SL Uradni list Evropske unije C 322/35

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 322/11

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„JABŁKA GRÓJECKIE“

ES št.: PL-PGI-0005-0730-01.12.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Jabłka grójeckie“

2. Država članica ali tretja država:

Poljska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Jabolka spodaj naštetih sort se lahko prodajajo kot „jabłka grójeckie“ v razredu „ekstra“ in razredu I, če ob prodaji izpolnjujejo v spodnji preglednici opredeljene minimalne zahteve glede barve, velikosti in čvrstosti mesa. „Jabłka grójeckie“ imajo tudi praviloma 5 % višjo raven kislosti, kot je povprečje za zadevno sorto. Vendar je vrednost tega parametra odvisna od atmosferskih razmer, ki prevladujejo med rastno sezono.

Sorta Barva kot % površine Velikost razreda „ekstra“ (mm) Velikost razreda I (mm) Najmanjša čvrstost mesa (kg/cm2) Alwa 55 60 55 5,5 Belle de Boskoop (boskop) in mutanti 38 70 65 6 Braeburn 55 70 65 6 Cortland 55 70 65 4,5 Celeste 38 70 65 5,5 Delikates 55 70 65 5 Delbarestival in mutanti 38 60 55 5,5 Early Geneva 55 60 55 6 Elise 80 70 65 6 Elstar 38 60 55 4,5 Empire 80 60 55 5 Fuji 55 70 65 6 Gala in mutanti 38 60 55 5,5 Gloster 55 70 65 5,5 Golden Delicious (zlati delišes) in mutanti 10 70 65 5 Idared 55 70 65 5,5 Jerseymac 55 60 55 5,5 Jonagold in mutanti 38 70 65 5 Jonagored in mutanti 80 70 65 5 Lobo 55 70 65 4,5 Ligol 55 70 65 5,5 Mutsu 10 70 65 6 Paula Red 55 70 65 5,5 Pinova in mutanti 38 70 65 5,5 Piros 38 60 55 5,5 Rubin 80 70 65 4,5 Shampion (šampion) in mutanti 55 70 65 4,5

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Pri pridelavi „jabłka grójeckie“ je treba na območju iz točke (4) izvajati naslednje postopke:

— zemeljska pripravljalna dela,

— zasajanje,

— obrezovanje in oblikovanje,

— gnojenje,

— namakanje,

— varstvo rastlin,

— obdelava za izboljšanje kakovosti sadja,

— obiranje.

„Jabłka grójeckie“ morajo biti pridelana na območju iz točke (4) v skladu z načinom integrirane pridelave jabolk ali po specifikacijah GLOBALGAP.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7 Posebna pravila za označevanje:

—

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

V Mazovijskem vojvodstvu:

— celotno okrožje Grójecki (občine: Belsk Duży, Błędów, Chynów, Goszczyn, Grójec, Jasieniec, Mogielnica, Nowe Miasto n. Pilicą, Pniewy in Warka),

— občina Mszczonów v okrožju Żyrardowski,

— občine Tarczyn, Prażmów in Góra Kalwaria v okrožju Piaseczyński,

— občina Sobienie Jeziory v okrožju Otwocki,

— občina Wilga v okrožju Garwoliński,

— občini Grabów n. Pilicą in Magnuszew v okrožju Kozienicki,

— občine Stromiec, Białobrzegi in Promna v okrožju Białobrzeski;

V Lodzskem vojvodstvu:

— občine Biała Rawska, Sadkowice, Regnów in Cielądz v okrožju Rawski,

— občina Kowiesy v okrožju Skierniewicki.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

5.1.1 Naravni dejavniki

Proizvodno območje „jabłka grójeckie“ je v osrednji Poljski na Varšavski ravnini in planoti Rawa in v dolini Białobrzegi ter osrednjem delu doline Visle. To so geografske regije, ki sestavljajo osrednje in južno mazovijsko nižavje.

Podzolne ali psevdopodzolne prsti, ki so nastale na peščenih, ilovnatih in obrobnih naplavinah, spadajo v povprečne in manj cenjene razrede prsti, idealne za sadovnjake jablan, ki prevladujejo na teh območjih. Povprečna letna količina padavin na tem območju je 600 mm. Rastna sezona traja približno 200 dni, zato je mogoče pridelovati večino jabolčnih sort. Razmeroma milo, skoraj celinsko podnebje varuje regijo pred večjimi izgubami pridelka tudi pri sortah, ki so občutljive za zmrzal.

