BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe Navedba sklicevanja 2

ob upoštevanju sklepa Sveta št. […] z dne […] o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (3), ob upoštevanju sklepa Sveta št. 2010/405/EU z dne 12. julija 2010 o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (4),

Sprememba 2

Predlog uredbe Uvodna izjava 1

(1) Unija si je kot cilj zastavila, da bo ohranjala in razvijala območje svobode, varnosti in pravice, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Za postopno uvedbo tega območja mora Unija sprejeti ukrepe, ki izhajajo s področja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami. (1) Unija si je kot cilj zastavila, da bo ohranjala in razvijala območje svobode, varnosti in pravice, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Za postopno vzpostavitev takšnega območja mora Unija sprejeti ukrepe, ki izhajajo s področja pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami , zlasti kadar je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga .

Sprememba 3

Predlog uredbe Uvodna izjava 2

(2) Svet v skladu s členom 81 (3) Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejema ukrepe v zvezi z družinskim pravom s čezmejnimi posledicami . (2) V skladu s členom 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije morajo ti ukrepi vključevati tudi ukrepe za zagotavljanje združljivosti predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov .

Sprememba 4

Predlog uredbe Uvodna izjava 6

(6) Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Madžarska, Avstrija, Romunija in Slovenija so Komisiji kasneje poslale prošnjo, v kateri so navedle, da želijo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih , ter jo pozvale, naj v ta namen predloži predlog Svetu . (6) Belgija , Bolgarija, Nemčija , Grčija, Španija, Francija, Italija, Latvija , Luksemburg, Madžarska, Malta , Avstrija, Portugalska , Romunija in Slovenija so Komisiji nato poslale prošnjo, v kateri so navedle, da želijo vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih. Grčija je 3. marca 2010 svojo prošnjo umaknila.

Sprememba 5

Predlog uredbe Uvodna izjava 7

(7) Svet je dne […] sprejel sklep št. […] o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti. (7) Svet je dne 12. julija 2010 sprejel sklep št. 2010/405/EU o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti.

Sprememba 6

Predlog uredbe Uvodna izjava 8

(8) V skladu s členom 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko v okrepljeno sodelovanje ob vzpostavitvi vključi vsaka država članica, ki izpolnjuje morebitne pogoje za sodelovanje, določene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vključi tudi kadar koli pozneje, pri čemer pa mora poleg navedenih pogojev upoštevati v tem okviru že sprejete akte. (8) V skladu s členom 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko v okrepljeno sodelovanje ob vzpostavitvi vključi vsaka država članica, ki izpolnjuje morebitne pogoje za sodelovanje, določene v sklepu o odobritvi. Vanj se lahko vključi tudi kadar koli pozneje, pri čemer pa mora poleg navedenih pogojev upoštevati v tem okviru že sprejete akte. Komisija in države članice, ki sodelujejo pri okrepljenem sodelovanju bi morale spodbujati vključitev čim večjega števila držav članic v okrepljeno sodelovanje. Ta uredba bi morala biti v celoti zavezujoča in bi se morala neposredno uporabljati v vseh udeleženih državah članicah v skladu s pogodbami.

Sprememba 7

Predlog uredbe Uvodna izjava 9 a (novo)

(9a) Vsebinsko področje uporabe in normativni del te uredbe bi morala biti v skladu z Uredbo (ES) št 2201/2003. Za razveljavitev zakonske zveze pa naj se ne bi uporabljala. Ta uredba naj bi se uporabljala samo za razpad ali razrahljanje zakonske vezi. Pravo, ki ga določijo kolizijska pravila iz te uredbe, bi se moralo uporabljati za razloge za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti. Predhodna vprašanja glede zadev, kot so pravna sposobnost in veljavnost zakonske zveze, ter glede učinkov razveze ali prenehanja življenjske skupnosti na premoženje, ime, starševsko odgovornost, preživninske obveznosti, ali drugih vprašanj, povezanih s prenehanjem zakonske zveze, bi morala določati kolizijska pravila, ki se uporabljajo v ustrezni udeleženi državi članici.

Sprememba 8

Predlog uredbe Uvodna izjava 10

(10) Da se določi ozemeljsko področje uporabe te uredbe, je ustrezno navesti države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju. (10) Da se določi ozemeljsko področje uporabe te uredbe, je ustrezno v skladu s členom 1(2) navesti države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju.

