (seznam V), ki se uporabljajo v proizvodnji v skladu z določbami Excise Act, 2001, S.C. 2002, c. 22; ter (d) uvozom rabljenih vozil v Kanado, ki ne izpolnjujejo njenih varnostnih in okoljskih zahtev. ČLEN 2.12 Druge določbe v zvezi s trgovino z blagom Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da se lahko blago druge pogodbenice, ki je bilo uvoženo in zakonito prodano ali ponujeno za prodajo kjer koli na ozemlju pogodbenice uvoznice, proda ali ponudi za prodajo tudi na celotnem ozemlju pogodbenice uvoznice. ČLEN 2.13 Odbor za trgovino z blagom

1. Funkcije Odbora za trgovino z blagom v skladu s členom 26.2.1 (a) (Specializirani odbori) vključujejo: (a) spodbujanje trgovine z blagom med pogodbenicama, vključno s posvetovanji o pospeševanju odprave tarif iz tega sporazuma in po potrebi o drugih zadevah;



(b) priporočilo skupnemu odboru CETA o spremembi kakršne koli določbe tega sporazuma v zvezi s harmoniziranim sistemom ali dopolnitvi teh določb in (c) hitro obravnavanje vprašanj v zvezi s pretokom blaga prek vstopnih pristanišče pogodbenic. 2. Odbor za trgovino z blagom lahko skupnemu odboru CETA predloži osnutke sklepov o pospešitvi ali odpravi carine za blago. 3. Odbor za kmetijstvo iz člena 26.2.1 (a) (Specializirani odbori): (a) se sestane v 90 dneh od zahteve pogodbenice; (b) zagotavlja forum, v okviru katerega lahko pogodbenici obravnavata vprašanja v zvezi s kmetijskimi proizvodi iz tega sporazuma, in (c) vsa nerešena vprašanja iz pododstavka (b) predloži v obravnavo Odboru za trgovino z blagom.

4. Pogodbenici upoštevata sodelovanje in izmenjavo informacij o kmetijskih vprašanjih v okviru letnega kmetijskega dialoga med Kanado in Evropsko unijo, kakor je bil vzpostavljen z dopisoma, izmenjanima dne 14. julija 2008. Če je to primerno, se lahko kmetijski dialog uporabi za namene odstavka 3.



POGLAVJE TRI TRGOVINSKA SREDSTVA ODDELEK A Protidampinški in izravnalni ukrepi ČLEN 3.1 Splošne določbe v zvezi s protidampinškimi in izravnalnimi ukrepi 1. Pogodbenici znova potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz člena VI GATT 1994, Protidampinškega sporazuma in Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

2. Protokol o pravilih o poreklu in postopkih glede porekla se ne uporablja za protidampinške in izravnalne ukrepe.



ČLEN 3.2 Preglednost 1. Vsaka pogodbenica uporablja protidampinške in izravnalne ukrepe v skladu z ustreznimi zahtevami STO ter poštenim in preglednim postopkom. 2. Pogodbenica po uvedbi začasnih ukrepov in vsekakor pred končno določitvijo v celoti in smiselno razkrije vsa bistvena obravnavana dejstva, na katerih temelji sklep o uporabi končnih ukrepov. To ne posega v člen 6.5 Protidampinškega sporazuma ter člen 12.4 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. 3. Vsaki zainteresirani strani se omogoči, da zagovarja svoje interese med protidampinško ali izravnalno preiskavo , če to ne zadržuje poteka preiskave po nepotrebnem. ČLEN 3.3 Upoštevanje javnega interesa in nižja dajatev 1. Organi vsake pogodbenice upoštevajo informacije, zagotovljene v skladu z zakonodajo pogodbenice, in sicer o tem, ali bi bila uvedba protidampinške ali izravnalne dajatve v nasprotju z javnim interesom.





2. Po preučitvi informacij iz odstavka 1 lahko organi pogodbenice v skladu z njeno zakonodajo odločijo, ali se uvede znesek protidampinške ali izravnalne dajatve, ki ustreza celotni stopnji dampinga ali celotnemu znesku subvencije ali nižjemu znesku. ODDELEK B Globalni zaščitni ukrepi ČLEN 3.4 Splošne določbe v zvezi z globalnimi zaščitnimi ukrepi 1. Pogodbenici znova potrjujeta svoje pravice in obveznosti v zvezi z globalnimi zaščitnimi ukrepi iz člena XIX GATT 1994 in Sporazuma o zaščitnih ukrepih. 2. Protokol o pravilih o poreklu in postopkih glede porekla se ne uporablja za globalne zaščitne ukrepe.





ČLEN 3.5 Preglednost 1. Pogodbenica, ki začne preiskavo v zvezi z zaščitnimi ukrepi ali namerava sprejeti začasne ali dokončne globalne zaščitne ukrepe, na zahtevo pogodbenice izvoznice takoj predloži: (a) informacije iz člena 12.2 Sporazuma o zaščitnih ukrepih v obliki, ki jo določi Odbor za zaščitne ukrepe pri STO; (b) kadar je ustrezno, javno različico pritožbe, ki jo je vložila domača industrija, ter (c) javno poročilo, v katerem so navedene ugotovitve in utemeljeni sklepi o vseh ustreznih vprašanjih, ki se nanašajo na dejansko stanje in pravno podlago in ki so se obravnavala med preiskavo v zvezi z zaščitnimi ukrepi. Javno poročilo vsebuje analizo, ki škodo povezuje z dejavniki, ki jo povzročajo, in metodo, uporabljeno za opredelitev globalnih zaščitnih ukrepov. 2. Kadar se informacije zagotovijo na podlagi tega člena, pogodbenica uvoznica ponudi možnost posvetovanj s pogodbenico izvoznico, da se preučijo zagotovljene informacije.



ČLEN 3.6 Uvedba dokončnih ukrepov

1. Pogodbenica si ob sprejemanju globalnih zaščitnih ukrepov prizadeva, da bodo ti uvedeni na način, ki bo najmanj vplival na dvostransko trgovino. 2. Pogodbenica uvoznica ponudi možnost posvetovanj s pogodbenico izvoznico, da se preuči zadeva iz odstavka 1. Pogodbenica uvoznica ne sprejme ukrepov, dokler ne preteče 30 dni od datuma predložitve povabila k posvetovanju. ODDELEK C Splošne določbe ČLEN 3.7 Izvzetje iz reševanja sporov Poglavje devetindvajset za to poglavje ne velja (Reševanje sporov).



POGLAVJE ŠTIRI

TEHNIČNE OVIRE V TRGOVINI ČLEN 4.1 Področje uporabe in opredelitve pojmov 1. To poglavje se uporablja za pripravo, sprejetje in uporabo tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, ki lahko vplivajo na trgovino z blagom med pogodbenicama. 2. To poglavje se ne uporablja za: (a) specifikacije nabav, ki jih pripravi vladni organ za potrebe proizvodnje ali porabe vladnih organov, ali (b) sanitarne ali fitosanitarne ukrepe, kot so opredeljeni v Prilogi A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov. 3. Pomeni splošnih izrazov za standardizacijo in postopke za ugotavljanje skladnosti običajno ustrezajo opredelitvam, sprejetim v okviru sistema Združenih narodov, in opredelitvam, ki so jih sprejeli mednarodni organi za standarde, ob upoštevanju sobesedila ter predmeta in namena tega poglavja, razen če je pomen posameznega pojma opredeljen ali določen s tem sporazumom, vključno z določbami iz Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini v skladu s členom 4.2.



