[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.2.2007

SEC(2007) 139 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2006–2010

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

SPLOšNO OZADJE

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Madžarske je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

Ozadje ocene dopolnitve programa

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Madžarske, predloženo 1. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),

3. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa) in

4. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Zadnjih deset let je rast madžarskega gospodarstva dokaj krepka z vedno bolj uravnoteženo sestavo od leta 2003. Vendar je stopnja udeležbe na trgu delovne sile in trgu dela med najnižjimi v EU in v zadnjih letih je nastalo več neravnovesij v zvezi z ekspanzivno naravnanostjo proračunske politike. Zelo visok proračunski primanjkljaj, ki se še povečuje, je povzročil znatno povečanje javnega dolga; ob upoštevanju navedenega in tudi glede na pričakovano dolgoročno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, je vzdržnost madžarskih javnih financ izpostavljena visokemu tveganju. Povišanje stroškov plač, zlasti od leta 2001, je pripomoglo k stagnaciji zaposlovanja. Poleg tega spodbujevalni sistemi delavcev ne spodbujajo zadosti, da bi ostali na trgu dela, prav tako znanja in spretnosti, ki jih nudijo sistemi izobraževanja in usposabljanja, ne ustrezajo zahtevam novih proizvodnih struktur. Zdi se tudi, da ekspanzivna proračunska politika izključuje zasebne naložbe. Hkrati pa je pripomogla k ohranitvi visokega zunanjega primanjkljaja in povzročila znatno povečanje neto stanja zunanjega dolga. Temu se je nedavno pridružilo oblikovanje nepokritih deviznih obveznosti gospodinjstev, ki je še povečalo njihovo izpostavljenost nihanju menjalnih tečajev.

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko.

Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Madžarska na podlagi člena 104(6) čezmerni primanjkljaj. Istočasno je Svet naslovil na Madžarsko priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem določa, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati skladno s potekom prilagoditve, orisanem v državnem konvergenčnem programu iz maja 2004, najkasneje do leta 2008. Vendar je v skladu s členom 104(8) Svet 18. januarja 2005 sklenil, da Madžarska, kljub sprejetju nekaterih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja za leti 2004 in 2005, ni izpolnila priporočil Sveta iz julija 2004, saj sta bila cilja za leti 2004 in 2005 znatno zgrešena.

V skladu s členom 104(7) je Svet 8. marca 2005 izdal drugo priporočilo, ker Madžarska še ni članica euroobmočja in se zato naslednja ukrepa postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu s členom 104(9) in 104(11) ne uporabljata. Svet je madžarskim organom priporočil, da „se v zvezi z dodatnimi ukrepi, ki bi bili v kar največji meri strukturne narave, do 8. julija 2005 učinkovito ukrepa, da se doseže ciljni primanjkljaj za leto 2005, kot je določen v dopolnitvi konvergenčnega programa“. Poleg tega je časovno usklajevanje in izvajanje znižanj davkov obvezno za doseganje ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, predložene decembra 2004.

V skladu s členom 104(8) je Svet 8. novembra 2005 drugič sklenil, da Madžarska ni izpolnila priporočil v skladu s členom 104(7). Zato je predvsem upošteval dejstvo, da sta bila ciljna primanjkljaja za leti 2005 in 2006 znatno zgrešena in da je bilo izvrševanje znižanj davkov od začetka leta 2006 v nasprotju s priporočilom Sveta iz marca 2005.