Sprememba 9

Predlog uredbe Uvodna izjava 10 a (novo)

(10a) Ta uredba je namenjena univerzalni uporabi, kar pomeni, da lahko njena enotna kolizijska pravila določijo pravo udeležene države članice, pravo neudeležene države članice ali pravo države, ki ni članica Evropske unije.

Sprememba 10

Predlog uredbe Uvodna izjava 11

(11) Ta uredba bi se morala uporabljati ne glede na vrsto sodišča, pred katerim se začne postopek. (11) Ta uredba bi se morala uporabljati ne glede na vrsto sodišča, pred katerim se začne postopek. Po potrebi bi bilo treba šteti, da je sodišče začelo postopek v skladu z Uredbo (ES) št. 2201/2003.

Sprememba 11

Predlog uredbe Uvodna izjava 12

(12) Da se zakoncem omogoči, da svobodno izbirajo pravo, ki se uporablja in s katerim so tesno povezani, ali, če nimata možnosti izbire, da se to pravo uporablja za njuno razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, je treba to pravo uporabljati tudi, če ni pravo udeležene države članice. Kadar se določi pravo druge države članice, lahko daje mreža, ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (5), sodiščem informacije glede vsebine tujega prava. (12) Da se zakoncem omogoči, da svobodno izbirajo pravo, ki se uporablja in s katerim so tesno povezani, ali, če nimata možnosti izbire, da se to pravo uporablja za njuno razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, je treba to pravo uporabljati tudi, če ni pravo udeležene države članice. Kadar se določi pravo druge države članice, lahko daje mreža, ustanovljena z Odločbo Sveta 2001/470/ES z dne 28. maja 2001 o ustanovitvi Evropske pravosodne mreže v civilnih in gospodarskih zadevah (5) , kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 568/2009/ES z dne 18. junija 2009 (6) , sodiščem informacije glede vsebine tujega prava.

Sprememba 12

Predlog uredbe Uvodna izjava 13

(13) Zaradi vedno večje mobilnosti državljanov je potrebna večja prožnost in hkrati tudi večja pravna varnost. Za dosego tega cilja mora ta uredba okrepiti neodvisnost strank na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti ter jima obenem do neke mere omogočiti, da izbereta pravo, ki se uporablja pri njuni razvezi ali prenehanju življenjske skupnosti. Takšna možnost se ne bi smela uporabljati za razveljavitev zakonske zveze, ki je tesno povezana s pogoji veljavnosti zakonske zveze ter pri katerih bi bila neodvisnost strank neustrezna. (13) Zaradi vedno večje mobilnosti državljanov je potrebna večja prožnost in hkrati tudi večja pravna varnost. Za dosego tega cilja mora ta uredba okrepiti neodvisnost strank na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti ter jima obenem do neke mere omogočiti, da izbereta pravo, ki se uporablja pri njuni razvezi ali prenehanju življenjske skupnosti.

Sprememba 13

Predlog uredbe Uvodna izjava 14

(14) Zakonca bi morala imeti možnost, da kot pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, izbereta pravo države, s katero imata posebno povezavo, ali pravo sodišča, pred katerim se začne postopek. Pravo, ki ga izbereta zakonca, mora biti skladno s temeljnimi pravicami iz pogodb in Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah. Možnost izbire prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, ne sme posegati v načelo največje koristi otroka. (14) Zakonca bi morala imeti možnost, da kot pravo, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, izbereta pravo države, s katero imata posebno povezavo, ali pravo sodišča, pred katerim se začne postopek. Pravo, ki ga izbereta zakonca, mora biti skladno s temeljnimi pravicami, priznanimi v pogodbah in v Listini Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.

Sprememba 14

Predlog uredbe Uvodna izjava 15

(15) Preden se določi pravo, ki se uporablja, je pomembno, da imata zakonca dostop do najnovejših informacij glede bistvenih vidikov nacionalne zakonodaje in prava Unije ter postopkov na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti. Da se zagotovi dostop do ustreznih informacij, jih mora Komisija redno posodabljati na spletnem informacijskem sistemu za javnost, ki je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2001/470/ES. (15) Preden se določi pravo, ki se uporablja, je pomembno, da imata zakonca dostop do najnovejših informacij glede bistvenih vidikov nacionalne zakonodaje in prava Unije ter postopkov na področju razveze in prenehanja življenjske skupnosti. Da se zagotovi dostop do ustreznih informacij, jih mora Komisija redno posodabljati na spletnem informacijskem sistemu za javnost, ki je bil vzpostavljen z Odločbo 2001/470/ES , kakor je bila spremenjena z Odločbo 568/2009/ES .

