Priporočilo za

SKLEP SVETA

o ugotovitvi, da Madžarska v odziv na Priporočilo Sveta z dne 7. julija 2009 ni sprejela učinkovitih ukrepov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(8) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Člen 126 Pogodbe določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[1], sprejeto z namenom nadaljnje spodbuditve hitrega zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

(3) V skladu s členom 104(6) Pogodbe je Svet 5. julija 2004 na podlagi priporočila Komisije sklenil, da je imela Madžarska čezmerni primanjkljaj[2]. Svet je istega dne in prav tako na podlagi priporočila Komisije sprejel priporočilo na podlagi člena 104(7), v katerem je madžarske organe pozval, naj sprejmejo srednjeročne ukrepe z namenom zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008.

(4) Svet je januarja 2005 v skladu s členom 104(8) PES menil, da Madžarska v odziv na njegovo priporočilo ni sprejela učinkovitih ukrepov, in marca 2005 na podlagi člena 104(7) PES izdal še eno priporočilo, v katerem je leto 2008 potrdil kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Po znatnem poslabšanju pričakovanega proračunskega stanja na Madžarskem je Svet novembra 2005 odločil, da Madžarska drugič ni izpolnila priporočila na podlagi člena 104(7) PES. Svet je zato oktobra 2006 na Madžarsko naslovil tretje priporočilo na podlagi člena 104(7) PES, v katerem je datum za odpravo čezmernega primanjkljaja odložil na leto 2009. Julija 2009 je sklenil, da so madžarski organi sprejeli učinkovite ukrepe v odziv na priporočilo iz oktobra 2006. Ob upoštevanju hudega upada gospodarske rasti zaradi gospodarske in finančne krize je na podlagi člena 104(7) PES izdal revidirano (tretje) priporočilo.

(5) Svet je v priporočilu iz julija 2009 madžarske oblasti pozval, naj odpravijo čezmerni primanjkljaj najpozneje do leta 2011. Madžarski je zlasti priporočil, naj omeji slabšanje fiskalnega položaja v letu 2009 z zagotavljanjem doslednega izvajanja sprejetih in napovedanih popravljalnih ukrepov, da bi lahko dosegla ciljni primanjkljaj v višini 3,9 % BDP. Poleg tega je Svet Madžarski priporočil, naj od leta 2010 dosledno izvaja potrebne konsolidacijske ukrepe za nenehno zmanjševanje strukturnega primanjkljaja in ponoven upad nominalnega primanjkljaja, pri tem pa pospešeno izvaja strukturne ukrepe, da bi zagotovila trajno izboljšanje javnih financ. Svet je Madžarski tudi priporočil, naj določi in pravočasno sprejme konsolidacijske ukrepe, ki bi bili potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011, ter v letih 2010 in 2011 zagotovi skupni fiskalni napor v višini najmanj 0,5 % BDP. Madžarskim organom je bilo poleg tega priporočeno, naj zagotovijo stalno zniževanje deleža bruto javnega dolga.

(6) Komisija je 27. januarja 2010 sprejela sporočilo, namenjeno Svetu, v katerem je ugotovila, da je na podlagi informacij, ki so bile v tem času na voljo, Madžarska sprejela učinkovite ukrepe v odziv na priporočilo Sveta iz julija 2009, zlasti ob upoštevanju konsolidacijskih ukrepov v višini 1,5 % BDP za dosego ciljnega primanjkljaja v višini 3,9 % BDP v letu 2009, strukturnih reform pokojninskega sistema in sistema socialnih prejemkov, ki podpirajo doseganje ciljnega primanjkljaja v višini 3,8 % BDP v letu 2010, ter napredka v zvezi z izvajanjem novega fiskalnega okvira, obenem pa je opozorila na znatna tveganja.

(7) Iz nove ocene ukrepov, ki jih je Madžarska sprejela za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011 v odziv na priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7) Pogodbe, so na podlagi devetega poročila o napredku pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je bilo Komisiji in Svetu predloženo 15. decembra 2011, razvidne naslednje ugotovitve:

