SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 9.6.2005 
KOM(2005) 249 kon čno 
  
Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Vietnama in o 
spremembi Uredbe (ES) št. 1524/2000 o uvedbi dokon čnih protidampinških dajatev pri 
uvozu koles po poreklu iz Ljudske republike Kitajske 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1) OZADJE PREDLOGA  
 • Razlogi in cilji predloga  
Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o 
zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je 
bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004 („osnovna uredba“) v postopku glede uvoza kole s s poreklom iz Vietnama in Ljudske 
republike Kitajske. 
 • Splošno ozadje  
Ta predlog je podan v smislu izvajanja osnovne uredbe in je rezulta t preiskave, ki je 
bila izvedena v skladu z vsebinskimi in proceduralnimi zahtevami, dolo čenimi v 
osnovni uredbi. 
 • Obstoječe določbe na podro čju, na katerega se nanaša predlog  
Uredba (ES) št. 1524/2000 je ohranila pro tidampinške dajatve na uvoz koles s 
poreklom iz Ljudske republike Kitajske. 
 • Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije  
Se ne uporablja. 
2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA  
 • Posvetovanje z zainteresiranimi strankami  
 Zadevnim zainteresiranim strankam je že bi la dana možnost, da zagovarjajo svoje 
interese med preiskavo v skladu z dolo čbami osnovne uredbe . 
 • Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj  
 Zunanje strokovno znanje in iz kušnje niso bili potrebni. 
 • Ocena učinka  
Ta predlog je nastal kot posle dica izvajanja osnovne uredbe. 
Osnovna uredba ne predvi deva splošne presoje u činka, pač pa vsebuje iz črpen seznam 
pogojev, ki jih je treba oceniti. 
3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA  
 • Povzetek predlaganega ukrepanja  
29. aprila 2004 je Komisija za čela protidampinški postopek v zvezi z uvozom koles s 
poreklom iz Vietnama. Istega dne je Komisija za čela tudi vmesni pregled v zvezi z 
 
SL 3   SL uvozom e. Namen te raziskave je bil preu čiti, ali obstoje či ukrepi o uvozu koles iz 
Ljudske republike Kitajske še zadostujejo za prepre čevanje dampinga, ki je povzro čal 
škodo, in ali je bil uvoz iz Vietnama da mpinški in je bil torej tudi škodljiv. 
Preiskava je pokazala, da trenutna st opnja ukrepov o uvozu koles s poreklom iz 
Ljudske republike Kitajske ne zadostuje ve č za zagotovitev izogibanja škodljivemu 
dampingu. Zato je bilo sklenjeno, da se pove ča sedanjo stopnjo dajate v. Nadalje je bilo 
odkrito dejstvo, da je bil uvoz koles iz Vietnama dampinški in je povzro čal škodo. Iz 
tega se zaklju či, da morajo biti uvedeni protidam pinški ukrepi v zvezi z uvozom iz 
Vietnama. 
V zvezi s tem pregledom so se opravila posvetovanja z državami članicam. Predlog je 
podprlo devetnajst držav članic, štiri pa so mu nasprotovale. Dve državi članici sta se 
vzdržali.  
Zato se predlaga, da Svet sprejme priložen i predlog uredbe, ki ga  je treba objaviti v 
Uradnem listu Evropske unije  najpozneje do 12. julija.  
 • Pravna podlaga  
Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti dampinškemu 
uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena 
z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004.  
 • Načelo subsidiarnosti  
Predlog je pod izklju čno pristojnostjo Skupnosti. Na čelo subsidiarnosti se zato ne 
uporablja. 
 • Načelo sorazmernosti  
Predlog upošteva na čelo sorazmernosti iz naslednjih razlogov. 
 Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni  osnovni uredbi in ne  daje priložnosti za 
nacionalno odlo čanje. 
 Navedba o tem, kako zmanjšana je finan čna in administrativna obremenitev Skupnosti, 
nacionalnih vlad, regionaln ih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in 
državljanov ter kako sorazmerna je z zastav ljenim ciljem predloga, se ne uporablja. 
 • Izbira instrumentov  
 Predlagani instrumenti: uredba. 
 Druga sredstva ne bi ustrezala, ker osnovna  uredba ne predvideva drugih možnosti. 
 
SL 4   SL  
4) VPLIV NA PRORA ČUN 
 Predlog ne vpliva na prora čun Skupnosti. 
 
