[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.10.2009

COM(2009)581 konč.

2009/0172 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o finančni pomoči Skupnosti v zvezi z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji „Program Kozloduj”

SEC(2009)1431

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Uvod

Razgradnja jedrskega objekta je zadnji korak v njegovem življenjskem ciklu, za katerega je potrebno dolgoročno finančno načrtovanje. V praksi se razgradnja začne s končnim zaprtjem jedrskega objekta s ciljem, da se objekt razbremeni pravnega nadzora in da se odpravi omejitve glede radiološke zaščite, ki so veljale v času njegovega obratovanja. Razgradnja se nadaljuje, dokler ni lokacija v celoti obnovljena in dokler ni upravljanje z vsemi odpadki, vključno z izrabljenim gorivom, varno. Zato postopki razgradnje potekajo izjemno dolgo časa.

V primeru končnega zaprtja jedrske elektrarne pred njenim prvotno predvidenim koncem načrtovane življenjske dobe je treba obravnavati posledice izgubljene proizvodne zmogljivosti na energetskem področju, kot sta ohranjanje proizvodne zmogljivosti za zaščito zanesljive oskrbe in povečanje energetske učinkovitosti v različnih sektorjih.

Litva, Slovaška in Bolgarija dobivajo finančno pomoč Skupnosti, ki predstavlja solidarnostni ukrep za podporo prizadevanj držav članic pri uveljavljanju njihove zaveze za zaprtje prve generacije jedrskih reaktorjev. Bolgariji podpora poteče leta 2009, medtem ko v primeru Litve in Slovaške traja do leta 2013. Zaradi enake obravnave bo predlagano podaljšanje podpore za Bolgarijo zajemalo obdobje 2010–2013.

Bolgarija se je za nadaljnje financiranje potegovala od leta 2005 (zasedanje Evropskega sveta 16. decembra 2005). Dokument strateške utemeljitve je bil Komisiji predložen leta 2009.

2. Položaj v Bolgariji

Za zagotavljanje varne razgradnje jedrskih objektov in povezanega upravljanja z odpadki je nujno, da so na voljo zadostna finančnima sredstva, s katerimi se pregledno upravlja in ki so pravočasno na voljo za uporabo. Države članice Evropske unije, ki uporabljajo jedrsko energijo za proizvodnjo elektrike, so za zagotavljanje potrebnih sredstev za razgradnjo jedrskih objektov vzpostavile sisteme, ki se razlikujejo od ene države članice do druge.

Bolgarija je sistem za izpolnjevanje tekočih obveznosti in obveznosti iz preteklosti vzpostavila pred kratkim. V drugih novih državah članicah, ki so nasledile jedrske elektrarne iz preteklosti, elektrarne nadaljujejo z obratovanjem, zato lahko države članice akumulirajo potrebna sredstva. Vendar pa so bile jedrske elektrarne v Bolgariji predmet predčasnega zaprtja (glej spodaj). Zato Bolgarija ni imela časa za akumulacijo zadostne količine nacionalnih sredstev za pokritje celotnih stroškov za razgradnjo jedrskih elektrarn.

Položaj zahteva solidarnost Skupnosti, saj ima ta država jedrske reaktorje, za katere je bila med pogajanji v času pristopa dogovorjena zaveza za predčasno zaprtje in vključena v Akt o pristopu, ki je začel veljati 1. januarja 2007.

3. Zaveza za predčasno zaprtje in njene finančne posledice

Med pristopnimi pogajanji se je Bolgarija zavezala, da bo zaprla enoti 1 in 2 jedrske elektrarne Kozloduj najpozneje do 31. decembra 2002, enoti 3 in 4 pa najpozneje do 31. decembra 2006 (vsi reaktorji tipa VVER 440/230). Ta zaveza za zaprtje in naknadno razgradnjo je bila vključena v člen 30 Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija („Akt o pristopu iz leta 2005“).

Akt o pristopu iz leta 2005 med drugim ureja podporo Skupnosti po Programu Kozloduj v višini 210 milijonov EUR za obdobje 2007–2009. Ta podpora je zagotovila neprekinjeno nadaljevanje predpristopne podpore PHARE, po kateri je bilo Bolgariji do leta 2006 namenjenih 340 milijonov EUR. Podpora 2007–2009 se izvaja kot prispevek EU k Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo Kozloduja (Kozloduy International Decommissioning Support Funds – KIDSF), ki ga upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR), kamor Skupnost prispeva največ.

