[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.10.2009

COM(2009)560 konč.

PETO POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o ohranitvi vizumske obveznosti v nekaterih tretjih državah s kršitvijo načela vzajemnosti v skladu s členom 1(5) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 851/2005 glede mehanizma vzajemnosti

KAZALO

1. Uvod 3

2. Rezultati, doseženi od četrtega poročila Komisije o vzajemnosti 3

2.1. Popolna vzajemnost je zdaj vzpostavljena 3

2.1.1. Japonska 3

2.1.2. Panama 4

2.1.3. Singapur 4

2.2. Nadaljnji napredek glede vzajemnosti od poročila z dne 23. julija 2008 5

2.2.1. Avstralija 5

2.2.2. Združene države Amerike (ZDA) 6

2.3. Brez napredka glede vzajemnosti od poročila z dne 23. julija 2008 10

2.3.1. Brazilija 10

2.3.2. Brunej 11

2.3.3. Kanada 12

3. Sklepne ugotovitve 12

UVOD

Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume (Priloga I k Uredbi, „negativni seznam“), in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (Priloga II k Uredbi, „pozitivni seznam“)[1], kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. junija 2005[2], je temeljni instrument naše skupne vizumske politike, ki predvideva tudi mehanizem vzajemnosti v primerih, v katerih tretje države s pozitivnega seznama ohranijo ali uvedejo vizumsko obveznost za državljane ene ali več držav članic. Prvo[3], drugo[4] in tretje[5] poročilo vsebujejo opis mehanizma vzajemnosti in stanja nevzajemnosti v obravnavanih obdobjih.

Uradna obvestila držav članic v okviru novega mehanizma vzajemnosti kažejo, da je bilo do junija 2005 obveščenih 13 tretjih držav, skupno pa je bilo 75 primerov (glej Prilogo 1B k prvemu poročilu o vizumski vzajemnosti[6]). Bolgarija in Romunija sta po pristopu k Evropski uniji 1. januarja 2007 obvestili sedem tretjih držav, s katerimi je bilo vzpostavljeno stanje nevzajemnosti.

Četrto poročilo o vizumski vzajemnosti[7] iz julija 2008 je pokazalo, da pri osmih tretjih državah s pozitivnega seznama še vedno obstaja stanje nevzajemnosti. Poročilo je bilo Svetu PNZ predstavljeno 24. julija 2008, države članice pa so ga dobro sprejele. Države članice so bile na splošno optimistične glede doseganja popolne vizumske vzajemnosti.

Peto poročilo o vzajemnosti je pregled prizadevanj Komisije od julija 2008. Kot je podrobneje predstavljeno spodaj, je bila popolna vizumska vzajemnost dosežena s tremi novimi tretjimi državami, medtem ko pet tretjih držav na pozitivnem seznamu še vedno zahteva vizume za državljane ene ali več držav članic.

REZULTATI, DOSEžENI OD čETRTEGA POROčILA KOMISIJE O VZAJEMNOSTI

Potem ko je bilo četrto poročilo 24. julija 2008 predstavljeno Svetu, je Komisija dejavno nadaljevala svoja prizadevanja.

Popolna vzajemnost je zdaj vzpostavljena

Japonska

Uradno obvestilo: Romunija

Japonska je 23. junija 2009 z verbalno noto št. 59/2009 obvestila Romunijo, da bo od 1. septembra 2009 do 31. decembra 2011 za državljane Romunije odpravljena vizumska obveznost. Začasna odprava vizumske obveznosti bo začela veljati samo, če bo imela Romunija od 1. septembra 2009 atašeja Ministrstva za upravo in notranje zadeve na Veleposlaništvu Romunije na Japonskem in bo začela informacijsko kampanjo v javnih občilih za ozaveščanje romunskih državljanov o nezakonitem bivanju v tujini ali nevarnosti, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi.

Romunija je začela informacijsko kampanjo v javnih občilih, s katero svoje državljane obvešča, pod katerimi pogoji lahko potujejo na Japonsko brez vizuma. Romunija je poleg tega 18. avgusta 2009 v Tokio poslala atašeja za notranje zadeve z Ministrstva za upravo in notranje zadeve.

Ocena

Vzajemnost na področju izvzetja iz vizumske obveznosti je zdaj v celoti vzpostavljena za vse države članice in države, pridružene k schengenskemu pravnemu redu. Vendar bo Komisija, ker je odločitev Japonske samo začasna, pozorno spremljala izvajanje tega začasnega izvzetja iz vizumske obveznosti, da bi zagotovila, da se bo spremenilo v trajno.

