EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.10.2011 
SEC(2011) 1142 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o skupnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem 
skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o 
splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem 
skladu in Kohezijskem skladu ter o razv eljavitvi Uredbe Sv eta (ES) št. 1083/2006 
{COM(2011) 615 kon č.} 
{SEC(2011) 1141 kon č.}  
 
2/9 1. POVZETEK  
To je ocena u činka zakonodajnega predloga za uredbo o skupnih dolo čbah o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem socialnem skla du, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem 
skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni 
strateški okvir, o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionaln i razvoj, Evropskem socialnem 
skladu in Kohezijskem skladu te r o razveljavitvi Ur edbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (uredba o 
skupnih dolo čbah). Ocena obravnava vprašanja o Evrops kem skladu za regional ni razvoj (ESRR), 
Evropskem socialnem skladu (ESS) in Kohez ijskem skladu za programsko obdobje po letu 2013. 
Dopolnjujeta jo oceni u činka za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za 
pomorstvo in ribištvo. Je  del svežnja ocen u činka, ki vklju čuje tudi oceno u činka uredb o ESRR, 
Kohezijskem skladu in evropskem teri torialnem sodelovanju ter oceno u činka uredbe o ESS.  
Opravljena so bila obsežna javna posvetovanja, kot so skupina na visoki ravni za razpravo o 
prihodnji kohezijski politiki, projektna skupina  za opredelitev pogojev in javno posvetovanje o 
sklepih petega poro čila o koheziji, ki je bilo organizirano med 12. novembrom 2010 in 
31. januarjem 20111.  
Peto poro čilo o koheziji in naknadne ocene razli čnih programov iz obdobja 2000–2006 kažejo, da je 
kohezijska politika z izvajanjem prednostnih nal og evropskih politik znatno prispevala k rasti in 
blaginji v Uniji ter hkrati zmanjšala ekonomska,  socialna in teritorialna neskladja2. Vendar je treba 
rešiti več problemov.  
1.1. Problem glede zmožnosti ustvarjanja evropske dodane vrednosti 
a) Geografska razdelitev podpore  
Ta problem se nanaša na optimalno geografsko pokr itost kohezijske politike. Po mnenju nekaterih 
je še naprej potrebna popolna pokrito st, da bi se v vseh regijah podpr la strategija Evropa 2020 in bi 
se neskladja v Uniji še bolj zmanjšala. Drugi trdijo, da bi bili viri bolje izkoriš čeni zaradi vse 
večjega pritiska na javne finance, če bi se dodelili bogatejšim regijam.  
b) Osredoto čenost na omejeno število prednostnih nalog v skladu s strategijo 
Evropa 2020  
Obstajajo utemeljeni razlogi za osredoto čanje kohezijske politike na prednostne naloge EU . 
Strategija Evropa 2020 dolo ča jasen sklop skupnih ciljev, vklju čno s krovnimi cilji in vodilnimi 
pobudami, ter jasen okvir za opredelje vanje prednostnih nalog pri fina nciranju. Tako se z izrecnim 
povezovanjem kohezijske politike in strategije  Evropa 2020 ponuja priložnost za nadaljnjo pomo č 
revnejšim regijam EU pri dohite vanju drugih regij in nadaljn ji razvoj kohezijs ke politike v 
pomembno orodje, ki omogo ča rast celotne EU. Da pa bi se to uresni čilo, je treba rešiti ve č 
problemov. 
a) Nezadostna osredoto čenost na strateške cilje.  V več študijah in naknadnih ocenah so bili 
ugotovljeni problemi pri nezadostni osredoto čenosti na stratešk e cilje, premajhni 
                                                 
1 „Rezultati javnega posvetovanja o sklepih petega poro čila o ekonomski, socialni in te ritorialni koheziji, Bruselj“, 
delovni dokument služb Komisije, SEC(2011) 590 kon č., 13.5.2011. 
2 Peto poro čilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, november 2010. Naknadna ocena programov kohezijske 
politike 2000–2006, financiranih iz ESRR (cilja 1 in 2), zbirno poro čilo, ki so ga aprila 2010 pripravili družba 
Applica, inštitut Ismeri in dunajski inštitut za mednarodne ekonomske študije. Obširnejša razprava o dosežkih in 
pomanjkljivostih kohezijske politike pri zmanjševanju neskladij je v oddelku 2.5. 
 
