ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik in zlasti člena 9(2) Uredbe,

(4)Ustrezna priporočila za posamezne države so bila obravnavana pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020. Kot je predvideno v členu 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko Komisija od države članice zahteva, da pregleda svoj partnerski sporazum in ustrezne programe ter predlaga njihove spremembe, kadar je to potrebno za podporo izvajanju ustreznih priporočil Sveta. Komisija je zagotovila dodatne podrobnosti o tem, kako bo uporabila to določbo, v smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem.

(5)Tretji program plačilnobilančne pomoči (2013–2015) se je septembra 2015 zaključil brez dokončanega pregleda. Tretja misija za uradni pregled (16. – 30. junij 2015) za ocenitev izvajanja pogojev programa ni bila zaključena. Čeprav je bil na več področjih dosežen napredek, so bili sedanji in prejšnji dosežki programa ogroženi na ključnih področjih politike. Nadzor po izteku programa se je začel 1. oktobra 2015 in se bo nadaljeval vsaj do poplačila 70 % posojila, odobrenega v okviru prvega plačilnobilančnega programa, tj. vsaj do pomladi 2018.

(6)Za Romunijo trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast. Vlada v konvergenčnem programu za leto 2016 načrtuje poslabšanje nominalnega salda z –0,7 % BDP v letu 2015 na –2,9 % BDP v letih 2016 in 2017. Pričakuje se tudi poslabšanje strukturnega salda. V programu se načrtuje odstopanje od srednjeročnega proračunskega cilja, tj. strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki je bil dosežen v letih 2014 in 2015. Ponovno doseganje tega cilja v programskem obdobju ni načrtovano. Delež javnega dolga v BDP naj bi v skladu s konvergenčnim programom v času trajanja programa ostal pod 40 %. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo te proračunske napovedi, je v letu 2016 verjeten, v letu 2017 pa rahlo ugoden. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 obstaja tveganje znatnega odklona v letu 2016 in ob nespremenjenih politikah tudi v letu 2017. Poleg tega pomladanska napoved Komisije iz leta 2016 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2017, kar presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Svet na podlagi ocene konvergenčnega programa in ob upoštevanju pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 meni, da obstaja tveganje, da Romunija ne bo izpolnila določb Pakta za stabilnost in rast. Zato bodo za zagotovitev skladnosti v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

(7)Določbe fiskalnega okvira Romunije so trdne, vendar se v praksi ne izvajajo učinkovito. Država ni nobenega od nedavnih fiskalnih ukrepov, ki povečujejo primanjkljaj, začela in sprejela v okviru rednega proračunskega postopka. V letu 2015 je bila prekršena zahteva, da se v nove zakonodajne pobude, ki bi povečale javno porabo ali zmanjšale javne prihodke, vključi ocena učinka, ki jo preveri ministrstvo za finance, ter da se spoštujejo zgornje meje odhodkov in predlagajo izravnalni ukrepi zaradi nižjih prihodkov. Fiskalni svet ima v praksi zelo malo časa za odziv na proračunske predloge, njegovi mnenja in predlogi pa se ne upoštevajo dovolj. Zakon o proračunu za leto 2016 določa ciljni primanjkljaj 2,95 % BDP, kar pomeni znaten odklon od srednjeročnega cilja. To je odstopanje od nacionalnega fiskalnega okvira.

(8)Izvajajo se številni ukrepi za izboljšanje pobiranja davkov in izpolnjevanja davčnih obveznosti. Ti vključujejo obvezne registrirne blagajne, okrepljena pravila o gotovinskem plačevanju, nov postopek registracije za DDV, okrepljene revizije davčnega organa (ANAF) in njegovo tekočo reorganizacijo. Izziv pa ostajata visoka stopnja davčnih utaj in nizka stopnja izpolnjevanja davčnih obveznosti. Neprijavljeno delo in dohodki, ki niso v celoti prijavljeni, še naprej negativno vplivajo na davčne prihodke in izkrivljajo gospodarstvo. Ukrepi za zajezitev dela na črno, vključno z ukrepi inšpektorata za delo, še vedno niso dovolj učinkoviti.

(9)Zakon o izenačitvi upokojitvene starosti za moške in ženske čaka na parlamentarno obravnavo že od leta 2013. Sprejetje tega zakona bi znatno povečalo udeležbo žensk na trgu dela, zmanjšalo razlike med spoloma pri pokojninah ter ublažilo tveganje za revščino starejših.