4. V tem poglavju sklicevanja na tehnične predpise, standarde in postopke za ugotavljanje skladnosti vključujejo njihove spremembe ter dodatke k pravilom ali obseg izdelkov, na katere se ta nanašajo, razen nepomembnih sprememb in dodatkov.

5. Člen 1.8.2 (Obseg obveznosti) se ne uporablja za člene 3, 4, 7, 8 in 9 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, kot je vključen v ta sporazum. ČLEN 4.2 Vključitev Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini 1. Naslednje določbe Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini se vključijo v ta sporazum in so njegov sestavni del: (a) člen 2 (Priprava, sprejetje in uporaba tehničnih predpisov s strani centralnih vladnih organov); (b) člen 3 (Priprava, sprejetje in uporaba tehničnih predpisov s strani lokalnih vladnih organov in nevladnih organov); (c) člen 4 (Priprava, sprejetje in uporaba standardov); (d) člen 5 (Postopki za ugotavljanje skladnosti pri centralnih vladnih organih);



(e) člen 6 (Priznavanje ugotavljanja skladnosti pri centralnih vladnih organih) brez omejevanja pravic ali obveznosti pogodbenic v skladu s Protokolom o vzajemnem sprejemanju rezultatov ugotavljanja skladnosti ter Protokolom o vzajemnem priznavanju programa skladnosti in izvrševanja v zvezi z dobrimi proizvodnimi praksami za farmacevtske izdelke;

(f) člen 7 (Postopki za ugotavljanje skladnosti pri lokalnih vladnih organih); (g) člen 8 (Postopki za ugotavljanje skladnosti pri nevladnih organih); (h) člen 9 (Mednarodni in regionalni sistemi); (i) Priloga 1 (Izrazi in njihove opredelitve v tem sporazumu) ter (j) Priloga 3 (Kodeks dobrih praks za pripravo, sprejetje in uporabo standardov). 2. V tem sporazumu ima izraz „članice“ v vključenih določbah isti pomen kot v Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini. 3. V zvezi s členi 3, 4, 7, 8 in 9 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini je mogoče sklicevanje na poglavje devetindvajset (Reševanje sporov), kadar ena od pogodbenic meni, da druga pogodbenica ni dosegla zadovoljivih rezultatov v okviru teh členov in da je to bistveno vplivalo na njene trgovinske interese. S tega vidika so taki rezultati enakovredni rezultatom, ki bi nastali, če bi bil zadevni organ pogodbenica.



ČLEN 4.3 Sodelovanje

Pogodbenici okrepita svoje sodelovanje na področju tehničnih predpisov, standardov, meroslovja, postopkov za ugotavljanje skladnosti, nadzora ali spremljanja trga ter dejavnosti izvrševanja, da olajšata medsebojno trgovino, v skladu s poglavjem enaindvajset (Regulativno sodelovanje). To lahko vključuje pospeševanje in spodbujanje sodelovanja med njunimi javnimi ali zasebnimi organizacijami, pristojnimi za meroslovje, standardizacijo, preskušanje, certificiranje in akreditacijo, nadzor ali spremljanje trga ter dejavnosti izvrševanja, ter zlasti spodbujanje njunih organov za akreditacijo in ugotavljanje skladnosti k sodelovanju v okviru dogovorov o sodelovanju, ki spodbujajo sprejemanje rezultatov ugotavljanja skladnosti. ČLEN 4.4 Tehnični predpisi 1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta čim bolj sodelovali, da zagotovita medsebojno združljivost svojih tehničnih predpisov. V ta namen, če ena od pogodbenic izrazi zanimanje za razvoj tehničnega predpisa, ki je po obsegu enakovreden ali podoben tehničnemu predpisu, ki ga je že razvila ali ga pripravlja druga pogodbenica, ta druga pogodbenica na zahtevo prve pogodbenice, v obsegu, v katerem je to izvedljivo, tej pogodbenici zagotovi ustrezne informacije, študije in podatke, na podlagi katerih je pripravila svoj tehnični predpis, ki je bil sprejet ali je še v razvoju. Pogodbenici priznavata, da je morda treba pojasniti in sporazumno določiti obseg posamezne zahteve ter da zaupnih informacij ni treba razkriti.

2. Pogodbenica, ki je pripravila tehnični predpis, za katerega meni, da je enakovreden tehničnemu predpisu druge pogodbenice zaradi združljivega cilja in obsega izdelka, lahko od druge pogodbenice zahteva, da tehnični predpis prizna kot enakovreden. Pogodbenica predloži pisno zahtevo in podrobno opiše razloge, zakaj bi bilo treba tehnični predpis obravnavati kot enakovreden, vključno z razlogi v zvezi z obsegom izdelka. Pogodbenica, ki se ne strinja, da je tehnični predpis enakovreden, na zahtevo druge pogodbenice predloži razloge za svojo odločitev. ČLEN 4.5 Ugotavljanje skladnosti Pogodbenici upoštevata Protokol o vzajemnem sprejemanju rezultatov ugotavljanja skladnosti ter Protokol o vzajemnem priznavanju programa skladnosti in izvrševanja v zvezi z dobrimi proizvodnimi praksami za farmacevtske izdelke.



ČLEN 4.6

Preglednost 1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo zainteresirani subjekti pogodbenic na podlagi postopkov za zagotovitev preglednosti v zvezi z razvojem tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti možnost sodelovati v ustrezni zgodnji fazi, ko je še mogoče uvesti spremembe in upoštevati pripombe, razen v primeru nujnih težav ali tveganja nujnih težav, povezanih z varnostjo, zdravjem, varstvom okolja ali nacionalno varnostjo. Kadar je postopek posvetovanja v zvezi z razvojem tehničnih predpisov ali postopkov za ugotavljanje skladnosti odprt za javnost, vsaka pogodbenica subjektom druge pogodbenice dovoli sodelovati pod pogoji, ki niso manj ugodni od pogojev, ki jih odobri svojim subjektom. 2. Pogodbenici spodbujata tesnejše sodelovanje med organi za standardizacijo, ki so na njunih ozemljih, med drugim za olajšanje izmenjave informacij o svojih dejavnostih ter uskladitev standardov na podlagi skupnega interesa in vzajemnosti ter na način, ki ga sporazumno določijo zadevni organi za standardizacijo. 3. Vsaka pogodbenica si prizadeva odobriti najmanj 60-dnevno obdobje od predložitve predlaganih tehničnih predpisov ali postopkov za ugotavljanje skladnosti centralnemu registru obvestil STO, da lahko druga pogodbenica predloži pisne pripombe, razen v primeru nujnih težav ali tveganja nujnih težav, povezanih z varnostjo, zdravjem, varstvom okolja ali nacionalno varnostjo. Pogodbenica v pozitivnem duhu obravnava razumne zahteve po podaljšanju obdobja za pripombe.