3/9 usmerjenosti v uspešnost in pomanjkanju spodbud za osredoto čanje na doseganje rezultatov. 
V obdobju 2007–2013 je bilo sicer nekaj poskusov rešitve vprašanja ve čjega osredoto čanja 
na strateške prednostne naloge in  cilje, vendar je bil njihov u činek omejen.  
b) Nepredvidljivost obsega financiranja za ESS.  Čeprav je v strategiji Evropa 2020 
poudarjen pomen delovnih mest in  spretnosti, se je v zadnjih  štirih programskih obdobjih 
delež dodelitev ESS (glede na dodelitve ESS, ESRR in KS) nenehno zmanjševal in se s 
40 % v obdobju 1989–1993 zmanjšal na 22 % v sedanjem programskem obdobju. 
c) Nezadostno usklajevanje.  Z navedenima problemoma je povezano tudi vprašanje 
nezadostnega usklajevanja in dopolnjevanja med razli čnimi skladi (ESS, ESRR in KS), 
drugimi politikami in finan čnimi instrumenti EU ter nacionalnimi programi reform držav 
članic ter dopolnjevanja med njim i. V zvezi z usklajevanjem se  zainteresirane strani pogosto 
pritožujejo nad zapletenostjo, ki je posledica  prekrivanja sistemov  ali pomanjkljivega 
usklajevanja na strateški ravni.  
1.2. Problemi glede uspešnosti politike 
Za kohezijsko politiko kot politiko, ki temelji na na čelih deljenega upravljanja, je pogosto zna čilna 
napetost med osredoto čanjem na doseganje najboljših mogo čih rezultatov in predvidljivim 
dodeljevanjem finan čnih sredstev skozi celotno se demletno obdobje s strogimi in časovno 
omejenimi zahtevami glede porabe sredstev. 
Pogoji za okvir politik ter regulat ivni in institucionalni okvir 
Učinkovitost strukturnih skladov je odvisna od preudarnih makroekono mskih politik, ugodnega 
mikroekonomskega okolja in trdnega  institucionalnega okvira.  
Makrofiskalna pogojenost 
Sedanji regulativni okvir predvi deva makrofiskalno pogojevanje pri Kohezijskem skladu, da se 
okrepi izvajanje programov za stabilnost in konvergen čnih programov ter prepre či čezmerni 
primanjkljaj. Veljavna pravila je mogo če pregledati in uskladiti z novimi ukrepi za izvrševanje 
pakta za stabilnost in rast, ki bodo sprejeti v okviru šestega svežnja za gospodarsko upravljanje. 
Uspešnost glede doseganja zastavlje nih splošnih in posebnih ciljev 
Čeprav naknadne ocene obdobja 2000–2006 kažejo, da je  imela kohezijska politika precejšnje in 
takojšnje u činke na nacionalne politike, zlasti na podro čjih njihovega strateškega na črtovanja, 
kulture ocenjevanja in usmerjenosti v uspešnost, še vedno obstaja ve č problemov pri spremljanju in 
ocenjevanju, zaradi česar je uspešnost težko presojati.  
1.3. Problemi glede izvajanja politik 
Da bi se zagotavljanje virov kohezijske politike upravljalo preudarno, uspešno in u činkovito, so 
potrebne ustrezne, u činkovite in pregledne strukture v nacionalnih in regionalnih upravah. 
1.4. Utemeljitev ukrepanja EU 
Ukrepanje EU je upravi čeno na podlagi ciljev iz člena 174 Pogodbe in na čela subsidiarnosti. 
Pravico do ukrepanja dolo čajo člen 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki  navaja da „[Unija] spodbuja 
ekonomsko, socialno in teritorialno koh ezijo ter solidarnost med državami članicami“, ter člen 175 
 