Sedaj so vse 4 enote zaprte in izpraznjeni vsi štirje reaktorji. Najprej je bila leta 2001 izbrana „strategija odložene razgradnje“. Medtem pa se je bolgarska vlada v letu 2006 po oceni strategije odločila, da jo bo spremenila v „strategijo takojšnje razgradnje“. To je v skladu z mednarodnimi priporočili in omogoča pospešen postopek razgradnje, ohranjanje obstoječega znanja osebja elektrarne in zaposlovanje osebja na področju dejavnosti razgradnje, s čimer se blažijo socialne posledice zaprtja. Posledica spremembe strategije razgradnje je, da morajo biti sredstva na voljo mnogo prej. Bolgarija se za takšna sredstva poteguje od leta 2005.

Podpora Bolgariji je bila do sedaj urejena s pristopno pogodbo. Med pogajanji o finančnih perspektivah Bolgarija ni bila država članica EU. Strateška odločitev Bolgarije za izvajanje takojšnje razgradnje je bila sprejeta precej pozno. Zato v finančni perspektivi za obdobje 2007–2013 ni določbe glede podaljšanega financiranja v Bolgariji. Leta 2005 je Bolgarija na zasedanju Sveta zaprosila za nadaljnje financiranje. Določeno je bilo, da bo to obravnavano v reviziji finančnih perspektiv. Vendar pa je nujno, da je za ustrezno obdobje na voljo neprekinjeno financiranje, da bi preprečili tveganje za izgubo notranjega strokovnega znanja in da ne bi ogrozili varne razgradnje.

Pomoč Skupnosti zagotavlja podporo za razgradnjo jedrske elektrarne, vključno s projekti za upravljanje in varno skladiščenje odpadkov razgradnje in izrabljenega goriva. Pomoč Skupnosti prav tako zajema ukrepe na energetskem področju za omilitev posledic zaradi predčasnega zaprtja teh elektrarn. Ti ukrepi so na primer nadomestitev proizvodne zmogljivosti, ukrepi, povezani z zanesljivo oskrbo ali povečanjem energetske učinkovitosti v različnih javnih in zasebnih sektorjih.

4. Sedanje stanje pomoči Skupnosti

Do konca leta 2008 so skupni dogovori o prispevkih KIDSF zajemali 525 milijonov EUR; od tega jih 490 milijonov EUR prihaja iz EU. Za leto 2009 bo dodatni prispevek EU za KIDSF znašal 77,5 milijona EUR. Od sedanjih prispevkov je EBOR 513 milijonov EUR vložil v sporazume o dodelitvi sredstev. Skupno je bilo projektom razgradnje dodeljenih 253 milijonov EUR, od tega 76 milijonov EUR za projekte upravljanja z odpadki, 259 milijonov EUR pa za energetske projekte. Do konca leta 2009 trenutno ostaja 89,5 milijona EUR za dodatno dodelitev za sporazume o dodelitvi sredstev KIDSF. Dejanska izplačila, ki jih je prejel KIDSF, znašajo skupaj 383 milijonov EUR.

Podpora, dodeljena do leta 2009, je bila namenjena predvsem pripravam na razgradnjo. Dosežen je bil velik napredek pri uporabi sredstev Skupnosti. Dosežke pri razgradnji je mogoče povzeti s seznamom glavnih globalnih projektov, ki se trenutno izvajajo:

– skladiščenje izrabljenega goriva;

– laboratorijske meritve in celoten radiološki popis meritev enot 1–4;

– priprave infrastrukture za razgradnjo, vključno s separacijo, varnostjo in nadzorom radiološke dostopnosti lokacije;

– obdelava in priprava odpadkov;

– orodja za razgradnjo, delavnice za fragmentacijo in dekontaminacijo;

– skladiščni objekti na lokaciji za razgradnjo, nizkoradioaktivne odpadke in običajne odpadke;

– prevoz odpadkov na lokaciji in predelovalne naprave;

– okoljska ocena projektov obdelave odpadkov;

– obsežne meritve sproščanja v okolje;

– poročila varnostne analize dejavnosti razgradnje;

– upravljanje projekta.

