SL    SL SL 
 
SL 1   SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 27.10.2010 
SEC(2010) 1252 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
Predlogu 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi Direktive 2000/25/ES glede izvedbenih dolo čb za motorje, dane na trg v 
okviru „sistema prožnosti“ 
 
 
 
Povzetek ocene u činka 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
To poročilo je zavezujo če le za službe Komisije, ki sodeluje jo pri pripravah, in ne vpliva na 
končno obliko kakršne koli odlo čitve Komisije. 
 
SL 2   SL 1. O ZADJE IN OPREDELITEV PROBLEMA  
Direktiva 2000/25/ES o emisijah traktorjev1 ureja emisije izpušnih plinov (ogljikovega monoksida 
(CO), ogljikovodikov (HC), dušikovih oksidov (NOx) in trdnih delcev (PM)) iz dizelskih motorjev, 
vgrajenih v kmetijske in gozdarske traktorje (v  nadaljnjem besedilu: tr aktorji). Popolnoma je 
skladna z Direktivo 97/68/ES o emisijah necestn e mobilne mehanizacije, za katero sta bila pred 
kratkim pripravljena podoben predlog in poro čilo o oceni u činka.  
Direktiva 2000/25/ES za razli čne tipe traktorjev dolo ča najvišje dovoljene emisije izpušnih plinov 
iz motorjev glede na mo č vgrajenega motorja. Dire ktiva poleg tega vklju čuje vrsto vedno strožjih 
stopenj mejnih vrednosti emisij z ustreznimi datumi  za uskladitev z njimi. Pr oizvajalci traktorjev 
morajo zagotoviti, da novi motorji, vgrajeni v nji hove stroje, izpolnjujejo te  mejne vrednosti, ko so 
dani na trg.  
Direktiva 2005/13/ES2 je spremenila prvotno direktivo o traktorjih in za ve čino dizelskih motorjev 
uvedla trenutno veljavno stopnjo mejnih vrednosti emisij (stopnjo III A). Te mejne vrednosti bodo nadomeščene s strožjimi mejnimi vrednostmi stopnje III B, ki bodo za čele veljati postopoma, 
odvisno od kategorije mo či motorja, za vozila, dana na  trg od 1. januarja 2011. Obdobje 
homologacije teh motorjev se je za čelo 1. januarja 2010. Mejne vrednosti  stopnje III B so strožje, 
zato bo sedanje motorje treba sp remeniti in preoblikovati, da bodo skladni z novimi mejnimi 
vrednostmi. To preoblikovanje vpliv a na proizvajalce traktorjev, ki  morajo prilagoditi obliko svojih 
vozil, da lahko vgrad ijo spremenjene motorje. Za ta postopek so potrebni čas in sredstva, potrebna 
prizadevanja pa so mo čno odvisna od zahtevanih sprememb mo torjev in ogrodja traktorjev, v 
katere bodo vgrajeni motorji. 
Direktiva 2005/13/ES je uvedla tako imenovani „sistem prožnosti“ za olajševanje prehoda z ene 
stopnje emisij na drugo. Sistem prožnosti proizvajalcem traktorjev dovoljuje, da v obdobju ene stopnje mejnih vrednosti emisij izpušnih plinov dajo na trg omejeno število traktorjev z motorji na 
kompresijski vžig (dizelskimi motorji), ki so skladni z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov 
predhodne stopnje. Proizvajalec traktorjev ima možnost,  da na trg da bodisi (1) za vsako kategorijo 
moči motorja omejeno število strojev, ki ne pres ega 20 % letne prodaje proizvajalca traktorjev 
(izračunano kot povpre čna prodaja mehanizacije v EU v zadnjih 5 letih) bodisi (2) dolo čeno število 
traktorjev, kot je opredeljeno v Di rektivi. Ta druga možnost je namenjena manjšim podjetjem, ki 
proizvajajo manjše koli čine traktorjev. 
Namen sistema prožnosti je: 
• omogočiti nemoteno izvajanje novih zahtev za motorje traktorjev. Ve čina proizvajalcev 
traktorjev ne proizvaja lastnih motorjev, temve č jih mora kupiti od proizvajalcev motorjev. Ko 
je proizvajalec motorjev zadovoljen z razvoj em motorja in sistema naknadne obdelave
3 ter 
meni, da je motor pripravljen za proizvodnjo, lahko proizvajalec traktorjev nadaljuje z 
integracijo in optimizacijo v vozilu ter poskrbi za homologacijo. Ta situaci ja je edinstvena v 
primerjavi s proizvajalci drugih (ve činoma cestnih) vozil, ki lahko hkrati razvijejo in 
proizvedejo vozilo in motor; 
                                                 
1 UL L 173, 12.7.2000, str. 1. 
2 UL L 55, 1.3.2005, str. 35. 
3 Dodatna oprema, ki je vgrajena z motorjem ter kemi čno ali fizi čno zmanjšuje emisije izpušnih plinov iz 
motorja, preden se spustijo v okolje, npr. filtri za trdne delce pri dizelskih motorjih, zbiralni katalizator 
dušikovih oksidov ali sistemi za selektivno kataliti čno redukcijo. 
 
SL 3   SL • zagotoviti potrebno okolje, v katerem lahko proizv ajalci traktorjev prvotno razvijajo in 
prilagajajo traktorje z ve čjim obsegom prodaje in manj težavami, potem pa na podlagi 
pridobljenih izkušenj prilagodijo preostale trakto rje, ki se proizvajaj o v manjšem obsegu za 
tržne niše. Zaradi pridobljenih izkušenj prilagajanje preostalih  traktorjev ni tako drago; 
• preprečiti pretiran pritisk na proizvode,  ki se proizvajajo v majhnih koli činah, med prehodom na 
naslednjo stopnjo, ker je razvoj teh proizvodov pov ezan z razmeroma visokimi stalnimi stroški. 
Direktiva 2000/25/ES o emisijah traktorjev  je bila v celoti sestavlj ena v skladu z direktivo o 
necestni mobilni mehanizaciji in  je uveljavila zahteve, zlasti za traktorje, iz okvirne 
direktive 2003/37/ES, vklju čno s stopnjami III A, III B in IV, časovnim okvirom in sistemom 
prožnosti. Ker so dolo čbe za traktorje usklajene z dolo čbami za necestno mobilno mehanizacijo, 
besedilo te ocene u činka temelji na oceni u činka za prožnost za necestno mobilno mehanizacijo. 
Splošna težava se je poj avila pri iskanju specifi čnih podatkov za trakto rje. Viri, kot je 
EUROSTAT, traktorje obra vnavajo kot del „kmetijs ke mehanizacije“ in jih ne prikazujejo posebej. 
Zaradi podobnosti motorjev za necestno mobilno mehanizacijo in traktorje se lahko uporabijo 
nekateri podatki o necestni mobilni mehanizaciji. 
V čem je težava? 
Po analogiji s situacijo proizvajalcev necestn e mobilne mehanizacije je tehnološki izziv 
proizvajalcev traktorjev dejstvo, da je treba pri naslednji genera ciji motorjev zmanjšati emisije 
trdnih delcev in dušikovih oksidov, tako da bodo pr imerljive z emisijami, ki se zahtevajo in ki 
veljajo za cestne motorje in vozila (tovornjake, avtobuse itd.). To z obstoje čo tehnologijo ni 
mogoče. Industrija mora še naprej raziskovati in razvijati tehnolog ijo, da lahko zagotovi dajanje na 
trg traktorjev z motorji, ki  so skladni s stopnjo III B. 
V EU je približno 40 proizvajalcev traktorjev (ve čina je del 6 velikih skupin), ki proizvajajo vrsto 
različnih traktorjev, ki jih je treb a uskladiti z mejnimi vrednostmi emisij iz Direktive, le nekaj 
velikih družb pa proizvaja motorje (približno 10 pr oizvajalcev v EU in 20 družb po svetu). Le zelo 
malo večjih proizvajalcev traktorjev proizvaja lastne motorje. Proizvajalci traktorjev lahko vozila 
prilagodijo šele po kon čani konfiguraciji motorja, saj se pr eoblikovanje ne more izvesti so časno 
(razen pri proizvajalcih traktorje v, ki proizvajajo lastne motorje) . Po podatkih industrije bi moral 
biti skupni promet na podro čju proizvodnje traktorjev v letu 2008 okrog 8 milijard EUR. Število 
delovnih mest, neposredno povezanih s proizvodnjo traktorjev, se je pove čalo na 24 000, dodatnih 
10 000 delovnih mest pa je s to panogo posredno povezanih. 
Vpliv krize 
Od začetka leta 2009 je ve čino industrije v EU, ki pr oizvaja traktorje, nepri čakovano in mo čno 
prizadela svetovna finan čna in gospodarska kriza. Ne naden upad prodaje je povzro čil močno 
zmanjšanje prihodka in razpoložljivega kapitala  za financiranje potrebnih raziskav in razvoja 
tehnologije, da se traktorji opremijo z motorji,  skladni s stopnjo III B v vseh kategorijah mo či 
motorja in uporab v rokih iz Dire ktive. Podjetja svoje izdatke za raziskave in razvoj najprej 
namenijo proizvodom z velikim obsegom prodaje  ali možnostjo velike ga obsega prodaje. Ta 
prodaja podjetjem zagotovi prihodke, ki se lahko  uporabijo za raziskave in razvoj tehni čnih rešitev 
za manjše tržne niše.  
 