Panama

Uradni obvestili: Bolgarija in Romunija

Panama je 19. septembra 2008 z verbalno noto DGPE/DE/770/08 Komisijo obvestila, da državljani Bolgarije in Romunije od tega datuma ne potrebujejo več vizuma za vstop na panamsko ozemlje.

Ocena

Vzajemnost na področju izvzetja iz vizumske obveznosti je zdaj v celoti vzpostavljena za vse države članice in države, pridružene k schengenskemu pravnemu redu.

Singapur

Uradni obvestili: Bolgarija in Estonija

Singapur je iz vizumske obveznosti izvzel državljane vseh držav članic EU. Vendar je izvzetje iz vizumske obveznosti omejeno na bivanje do 30 dni za osebe, ki pripotujejo z letalom, in do 14 dni za osebe, ki pripotujejo po morju ali kopnem, kar pa se lahko lokalno podaljša za dve obdobji po 30 dni v skladu s splošno shemo za izvzetje iz vizumske obveznosti.

Singapur je 23. septembra 2008 z verbalno noto SEB/024/2008 Komisijo obvestil, da bo od 1. novembra 2008 državljanom sedanjih 27 držav članic EU odobril vnaprejšnje dovoljenje za obisk do 90 dni in ob vstopu dovolil bivanje do 90 dni brez vizuma.

Ocena

Vzajemnost na področju izvzetja iz vizumske obveznosti je zdaj v celoti vzpostavljena za vse države članice.

Nadaljnji napredek glede vzajemnosti od poročila z dne 23. julija 2008

Avstralija

Sedanje stanje

Avstralija zahteva elektronsko odobritev potovanja (Electronic Travel Authority – ETA) za državljane 14 držav članic (Belgija, Danska, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Finska in Švedska) ter Islandije in Norveške.

Za državljane 11 držav članic (Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška) se zahteva elektronski vizum (e676). Za državljane vseh teh 11 držav članic se uporablja sistem „samodejne izdaje“ (glej Prilogo 2 k prvemu poročilu o vizumski vzajemnosti za nadaljnja pojasnila glede elektronskih vizumov in sistema „samodejne izdaje“[8]).

Avstralija je 27. oktobra 2008 uvedla sistem eVisitors. Vse države članice in države, pridružene k schengenskemu pravnemu redu, ter nekaj manjših evropskih držav (Andora, Lihtenštajn, Monako, San Marino in Vatikan) so prve države, ki ga lahko uporabljajo, ne glede na svoj prejšnji status (tj. ETA ali elektronski vizum).

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Avstralija je Komisiji poslala poročila s statističnimi podatki o vlogah eVisitors. V poročilu so podrobno navedeni število vlog, izdanih in zavrnjenih vlog, stopnja izdanih vlog, razčlenjenih po državljanstvu, in delež izdanih vlog, ki so se obravnavale samodejno. Komisija je 14. aprila 2009 prejela prvo poročilo za obdobje od 27. oktobra 2008 do 31. marca 2009. V tem obdobju je bilo izdanih 159 981 dovoljenj eVisitors, od tega 85,02 % samodejno. Delež samodejno izdanih dovoljenj je bil od 75,89 % za slovaške državljane do 91,44 % za grške. 641 vlog je bilo zavrnjenih, od tega 249 vlog romunskih državljanov. Avstralija je v tem prvem obdobju ugotovila številna z integriteto povezana vprašanja glede prosilcev iz dveh držav članic. S tema državama članicama je navezala stik, da bi rešila ta vprašanja.

Avstralija je 26. avgusta 2009 poslala drugo poročilo, in sicer za obdobje od 27. oktobra 2008 do 30. junija 2009. Poročilo kaže, da je bilo izdanih 223 324 dovoljenj eVisitors in da se je skupni delež samodejne izdaje zvišal na 86,01 %. Delež samodejno izdanih dovoljenj je bil od 71,05 % za romunske državljane do 92,42 % za grške. Splošna stopnja izdaje dovoljenj (samodejne in ročne) je 99,2 %. Zavrnjenih je bilo 1 118 vlog, med katerimi jih je bilo največ od romunskih državljanov (498); zavrnjena pa ni bila nobena vloga grških, luksemburških ali malteških državljanov.