Blažilni ukrepi na energetskem področju za obdobje do leta 2009 so bili osredotočeni na prednostne naloge, katerih cilj so bile v glavnem izboljšave na področju industrijske in stanovanjske energetske učinkovitosti, ter na spodbujanje uporabe obnovljivih energetskih virov. Ustrezni projekti so se hitro začeli, posledica tega pa so bili veliki prihranki energije in zmanjšanje emisij CO2. Do junija 2008 je zmanjšanje emisij znašalo 1,2 milijona ton CO2 na leto in prihranki električne energije so na leto znašali 1,5 milijonov MWh, kar je enako 242 MW obstoječe zmogljivosti.

5. Podaljšanje finančne podpore

Glavni cilj tega predloga je podaljšanje podpore Bolgariji za spremljanje in zagotavljanje varnega vzdrževanja in razgradnje enot 1–4 jedrske elektrarne Kozloduj. V okviru tega je posebni cilj napredovanje odobrenega načrta razgradnje. Sem sodijo varno vzdrževanje, dejanska fizična razgradnja in demontaža jedrske elektrarne – enot 1 do 4 – pa tudi obdelava odpadkov. Hkrati prispeva tudi k omilitvi družbenih/gospodarskih posledic predčasnega zaprtja z neprekinjenim zaposlovanjem osebja iz zaprte jedrske elektrarne. To je pomembno za vzdrževanje dovolj visokega standarda varnosti po zaprtju. Iz nejedrskega vidika je treba zagotoviti zanesljivo oskrbo po zaprtju in tudi zadostno nadomestno zmogljivost za zmogljivost zaprte elektrarne.

Omenjeno je že bilo, da v obdobju, preden je Bolgarija nasledila jedrsko elektrarno, za kasnejšo razgradnjo ni bilo rezerviranih nikakršnih sredstev. Zaradi predčasnega zaprtja, določenega v pristopni pogodbi, Bolgarija ni mogla akumulirati potrebnih sredstev. Zaradi spremembe strategije, s katero se je povečala učinkovitost in uspešnost programa razgradnje, morajo biti sredstva neprekinjeno na razpolago po letu 2009.

Nadaljevanje finančne podpore je bistvenega pomena za ohranjanje varnosti na ravni zahtevanih standardov. Če v naslednjih letih ne bo na voljo ustreznega financiranja za vzdrževanje strokovnega znanja in za napredek na področju razgradnje, obstaja jasno tveganje, da bi bila varnost zaradi izgube potrebnega strokovnega znanja lahko ogrožena; v mednarodnem merilu namreč za najboljšo prakso velja, da se v veliki meri uporablja lastno osebje.

Bolgarija je do leta 2009 izkazovala uspešno uporabo sredstev za razgradnjo. Za doseganje zgoraj omenjenih ciljev in ob upoštevanju absorpcijske sposobnosti, ocenjene na podlagi pomoči za sedanje obdobje, bo celotni prispevek Skupnosti v višini dodatnih 300 milijonov EUR Bolgariji omogočil napredek pri razgradnji in omilitvi posledic predčasnega zaprtja. Podaljšanje finančne podpore je seveda povezano s takojšnjo demontažo vseh štirih enot.

Namen predloga uredbe je vzpostaviti zakonski okvir, ki bo omogočil podporo Skupnosti od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013.

5.1. Obseg finančne podpore

Dokument strateške utemeljitve je bil Komisiji predložen leta 2009. Službe Komisije so ga podrobno analizirale.

5.1.1. Razgradnja:

Razgradnja mora biti prednostna naloga podaljšanja finančne pomoči Skupnosti Bolgariji. Priprave na razgradnjo z uporabo sredstev Skupnosti, dodeljenih do leta 2009, dobro napredujejo. Za dokončanje pripravljalnega obdobja in začetek dejavnosti dejanske demontaže je za obdobje 2010–2013 glede na obsežnost teh dejavnosti potrebna nadaljnja finančna podpora.

Neprekinjeno nadaljevanje razgradnje je pomembno za zagotavljanje odobrene ravni varnosti, ohranjanje sedanjega strokovnega znanja, ki je na voljo v elektrarni, in izogibanje ustvarjanja družbenoekonomskega problema s povečanjem brezposelnosti (trenutno pri razgradnji sodeluje 715 zaposlenih).