SL 4   SL Evropski trg traktorjev je za čel močno slabeti v prvem četrtletju leta 20094, prodaja v letu 2009 pa 
je upadla za 20 % po enotah (180 000 v EU-15 za le to 2008. Za EU-12 podatki niso na voljo; za 
vso opremo je to verjetno 15 % skupnega števila) . Po informacijah združenj a industrije (Evropski 
odbor združenj proizvajalcev kmetij skih strojev – CEMA) se je pr omet v letu 2009 znižal za 20–
25 % v primerjavi z letom 2008. To je posledica zmanjšanja povpraševanja na spodnjem delu 
oskrbne verige. Proizvajalci traktorjev za leto 2010 pri čakujejo nadaljnje zniž anje, in sicer 5–10 %. 
Podatki za prvo četrtletje leta 2010 kažejo 22-odstotno znižanje v primerjavi z letom 20095. 
Industrija še mogla izvesti vseh potrebnih raziskav in razvoja, ka r je zdaj še bolj oteženo zaradi 
vpliva krize. Obstaja tveganje, da v letu 2011 ne bo na voljo nobenega traktorja ali premalo 
traktorjev, usklajenih s st opnjo III B. Hkrati ni mogo če dati na trg dovolj traktorjev, usklajenih s 
stopnjo III A. To pomeni, da se bodo mo rali starejši trakto rji uporabljati dlje časa, kar je povezano 
s povečanim onesnaževanjem in dražjimi vzdr ževalnimi deli, lahko privede do ste čaja 
proizvajalcev in/ali odpuš čanja delavcev itd. 
2. I MA EU PRAVICO UKREPATI ?  
Pravna podlaga te pobude je enaka kot za Direk tivo 2000/25/ES o emisijah traktorjev, in sicer 
člen 114 PDEU. Predlog upošteva na čelo subsidiarnosti, ker se Dire ktiva lahko spremeni samo na 
ravni EU. Države članice same ne morejo sprejeti ukrepov v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij in 
povezanimi roki. Zato so potrebni ukrepi EU, ki zagotavljajo dodano vrednost pri ohranitvi 
notranjega trga za traktorje. 
3. C ILJI 
Splošni cilj  predloga je zaš čititi gospodarski razvoj industri je traktorjev in vzdrževati 
visoko raven varstva okolja.  
Spodnja preglednica opisuje splošne,  posebne in operativne cilje. 
SPLOŠNI CILJI  POSEBNI CILJI  OPERATIVNI CILJI  
1. Ohraniti 
delovanje notranjega trga za traktorje 
 1. Ohraniti enake konkuren čne pogoje 
za proizvajalce traktorjev z vzdrževanjem usklajenega regulativnega okvira v vseh državah članicah (in tako onemogo čiti tveganje 
nacionalnih odstopanj). 
2. Preprečiti predvidljivo poslabšanje 
že tako težkega gospodarskega položaja industrije traktorjev, do 1. Uvesti stroškovno u činkovit in 
pravočasen ukrep, ki bo 
proizvajalcem EU omogo čil, da 
bodo še naprej prodajali traktorje pod istimi pravili po vsej EU, uporabnikom pa , da zamenjajo izrabljene traktorje.  
2. Omogo čiti proizvajalcem 
traktorjev, da ustvarijo prihodke, ki se lahko uporabijo za raziskave in 
                                                 