4. Če ena pogodbenica od druge prejme pripombe glede svojega predlaganega tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti, pisno odgovori na navedene pripombe pred sprejetjem tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti. 5. Vsaka pogodbenica objavi ali da na voljo javnosti v tiskani ali elektronski obliki svoje odgovore ali povzetek svojih odgovorov na prejete pomembne pripombe najpozneje do datuma objave sprejetega tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti. 6. Vsaka pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice sporoči informacije o ciljih, pravni podlagi in utemeljitvi tehničnega predpisa ali postopka za ugotavljanje skladnosti, ki ga je pogodbenica sprejela ali za katerega predlaga sprejetje. 7. Pogodbenica v pozitivnem duhu obravnava razumno zahtevo druge pogodbenice, prejeto pred iztekom obdobja za pripombe po predložitvi predlaganega tehničnega predpisa, da določi ali podaljša obdobje med sprejetjem tehničnega predpisa in datumom začetka njegove uporabe, razen če odlog ne bi bil učinkovit za doseganje zastavljenih legitimnih ciljev. 8. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so tehnični predpisi in postopki za ugotavljanje skladnosti, ki jih je sprejela, javno dostopni na uradnih spletnih straneh.

9. Če pogodbenica v vstopnem pristanišču zadrži blago, uvoženo z ozemlja druge pogodbenice, zaradi neskladnosti blaga s tehničnim predpisom, mora pogodbenica, ki zadržuje blago, brez nepotrebnega odlašanja obvestiti uvoznika o razlogih za zadržanje blaga.



ČLEN 4.7 Upravljanje poglavja 1. Pogodbenici sodelujeta pri vprašanjih, zajetih v tem poglavju. Pogodbenici se strinjata, da v skladu s členom 26.2.1 (a) ustanovljen Odbor za trgovino z blagom: (a) upravlja izvajanje tega poglavja; (b) takoj obravnava vsako vprašanje katere koli pogodbenice v zvezi z razvojem, sprejetjem ali uporabo standardov, tehničnih predpisov ali postopkov za ugotavljanje skladnosti; (c) na zahtevo ene od pogodbenic olajša razpravo o oceni tveganja ali nevarnosti, ki jo je opravila druga pogodbenica; (d) spodbuja sodelovanje med organi pogodbenic za standardizacijo in organi pogodbenic za ugotavljanje skladnosti; (e) izmenjuje informacije o standardih, tehničnih predpisih ali postopkih za ugotavljanje skladnosti, vključno s standardi, tehničnimi predpisi in postopki za ugotavljanje skladnosti tretjih oseb ali mednarodnih organov, kadar za to obstaja skupni interes;

(f) preuči to poglavje glede na razvoj dogodkov pred Odborom STO za tehnične ovire v trgovini ali v okviru Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini ter po potrebi pripravi priporočila za spremembo tega poglavja, ki jih obravnava skupni odbor, ustanovljen v skladu s celovitim gospodarskim in trgovinskim sporazumom (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor CETA);



(g) sprejme druge ukrepe, za katere pogodbenici menita, da jima bodo pomagali pri izvajanju tega poglavja in Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini ter olajšali trgovino med njima, ter (h) po potrebi skupnemu odboru CETA poroča o izvajanju tega poglavja. 2. Če pogodbenici v okviru Odbora za trgovino z blagom ne moreta rešiti zadeve, zajete v tem poglavju, lahko skupni odbor CETA na zahtevo ene od pogodbenic ustanovi ad hoc tehnično delovno skupino za opredelitev rešitve, da se olajša trgovina. Če se ena od pogodbenic ne strinja z zahtevo druge pogodbenice za ustanovitev tehnične delovne skupine, na zahtevo pojasni razloge za svojo odločitev. Pogodbenici vodita tehnično delovno skupino. 3. Kadar ena od pogodbenic zahteva informacije, jih druga pogodbenica predloži v tiskani ali elektronski obliki ter v razumnem obdobju v skladu z določbami tega poglavja. Pogodbenica si prizadeva, da na vsako zahtevo za informacije odgovori v 60 dneh.



POGLAVJE PET SANITARNI IN FITOSANITARNI UKREPI ČLEN 5.1

Opredelitve pojmov 1. V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a) opredelitve pojmov iz Priloge A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; (b) opredelitve pojmov, sprejete pod okriljem Komisije za Codex Alimentarius (v nadaljnjem besedilu: Codex); (c) opredelitve pojmov, sprejete pod okriljem Svetovne organizacije za zdravje živali (v nadaljnjem besedilu: OIE); (d) opredelitve pojmov, sprejete pod okriljem Mednarodne konvencije o varstvu rastlin (v nadaljnjem besedilu: IPPC); (e) varovano območje za določene regulirane škodljive organizme pomeni uradno opredeljeno geografsko območje v Evropski uniji, na katerem zadevni organizem ni prisoten kljub ugodnim pogojem in njegovi prisotnosti v drugih delih Evropske unije; ter



(f) pristojni organ pogodbenice pomeni organ iz Priloge 5-A; 2. Poleg opredelitev iz odstavka 1 opredelitve pojmov iz Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov prevladajo v primeru neskladnosti med opredelitvami, sprejetimi v okviru Codex, OIE in IPPC, ter opredelitvami iz navedenega sporazuma.

ČLEN 5.2 Cilji Cilji tega poglavja so: (a) varovati življenje ali zdravje ljudi, živali in rastlin ter hkrati olajšati trgovino; (b) zagotoviti, da sanitarni in fitosanitarni ukrepi pogodbenic ne ustvarjajo neupravičenih ovir v trgovini; ter (c) podpreti izvajanje Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov. ČLEN 5.3 Področje uporabe To poglavje se uporablja za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na trgovino med pogodbenicama.





ČLEN 5.4 Pravice in obveznosti Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov. ČLEN 5.5 Prilagajanje regionalnim pogojem 1. Glede živali, proizvoda živalskega izvora in živalskega stranskega proizvoda: (a) pogodbenici priznavata pojem določanja območij in sta se odločili, da ga uporabita za bolezni iz Priloge 5-B; (b) če pogodbenici določita načela in smernice za priznanje regionalnih pogojev, jih vključita v Prilogo 5-C; (c) za namene pododstavka (a) sanitarni ukrep pogodbenice uvoznice, ki se uporablja za pogodbenico izvoznico, katere ozemlje je prizadela bolezen iz Priloge 5-B, temelji na odločitvi o določitvi območja, ki jo je sprejela pogodbenica izvoznica, če se pogodbenica uvoznica strinja, da je navedena odločitev v skladu z načeli in smernicami, ki sta jih pogodbenici določili v Prilogi 5-C, ter temelji na ustreznih mednarodnih standardih, smernicah in priporočilih. Pogodbenica uvoznica lahko uporabi kakršne koli dodatne ukrepe, da zagotovi svojo ustrezno raven sanitarne zaščite;





(d) če ena od pogodbenic meni, da ima poseben status glede bolezni, ki ni navedena v Prilogi 5-B, lahko zahteva priznanje navedenega statusa. Pogodbenica uvoznica lahko zahteva dodatna jamstva za uvoz živih živali, proizvodov živalskega izvora in živalskih stranskih proizvodov, ki ustrezajo dogovorjenemu statusu, ki ga prizna pogodbenica uvoznica, vključno s posebnimi pogoji, opredeljenimi v Prilogi 5-E; ter (e) pogodbenici priznavata pojem kompartmentalizacije in soglašata, da bosta sodelovali na tem področju. 2. Glede rastline in rastlinskega proizvoda: (a) ko pogodbenica uvoznica vzpostavi ali ohrani svoj fitosanitarni ukrep, med drugim upošteva status škodljivih organizmov na območju, kot je območje brez škodljivih organizmov, mesto pridelave brez škodljivih organizmov, enota pridelave brez škodljivih organizmov, območje, na katerem škodljivi organizmi niso močno razširjeni, in varovano območje, ki ga določi pogodbenica izvoznica, in (b) če pogodbenici določita načela in smernice za priznanje regionalnih pogojev, jih vključita v Prilogo 5-C.