Podaljšanje finančne pomoči bo zagotovilo nadaljevanje varne razgradnje. Podpora bo namenjena naslednjim točkam:

1. Upravljanje projekta, inženirstvo in tehnična pomoč za podporo izvajanja programa razgradnje.

2. Zagotavljanje plač 715 strokovnjakov KNPP (obratovanje, vzdrževanje, tehnična podpora, upravljanje projekta) elektrarne Kozloduj, ki sodelujejo pri razgradnji enot 1–4. Aktivno vključevanje osebja, zaposlenega v elektrarni, zmanjšuje potrebo po zunanjih organizacijah in v veliki meri prispeva k zmanjšanju stroškov razgradnje.

3. Prispevek k izgradnji nacionalnega objekta za odstranjevanje radioaktivnih odpadkov, ki je bistvenega pomena za izvajanje programa razgradnje.

4. Infrastruktura lokacije in obdelava odpadkov razgradnje, vključno z dodatnim dodeljevanjem sredstev za projekte, ki so že v razpisnem postopku.

5.1.2. Blažilni ukrepi na energetskem področju

Ob upoštevanju razvoja in resničnih potreb se bodo prednostne naloge nejedrskega sektorja preusmerile v obravnavanje ključnih vprašanj glede izboljšanja zanesljive oskrbe z električno energijo, raznolikosti porabe energije, energetske učinkovitosti in zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida.

Za doseganje teh prednostnih nalog in prihodnjih ukrepov za omilitev posledic predčasnega zaprtja so potrebna močna prizadevanja za zagotavljanje potrebne prenove, ukrepov energetske učinkovitosti, posodobitve in diverzifikacije energetskih sektorjev. Te prednostne naloge se v skladu z novo evropsko energetsko politiko odražajo v bolgarski energetski strategiji iz novembra 2008.

6. Izvajanje

Ustvarjena je bila specifična proračunska postavka, 060505, ki se uporablja za financiranje mednarodnih podpornih programov za razgradnjo v okviru finančne perspektive za obdobje 2007–2013, posebej do leta 2009 za Bolgarijo. Finančna pomoč za Bolgarijo za obdobje 2010–2013 prav tako sodi v navedeno postavko. Tako bi bilo treba za proračunsko postavko 060505 dati na razpolago dodatnih 300 milijonov EUR.

Nadaljevanje sedanjega načina izvajanja finančne pomoči Skupnosti bi vodilo do dodatnega prispevka Skupnosti za KIDSF, ki ga upravlja EBOR.

Podrobni postopki za izvajanje dodatne podpore Bolgariji za obdobje 2010–2013 bodo usklajeni s postopki za podporo Litvi in Slovaški. Odločba Komisije o postopkih (C(2007)5538) bo ustrezno spremenjena.

Tako kot pri obstoječi podpori bo dodatna podpora dodeljena z letno odločbo Komisije o financiranju, kjer bodo določeni količina letnega prispevka in cilji uporabe sredstev, ki so podrobno opredeljeni v letno posodobljenem skupnem programskem dokumentu, priloženem Odločbi Komisije o financiranju.

7. Pravna podlaga

V primeru Bolgarije se člen 30 Akta o pristopu iz leta 2005 nanaša le na obdobje 2007–2009. Akt ne določa ustrezne pravne podlage za neprekinjeno podporo Bolgariji po letu 2009, kot jo je v primeru Litve. Pristopna pogodba in člen 30 Akta o pristopu tako ne moreta predstavljati ustrezne pravne podlage za dodelitev nadaljnjega financiranja po letu 2009. Ustrezna pravna podlaga je zato člen 203 Pogodbe Euratom. Navedena pravna podlaga je bila uporabljena za pomoč Skupnosti za Slovaško v okviru veljavne finančne perspektive. Navedeni člen določa, da „če se izkaže, da je zaradi doseganja enega od ciljev potrebno ukrepanje Skupnosti, ta pogodba pa ne predvideva potrebnih pooblastil, Svet na predlog Komisije in po posvetovanju s Skupščino soglasno sprejme ustrezne ukrepe“.

