Evropska unija v skladu s členom 192(1) in členom 191 PDEU med drugim prispeva k uresničevanju naslednjih ciljev: ohranjanju, varstvu in izboljšanju kakovosti okolja ter spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam.

Kljub vse večji uporabi trgovanja z emisijami v Aziji in Severni Ameriki trenutno ni mednarodnega trga ogljika z enotno svetovno ceno ogljika. Države sprejemajo različne vrste ukrepov za ublažitev, ki vključujejo tržno naravnane politike in bolj tradicionalne politike „vodenja in nadzora“. To za najbolj energetsko intenzivne sektorje pomeni tveganje selitve virov CO2, tj. selitve proizvodnje v države z manj ambicioznimi cilji in politikami. Povezovanje bo omogočilo zbliževanje cen ogljika v povezanih sistemih, kar bo prispevalo k učinkovitejšemu zagotavljanju enakih pogojev. Ko bo letalstvo vključeno v švicarski ETS, se bodo leti znotraj Švice, leti med Švico in EU ter leti med državami članicami EU obravnavali podobno.

Zasnova švicarskega ETS je na splošno zelo podobna zasnovi EU ETS. EU ETS in švicarski ETS zajemata iste pline in industrijske sektorje, pri čemer uporabljata enake mejne vrednosti za vključitev, odgovorne subjekte pa določata na ravni naprav. Količina pravic, ki se vsako leto izdajo v okviru švicarskega ETS, se vsako leto zmanjša v skladu z zmanjšanjem količine pravic na ravni EU. Metode dodeljevanja so združljive, in sicer je prodaja na dražbi privzeta metoda, za dodeljevanje industrijskim panogam, ki prejemajo prehodne brezplačne pravice, pa se uporabljajo podobna referenčna merila. Količinski standardi in standardi kakovosti za mednarodne dobropise so enaki. Sedanje obdobje trgovanja obeh sistemov zajema obdobje 2013–2020. Obdobje skladnosti pri obeh sistemih zajema koledarska leta, pri čemer morajo zajeti subjekti do 31. marca in 30. aprila naslednjega leta poročati o emisijah in predati pravice. Sankcije za neizpolnjevanje zahtev za predajo zadostnega števila pravic so pri obeh sistemih podobne.

Člen 25 direktive o vzpostavitvi sistema EU za trgovanje s pravicami do emisije (EU ETS) omogoča povezovanje sistema EU ETS z drugimi sistemi trgovanja z emisijami, če so ti obvezni, imajo določeno absolutno zgornjo mejo emisij in so združljivi. Svet je 20. decembra 2010 sprejel sklep, s katerim je Komisijo uradno pooblastil za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo o povezavi med sistemoma EU in Švice za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov.

Če so sistemi trgovanja z emisijami povezani, lahko udeleženci v enem sistemu za skladnost uporabljajo enote iz povezanega sistema. Tako povezovanje bi moralo omogočiti širše oblikovanje cen ogljika. S povezovanjem se širi trg in povečuje razpoložljivost možnosti za zmanjšanje, s čimer se izboljšuje stroškovna učinkovitost trgovanja z emisijami.

Sistemi omejevanja emisij in trgovanja z njimi so orodja politike, ki stroškovno učinkovito zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov. Z omejitvijo emisij toplogrednih plinov je zagotovljeno, da je politika okoljsko učinkovita, trgovanje s pravicami do emisije pa omogoča prilagodljivost pri doseganju zmanjšanj emisij. EU ima več kot desetletje izkušenj s sistemom EU za trgovanje z emisijami, ki je največji sistem omejevanja emisij in trgovanja z njimi na svetu.

Sporazum poleg načel, ciljev in institucionalnih ureditev vsebuje tehnične določbe za zagotovitev delovanja povezave, ki se nanašajo na registre (člen 3), obračunavanje (člen 4), prodajo na dražbi (člen 5), občutljive informacije in varnost (člena 8 in 9).

Vsaka pogodbenica lahko Sporazum dokončno odpove (člen 16). V členu 15 so predvideni načini začasne prekinitve, s katerimi se lahko v kratkem času zaščiti celovitost sistemov trgovanja z emisijami. S predlaganim mehanizmom za prekinitev se preprečuje predaja pravic iz povezanega sistema za skladnost. Uporabiti ga je mogoče samo v omejenih okoliščinah, prekinitev pa lahko traja določeno časovno obdobje in se podaljša do prenehanja veljavnosti.

Skupni odbor, ustanovljen s členom 12 Sporazuma, je glavni usmerjevalni organ Sporazuma. Sestavljajo ga predstavniki obeh pogodbenic, odgovoren pa je za upravljanje in pravilno izvajanje Sporazuma. Predvsem igra ključno vlogo v postopku izmenjave informacij in usklajevanja ter pri presoji, ali pogodbenici še vedno izpolnjujeta osnovna merila. Skupni odbor lahko predlaga spremembe členov Sporazuma in spremeni priloge. Skupni odbor začne začasno delovati na dan podpisa Sporazuma.

Sporazum določa ključne cilje in načela ter institucionalno strukturo za povezavo dveh sistemov trgovanja z emisijami. Ko bo povezava med EU ETS in švicarskim ETS delovala, se bodo lahko pravice do emisije iz enega sistema uporabljale za skladnost v drugem sistemu (člen 4(1) Sporazuma). Za zagotovitev združljivosti je v členu 2 Sporazuma določeno, da morata EU ETS in švicarski ETS izpolnjevati osnovna merila. Ta merila so določena v Prilogi I k Sporazumu in v veliki meri temeljijo na določbah zakonodaje o EU ETS ali njenih izvedbenih aktov. Vsak sistem lahko sprejme določbe, ki so strožje od osnovnih meril. V Sporazumu se v členu 10 upošteva možnost prihodnjega zakonodajnega razvoja sistemov, ne da bi bila potrebna obsežna ponovna pogajanja, če bosta sistema še vedno izpolnjevala osnovna merila. Člena 10 in 11 Sporazuma določata postopek za izmenjavo informacij in usklajevanje na področjih, ki so pomembna za Sporazum, da se zagotovita njegovo pravilno izvajanje in stalna celovitost povezanih sistemov, s čimer se od pogodbenic med drugim zahteva, da se redno medsebojno obveščata o zadevnem zakonodajnem razvoju (člen 10(2) Sporazuma).

Predlog se nanaša na sklep o odobritvi podpisa Sporazuma med EU in Švico v imenu Evropske unije. PDEU določa, da Svet sprejme predlog Komisije za sklep o odobritvi podpisa in sklenitve mednarodnega sporazuma.

Predlog je skladen z načelom sorazmernosti, saj ne presega tega, kar je potrebno za doseganje ciljev stroškovno učinkovitega uresničevanja ciljev EU glede zmanjšanja toplogrednih plinov do leta 2020 in leta 2030, hkrati pa zagotavlja pravilno delovanje notranjega trga.

Ukrepanje na ravni EU in po možnosti na svetovni ravni je zaradi čezmejnih učinkov podnebnih sprememb učinkovitejše od ukrepanja na ravni držav članic. Z ukrepanjem na ravni EU se bodo najučinkoviteje dosegli domači podnebni cilji EU in mednarodni podnebni cilji ter hkrati ohranili enaki pogoji na notranjem trgu EU.

Člen 218 PDEU določa postopek za pogajanja o sporazumih in njihovo sklepanje med Evropsko unijo in tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami. Odstavek 5 navedenega člena določa, da Svet na predlog Komisije kot pogajalca sprejme sklep o odobritvi podpisa sporazuma v imenu Evropske unije. V odstavku 6(a) člena 218 PDEU je določeno, da Svet po odobritvi Evropskega parlamenta na predlog Komisije kot pogajalca sprejme sklep o odobritvi sklenitve sporazuma.