4/9 PDEU, ki izrecno zahteva, da Unija to pol itiko izvaja s strukturnimi skladi, in člen 177 PDEU, ki 
določa vlogo Kohezijskega sklada. Cilji Evropskega so cialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za 
regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijs kega sklada (KS) so opredeljeni v členih 162, 176 in 177. 
2. CILJI  
Splošni cilj  je določen v Pogodbi, in sicer spodbujati uravnotežen in skladen razvoj držav članic in 
regij ter zmanjšati razlik e v stopnji razvoja razli čnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi 
možnostmi.  
Posebni cilji  pa so pomo č državam članicam in regijam pri reše vanju konkretnih problemov za 
spodbujanje pametne, trajnostne in vklju čujoče rasti v skladu s strategijo Evropa 2020. Glede na 
področje uporabe te ocene u činka so posebni cilji zagot oviti, da se sred stva iz struktur nih skladov in 
Kohezijskega sklada porabijo: 
• tako, da se ustvari velika evropska dodana vrednost ; 
• uspešno , kar pomeni, da se uporabijo tako, da se doseže najve čji mogoči učinek; 
• učinkovito , tako da se zmanjša neu činkovitost zaradi nepotre bnih upravnih zahtev ali 
prezapletenih postopkov in spodbudi u činkovita uporaba virov.  
Take splošne vidike je mogo če prenesti v naslednje operativne cilje politike: 
• osredotočiti vire kohezijske politike na  razvoj okvirnih pogojev za trajnostni razvoj in 
rast, kar je potrebno za doseganje najve čje evropske dodane vrednosti; 
• določiti ustrezne mehanizme v uredbah, da se omogo či popolna uskladitev s strategijo 
Evropa 2020 ter njenimi splošnimi in krovnimi cilji ; 
• zagotoviti optimalno usklajevanje  med samimi skladi in z drugimi finan čnimi 
instrumenti; 
• določiti jasne in merljive cilje ; 
• vzpostaviti pravo ravnotežje med majhnimi upravnimi stroški / majhnim upravnim 
bremenom  za organe upravljanja in upravi čence ter kar najmanjšim tveganjem za 
proračun EU .  
3. MOŽNOSTI , ANALIZA IN PRIMERJAVA  
Komisija je 29. junija 2011 sprejela predlog ve čletnega finan čnega okvira za obdobje 2014–2020, v 
katerem je pozvala k uspešnejši porabi kohezijski h sredstev. Ta predlog je upoštevan v zasnovi ve č 
možnosti.  
3.1. Ustvarjanje evropske dodane vrednosti 
Pri geografski osredoto čenosti podpore  se z možnostjo 1 predvideva scenarij brez sprememb z 
osredotočenostjo podpore na manj razvite regije, sedanje regije iz cilja  „konvergenca“, ki presegajo 
75-odstotni prag, pa bi pr ejemale podporo za postopno opuš čanje. Možnost 2 bi bila podobna, 
glavna razlika pa bi bila nova kategorija regije v prehodu, ki bi nadomestila sedanja statisti čna 
 