(10)Razmere na trgu dela so se v letu 2015 izboljšale. Brezposelnost je nizka in stopnja zaposlenosti narašča. Dolgotrajna brezposelnost je pod povprečjem EU. Vendar ostajajo precejšnji izzivi, zlasti v povezavi z visoko stopnjo mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, za njihovo učinkovito aktivacijo pa se ne stori dovolj.

(11)Nacionalna agencija za zaposlovanje še vedno zaostaja pri zagotavljanju individualiziranih storitev iskalcem zaposlitve, njene storitve za delodajalce pa so kljub obvezni predložitvi prostih delovnih mest tej agenciji omejene. Sprejet je bil postopek za nudenje prilagojene podpore različnim kategorijam brezposelnih, vendar se še ne izvaja. Sodelovanje med zavodi za zaposlovanje in socialnimi službami je zelo omejeno, zaradi česar je aktiviranje prejemnikov socialne pomoči še toliko težje.

(12)Minimalna plača, ki je med najnižjimi v EU, se je od leta 2013 znatno povečala, odsotnost objektivnih meril za njeno določanje pa ustvarja negotovost. Ustanovljena je bila tristranska delovna skupina za delo na področju reforme določanja minimalne plače, vendar pa še vedno ni jasnih smernic ali meril, ki bi upoštevala učinek te reforme na ustvarjanje delovnih mest, socialne razmere in konkurenčnost. Na splošno je socialni dialog še vedno šibek.

(13)Romunija ima eno najvišjih stopenj tveganja revščine ali socialne izključenosti v EU. Aktivacija prejemnikov socialne pomoči na trgu dela je zelo omejena, zlasti na podeželju. Socialni referenčni indeks, na katerem temeljijo zneski socialnih prejemkov, se ne posodablja redno glede na gospodarsko stanje, kar bi lahko vplivalo na ustreznost prejemkov v daljšem časovnem obdobju. Parlamentu je bil v sprejetje predložen zakon o minimalnem dohodku za vključenost, od katerega se pričakujeta izboljšanje namenskosti in ustreznosti prejemkov ter aktivacija prejemnikov minimalnega dohodka za vključenost na trgu dela. Vendar je reševanju te problematike namenjenih več ukrepov vladnega „svežnja za boj proti revščini, pri čemer se uporablja celostni pristop (izobraževanje, zdravje, stanovanjske razmere, socialna zaščita, promet).

(14)Romunija se še vedno sooča z izzivi na področju izobraževanja. Država je sprejela več strategij za vseživljenjsko učenje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, terciarno izobraževanje ter zoper zgodnje opuščanje šolanja. Vendar je stopnja zgodnjega opuščanja šolanja še naprej precej nad povprečjem EU, deloma zaradi znatnih zamud pri izvajanju leta 2015 sprejete strategije. Preprečevalni in popravljalni programi so omejeni. Ranljive skupine, kot so Romi in otroci iz revnih družin, se še vedno soočajo z ovirami pri dostopu do izobraževanja in pri njegovem dokončanju, zlasti na podeželju. Romunija je na področju predšolske vzgoje in varstva sprejela ukrepe v podporo vključevanju prikrajšanih učencev v vrtce (4–6 letniki). Zagotavljanje storitev za majhne otroke od 0 do 3 let pa je še vedno omejeno. Nedavno sprejeta zakonodaja za razširitev določb o starševskem dopustu bi skupaj z nezadostnimi spodbudami za delo lahko povečala ovire za udeležbo žensk na trgu dela. Udeležba v višjem sekundarnem poklicnem izobraževanju in usposabljanju je nad povprečjem v EU, vendar je stopnja osipa še vedno visoka. Stopnja doseganja terciarne izobrazbe se povečuje, vendar sta kakovost visokošolskega izobraževanja in njegova relevantnost za trg dela omejeni. V izobraževalne programe za odrasle je vključenih zelo malo odraslih.

