ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1.4

Komisija tudi namerava uporabiti preventivne mehanizme za: preprečevanje novih ovir pri zagotavljanju storitev na enotnem trgu; izboljšanje zmogljivosti za odkrivanje neskladnosti; vzpostavitev platforme za spletno izvrševanje predpisov (laboratorij za spletno izvrševanje) za izmenjavo informacij o nezakonitih in neskladnih industrijskih in potrošniških izdelkih; vzpostavitev enotne evropske informacijske vstopne točke za organe za nadzor nad neživilskimi izdelki in prihodnjega enotnega carinskega okenca; zagotovitev, da bo informacijski sistem za notranji trg (IMI) postal privzeto orodje; oblikovanje orodja, ki bo državljanom in podjetjem omogočalo anonimno poročanje o regulativnih ovirah, s katerimi se srečujejo pri uveljavljanju svojih pravic na notranjem trgu; izboljšanje izvrševanja agroživilske zakonodaje EU (vključno z zakonodajo o zdravju živali in rastlin); oceno vključitve obstoječih struktur (kot so mreža za sodelovanje na področju varstva potrošnikov, mreža EU za skladnost izdelkov ali observatorij EUIPO) in laboratorij za preskušanje in uporabo naprednih rešitev informacijske tehnologije, financiran v okviru programa za enotni trg ali programa za digitalno Evropo; okrepitev boja proti ponarejenim in nezakonitim izdelkom, vključno z nezakonitimi izdelki, ki se proizvajajo ali sestavljajo v EU iz uvoženih sestavnih delov, in razširitev pooblastil urada OLAF; okrepitev izvrševanja v agroživilski verigi; razvoj sistemov označevanja in sledljivosti s spodbujanjem uporabe digitalnih orodij, ki bi omogočila bolj ciljno usmerjen nadzor na zunanjih mejah in znotraj EU; določitev SOLVIT kot privzetega orodja za reševanje sporov na enotnem trgu; racionalizacijo postopkov obravnave zadev, izvedbo predhodne ocene pritožb v dveh mesecih, da se opredelijo naslednji koraki; ter uporabo sistema EU Pilot pod jasnimi pogoji in z jasnim časovnim razporedom za primere, za katere se zdi hitra rešitev v kratkem času dosegljiva.
1.2

Kriza je izpostavila geostrateško naravo agroživilskega sektorja in potrebo po ohranjanju prehranske samozadostnosti v Evropski uniji. Ukrepi za izboljšanje finančnega stanja kmetij in MSP v agroživilskem sektorju so nujni, da se v tem kriznem obdobju zagotovi njihovo gospodarsko preživetje, še zlasti na območjih z omejenimi možnostmi ali oddaljenih območjih, kot so otoške in gorske regije.
3.3.2

V lesnih proizvodih je lahko ogljik dolgo shranjen in tako ne vstopi v ozračje. Trajni lesni proizvodi, kot so gradbeni les in visokokakovostno pohištvo, so najučinkovitejši način za shranjevanje ogljika. Tudi ponovna uporaba in recikliranje bioproizvodov s krajšo življenjsko dobo bosta zagotovila nadaljnje shranjevanje ogljika. Vsi ti proizvodi, vključno z naprednimi biogorivi, tekstilom in zelenimi kemikalijami, imajo velik potencial za nadomestitev surovin in proizvodov fosilnega izvora, ki so glavni vzroki podnebnih sprememb. Poleg tega je mogoče bioproizvode po izteku življenjske dobe uporabiti za nove bioproizvode ali kot bioenergijo in tako nadomestiti fosilne vire energije. Seveda so koristni tudi tokovi stranskih proizvodov vzdolž vrednostne verige.
5.6