4 Sklic: Pismo Evropskega odbora združenj proizvajalcev kmetijskih strojev (CEMA) in priloženo 
„informativno gradivo za zahtevo po razširitvi prožnosti z 20 % na 50 % na stopnji III B“, 14.7.2009, 
naslovljeno na podpredsednika Komisije G. Verheugna. Dodatne informacije o tržnem deležu so v študiji „Konkuren čna analiza strojništva EU“, str. 4, na voljo na 
http://ec.europa.eu/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf. 
5 Vir: CEMA, junij 2010. 
 
SL 5   SL katerega je privedla gospodarska kriza. 
3. Zagotoviti, da lahko industrija 
zadovolji povpraševanje po novih traktorjih. razvoj, potrebne za uskladitev s 
predvidenimi mejnimi vrednostmi emisij.  
2. Varstvo okolja  
 1. Zmanjšati tveganje, da starejših 
traktorjev, ki bolj onesnažujejo okolje 
(pred stopnjo III A), ne bo mogo če 
zamenjati z novimi, čistejšimi traktorji, 
tj. zagotoviti, da ni ogrožena možnost zmanjšanja emisij z zamenjavo izrabljenih traktorjev. 
2. Ohraniti spodbudo za industrijo, da 
vlaga v raziskave in razvoj, potrebne za razvoj čistejših traktorjev, 
usklajenih s predvidenimi prihodnjimi stopnjami mejnih vrednosti emisij.  1. Omogo čiti zamenjavo starejših 
motorjev in traktorjev, ki bolj onesnažujejo in porabijo ve č goriva, 
s čistejšimi, in sicer s prilagoditvijo 
zahtev za emisije tako, da se lahko zadovolji povpraševanje po novih traktorjih z naj čistejšimi 
razpoložljivimi modeli.  
2. Industriji jasno sporo čiti, da je 
potrebno nadaljnje zmanjšanje emisij in da se nadaljuje z zmanjševanjem emisij. 
  
4. M OŽNOSTI POLITIKE  
Obravnavane so bile naslednje možnos ti za rešitev opredeljenega problema:  
Možnost 1 – Brez ukrepanja = osnovni scenarij 
Določbe sedanjega sistema prožnosti ostanejo nespreme njene, tj. še naprej se uporablja 20-odstotna 
prožnost (ali absolutno število motorjev). 
Možnost 2 – Zagotavljanje vladnih posojil za  nakup motorjev, proizvedenih v t.i. obdobju 
odprodaje 
Člen 4 Direktive 2000/25/ES navaja, da se zahteve prestavijo za dve leti za motorje, ki so bili 
proizvedeni pred navedenim datumom, pri čemer je „navedeni datum“ eden od rokov iz to čke 2 
navedenega člena, po katerem se neskladni mo torji in traktorji ne smejo ve č dati v uporabo. 
V času veljavnosti stopnje III A lahko industrija proi zvaja motorje in traktorje ter jih skladiš či na 
ozemlju EU. Ti motorji in trakto rji stopnje III A se proizvajajo, da  se zagotovi nadaljnje poslovanje 
industrij in pokrijej o potrebe drugih držav, ki nimajo tako strogih omejitev emisij izpušnih plinov 
kot EU. Po uvedbi stopnje III B (med 1. 1. 2010 in 1. 1. 2013 glede na kategorijo mo či) se ti 
skladiščeni motorji in traktorji lahk o dajo na trg za obdobje dveh le t. Ta možnost predvideva 
vladna posojila, ki se odobrijo proizvajalcem trak torjev za nakup motorjev stopnje III A na zalogo.  
Možnost 3 – Izvajanje sistema razgradnje  Sistem razgradnje bi bil v obliki subvencije kot spodbuda za uporabnika, da kupi nov traktor z 
motorjem stopnje III B. 
 