8. Sklep

Financiranje razgradnje jedrskih obratov, zajeto v zavezo za predčasno zaprtje, je bilo izredno pomembna tema med pristopnimi pogajanji z Bolgarijo. Bolgarija se je strinjala z zaprtjem štirih enot elektrarne Kozloduj. Evropska unija je svojo solidarnost izkazala z dodelitvijo finančne pomoči za razgradnjo. Unija je že izpolnila svoje obveznosti za obdobje 2007–2009. Vendar pa so dejanske potrebe in posledice predčasnega zaprtja enot Kozloduja nedavno razkrile, da je nujno vzpostaviti instrumente za podporo Bolgariji za preostali del obstoječih finančnih perspektiv za obdobje 2010–2013. Bolgarija se za to nadaljnjo podporo poteguje od leta 2005.

Glede na navedeno se Svet poziva, da sprejme priloženi predlog uredbe.

2009/0172 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o finančni pomoči Skupnosti v zvezi z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji „Program Kozloduj”

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju zahteve Bolgarije za nadaljnje financiranje,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Bolgarija se je zavezala, da bo zaprla enoti 1 in 2 ter enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj do 31. decembra 2002 oziroma do 31. decembra 2006 in naknadno te enote razgradila. Evropska unija je izrazila pripravljenost, da do leta 2009 še naprej zagotavlja finančno pomoč kot podaljšanje predpristopne pomoči, ki je bila določena v okviru programa Phare v podporo prizadevanjem Bolgarije za razgradnjo.

(2) S Pogodbo o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji iz leta 2005 in predvsem s členom 30 Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, je bil ob upoštevanju zaveze Bolgarije, da bo zaprla enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj, oblikovan program pomoči (v nadaljevanju „Program Kozloduj“) s proračunom v višini 210 milijonov EUR za obdobje od leta 2007 do leta 2009.

(3) Mednarodni podporni skladi, ki jih upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR), delujejo že vrsto let. V te sklade največ prispeva Skupnost.

(4) Unija priznava prizadevanja in pozitiven napredek, ki ga je Bolgarija dosegla na pripravljalni stopnji razgradnje Programa Kozloduj z uporabo sredstev Skupnosti, dodeljenih do leta 2009, in potrebo po nadaljnji finančni podpori po letu 2009 za nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih razgradnje.

(5) Enako pomembno je, da se uporabljajo lastna sredstva jedrske elektrarne Kozloduj, saj to prispeva k razpoložljivosti potrebnega strokovnega znanja in hkrati blaži socialni in gospodarski vpliv predčasnega zaprtja z neprekinjenim zaposlovanjem osebja iz zaprte jedrske elektrarne. Neprekinjena finančna podpora je zato pomembna za ohranjanje zahtevanega varnostnega standarda.

(6) Unija prav tako priznava potrebo po finančni podpori za nadaljnji razvoj blažilnih ukrepov na področju energetike glede na obseg izgube zmogljivosti z zaprtjem jedrskih enot in njihovim vplivom na zanesljivo oskrbo v regiji.

(7) Zato bi bilo treba iz splošnega proračuna Evropske unije zagotoviti sredstva v višini 300 milijonov EUR za financiranje razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj med leti 2010 in 2013.

(8) Dodelitev sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije za razgradnjo jedrske elektrarne ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence pri ponudnikih električne energije na energetskem trgu Unije. Z dodeljenimi sredstvi je treba financirati tudi ukrepe za nadomestitev izgube proizvodnih zmogljivosti v skladu s pravnim redom Skupnosti.

(9) Finančna pomoč mora biti še naprej na razpolago kot prispevek Skupnosti Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo Kozloduja, ki ga upravlja EBOR.

(10) Med nalogami EBOR je upravljanje javnih sredstev, namenjenih programom za razgradnjo jedrskih elektrarn, in spremljanje finančnega poslovodenja teh programov s ciljem čim boljše porabe javnih sredstev. Poleg tega EBOR izvaja naloge v zvezi s proračunom, ki mu jih poveri Komisija v skladu z zahtevami iz člena 53d finančne uredbe.

(11) Da se zagotovi kar najbolj učinkovita razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj, je treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke posebnosti enot, ki jih je treba zapreti.

(12) Razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj bo opravljena v skladu z zakonodajo o okolju, zlasti z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje[1].