Sprememba 15

Predlog uredbe Uvodna izjava 15 a (novo)

(15a) Če se zakonca ne moreta dogovoriti o pravu, ki se uporablja, bi morala opraviti postopek mediacije, ki bi vključeval najmanj en posvet s pooblaščenim mediatorjem.

Sprememba 16

Predlog uredbe Uvodna izjava 16

(16) Ozaveščena izbira zakoncev je temeljno načelo te uredbe. Vsak zakonec bi moral natančno vedeti, kakšne so pravne in socialne posledice izbire prava, ki se uporablja. Možnost, da se zakonca sporazumno dogovorita o pravu, ki se uporablja, ne sme posegati v njune pravice in enake možnosti. Zato se morajo nacionalni sodniki v državah članicah zavedati pomena ozaveščene izbire zakoncev v zvezi s pravnimi posledicami sklenjenega dogovora o izbiri prava. (16) Ozaveščena izbira zakoncev je temeljno načelo te uredbe. Vsak zakonec bi moral natančno vedeti, kakšne so pravne in socialne posledice izbire prava, ki se uporablja. Možnost, da se zakonca sporazumno dogovorita o pravu, ki se uporablja, ne sme posegati v njune pravice in enake možnosti. Zato se morajo nacionalni sodniki v udeleženih državah članicah zavedati pomena ozaveščene izbire zakoncev v zvezi s pravnimi posledicami sklenjenega dogovora o izbiri prava.

Sprememba 17

Predlog uredbe Uvodna izjava 17

(17) Treba bi bilo uvesti določena jamstva, s katerimi se zagotovi, da se zakonca zavedata posledic svoje izbire. Zahtevati bi bilo treba vsaj to, da stranki dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, skleneta v pisni obliki z navedbo datuma in podpisom. Če pa so v pravu udeležene države članice, v kateri imata zakonca običajno prebivališče, določeni dodatni formalni pogoji, bi bilo treba te pogoje spoštovati. Taki dodatni formalni pogoji lahko na primer obstajajo v udeleženi državi članici, kjer je dogovor vključen v predporočno pogodbo. (17) Da se zakoncem omogoči ozaveščena izbira in spoštuje njihov dogovor, bi bilo treba določiti pravila o materialni in formalni veljavnosti, s čimer bi bila zagotovljena pravna varnost in boljši dostop do pravnega varstva. Glede formalne veljavnosti bi bilo treba uvesti določena jamstva, s katerimi se zagotovi, da se zakonca zavedata posledic svoje izbire. Zahtevati bi bilo treba vsaj to, da stranki dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, skleneta v pisni obliki z navedbo datuma in podpisom. Če pa so v pravu udeležene države članice, v kateri imata zakonca običajno prebivališče v času sklenitve dogovora , določeni dodatni formalni pogoji, bi bilo treba te pogoje spoštovati. Taki dodatni formalni pogoji lahko na primer obstajajo v udeleženi državi članici, kjer je dogovor vključen v predporočno pogodbo. Če v času sklenitve dogovora zakonca običajno prebivata v različnih udeleženih državah članicah, ki določata različna formalna pravila, zadostuje upoštevanje formalnih pravil ene izmed teh držav. Če v času sklenitve dogovora samo eden izmed zakoncev običajno prebiva v udeleženi državi članici, ki določa dodatna formalna pravila, je treba upoštevati ta pravila.