SL 6   SL Pri tej možnosti bi lastnik starejšega traktorja, ki bolj onesnažuje, traktor dostavil za razgradnjo 
(uničenje – recikliranje itd.). Naci onalni javni organ bi lastniku razgrajenega traktorja odobril 
pavšalni znesek. Lastnik bi  denar prejel prek ban čnega ali dav čnega sistema, ko bi dokazal nakup 
novega traktorja. 
Možnost 4 – Izvajanje alternativnih ukrepov v okviru sistema prožnosti 
Pri tej možnosti se zagotovi dodatna prožnost za prehod s stopnje III A na stopnjo III B. Za 
prihodnje stopnje niso pre dvideni dodatni ukrepi. 
• Možnost 4.1 – Uvedba stopnjevanega odstotka sistema prožnosti  
Ta možnost predlaga druga čen odstotek za razli čne kategorije traktorjev, odvisno od posameznih 
težav pri prehodu s stopnje III A na stopnjo III B, in podoben pristop glede fiksnega števila 
motorjev. 
• Možnost 4.2 – Pove čanje odstotka prožnosti na 50 % 
Ta možnost predlaga pove čanje prožnosti z 20 % na 50 % za vs e kategorije traktorjev. Najvišje 
fiksno število motorjev bi se ustrezno spremenilo. 
• Možnost 4.3 – Pove čanje odstotka prožnosti na 80 % 
Ta možnost predlaga pove čanje prožnosti z 20 % na 80 % za vs e kategorije traktorjev. Najvišje 
fiksno število motorjev bi se ustrezno spremenilo. 
• Možnost 4.4 – Pogojna razširitev si stema prožnosti z mehanizmom kazni 
V spodbudo za razvoj motorjev III B bi se lahko uve del sistem, v okviru kate rega bi bila uporaba 
dodatne prožnosti pri prehodu s sto pnje III A na stopnjo III B po ve č letih kaznovana. Tako bi se 
ohranila spodbuda za proizvajalce tr aktorjev, da razvijejo traktorje z motorji III B in uporabijo 
samo minimalno dodatno prožnost, ki  jo potrebujejo. To zahteva dolo čitev ustrezne ravni kazni. 
• Možnost 4.5 – Uvedba sistema trgovanja 
Za ukrep prožnosti bi se lahko razvil sistem, pod oben sistemu EU za trgovanje z emisijami. Lahko 
bi se vzpostavil sistem, v okviru katerega bi p odjetja, ki ne bi uporabila vse prožnosti, svoje 
pravice do prožnosti prodala podjetjem, ki potrebuj ejo dodatno prožnost. Ta sistem bi zahteval 
mehanizem za prodajo prožnosti (dovoljenja) in mehanizem za spremljanje sistema. Ceno vsakega 
dovoljenja za prožnost bi dolo čil trg.  
Možnost 4.6 – Nadomestitev sistema prožnosti s ko mbinacijo prožnosti za proizvajalce traktorjev 
in ABT, kot se uporablja v ZDA 
Skupaj s sistemom prožnosti za proi zvajalce traktorjev bi se za proizvajalce motorjev lahko razvil 
sistem ABT, podoben sistemu, ki se uporablja v ZDA. 
5. O CENA VPLIVOV MOŽNOSTI  
Z možnostjo brez ukrepanja  cilji ne bi bili u činkovito doseženi. Industrija bi se še naprej borila s 
trenutnimi gospodarskimi razmerami in ne bi im ela pripravljenih trakto rjev za stopnjo III B. 
 