Ta regija ima značilno mikroklimo, za katero so v času pred obiranjem (septembra in začetek oktobra) značilne nizke nočne temperature (ki se spustijo tudi do 0 °C).

Opredeljeno območje pridelave „jabłka grójeckie“ je zelo enotno. Jablane so zasajene v vseh krajih regije, od njenega središča, ki je Grójec, do meja. Koncentracija pridelka, ki doseže 70 % na območju okrog mesta Grójec, se zmanjšuje s povečevanjem razdalje od mesta; takoj za mejami opredeljenega pridelovalnega območja postanejo zasajene jablane redkejše. Zato se regija imenuje „največji evropski sadovnjak“.

5.1.2 Zgodovinski in človeški dejavniki

Začetki „največjega evropskega sadovnjaka“, kakor se imenuje območje okrog mesta Grójec, sega v čas kraljice Bone, ki je bila znana po zanimanju za vrtnarstvo in sadjarstvo. Leta 1545 je dobila veliko zemljišče v okrožju Grójec, za katero je pozneje lastnikom vrtov podelila različne privilegije. Pravni položaj sadjarstva se je pozneje okrepil s kraljevim odlokom, ki ga je leta 1578 izdal njen sin. Ta je dal začetno spodbudo za razvoj sadovnjakov, zlasti sadovnjakov jablan. Zgodovinska dela vsebujejo številne navedbe o razvoju graščinskih in kmečkih sadovnjakov na območju okrog mesta Grójec.

Pomembno vlogo v zgodovini „jabłka grójeckie“ je imela tudi duhovščina (Roch Wójcicki iz Belska, Niedźwiedzki iz Łęczeszycea, Stefan Roguski iz Goszczyna in Edward Kawiński iz Konaryja), katere člani so bili v 19. stoletju najpomembnejše osebnosti v sadjarstvu te regije.

Na začetku 20. stoletja so bili ustanovljeni gospodarski sadovnjaki, katerih lep primer je delo Jana Cieślaka iz Podgórzyc. Cieślak je veliko naredil za izpopolnitev znanja o pridelavi in shranjevanju jabolk (leta 1918 je zgradil prvo skladišče za sadje na Poljskem).

Na začetku 20. stoletja so se pojavili tudi prvi svetovalci. Eden najbolj znanih v regiji je bil Witalis Urbanowicz, ki je zaslovel leta 1909, ko je sestavil „deset vrtnarskih zapovedi“.

Obdobje zelo hitrega povečanja pridelave sadja na območju mesta Grójec, s katerim je izjemno tesno povezan prof. Szczepan Pieniążek, se je začelo ob koncu druge svetovne vojne. Na njegovo pobudo je bil ustanovljen Raziskovalni inštitut za sadjarstvo in cvetličarstvo (Instytut Sadownictwa i Kwiaciarstwa), ki je lokalnim sadjarjem prenašal najnovejše znanje in izkušnje. Njegov študent Eligiusz Gajewski je na njegovo priporočilo ustanovil poskusno kmetijo Inštituta za sadjarstvo in cvetličarstvo (Zakład Doświadczalny Instytutu Sadownictwa i Kwiaciarstwa) v kraju Nowa Wieś. Ta se je razvila v model kmetije, ki sadjarjem v mestu Grójec prenaša praktično znanje in izkušnje.

Sčasoma se je pridelava „jabłka grójeckie“ razširila, a leta 1958 lokalnim kmetom ni uspelo uspešno obrati jabolk, kar je spodbudilo namestnika predsednika okrožnega prezidija nacionalnega sveta v Grójecu, Wacława Przytockija, k organizaciji festivala cvetoče jablane (Dni Kwitnących Jabłoni), da bi tako promovirali jabolka in regijo kot celoto. Na začetku je bil festival cvetoče jablane vsako leto organiziran v drugem kraju in pod različnimi imeni: „Dni Kwitnących Jabłoni“, „Dni Kwitnącej Jabłoni“, „Grójeckie Dni Kwitnącej Jabłoni“, „Grójeckie Dni Kwitnących Jabłoni“, „Kwitnące Jabłonie“ in „Święto Kwitnących Jabłoni“, to pa je tudi ime, ki se zdaj uporablja že več kot deset let.