Avstralija je poslala tudi dodatna pregleda za prvi dve četrtletji 2009. Prvi pregled, ki zajema obdobje od 1. januarja do 31. marca 2009, kaže, da je bilo izdanih 91 468 dovoljenj, skupni delež samodejno izdanih dovoljenj pa je bil 89,05 %. Delež samodejno izdanih dovoljenj je bil od 77,78 % za luksemburške državljane do 96,05 % za grške. Zavrnjenih je bilo 474 vlog, med katerimi je bilo največ vlog romunskih državljanov (197); zavrnjena pa ni bila nobena vloga estonskih, grških, luksemburških ali malteških državljanov.

Drugi pregled, ki zajema obdobje od 1. aprila do 30. junija 2009, kaže, da je bilo izdanih 63 343 dovoljenj, skupni delež samodejno izdanih dovoljenj pa je bil 88,50 %. Delež samodejno izdanih dovoljenj je bil od 70,54 % za slovaške državljane do 95,06 % za grške. Zavrnjenih je bilo 477 vlog, med katerimi je bilo največ vlog romunskih državljanov (249); zavrnjena pa ni bila nobena vloga finskih, grških, luksemburških, malteških ali slovenskih državljanov.

Komisija je v četrtem poročilu napovedala, da bo pripravila oceno o tem, ali je ta sistem enakovreden schengenskemu postopku vloge za izdajo vizuma, kakor je opredeljen v Skupnih konzularnih navodilih, ali ne. Ta ocena se izvaja in bo objavljena v ločenem dokumentu do konca leta 2009.

Ocena

Z uvedbo sistema eVisitors je bilo doseženo enako obravnavanje državljanov vseh držav članic in pridruženih schengenskih držav. Vendar dve poročili in dva četrtletna pregleda kažejo, da se kljub zelo velikemu deležu samodejno izdanih dovoljenj veliko vlog še vedno obravnava ročno. Komisija bo zato še naprej pozorno spremljala izvajanje sistema eVisitors. Komisija bo lahko odločila, ali je bila vzpostavljena popolna vizumska vzajemnost, šele ko bo ocena sistema eVisitors končana.

Združene države Amerike (ZDA)

Sedanje stanje

Za državljane Bolgarije, Cipra, Grčije, Poljske in Romunije velja vizumska obveznost.

Češka republika, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska in Slovaška so se 17. novembra 2008 pridružile programu za odpravo vizumov (Visa Waiver Program – VWP). 30. decembra 2008 se je temu programu pridružila še Malta.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Komisija je še naprej sprožala vprašanje nevzajemnosti z organi ZDA na tehnični in politični ravni, zlasti na zasedanjih ministrske trojke za pravosodje in notranje zadeve med EU in ZDA 12. decembra 2008 in 28. aprila 2009, zasedanjih delovne skupine med EU in ZDA 8. decembra 2008 in 18. februarja 2009 ter neuradnih zasedanjih visokih uradnikov za pravosodje in notranje zadeve med EU in ZDA julija 2008 ter februarja in julija 2009.

Komisija je v okviru „dvotirnega pristopa“, za katerega je Odbor stalnih predstavnikov (Coreper) dal soglasje 12. marca 2008, z ZDA nadaljevala pogovore o elementu ES. Komisija si prizadeva za sporazum v obliki izmenjave pisem, da bi se spremljalo izpolnjevanje pravnih zahtev ZDA, ki spadajo v pristojnost Evropske skupnosti, za nadaljnje sodelovanje v programu za odpravo vizumov. Komisija je osnutke te izmenjave pisem z ZDA izmenjevala in se o njih pogovarjala od decembra 2008, stališča pa se zbližujejo. Vendar ZDA ponavljajo željo, da mora ta izmenjava pisem dati konkretne rezultate, in zato želijo imeti možnost pilotnega projekta za izmenjavo informacij, izraženo v izmenjavi pisem.

Kot je navedeno v četrtem poročilu o vizumski vzajemnosti, je bila kot del elementa ES opravljena predhodna ocena (na podlagi začasnih pravil) o tem, ali je elektronski sistem za odobritev potovanja (ESTA) enakovreden schengenskemu postopku vloge za izdajo vizuma, kakor je opredeljen v Skupnih konzularnih navodilih, ali ne, skupaj z analizo učinkov sistema ESTA na varstvo osebnih podatkov[9]. Uvodna ugotovitev je, da:

- v tej fazi ni mogoče šteti, da je sistem ESTA enakovreden schengenskemu postopku vloge za izdajo vizuma, kakor je opredeljen v Skupnih konzularnih navodilih;