SL 7   SL Industrija tako ne bi mogla dati na trg ve č proizvodov, kot jih je pre dvideno v sistemu 20-odstotne 
prožnosti, nekatera pod jetja pa bi posledi čno prenehala poslovati, kar bi privedlo do izgube 
delovnih mest. 
Stranke proizvajalcev traktorjev so zaradi gospoda rskih razmer trenutno veliko bolj zadržane pri 
nakupu novih traktorjev. Uporabniki zmanjš ujejo stroške kapitala, tako da dlje časa uporabljajo 
stare traktorje in ne kupujejo novejših, čistejših traktorjev, kar kratkoro čno pomeni ve čji negativni 
vpliv na okolje. Prav tako bi morali pla čati več za vzdrževanje, da bi nji hovi stari traktorji ostali 
uporabni. 
Sistem posojil  bi bilo glede na kratko časovno obdobje zelo težko uvesti,  glede na to, da mejne 
vrednosti stopnje III B za čnejo veljati z letom 2011. V času, potrebnem za razvoj delujo čega 
sistema, ne bi bilo mogo če učinkovito izpolniti neposrednih zahtev industrije. Za vzpostavitev in 
urejanje tega sistema bi bili potrebni dodatni viri EU/nacionalni viri. Ta sistem ne bi bil v pomo č 
podjetjem, ki imajo težave pri financiranju raziskav  in razvoja za dosego stopnje III B. Podjetja, ki 
niso pripravljena na stop njo III B, bi morala pla čati za dodatne raziskave in razvoj.   
Druga možnost za proizvajalca traktorjev  je, da od proizvajalca motorjev kupi skladiščene 
motorje, tako da lahko še naprej  prodaja traktorj e, skladne s stopnjo III A.  Da se motorji lahko 
uporabijo po obdobju skladiš čenja, daljšega od treh mesecev, je potrebna posebna obdelava 
motorjev6, kar je zamudno in drago ter la hko pomeni do 5 % prodajne cene motorja.  
Možno je trditi, da bi pobuda k proizvodnji ve č motorjev stopnje III A privedla do velikega števila 
motorjev stopnje III A namesto razvoja čistejših motorjev stopnje III B; lahko bi pomenila 
protipobudo za inovacije in razvoj okolju prijaz nejših traktorjev. Posojilo za nakup skladiš čenih 
motorjev stopnje III A bi negativno vplivalo na  pobudo za razvoj traktorjev, skladnih s stopnjo 
III B, ki so okolju manj škodljivi. Ta možnost pol eg tega postavlja vprašanja glede skladnosti z 
določbami EU o državni pomo či. 
Uporaba subvencije za razgradnjo  bo uporabnike spodbudila k nakupu novih traktorjev s 
čistejšimi motorji stopnje III B, pod pogojem, da star ejše traktorje, ki bolj onesnažujejo, predajo v 
razgradnjo. To bo spodbudilo nakup traktorjev st opnje III B in privedlo do pozitivnih vplivov na 
okolje. Vendar pa proizvajalcem traktorjev ne bo pomagalo financirati raziskav in razvoja za 
pripravo traktorjev stopnje III B. Ali bi uvedba sistema razgradnje banke prepri čala, da 
proizvajalcem traktorjev odobrijo posojila za raziskave in razvoj, ostaja negotovo. Poleg tega bi 
različno izvajanje sistema razgradnje v državah članicah privedlo do razdrobljenosti notranjega 
trga in izkrivljanja konkurence. Komisiji v vsak em primeru ni znano, ali katera od držav članic 
načrtuje uvedbo sistema razgradnje v tem sektorju.  
Uvedba stopnjevanih odstotkov  prožnosti za razli čne vrste traktorjev glede na težave pri prehodu 
s stopnje III A na stopnjo III B ni  izvedljiva, ker ni niti pose bnega popisa traktorjev za razli čne 
kategorije niti ustreznega sistema za ugotavljanje obsega prodaje. 
Pri povečanju prožnosti na 50 %  za vse traktorje in sorazmerni prilagoditvi fiksnega števila je 
treba upoštevati okoljske, družbene in gospodarske u činke. Okoljski u činki za vso necestno 
                                                 