5/9 sistema postopnega opuš čanja in postopnega uvajanja. Možnost 3 bi pomenila skrajnejši pristop, pri 
katerem države članice s povpre čnim BND na prebivalca, ki ni nižji od 90 % povpre čja na 
prebivalca v Uniji, ne bi prej ele podpore kohezijske politike. Pri možnosti 3 regije postopnega 
uvajanja in regije statisti čnega postopnega opuš čanja ter regije iz cilja konkuren čnost ne bi bile 
upravičene do ukrepov kohezijske politike.  
Preglednica 1: Dodelitev prora čunskih sredstev za posamezno možnost  
 Možnost 1 Možnost 2 Možnost 3 
manj razvite regije 70,3 % 67,9 % 100 % 
regije v prehodu 8,4 % 13,5 % 0 % 
bolj razvite regije 21,3 % 18,6 % 0 % 
skupaj 100 % 100 % 100 % 
Z možnostma 1 in 2 bi se zag otovila pokritost celotnega preb ivalstva EU, intenzivnost pomo či pa bi 
se razlikovala. Podporo kohezijske politike bi torej prejemale vse re gije EU, medtem ko bi se pri 
možnosti 3 viri kohezijske politike osredoto čali samo na države članice, ki zaostajajo. Samo z 
možnostjo 2 bi se zagotovila ve čja pokritost prebivalstva  s kategorijo vmesne reg ije in bi se dosegla 
največja rast BDP, hkrati pa bi se z njo omogo čila velika intenzivnost pomo či za regije, ki 
zaostajajo.  
Pri osredotočenosti na prednostne naloge EU  predvideva možnost 1 namenjanje izdatkov za cilje 
iz strategije Evropa 2020 s stra teškimi smernicami Skupnosti na ravni EU. Možnost 2 je obsežnejša, 
vsebuje seznam tematskih ciljev, neposredno  povezanih s strategijo Evropa 2020, in dolo ča 
prednostne naložbe za sklade. Osredoto čanje na prednostne naloge EU se bo okrepilo z dolo čitvijo 
minimalnih deležev podpore strukturnih skladov na nekaterih podro čjih politik. Zaradi omejene 
geografske pokritosti pri možnosti 3 je osredoto čanje na prednostne naloge  EU predvideno samo v 
manj razvitih državah članicah. 
Možnost 1 pomeni prilagodl jivejši pristop za države članice z dolo čbami o namenitvi sredstev, 
medtem ko možnost 2 omogo ča bolj prepoznavno in celostno pov ezavo s krovnimi cilji strategije 
Evropa 2020 in integriranimi smernicami. Možnost 3 se osredoto ča samo na prednostne naloge EU 
v manj razvitih državah. Možnost 2 torej najbolj prispeva h krovnim ciljem, medtem ko bi bili pri 
možnosti 1 ukrepi kohezijske politike razdrobljeni.  
V zvezi s prepoznavnostjo in predvidlji vostjo financiranja za ESS  bi samo možnosti 2 in 3 
zagotovili minimalne deleže za ESS, možnost 1 pa bi državam članicam omogo čila prožnost za 
pogajanja o dodelitvi sredstev iz ESS po njihovih potrebah.  
Pri usklajevanja z drugimi politikami in finan čnimi instrumenti EU  pomenita možnosti 1 in 2 
postopen pristop k strateški uskladitvi s strategijo Evropa 2020. Možnost 1 dolo ča ohlapno 
uskladitev na podlagi nezavezujo čih strateških smernic Skupnosti, možnost 2 boljšo uskladitev s 
cilji strategije Evropa 2020 na podlagi skupne ga strateškega okvira in pogodbe o partnerstvu, 
možnost 3 pa uskladitev, ki ne presega fo rmalne skladnosti. H krovnim ciljem strategije 
Evropa 2020 najbolj prispeva mo žnost 2 zaradi bolj zavezujo čega strateškega okvira, možnost 1 
prispeva manj, najmanj pa prispeva možnost 3 zaradi nezavezujo čnosti in manjše geografske 
pokritosti.  
Za vidike, ki segajo od geografske osredoto čenosti do usklajevanja z drugimi politikami in 
finančnimi instrumenti EU, možnost 2 ustvarja najve čjo evropsko dodano vrednost.  
 