ČLEN 5.6 Enakovrednost 1. Pogodbenica uvoznica sprejme sanitarni ali fitosanitarni ukrep pogodbenice izvoznice kot enakovreden svojemu, če ji ta objektivno dokaže, da njen ukrep dosega ustrezno raven sanitarne in fitosanitarne zaščite pogodbenice uvoznice. 2. V Prilogi 5-D so določena načela in smernice za ugotavljanje, priznavanje in ohranjanje enakovrednosti.

3. V Prilogi 5-E sta določeni: (a) območje, za katero pogodbenica uvoznica priznava enakovrednost sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa pogodbenice izvoznice svojemu ukrepu, ter (b) območje, za katero pogodbenica uvoznica priznava, da se z izpolnitvijo navedenega posebnega pogoja skupaj s sanitarnim ali fitosanitarnim ukrepom pogodbenice izvoznice dosega ustrezna raven sanitarne in fitosanitarne zaščite pogodbenice uvoznice. 4. Za namene tega poglavja se člen 1.7 (Sklicevanje na zakone) uporablja ob upoštevanju tega člena, Priloge 5-D in splošnih opomb iz Priloge 5-E.



ČLEN 5.7 Pogoji trgovanja 1. Pogodbenica uvoznica da na voljo svoje splošne sanitarne in fitosanitarne uvozne zahteve za vse blago. Če pogodbenici blago skupaj opredelita kot prednostno, pogodbenica uvoznica določi posebne sanitarne in fitosanitarne uvozne zahteve za navedeno blago, razen če se pogodbenici ne odločita drugače. Pogodbenici pri opredelitvi prednostnega blaga sodelujeta, da zagotovita učinkovito upravljanje svojih razpoložljivih virov. Posebne uvozne zahteve je treba uporabiti za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice. 2. Pogodbenica uvoznica v skladu z odstavkom 1 brez nepotrebnega odlašanja izvede postopek, potreben za določitev posebnih sanitarnih in fitosanitarnih uvoznih zahtev za blago, opredeljeno kot prednostno. Pogodbenica uvoznica po določitvi posebnih uvoznih zahtev brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne korake, da se omogoči trgovina na podlagi teh uvoznih zahtev. 3. Pogodbenica izvoznica za določitev posebnih sanitarnih in fitosanitarnih uvoznih zahtev na zahtevo pogodbenice uvoznice:

(a) zagotovi vse ustrezne informacije, ki jih zahteva pogodbenica uvoznica, ter (b) pogodbenici uvoznici omogoči ustrezen dostop za inšpekcijski pregled, preskušanje, revizijo in druge ustrezne postopke.



4. Če pogodbenica uvoznica vodi seznam pooblaščenih poslovnih enot ali obratov za uvoz blaga, odobri poslovno enoto ali obrat na ozemlju pogodbenice izvoznice brez predhodnega inšpekcijskega pregleda navedene poslovne enote ali obrata, če: (a) pogodbenica izvoznica zahteva tako odobritev za poslovno enoto ali obrat in predloži ustrezna jamstva ter (b) so izpolnjeni pogoji in postopki iz Priloge 5-F. 5. Poleg odstavka 4 pogodbenica uvoznica svoje sezname pooblaščenih poslovnih enot ali obratov javno objavi. 6. Pogodbenica običajno sprejme pošiljko reguliranega blaga brez predhodnega carinjenja konsignacijskega blaga, razen če se pogodbenici ne odločita drugače. 7. Pogodbenica uvoznica lahko zahteva, da ji zadevni pristojni organ pogodbenice izvoznice objektivno in ustrezno dokaže, da se uvozne zahteve lahko izpolnijo ali da so izpolnjene. 8. Pogodbenici morata upoštevati postopek iz Priloge 5-G glede posebnih uvoznih zahtev za zdravje rastlin.





ČLEN 5.8 Revizija in preverjanje 1. Za ohranitev zaupanja v izvajanje tega poglavja lahko pogodbenica opravi revizijo ali preverjanje ali oboje v zvezi s celotnim programom nadzora ali delom programa nadzora, ki ga izvaja pristojni organ druge pogodbenice. Pogodbenica krije svoje stroške, povezane z revizijo ali preverjanjem. 2. Če pogodbenici določita načela in smernice za izvedbo revizije ali preverjanja, jih vključita v Prilogo 5-H. Če pogodbenica opravi revizijo ali preverjanje, to naredi v skladu z načeli in smernicami iz Priloge 5-H. ČLEN 5.9 Certificiranje izvoza 1. Če je za uvoz pošiljke živih živali ali proizvodov živalskega izvora potrebno uradno veterinarsko zdravstveno spričevalo in če je pogodbenica uvoznica sanitarni ali fitosanitarni ukrep pogodbenice izvoznice sprejela kot enakovreden svojemu glede takih živali ali proizvodov živalskega izvora, pogodbenici za tako spričevalo uporabita vzorec potrdila o zdravstvenem stanju iz Priloge 5-I, razen če se ne odločita drugače. Pogodbenici lahko uporabita tudi vzorec potrdila za druge izdelke, če se tako odločita.



2. V Prilogi 5-I so določeni načela in smernice za certificiranje izvoza, vključno z elektronskim certificiranjem, odvzemom ali zamenjavo spričeval, jezikovnimi ureditvami in vzorci potrdil.

ČLEN 5.10 Pregledi ob uvozu in pristojbine 1. V Prilogi 5-J so določeni načela in smernice za preglede ob uvozu in pristojbine, vključno s pogostostjo pregledov ob uvozu. 2. Če se pri pregledu ob uvozu odkrije, da ustrezne uvozne zahteve niso izpolnjene, morajo ukrepi pogodbenice uvoznice temeljiti na oceni nastalega tveganja in ne smejo omejevati trgovine bolj, kot je potrebno, da bi se dosegla ustrezna raven sanitarne ali fitosanitarne zaščite pogodbenice. 3. Kadar je mogoče, pogodbenica uvoznica uvoznika ali njegovega zastopnika obvesti o pošiljki, ki ne izpolnjuje zahtev, ali jima sporoči razloge za neizpolnitev zahtev ter zagotovi možnost za preučitev odločitve. Pogodbenica uvoznica upošteva vse ustrezne informacije, ki se predložijo v pomoč pri preučitvi. 4. Pogodbenica lahko zaračuna pristojbine za stroške, nastale pri izvajanju mejnih kontrol, te pa ne smejo presegati povračila stroškov.



