Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 70/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteaux du Layon“

PDO-FR-A0826-AM02

Datum obvestila: 13. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografska imena

V odstavku 1 oddelka II poglavja I je za besedo „občina“ dodano „(ali pooblaščene občine, če obstajajo)“.

Nekatere občine, katerih ime lahko sledi imenu zaščitene označbe porekla „Coteaux du Layon“, so se prek kratkim združile. Kljub temu so ostale pooblaščene občine znotraj novih občin, nastalih s temi združitvami. Dokler obstajajo kot take, ohranjajo ozemeljski nadzor, poznan in opredeljen na upravni ravni.

Spremenjeno je samo poglavje II. V nadaljevanju specifikacije proizvoda se pri teh „občinah“, katerih ime lahko sledi imenu kontrolirane označbe porekla, ne razlikuje med občinami in pooblaščenimi občinami.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako:

„(a) - Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-surLayon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in La Jumellière), Cléré-surLayon, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), LysHaut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné in Trémont), Passavant-sur-Layon, Rochefortsur-Loire, Terranjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chavagnes in Martigné-Briand) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay). Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).

(b) - Pri vinih, za katera se lahko uporablja izraz ‚premier cru‘ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom ‚Chaume‘, vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Rochefort-sur-Loire. Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je navedeno, da so za boljšo obveščenost javnosti na voljo za vpogled kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

3. Razmejeno območje parcel

V prvem odstavku točke 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda ZOP „Coteaux de Layon“ je za besedilom „5. septembra 2007“ dodano besedilo „in 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Območje v neposredni bližini

V točki (a) odstavka 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z:

„– Departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay);

— Departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet;

— Departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-surThouet, Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Champtocé-sur-Loire, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Forges, Meigné in Montfort), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Valde-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le-Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florentle-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée-d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels in La Varenne), Parnay, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Pellouailles-les-Vignes in Saint-Sylvain-d’Anjou) in Villevêque;

— Departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers.“

V točki (b) odstavka 3 oddelka IV poglavja I je seznam občin nadomeščen z:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Brissac Loire Aubance (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brissac-Quincé in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brigné in Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Montjean-sur-Loire in La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Damed’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).“

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

5. Kmetijsko-okoljska določba

V odstavku 2 oddelka VI poglavja I je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla zaradi uravnavanja samoraslega rastlinja ali utemelji uporabo sredstev za biotično zatiranje, ki so jih odobrili javni organi za vinogradništvo. Če se na parceli uporabljajo herbicidi za biotično zatiranje, je uporaba drugih herbicidov prepovedana.“

Ta sprememba je v skladu s sedanjim razvojem praks izvajalcev v korist okoljskega kmetijstva na celotnem anžujskem vinorodnem območju. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. S spodbujanjem prisotnosti rastlinskega pokrova, mehanskim odstranjevanjem plevela ali celo uporabo sredstev za biotično zatiranje se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje uporabe herbicidov mora omogočiti boljše varstvo vinogradniških tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnosti, biotske raznovrstnosti, biološkega čiščenja), kar prispeva h kakovosti in pristnosti vin ter utrjuje pomen rastišča.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Določitev datuma začetka trgatve

V odstavku 1 oddelka VII poglavja I je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.“

Danes ni več treba določati datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok izbor orodij, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima več posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve na posamezni parceli glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Zmogljivost vinske kleti

V točki (d) odstavka 1 oddelka IX poglavja I je stavek: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva v zadnjih petih letih;“ nadomeščen s stavkom: „Vrelna zmogljivost za pridelavo vina pri posameznem izvajalcu je enaka najmanj 1,4-kratni povprečni količini pridelanega vina v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda se ne nanaša na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, tj. količino pridelka, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče to neskladnost pri količinah popraviti, ne da bi se v osnovi kaj spremenilo (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Dajanje vina v promet

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja I, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila spremenjena zaradi posodobitve števila zadevnih občin (13 namesto 27). V povezavi je bilo natančneje opredeljeno, da so povprečne temperature letne temperature;

posledično je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi.