- sistem ESTA postavlja več vprašanj v zvezi z varstvom podatkov, potrebna pa so tudi dodatna pojasnila o nekaterih vsebinskih vidikih, ki naj bi jih zagotovila končna pravila za sistem ESTA. Šele takrat bo mogoče opraviti popolno oceno sistema ESTA v zvezi z varstvom osebnih podatkov;

- je bil v okviru programa za odpravo vizumov dosežen napredek v zvezi s potovanjem oseb, okuženih s HIV, v ZDA, vendar je treba sprejeti še nekaj ukrepov za odpravo diskriminacije oseb, okuženih s HIV, ki potujejo v ZDA v okviru tega programa.

Ko bodo končna pravila glede sistema ESTA objavljena v zveznem registru ZDA, bo Komisija izdala končno oceno, v kateri bo upoštevala morebitne spremembe. Ameriška administracija je sporočila, da bodo končna pravila izdana v naslednjih mesecih.

V zvezi s sistemom ESTA je bila posebna pozornost namenjena predlogu zakona o spodbujanju potovanj iz leta 2009 (Travel Promotion Act). S tem zakonom bo ustanovljena nepridobitna družba za boljše obveščanje o ameriški politiki vstopa za mednarodne potnike in spodbujanje prostočasnih, poslovnih in študentskih potovanj v ZDA. Poleg tega bo spremenjen Zakon o priseljevanju in državljanstvu (Immigration and Nationality Act, INA), da bi Ministrstvo za domovinsko varnost (Secretary of Homeland Security) pobiralo takso za uporabo sistemo ESTA. Predlagana taksa je 10 USD za vsako dovoljenje za potovanje, s tem zneskom pa bodo zagotovo povrnjeni vsaj vsi stroški zagotavljanja in upravljanja sistema ESTA.

Češki in švedski veleposlanik ter vodja delegacije Komisije v Washingtonu so v dopisih z dne 18. junija 2009 zunanji ministrici Clintonovi, ministrici za domovinsko varnost Napolitano in ministru za trgovino Lockeju ter v dopisih Kongresu z dne 25. junija 2009 izrazili pomisleke o predlagani taksi, pomisleke o tem je izrazil tudi generalni direktor za pravosodje, svobodo in varnost v dopisu z dne 18. junija 2009, ki ga je poslal ministrstvu ZDA za domovinsko varnost. Vodja delegacije Komisije v Washingtonu je dal izjavi za javnost 25. junija 2009 in nato 4. septembra 2009. Komisija je 3. septembra 2009 ukrepala pri odpravniku poslov Misije ZDA v EU in ob tej priložnosti izročila demaršo s pomisleki EU. Taksa se šteje za korak nazaj v skupnem prizadevanju za sprostitev čezatlantske mobilnosti, obdavčevanje tujih potnikov za spodbujanje turizma pa ima nasproten učinek od načrtovanega. Ministrica Napolitano je v odgovoru z dne 24. avgusta 2009 navedla, da prihodnja uvedba takse za sistem ESTA ne bo odpravila temeljnih razlik med sistemom ESTA in vizumom za nepriseljence. Izjavila je še, da bo v prihodnjih mesecih sprejeta odločitev o odpravi obrazca I-94W. Še več, medtem ko je bil potnikom, ki so potovali v okviru programa za odpravo vizumov in niso izpolnjevali zahtev sistema ESTA, do zdaj dovoljen vstop v ZDA, dokler so sicer upravičeni do vstopa, bo izpolnjevanje teh zahtev postalo obvezno.

Ameriški senat je 9. septembra 2009 sprejel predlagani zakon o spodbujanju potovanj. Zaradi tega so švedski in španski veleposlanik ter vodja delegacije Komisije v Washingtonu znova izrazili pomisleke v dopisih članom predstavniškega doma z dne 23. septembra 2009. Ameriški predstavniški dom je 7. oktobra 2009 zakon o spodbujanju potovanj sprejel brez sprememb kot del drugega zakona. Zakonodajni postopek ZDA je tako že na poznji stopnji in zakon o spodbujanju potovanj bo verjetno kmalu pričel veljati.