ČLEN 5.11 Obveščanje in izmenjava informacij 1. Pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja drugo pogodbenico obvesti o:

(a) pomembni spremembi statusa škodljivih organizmov ali bolezni, kot je prisotnost in razvoj bolezni iz Priloge 5-B; (b) ugotovitvi epidemiološkega pomena v zvezi z živalsko boleznijo, ki ni navedena v Prilogi 5-B ali ki je nova bolezen; in (c) pomembnem vprašanju o varnosti hrane v zvezi z izdelkom, vključenim v trgovino med pogodbenicama. 2. Pogodbenici si prizadevata za izmenjavo informacij o drugih pomembnih temah, med katerimi so: (a) sprememba sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa ene od pogodbenic; (b) vsaka pomembna sprememba strukture ali organizacije pristojnega organa pogodbenice; (c) na zahtevo, rezultati uradnega nadzora s strani pogodbenice in poročilo v zvezi z rezultati izvedenega nadzora; (d) rezultati pregleda ob uvozu iz člena 5.10 v primeru zavrnitve ali neskladne pošiljke ter



(e) na zahtevo, analiza tveganja ali znanstveno mnenje, ki ga je pripravila pogodbenica in je pomembno v smislu tega poglavja. 3. Ko se informacije iz odstavka 1 ali 2 dajo na voljo z uradnim obvestilom, poslanim centralnemu registru obvestil STO ali ustreznemu mednarodnemu organu, ki določa standarde, v skladu z njegovimi upoštevnimi pravili, so zahteve iz odstavka 1 in 2, kot se nanašajo na navedene informacije, izpolnjene, razen če skupni upravljalni odbor ne določi drugače.

ČLEN 5.12 Tehnična posvetovanja Če je ena od pogodbenic resno zaskrbljena glede varnosti hrane, zdravja rastlin ali živali ali sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa, ki ga je predlagala ali izvedla druga pogodbenica, lahko zahteva tehnična posvetovanja z drugo pogodbenico. Pogodbenica, na katero se zahteva nanaša, brez nepotrebnega odlašanja odgovori na zahtevo. Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti vse potrebne informacije, da se bodisi izogne motnjam v trgovini in, če je to mogoče, doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani.



ČLEN 5.13 Nujni sanitarni in fitosanitarni ukrepi 1. Pogodbenica o nujnem sanitarnem ali fitosanitarnem ukrepu uradno obvesti drugo pogodbenico v 24 urah od sprejetja odločitve o izvedbi ukrepa. Če ena od pogodbenic zahteva tehnična posvetovanja za obravnavo nujnega sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa, je treba tehnična posvetovanja opraviti v desetih dneh od uradnega obvestila o nujnem sanitarnem ali fitosanitarnem ukrepu. Pogodbenici upoštevata vse informacije, zagotovljene v okviru tehničnih posvetovanj. 2. Pogodbenica uvoznica pri sprejemanju odločitve v zvezi s pošiljko, ki se v trenutku sprejetja nujnega sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa prevaža med pogodbenicama, upošteva informacije, ki jih je pogodbenica izvoznica zagotovila pravočasno. ČLEN 5.14

Skupni upravljalni odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe 1. Skupni upravljalni odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skupni upravljalni odbor), ustanovljen v skladu s členom 26.2.1(d), sestavljajo predstavniki regulativnih organov in trgovinski predstavniki vsake pogodbenice, ki so pristojni za sanitarne in fitosanitarne ukrepe.



2. Naloge skupnega upravljalnega odbora vključujejo: (a) spremljanje izvajanja tega poglavja, obravnavanje vseh zadev v zvezi s tem poglavjem in preučitev vseh zadev, ki lahko nastanejo v zvezi z njegovim izvajanjem; (b) zagotavljanje navodil za opredelitev, prednostno razvrščanje, obvladovanje in reševanje težav; (c) obravnavanje vsake zahteve pogodbenice za spremembo pregleda ob uvozu; (d) najmanj en letni pregled prilog k temu poglavju, zlasti ob upoštevanju napredka, doseženega na posvetovanjih, določenih s tem sporazumom. Skupni upravljalni odbor lahko po svojem pregledu sklene, da bo spremenil priloge k temu poglavju. Pogodbenici lahko potrdita sklep skupnega upravljalnega odbora v skladu s svojimi postopki, potrebnimi za začetek veljavnosti spremembe. Sklep začne veljati na datum, ki ga določita pogodbenici; (e) spremljanje izvajanja sklepa iz pododstavka (d) zgoraj ter delovanja ukrepov iz pododstavka (d) zgoraj; (f) zagotavljanje rednega foruma za izmenjavo informacij v zvezi z regulativnim sistemom vsake pogodbenice, vključno s podlago za znanstveno oceno tveganja, na katerih temelji sanitarni ali fitosanitarni ukrep, ter

(g) pripravljanje in vodenje dokumenta, v katerem je podrobno opisano stanje razprav med pogodbenicama o njunih dejavnostih glede priznavanja enakovrednosti posebnih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.



3. Skupni upravljalni odbor lahko med drugim: (a) opredeli možnosti za krepitev dvostranskega sodelovanja, vključno z okrepljenimi odnosi, ki lahko obsegajo izmenjavo uradnikov; (b) v zgodnji fazi razpravlja o spremembi ali predlagani spremembi obravnavanega sanitarnega ali fitosanitarnega ukrepa; (c) spodbudi boljše razumevanje med pogodbenicama glede izvajanja Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov ter spodbuja sodelovanje med pogodbenicama pri sanitarnih in fitosanitarnih vprašanjih, ki se obravnavajo v okviru večstranskih forumov, po potrebi vključno z Odborom STO za sanitarne in fitosanitarne ukrepe in mednarodnimi organi, ki določajo standarde; ali (d) v zgodnji fazi opredeli in obravnava pobude, ki so vezane na sanitarno ali fitosanitarno področje ter bi imele od sodelovanja koristi. 4. Skupni upravljalni odbor lahko ustanovi delovne skupine, sestavljene iz strokovno usposobljenih predstavnikov pogodbenic, za obravnavo posebnih sanitarnih in fitosanitarnih vprašanj. 5. Pogodbenici lahko vsakršno sanitarno ali fitosanitarno vprašanje predložita skupnemu upravljalnemu odboru. Ta pa mora vprašanje čim hitreje obravnavati. 6. Če skupni upravljalni odbor vprašanja ne more hitro rešiti, o tem na zahtevo katere koli pogodbenice nemudoma poroča skupnemu odboru CETA.





7. Skupni upravljalni odbor skliče sestanek in določi svoj delovni program najpozneje 180 dni po začetku veljavnosti tega sporazuma, svoj pravilnik pa najpozneje eno leto po začetku veljavnosti tega sporazuma, razen če pogodbenici ne določita drugače. 8. Skupni upravljalni odbor se po svojem prvem sestanku sestane po potrebi, običajno enkrat letno. Sestanek lahko izvede prek videokonference ali telekonference, poleg tega pa lahko vprašanja obravnava tudi, kadar ne zaseda, in sicer z dopisi. 9. Skupni upravljalni odbor o svojih dejavnostih in delovnem programu enkrat na leto poroča skupnemu odboru CETA. 10. Po začetku veljavnosti tega sporazuma vsaka pogodbenica določi kontaktno točko za uskladitev dnevnega reda skupnega upravljalnega odbora in olajšanje komunikacije o sanitarnih in fitosanitarnih zadevah ter o tem pisno obvesti drugo pogodbenico.



POGLAVJE ŠEST OLAJŠEVANJE CARINSKIH POSTOPKOV IN TRGOVINE ČLEN 6.1 Cilji in načela 1. Pogodbenici priznavata pomen olajševanja carinskih postopkov in trgovine v razvijajočem se svetovnem trgovinskem okolju.