Podatki in digitalna infrastruktura imajo osrednjo vlogo pri omogočanju uporabe digitalnih orodij ter umetne inteligence v izobraževanju in učenju. Razpoložljivost, kakovost, zanesljivost, dostopnost, interoperabilnost in prost pretok podatkov so zato nujni za izobraževanje in učenje v dobi umetne inteligence. To je treba upoštevati v politiki na področju podatkov, skupaj z vidiki varstva podatkov in zasebnosti. Vlaganje v digitalno infrastrukturo na vseh področjih je tudi bistveno, da bi izboljšali digitalne priložnosti za izobraževanje in učenje ter preprečili digitalni razkorak.
5.3

Stroški energije imajo neposreden in takojšen vpliv na vsa podjetja in življenje ljudi, zato je treba natančno preučiti posledice neuravnotežene pobude za obdavčitev energije. V zvezi s tem in na podlagi nujne ocene učinka na socialnem in gospodarskem področju EESO pozdravlja napoved nove predsednice Komisije o uvedbi davka na meji na ogljik, da se zagotovi konkurenčnost evropskih podjetij na svetovnem trgu in prepreči selitev virov CO 2 . V primeru izgube delovnih mest je treba prizadetim delavcem ponuditi nove perspektive, med drugim poklicne prekvalifikacije in druge rešitve, o katerih se je treba pogajati.
C 190/53

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 508/2014 glede nekaterih pravil o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije

(COM(2019) 48 final — 2019/0009 (COD))

(2019/C 190/10)

Zaprosilo Evropski parlament, 30. 1. 2019 Svet Evropske unije, 6. 2. 2019 Pravna podlaga člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 20. 2. 2019 Plenarno zasedanje št. 541 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 159/0/2

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 541. plenarnem zasedanju 20. in 21. februarja 2019 (seja z dne 20. februarja 2019) s 159 glasovi za in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
2.3

Komisija bi morala v svoji oceni predlaganih sprememb upoštevati dejstvo, da je svetovna industrija ladijskega prevoza v skladu s cilji Pariškega sporazuma popolnoma zavezana zmanjšanju emisij CO 2 za vsaj 40 % do leta 2030, prizadevanjem za 70-odstotno zmanjšanje do leta 2050 v primerjavi z letom 2008 in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za vsaj 50 % do leta 2050 v primerjavi z letom 2008. IMO je – v skladu s svojim načrtom za razogljičenje do leta 2050 – aprila 2018 sprejel začetno strategijo, ki naj bi bila revidirana leta 2023 in ki zagotavlja okvir za razvoj in sprejetje konkretnih kratkoročnih ukrepov za zmanjšanje emisij CO 2 in predlogov srednje- do dolgoročnih ukrepov za ustrezno zmanjšanje emisij v dogovorjenih rokih in načrtih izvajanja.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020

(COM(2018) 817 final – 2018/0414(COD))

(2019/C 159/12)

Zaprosilo Evropski parlament, 13. 12. 2018 Svet Evropske unije, 14. 12. 2018 Pravna podlaga člena 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 1. 2019 Plenarno zasedanje št. 540 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 175/1/5

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 540. plenarnem zasedanju 23. in 24. januarja 2019 (seja z dne 23. januarja 2019) s 175 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.5