– Leta 2010 je dejanski proračunski primanjkljaj presegal ciljni primanjkljaj za 0,4 % BDP, medtem ko je bila gospodarska rast v letu 2010 močnejša, kot je bilo predvideno v napovedi služb Komisije s pomladi 2009, na kateri je temeljilo priporočilo Sveta iz julija 2009. Leta 2011 naj bi se javnofinančni saldo po pričakovanjih (tako vlade kot tudi služb Komisije v napovedi z jeseni 2011) pretvoril v presežek, vendar le zaradi enkratnih prihodkov v višini 9,75 % BDP v zvezi s prenosom pokojninskih sredstev iz zasebnih sistemov pokojninskega zavarovanja na državni steber in prihodkov v višini 0,9 % BDP iz sektorskih dajatev (v telekomunikacijskem, energetskem, maloprodajnem in finančnem sektorju). Brez enkratnih ukrepov bi primanjkljaj dosegel okoli 6 % BDP in znatno presegel referenčno vrednost v višini 3 % BDP, določeno v Pogodbi. Madžarske oblasti so v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem z jeseni 2011 napovedale presežek v višini 3,9 % BDP. Službe Komisije so v napovedi z jeseni 2011 napovedale nekoliko nižji presežek (3,6 % BDP), zlasti ker so upoštevale delni prevzem dolga podjetij javnega prevoza (0,2 % BDP). Ob upoštevanju nedavnih informacij o enkratnih prejemkih, prejetih po roku, določenem v napovedi z jeseni 2011, bi bil presežek lahko še nižji. Strukturni primanjkljaj se je v letu 2010 poslabšal za 1,5 %, v letu 2011 pa za 1,25 %, kar je skupno 2,75 % BDP in je v nasprotju s priporočilom Sveta, naj Madžarska v teh dveh letih zagotovi skupni fiskalni napor v višini najmanj 0,5 % BDP, ki je potrebno za trajnostno odpravo primanjkljaja do leta 2011. Strukturno poslabšanje je posledica dejstva, da strukturni ukrepi niso ustrezno kompenzirali znižanja davkov v višini več kot 2 % BDP.

– Osnutek proračuna za leto 2012 je zasnovan tako, da naj bi dosegli ciljni primanjkljaj v višini 2,5 % BDP v skladu s posodobljenim konvergenčnim programom iz leta 2011. V ta namen predlog proračuna vsebuje več ukrepov, ki po podatkih organov skupaj znašajo skoraj 4 % BDP, poleg tega je predvidenega 0,7 % BDP rezerve kot varovala za izredne razmere. Nasprotno naj bi po napovedih služb Komisije z jeseni 2011 javnofinančni primanjkljaj dosegel 2,8 % BDP. Višji primanjkljaj v primerjavi z osnutkom proračuna je med drugim posledica tega, da se za leto 2012 pričakuje za 1 odstotno točko nižja gospodarska rast, pa tudi bolj preudarne ocene razvoja na področju prihodkov in odhodkov. Obenem je v skladu z ustrezno zakonodajo predvideno, da se rezerva za izredne razmere ne bo porabila. Vendar je mejna vrednost 3 % BDP spoštovana le zaradi enkratnih prihodkov v višini skoraj 0,9 % BDP, ki izhajajo iz že navedenih izrednih dajatev.

– V skladu z napovedjo služb Komisije z jeseni 2011 in na podlagi običajne domneve, da v politiki ne bo prišlo do sprememb, je bilo predvideno, da se bo proračunski primanjkljaj v letu 2013 spet povečal na 3,7 %. Razlog za to je predvsem dejstvo, da dodatni prihranki iz programa strukturnih reform za navedeno leto ne bodo kompenzirali postopne ukinitve izrednih dajatev v višini okoli 0,9 % BDP.

– Primanjkljaj v višini 2,8 % BDP, predviden za leto 2012 na podlagi proračunskega razvoja od objave napovedi z jeseni 2011, se še vedno zdi verjeten (brez upoštevanja nedavnega poslabšanja makroekonomskega okolja). To pojasnjuje dejstvo, da so posledice novega konsolidacijskega svežnja, ki zmanjšujejo primanjkljaj, v višini 0,4 % BDP, ki ga je vlada sprejela 15. decembra 2011, večinoma izenačene s spremembami osnutka proračuna, ki povečujejo primanjkljaj, in neto proračunskimi stroški sporazuma z bančnim sektorjem, sklenjenega 15. decembra 2011, ki še niso ustrezno kompenzirani z dodatnimi konsolidacijskimi ukrepi.

