Poročilo za obdobje 2009–2015 o finančnem stanju sistema zavarovanja za primer brezposelnosti nekdanjih začasnih ali pogodbenih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov, ki so brezposelni po prenehanju delovnega razmerja v instituciji Evropske unije

zvišanje povprečnega mesečnega nadomestila s 1 980 EUR leta 2009 na 2 063 EUR leta 2010. Ta trend zviševanja se je obrnil v letih 2011 in 2012, ko je nadomestilo doseglo najnižji znesek v višini 1 908 EUR. Leta 2013 se je trend znova obrnil, tako da je leta 2015 nadomestilo znašalo 2 551 EUR, najvišje pa je bilo leta 2014, in sicer 2 582 EUR. Povprečno nadomestilo za APP se je med letoma 2011 in 2015 bistveno zvišalo, in sicer se je z 2 096 EUR zvišalo na 2 898 EUR leta 2014 in nato znižalo na 2 525 EUR leta 2015;

Leta 2009 je imel sklad za brezposelnost primanjkljaj v višini 4,3 milijona EUR, ki se je nato leta 2010 zmanjšal na 2,6 milijona EUR. Med letoma 2011 in 2013 se je primanjkljaj bistveno zmanjšal in je ob koncu leta 2013 znašal 1 milijon EUR. V tem obdobju so se skupne rezerve sklada za brezposelnost zmanjšale s 16,1 milijona EUR na začetku leta 2009 na 2 milijona EUR ob koncu leta 2015. Razlogi za te preobrate so številni in med drugim vključujejo:

Z reformo Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev (PZDU) Evropske unije, ki je začela veljati 1. maja 2004, so bili v PZDU uvedeni nova kategorija uslužbenca, zaposlenega na podlagi pogodbe (tj. pogodbeni uslužbenec – PU), in nova pravila o prispevku v sklad za brezposelnost (med drugim zvišanje prispevka uslužbencev z 0,4 % na 0,81 %).

Pogoji za pridobitev tega nadomestila ter kategorije prejemnikov in stopnje prispevka so bili bistveno spremenjeni, to pa je pomembno vplivalo na prvotno vzpostavljeni sistem in še zlasti na denarna sredstva sklada.

Ta nadomestila se plačujejo iz posebnega sklada za brezposelnost. Ta sklad se financira po eni strani s prispevki uslužbencev, ki so potencialni prejemniki, in po drugi strani s prispevki delodajalca.

V skladu z uredbami, ki se nanašajo na Pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev (PZDU), je nadomestilo Skupnosti za primer brezposelnosti namenjeno nekdanjemu pogodbenemu uslužbencu (PU), parlamentarnemu pomočniku (APP) ali začasnemu uslužbencu (ZU), ki je brezposeln proti svoji volji (to na primer izključuje uslužbence, ki so dali odpoved). To nadomestilo dopolnjuje morebitno nacionalno nadomestilo za primer brezposelnosti.

Poročilo za obdobje 2009–2015 o finančnem stanju sistema zavarovanja za primer brezposelnosti nekdanjih začasnih ali pogodbenih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov, ki so brezposelni po prenehanju delovnega razmerja v instituciji Evropske unije

-Člen 96 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (PZDU) in člen 5 Priloge k PZDU, kakor sta bila spremenjena z Uredbo (EU, EURATOM) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013.

V spodnji preglednici so prikazane zgornje in spodnje meje po različnih kategorijah:

Nova pravila o prispevkih v sklad za brezposelnost (tj. stopnja prispevka, določena na 0,81 % za uslužbence in 1,62 % za delodajalca ter standardni dodatek v višini 919,02 EUR za pogodbene uslužbence in v višini 1 254,77 za začasne uslužbence).

Z reformo Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev (PZDU) Evropske unije, ki je začela veljati 1. maja 2004, so bila spremenjena pravna besedila, s katerimi so bili od leta 1985 urejeni pravica do prejemanja nadomestila iz sklada za brezposelnost in pravila o prispevkih v ta sklad. Spremembe je mogoče povzeti tako:

Člen 28a(11) in člen 96(11) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (PZDU), kakor sta bila spremenjena leta 2013, določata, da mora Komisija vsaki dve leti predložiti poročilo o finančnem stanju sistema zavarovanja za primer brezposelnosti. Poleg tega lahko Komisija neodvisno od tega poročila z delegiranimi akti v skladu s členoma 111 in 112 Kadrovskih predpisov prilagodi prispevke, določene v členu 28a(7) in členu 96(7) PZDU, če je to potrebno zaradi uravnoteženosti sistema.

Z reformo Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev (PZDU) Evropske unije, ki je začela veljati 1. januarja 2014, je bilo spremenjeno najdaljše trajanje pogodb o zaposlitvi PU po členu 3b, ki zdaj namesto treh znaša šest let.