SL 5   SL Predlog 
UREDBA SVETA 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Vietnama in o spremembi 
Uredbe (ES) št. 1524/2000 o uvedbi dokon čnih protidampinških dajatev pri uvozu koles po 
poreklu iz Ljudske republike Kitajske 
SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št . 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti dampinškemu 
uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti
1 („osnovna uredba“), in zlasti členov 9 in 11(3) te 
uredbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: 
A. POSTOPEK  
1. Veljavni ukrepi 
(1) Svet je z Uredbo (EGS) št. 2474/932 uvedel dokon čne protidampinške dajatve v višini 30,6 % na 
uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske  („LRK“), („prvotni ukr epi“). Po preiskavi 
izogibanja se je z Ured bo Sveta (ES) št. 71/973 ta dajatev razšir ila na uvoz dolo čenih delov za 
kolesa s poreklom iz LRK. 
(2) Po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („predhodna 
preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 1524/20004 sklenil, da se zgoraj omenjeni ukrepi ohranijo.  
2. Sedanje preiskave 
(3) Komisija je 29. aprila 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije5, objavila 
začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozo m koles s poreklom iz Vietnama v Skupnost.  
(4) Na isti dan je Komisija, v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, z obvestilom, objavljenim v 
Uradnem listu Evropske unije6, objavila za četek vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki 
veljajo za uvoz koles s poreklom iz LRK v Skupnost.  
                                                 
1 UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila n azadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 
13.3.2004, str. 12). 
2 UL L 228, 9.9.1993, str. 1. 
3 UL L 16, 18.1.1997, str. 55. 
4 UL L 175, 14.7.2000, str. 39. 
5 UL C 103, 29.4.2004, str. 76. 
 
SL 6   SL (5) Protidampinške preiskave so bile uvedene na p odlagi pritožbe in zahtevka, ki ju je 15. marca 
2004 vložil European Bicycles Manufacturers Association („EB MA“ ali „vlagatelj“) v imenu 
proizvajalcev, ki predstavljajo ve činski delež, v tem primeru ve č kot 35 %, skupne proizvodnje 
koles Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokazila o dampingu zadevnega proizvoda in o materialni 
škodi, ki iz tega izvira, kar se je štelo kot zadostno, da se upravi či začetek postopka, ki zadeva 
uvoz koles s poreklom iz Vietnama. Zahtevek  je vseboval zadostne dokaze, ki so upravi čili 
začetek vmesnega pregleda ukrepov, ki velj ajo za uvoz koles s poreklom iz LRK.  
3. Stranke, ki jih zadeva preiskava 
(6) Komisija je vlagatelja, proizv ajalce Skupnosti, navedene v pritožbi in zahtevku, in ostale znane 
proizvajalce Skupnosti, proizvajalce  izvoznike, uvoznike in združenja , za katera je znano, da jih 
to zadeva, ter oblasti LRK in Vietnama uradno obvestila o za četku preiskave. Zainteresiranim 
strankam je bila ponujena možnost, da v časovnem okviru, ki je dolo čen v obvestilih o za četku, 
svoja stališ ča izrazijo pisno in zahtevajo zaslišanje.  
(7) Številni proizvajalci Skupnosti, ki jih predstavlja vlagatelj, drugi sodelujo či proizvajalci 
Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, dobav itelji in združenja upora bnikov so izrazili svoja 
mnenja. Vsem zainteresiranim strankam, ki so  to zahtevale, je bilo zaslišanje odobreno. 
4. Vzorčenje 
(8) Zaradi velikega števila proizvajalcev iz voznikov, proizvajalcev Skupnosti in uvoznikov, 
vključenih v preiskavo, je bila v obeh obvestilih o za četku predvidena uporaba tehnik vzor čenja, 
v skladu s členom 17 osnovne uredbe. 
(9) Da bi se Komisija lahko odlo čila, ali je vzor čenje potrebno, in če je, da bi izbrala vzorec, so bili 
proizvajalci izvozniki in zastopniki, ki delu jejo v njihovem imenu, proizvajalci Skupnosti in 
uvozniki pozvani, da se  javijo in posredujej o podatke, kot je dolo čeno v obvestilih o za četku. 
Komisija je tudi stopila v stik z znanimi zdru ženji proizvajalcev izvoz nikov in oblastmi LRK in 
Vietnama. Te stranke niso imele pripomb na uporabo vzor čenja. 
(10) Skupno 21 izvoznikov/proizvajalcev v LRK, 6 izvoznikov/proizvajalcev v Vietnamu, 54 
proizvajalcev Skupnosti in 6 uvoznikov je  v roku odgovorilo na vprašalnik za vzor čenje in 
posredovalo zahtevane podatke.  
(11) Od 21 kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so se  odzvali na vrnitev vz orcev, jih je samo 17 
prijavilo izvoz koles v Skupnost med obdobjem preisk ave. Zaradi omejenega števila vietnamskih 
proizvajalcev izvoznikov, ki so pokazali pripravlje nost za sodelovanje, je bilo sklenjeno, da 
vzorčenje za vietnamske proizvaj alce izvoznike ni potrebno.  
(12) Vzorec je bil izbran po posvetovanju s sodelujo čimi kitajskimi proizvajalci izvozniki in oblastmi 
LRK ter z njihovim soglasjem. Vzorec proizvajalcev izvo znikov je bil dolo čen na podlagi 
največjega reprezentativnega obsega izvoza v Skupnost, ki se lahko primerno preiš če v 
razpoložljivem času, in namena podjetij, da zahtevajo obravnavo po na čelih tržnega gospodarstva 
(„OTG“). V vzorec so bila vklju čena samo podjetja, ki so name ravala zahtevati OTG, saj je v 
gospodarstvu v prehodu normalna vr ednost za druga podjetja dolo čena na podlagi cen ali 
konstruirane normalne vrednosti primerljive tre tje države. Na tej podlagi je bil izbran 
reprezentativen vzorec štirih pr oizvajalcev izvoznikov. Štiri vzor čene družbe so predstavljale, 
                                                                                                                                                                          