Kot nadaljevanje predhodne ocene in ker osebe, okužene s HIV, v skladu z ameriškim zakonom o priseljevanju in državljanstvu morda še vedno ne bodo smele potovati v okviru ameriškega programa za odpravo vizumov, je podpredsednik Barrot decembra 2008 načel to vprašanje pri tedanjem ministru za domovinsko varnost Chertoffu in marca 2009 pri ministrici za domovinsko varnost Napolitano. Ker je za rešitev tega vprašanja pristojno ameriško ministrstvo za zdravje in človeške vire, je podpredsednik Barrot skupaj s komisarko Vassiliou 12. marca 2009 poslal dopis ministrici za zdravje in človeške vire Sebelius. Komisarka Vassiliou je znova načela to vprašanje pri ameriškem ministrstvu za zdravje in človeške vire, ko je maja 2009 obiskala ZDA. Ministrica Sebelius je v odgovoru z dne 24. julija 2009 sporočila, da je bilo 2. julija 2009 objavljeno obvestilo o predlagani uzakonitvi, da se navedba HIV umakne s seznama zdravniških pregledov, ki jih morajo opraviti nekateri tujci, da bi se jim dovolil vstop v ZDA. Če bodo te navedbe umaknjene, bo lahko posameznik, okužen s HIV, potoval v okviru programa za odpravo vizumov. Postopek še poteka.

Eden od pogojev iz zakona 9/11 je vzpostavitev biometričnega sistema za izstop iz države po zračni poti, „ ki lahko preveri odhode najmanj 97 % tujih državljanov, ki izstopijo na letališčih ZDA “. Ministrica za domovinsko varnost bi morala do 30. junija 2009 obvestiti Kongres o napredku, ki je bil na tem področju dosežen, da bi ohranili izvzetje iz vizumske obveznosti z merilom 10 % za stopnjo zavrnitve vlog za izdajo vizuma. Vendar ministrica tega do zdaj ni storila, kar pomeni, da stopnja zavrnitev vlog za izdajo vizuma za namene programa za odpravo vizumov ne bo nujno presegla 3 %. ZDA so do zdaj izvedle dva pilotna biometrična sistema za izstop v Atlanti in Denverju leta 2009, vendar je treba sistematični biometrični nadzor pri izstopu še vedno vzpostaviti.

ZDA so v zvezi s programom za odpravo vizumov napovedale tudi nova pravila o potovanjih z nujnimi/začasnimi potnimi listi. Od 1. julija 2009 morajo biti vsi nujni/začasni potni listi elektronski potni listi (čip s fotografijo in osebnimi podatki), da se lahko njihovim imetnikom dovoli potovanje v ZDA v okviru programa za odpravo vizumov. Glavna razloga sta dejstvo, da morajo biti v skladu z zakoni, ki urejajo program za odpravo vizumov, potni listi, izdani po 26. oktobru 2006, elektronski potni listi in da ni v nobenem zakonu predvidena izjema za začasne ali nujne potne liste ter dejstvo, da so nekateri potniki uporabljali nujne potne liste za večkratna nenujna potovanja. Uradniki ameriškega urada za carinsko in mejno zaščito (Customs and Border Protection, CBP) so dobili navodila, da dovolijo resnično nujno potovanje, če potniki izpolnjujejo druge pogoje.

Češko predsedstvo, prihodnje švedsko predsedstvo in delegacija Komisije v Washingtonu so 29. junija 2009 pomočniku ministra za politiko Heymanu pri Ministrstvu za domovinsko varnost (DHS) poslali skupno demaršo. ZDA so sporočile, da so konzulatom in mejnim uradnikom svetovale, naj odločajo po svoji presoji pri potnikih na nujnih potovanjih in vnaprej opozorijo mejne uradnike v primeru potnikov na nujnih potovanjih, ki ne izpolnjujejo zahtev.

Kar zadeva dvostranske dogovore, je Grčija 28. junija 2009 podpisala memorandum o soglasju, s čimer se je število držav članic, ki so z ZDA podpisale tak memorandum, povečalo na osem. Te države članice so podpisale tudi sporazume o okrepitvi sodelovanja pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj in boju proti njim ter sporazume o izmenjavi informacij glede znanih in domnevnih teroristov. Poleg Bolgarije je tudi Romunija 3. novembra 2008 z ZDA podpisala izjavo, v kateri so opisani sodelovanje pri okrepljenih dvostranskih varnostnih ukrepih za mednarodna potovanja in zahteve ameriškega programa za odpravo vizumov.