Sprememba 19

Predlog uredbe Uvodna izjava 19

(19) Če zakonca nimata možnosti izbire prava, ki se uporablja, mora ta uredba določiti usklajena kolizijska pravila na podlagi različnih naveznih okoliščin, ki temeljijo na obstoju tesne povezave med zakoncema in zadevnim pravom, da se zagotovita pravna varnost in predvidljivost, pa tudi preprečijo situacije, v katerih eden od zakoncev vloži tožbo za razvezo pred drugim, s čimer zagotovi, da postopek poteka v skladu s tistim pravom, ki je po njegovem mnenju ugodnejši zanj. Takšne navezne okoliščine so bile izbrane tako, da se zagotovi, da postopki glede razveze ali prenehanja življenjske skupnosti potekajo v skladu s pravom, s katerim imata zakonca tesno povezavo , ter da temeljijo predvsem na pravu države njunega običajnega prebivališča . (19) Če zakonca nimata možnosti izbire prava, ki se uporablja, mora ta uredba določiti usklajena kolizijska pravila na podlagi različnih naveznih okoliščin, ki temeljijo na obstoju tesne povezave med zakoncema in zadevnim pravom, da se zagotovita pravna varnost in predvidljivost, pa tudi preprečijo situacije, v katerih eden od zakoncev vloži tožbo za razvezo pred drugim, s čimer zagotovi, da postopek poteka v skladu s tistim pravom, ki je po njegovem mnenju ugodnejši zanj. Takšne navezne okoliščine bi bilo treba izbrati tako, da se zagotovi, da postopki glede razveze ali prenehanja življenjske skupnosti potekajo v skladu s pravom, s katerim imata zakonca tesno povezavo.

Sprememba 20

Predlog uredbe Uvodna izjava 19 a (novo)

(19a) Ko se v tej uredbi v zvezi z uporabo prava države kot navezno okoliščino navaja državljanstvo, se vprašanje, kako obravnavati primere večkratnega državljanstva, rešuje v skladu z nacionalnim pravom, ob popolnem spoštovanju splošnih načel Evropske unije.

Sprememba 21

Predlog uredbe Uvodna izjava 19 b (novo)

(19b) Če v primeru postopka za pretvorbo prenehanja življenjske skupnosti v razvezo stranki ne izbereta prava, ki se uporablja za postopek, se za razvezo uporabi tisto pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti. S takšno kontinuiteto bi se zagotovila predvidljivost za stranke in povečala pravna varnost. Če pa pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, ne ureja pretvorbe prenehanja življenjske skupnosti v razvezo, se za razvezo uporabijo kolizijska pravila, ki veljajo v primerih, ko stranki ne sprejmeta nobene odločitve. To ne bi smelo zakoncem preprečiti, da poskušajo doseči razvezo na podlagi drugih pravil iz te uredbe.

Sprememba 22

Predlog uredbe Uvodna izjava 20

(20) V določenih primerih, kadar pravo, ki se uporablja, bodisi ne predvideva razveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, se uporablja pravo sodišča, pred katerim se bo začel postopek. (20) V določenih primerih, kadar pravo, ki se uporablja, bodisi ne predvideva razveze bodisi enemu od zakoncev zaradi spola ne daje enakih možnosti za razvezo ali prenehanje življenjske skupnosti, se uporablja pravo sodišča, pred katerim se bo začel postopek. Vendar se s tem ne bi smelo posegati v določbo o javnem redu (ordre public).

Sprememba 23

Predlog uredbe Uvodna izjava 21

(21) Zaradi upoštevanja javnega interesa bi morala imeti sodišča udeleženih držav članic možnost, da v izjemnih okoliščinah zavrnejo tuje pravo , kadar bi bila njegova uporaba v določenem primeru očitno v nasprotju z javnim redom države, v kateri je sodišče, pred katerim se začne postopek. Vendar sodišča ne bi smela imeti možnosti uporabe izjeme javnega reda, da bi zavrnila pravo druge države članice, kadar bi bilo to v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo. (21) Zaradi upoštevanja javnega interesa bi morala imeti sodišča udeleženih držav članic možnost, da v izjemnih okoliščinah zavrnejo določbo tujega prava , kadar bi bila njegova uporaba v določenem primeru očitno v nasprotju z javnim redom države, v kateri je sodišče, pred katerim se začne postopek. Vendar sodišča ne bi smela imeti možnosti uporabe izjeme javnega reda, da bi zavrnila določbo prava druge države, kadar bi bilo to v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 21 Listine, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo.