6/9 3.2. Povečanje uspešnosti politike 
3.2.1.  Možnost 1 – ohranitev trenutnega stanja 
Pri možnosti nespremenjene politike bi se še naprej uporabljalo naslednje pogojevanje : 
− makrofiskalna pogojenost pri Kohezijskem skladu ( čeprav se do danes še nikoli ni 
izvrševala); 
− postopkovna skladnost; 
− skladnost s sektorsko zakonodajo EU, ki se  neposredno uporablja za naložbe, in 
določena tematska pogojenost, pov ezana s strateškimi okviri. 
Glavna prednost te možnosti je, da ne prinaša novih zahtev za organe upravljanj a. Glavna slabost pa 
je, da neu činkovitost zaradi slabih institucionalnih zmogljivosti, nezadostne skladnosti z 
zakonodajo EU ter neustreznih fiskalnih politik in  strateških okvirov ne bi bila odpravljena. 
Makrofiskalna pogojenost pri Kohezijskem skladu bi ostala predmet prostega preudarka. Ker ni sistema nagrajevanja in spodbujanja rezultatov, je u činek na uspešnost in u činkovitost politike 
omejen. 
3.2.2.  Možnost 2 – predhodna pogojenost 
Predhodna pogojenost je povezana z izpolnjevanjem pr edpogojev v zvezi s strateškim, regulativnim 
in institucionalnim okvirom ter izvajanjem politik e po smernicah EU za politike. Ti predpogoji se 
pogosto lahko uvedejo že pred sprejetjem nove ge neracije programov. Vendar je lahko v nekaterih 
primerih glede na posebne okoliš čine potrebno, da države članice in regije izvedejo nadaljnje 
spremembe ali prilagoditve po zavezujo čem časovnem na črtu. Dejansko izvajanje obveznosti bi se 
spremljalo.  
Glavna prednost te možnosti je, da bi se z njo pove čala učinkovitost porabe kohez ijskih sredstev z 
uvedbo regulativnih, strateških in institucionalnih predpog ojev, ki so potrebni za u činkovitost 
naložb. Glavni slabosti te mož nosti sta tveganje za zamude pri za čenjanju programov in pove čanje 
upravnega bremena. 
3.2.3.  Možnost 3 – okvir uspešnosti in rezerva za uspešnost 
Oblikovan bi bil okvir uspešnosti, ki bi dolo čal želeno hitrost napredka pri doseganju splošnih in 
posebnih ciljev, opredeljenih v za četku obdobja, z uvedbo vmesni h ciljev, tako imenovanih 
„mejnikov“. Ti bi bili povezani s prevzetimi obveznos tmi, realizacijami in po potrebi izdatki in 
rezultati. Okvir uspešnosti bi bil dogovorjen v pogodbah o partnerstvu in programih. 
Rezerva za 
uspešnost  bi bila državi članici dodeljena za programe/prednostne osi, pri katerih so bili mejniki 
doseženi.  
Glavna prednost te možnosti je, da se z njo uvaja mehanizem, s katerim se spodbuja prispevek 
skladov za evropske splošne in  posebne cilje ter ki vklju čuje spremljanje dose ženih ciljev in 
poročanje o njih. Glavne slabosti so pove čanje upravnega bremena, izziv oblikovanja stabilnih 
tehnik za merjenje in negotovosti zaradi za časne ustavitve programov. 
  