10. Prehodni ukrep

V oddelku XI poglavja I je dodano: „Določbe o obveznosti, da je v medvrstnih prostorih prisoten samorasel ali zasajen rastlinski pokrov, ki se uravnava, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdela tla ali uporabi sredstva za biotično zatiranje za zagotovitev uravnavanja samoraslega rastlinja, se ne uporabljajo za parcele z vinogradi, ki so na datum homologacije te specifikacije proizvoda že zasajeni in v katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se ukrepi ne uporabijo za že zasajene vinograde, katerih sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam. Ohranjanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal v zelo gosto zasajenih vinogradih z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko namreč povzroča tehnične težave (mehanizacija, material, orodja). Pri nizkih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Če je prisoten rastlinski pokrov, mora trta poleg tega toliko bolj tekmovati, da se oskrbi z vodo, kolikor gostejša je zasaditev. Nasprotno pa bodo morali biti vinogradi, zasajeni po homologaciji specifikacije proizvoda, ob poznavanju dejstev v skladu z uvedenimi kmetijsko-okoljskimi določbami, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11. Vodenje registra

V odstavku 3 oddelka II poglavja II je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“, beseda „stopnja“ pa je nadomeščena z „volumenski delež naravnega alkohola“.

Zaradi uskladitve oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur sta izraza „delež potencialnega“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Z uskladitvijo določb o vodenju registrov se poenostavljata priprava načrta inšpekcijskega pregleda in nadzor nad registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje III je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati, v specifikacijah proizvodov z območja Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Coteaux du Layon

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Coteaux du Layon

Mirna bela vina s preostalim sladkorjem, pridelana iz grozdja sorte chenin B, trganega ob prezrelosti. To so imenitna in elegantna vina s kompleksnimi aromami, ki so primerna za staranje. V ustih združujejo mehkobo in svežino, moč in prefinjenost.

Ta vina imajo:

najmanj 14-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

najmanjši delež dejanskega alkohola med 10 % in 11 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola ne presega 18 %;

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Sélection grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

V vinih z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor) pridejo do izraza vsi čari skrajne zgoščenosti soka v jagodah. Velika prednost teh svojevrstnih vin je njihova močna in obstojna aromatičnost. Sadne in cvetlične arome se mešajo z aromami prezrelega grozdja, na primer po suhem ali kandiranem sadju ali medenih dišavah. Uravnoteženost kislin, alkohola in oljnatosti tem vinom omogoča, da z leti razvijejo še večjo kompleksnost.

Ta vina imajo:

najmanj 19-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter;

najmanjši delež dejanskega alkohola med 10 % in 11 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola ne presega 18 %;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Coteaux du Layon + ime občine

Vina s kontrolirano označbo porekla „Coteaux du Layon“, ki ji sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, imajo običajno nekoliko višjo vsebnost fermentirnih sladkorjev. Zaradi razlik v vrsti tal in izpostavljenosti se v vinih kažejo nekatere manjše razlike. Tako imajo vina iz grozdja, pridelanega na gričih z rahlo severno lego v občini Rochefort-sur-Loire, poudarjeno mineralnost, medtem ko vina iz grozdja, pridelanega na gričih z južno lego v občini Beaulieu-sur-Layon, Fayed’Anjou in Saint-Aubin-de-Luigné, pogosto zaznamujejo značilne note, povezane z razvojem „žlahtne gnilobe“ glivic Botrytis cinerea. Vina, proizvedena iz grozdja, pridelanega na položnih gričih levega brega reke Layon na ozemlju občin Rablay-sur-Layon in Saint-Lambert-du-Lattay, so močna in harmonična.

Ta vina imajo:

najmanj 15-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 34 gramov na liter;

najmanjši delež dejanskega alkohola med 11 % in 12 % za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola je nižji od 19 %;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Premier cru Chaume

Vina z izrazom „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjenim z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, se odlikujejo predvsem po prefinjenosti in eleganci ter močni in privlačni aromatičnosti, v kateri so pogosto prisotne note kandiranega sadja in kutinovega želeja.

Ta vina imajo:

najmanj 16,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) po vrenju največ 80 g/l;

vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Uporaba lesenih trsk

Poseben enološki postopek

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Obogatitev

Poseben enološki postopek

Obogatitev je dovoljena v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so prepovedani vsi postopki obogatitve.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, so prepovedani vsi postopki obogatitve in vsakršna toplotna obdelava trganega grozdja pri temperaturi pod –5 °C.

