Priporočilo

SKLEP SVETA

o razveljavitvi Sklepa 2014/56/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja na Hrvaškem

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe 28. januarja 2014 na podlagi priporočila Komisije s Sklepom 2014/56/EU sklenil, da na Hrvaškem obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2014 predvidoma dosegel 5,5 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Načrtovani bruto dolg sektorja država naj bi leta 2014 dosegel 62 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.

(2)Svet je istega dne v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 na podlagi priporočila Komisije na Hrvaško naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2016.

(3)Svet je 2. julija 2014 sklenil, da je Hrvaška sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 28. januarja 2014, izdanim na podlagi člena 126(7) Pogodbe.

(4)V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

(5)Svet bi moral na podlagi sporočenih podatkov sprejeti sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega se sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja lahko razveljavi le, če napoved Komisije kaže, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajema napoved, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe in če delež dolga izpolnjuje v prihodnost usmerjeni element merila glede zmanjšanja dolga.

(6)Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Hrvaška poslala aprila 2016, ter na podlagi konvergenčnega programa za leto 2017 in pomladanske napovedi Komisije iz leta 2017 je ugotovljeno naslednje:

–dolg sektorja država je leta 2016 dosegel 0,8 % BDP, medtem ko je leta 2015 znašal 3,4 % BDP. To izboljšanje so omogočili zlasti (i) večji prihodki spričo velike rasti BDP in (ii) omejitev odhodkov. Tako se je primanjkljaj v roku, ki ga je določil Svet, znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe;

–v konvergenčnem programu za obdobje 2017–2020, ki ga je hrvaška vlada predložila 27. aprila 2017, je načrtovano, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2017 povečal na 1,3 % BDP, nato pa v letu 2018 spet znižal na 0,8 % BDP. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi primanjkljaj v letu 2017 znašal 1,1 % BDP, v letu 2018 pa 0,9 % BDP. Primanjkljaj naj bi torej v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe;

–strukturni saldo, tj. saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je v obdobju 2014–2016 izboljšal za 3,0 % BDP;

–delež javnega dolga v BDP je bil najvišji leta 2015, ko je dosegal 86,7 %, nato pa se je v letu 2016 znižal na 84,2 %, in sicer zaradi krepitve BDP ter prilagoditev stanj in tokov, ki so zmanjševali dolg. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2017 naj bi se ob močni nominalni rasti BDP delež dolga v letu 2018 še dodatno znižal na 79,4 %. Upoštevaje navedeno delež dolga iz leta 2016 izpolnjuje v prihodnost usmerjeni element referenčnega merila glede zmanjšanja dolga.