Sprememba 24

Predlog uredbe Uvodna izjava 21 a (novo)

(21a) Če je v uredbi navedena okoliščina, da pravo udeležene države, v kateri je sodišče, ne predvideva razveze, je to treba razlagati tako, da pravo te države članice ne vključuje institucije razveze. V takem primeru sodišče ne bi smelo biti obvezano, da v skladu s to uredbo izda odločbo o razvezi. Če je v uredbi navedena okoliščina, da pravo udeležene države, v kateri je sodišče, v postopku za razvezo zadevne zakonske zveze ne priznava, je to treba med drugim razlagati tako, da po zakonodaji te države članice zadevna zakonska zveza ne obstaja. V takem primeru sodišče ne bi smelo biti obvezano, da v skladu s to uredbo izda odločbo o razvezi ali odredi prenehanje življenjske skupnosti.

Sprememba 25

Predlog uredbe Uvodna izjava 22

(22) Ker imajo države in udeležene države članice dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, bi bilo treba določiti, do kakšnega obsega se določbe te uredbe uporabljajo na različnih ozemeljskih enotah teh držav in udeleženih držav članic. (22) Ker imajo države in udeležene države članice dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, bi bilo treba določiti, do kakšnega obsega se določbe te uredbe uporabljajo na različnih ozemeljskih enotah teh držav in udeleženih držav članic , ali do kakšnega obsega se ta uredba uporablja za različne kategorije oseb v teh državah ali udeleženih državah članicah .

Sprememba 26

Predlog uredbe Uvodna izjava 22 a (novo)

(22a) Če ni pravil za določanje prava, ki se uporablja, bi morala zakonca, ki se odločita za pravo države, katere državljan je eden od njiju, v primeru, da je država, katere pravo je bilo izbrano, sestavljena iz več ozemeljskih enot, od katerih ima vsaka svoj pravni sistem ali sklop pravil s področja razveze, obenem tudi navesti ozemeljsko enoto, za katere pravo sta se odločila.

Sprememba 29

Predlog uredbe Člen 1 – odstavek 1a (novo)

1a. Ta uredba se ne uporablja za naslednje zadeve, četudi se obravnavajo zgolj kot predhodno vprašanje ob postopku razveze ali prenehanja življenjske skupnosti: (a) pravna sposobnost fizičnih oseb; (b) obstoj, veljavnost ali priznanje zakonske zveze; (c) razveljavitev zakonske zveze; (d) priimki zakoncev; (e) premoženjske posledice zakonske zveze; (f) starševska odgovornost; (g) preživninske obveznosti; (h) upravljanje premoženja ali dedovanje.

Sprememba 30

Predlog uredbe Člen 1 – odstavek 2

2. V tej uredbi se izraz „udeležena država članica“ uporablja za državo članico, ki je udeležena pri okrepljenem sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, v skladu s Sklepom Sveta št. […] z dne […] o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti. 2. V tej uredbi se izraz „udeležena država članica“ uporablja za državo članico, ki je udeležena pri okrepljenem sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/405/EU z dne 12. julija 2010 o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti , ali na podlagi odločitve, sprejete v skladu z drugim ali tretjim pododstavkom člena 331(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije .

Sprememba 31

Predlog uredbe Člen 1 a (novo)

Člen 1a Razmerje do Uredbe (ES) št. 2201/2003 Ta uredba ne vpliva na uporabo Uredbe (ES) št. 2201/2003.

Sprememba 32

Predlog uredbe Člen 1 b (novo)

Člen 1b Opredelitve V tej uredbi izraz „sodišče“ pomeni vse organe v udeleženi državi članici, ki so pristojni za zadeve s področja uporabe te uredbe.

Sprememba 34

Predlog uredbe Člen 3 – odstavek 1 – uvodno besedilo

1. Zakonca se lahko sporazumno dogovorita o pravu , ki se uporablja pri razvezi in prenehanju življenjske skupnosti, pod pogojem da je to pravo skladno s temeljnimi pravicami iz pogodb in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter z načelom javnega reda, izbereta pa lahko : 1. Zakonca lahko sporazumno določita pravo , ki se uporablja pri razvezi in prenehanju življenjske skupnosti, pod pogojem da je to pravo eno izmed naslednjih :