Učinkovitost in uspešnost notranjih svetovalnih skupin sta zagotovljeni zaradi omejenega števila članov (običajno največ šest na podskupino) in njihovega načina delovanja. EESO priporoča, naj se notranje svetovalne skupine vsaj dvakrat na leto sestanejo na ravni EU, skupne seje notranjih svetovalnih skupin pa naj se formalizirajo v besedilih prihodnjih sporazumov, kar naj omogoči pripravo sej dvakrat na leto (ena seja mora potekati iz oči v oči, druga pa lahko iz logističnih in finančnih razlogov poteka tudi v obliki videokonference). EESO poziva pogajalce, naj upoštevajo izkušnje, pridobljene pri drugih prostotrgovinskih sporazumih, ko je vsaka stran ustanovila svojo notranjo svetovalno skupino civilne družbe, te pa v okviru sporazumov niso dobile možnosti za vodenje priznanega skupnega dialoga. Jasne omejitve takšnega modela so bile že dokazane. EESO poziva, naj pogodbenice obstoječih sporazumov uradno priznajo skupne seje notranjih svetovalnih skupin v okviru sedanjih sporazumov. Skupne seje notranjih svetovalnih skupin organizacijam civilne družbe, ki so redno vključene v spremljanje položaja v svoji državi, omogočajo izmenjavo stališč v zvezi s težavami pri izvajanju. Z opredelitvijo merljivih rezultatov in skupnim programom dela se članom notranje svetovalne skupine omogoča, da ocenijo dosežen napredek, pripravijo skupna priporočila in o tem poročajo institucijam in širši civilni družbi, kar zagotavlja transparentnost, sprejemanje odgovornosti in neprekinjeno izvajanje.
4.7.3

Prizadevanja v podporo dosežkom enotnega trga morajo biti del vseh politik in zavez držav članic, pri čemer morajo sodelovati državljani in družba. Bistveno je zagotoviti, da je prednostna naloga držav članic učinkovita komunikacija med državljani in „evropskim projektom, ki temelji na enotnem trgu“. Evropski voditelji bodo tako prispevali k preprečevanju ekstremizma in radikalnih ukrepov proti enotnemu trgu.
4.6.8

Odbor opozarja, da je tudi vse institucionalne oblike anticiganizma in segregacije mogoče šteti za obliko hudega kaznivega dejanja. Poudarja, da je pomembno zagotoviti zaščito pred tovrstnimi kaznivimi dejanji pri institucionalnih storitvah, ki jih financira država (zavodi za zaščito otrok, socialne službe in zdravstveno varstvo), ter v državnih strukturah za ohranjanje javnega reda in s tem povezanih organizacijah (policija, kazenskopravni sistem in zapori), kjer je ranljivost romskih žensk posebno velika. Odbor opozarja, da je v teh primerih pomembno zagotoviti brezplačen in preprost dostop do pravnega varstva.
5.4

EESO meni, da je bistveno ohranjati in spodbujati zanimanje mladih za znanstvene in tehnološke predmete, za kar je nujna dejavna in zavestna udeležba učiteljev. Ti bi morali z nenehnim usposabljanjem in seznanjanjem z najnovejšimi dosežki biti gonilo znanja in spodbujati odkrite pogovore z dijaki na to temo, brez predsodkov in stereotipov.
4.13

Kot poudarja Komisija, je vesolje del globalne vrednostne verige, ki se sooča z večjimi spremembami, ki pomenijo odmik od tradicionalnih meja vesoljskega sektorja. T. i. novo vesolje („New Space“) korenito spreminja vesoljski sektor – ne le s tehnološkega vidika, temveč tudi z vidika poslovnega modela. Zato je bistveno, da Unija aktivno podpira celotni vesoljski sektor, zlasti pa raziskave in razvoj, zagonska podjetja in inkubatorje za podjetja, ki delujejo v vesoljskem sektorju. EESO obžaluje, da je v obravnavani uredbi Komisija napovedala zgolj to, da vesoljski program podpira sodelovanje med podjetji v obliki vozlišč vesoljskih dejavnosti, ki na regionalni in nacionalni ravni združujejo akterje in uporabnike iz vesoljskega in digitalnega sektorja, ni pa navedla ničesar v zvezi z delovanjem in financiranjem takšnih vozlišč.
6.3