Svet je 10. oktobra 2006 v skladu s členom 104(7) tretjič sprejel priporočilo za Madžarsko in s tem za eno leto podaljšal rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2009, kar se zdi ustrezno, saj to pomeni znatno zmanjšanje strukturnega primanjkljaja za več kot 6,5 % BDP v treh letih. Svet je pozval Madžarsko, naj verodostojno in trajnostno zmanjša primanjkljaj in zagotovi, da stalno znižuje delež bruto javnega dolga v skladu z večletno potjo za zmanjšanje primanjkljaja, kot je določeno v prilagojeni dopolnitvi konvergenčnega programa iz septembra 2006. Poleg tega se je Madžarsko pozvalo, naj sprejme in takoj izvede načrtovane strukturne reforme, da se zagotovi trajno izboljšanje javnih financ. Navsezadnje se je Madžarsko pozvalo, naj z okrepitvijo davčnih predpisov in institucionalnega okvira izboljša proračunski nadzor. Rok za Madžarsko za učinkovito ukrepanje na podlagi teh priporočil je 10. april 2007. Po preteku tega roka bo Komisija ocenila ukrepe, ki so jih sprejeli madžarski organi.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Dne 10. oktobra 2006 je Svet kot odgovor na oceno Sveta dopolnitve iz decembra 2005 sprejel mnenje o prilagojeni dopolnitvi konvergenčnega programa iz septembra 2006, ki zajema obdobje 2005–2009. Svet meni, da „je načrtovano zmanjšanje primanjkljaja pogoj za strogo izvajanje predvidenih strukturnih reform, za izvrševanje nadzora odhodkov od začetka programa in tudi za okrepitev institucionalnega usklajevanja javnih financ na Madžarskem, vse to so vidiki glede katerih Svet od madžarskih organov zahteva, da zagotovijo, da se bodo potrudili po najboljših močeh“. Mnenje Sveta ni vsebovalo posebnih političnih priporočil, vendar je hkrati Svet Madžarski izdal priporočilo na podlagi člena 104(7) (glej oddelek 2.2 zgoraj).

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz leta 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Madžarske, ki ga določa popravljeni nacionalni program reform v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 13. oktobra 2006. Popravljeni nacionalni program reform Madžarske ohranja glavne izzive, določene v nacionalnem programu reform z leta 2005 in jih dopolnjuje z novim poudarkom na dajanju prednosti energiji in okolju ter aktivnim politikam na trgu dela, ter navaja načrte za vzpostavitev kratkoročnega trajnostnega proračunskega položaja, ki srednjeročno pospešuje rast in ustvarjanje delovnih mest.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [2] iz decembra 2006) je pokazala, da je napredek Madžarske pri izvajanju nacionalnega programa reform omejen. Po večjih proračunskih odstopanjih je morala vlada natančno pregledati potek proračunske prilagoditve in nato sprejeti in izvesti ukrepe za fiskalno konsolidacijo. Nekatere reforme so se izvedle tako na področju politike ustvarjanja delovnih mest kot na področju makroekonomije. Še vedno na obeh področjih, kot tudi pri izboljšanju makroekonomske stabilnosti, ostaja veliko dela.

Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Madžarski priporoča, da sprejme ukrepe na področju: verodostojnega zmanjšanja deleža javnofinančnega primanjkljaja in deleža javnega dolga; reforme javne uprave in sistema zdravstvenega varstva, pokojnin in izobraževanja; aktivnih politik na trgu dela in nadaljnjih spodbud za delo; enakega dostopa do visokokakovostnega izobraževanja in odzivnosti sistema izobraževanja in usposabljanja.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so postopki prilagajanja za njegovo dosego ustrezni; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh postopkov prilagajanja, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju postopkov prilagajanja za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Madžarske, 2006–2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

5. Dne [27. februarja 2007] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Madžarske, ki obravnava obdobje od 2006 do 2010.

6. Makroekonomski scenarij programa kot posledico ukrepov za fiskalno konsolidacijo pričakuje upočasnitev gospodarske dejavnosti v letih 2007 in 2008 in okrepitev stopnje rasti do leta 2009, ki bo enaka stopnji pred uvedbo fiskalnih ukrepov. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, se na splošno zdi uresničljiv za leti do 2008, oziroma je nekoliko previden, medtem ko je za prihodnja leta precej optimističen. Program za leto 2007 napoveduje porast inflacije in nato hitri upad; vendar je načrtovani potek inflacije v celotnem programskem obdobju precej ugoden.

7. Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ocenjen na 10,1 % BDP in v skladu s popravljenim ciljem dopolnitve iz septembra 2006[6], pri čemer je bila napoved iz dopolnitve konvergenčnega programa za leto 2005 6,1 % BDP. Prekoračitev se je v primerjavi s prvotnim ciljnim primanjkljajem zgodila skoraj v celoti na strani odhodkov (okrog 5 % BDP), zlasti stroški poslovanja osrednjih proračunskih inštitucij, pokojninski odhodkov, odhodki zdravstvenega varstva in naložb lokalnih uprav. To tudi odraža vključitev investicij v avtoceste znotraj javne uprave (1,1 % BDP). Sveženj korektivnih proračunskih ukrepov v višini 1,5 % BDP, sprejet poleti 2006, vsebuje ukrepe za povečanje prihodkov, skupaj s takojšnjimi zmanjšanji odhodkov na področju zdravstvenega varstva, subvencij za cene zemeljskega plina in javne uprave. Od teh ukrepov (razen ukinitve splošne proračunske rezerve v višini 0,3 % BDP) se pričakuje, da bodo zagotovili pomemben učinek tudi leta 2007 in kasneje.

8. Glavni namen dopolnitve je zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2009 (zmanjšanje primanjkljaja z 10,1 % BDP v letu 2006 na 3,2 % BDP v letu 2009[7]) v skladu z dopolnitvijo iz septembra 2006 glede na splošno podoben makroekonomski scenarij, z nadaljnjim zmanjšanjem leta 2010. Primarni saldo se izboljšuje v enakem ritmu. Načrtovana prilagoditev je izrazitejša, s tem da se bo skoraj polovica deleža primanjkljaja zmanjšala leta 2007. Načrtovano nominalno prilagoditev v programskem obdobju je treba doseči s povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP za skoraj 1 odstotno točko in z zmanjšanjem deleža odhodkov v razmerju do BDP za 6,5 odstotnih točk. Začetno povečanje davčnega bremena za 1,6 odstotne točke BDP leta 2007 se vedno bolj nadomešča z ukrepi na strani odhodkov. Poleg zmanjšanja odhodkov in zamrznitev proračuna, sprejetih od poletja 2006 dalje, so organi začeli krepiti nadzor odhodkov in izboljševati institucionalni okvir javnih financ. Poleg tega program jasno navaja obsežen načrt strukturnih reform s ciljem zagotoviti, da se doseže ciljni primanjkljaj, zlasti v prihodnjih letih programa.

9. Za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje izboljšanje od približno 9,75 % BDP v letu 2006 na okrog 3 % BDP na koncu programskega obdobja. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki ga ne namerava doseči v okviru programskega obdobja. Ta cilj presega tistega iz predhodne dopolnitve programa, ki kot srednjeročni cilj določa strukturni primanjkljaj med 0,5 % in 1% BDP. Srednjeročni cilj programa odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja.

10. Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu, zlasti od leta 2008. Tveganja za gibanje primanjkljaja na podlagi makroekonomskih obetov so do leta 2008 na splošno uravnotežena, vendar lahko manjša rast BDP od pričakovane v prihodnjih letih privede do višjega primanjkljaja. Čeprav so bila kratkoročna zmanjšanja odhodkov in začasne zamrznitve proračuna vključena v proračun za leto 2007 kot je bilo načrtovano, še vedno ostaja negotovost v zvezi z učinkovitim izvrševanjem zamrznitev odhodkov (tudi zaradi slabih rezultatov podobnih nadzorov v letih 2004–2006). Treba bo preveriti učinkovitost novih davčnih predpisov in začetnih ukrepov na poti k večletnemu proračunskemu okviru pri preusmeritvi strukture prekoračitev v javnih odhodkih. Vlada je sprejela odločitve glede številnih ukrepov za reformo javne uprave, sistema zdravstvenega varstva, pokojnin, subvencij za cene in izobraževanja. Na podlagi teh ukrepov bi se lahko proračunski rezultati ciljnemu primanjkljaju za leti 2007 in 2008 približali bolj kot so predvidele napovedi služb Komisije iz jeseni 2006. Vendar je treba preostale strukturne reforme, potrebne za nadomestitev ukrepov, ki so bili sprejeti za zmanjšanje odhodkov in prenehajo veljati konec leta 2008, še v celoti podrobno določiti in izvesti. Poleg tega v prihodnjih letih obstaja tveganje, da se zaradi volitev zniža proračun, kot se je to že zgodilo v preteklosti. Tudi v primeru, da načrti prestrukturiranja podjetij javnega prevoza ne prinesejo pričakovanih rezultatov, lahko kopičenje izgub teh podjetij začasno poveča primanjkljaj.

11. Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, kot je to priporočil Svet, pod pogojem da se proračunski ukrepi izvajajo v celoti. To zadeva zlasti popolno izvajanje ukrepov za konsolidacijo, predvideni v proračunu za leto 2007 in v novem programu ter nadaljnjo opredelitev in pravočasno sprejetje predvidenih dodatnih ukrepov strukturne reforme. Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja leta 2010 je treba okrepiti ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja, ki ga zajema program. To bi bil prvi korak za zagotovitev zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih, ki trenutno ne obstaja.

12. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 67,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga zvišal na 71,25 % v letu 2008. Po letu 2008 se pričakuje, da se bo spet zmanjšal in leta 2010 dosegel 67,5 %. Gibanje deleža dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z napovedanim v programu. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se do konca programskega obdobja delež dolga ne bo približeval dovolj hitro referenčni vrednosti.

13. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Madžarskem je dosti večji od povprečja EU, na kar dolgoročno vpliva predvsem relativno veliko povečanje odhodkov za pokojnine glede na delež BDP. Medtem ko se prvi pomembni ukrepi že izvajajo, pa bi celotno izvajanje nadaljnjih reformnih ukrepov za omejitev večjega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kot predvideva program, prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Poleg tega pa je zelo pomembno dejstvo, da šibko proračunsko stanje, čeprav nekoliko boljše od stanja iz leta 2005, predstavlja tveganje glede vzdržnosti javnih financ, še preden se sploh upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Tudi trenutna stopnja bruto javnega dolga je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Nadaljnja načrtovana konsolidacija javnih financ prispeva k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Madžarska izpostavljena večjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

14. Konvergenčni program vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka madžarskega nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, toda proračunske napovedi iz programa ne upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti načrti strukturnih reform in nedavno sprejeti ukrepi, opisani v konvergenčnem programu, v celoti ustrezajo načrtu strukturnih reform, predstavljenemu v nacionalnem programu reform, zlasti reforme, sprejete na področju javne uprave, sistema zdravstvenega varstva, pokojnin, izobraževanja in različnih subvencij.

15. Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

16. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[8].

Splošni zaključek je, da program načrtuje zmanjšanje visokih primanjkljajev iz preteklih let s prilagoditvijo, bolj poudarjeno na začetku, in je na splošno v skladu z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, to je do roka, ki ga je določil Svet. Od poletja 2006 so bili sprejeti številni ukrepi za povečanje prihodkov in ukrepi za odhodke, skupaj z začetnimi reformami s področja javne uprave, zdravstvenega varstva, pokojnin in izobraževanja. Toda zlasti od leta 2008 obstajajo tveganja, ki so povezana z doseganjem ciljnega primanjkljaja in cilja, ki zadeva dolg.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 10. oktobra 2006, se Madžarsko poziva, da:

(i) dosledno izvaja proračun za leto 2007 in ustrezno ukrepa za zagotovitev zmanjšanja čezmernega primanjkljaja do leta 2009, tudi z dodatnimi ukrepi, če je to potrebno; in zagotovi, da stalno znižuje razmerje med javnim dolgom in BDP po možnosti pred letom 2009,

(ii) s krepitvijo davčnih predpisov in institucionalnega okvira javnih financ izboljša proračunski nadzor, ob upoštevanju prvih ukrepov, sprejetih v proračunu za leto 2007,

(iii) trajno omeji odhodke tako, da sprejme in hitro izvede predvideno racionalizacijo javne uprave in sistema zdravstvenega varstva in predvidene reforme izobraževalnega sistema,

(iv) ob upoštevanju stopnje dolga in povišanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva izboljša, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem srednjeročnega cilja in sprejme dodatne predvidene ukrepe pokojninskih reform.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |

COM nov. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |

KP sep. 2006 | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4.1 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | ni podatkov | ni podatkov |

Inflacija po HICP(%) | KP dec. 2006 | 3,6 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |

COM nov. 2006 | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | ni podatkov | ni podatkov |

KP sep. 2006 | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | ni podatkov | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20061 | 0,5 | 0,9 | -0,4 | -1,2 | -0,5 | 0,4 |