Sprememba 39

Predlog uredbe Člen 3 – odstavek 3

3. Dogovor iz odstavka 2 se sklene v pisni obliki, zakonca pa ga morata opremiti z datumom in podpisom. Vsako pošiljanje po elektronski pošti, ki zagotavlja, da se dogovor trajno zabeleži, je enakovredno pisni obliki. Vendar, če določa pravo udeležene države članice, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, dodatne formalne pogoje za takšne dogovore, je treba te pogoje izpolniti. Če imata zakonca običajno prebivališče v različnih udeleženih državah članicah in pravo teh držav članic določa različne formalne pogoje, je dogovor pravno veljaven, če izpolnjuje pogoje po enem ali drugem pravu. 3. Če tako določa pravo sodišča, pred katerim se začne postopek, lahko zakonca pravo, ki se uporablja na sodišču, določita tudi med postopkom. V tem primeru mora sodišče evidentirati tovrstni dogovor v skladu s pravom sodišča, pred katerim se začne postopek.

Sprememba 40

Predlog uredbe Člen 3 – odstavek 4

4. Če tako določa pravo sodišča, pred katerim se začne postopek, lahko zakonca pravo, ki se uporablja na sodišču, določita tudi med postopkom. V tem primeru mora sodišče evidentirati tovrstni dogovor v skladu s pravom sodišča, pred katerim se začne postopek. črtano

Sprememba 41

Predlog uredbe Člen 3 a (novo)

Člen 3a Dogovor in materialna veljavnost 1. Sklenitev in veljavnost dogovora o izbiri prava ali veljavnost določil v dogovoru se presoja po pravu, ki bi se uporabljalo po tej uredbi, če bi bil dogovor ali določila iz dogovora veljaven. 2. Vendar se zakonec, kadar zatrjuje, da se ni strinjal, lahko sklicuje na pravo države, v kateri ima običajno prebivališče ob začetku postopka pred sodiščem., če je iz okoliščin mogoče sklepati, da učinka njegovega ravnanja ni primerno presojati po pravu iz odstavka 1.

Sprememba 42

Predlog uredbe Člen 3 b (novo)

Člen 3b Formalna veljavnost 1. Dogovor iz odstavka 3(1) in (2) se sklene v pisni obliki, oba zakonca pa ga opremita z datumom in podpisom. Vsako pošiljanje po elektronski pošti, ki zagotavlja, da se dogovor trajno zabeleži, je enakovredno pisni obliki. 2. Vendar, če pravo udeležene države članice, v kateri imata zakonca ob sklenitvi dogovora običajno prebivališče, določa dodatne formalne pogoje za takšne dogovore, je treba te pogoje izpolniti. 3. Če imata zakonca običajno prebivališče v različnih udeleženih državah članicah v času sklenitve dogovora in pravo teh držav članic določa različne formalne pogoje, je dogovor uradno veljaven, če izpolnjuje pogoje po enem ali drugem pravu. 4. Če v času sklenitve dogovora samo eden izmed zakoncev običajno prebiva v udeleženi državi članici in če ta država določa dodatne formalne pogoje za takšne dogovore, je treba te pogoje izpolniti.

Sprememba 43

Predlog uredbe Člen 4 a (novo)

Člen 4a Pretvorba prenehanja življenjske skupnosti v razvezo 1. Za pretvorbo prenehanja življenjske skupnosti v razvezo se uporabi pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, razen če se stranki v skladu s členom 3 dogovorita drugače. 2. Če pa pravo, ki se je uporabilo za prenehanje življenjske skupnosti, ne ureja pretvorbe prenehanja življenjske skupnosti v razvezo, se uporabi člen 4, razen če se stranki v skladu s členom 3 dogovorita drugače.

Sprememba 45

Predlog uredbe Člen 7 a (novo)

Člen 7a Razlike v nacionalnih zakonodajah Ta uredba v ničemer ne obvezuje sodišč udeležene države članice, katere pravo ne predvideva razveze ali v postopku za razvezo zadevne zakonske zveze ne priznava, da z uporabo te uredbe izdajo odločbo o razvezi.