ZDA so 31. decembra 2008 poslale dopis državam članicam, ki so že bile vključene v program za odpravo vizumov pred zadnjo širitvijo leta 2008, v katerem so jih obvestile o njihovem izpolnjevanju zahtev iz zakona 9/11 (9/11 Act) o programu za odpravo vizumov in potrebi po nadaljnjem sodelovanju pri več zahtevah iz zakona 9/11. ZDA so v tem dopisu pozvale navedene države članice, naj podpišejo dva sporazuma o izmenjavi podatkov, kakršna so podpisale druge države članice, kot je navedeno zgoraj. V nadaljevanju so še navedle, da državam, ki so se programu za odpravo vizumov pridružile pred letom 2008, ni treba podpisati memoranduma o soglasju.

Ocena

Od poročila z dne 23. julija 2008 se je programu za odpravo vizumov pridružilo še sedem držav članic. Poleg tega so ZDA izjavile, da se Grčija temu programu lahko pridruži do konca tega leta. Vendar to pomeni, da državljani štirih držav članic še vedno ne bodo izpolnjevali pogojev za potovanje v ZDA brez vizuma. Ker do 30. junija 2009 ni bil vzpostavljen biometrični nadzorni sistem za izstop iz države po zračni poti, se je merilo za stopnjo zavrnitev vlog za izdajo vizuma znižalo na 3 %. To pomeni, da bo na podlagi zadnjih stopenj zavrnitev vlog za izdajo vizuma od petih držav članic, ki še niso vključene v program za odpravo vizumov, samo Grčija izpolnila mejo 3 %. Komisija bo še naprej načenjala vprašanje nevzajemnosti v stikih z ZDA, da bi se čim prej vzpostavila popolna vzajemnost.

Kar zadeva element ES, Komisija upa, da bo dosegla dogovor o besedilu izmenjave pisem do zasedanja ministrske trojke za pravosodje in notranje zadeve med EU in ZDA oktobra 2009, in bo zato nadaljevala pogovore z ZDA.

Kar zadeva vprašanje oseb, okuženih s HIV, ki še vedno ne smejo potovati v ZDA v okviru programa za odpravo vizumov, Komisija meni, da je bil dosežen velik napredek. Komisija bo pozorno spremljala predlagano izvedbeno zakonodajo in spodbujala administracijo ZDA, naj hitro konča postopek, da bodo lahko osebe, okužene s HIV, čim prej potovale v okviru programa za odpravo vizumov.

Komisija je v zvezi s sistemom ESTA zelo zaskrbljena zaradi možnosti uvedbe takse za uporabo sistema ESTA in spodbujanje turizma, usmerjenega v ZDA. EU je v več demaršah poudarila, da bi uvedba takse za uporabo sistema ESTA pomenila dodatno breme za evropske državljane, ki potujejo v ZDA, in ne bi bila skladna s pogosto izraženo zavezanostjo transatlantskim odnosom in sodelovanju. Komisija še ni dokončala svoje ocene sistema ESTA, da bi ugotovila, ali je enakovreden schengenskemu postopku vloge za izdajo vizuma, saj končna pravila glede sistema ESTA v ZDA še niso bila objavljena. Brez dvoma bi bila taksa, ki bi koristila predvsem domači industriji ZDA, dodaten dejavnik pri tej oceni in verjetno bi bila v podporo argumentu, da je sistem ESTA podoben sistemu vizumov.

Nazadnje je treba tudi opozoriti, da so po navedbah ameriškega ministrstva za domovinsko varnost stopnje skladnosti s sistemom ESTA malenkost nad 90 %. To pomeni, da bi se zaradi bliskovite uvedbe obveznosti popolnega izpolnjevanja zahtev sistema ESTA, če tega ne bi spremljali zadostna informacijska kampanja ameriških organov in določena stopnja proste presoje mejnih uradnikov, lahko začasno povečalo število potnikov v okviru VWP, ki bi jim bil zavrnjen vstop v ZDA.

Brez napredka glede vzajemnosti od poročila z dne 23. julija 2008

Brazilija

Sedanje stanje

Državljani štirih držav članic, namreč Cipra, Estonije, Latvije in Malte, morajo še vedno imeti vizum ob vstopu v Brazilijo.

Sporazum med Litvo in Brazilijo o izvzetju iz vizumske obveznosti, podpisan leta 2003, je začel veljati 13. januarja 2009.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Komisija je 2. julija 2008 uradno začela pogajanja z Brazilijo o sporazumu o izvzetju iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje. Pogajanja so se začela novembra in decembra 2008.