MSP so pogosto pionirji v razvoju visokokakovostnega inovativnega blaga in storitev, vendar jim večkrat primanjkuje sredstev za uvajanje teh inovacij na širšem trgu. V skladu s prednostnimi nalogami industrijske politike EU do leta 2030 je potreben širok nabor možnih spodbud in koristi, zlasti za MSP, pa tudi za svobodne poklice, ki so vodilni pri zagotavljanju in izvozu inovativnih in na znanju temelječih storitev na visoki ravni: — strateško javno naročanje je pomemben vzvod industrijske politike. Njegov potencial bi bilo treba v celoti izkoristiti z vključevanjem inovativnih, zelenih in socialnih meril v javne razpise in ne zgolj iskati najnižje cene. EU bi morala v tem smislu pomagati organom z zagotavljanjem smernic, vzpostavitvijo službe za pomoč, podporo načrtovanju velikih infrastrukturnih projektov in povečanjem izmenjave dobre prakse, — podpora internacionalizaciji, — testni poligon z več deležniki, podpora predhodnemu ocenjevanju inovativnih rešitev, — oblikovanje skupin (sektorskih, horizontalnih in vertikalnih) in zagonskih inkubatorjev, spodbujanje povezav med industrijskimi subjekti za deljenje in izmenjavo virov, — specializirano mentorstvo z visoko dodano vrednostjo, redni sestanki med zagonskimi in uveljavljenimi podjetji v sektorju za povezovanje na področju načrtovanja in pobud, — davčne ugodnosti in javna jamstva v podporo naložbam, — itd.
4.4

Za izvajanje četrtega prednostnega področja (napredna digitalna znanja in spretnosti) in digitalizacije industrije bi morala biti odgovorna zlasti vozlišča za inovacije, ki služijo kot točke dostopa do najnovejših digitalnih zmogljivosti. EESO z veseljem ugotavlja, da je izvajanje programa dobro premišljeno, in pozdravlja cilj glede vzpostavitve najmanj enega vozlišča za digitalne inovacije na državo članico in zagotovitve dodatnih vozlišč v najbolj oddaljenih regijah EU. Podpira sodelovanje med vozlišči za inovacije, ima pa pomisleke glede obsežnega upravnega bremena, ki je povezano z razvojem vozlišč za digitalne inovacije. Pri tem bi lahko bili v pomoč čezmejni konzorciji. Poleg tega bi moral biti pri vozliščih za digitalne inovacije pogoj sodelovanje socialnih partnerjev in civilne družbe. Tovrstno sodelovanje bi omogočilo, da se delo vozlišč prilagodi potrebam lokalnih podjetij, zaposlenih in drugih uporabnikov tehnologij ter dostop do koristi omogoči širšemu delu prebivalstva.
4.1.1

Predlog o enotnih okencih za pomorski sektor je v primerjavi z Direktivo 2010/65/EU zelo izčrpen. V njem je določen ustrezen okvir, s katerim se bodo olajšale formalnosti ob prihodu in odhodu in torej zagotovili manjkajoči elementi ter odpravila pomanjkljiva usklajenost, ki je imela negativne posledice za uporabnike in izvajanje Direktive 2010/65/EU.
4.6

EESO meni, da je EFSA najbolj primerna za to, da razvije ustrezen način obveščanja o tveganju, z lahko razumljivimi sporočili, ki bodo uporabnikom jamčila razumevanje izsledkov in ugotovitev na jasen in pregleden način, hkrati pa zagotavljala ustrezno raven zaupnosti in varstva pravic intelektualne lastnine, ki ne bo onemogočala inovacij in konkurenčnosti.
4.1

Člen 1 določa seznam vrst, ki otežujejo upravljanje mešanega ribolova, vključno z globokomorskimi vrstami, za katere veljajo poseben sistem TAC, ki je poleg tega omejen na dve leti, in drugačne kvote, zato po mnenju EESO vključitev teh vrst povzroča zmedo. V nekaterih državah članicah je ulov teh vrst majhen ali ga ni in je del prilova, kot v primeru sluzoglavke ( Beryx spp.). Poleg tega za ribolov okatega ribona ( Pagellus bogaraveo ) v razdelku 9a veljajo številne posebnosti, povezane z ribolovnimi območji (v Atlantskem oceanu in Sredozemskem morju brez sistema TAC in kvot) in udeležbo ribiških flot tretjih držav, zato po mnenju EESO ni smiselna njegova vključitev v ta seznam, saj ni znano, ali so te države pripravljene uskladiti svoje predpise z načeli in interesi EU.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa Sveta 2003/17/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov krmnih rastlin in žit, ki se izvajajo v Braziliji, in o enakovrednosti semena krmnih rastlin in žit, pridelanega v Braziliji, ter glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, zelenjadnic, oljnic in predivnic, ki se izvajajo v Moldaviji, ter o enakovrednosti semena žit, zelenjadnic, oljnic in predivnic, pridelanega v Moldaviji

(COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD))

(2018/C 367/26)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 18. 6. 2018 Pravna podlaga člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 11. 7. 2018 Plenarno zasedanje št. 536 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 166/0/4

Svet je 18. junija 2018 Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosil za mnenje o kompromisnem besedilu št. 9299/18, ki ga je Odbor stalnih predstavnikov potrdil na sestanku 27. aprila 2018, po spremembi pravne podlage, ki se sklicuje na člen 43(2) PDEU.

Odbor je to vprašanje že obravnaval v mnenju 2018/00043 (NAT/726), sprejetem 14. februarja 2018 (*1), zato je na 536. plenarnem zasedanju 11. in 12. julija 2018 (seja z dne 11. julija) s 166 glasovi za, nobenim glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi sklenil, da o tem ne bo pripravil novega mnenja, saj zagovarja enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 11. julija 2018 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(*1) UL C 227, 28.6.2018, str. 76.
3.3.2

Z uvajanjem novih zdravstvenih rešitev, ki jih omogoča digitalna preobrazba, se odpira veliko pomembnih multidisciplinarnih vprašanj, med njimi etična, pravna in socialna. Čeprav pravni okvir za varstvo podatkov in varnost pacientov že obstaja, je treba obravnavati še druge zadeve, kot so širokopasovni dostop ter tveganje, povezano s podatkovnim rudarjenjem in samodejnim odločanjem, pri čemer je treba zajamčiti ustrezne standarde in zakonodajo za zagotavljanje ustrezne kakovosti storitev e-zdravja in m-zdravja ter dostopnost in kakovost storitev. Kljub veljavnim pravilom na ravni EU in nacionalni ravni s področja javnih naročil, konkurence in notranjega trga je treba tudi na ravni storitev obravnavati in sprejeti nove pristope, ki upoštevajo digitalno preobrazbo.
5.4

EESO meni, da bi bilo treba prednostno začeti digitalno označevati različne vrste plastike, s čimer bi omogočili prepoznavanje, izbiranje in morebitno izločanje škodljivih elementov. V plastiki so pogosto prisotne strupene snovi, ki so prepovedane za uporabo v materialih, ki so v stiku z živili, in v igračah. Z recikliranjem plastike bi te snovi lahko prešle v nove izdelke. Zato je treba zagotavljati in potrjevati, da v „sekundarnih plastičnih surovinah“ niso prisotne strupene snovi.
4.3

EESO predlaga, da se opredelitev iz člena 2(l) spremeni tako: „huda kazniva dejanja“ pomenijo oblike kriminalitete, povezane s terorizmom, organiziranim kriminalom, trgovino s prepovedanimi drogami, trgovino z ljudmi, korupcijo, dejavnostmi pranja denarja, kaznivimi dejanji, povezanimi z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi, tihotapljenjem priseljencev, nezakonito trgovino s človeškimi organi in tkivi, ugrabitvijo, protipravnim odvzemom prostosti in jemanjem talcev, ropom in veliko tatvino, nezakonito trgovino z umetninami, starinami in kulturnimi dobrinami, dejanji, ki škodijo finančnim interesom Unije, trgovanjem z notranjimi informacijami in manipulacijo finančnih trgov, izsiljevanjem, ponarejanjem in piratstvom, ponarejanjem denarja in plačilnih sredstev, nezakonito trgovino z orožjem, strelivom in razstrelivi, uničevanjem okolja, vključno z onesnaževanjem morja z ladij, spolno zlorabo in spolnim izkoriščanjem, vključno z gradivom o zlorabi mladoletnikov in otrok in pridobivanjem mladoletnikov in otrok za spolne namene, genocidom, hudodelstvi zoper človečnost in vojnimi zločini .
1.3

EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da bodo po pričakovanjih med glavnimi upravičenci obravnavane direktive in uredbe mala in srednja podjetja. Z bolj sorazmernim in ustreznejšim bonitetnim okvirom zanje bi morali izboljšati pogoje za njihovo poslovanje in odpraviti ovire za njihov vstop na trg. To se nanaša zlasti na kapitalske zahteve in upravna bremena. EESO ugotavlja, da lahko pravila spodbujajo inovativna podjetja, ki si prizadevajo za rast z digitalnimi sredstvi. To vključuje olajšanje dostopa do finančnih sredstev za MSP, ki sama niso banke ali investicijska podjetja. Primernejši bonitetni okvir bi moral prispevati k sprostitvi kapitala iz neproduktivnih regulativnih postopkov in omogočiti malim investicijskim podjetjem, da svojim strankam, vključno z MSP, ponujajo boljše storitve. To bi moralo pomagati investicijskim podjetjem, da delujejo kot posredniki pri mobilizaciji naložb varčevalcev po vsej EU, in s tem olajšati dostop do nebančnih virov financiranja za evropska podjetja.
3.7

Glede na to, da je novi sistem DDV za mala podjetja, ki ga predlaga Komisija, namenjen zagotavljanju pomoči malim in srednjim podjetjem, tako da se jim omogoči izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja enotni trg, EESO meni, da bi morale biti zgornje meje iz členov 284(1) in 284(2)(b) bolje usklajene z obsegom prometa iz člena 280a(1). Povedano drugače, čeprav predlog Komisije prag letnega prometa, do katerega so mikropodjetja upravičena do oprostitev, predvidenih v predlogu direktive, določa pri 85 000 EUR, pa je zgornja meja za obseg čezmejne prodaje 100 000 EUR, kar pomeni, da se predlagani sistem uporablja predvsem za mikropodjetja. EESO meni, da bi bilo treba zgornje meje določiti tako, da bi bila v ta novi sistem vključena tudi mala in srednja podjetja. Prav tako bi bilo zaželeno, da bi se lahko ukrepi za mala in srednja podjetja uporabljali tudi za podjetja socialnega gospodarstva, predvsem kadar ta podjetja opravljajo storitve socialnega varstva in izobraževanja. EESO poleg tega meni, da bi bilo treba predvideti dodatne ukrepe, da bi lahko tudi MSP izkoristila zmanjšanje upravnih bremen, ki sicer v sistemu, ki ga predlaga Komisija, velja zgolj za mikropodjetja.
5.5.4

Koncept pravičnega prehoda združuje delavce, skupnosti, delodajalce in oblasti v okviru socialnega dialoga z namenom vzpostavljanja konkretnih načrtov, politik in potrebnih naložb, da se zagotovi hitra in poštena preobrazba. Osredotočen je na delovna mesta in preživljanje, njegov cilj pa je, da v tekmi za zmanjšanje emisij, zaščito podnebja in spodbujanje socialne in ekonomske pravičnosti nihče ne bo zapostavljen. Mednarodna konfederacija sindikatov in njeni partnerji so ustanovili center za pravičen prehod, da bi zagotovili in vzpostavili socialni dialog za pravičen prehod. Center bo združeval in podpiral sindikate, podjetja, skupnosti in vlagatelje v okviru socialnega dialoga za razvoj načrtov, sporazumov, naložb in politik, s tem pa hiter in pravičen prehod na nizkoogljično gospodarstvo in odpravo revščine.