(15)Zdravstveni obeti v Romuniji so slabi. Pričakovana življenjska doba ob rojstvu je tako za moške kot za ženske precej pod povprečjem EU. Resna razloga za zaskrbljenost ostajata dostop do zdravstvenega varstva in prekomerno zatekanje k bolnišnični oskrbi. Razširjena praksa neformalnih plačil omejuje dostop do zdravstvenega varstva za ljudi z nizkimi dohodki. Romunija je sprejela ukrepe za izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva za upokojence z nizkimi dohodki in ljudi v odročnih in izoliranih skupnostih. Razvija se mreža socialnih in zdravstvenih mediatorjev, predlagan pa je bil tudi osnutek zakona o občinskih službah. Deinstitucionalizacija invalidov je še vedno izziv.

(16)Romunija je sprejela ukrepe za reševanje nizke stopnje financiranja zdravstvenega sistema in neučinkovite porabe javnih sredstev v tem sektorju. Te reforme so vključevale poravnavo zaostalih plačil v zdravstvu, povečanje vzdržnosti porabe za farmacevtske izdelke, uvedbo rešitev e-zdravja, izboljšanje financiranja zdravstvenega sistema, oblikovanje strategije za preusmeritev sredstev od bolnišnične oskrbe k preventivnemu in osnovnemu zdravstvenemu varstvu ter centralizirane postopke javnega naročanja. Vendar pomanjkanje upravnih zmogljivosti upočasnjuje izvajanje nacionalne zdravstvene strategije za obdobje 2014–2020. Učinkovitost zdravstvenega sistema ovirajo zlasti zamude pri racionalizaciji bolnišničnega sektorja in prehodu z bolnišničnega na stroškovno učinkovitejše ambulantno zdravstveno oskrbo.

(17)Ključne razvojne razlike v Romuniji so tiste med mestnimi in podeželskimi območji. Rezultati na področjih zaposlovanja, sociale, zdravstva in izobraževanja so na podeželju slabši, ljudje pa imajo tam zaradi majhnih in razdrobljenih lokalnih upravnih zmogljivosti slabši dostop do izobraževanja, zdravstvenih storitev, osnovnih storitev in javnih služb. Medtem je družbeno-gospodarski razvoj podeželskih območij omejen zaradi premalo razvite prometne infrastrukture ter omejenega javnega in zasebnega prevoza, ob tem pa so potni stroški visoki, dostop do širokopasovne infrastrukture pa omejen. Razvoj trajnostnega podeželskega gospodarstva ovirata nizka dodana vrednost v kmetijstvu in pomanjkanje diverzifikacije gospodarstva na podeželskih območjih. Velik delež delovne sile na podeželju dela v samooskrbnem ali delno samooskrbnem kmetijstvu, ki je povezano s prikrito brezposelnostjo ali neplačanim družinskim delom, nizko produktivnostjo in revščino. Sveženj za boj proti revščini, ki se bo financiral s sredstvi EU, zagotavlja celovit pristop k boju proti revščini, vključno na podeželju. Obstajajo načrti za vzpostavitev integriranih ekip skupnosti, ki bi ponujale več integriranih storitev za prikrajšane skupnosti, vendar še niso bili izvedeni.

(18)Strateški okvir za reformo javne uprave je vzpostavljen že od leta 2014, vendar je bilo izvajanje te reforme v letu 2015 počasno. Leta 2016 so bile sprejete nekatere ključne pobude za povečanje preglednosti in učinkovitosti delovanja javne uprave. Vendar zamude pri sprejemanju splošnega in preglednega pristopa k upravljanju človeških virov, zlasti pri zaposlovanju in imenovanju, ocenjevanju delovne uspešnosti, plačah, poklicnem napredovanju za vse kategorije osebja ter usposabljanju, dopuščajo možnost samovoljnega pristopa h ključnim postopkom in sklepom. To poleg nestabilnih organizacijskih struktur negativno vpliva na neodvisnost in strokovnost javne uprave ter s tem tudi na njeno uspešnost in učinkovitost. Zapleteni upravni postopki, neučinkovit sistem javnega naročanja in splošno razširjena korupcija ovirajo opravljanje storitev (vključno s storitvami e-uprave) za državljane in podjetja. Premalo se uporabljajo strateško načrtovanje, proračunsko načrtovanje, praksa posvetovanja, in oblikovanje politik, ki temelji na dokazih. Ti izzivi ovirajo izvajanje pomembnih politik na več področjih, vključno z uspešnim črpanjem razpoložljivih sredstev EU in druge finančne podpore.