(13) Referenčni znesek v smislu točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem upravljanju[2] mora biti vključen v to uredbo za celotno trajanje Programa Kozloduj, brez vpliva na pooblastila proračunskega organa, kakor so opredeljena v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti.

(14) Komisiji mora pri sprejemanju ukrepov, potrebnih za izvajanje te uredbe, pomagati odbor, ustanovljen s členom 8(1) Uredbe Sveta (EURATOM) št. 549/2007[3],

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba uvaja program, ki določa podrobna navodila za uporabo finančne pomoči Skupnosti za razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in posledic njihovega zaprtja v Bolgariji (v nadaljevanju: Program Kozloduj).

Člen 2

Prispevek Skupnosti Programu Kozloduj se dodeli za zagotavljanje finančne podpore za ukrepe v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom EU in za posodobitev obstoječih proizvodnih zmogljivosti, ki so potrebne za nadomestitev proizvodnih zmogljivosti štirih reaktorjev jedrske elektrarne Kozloduj, ter druge ukrepe, ki izhajajo iz odločitve o zaprtju in razgradnji te elektrarne in ki prispevajo k potrebnemu prestrukturiranju, sanaciji okolja in posodobitvi sektorjev proizvodnje, prenosa in distribucije energije v Bolgariji, kakor tudi k večji varnosti oskrbe z energijo in k izboljšanju energetske učinkovitosti v Bolgariji.

Člen 3

1. Referenčni znesek za izvedbo Programa Kozloduj v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 znaša 300 milijonov EUR.

2. Letna sredstva odobri proračunski organ v okviru finančnih perspektiv.

3. Znesek odobritev za Program Kozloduj se lahko v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 pregleda, da se upošteva napredek pri izvajanju programa ter se zagotovi, da načrtovanje in dodelitev sredstev temeljita na dejanskih finančnih potrebah in absorpcijski sposobnosti.

Člen 4

Pri podaljšanju ukrepov iz Pogodbe o pristopu lahko prispevek za določene ukrepe znaša do 100 % skupnih izdatkov. Storiti je treba vse potrebno, da se nadaljuje postopek sofinanciranja, ki je bil uveden pri predpristopni pomoči in pomoči za obdobje 2007–2009 za ukrepe razgradnje v Bolgariji, prav tako pa se po potrebi pritegne sofinanciranje iz drugih virov.

Člen 5

1. Finančna pomoč za ukrepe v okviru Programa Kozloduj se da na voljo kot prispevek Skupnosti Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, ki ga upravlja EBOR v skladu s členom 53d finančne uredbe.

2. Ukrepi v skladu s Programom Kozloduj se sprejmejo v skladu s členom 8(2).

Člen 6

1. Komisija lahko revidira uporabo pomoči, in sicer lahko revizijo opravijo neposredno njeni uslužbenci ali zunanji organi po njeni izbiri. Take revizije se lahko opravljajo kadar koli med trajanjem sporazuma med Skupnostjo in EBOR o sredstvih Skupnosti, namenjenih Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, in v obdobju petih let po datumu plačila dolgovanega zneska. Če je potrebno, lahko Komisija v skladu z ugotovitvami revizije izda odločbo o izterjavi.

2. Osebje Komisije in zunanje osebje, ki ga je Komisija pooblastila, ima ustrezno pravico do dostopa, zlasti do pisarn upravičenca in vseh informacij, vključno s tistimi v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo takšnih revizij.

Računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija, zlasti pravico do dostopa.

Za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi lahko Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v okviru Programa Kozloduj opravlja preglede in inšpekcije na kraju samem v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[4].

3. Pri ukrepih Skupnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, pomeni izraz „nepravilnost“ iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[5] katero koli kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali kršitev pogodbenih obvez, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivalo na splošni proračun Evropske unije ali proračunska sredstva, ki jih ta upravlja, ali pa na proračunska sredstva, ki jih upravljajo druge mednarodne organizacije v imenu Skupnosti.

4. Sporazumi med Skupnostjo in EBOR o zagotovitvi sredstev Skupnosti Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj določajo ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami, korupcijo in drugimi nepravilnostmi ter omogočajo Komisiji, OLAF in Računskemu sodišču, da opravljajo preglede na kraju samem.

Člen 7

Komisija zagotovi izvajanje te uredbe ter v rednih časovnih presledkih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija opravi vmesni pregled, kakor je določeno v členu 3(3).