COM nov. 20065 | 0,6 | 1,0 | 0,1 | -0,5 | ni podatkov | ni podatkov |

KP sep. 20061 | 0,3 | 0,8 | -0,3 | -0,9 | 0,0 | ni podatkov |

KP dec. 20051 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 2006 | -7,8 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | -2,7 |

COM nov. 2006 | -7,8 | -10,1 | -7,4 | -5,6 | ni podatkov | ni podatkov |

KP sep. 2006 | -7,5 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | ni podatkov |

KP dec. 20056 | -7,4 | -6,1 | -4,7 | -3,4 | ni podatkov | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2006 | -3,7 | -6,2 | -2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |

COM nov. 2006 | -3,7 | -6,1 | -2,9 | -1,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP sep. 2006 | -3,4 | -6,3 | -2,4 | -0,2 | 0,8 | ni podatkov |

KP dec. 20056 | -3,8 | -2,9 | -1,7 | -0,7 | ni podatkov | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP dec. 20061 | -8,0 | -10,5 | -6,6 | -3,8 | -3,0 | -2,9 |

COM nov. 2006 | -8,1 | -10,5 | -7,4 | -5,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP sep. 20061 | -7,6 | -10,5 | -6,7 | -3,9 | -3,2 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP dec. 20063 | -8,0 | -9,8 | -5,6 | -3,7 | -3,0 | -2,9 |

COM nov. 20064 | -8,5 | -10,3 | -6,5 | -5,1 | ni podatkov | ni podatkov |

KP sep. 2006 | -7,6 | -9,7 | -5,8 | -3,6 | -3,2 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP dec. 2006 | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |

COM nov. 2006 | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | ni podatkov | ni podatkov |

KP sep. 2006 | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | ni podatkov |

KP dec. 20056 | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | ni podatkov | ni podatkov |

Opombe: |

1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. |

2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. |

3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,7 % BDP v letu 2006 in 1 % BDP v letu 2007 ter 0,1 % v letu 2008; oboji imajo učinek povečevanja primanjkljaja). |

4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (0,4 % BDP v letu 2005, 0,3 % BDP v letu 2006, 0,9 % BDP v letu 2007 in 0,3 % v letu 2008; oboji imajo učinek povečevanja primanjkljaja). |

5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % in 3,2 % v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. 6 Zaradi primerljivosti so bile proračunskih številke konvergenčnega programa iz decembra 2005 prilagojene tako, da vključujejo stroške pokojninske reforme. |

Vir: |

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy, št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Svet je v svojem mnenju z decembra 2005 o dopolnitvi konvergenčnega programa preučil, da načrtovano zmanjšanje odhodkov v višini 7,5 % BDP ni bilo podprto s konkretnimi ukrepi. Zato je Madžarsko pozval, da najkasneje do 1. septembra 2006 predstavi prilagojeno dopolnitev konvergenčnega programa, ki določa konkretne in strukturne ukrepe, popolnoma skladne s srednjeročno prilagoditveno potjo. V skladu s to zahtevo je 1. septembra 2006 Madžarska Svetu in Komisiji predložila prilagojeni program.

[7] Ciljni primanjkljaj v višini 3,2 % BDP v letu 2009 bi še vedno presegel prag 3 % BDP, določen v Pogodbi. Predpostavlja se, da Svet in Komisija upoštevata 20 % letnega bremena proračuna zaradi pokojninske reforme (ki naj bi se v navedenem letu zvišal na 0,3 % BDP), ko odločata o postopku za odpravo čezmernega primanjkljaja za Madžarsko (v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97, kakor je bila spremenjena, členom 2 odstavka 7, ki določa, da, če se je javnofinančni primanjkljaj „ … z natno in stalno zmanjševal ter dosegel ravni blizu referenčne vrednosti“ , morata Svet in Komisija proučiti neto stroške pokojninske reforme, ki vključujejo naložbeni pokojninski steber, financiran na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje petih let, ob upoštevanju izvajanja določb iz kodeksa ravnanja.

[8] Zlasti manjkajo podatki o javnofinančnih odhodkih po namenu odhodkov in opravljenih urah, javnofinančnih sredstvih in finančnem dolgu; manjkajo tudi nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti javnih financ .