(19)Podjetja v državni lasti, ki prevladujejo v ključnih gospodarskih sektorjih, navadno ne delujejo uspešno. Taka podjetja so še posebej pogosta v ključnih infrastrukturnih panogah ter v energetskem sektorju predstavljajo 44 % prometa in 77 % delovnih mest, v prometnem sektorju pa 24 % prometa in 28 % delovnih mest. Izredni vladni odlok 109/2011 o upravljanju podjetij v državni lasti je bil 10. maja 2016 spremenjen v zakon, v katerega so vključene spremembe, ki izboljšujejo njegovo skladnost z mednarodnimi dobrimi praksami. Romunija je začela ponovno zaposlovati poklicne menedžerje, da bi nadomestila začasne uprave v več podjetjih v državni lasti, vendar je napredek počasnejši od prvotno napovedanega. Za preglednost in odgovornost v podjetjih v državni lasti bi bilo dobro pospešiti sprejemanje letnih proračunov ter potrjevanje in objavljanje revidiranih letnih računovodskih izkazov. V pripravi je nov zakon o privatizaciji. Vendar bi lahko vseboval določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo o upravljanju podjetij. Zlasti zaskrbljujoča je verjetnost prekrivanja nalog posebnega upravitelja za privatizacijo in uprave družbe.

(20)Kljub prizadevanjem sodnih organov za obravnavanje korupcije na visoki ravni se ta še vedno pojavlja v številnih gospodarskih sektorjih ter vključuje imenovane in izvoljene uradnike na vseh ravneh državne uprave, vključno z javnimi uslužbenci in zaposlenimi v javnih institucijah. Izvaja se obsežna reforma sodstva, vendar ostaja zaskrbljenost glede visoke delovne obremenitve na sodiščih, predvidljivosti in pravilnega izvrševanja sodnih odločb ter glede zunanjih pritiskov na sodstvo. Romunija v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje prejema priporočila na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji. Ti področji zato nista zajeti v priporočilih za posamezne države za Romunijo.

(21)Trdnost finančnega sektorja se je izboljšala. Vendar ta sektor ostaja ranljiv za domače zakonodajne pobude. Nedavno sprejeti zakon o odpustu dolga z retroaktivnim učinkom na obstoječe stanje posojil bi lahko pomenil izziv za številne kreditne institucije in privedel do slabše kreditne dejavnosti. Zakon bi lahko povečal tveganja za stabilnost finančnega sektorja, kar bi imelo posledice za celotno gospodarstvo. Drugi dejavniki, ki bi lahko negativno vplivali na banke, vključujejo predlog za preoblikovanje posojil v tujih valutah v posojila v lokalni valuti in nekatere sodne odločbe o nepoštenih pogodbenih pogojih v posojilnih pogodbah.

(22)Med najbolj problematičnimi dejavniki za poslovanje v Romuniji je nezadostna ali nizkokakovostna infrastruktura, ki predstavlja oviro za trgovino in gospodarski razvoj. Kljub nedavnemu rahlemu izboljšanju pa je Romunija še vedno na zadnjem mestu med primerljivimi državami v regiji glede zaznane kakovosti prometne in komunikacijske infrastrukture. Cestno in avtocestno omrežje je v primerjavi s primerljivimi državami in glede na velikost države majhno. Sprejetje splošnega prometnega načrta in spremljajoče železniške reforme se vedno znova odlaga.

(23)Romunija ima drugo najnižjo raven javnih naložb med primerljivimi državami, med temi državami pa je edina, v kateri so se javne naložbe od leta 2008 zmanjšale vsako leto. Romunija si v zadnjem času prizadeva okrepiti sodelovanje med ministrstvi, reorganizirati sistem javnega naročanja in izboljšati načrtovanje in izvajanje naložbenih projektov. Kljub temu je priprava projektov javnih naložb še vedno nezadostna in ostaja dovzetna za zunanje vplive. Pomanjkanje srednje- do dolgoročnega načrtovanja in strateških prednostnih nalog, potreba po soglasju med različnimi nosilci odločanja, omejena izvršilna pristojnost oddelka za ocenjevanje javnih naložb pri ministrstvu za javne finance ter neobstoj meril za izbor v nacionalnem programu za lokalni razvoj še naprej ovirajo izbiro projektov.