2. Pogodbenici, kolikor je mogoče, sodelujeta in si izmenjujeta informacije, vključno z informacijami o dobrih praksah, da bi spodbujali uporabo ukrepov za olajševanje trgovine iz tega sporazuma in skladnost z njimi. 3. Ukrepi za olajševanje trgovine ne ovirajo mehanizmov za varstvo subjekta na podlagi učinkovitega izvajanja zakonodaje pogodbenice in skladnosti s to zakonodajo. 4. Uvozne, izvozne in tranzitne zahteve in postopki ne pomenijo večje upravne obremenitve ali večjega omejevanja trgovine, kot je potrebno za doseganje legitimnega cilja.



5. Veljavni mednarodni trgovinski in carinski instrumenti in standardi so osnova za uvozne, izvozne in tranzitne zahteve in postopke, razen če ti instrumenti in standardi pomenijo neustrezno ali neučinkovito sredstvo za doseganje zastavljenega legitimnega cilja. ČLEN 6.2 Preglednost 1. Vsaka pogodbenica objavi ali kako drugače da na voljo, vključno z elektronskimi sredstvi, svojo zakonodajo, predpise, sodne odločbe in upravne politike v zvezi z zahtevami za uvoz ali izvoz blaga. 2. Vsaka pogodbenica si prizadeva, da predlagane predpise in upravne politike v zvezi s carinskimi zadevami javno objavi, tudi na spletu, ter zainteresiranim subjektom omogoči, da predložijo pripombe pred njihovim sprejetjem. 3. Vsaka pogodbenica določi ali ohranja eno ali več kontaktnih točk za obravnavo poizvedb zainteresiranih subjektov glede carinskih zadev ter na spletu objavi informacije v zvezi s postopki za predložitev takih poizvedb.





ČLEN 6.3 Sprostitev blaga 1. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani poenostavljene carinske postopke za učinkovito sprostitev blaga, da se olajša trgovina med pogodbenicama ter znižajo stroški za uvoznike in izvoznike. 2. Vsaka pogodbenica zagotovi, da ti poenostavljeni postopki: (a) omogočajo sprostitev blaga v obdobju, ki ni daljše od obdobja, potrebnega za zagotovitev skladnosti z zakonodajo pogodbenice; (b) omogočajo, da se blago in, v čim večjem možnem obsegu, nadzorovano ali regulirano blago sprosti na prvi točki vstopa; (c) poskušajo omogočiti hitro sprostitev blaga, ki ga je treba nujno cariniti; (d) uvozniku ali njegovemu zastopniku omogočijo, da blago prevzame iz carinske kontrole pred končno določitvijo in plačilom carinskih dajatev, davkov in pristojbin. Pred sprostitvijo blaga lahko pogodbenica zahteva, da uvoznik zagotovi ustrezno garancijo v obliki jamstva, varščine ali drugega ustreznega instrumenta, ter (e) v skladu z zakonodajo pogodbenice vključujejo poenostavljene zahteve glede dokumentacije za vstop blaga nizke vrednosti, kot jih določi vsaka pogodbenica.





3. Kadar je ustrezno, lahko vsaka pogodbenica pri svojih poenostavljenih postopkih zahteva predložitev podrobnejših informacij v okviru računovodstva in preverjanja po vstopu. 4. Vsaka pogodbenica omogoči hitro sprostitev blaga ter v obsegu, v katerem je to mogoče in ustrezno: (a) vnaprejšnjo elektronsko predložitev in obdelavo informacij pred fizičnim prihodom blaga, da se omogoči sprostitev ob prihodu, če ni bilo ugotovljeno nobeno tveganje ali če niso predvidene naključne kontrole, ter (b) carinjenje nekaterih vrst blaga s čim manj dokumentacije. 5. Vsaka pogodbenica v čim večjem obsegu zagotovi medsebojno sodelovanje in usklajevanje svojih organov in agencij, ki izvajajo mejne ter druge uvozne in izvozne kontrole, da se olajša trgovina, med drugim z zbliževanjem zahtev glede podatkov in dokumentacije za uvoz in izvoz ter določitvijo enotne lokacije za enkratno preverjanje dokumentov in fizično preverjanje pošiljk. 6. Vsaka pogodbenica v čim večjem obsegu zagotovi uskladitev svojih uvoznih in izvoznih zahtev za blago, da se olajša trgovina, ne glede na to, ali je za upravljanje teh zahtev pristojna agencija ali pa jih v imenu navedene agencije upravlja carinska uprava.



ČLEN 6.4 Carinsko vrednotenje

1. Sporazum o carinskem vrednotenju ureja carinsko vrednotenje, ki se uporablja v vzajemni trgovini med pogodbenicama. 2. Pogodbenici sodelujeta z namenom, da dosežeta skupni pristop k vprašanjem v zvezi s carinskim vrednotenjem. ČLEN 6.5 Uvrstitev blaga Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama v okviru tega sporazuma se določi v tarifni nomenklaturi vsake pogodbenice v skladu s harmoniziranim sistemom.



ČLEN 6.6 Pristojbine in takse Vsaka pogodbenica objavi ali kako drugače da na voljo, vključno z elektronskimi sredstvi, informacije o pristojbinah in taksah, ki jih naloži carinska uprava navedene pogodbenice. Te informacije vključujejo pristojbine in takse, ki se uporabljajo, posebne razloge za pristojbino ali takso, naziv pristojnega organa ter datum in način plačila. Pogodbenica ne naloži novih ali spremenjenih pristojbin in taks, dokler teh informacij ne objavi ali jih kako drugače da na voljo.

ČLEN 6.7 Obvladovanje tveganja 1. Namesto, da se zahteva celovit pregled in ugotavljanje skladnosti vsake pošiljke, namenjene za vstop, z uvoznimi zahtevami, vsaka pogodbenica uporabi postopke pregledovanja, sprostitve in preverjanja po vstopu, ki temeljijo na načelih ocenjevanja tveganja. 2. Vsaka pogodbenica sprejme in uporabi svoje uvozne, izvozne in tranzitne zahteve in postopke za blago na podlagi načel obvladovanja tveganj ter svoje ukrepe za zagotovitev skladnosti usmeri na transakcije, ki jim je treba nameniti posebno pozornost. 3. Odstavka 1 in 2 pogodbenici ne preprečujeta, da bi izvajala preglede kakovosti in skladnosti, v okviru katerih se lahko zahtevajo podrobnejše preiskave.



ČLEN 6.8 Avtomatizacija 1. Vsaka pogodbenica uporabi informacijske tehnologije za pospešitev svojih postopkov za sprostitev blaga, da se olajša trgovina, vključno s trgovino med pogodbenicama. 2. Vsaka pogodbenica: (a) si prizadeva, da z elektronskimi sredstvi da na voljo carinske obrazce, potrebne za uvoz ali izvoz blaga;

(b) v skladu s svojo zakonodajo omogoči predložitev navedenih carinskih obrazcev v elektronski obliki ter (c) če je mogoče, prek svoje carinske uprave zagotovi elektronsko izmenjavo informacij s svojo trgovinsko skupnostjo. 3. Vsaka pogodbenica si prizadeva: (a) razviti ali ohraniti medsebojno popolnoma povezane sisteme z enim okencem za olajševanje enotne elektronske predložitve informacij, ki jih zahteva carinska in necarinska zakonodaja za čezmejni pretok blaga, ter



(b) razviti nabor podatkovnih elementov in postopkov v skladu s podatkovnim modelom Svetovne carinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: WCO) ter povezanimi priporočili in smernicami WCO. 4. Pogodbenici si prizadevata, da sodelujeta pri razvoju interoperabilnih elektronskih sistemov, pri čemer upoštevata tudi prizadevanja WCO, da se olajša trgovina med pogodbenicama. ČLEN 6.9 Vnaprejšnje odločitve 1. Vsaka pogodbenica v skladu s svojo zakonodajo na pisno zahtevo izda vnaprejšnje odločitve o tarifni uvrstitvi.