6 UL C 103, 29.4.2004, str. 80. 
 
SL 7   SL glede na odgovore pri vzor čenju, 16 % kitajskega izvoza zade vnega proizvoda v Skupnost in 35 
% izvoza vseh sodelujo čih proizvajalcev. 
(13) Za proizvajalce Skupnosti je bil v skladu s 17(1) osnovne uredbe vzor ec izbran po posvetovanju z 
ustreznimi združenji in z njihov im soglasjem na podlagi najve čjega reprezentativnega obsega 
prodaje in proizvodnje znotra j Skupnosti. Kot rezulta t je bilo v vzorec  izbranih osem 
proizvajalcev Skupnosti. Komisija je vprašalnike  poslala osmim izbranim družbam, ki so 
predložile celotne odgovore. 
(14) Zaradi omejenega števila uvoznikov, ki  so odgovorili na vprašalnik za vzor čenje in pokazali 
pripravljenost za sodel ovanje (šest uvoznikov), je b ilo sklenjeno, da vzor čenje ni potrebno. 
Vendar posledi čno noben izmed uvoznikov ni sodeloval v preiskavi v zvezi s pregledom in 
odklonil, da bi vrnil v celoti izpolnjen vprašalnik. V zvezi s preiskavo uvoza iz Vietnama so 
sodelovali trije uvozniki s predložitv ijo odgovorov na vprašalnik v celoti. 
(15) Komisija je iskala in preverjala informacije, ki so se ji zdele potrebne za dolo čanje dampinga, 
škode, ki izvira iz tega, in inte resa Skupnosti. V ta namen so bili  izvedeni preveritveni obiski v 
naslednjih podjetjih: 
a) Proizvajalci v Skupnosti – - Biria AG, Neukirch, Nem čija; 
– Accell Group N. V., Heerenveen, Nizozemska; 
– Cycleurope Industries S. A., Machecoul, Francija; 
– Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Italija; 
– Denver srl, Dronero, Italija; 
– F.lli Masciaghi Spa, Monza, Italija; 
– MIFA Mitteldeutsche Fahrra dwerke AG, Sangerhausen, Nem čija; 
– Promiles, Villeneuve d'Ascq, Francija. 
b) Proizvajalci izvozniki v LRK  
– Giant China Co. Ltd, Provinca Kunshan Jiangsu; 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Heshuikou Gongming, Shenzhen; 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou; 
– Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen. 
c) Proizvajalci izvozniki v Vietnamu  
– Always Co., Ltd., Ho Chi Minh City; 
– Asama Yu Jiun Intl.; Co., Ltd., Di An; 
 