Sprememba 46

Predlog uredbe Člen 8

Države z več kot enim pravnim sistemom Države z dvema ali več pravnimi sistemi – ozemeljskimi enotami

1. Če obsega država več ozemeljskih enot, ki imajo vsaka svoje pravne predpise za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, se pri določitvi, katero pravo se uporablja v skladu s to uredbo, vsaka ozemeljska enota obravnava kot država. 1. Če obsega država več ozemeljskih enot, ki imajo vsaka svoje pravne predpise za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, se pri določitvi, katero pravo se uporablja v skladu s to uredbo, vsaka ozemeljska enota obravnava kot država. 1a. V zvezi s tako državo: (a) vsako sklicevanje na običajno prebivališče v tej državi je treba razumeti kot sklicevanje na običajno prebivališče v ozemeljski enoti te države, (b) vsako sklicevanje na državljanstvo je treba razumeti kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, ki jo opredeljuje zakonodaja te države, če pa ustreznih pravil ni, kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, ki sta jo izbrala zakonca ali, če take izbire ni, kot sklicevanje na ozemeljsko enoto, s katero sta eden ali oba zakonca najtesneje povezana.

Sprememba 47

Predlog uredbe Člen 8 a (novo)

Člen 8a Države z dvema ali več pravnimi sistemi – medosebni spori V zvezi z državo, ki ima dva ali več pravnih sistemov ali sklopov pravil, ki veljajo za različne kategorije oseb v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, je treba vsako sklicevanje na pravo te države razumeti kot sklicevanje na pravni sistem, ki ga določajo veljavni predpisi te države. Če takih pravil ni, se uporablja pravni sistem ali sklop pravil, s katerim sta eden ali oba zakonca najtesneje povezana.

Sprememba 48

Predlog uredbe Člen 8 b (novo)

Člen 8b Neuporaba te uredbe pri notranjih sporih Udeležena država članica, v kateri se uporabljajo različni pravni sistemi ali sklopi pravil v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta uredba, ni zavezana uporabljati te uredbe, če do kolizije zakonov pride samo med temi različnimi pravnimi sistemi ali sklopi pravil.

Sprememba 49

Predlog uredbe Člen 9 – odstavek 1 – točka a

(a) formalnih pogojev za dogovore o izbiri sodišča in izbiri prava, ki se uporablja, ter (a) formalnih zahtev za sporazume o izbiri sodišča in izbiri prava, ki se uporablja v skladu s členom 3b (2) do (4) , ter

Sprememba 51

Predlog uredbe Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

Vendar lahko začne veljati tudi dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, sklenjen v skladu s pravom udeležene države članice pred začetkom uporabe te uredbe, če izpolnjuje pogoje iz prvega pododstavka člena 3(3) . Vendar lahko začne veljati tudi dogovor o izbiri prava, ki se uporablja, sklenjen pred začetkom uporabe te uredbe, če je v skladu s členoma 3a in 3b .

Sprememba 52

Predlog uredbe Člen 11 – odstavek 1

1. Ta uredba ne vpliva na uporabo dvostranskih ali večstranskih konvencij, katerih pogodbenice so ena ali več udeleženih držav članic ob sprejetju te uredbe in ki se nanašajo na zadeve, urejene s to uredbo, ne glede na obveznosti udeleženih držav članic v skladu s členom 351 Pogodbe o delovanju Evropske unije . 1. Ta uredba ne vpliva na uporabo mednarodnih konvencij, katerih pogodbenice so ena ali več udeleženih držav članic ob sprejetju te uredbe ali ob sprejetju sklepa iz člena 1(2) in ki določajo pravila glede kolizije zakonov o razvezi ali prenehanju življenjske skupnosti .

Sprememba 53

Predlog uredbe Člen 11 – odstavek 2

2. Ne glede na odstavek 1 ima ta uredba v odnosih med udeleženimi državami članicami prednost pred konvencijami, ki se nanašajo na zadeve, urejene s to uredbo , in katerih pogodbenice so udeležene države članice . 2. Vendar pa ima ta uredba v odnosih med državami članicami prednost pred konvencijami, sklenjenimi izključno med dvema ali več državami članicami, če se te konvencije nanašajo na zadeve, urejene s to uredbo.

Sprememba 54

Predlog uredbe Člen 12 – odstavek 1

Komisija najpozneje [pet let po začetku veljavnosti te uredbe] Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe. Temu poročilu se po potrebi priložijo predlogi za spremembe . 1. Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe. Temu poročilu se po potrebi priložijo predlogi za prilagoditev te direktive .

Sprememba 55

Predlog uredbe Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

1a. V ta namen udeležene države članice Komisiji predložijo ustrezne podatke o tem, kako njihova sodišča uporabljajo to direktivo.

Sprememba 56

Predlog uredbe Člen 13 – odstavek 2 a (novo)