 
7/9 3.2.4.  Možnost 4 – strožja makrofiskalna pogojenost 
Makrofiskalna pogojenost kohezijske politik e bi se lahko poostrila v dveh fazah: 
(i) zagotoviti bi bilo mogo če učinkovito uporabo sedanjih pogojev v Kohezijskem skladu, in 
sicer s pregledom sedanjih dolo čb o njegovem izvajanju, na primer z uvedbo zgodnejših 
sprožilcev postopka pri čezmernem primanjkljaju ter post opne ustavitve vseh ali dela 
prevzetih obveznosti pri ponavljajo čih se kršitvah pakta za st abilnost in rast na podlagi 
objektivnih in preglednih predhodnih dolo čb;  
(ii) ta pregledana pravila o makrofiskalni pogojenosti Kohez ijskega sklada bi bilo mogo če 
razširiti na strukturna skla da, saj je tudi njihova u činkovitost odvisna od preudarnih 
makroekonomskih in fiskalnih po litik, ki peljejo do rasti. 
3.2.5.  Možnost 5 – kombinacija možnosti 2, 3 in 4 
Pri tej možnosti so združeni vsi elementi možnosti 2, 3 in 4, vklju čno s: (i) pre dhodno pogojenostjo; 
(ii) okvirom uspešnosti in reze rvo za uspešnost ter (iii) strožjo makrof iskalno pogojenostjo, 
vključno z razširitvijo na strukturna sklada. 
Glavna prednost te možnosti je, da bi se z njo rešili vsi problemi, ki so bili opredeljeni v zvezi z 
uspešnostjo politike. Zagotovili bi se ustrezni stra teški, regulativni in in stitucionalni pogoji ter 
preudarne makrofiskalne poli tike. Ta možnost bi vklju čevala spodbude za dejansko uspešnost 
programov glede na doseganje splošnih in posameznih ciljev ter spremljanje te uspešnosti. Glavna slabost te možnosti je pove čano upravno breme zaradi potrebe po izpolnjevanju potrebnih pogojev 
in vzpostavitvi okvira uspešnosti.  
3.2.6.  Primerjava možnosti z vidika uspešnosti 
Možnosti so bile ocenjene na podlagi njihovega  prispevanja k rešitvi problemov, povezanih s (i) 
strateškimi, regulativnimi in institucionalnimi predpogoji, (ii)  makrofiskalnimi pogoji ter (iii) 
uspešnostjo glede na doseganje splošnih in posebnih ciljev. Glede potrebnih pogojev za u činkovite 
naložbe so bile možnosti ocenjene po na čelih Svetovne banke glede pogojevanja
3.  
Možnost 1 ne bi zagotovila  predpogojev, potrebnih za u činkovito podporo, in spodbude za 
uspešnost programov. Možnost 2 bi obra vnavala samo predpogoje, potrebne za u činkovito podporo, 
ne bi pa vklju čevala spodbud za dejansko uspešnost programov. Po drugi strani bi bila možnost 3 
usmerjena samo v te spodbude. Prednostna možnost je  kombinacija možnosti 2,  3 in 4, s katero bi 
se rešili vsi problemi glede uspešnosti.  
 
3.3. Racionalizacija izvajanja in zmanjšanje tveganja napak  
3.3.1.  Poenostavitev – zmanjšanje upravni h stroškov in tveganja za napake 
3.3.1.1.  Možnost 1 – nespremenjena politika 
− vračila na podlagi dejanskih stroškov; nekate re neobvezne poenostavljene možnosti obra čuna 
                                                 
3 Svetovna banka (2005), Review of World Bank Conditionality, Operations Policy and Country Services, Svetovna 
banka, Washington DC, september. 
 
8/9 stroškov 
− ni natančnejših smernic za e-upravljanje4 na ravni EU glede izvajanja kohezijske politike 
− nacionalna akreditacija sistemov upravljanja in  nadzora s 100-odstotnim pregledom komisije 
 
3.3.1.2.  Možnost 2 – prilagodljivi pristop  
− prilagodljive možnosti pla čil glede na dejavnost, ki jih dolo čijo upravi čenci 
− pristop k e-upravljanju na podlagi smernic 
− pristojnost držav članic za predhodni pregled sistemov upravljanja in nadzora (izklju čno 
nacionalna akreditacija) 
 
3.3.1.3.  Možnost 3 – normativni pristop  
− plačila na podlagi kon čnih rezultatov projekta 
− obvezno e-upravljanje na ravni EU 
− komisija pregleda sistem e upravljanja in nadzora 
  