2. Vsaka pogodbenica v skladu z zahtevami o zaupnosti objavi informacije o vnaprejšnjih odločitvah o tarifni uvrstitvi, ki so pomembne za razumevanje in uporabo pravil o tarifni uvrstitvi, pri čemer lahko navedene informacije na primer objavi na spletu. 3. Pogodbenici za olajševanje trgovine v svoj dvostranski dialog redno vključujeta novosti o spremembah svojih zakonodaj in izvedbenih ukrepov v zvezi z zadevami iz odstavkov 1 in 2.



ČLEN 6.10 Pregled in pritožba 1. Vsaka pogodbenica zagotovi možnost, da lahko sodišče, razsodišče ali upravno sodišče nemudoma pregleda upravni ukrep ali uradni sklep, sprejet v zvezi z uvozom blaga, ali da se ta pregleda na podlagi upravnih postopkov. 2. Sodišče ali uradnik, ki ukrepata v skladu z navedenimi upravnimi postopki, sta neodvisna od uradnika ali urada, ki je izdal sklep, ter sta pristojna za ohranitev, spremembo ali razveljavitev določitve v skladu z zakonodajo pogodbenice. 3. Preden se od subjekta zahteva, da uporabi pravna sredstva na bolj formalni ali sodni ravni, vsaka pogodbenica omogoči pritožbo ali pregled na upravni ravni, ki potekata neodvisno od uradnika ali urada, pristojnega za prvotni ukrep ali sklep. 4. Vsaka pogodbenica subjektu, ki je prejel vnaprejšnjo odločitev v skladu s členom 6.9, odobri v bistvu enako pravico do pregleda in pritožbe v zvezi z določitvami iz vnaprejšnjih odločitev svoje carinske uprave, kot jo odobri uvoznikom na svojem ozemlju.





ČLEN 6.11 Kazni Vsaka pogodbenica zagotovi, da njena carinska zakonodaja določa sorazmerne in nediskriminatorne kazni za kršitve carinske zakonodaje ter da naložitev teh kazni ne povzroča neupravičenih zamud. ČLEN 6.12 Zaupnost 1. Vsaka pogodbenica v skladu s svojo zakonodajo vse informacije, pridobljene na podlagi tega poglavja, tj. informacije, ki so po naravi zaupne ali zaupno posredovane, obravnava kot strogo zaupne ter jih zaščiti pred razkritjem, ki bi lahko posegalo v konkurenčni položaj subjekta, ki je zagotovil navedene informacije. 2. Če mora pogodbenica, ki je prejela ali pridobila informacije iz odstavka 1, v skladu s svojo zakonodajo te informacije razkriti, o tem obvesti drugo pogodbenico ali subjekt, ki je zagotovil navedene informacije. 3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se zaupne informacije, zbrane v skladu s tem poglavjem, uporabijo samo za upravljanje in izvrševanje carinskih zadev, razen če se za druge namene pridobi dovoljenje pogodbenice ali subjekta, ki je zagotovil navedene zaupne informacije.



4. Pogodbenica lahko dovoli uporabo informacij, zbranih v skladu s tem poglavjem, v upravnih, sodnih ali parasodnih postopkih, sproženih zaradi neskladnosti s carinskimi zakoni za izvedbo tega poglavja. Pogodbenica o taki uporabi vnaprej obvesti pogodbenico ali subjekt, ki je zagotovil informacije.

ČLEN 6.13 Sodelovanje 1. Pogodbenici še naprej sodelujeta v okviru mednarodnih forumov, kot je WCO, da bi dosegli vzajemno priznane cilje, vključno s cilji, določenimi v okviru WCO o standardih za zaščito in olajševanje svetovne trgovine. 2. Pogodbenici redno preučujeta ustrezne mednarodne pobude o olajševanju trgovine, vključno z zbirko priporočil za olajševanje trgovine, pripravljeno v okviru Konference Združenih narodov o trgovini in razvoju ter Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, da bi opredelili področja, na katerih bi nadaljnji skupni ukrepi olajšali trgovino med pogodbenicama in spodbudili skupne večstranske cilje. 3. Pogodbenici sodelujeta v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Kanado o carinskem sodelovanju in medsebojni pomoči v carinskih zadevah, sklenjenim v Ottawi 4. decembra 1997 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o carinskem sodelovanju med Kanado in EU).



4. Pogodbenici si zagotavljata medsebojno pomoč pri carinskih zadevah v skladu s sporazumom o carinskem sodelovanju med Kanado in EU, vključno z zadevami v zvezi z domnevnimi kršitvami carinske zakonodaje ene od pogodbenic, kot so opredeljene v navedenem sporazumu, in izvajanjem tega sporazuma. ČLEN 6.14 Skupni odbor za carinsko sodelovanje

1. Skupni odbor za carinsko sodelovanje, ki je v skladu s členom 26.2.1 (c) (Specializirani odbori) pooblaščen, da pod okriljem skupnega odbora CETA deluje kot specializiran odbor, zagotovi ustrezno izvajanje tega poglavja in Protokola o pravilih o poreklu in postopkih glede porekla ter členov 20.43 (Obseg uporabe mejnih ukrepov) in 2.8 (Začasna opustitev preferencialne tarifne obravnave). Skupni odbor za carinsko sodelovanje preuči zadeve, ki izhajajo iz njihove uporabe v skladu s cilji iz tega sporazuma. 2. Za zadeve, zajete v tem sporazumu, skupni odbor za carinsko sodelovanje sestavljajo predstavniki carinskih, trgovinskih ali drugih pristojnih organov, ki jih kot ustrezne določi vsaka pogodbenica.



3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da strokovno znanje njenih predstavnikov v skupnem odboru za carinsko sodelovanje ustreza točkam dnevnega reda. Skupni odbor za carinsko sodelovanje lahko zaseda v posebni sestavi strokovnjakov za obravnavo zadev, povezanih s pravili o poreklu ali postopki glede porekla, bodisi kot skupni odbor za carinsko sodelovanje – pravila o poreklu bodisi kot skupni odbor za carinsko sodelovanje – postopki glede porekla. 4. Skupni odbor za carinsko sodelovanje lahko sestavi resolucije, priporočila ali mnenja ter skupnemu odboru CETA predstavi osnutke sklepov, za katere meni, da so potrebni za doseganje skupnih ciljev in ustrezno delovanje mehanizmov, določenih v tem poglavju in Protokolu o pravilih o poreklu in postopkih glede porekla ter členih 20.43 (Obseg uporabe mejnih ukrepov) in 2.8 (Začasna opustitev preferencialne tarifne obravnave). POGLAVJE SEDEM SUBVENCIJE ČLEN 7.1 Opredelitev subvencije 1. V tem sporazumu subvencija pomeni ukrep, povezan s trgovino z blagom, ki izpolnjuje pogoje iz člena 1.1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.