Na vrhu med EU in Brazilijo v Riu 22. decembra 2008 je bila znova izražena potreba po sporazumu o izvzetju iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, ki je bila vključena tudi v skupni akcijski načrt: „ Zagotoviti potovanje brez vizuma hitro in ob polnem upoštevanju dokončanja parlamentarnih in drugih notranjih postopkov na podlagi vzajemnosti, tako da bo(-do) v bližnji prihodnosti dogovorjen(-i) in dokončno oblikovan(-i) sporazum(-i) o izvzetju iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje med ES in Brazilijo na podlagi izmenjanih predlogov. “ Ta zaveza je bila znova potrjena na zasedanju skupnega odbora ES in Brazilije 7. julija 2009.

Komisija je imela 18. februarja, 8. maja in 2. julija 2009 sestanke z Brazilijo, da bi dosegli dogovor o kompromisnem besedilu sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti. Vendar ni bil dosežen noben vidnejši napredek. Podpredsednik Barrot je v zvezi s tem 31. julija 2009 brazilskemu ministru za zunanje zadeve Amorimu poslal dopis, v katerem je po eni strani ponovil potrebo po pospešitvi in dokončanju pogajanj o sporazumu o izvzetju iz vizumske obveznosti, po drugi strani pa se je skliceval na dejstvo, da je Evropska skupnost že pokazala veliko stopnjo prilagodljivosti.

Komisija in brazilsko ministrstvo za zunanje odnose sta 26. avgusta 2009 izvedla videokonferenco, da bi se pripravila za naslednji krog pogajanj. Čeprav Komisija in Brazilija nista mogli doseči nobenega napredka glede sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, sta pojasnili svoja stališča o glavnih točkah, ki jih je treba rešiti: to je o področju uporabe sporazuma, potrebi po skupnem odboru ter o ozemeljski uporabi sporazuma v zvezi z francoskimi in nizozemskimi ozemlji zunaj Evrope.

Med 29. septembrom in 1. oktobrom 2009 je v Braziliji potekal nov krog pogajanj med Komisijo in brazilskimi organi. V teh pogajanjih sta se obe strani dogovorili, da bosta pripravili osnutek besedila sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike običajnih potnih listov.

Ocena

Komisija pozdravlja doseženi dogovor o osnutku besedila sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike običajnih potnik listov in pričakuje, da bo kmalu dosežen tudi dogovor o sporazumu o izvzetju iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike diplomatskih, službenih ali uradnih potnih listov. Komisija upa, da bo lahko Brazilija v skladu s svojimi notranjimi postopki čimprej ratificirala oba sporazuma.

Brunej

Sedanje stanje

Vse države članice lahko koristijo izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanje do 30 dni. To izvzetje iz vizumske obveznosti se lahko lokalno podaljša za dve obdobji po 30 dni do izvzetja za skupno 90 dni bivanja brez vizuma. Vendar za državljane ZDA velja prednostna obravnava, ki omogoča 90-dnevno bivanje, če imajo običajne strojno berljive potne liste.

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Komisija se je na tehnični ravni posvetovala z Misijo države Brunej pri Evropski uniji in razpravljala o možnostih izvzetja iz vizumske obveznosti za 90 dni, primerljivega izvzetju, ki velja za državljane ZDA, da bi s tem dosegli popolno vzajemnost. Komisija je med temi posvetovanji pojasnila, da so vsi potni listi, ki jih izdajo države članice, strojno berljivi in da države članice od 28. junija 2009 izdajajo tudi elektronske potne liste s čipom, ki vsebuje podobo obraza in dva prstna odtisa. Komisija je še pojasnila, da je s Singapurjem in Malezijo – dvema sosedama države Brunej –, ki imata podobno vizumsko politiko za državljane EU, dosegla popolno vizumsko vzajemnost za bivanje do 90 dni brez vizuma.

Ocena

Zdaj potekajo notranji pogovori med raznimi ministrstvi države Brunej o možnostih za izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanje do 90 dni. Komisija bo zelo pozorno spremljala te notranje pogovore v državi Brunej in se še naprej posvetovala z brunejskimi organi, da bi dosegli enako prednostno izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanje do 90 dni, kot je odobreno ZDA.

Kanada

Sedanje stanje

Za državljane Bolgarije in Romunije velja vizumska obveznost, ki od 14. julija 2009 znova velja tudi za državljane Češke republike. Komisija v zvezi s ponovno uvedbo vizumske obveznosti za državljane Češke republike napotuje na ločeno ad hoc poročilo, objavljeno 19. oktobra 2009[10].