V preglednici 1 so povzeti prejemki in izdatki, kot so bili vknjiženi, ter s tem povezani tekoči saldo. Pri letu 2014 je treba opozoriti na popravek prispevkov v SSZZ za obdobje 2009–2013.

Z vidika računovodenja na podlagi plačil se prejemki in izdatki evidentirajo takoj, ko so prejeti oziroma plačani.

Vsi zneski, evidentirani pod postavko „Nadomestila za primer brezposelnosti“, vključujejo osnovno nadomestilo za primer brezposelnosti, vse družinske dodatke in učinek korekcijskega koeficienta (samo za prejšnji sistem). Odšteti so vsi prejemki socialne varnosti, izplačani iz nacionalnega sistema (nadomestila za primer brezposelnosti, družinski dodatki, nadomestila v primeru bolezni, materinstva itd.). Prispevkov v SSZZ, kot je navedeno v točki „1.1 Opis sistema “, ne plačuje prejemnik nadomestila za primer brezposelnosti, ampak se financirajo iz sklada za brezposelnost (5,1 % referenčne osnovne plače prejemnika).

Med letoma 2009 in 2015 se je skupni presežek zmanjšal za 87 %.

V preglednici 3 je povzet skupni saldo med letoma 2008 in 2015.

2.2Stanje na podlagi nastanka poslovnega dogodka: tekoči poslovni izid za obdobje 2009–2015

Z vidika računovodenja na podlagi nastanka poslovnega dogodka se transakcije evidentirajo, da se pripišejo letu, na katero se nanašajo. Tako so nekateri prejemki, pobrani in vknjiženi na začetku leta N, odtegljaji od plač konec leta N-1, nekatera izplačila nadomestil za primer brezposelnosti, izvedena in vknjižena v začetku leta N, pa se nanašajo na obdobja brezposelnosti konec leta N-1. V računovodstvu se te transakcije pripišejo proračunskemu letu N-1.

V tem smislu so prejemki in izdatki navedeni v preglednici 4, ki tako prikazuje letno stanje prejemkov in izdatkov sklada za brezposelnost „na podlagi nastanka poslovnega dogodka“.

Prejemki in izdatki so se od leta 2009 zelo povečali. Razlogi za tako gibanje prejemkov in izdatkov so predvsem:

ustanovitev novih agencij in povečanje skupnega števila zaposlenih v agencijah;

uvedba nove kategorije osebja po letu 2004 (tj. pogodbeni uslužbenec – PU);

vključitev parlamentarnih pomočnikov leta 2009.

Učinki na izdatke so občutnejši šele od leta 2007, ko so se iztekle prve pogodbe pogodbenih uslužbencev in so bile torej pridobljene prve pravice do nadomestila za primer brezposelnosti. To povečanje izdatkov se je nadaljevalo do leta 2014, v letu 2015 pa so se izdatki nekoliko zmanjšali.

Primanjkljaj sklada je leta 2009 znašal 4,3 milijona EUR, nato pa se je v naslednjih letih postopno zmanjševal: na 2,6 milijona EUR leta 2010, 1,5 milijona EUR leta 2011, 1,2 milijona EUR leta 2012 in 1 milijon EUR leta 2013. Leta 2014 se je primanjkljaj povečal in je znašal 4,8 milijona EUR. Razlog za to je povečanje števila APP, ki so prejemali nadomestila za primer brezposelnosti. Navedeni učinek je leta 2015 pojenjal, tako da je primanjkljaj znašal 3 milijone EUR.

Navedeno stanje je prikazano v spodnjem grafu.

2.3Stanje na podlagi nastanka poslovnega dogodka: razčlenitev izdatkov in prejemkov po institucijah in za vse agencije skupaj v obdobju 2009–2015

V preglednici 5 je prikazana razčlenitev izdatkov in prejemkov po institucijah ter za vse agencije in urade skupaj. V prvem delu preglednice so navedeni absolutni zneski, v drugem delu pa delež glede na skupne izdatke in prejemke. V preglednici je še posebno opazen učinek zaključka zakonodajnega obdobja Evropskega parlamenta, saj so se izdatki iz naslova Evropskega parlamenta med letoma 2013 in 2014 povečali za več kot 8 milijonov EUR. V letu 2015 so izdatki ostali veliki, vendar še vedno manjši od izdatkov v letu 2014.

Brez upoštevanja Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), za katero je zaenkrat še težko izdelati podrobno analizo, imajo danes samo agencije višjo raven prispevkov od izdatkov. To je zlasti posledica dejstva, da ima večina njihovega osebja pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas. Vendar pa je treba navesti, da so se izdatki v zvezi z osebjem agencij v obdobju 2013–2015 močno povečali.