Poseben enološki postopek

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, je prepovedana uporaba vijačnega grota, črpalnega drozgalnika ali kontinuirane stiskalnice.

Vina zorijo v pogojih, določenih v specifikaciji proizvoda.

Poleg navedenih določb morajo za enološke postopke veljati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra. Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, manjšo od 4 000 trsov na hektar, vendar večjo od 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od treh metrov, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti manjša od enega metra.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, je najmanjša gostota zasaditve vinske trte 4 500 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,20 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od enega metra.

Rez in špalirna oblika vinske trte

Pridelovalna praksa

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs in največ 4 očesi na šparon.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, se trsi obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs. V fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, je število enoletnih rodnih mladik na trs največ deset.

Višina listja, pritrjenega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: koli za špalirno obliko zunaj zemlje merijo v višino najmanj 1,90 metra; špalir sestavljajo štiri ravni žic; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal. Te posebne določbe se ne uporabljajo za vina z izrazom „premier cru“, dopolnjenim z dodatnim geografskim imenom „Chaume“.

Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz prezrelega grozdja. Za vina, za katera se lahko uporabi izraz „sélection de grains nobles“, je poleg tega značilno zgoščevanje na trti zaradi delovanja žlahtne gnilobe.

Grozdje se trga ročno s postopnimi trgatvami.

Pri vinih, za katera se lahko uporabi izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, je prepovedana uporaba zabojnikov z izpustom in zabojnikov z izpustom, opremljenih z lamelnimi črpalkami, v posodah za prevoz trganega grozdja pa lahko grozdje sega največ 1 m visoko.

(b) Največji donosi

Coteaux du Layon

40 hektolitrov na hektar

„Coteaux du Layon“, ki mu sledi ime občine, iz katere izvira grozdje

35 hektolitrov na hektar

„Coteaux du Layon“, ki mu sledi izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“

30 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

(a) Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chanzeaux in La Jumellière), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Brigné, Concourson-sur-Layon, Saint-Georges-sur-Layon in Les Verchers-sur-Layon), Lys-Haut-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné in Trémont), Passavant-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Terranjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Chavagnes in Martigné-Briand) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

(b) Pri vinih, za katera se lahko uporablja izraz „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednje občine departmaja Maine-et-Loire: Rochefort-sur-Loire.

7. Glavne sorte vinske trte

Chenin B

8. Opis povezave

1. - Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinorodno območje označbe „Coteaux du Layon“ leži na pobočjih gričevnate pokrajine ob reki Layon, ki v zgornjem toku teče po majhni dolini od jugozahoda proti severovzhodu, nato pa od občine Vercherssur-Layon proti severozahodu vse do svojega sotočja z Loaro. Leta 2018 se je geografsko območje razprostiralo po ozemlju 13 občin departmaja Maine-et-Loire, razvrščenih na desnem in levem bregu vodotoka Layon.

Občine Beaulieu-sur-Layon, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay, iz katerih prihaja grozdje in katerih ime lahko sledi imenu kontrolirane označbe porekla, ležijo v osrčju tega vinorodnega območja in se vrstijo na obeh bregovih v spodnjem toku reke Layon. Na ozemlju občine Rochefort-sur-Loire se znotraj okljuka, obrnjenega proti jugu, dviguje grič „Chaume“.

Tla na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so nastala na bolj ali manj razkrojeni skrilasti podlagi in so glede na topografijo lahko prekrita z detritičnimi formacijami iz cenomanija ali pliocena. Ponekod imajo nekatere parcele tla, nastala iz kislih (rioliti) ali bazičnih (spiliti) predornin, gruščnata tla na konglomeratih in peščenjakih iz karbona in plitva tla s kremenastimi interkalacijami in ftaniti iz silurja.

Topografija pomembno vpliva na oblikovanost naravnega okolja, pri čemer bregova reke Layon nimata enakih značilnosti. Griči na desnem bregu so zelo strmi in imajo ponekod tudi 40-odstotni naklon, tako da se pogosto dvigajo več kot 60 m nad reko. Na levem bregu so pobočja na splošno precej položnejša, saj se njihovi vrhovi redko dvigujejo več kot 20 m nad rečnim tokom.

Vendar imajo vse te parcele skupne značilnosti. Mednje spadajo velika odprtost pokrajine in dobre toplotne lastnosti tal. Pojava hidromorfnih znakov na teh tleh ni opaziti, zaloga vode pa je zelo skromna.