– Ob upoštevanju nekaterih nadaljnjih specifikacij programa strukturnih reform (povezane odločitve vlade in parlamenta so podrobno opisane v poročilu o napredku iz decembra 2011), pozitivnega osnovnega učinka iz leta 2012 in neto stroškov, ki izhajajo iz sporazuma z bančnim sektorjem, je primanjkljaj, predviden za leto 2013 v napovedi z jeseni 2011, mogoče zmanjšati s 3,7 % BDP na 3,25 % BDP, kar pa je še vedno jasno nad mejno vrednostjo 3 % BDP. Razlika med posodobljeno oceno in uradnim ciljnim primanjkljajem (2,2 % BDP) je predvsem posledica dejstva, da se zaradi pomanjkanja posebnih ukrepov približno polovica programa strukturnih reform ni mogla upoštevati. Preostanek razlike v primerjavi z uradnim ciljnim primanjkljajem je povezan z napovedanimi višjimi odhodki, predvsem na področju prevoznih podjetij v državni lasti in vzdrževanja cest ter vključuje tudi nekolikšno razliko v predpostavkah o rasti.

– Pri posodobljenih srednjeročnih napovedih prevladujejo negativna tveganja. Obstaja nekaj pozitivnega tveganja, predvsem zaradi nadaljnjega priliva prihodkov, ki je boljši od pričakovanega, za leti 2012 in 2013, vendar bodo negativna tveganja predvidoma več kot izravnala pozitivno tveganje. Zlasti so se povečale obrestne mere za vse roke zapadlosti, menjalni tečaj se je poslabšal in zdi se, da se je srednjeročna gospodarska napoved poslabšala, odkar je bila 10. novembra 2011 objavljena napoved z jeseni 2011. Če bi se ti dejavniki upoštevali, bi se napovedi glede primanjkljaja tako v letu 2012 kot tudi v letu 2013 nadalje povečale za 0,5 % BDP, kar bi pomenilo primanjkljaj v višini nekaj nad 3 % BDP oziroma 3,75 % BDP.

– Po napovedi z jeseni 2011 naj bi se bruto javni dolg do leta 2013 glede na napovedani primanjkljaj in predpostavljeni menjalni tečaj znova povečal na skoraj 77 % BDP, potem ko se je v letu 2011 začasno zmanjšal zaradi prevzema zasebnih pokojninskih sredstev. Če bi se srednjeročne proračunske napovedi posodobile le na podlagi novih ukrepov, sprejetih po roku iz napovedi, bi delež dolga ostal večinoma nespremenjen in bi se v letu 2013 le rahlo izboljšal. Zaradi nadaljnjih možnih revizij proračunskih napovedi, ob upoštevanju predvsem povečanih donosov, konca menjalnega tečaja med HUF in EUR v višini 311 (kar je približno 12 % slabše od tehnične predpostavke, uporabljene v jesenski napovedi) in slabšega makroekonomskega okolja, pa bi v letu 2011 delež dolga znašal približno 80 %, nato pa bi se tako v letu 2012 kot tudi 2013 ustalil na ravni okoli 78,5 %, medtem ko je Svet priporočil, da se mora delež javnega dolga stalno zmanjševati.

(8) Na splošno lahko ugotovimo, da Madžarska do leta 2011 formalno spoštuje referenčno vrednost 3 % BDP, vendar to ne temelji na strukturnem in trajnostnem popravku. Proračunski presežek je v letu 2011 odvisen od znatnih enkratnih prihodkov v višini več kot 10 % BDP, v letih 2010 in 2011 pa ga spremlja skupno strukturno poslabšanje v višini 2,75 % BDP v primerjavi s priporočenim skupnim fiskalnim izboljšanjem v višini 0,5 % BDP. Medtem ko bodo organi v letu 2012 izvajali znatne strukturne ukrepe, se bo referenčna vrednost 3 % BDP znova spoštovala le zaradi enkratnih ukrepov v vrednosti skoraj 1 % BDP. V letu 2013 naj bi primanjkljaj (v višini 3,25 % BDP) znova presegel referenčno vrednost, določeno v Pogodbi, tudi po upoštevanju dodatnih ukrepov, ki so bili napovedani po objavi napovedi služb Komisije jeseni 2011. Na višji primanjkljaj v letu 2013 vpliva zlasti dejstvo, da se začasni enkratni prihodki kot načrtovano postopoma ukinjajo, medtem ko vse načrtovane strukturne reforme niso ustrezno določene. Na splošno to utemeljuje ugotovitev, da je bil odziv madžarskih organov na priporočilo Sveta, sprejeto 7. julija 2009 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, pomanjkljiv –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odziv na priporočilo Sveta z dne 7. julija 2009 v skladu s členom 104(7) Pogodbe.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Madžarsko.

V Bruslju, 11.1.2012

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[2] UL L 389, 30.12.2004, str. 27. Vsi dokumenti za Madžarsko, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm.