SL Uradni list Evropske unije C 212/6

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 212/05

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„AIL FUMÉ D'ARLEUX“

ES št.: FR-PGI-0005-0820-02.08.2010

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Ail fumé d'Arleux“

2. Država članica ali tretja država:

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6: sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani.

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Česen „Ail fumé d'Arleux“ je zaradi tradicionalne metode ter človekovega znanja spletanja v kite in dimljenja nad lokalno šoto in/ali lignitom in/ali rezano slamo in/ali žagovino zelo obstojen.

Česen „Ail fumé d’Arleux“ pridelujejo iz rožnatega spomladanskega česna (Allium sativum, družina lilijevk), ki spada v skupino sorte II in vrste „ail du Nord“. Zanj so značilni dolgo obdobje mirovanja, srednje velike glavice, neobstoj cvetnega stebla ter prilagojenost podnebnim in zgodovinskim razmeram regije Nord-Pas de Calais. Ker nima cvetnega stebla, ga spletajo v značilno kito, saj so listi dovolj mehki za spletanje. Uporabljene sorte so ail du Nord, gayant in arno. Nove sorte lahko začnejo pridelovati, če te izpolnjujejo zgoraj opredeljene zahteve. Seznam sort po vsaki spremembi pošljejo pridelovalcem ter izvajalcu nadzora in pristojnim nadzornim organom. Glavica je ob obiranju srednje velika (velikost od 40 do 80 mm, odvisno od načina pakiranja) in bele barve, zunanja lupina strokov pa je temno rožnata.

Česen „Ail fumé d’Arleux“ tradicionalno spletajo v kite z od 10 do 90 ali celo 120 glavicami. Pakirajo ga lahko tudi spletenega v kite s tremi glavicami. V kite ga spletajo po sušenju glavic skupaj z listi, in sicer na prostem ali z umetnim zračenjem v prostoru. Kite spletajo ročno kakor lase.

Po spletanju v kite sledi dimljenje, ki poteka v prekajevalnici in traja najmanj sedem dni. Pri dimljenju se kite različno obarvajo, odvisno od uporabljenega kuriva. Barve prehajajo iz rdečkasto rjave v temno rjavo. Spletene kite lahko pred trženjem zapakirajo v mrežico.

Česen „Ail fumé d’Arleux“ ima naslednje značilnosti:

— prijeten dimast vonj,

— enakomerno obarvanost celotne kite, pri čemer se barvna intenzivnost potrdi na podlagi določenega barvnega standarda.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Se ne uporablja.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Se ne uporablja.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Vse faze gojenja, spletanja v kite, dimljenja in pakiranja morajo potekati na navedenem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Česen pakirajo v mrežice po dimljenju. Pakirajo ga na navedenem območju, da kar najbolj omejijo rokovanje s pridelkom. Česen „Ail fumé d’Arleux“ je namreč občutljiv (zaradi dimljenja sta zunanja lupina in steblo lomljiva), zato je treba omejiti njegovo rokovanje in prevoz. Zaradi pakiranja na navedenem območju pridelka in kit ne poškodujejo.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Vsaka oznaka mora poleg predpisanih vsebovati naslednje navedbe:

— ime ZGO,

— serijsko številko, ki omogoča sledljivost,

— logotip ZGO Evropske unije in/ali navedbo Zaščitena geografska označba.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Opredeljeno geografsko območje danes obsega pridelovalne površine v tradicionalni kotlini Arleux, za katere so značilne krajevne pedoklimatske razmere in šotišča.

Geografsko območje obsega 62 občin: 35 v departmaju Nord in 27 v departmaju Pas de Calais.

Departma Nord

Arleux, Aubencheul au Bac, Aubigny au Bac, Bruille lez Marchiennes, Brunemont, Bugnicourt, Cantin, Courchelettes, Cuincy, Dechy, Ecaillon, Erchin, Esquerchin, Estrées, Fechain, Ferin, Flers en Escrebieux, Fressain, Fressies, Goeulzin, Guesnain, Hamel, Haynecourt, Hem Lenglet, Lambres lez Douai, Lauwin Planque, Lecluse, Lewarde, Loffre, Marcq en Ostrevant, Marquette en Ostrevant, Masny, Monchecourt, Roucourt, Villers au tertre.

Departma Pas de Calais

Baralle, Bellonne, Brebières, Buissy, Cagnicourt, Corbehem, Dury, Ecourt Saint Quentin, Epinoy, Gouy sous Bellonne, Hendecourt les Cagnicourt, Marquion, Noyelles sous Bellonne, Oisy le Verger, Palluel, Quiery La Motte, Recourt, Riencourt les Cagnicourt, Rumaucourt, Sailly en Ostrevent, Sains les Marquion, Sauchy Cauchy, Sauchy Lestrée, Saudemont, Tortequesne, Villers les Cagnicourt, Vitry en Artois.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Tla

Najznačilnejša tla v pokrajini Cambrésis so nastala iz različnih kamninskih podlag: puhlice, terciarne ilovice in majhnega dela pretežno peščenih podlag, ki izvirajo iz terciarnih formacij, krede in mulja.

Česen „Ail fumé d'Arleux“ se prideluje na geografskem območju, in sicer na zemlji, ki prehaja iz puhličastih v puhličasto-ilovnata tla, pri čemer je ilovice največ 30 %.

Podnebje

Podnebje na navedenem območju je zmerno, temperature pa vse leto razmeroma enakomerne. Najnižje temperature so zmerne (dni s temperaturami pod ničlo je malo), najvišje temperature redko presežejo 30 °C. Med nočnimi in dnevnimi temperaturami ni velikih razlik.

Padavine so vse leto razporejene enakomerno, letno pa jih je skupaj približno 650 mm (povprečje v zadnjih 30 letih).

Prisotnost šote

Arleux leži v dolini, obdani s travniki, rekami in močvirji.

Dolina reke Sensée „zarezuje dolgo zeleno brazdo“ med golima planotama Douaisis in Cambrésis.

Vode iz stranskih pritokov, kot sta Agache in Hirondelle, se stekajo v reko Sensée, ki teče skozi močvirja in ribnike ter se izliva v Canal du Nord.

Močvirja doline reke Sensée se raztezajo na skoraj 800 hektarjih velikem območju, na katerem je reka odložila naplavine in šota.

Mlini in splavnice, ki jih je bilo nekoč v dolini veliko, so prispevali k ohranjanju ravni vode v močvirjih; zaradi izkopavanja šote, ki se je pred množično uporabo premoga uporabljala kot kurivo, pa so nastali ribniki.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Posebnosti proizvoda temeljijo na posebnem znanju, dimljenju in kakovosti, ki je pogojena z dimljenjem in posebnim načinom pakiranja, pri katerem česen spletajo v kite, ter nazadnje na zgodovinskem slovesu, ki se je ohranil vse do danes.

Tradicionalno znanje in veščine: dimljenje

Tradicionalno dimljenje poteka tako, da kurijo mešanico iz šote, žagovine in rezane slame. Danes mešanici dodajajo lignit, ker šote ne morejo več trajno izkoriščati in ker imata enake kurilne lastnosti. Gojenje česna se je v kotlini Arleux razvilo zaradi navzočnosti šote in tehnike dimljenja. Kotlina Arleux je zato območje, na katerem je dimljenje česna tradicionalno.

Določena kakovost

Česen „Ail fumé d’Arleux“ ima zaradi dimljenja po vsej kiti enakomerno barvo, ki prehaja iz rdečkasto rjave v temno rjavo, in prijeten dimast vonj. Zaradi dimljenja je tudi dalj časa obstojen. Česen pri sortah vrste ail du Nord spletajo v kite, saj te nimajo cvetnega stebla. Prvotno so ga tako pakirali zaradi obešanja v prekajevalnici in lažjega trženja. Danes pa je tako pakiranje priljubljeno zaradi praktičnosti in lepega videza.

Trajen sloves

Proizvodnja je bila prvič omenjena leta 1804 v statistiki departmaja. Proizvod je v 19. stoletju na tekmovanjih in kmetijskih sejmih prejel številna priznanja. Njegovo gojenje se je razvilo v 20. stoletju, kmetje pa so proizvod razširili s prodajo od vrat do vrat. Sloves česna „Ail fumé d’Arleux“ sega izven njegovega območja pridelave.

Sejem česna v Arleuxu je danes glavni dogodek, ki prispeva k njegovemu slovesu. Sejem je bil prvič organiziran leta 1962 in je zadnje čase vedno bolj obiskan, kar prispeva k njegovi prepoznavnosti v tisku in pri udeleženi javnosti.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Na območju so ugodne pedoklimatske razmere za gojenje česna (lahka prst z malo humusa, ki se zlahka osuši in ogreje ter ne vsebuje veliko kamenja, zmerno podnebje z majhnimi temperaturnimi spremembami in enakomerne letne padavine), dimljenje pa je mogoče zaradi šote.

Šota se je uporabljala za ogrevanje, vendar so jo zelo kmalu začeli uporabljati tudi za dimljenje česna. Podnebje na navedenem območju namreč ne omogoča, da bi se česen dovolj posušil. Z dimljenjem so lahko česen popolnoma posušili in ga tako konzervirali, ne da bi se razvila plesen. Česen ima zaradi dimljenja tudi zelo značilno rdečkasto rjavo barvo in vonj. Pridelovalci česna uporabljajo pri dimljenju tudi druga kuriva z navedenega območja.

Česen spletajo v kite in ga tako lažje obesijo v prekajevalnicah. Ta dva vidika sta med seboj tesno povezana ter sta del znanja, povezanega s česnom „Ail fumé d’Arleux“. Česna zaradi uvedbe vlečnih konj (erozija tal) in zlasti mehanizacije ne gojijo več na močvirnatih območjih. Zato njegovo gojenje poteka vedno dlje od šotišč.

Slamo poberejo med mlačvijo žita na kmetijskih gospodarstvih, na katerih uporabljajo stare mlatilnice. Toda teh je čedalje manj, saj omlatijo le majhne površine. Danes lahko pridelovalci česna rezano slamo dobijo le na redkih kmetijskih gospodarstvih, kajti sodobni stroji jo med žetvijo na polju odvržejo na tla. Največ tradicionalnih kmetijskih gospodarstev je v Béthunu. Ta proizvajajo slamo za jahalno in konjerejsko ustanovo Haras Nationaux ali velike konjušnice za dirkalne konje v pariški regiji (Vincennes, Chantilly), ki imajo posebne zahteve glede kakovosti slame. Pri žagovini dajejo pridelovalci prednost regionalni oskrbi. Gozd v Nord-Pas de Calais namreč sestavljajo pretežno listavci (93 %), pri čemer so močno zastopani hrast, bukev in jesen, navedene vrste pa so zelo primerne za dimljenje česna.

Pridelovalci česna „Ail fumé d’Arleux“ so tako lahko po eni strani zaradi spletanja česna v kite in po drugi strani zaradi posebnega načina dimljenja (prvotno s šoto, nato pa z dodanimi enim ali več kurivi) svojemu pridelku zagotovili nedvomen sloves, kar še danes potrjuje uspešen sejem česna.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPAilfumedArleux06122011.pdf

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.