6 Ko se motor proizvaja za skladiš čenje, se napolni s posebnim oljem. Ko se vgradi v traktor, je to olje treba 
zamenjati s posebnim oljem, nato pa napolniti s posebnim gorivom in ga pustiti, da nekaj ur deluje. Po navedenem času je treba olje ponovno zamenjati z obi čajnim, motor mora nekaj časa delovati z obi čajnim 
gorivom, nato pa je pripravljen in varen za prodajo. Čas in stroški postopka so odvisni od velikosti motorja in 
njegove mo či. 
 
SL 8   SL mobilno mehanizacijo so bili opredeljeni v oceni u činka prožnosti za necestno mobilno 
mehanizacijo na podlagi zunanjih stroškov izra čunanih emisij. Ker v podat kovni bazi Eurostata in 
okoljski podatkovni bazi ni specifi čnih podatkov za traktorje, ni možno zagotoviti natan čnejših 
podatkov samo za traktorje. Vendar pa so u činki pri traktorjih podobni u činkom pri vsej necestni 
mobilni mehanizaciji. 
Okoljski stroški pomenijo stroške,  ki izhajajo iz dodatnih emisij  motorjev v okviru spremenjenega 
sistema 50-odstotne prožnosti v primerjavi s sedanjim sistemom 20-odstotne prožnosti. 
V skladu z metodologijo na podlag i sedanje neto vrednosti na vrsto onesnažev ala je obseg 
okoljskih stroškov pri 50-odstotni prožnosti v pr imerjavi s sedanjo 20-odstotno prožnostjo 
naslednji: 
Onesnaževalo 50-odstotna prožnost 
za vso necestno 
mobilno mehanizacijo 50-odstotna 
prožnost za 
traktorje 
Trdni delci 200  80–90 
Dušikovi oksidi 350  130–150 
Skupaj 550  210–240  
 
Ti podatki (v milijonih EUR) predstavljaj o skupne stroške v obdobju 2008–2030, medtem ko so 
bile za to oceno u činka koristi izra čunane za obdobje treh let, ki ga zajema priloženi predlog. 
Podatki za traktorje temeljijo na domnevi, da bodo trak torji še naprej imeli en ak relativen delež pri 
onesnaževanju.  
Ocenjeni u činek sistema pove čane prožnosti je 0,3 % skupnih emis ij (trdnih delcev in dušikovih 
oksidov) vse necestne mobilne mehanizacije v prvem letu. 
Po drugi strani pa bi pove čana prožnost proizvajalcem omogo čila, da še naprej prodajajo traktorje 
in tako ustvarijo prihodek za financiranje razisk av in razvoja traktorjev stopnje III B. Podobno kot 
v oceni u činka za necestno mobilno mehanizacijo se pri čakuje, da bodo gospodarske koristi 
odtehtale okoljsko škodo.  
Alternativna možnost za 50-odstotno prožnost je možnost preložitve uvedbe stopnje III B do 
uvedbe stopnje IV. Posledica tega  bi bila triletna zamuda u činka 90-odstotnega zmanjšanja mejnih 
vrednosti trdnih delcev. Komis ija meni tudi, da se ne bi  smelo razmišljati o podobnem pove čanju 
prožnosti za uvedbo stopnje IV; kot  je že bilo navedeno, bi razisk ave in razvoj za stopnjo III B 
morali zagotoviti, da to ne bi bilo upravi čeno. Komisija bo o tem obvestila zainteresirane strani. 
Povečanje prožnosti na 80 %  za vse traktorje in sorazmer na prilagoditev fiksnega števila, 
podobno kot pri možnosti 4.2, z naslednjimi razlikami: 80 % ne bi bilo skladno s predlogom za necestno mobilno mehanizacijo (50 %); prožnost bi tako bila bližja sistemu ZDA ob ohranitvi 
temeljnega sistema EU; privedlo bi do ve č okoljske škode, industrija pa je poleg tega navedla, da 
zvišana vrednost ni nujna za uskladitev z Direktivo. 
 