5.2 Posebnosti proizvoda:

„Jabłka grójeckie“ imajo praviloma 5 % obsežnejšo rdečico od povprečne. Čudovita rdečica jabolkom daje ne samo prijeten videz, ampak nakazuje tudi večjo vsebnost barvil, v glavnem antocianov in karetonoidov, v tkivu lupine. „Jabłka grójeckie“ so tudi 5 % bolj kisla, kot je povprečje za zadevno sorto. Vrednost tega parametra pa je seveda odvisna od atmosferskih razmer, ki prevladujejo med rastno sezono.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Povezanost „jabłka grójeckie“ z geografskim območjem iz točke (4) izvira iz posebnih odlik, opisanih v točki (5.2), pridobljenih zaradi naravnih dejavnikov, opisanih v točki (5.1.1), in spodaj opisanega slovesa.

Naravne razmere na območju pridelave „jabłka grójeckie“, zlasti tla in posebna mikroklima, pomenijo, da „jabłka grójeckie“ hitreje pridobijo barvo in imajo intenzivnejšo rdečico ter visoko stopnjo kislosti, ki jo cenijo predelovalci po vsej Evropi. Nizke nočne temperature ugodno vplivajo na fiziološke procese, ki potekajo v jabolkih tik pred obiranjem. Vzrok za to je, da so oksidacijski procesi med nočnim počitkom manj intenzivni, zato se razmerje med sladkorjem in kislino izboljša, kar znatno prispeva k prefinjenemu okusu „jabłka grójeckie“.

Edinstvene lastnosti „jabłka grójeckie“ so zaradi posebne mikroklime območja pridelave tesno povezane z njim. Poleg tega so na območju mesta Grójec za obdobje pred obiranjem značilna velika znižanja temperature (septembra in začetek oktobra tudi do 0 °C). Na kratko, tla in posebna mikroklima ustvarjajo edinstvene naravne razmere, v katerih „jabłka grójeckie“ hitreje pridobijo barvo in nadpovprečno rdečico ter močno kislost, ki jo cenijo predelovalci po vsej Evropi.

Zaradi ugodnih razmer za pridelavo jabolk na območju mesta Grójec imajo ta izjemen sloves, ki se krepi že skoraj 500 let. Za večino ljudi, ki živijo v Mazovijskem in sosednjih vojvodstvih, je Grójec sopomenka za pridelavo jabolk. Sklice na sadjarstvo je mogoče najti po celotnem območju: v grbu okrožja Grójecki in številnih občin (Chynów, Belsk Duży, Błędów, Jasieniec, Kowiesy in Sadkowice) so upodobljena jabolka; v krajevnih imenih, kot sta Sadków in Sadkowice („sad“ je poljska beseda za sadovnjak); v ploskem reliefu na domu vrtnarstva v kraju Grójec, ki prikazuje obiranje jabolk; v izjemno priljubljenem letnem festivalu cvetoče jablane in v nacionalni konferenci sadovnjakov, ki poteka vsako leto v tem kraju; ter v imenih, ki so dodeljena mestnim predelom, kot je stanovanjsko naselje Zielony Sad („Zeleni sadovnjak“).

Lokalni sadjarji zaradi večstoletne tradicije skoraj brezhibno obvladajo oskrbo jablan. Tudi lokalna industrija je v glavnem prilagojena potrebam sadjarstva, sestavljajo pa jo obrati za predelavo sadja, trgovske družbe, skupine pridelovalcev, dobavitelji potrebščin za sadovnjake, izdelovalci strojev itd.

Na območju mesta Grójec so zdaj intenzivni sadovnjaki nizkih dreves, v katerih zraste skoraj 40 % vseh jabolk, pridelanih v državi; v nekaterih občinah je intenzivnost pridelka kar 70-odstotna.

Odličen sloves proizvoda, ki je posledica podnebnih razmer in dolge tradicije pridelave jabolk, je potrdila anketa, septembra 2008 izvedena med potrošniki po vsej državi. Rezultati ankete so pokazali, kako močno je območje mesta Grójec povezano s sadjarstvom in zlasti s pridelavo jabolk. 27,7 % anketirancev je omenilo povezavo med območjem mesta Grójec in sadjarstvom. 19 % Poljakov to območje povezuje s pridelavo jabolk. V vojvodstvih, ki mejijo na Mazovijsko, je delež anketirancev, ki povezujejo Grójec z jabolki, še večji in znaša 32 % v Lodzkem vojvodstvu in 36 % v Svetokriškem.

Sloves „jabłka grójeckie“ potrjujejo tudi članki o njih. Na primer: „Co czwarte jabłko z Grójca“ (1991), „Z Grójca do Szwecji“ (1992), „Jabłko ekologiczne“ (1993), „Eurojabłka z Grójeckiego“ (1995), „Sady po klęsce“ (2000), „Jabłkowe centrum Europy?“ (2001) in „Grójeckie jabłka najlepsze“ (2007).

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.