Na podlagi tehničnih standardov za povezavo, ki temeljijo na načelih iz Priloge II k Sporazumu, bo vzpostavljena neposredna povezava med registri, ki bo omogočila trgovanje med registri. Administrator švicarskega registra za Švico in centralni administrator registra za EU bosta odgovorna za upravljanje povezave med registri. Administratorji registrov, ki upravljajo povezavo med registri, morajo poleg tehničnih standardov za povezavo določiti skupne delovne postopke za povezavo med registri. Posamično ali skupno lahko začasno prekinejo povezavo zaradi vzdrževanja sistema, kršitve varnostnih predpisov ali varnostnega tveganja.

Po vzpostavitvi povezave bodo lahko imetniki računov v registrih ugotovili izvor pravic do emisije. Pogodbenici se morata medsebojno vsaj enkrat na leto obvestiti o skupni količini pravic do emisije, ki jih imata v svojem sistemu ETS in ki izvirajo iz povezanega sistema ETS. Podobno se morata vsaj enkrat na leto medsebojno obvestiti o pravicah do emisije, ki izvirajo iz povezanega sistema ETS in so bile predane za skladnost ali prostovoljno ukinjene v drugem sistemu ETS. Sporazum določa, da morata EU in Švica obračunavati čiste tokove pravic med povezanima sistemoma trgovanja z emisijami v skladu s prihodnjimi pravili o obračunavanju, ki se trenutno oblikujejo na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja. Vsebuje tudi določbe o prenosu in pridobivanju enot dodeljene količine, če bi začelo veljati drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola. Skupni odbor mora v prilogah k Sporazumu določiti podrobnosti o obračunavanju ter po potrebi o prenosu in pridobivanju enot dodeljene količine.

Sporazum določa, da je treba pravice, ki niso dodeljene brezplačno, prodati na dražbi na odprt, pregleden in nediskriminatoren način. Subjekti, vključno z upravljavci, ki imajo dostop do licitiranja na dražbah v enem sistemu, lahko licitirajo tudi na dražbah v drugem sistemu. Sporazum omogoča nadaljevanje sedanjih ureditev izvajanja dražb v Švici, če skupno število švicarskih pravic do emisije (nepremične naprave in letalstvo), ki se v enem letu prodajo na dražbah, ne preseže zgornje meje 1 000 000 švicarskih pravic. Ko bo zgornja meja dosežena, bo Švica uporabljala enake ureditve izvajanja dražb, kot se uporabljajo v EU in so določene v Prilogi I k Sporazumu.

Pogodbenici morata varovati občutljive informacije. Vsaka pogodbenica ostane odgovorna za označevanje informacij, ki jih objavi, kot občutljivih in za odločitev o ravni občutljivosti ter zmanjšanju in preklicu občutljivosti, in mora o tem obvestiti drugo pogodbenico. EU in Švica se bosta dogovorili o označevanju in ravni občutljivosti informacij, ki jih objavita skupaj.

2017/0193 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)V skladu s Sklepom Sveta [XXX] z dne […] je bil [… novembra 2017] podpisan Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

(2)Sistemi omejevanja emisij in trgovanja z njimi so orodja politike, ki stroškovno učinkovito zmanjšujejo emisije toplogrednih plinov. Pričakuje se, da bo povezovanje sistemov omejevanja emisij in trgovanja z njimi omogočilo širše oblikovanje cen ogljika, s čimer bo povečalo razpoložljivost možnosti za zmanjšanje in stroškovno učinkovitost trgovanja z emisijami. Dolgoročni cilj politike EU in mednarodne skupnosti je razviti dobro delujoč mednarodni trg ogljika s povezovanjem sistemov trgovanja z emisijami na podlagi pristopa od spodaj navzgor, zlasti kot sredstvo za doseganje podnebnih ciljev, tudi v skladu s Pariškim sporazumom.

(3)Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1