Člen 8

1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 8(1) Uredbe Sveta (Euratom) št. 549/2007.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja postopek, opredeljen v členu 8(2) Uredbe (Euratom) št. 549/2007.

Člen 9

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju

Za svet

Andris PIEBALGS Član Komisije

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

„Program Kozloduj“ za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj (Bolgarija)

2. OKVIR ABM/ABB (UPRAVLJANJE PRORAČUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI/OBLIKOVANJE PRORAČUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI)

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Transport in energija

0605 Jedrska energija

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

060505 Jedrska varnost — Prehodni ukrepi (razgradnja)

3.2 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

2010-2013

3.3 Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

060505 | neobvezni | dif.[6] | NE | NE | NE | Št. 1a |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1 Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[7] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[8] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a + c | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 |

Odobritve plačil | b + c | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[9] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | 1,220 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + c + d + e | 75,319 | 75,319 | 75,319 | 75,319 | 0 | 0 | 301,28 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + c + d + e | 0,319 | 0,319 | 75,319 | 75,319 | 75 | 75 | 301,28 |

Podrobnosti o sofinanciranju:

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep: | Leto n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | 75,319 | 75,319 | 75,319 | 75,319 | 0 | 0 | 301,28 |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

* Uporaba meje za zadevni razdelek. Če se izkaže, da to ne zadostuje za leto 2010, bo Komisija predlagala mobilizacijo instrumenta prilagodljivosti.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[10] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne informacije:

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Med pristopnimi pogajanji se je Bolgarija zavezala, da bo zaprla enoti 1 in 2 jedrske elektrarne Kozloduj v letu 2002, enoti 3 in 4 pa najpozneje do 31. decembra 2006. Ta zaveza za zaprtje je bila vključena v Protokol k Aktu o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

Ponoviti je treba, da pomoč zajema proces razgradnje in njegove nejedrske posledice.

V študiji, financirani v okviru programa Phare (ki jo izvaja EDF/konzorcij Framatome in je bila potrjena z drugimi mednarodnimi študijami), so stroški razgradnje enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj (tipa VVER 440/230) ocenjeni na približno 710 milijonov EUR (po cenah iz leta 2000) za vse ukrepe, vključno z obdelavo odpadkov, a brez končne odstranitve izrabljenega goriva. Bolgarske oblasti so vedno predstavile višje zneske. Dodati je treba nejedrske stroške, ki nastanejo pri razgradnji (na primer za nadomestitev proizvodne zmogljivosti in ukrepe, povezane z zanesljivo oskrbo).

Glede na znatna sredstva, potrebna za razgradnjo teh obratov, se je Evropska unija prav tako strinjala, da bi bilo treba za obdobje, ki ga zajema naslednja finančna perspektiva, zagotoviti ustrezna sredstva in da bi moralo načrtovanje teh sredstev temeljiti na dejanskih finančnih potrebah in dejanski absorpcijski sposobnosti.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Financiranje razgradnje jedrskih obratov, zajeto v zavezo za predčasno zaprtje, je bilo izredno pomembna tema med pogajanji za širitev Evropske unije. Zadevni državi sta pristali na zaprtje določenih reaktorjev. Evropska unija je svojo solidarnost izkazala z dodelitvijo finančne pomoči za razgradnjo. Unija je že izpolnila svoje obveznosti za obdobje 2007–2009. Sedaj je treba vzpostaviti instrumente, ki so potrebni za izpolnjevanje obveznosti v okviru finančne perspektive za obdobje 2010–2013.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilj

Financiranje razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj – enote 1 do 4 – in energetski ukrepi kot posledica zaprtja.

Sredstva, dodeljena Programu Kozloduj, se bodo uporabljala za financiranje različnih ukrepov, navedenih v členu 30(2) Protokola k Pogodbi o pristopu.

Prednost bodo imeli dejanska razgradnja, da se zagotovi visoka raven jedrske varnosti, ukrepi za posodobitev običajnih zmogljivosti proizvodnje energije, izboljšanje energetske varnosti s povezovanjem z vseevropskimi omrežji in ukrepi za pomoč zaposlenim v elektrarni pri vzdrževanju visoke ravni varnosti obratovanja v elektrarni med pripravami na zaprtje in razgradnjo reaktorjev.

Rezultat

Zaprtje reaktorjev 1 do 4 in začetek razgradnje elektrarne.

Kazalnik

Med kazalnike nadzora bodo vključeni predvsem:

- dejansko zaprtje zadevnih reaktorjev v predvidenih rokih, tj. Kozloduj 1 in 2 do 31. decembra 2002 ter Kozloduj 3 in 4 do 31. decembra 2006

- razpoložljivost letnih načrtov financiranja, ki temeljijo na poročilih o napredku

- priprava sporazumov z EBOR o dodelitvi sredstev

- priprava podrobnih sporazumov, v katerih so vključene ocene stroškov

- redno poročanje

- začetek razgradnje v skladu z nacionalno strategijo razgradnje

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)[12] izvedbe ukrepa.

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije,

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe,

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve.

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe: Krediti se lahko dajo na razpolago kot prispevek Skupnosti k Mednarodnemu podpornemu skladu, ki ga upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR).

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Nadzor dvakrat letno

6.2 Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje:

Z uporabo lastnih sredstev je bilo izvedeno predhodno vrednotenje.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj).

Po vmesnem vrednotenju programov Ignalina in Bohunice, je bila izdelana strategija za izvajanje programov razgradnje.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Srednjeročno vmesno vrednotenje in naknadno vrednotenje

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Komisija lahko izvede revizijo uporabe subvencije, in sicer lahko revizijo neposredno opravijo njeni uslužbenci ali kateri koli kvalificiran zunanji organ po njeni izbiri. Te revizije se lahko opravijo kadar koli med trajanjem pogodbe ali v obdobju petih let od datuma plačila dolgovanega zneska. Če je potrebno, lahko Komisija v skladu z ugotovitvami revizije izda odločbo o izterjavi.

Osebje Komisije in zunanje osebe, ki jih je Komisija pooblastila, morajo imeti zagotovljen ustrezen dostop do pisarn upravičenca in do vseh podatkov, vključno s tistimi v elektronski obliki, ki so potrebni za izvedbo takšne revizije.

Računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija, vključno s pravico do dostopa.

Za zaščito finančnih interesov Evropske Skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi lahko tudi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) v okviru tega programa opravlja preglede in inšpekcije na kraju samem v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[13].

Pri ukrepih Skupnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, pomeni izraz nepravilnost iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 katero koli kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali kršitev pogodbenih obvez, ki je posledica dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, ki ima ali bi lahko imelo vpliv na splošni proračun Evropskih skupnosti ali na proračune, ki jih upravljajo Evropske skupnosti, zaradi neupravičene postavke izdatkov, ali na proračune, ki jih upravljajo druge mednarodne organizacije v imenu Evropskih skupnosti.

Sporazumi med Skupnostjo in Evropsko banko za obnovo in razvoj o zagotovitvi sredstev Skupnosti za Mednarodni podporni sklad za razgradnjo določajo ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami, korupcijo in drugimi nepravilnostmi ter omogočajo Komisiji, OLAF in Računskemu sodišču, da opravljajo preglede na kraju samem.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |

B*,C*/ AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 |

Osebje[16], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[17], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Letni program dela

Redni nadzor

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

(Pri navedbi več virov delovnih mest se navede število delovnih mest iz vsakega vira).

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

1. Tehnična in upravna pomoč (vključno s povezanimi stroški za osebje) |

Izvajalske agencije[18] |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

2,5 EPDČ * 122 000 = 305 000

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[19] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2. Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3. Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

4 misije na leto za 2 osebi (1.000 EUR na misijo)

2 misiji na leto za EBOR za 4 osebe (800 EUR na misijo)

Skupaj 14.400 EUR

[1] UL L 175, 05.07.1985, str. 40.

[2] UL C 139, 14.06.2006, str. 1.

[3] UL L 131, 23.05.2007, str. 1.

[4] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[5] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[6] Diferencirana sredstva.

[7] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[8] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[9] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz členov xx 01 04 in xx 01 05.

[10] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[11] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[12] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „opombe“ iz te točke.

[13] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[14] Kakor je opisan v oddelku 5.3.

[15] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[16] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[17] Te stroške referenčni znesek krije.

[18] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[19] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.