Geografsko območje je ozemlje z malo padavinami, ki je zaradi višjega reliefa regij Choletais in Mauges zaščiteno pred oceansko vlago. Letna količina padavin znaša približno 550–600 mm, v regiji Choletais pa več kot 800 mm. V rastnem ciklu vinske trte je količina padavin za približno 100 mm nižja kot v preostalem delu departmaja. Povprečne letne temperature so sorazmerno visoke (okrog 12 °C) in za 1 °C višje od temperatur celotnega departmaja Maine-et-Loire. K posebni mezoklimi geografskega območja prispeva južna narava flore, v kateri so prisotne črnike in pinije.

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Potrjeno je, da je vinorodno območje v regiji Anjou stalno prisotno že od 1. stoletja našega štetja. Bourdigné je leta 1529 to vinorodno območje opisal kot Noetovo mojstrovino. Vinska trta tam uspeva že od 6. stoletja. Olivier de Serres je leta 1600 v svojem delu „Théâtre d’agriculture et mesnage des champs“ (Kmetijstvo in poljedelstvo) zapisal nenavadno ugotovitev: „Na splošno se v vseh pokrajinah te kraljevine […] s trganjem grozdja počaka, dokler listje vinske trte ne odpade; še nekoliko dlje, proti Anjouju, Mainu in okolici, grozdje od zrelosti samo začne padati na tla, kar je posledica tako podnebja, v katerem grozdje pozno dozori, kot narave grozdja, ki se debeli v času pozebe …“ Tako je treba ugotoviti, da je pozna trgatev grozdja že star običaj.

Vendar je anžujsko vinorodno območje zaslovelo v 12. in 13. stoletju po zaslugi družine Plantagenetov. Razkošnost kraljevanja Henrika Drugega in Eleonore Akvitanske je nato omogočila, da je „anžujsko vino“ prišlo na najodličnejše mize. Vinorodno območje označbe „Coteaux du Layon“ se je razvilo v 16. stoletju s prihodom nizozemskih trgovcev, ki so cenili primernost teh vin za prevoz po morju in dosegli prepoznavnost kakovosti sorte chenin B onkraj meja. Vinorodno območje je doživelo velik razcvet predvsem v letu 1780, ko so reko Layon prilagodili za velike ladje nizozemskega ladjevja.

Zdi se, da sorta chenin B dejansko izvira iz te regije. Potencial te odporne sorte se močno razlikuje glede na vrsto tal, v katerih raste. Vinogradniki so tudi zelo hitro doumeli, kakšne so koristi trgatve te sorte ob visoki stopnji zrelosti in glede na uporabo posebnih tehnik. Grof Odart je leta 1845 v svojem delu „Traité des cépages“ (Razprava o sortah vinske trte) navedel: „K temu je treba dodati tudi pogoj, da se lahko trgatev opravi šele ob prezrelosti, na primer taki, ki jo doseže ob vseh svetih, ko od dežja zmehčana kožica postane zgubana kot rozina.“

Prezrelost je torej sestavni del trgatve. Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinorodnih območij) pojasnil: „V dobrih vinogradih se trgatev opravi večkrat; prvi dve trgatvi sta namenjeni le pridelavi vina iz najzrelejšega grozdja, ki se pošilja v tujino; grozdje tretje trgatve pa je za domačo porabo ...“.

Nekatere občine na tem vinorodnem območju so bile od nekdaj močno prepoznavne in William Guthrie (1708–1770), angleški geograf, je v svojem delu „Nova obča geografija“, ki je izšlo leta 1802, že navedel večino od teh, katerih ime lahko danes sledi imenu kontrolirane označbe porekla. V odloku o priznanju kontrolirane označbe porekla „Coteaux du Layon“ z dne 18. februarja 1950 je ta možnost navedena za občine Beaulieu-sur-Layon, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon, Rochefort-sur-Loire, Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay.