2. To poglavje velja za subvencijo, samo če je točno določena v smislu člena 2 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. ČLEN 7.2 Preglednost 1. Vsaka pogodbenica v zvezi s kakršno koli subvencijo, ki jo je odobrila ali ohranila na svojem ozemlju, vsaki dve leti drugo pogodbenico obvesti o: (a) pravni podlagi subvencije; (b) obliki subvencije in (c) znesku subvencije ali proračunskem znesku za subvencijo. 2. Šteje se, da je s predložitvijo uradnih obvestil STO v skladu s členom 25.1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih izpolnjena zahteva iz odstavka 1. 3. Ena od pogodbenic na zahtevo druge nemudoma zagotovi informacije in odgovori na vprašanja o posameznih primerih vladne podpore v zvezi s trgovino s storitvami na njenem ozemlju.





ČLEN 7.3 Posvetovanja o subvencijah in vladni podpori

v sektorjih, ki niso kmetijstvo ali ribištvo 1. Če pogodbenica meni, da subvencija ali posamezen primer vladne podpore v zvezi s trgovino s storitvami, ki ju je dodelila druga pogodbenica, škodita ali bi lahko škodila njenim interesom, lahko drugo pogodbenico seznani s svojimi pomisleki in zahteva posvetovanja o zadevi. Pogodbenica, na katero je zahteva naslovljena, podrobno in razumevajoče obravnava navedeno zahtevo. 2. Pogodbenica lahko med posvetovanji zahteva dodatne informacije o subvenciji ali posameznem primeru vladne podpore v zvezi s trgovino s storitvami, ki jo je odobrila druga pogodbenica, vključno z informacijami o cilju njene politike, znesku in vseh drugih ukrepih, ki so bili sprejeti, da se omeji morebitni učinek izkrivljanja trgovine. 3. Pogodbenica, na katero je zahteva naslovljena, si na podlagi posvetovanj prizadeva odpraviti ali čim bolj omejiti kakršne koli škodljive učinke, ki jih ima subvencija ali posamezni primer vladne podpore v zvezi s trgovino s storitvami na interese pogodbenice, ki je zahtevo vložila. 4. Ta člen se ne uporablja za subvencije v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi ter ne posega v člena 7.4 in 7.5.



ČLEN 7.4 Posvetovanja o subvencijah v zvezi s kmetijskimi

in ribiškimi proizvodi

1. Pogodbenici sodelujeta z namenom, da bi dosegli dogovor za: (a) nadaljnjo krepitev večstranskih ureditev in pravil o trgovini s kmetijskimi proizvodi v STO ter (b) pomoč pri razvoju svetovne, večstranske resolucije za subvencije za ribištvo. 2. Če ena pogodbenica meni, da subvencija ali zagotovitev vladne podpore, ki ju je dodelila druga pogodbenica, škodita ali bi lahko škodili njenim interesom v zvezi s kmetijskimi ali ribiškimi proizvodi, lahko drugo pogodbenico seznani s svojimi pomisleki in zahteva posvetovanja o tej zadevi. 3. Pogodbenica, na katero je zahteva naslovljena, podrobno in razumevajoče obravnava navedeno zahtevo ter si po svojih najboljših močeh prizadeva odpraviti ali čim bolj omejiti škodljive učinke, ki jih imata subvencija ali zagotovitev vladne podpore na interese pogodbenice, ki je zahtevo vložila, v zvezi s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi.



ČLEN 7.5 Izvozne subvencije za kmetijske proizvode 1. V tem členu: (a) izvozna subvencija pomeni izvozno subvencijo, kot je opredeljena v členu 1(e) Sporazuma o kmetijstvu, in

(b) popolna odprava tarife pomeni odpravo tarife v okviru kvote ali tarife zunaj kvote, če tarifne kvote obstajajo. 2. Pogodbenica ne sprejme ali ohrani izvozne subvencije za kmetijski proizvod, ki se izvaža na ozemlje druge pogodbenice ali je vključen v proizvod, ki se izvaža na ozemlje druge pogodbenice, potem ko je druga pogodbenica nemudoma ali po prehodnem obdobju v celoti odpravila tarifo za navedeni kmetijski proizvod v skladu s Prilogo 2-A (Odprava tarif) vključno s svojimi tarifnimi seznami. ČLEN 7.6 Zaupnost Pogodbenici pri zagotavljanju informacij v okviru tega poglavja ni treba razkriti zaupnih informacij.



ČLEN 7.7 Izvzetje subvencij in vladne podpore

za avdiovizualne storitve in kulturno industrijo Nobena določba tega sporazuma se ne uporablja za subvencije ali vladno podporo v zvezi z avdiovizualnimi storitvami za Evropsko unijo in kulturno industrijo za Kanado. ČLEN 7.8

Razmerje do Sporazuma STO Pogodbenici znova potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz člena VI GATT 1994, Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter Sporazuma o kmetijstvu. ČLEN 7.9 Reševanje sporov Določbe o reševanju sporov iz tega sporazuma ne veljajo za člena 7.3 in 7.4 tega poglavja.



POGLAVJE OSEM NALOŽBE ODDELEK A

Opredelitve pojmov in obseg uporabe ČLEN 8.1 Opredelitve pojmov V tem poglavju: dejavnosti, ki se opravljajo v okviru izvrševanja javnih pooblastil pomeni dejavnosti, ki se ne izvajajo na tržni podlagi ali v konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti; storitve popravil in vzdrževanja zračnih plovil pomenijo dejavnosti, ki se opravljajo na zračnem plovilu ali njegovem delu, medtem ko je umaknjeno iz prometa, in ne vključujejo tako imenovanega linijskega vzdrževanja;



storitve upravljanja letališč pomeni vodenje ali upravljanje letališke infrastrukture, vključno s terminali, vzletno-pristajalnimi stezami, voznimi stezami in letališkimi ploščadmi, parkirišči ter prometnimi sistemi znotraj letališča, za pavšalni znesek ali po pogodbi. Pojasniti je treba, da storitve upravljanja letališč ne vključujejo lastništva letališč ali letaliških zemljišč ali naložb vanje, ali katerih koli nalog, ki jih opravlja upravni odbor. Storitve upravljanja letališč ne vključujejo navigacijskih služb zračnega prometa; zaplemba pomeni zaseg lastnine pogodbenice, ki je stranka v sporu, da bi se zagotovila izvršitev odločbe; storitve računalniškega rezervacijskega sistema pomeni storitve računalniških sistemov, ki vsebujejo podatke o voznih redih letalskih prevoznikov, o razpoložljivih zmogljivostih, o vozninah in pravilih, na podlagi katerih je možno rezervirati ali izdajati vozovnice;

zaupne ali varovane informacije pomenijo: (a) zaupne poslovne informacije ali (b) informacije, ki so zavarovane pred razkritjem javnosti; (i) v primeru informacij tožene stranke, v skladu z zakonodajo tožene stranke; (ii) v primeru drugih informacij, v skladu s pravom ali pravili, za katere sodišče določi, da se uporabljajo za razkritje takih informacij;



zajete naložbe pomeni, kar zadeva pogodbenico, naložbe: (a) na njenem ozemlju; (b) v skladu s pravom, ki se je uporabljalo ob izvedbi naložb; (c) neposredno ali posredno v lasti ali pod nadzorom vlagatelja druge pogodbenice, ter

(d) ki obstajajo na datum