SL 9   SL Uporaba sistema prožnosti z mehanizmom kazni bi omejila pomisleke glede možnega 
izkrivljanja konkurence zaradi obsežnejše prožnos ti. Vendar ni dovolj razpoložljivih informacij o 
skladnosti traktorjev, kar bi  znatno obremenilo pristojn e nacionalne organe, zaradi česar je ta 
možnost v praksi neizvedljiva, priprava in izvedba takega me hanizma pa bi bili povezani z 
nesorazmernimi stroški (obveš čanje in nadzor) glede na koristi njegove uporabe. 
Sistem trgovanja s prožnostjo , v okviru katerega bi podjetja lahko kupila dodatno prožnost od 
podjetij, ki je ne potrebujejo, bi zagotovil mo čno spodbudo za čimprejšnjo uskladitev z novimi 
mejnimi vrednostmi emisij. Vendar bi bila vzpo stavitev tako kompleksnega sistema v kratkem 
časovnem obdobju nesorazmerna s pri čakovanimi koristmi.  
ABT  se prav tako ne šteje za izvedljivo možnost, kot  je opisano zgoraj; Svet in Parlament sta to 
možnost že zavrnila.  
Primerjava navedenih možnosti:  
 Uspešnost  Učinkovitost  Skladnost  Izvedljivost  
Možnost 1 –  
osnovna možnost  neuspešna neu činkovita delno skladna izvedljiva  
Možnost 2 –  
zagotovitev vladnih posojil za financiranje skladiščenja motorjev 
III A  delno uspešna neu činkovita neskladna izvedljiva s 
podporo držav članic 
Možnost 3 –  
nacionalni sistemi razgradnje  delno uspešna neu činkovita delno skladna neizvedljiva  
Možnost 4.1 –  
stopnjevana prožnost  uspešna u činkovita skladna neizvedljiva 
Možnost 4.2 –  
50-odstotna prožnost  uspešna učinkovita skladna izvedljiva 
Možnost 4.3 –  
80-odstotna prožnost  uspešna samo 
v zvezi s ciljem 1 neučinkovita 
zaradi okoljskega kompromisa skladna z 
okoljsko politiko izvedljiva 
Možnost 4.4 –  
mehanizem kazni  uspešna neu činkovita skladna neizvedljiva  
Možnost 4.5 –  
sistem trgovanja  uspešna  delno 
učinkovita skladna neizvedljiva  
Možnost 4.6 –  
ABT  uspešna  delno 
učinkovita skladna neizvedljiva  
 
SL 10   SL  
5.1. Sklep  
Iz zgornje analize se sklepa, da je pove čanje prožnosti na 50 % najust reznejši ukrep za zagotovitev 
izpolnitve ciljev politike.  
6. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Učinek razširjenih dolo čb sistema prožnosti po nj egovi uvedbi in zaklju čku bo ocenjen na podlagi 
informacij industrije in držav članic, kot je že dolo čeno v Direktivi 2000/25/ES. Zato se ne 
pričakuje povišanje stroškov za proi zvajalce ali nacionalne organe. 
Ključni kazalci za oceno u činkovitosti te pobude bi lahko bili uporaba sistema prožnosti do konca 
leta 2013, sprememba števila podjetij, ki prenehajo poslovati, in sprememba emisij dušikovih oksidov in trdnih delc ev pri traktorjih. 
Komisija namerava oceniti u činek revidiranega ukrepa prožnos ti ob koncu obdobja,  opredeljenega 
v priloženem predlogu, tj. leta 2014, in izpe ljati potrebne sklepe iz  dobljenih rezultatov.