Dodatno geografsko ime „Chaume“ se uporablja za območje, ki se razprostira po griču, obrnjenem proti jugu, ki ima svojevrstno topografijo in leži v osrčju okljuka v občini Rochefort-sur-Loire, obdajata pa ga občini Beaulieu-sur-Layon in Saint-Aubin-de-Luigné. Ta grič, nekoč v lasti Foulquesa Nerra, ki ga je v začetku 11. stoletja zapustil opatiji Ronceray d‘Angers, je zelo hitro postal splošno znan. V novejšem času, zlasti od 80. let prejšnjega stoletja, so proizvajalci izpopolnili tehnike rezi in gojitvenih oblik vinske trte, bolje obvladali pravila trgatve in trganje grozdja ob optimalni zrelosti ter izboljšali tehnike uravnavanja in trajanja zorenja vina. Plod teh skupnih prizadevanj je bilo priznanje izraza „premier cru“.

2. - Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina so imenitna in elegantna. V ustih združujejo mehkobo in svežino, moč in prefinjenost ter kompleksnost arom. Vina so primerna za daljše staranje, kar osrečuje poznavalske pokuševalce.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Coteaux du Layon“, ki ji sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, imajo običajno nekoliko višjo vsebnost fermentirnih sladkorjev. Zaradi razlik v vrsti tal in izpostavljenosti se v vinih kažejo nekatere manjše razlike. Tako imajo vina iz grozdja, pridelanega na gričih z rahlo severno lego v občini Rochefort-sur-Loire, poudarjeno mineralnost, medtem ko vina iz grozdja, pridelanega na gričih z južno lego v občini Beaulieu-sur-Layon, Fayed’Anjou in Saint-Aubin-de-Luigné, pogosto zaznamujejo značilne note, povezane z razvojem „žlahtne gnilobe“ glivic Botrytis cinerea. Vina, proizvedena iz grozdja, pridelanega na položnih gričih levega brega reke Layon na ozemlju občin Rablay-sur-Layon in Saint-Lambert-du-Lattay, so močna in harmonična.

V vinih z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor) pridejo do izraza vsi čari skrajne zgoščenosti soka v jagodah. Velika prednost teh svojevrstnih vin je njihova močna in obstojna aromatičnost. Sadne in cvetlične arome se mešajo z aromami prezrelega grozdja, na primer po suhem ali kandiranem sadju ali medenih dišavah. Uravnoteženost kislin, alkohola in oljnatosti tem vinom omogoča, da z leti razvijejo še večjo kompleksnost.

Vina z izrazom „premier cru“ (prvorazredna lega), dopolnjenim z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, se odlikujejo predvsem po prefinjenosti in eleganci ter močni in privlačni aromatičnosti, v kateri so pogosto prisotne note kandiranega sadja in kutinovega želeja.

3. - Medsebojni vzročni vplivi

Povezava plitvih tal in topografije, ki vinogradniškim parcelam zagotavlja dobro izpostavljenost, omogoča redno oskrbo z vodo, vendar izključno sorti chenin B, ki se lahko izrazi v vsej svoji polnosti. Tradicionalno so bile na razmejenem območju parcel tako izbrane izključno parcele, ki ležijo na gričih in imajo plitva tla. Na teh legah sta nujna optimalna vzgoja rastlin ter uravnavanje moči rasti in proizvodnega potenciala, ki v specifikaciji proizvoda temeljita na skromnem donosu v povezavi s kratko rezjo.

Mezoklima z južnim vplivom in lega vinorodnega območja na ponekod strmih pobočjih v povezavi s prilagojenim obdelovanjem vinogradov ugodno vplivata na zgoščevanje soka v jagodah z venenjem ali sušenjem na trti, kar je značilnost vinorodnega območja.

Tudi prisotnost vodotoka omogoča, da se zaradi pojava jutranjih meglic, ki so nujne za razvoj glivic Botrytis cinerea in s tem „žlahtne gnilobe“ zlasti pri vinih z izrazom „sélection de grains nobles“, preseže stopnja naravne zrelosti in doseže stopnja prezrelosti.

Čakanje, da grozdje postane prezrelo, potrpežljivo čakanje na začetek trgatve pozno jeseni in ročno postopno odbiranje na isti parceli, da se izberejo grozdne jagode, v katerih se je naravno zgostil grozdni sok ali ki so okužene z „žlahtno gnilobo“ („so ožgane“), kažejo znanje in spretnosti proizvajalcev ter hkrati zelo posebno sposobnost sorte chenin B. Vinogradniki z ohranjanjem tradicionalnega ročnega trganja grozdja prispevajo tudi k ohranjanju izvirnosti in značilnosti tega gričevnatega vinorodnega območja.