Ukrepi za vzpostavitev vzajemnosti

Kanadi je bilo večkrat zastavljeno vprašanje v zvezi s potovanjem brez vizuma za vse državljane EU, zlasti na vrhih EU–Kanada v letih 2008 in 2009. Ob teh priložnostih je bilo potrjeno, da si bosta Kanada in EU še naprej skupaj prizadevali čim prej doseči cilj, da bi vsi državljani EU potovali v Kanado brez vizuma.

Kanada je po tehničnih pregledih v Romuniji in Bolgariji, opravljenih aprila 2008, ključne ugotovitve teh pregledov Bolgariji in Romuniji sporočila marca 2009. Obe državi članici sta poslali posodobljene podatke v zvezi z ugotovitvami pregledov. Kanada se je strinjala s pomisleki obeh držav članic, vendar je izrazila tudi namen nadaljevati skupna prizadevanja in ju prosila, naj pošljeta posodobljene podatke v zvezi s spornimi vprašanji. Kanada bo še naprej spremljala razmere v Bolgariji in Romuniji ter napredek, ki ga bosta dosegli pri izpolnjevanju kanadskih meril za izvzetje iz vizumske obveznosti.

Ocena

Komisija bo nadaljevala pogovore s Kanado, da bi dosegla napredek pri odpravi vizumske obveznosti za državljane Bolgarije in Romunije.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Komisija meni, da se je od zadnjega poročila z dne 23. julija 2008 novi mehanizem vizumske vzajemnosti znova pokazal kot učinkovit. Od osmih tretjih držav na pozitivnem seznamu, ki so v času prejšnjega poročila zahtevale vizume za državljane ene ali več držav članic, to zahteva samo še pet tretjih držav. Popolna vizumska vzajemnost je bila vzpostavljena z Japonsko, Panamo in Singapurjem.

Poleg tega je bil dosežen velik napredek pri Avstraliji in ZDA. Kar zadeva Avstralijo, je bilo z uvedbo sistema eVisitors doseženo enako obravnavanje državljanov vseh držav članic in držav, pridruženih k schengenskemu pravnemu redu. Komisija bo lahko odločila, ali je bila vzpostavljena popolna vizumska vzajemnost, šele, ko bo ocena sistema eVisitors končana.

Kar zadeva ZDA, se je programu za odpravo vizumov pridružilo še sedem držav članic. Vseeno stanje še zdaleč ni zadovoljivo, zato bo Komisija nadaljevala pogovore z ZDA, da bi zagotovila hitro vključitev drugih petih držav članic v program za odpravo vizumov. Kar zadeva ameriški sistem ESTA, Komisija obžaluje sprejetje zakonodaje, s katero je uvedena taksa za uporabo sistema ESTA v korist ameriške potovalne in turistične industrije. Ta davek za tujce bi bil korak nazaj in bi imel negativen učinek, lahko pa bi tudi vodil k zaključku, da je sistem ESTA enakovreden schengenskemu postopku za izdajo vizuma, kar bi lahko imelo pomembne posledice za državljane ZDA, ki potujejo v Evropo.

Kar zadeva državo Brunej, bo Komisija zelo pozorno spremljala notranje pogovore v tej državi in se še naprej posvetovala z brunejskimi organi, da bi dosegli izvzetje iz vizumske obveznosti za bivanje do 90 dni za vse države članice.

Kar zadeva Brazilijo, Komisija pozdravlja doseženi dogovor o osnutku besedila sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike običajnih potnik listov in pričakuje, da bo kmalu dosežen tudi dogovor o sporazumu o izvzetju iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike diplomatskih, službenih ali uradnih potnih listov. Komisija upa, da bo lahko Brazilija v skladu s svojimi notranjimi postopki čimprej ratificirala oba sporazuma.

Kar zadeva Kanado, bo Komisija nadaljevala pogovore s to državo, da bi dosegla napredek pri odpravi vizumske obveznosti za državljane Bolgarije in Romunije.

Komisija bo v skladu s členom 1(5) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 851/2005, znova poročala Svetu in Evropskemu parlamentu najpozneje 30. junija 2010.

[1] UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

[2] UL L 141, 4.6.2005, str. 3.

[3] COM(2006) 3 konč.

[4] COM(2006) 568 konč.

[5] COM(2007) 533 konč.

[6] COM(2006) 3 konč, str. 18.

[7] COM(2008) 486 konč/2.

[8] COM(2006) 3 konč.

[9] SEC(2008) 2991 konč.

[10] COM(2009) 562 konč.