3.3.1.4.  Možnost 4 – sorazmerni pristop  
− plačila na podlagi dejanskih stroškov  ali poenostavljenih možnosti obra čuna stroškov 
− obvezno e-upravljanje na ravni držav članic ali regionalni ravni 
− sorazmerni pristop k predhodnemu preg ledu sistemov upravljanja in nadzora 
Možnosti se razlikujejo predvsem  glede stopnje sodelovanja Komis ije v oceni sistemov upravljanja 
in nadzora, razpoložljivosti možnosti vra čila, povezanih z rezultati, in  mehanizmov za spodbujanje 
e-upravljanja pri kohe zijski politiki. 
Prednost se daje možnosti 4, tj. so razmernemu pristopu, ker lahko omogo či znatne zmanjšanje 
stroškov nadzora in zmanjšanje delovne obremenitve; za uprave bi sorazmerni pristop k zagotovilom pomenil približno 4-odstotno zmanjš anje delovne obremenitve v primerjavi z 
možnostjo nespremenjene politike. S to možnostjo se tudi bolje upošteva na čelo subsidiarnosti. 
Poleg tega bi bilo mogo če doseči dodatno 5- do 10-odstotno zmanjš anje, in sicer s poenostavitvijo 
nacionalnih pravil in postopkov za izvajanje uredb EU ter zmanjšanjem nacionalnega pretiravanja 
(dodajanja nacionalnih zahtev pravilom EU). 
                                                
 
4 Z e-upravljanjem pri kohezijski politiki bi se zagotovilo, da se od upravi čencev ne zahteva ve čkratna predložitev 
istih informacij ter da so informacije v elektronski obliki in se v njej se tudi pošiljajo.  
 
9/9 3.3.2.  Usklajevanje med instrumenti kohezijske politike 
3.3.2.1.  Možnost 1 – nespremenjena politika 
Programiranje ESRR in ESS ima obliko programov, fina nciranih iz enega sklada. Meja med skladi 
se v bistvu dolo či na podlagi vrste naložbe. Na operati vni ravni je na podlagi klavzule o 
fleksibilnosti mogo če „navzkrižno financiran je“ nekaterih naložb.  
3.3.2.2.  Možnost 2 – olajševanje celostnega programiranja 
Pri tej možnosti bi bile države članice deležne spodbud za uporabo programov, ki se financirajo iz 
več skladov  ter za katere se uporabljajo skupni postopki  za pripravo, pogajanje, upravljanje in 
izvajanje. Če bi bilo primerno, bi se vzpostavil „glavni sklad“, povezan s podro čjem ali podro čji 
politike v programu. Ukrepe glavnega sklada bi dopolnjevali ukrepi iz drugi h strukturnih skladov, 
da bi se zagotovila usklajena podpora razli čnim tematskim ciljem kohezijske politike.  
3.3.2.3.  Možnost 3 – pristop „ena politika – en sklad“ 
Pri tej možnosti bi lahko imelo programiranje ESRR in ESS obliko programov, financiranih iz 
enega sklada , ali programov, financiranih iz ve č skladov , pri čemer bi se med skladi dolo čila 
stroga meja.  
Možnost 2 omogo ča največje povečanje učinkovitosti in najvišjo stopnjo prilagodljivosti. 
Možnost 1 pomeni dodatno upravno breme (zaradi dolo čb o navzkrižnem financiranju), pri 
možnosti 3 pa bi se uvedlo togo razmejevanje.  
4. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Možnosti, predstavljene v tej oceni u činka, kažejo, kako bi se cilji in  zasnova politike preoblikovali, 
da bi se rešili trije konkretni problemi. V tem pogledu imata spremljanje in ocenjevanje pomembno 
vlogo. Pri vseh možnostih, ki vklju čujejo spremembe, bi bili sistemi spremljanja in ocenjevanja v 
primerjavi s sedanjim stanjem okrepljeni. S pred laganimi spremembami sistemov spremljanja in 
ocenjevanja bi se izboljšal poudarek na rezultatih in usklad itvi s strategijo Evropa 2020.  
• Vsi programi bodo imeli jasn ejšo logiko ukrepanja,  s katero bo jasno za črtano, kako bo 
poraba virov (vložkov) za konkretne ukrepe (realizacije) prispevala k rezultatom. 
Po potrebi bo v vseh programih uporabljen sklop skupnih kazalnikov, usklajenih  s cilji strategije 
Evropa 2020. Ti kazalniki se bodo nanašali predvsem na realizacije, pa tudi na nekatere vmesne 
rezultate.