Zorenje vin, opredeljeno v specifikaciji proizvoda, ki lahko traja vsaj do 1. julija leta, ki sledi letu trgatve, pri vinih z izrazom „premier cru“ oziroma do 1. junija drugega leta, ki sledi letu trgatve, pri vinih z izrazom „sélection de grains nobles“, poleg tega da povečuje primernost za staranje v steklenicah, prispeva tudi h krepitvi kompleksne aromatičnosti, ki jo je mogoče zaznati ob pokušanju. To izraža tamkajšnji ljudski rek: „Vina Coteaux du Layon nikoli ne umrejo, umre samo zamašek.“

Godard Faultrier, anžujski zgodovinar iz 19. stoletja, je zapisal: „Če je kakšen Anžujec pred revolucijo pristal na otoku Java in je bil v gosteh v palači guvernerja Nizozemske vzhodnoindijske družbe, si predstavljam, da ga je resnično vzradostilo, ko je bil priča kipenju anžujskega vina v kupi tega poglavarja, ki se je, kot navaja Voltaire, v javnosti kazal izključno okičen s kraljevskim škrlatom, in je po jantarjasti barvi opojne pijače prepoznal, da ta izvira od naših najbolj iskanih vin Coteaux du Layon.“

Proizvajalci so se zavedali, da imajo na voljo izjemno ozemlje, zato so ga obdelovali nadvse skrbno, in so tako iz roda v rod širili sloves svojih vin, ki je zdaj mednaroden.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

(a) območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega: „— Departma Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay in Val en Vignes (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Bouillé-Saint-Paul in Cersay); — Departma Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; — Departma Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Anetz) in Vallet; — Departma Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Blaison-Gohier in Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital in Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Champtocé-sur-Loire, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Forges, Meigné in Montfort), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Juigné-sur-Loire in Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le-Fresne sur Loire (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Ingrandes), Jarzé Villages (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Cerqueux-sous-Passavant in Vihiers), Mauges-sur-Loire (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine in Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée-d’Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels in La Varenne), Parnay, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Ambillou-Château, Louerre in Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Pellouailles-les-Vignes in Saint-Sylvain-d’Anjou) in Villevêque; — Departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay in Les Trois-Moutiers“.

(b) Za vina, za katera se lahko uporablja izraz „premier cru“, dopolnjen z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za pridelavo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon in Thouarcé), Brissac Loire Aubance (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brissac-Quincé in Vauchrétien), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (nekdanje ozemlje pooblaščene občine Chanzeaux), Denée, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Brigné in Les Verchers-sur-Layon), Mauges-sur-Loire (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Montjean-sur-Loire in La Pommeraye), Mozé-sur-Louet, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Chavagnes, Martigné-Briand in Notre-Dame-d’Allençon) in Val-du-Layon (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Saint-Aubin-de-Luigné in Saint-Lambert-du-Lattay).

Označevanje: dodatne navedbe – občina, iz katere izvira grozdje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Imenu kontrolirane označbe porekla lahko sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, v skladu določbami iz specifikacije proizvoda.

Ime občine, iz katere izvira grozdje, je izpisano s črkami, ki niti po višini niti po širini ne presegajo velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: izraz „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla, ki mu lahko sledi ime občine, iz katere izvira grozdje, se lahko dopolni z izrazom „sélection de grains nobles“ v skladu določbami iz specifikacije proizvoda.

Na vinih z izrazom „sélection de grains nobles“ se obvezno navede letnik.

Označevanje: izraz „premier cru“ (prva lega)

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Navedba izraza „premier cru“ se uporablja za vina s kontrolirano označbo porekla, dopolnjeno z dodatnim geografskim imenom „Chaume“, v skladu z določbami iz specifikacije proizvoda.

Dodatno geografsko ime „Chaume“ ni navedeno v isti vrstici kot izraz „premier cru“.

Dodatno geografsko ime „Chaume“ je izpisano s črkami, ki niti po višini niti po širini ne presegajo velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: geografsko ime „Val de Loire“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: določitev manjše geografske enote in neobvezna navedba

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: velikost pisave

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vse neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7ab93419-47c9-4eb0-94fd-ae83a8828145

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.