SL 8   SL – Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai; 
– High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An; 
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai; 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Chi Minh City; 
d) Nepovezani uvozniki  
– ZEG, Köln, Nem čija; 
– Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Nem čija; 
– Halfords Nederland BV, Veenendal, Nizozemska. 
e) Povezana podjetja, ki se ukvarjajo s proi zvodnjo ali prodajo zadevnega proizvoda  
– Sheng Fa Industries Co., Ltd., Tajpej, Tajvan. 
(16) Ob upoštevanju potrebe, da se dolo či normalna vrednost za proizv ajalce izvoznike v LRK in 
Vietnamu, ki jim MET morda ne bo dodeljen, so bili kontrolni obiski z namenom, da se dolo či 
normalna vrednost na podlagi podatkov iz primerl jive države, Maroka, opravljeni v naslednjih 
podjetjih: 
– Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mehika; 
– Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mehika. 
(17) Preiskava dampinga in škode je v obeh razi skavah zajela obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 
2004 („obdobje preiskave, v nadaljevanju OP“). Preu čitev trendov v smislu analize škode je 
zajemala obdobje od januarja 2000 do konca OP („v nadaljevanju, zadevno obdobje“). 
(18) Nekatere zainteresirane stranke so izpostavile dejstvo, da je raziskava zajemala položaj v EU 
petnajstih držav članic (EU-15), medtem ko  bi ukrepi veljali za  uvoz v razširjeno EU 
petindvajsetih držav članic. V zvezi z uvozom iz Vietnama je treba opozoriti, da je bil uvoz v 
deset novih držav članic EU (EU-10) med OP zanemarljiv. Zato se je zdelo, da bi bil tudi kakršen 
koli učinek, ki bi ga ta uvoz lahko imel na škodo al i dampinški položaj, zanemarljiv. Uvoz iz 
LRK je v OP obsegal precejšnje koli čine v EU-10 pri cenah, ki so bile nižje od cen v EU-15. V 
teh okoliš činah se šteje, da bi se ugotovitve o dampingu in zaklju čki o tem, da obstaja verjetnost 
nadaljevanja dampinga, če bi ukrepom iztekla veljavnost, okrep ile na stopnji in pri cenah uvoza 
iz LRK v EU-10. Ker v EU-10 obstaja velika proiz vodnja koles, se je tudi upoštevalo, da bi bil 
učinek stopnje in cen uvoza iz LRK tak, da bi potrdil obstoj škode na širšo industrijo Skupnosti, 
tj. z vklju čevanjem proizvajalcev v EU-10. V teh okoliš činah se sklepa, da širitev ne bi 
avtomatično spremenila dampinga in poškodovala para metrov, ki sestavlja jo osnovo predlaganih 
ukrepov. 
B. ZADEVNI PROIZVOD IN ENAK PROIZVOD  
(19) Zadevni proizvod je isti kot tis ti, zajet v prvotno in predhodno preiskavo, in sicer dvokolesa in 
druga kolesa (vklju čno s tovornimi tricikli), brez motornega pogona, trenutno razvrš čena pod 
oznakami KN 8712 00 10, 8712 00 30 in 8712 00 80. 
 
SL 9   SL (20) V tej preiskavi so bila kolesa razvrš čena v naslednje kategorije: 
– (A) ATB (kolesa za vse terene vklju čno z gorskimi kolesi, 24” ali 26”); 
– (B) kolesa za treking/mesto/ hibrid na/VTC-/turna kolesa, 26” ali 28”; 
– (C) kolesa BMX in otroška kolesa, 16” ali 20”; 
– (D) ostala dvokolesa/kolesa. 
(21) Podobna kategorizacija je bila uporabljena v preisk avi, ki je privedla do prvotnih ukrepov v LRK, 
in v predhodni preiskavi, ki je zajemala LRK. Zaradi razvoja novih tipov koles  pa je bilo treba 
razvrščanje nekoliko spremeniti. Na primer, v tej pr eiskavi kategorija B vsebuje tipa hibrid in 
VTC, ki sta nadalje razvita predhodno obstoje ča tipa.  
(22) Preiskava je potrdila, da imajo vsi tipi koles, kot so dolo čeni zgoraj, enake temeljne fizikalne in 
tehnične značilnosti. Prav tako se na trgu Skupnosti prodajajo preko podobnih distribucijskih 
kanalov, kot so specializirani pr odajalci, športne verige in di skonti z mešanim blagom. Ker je 
njihova osnovna uporaba identi čna, so kolesa ve činoma medsebojno zamenljiva in si torej modeli 
iz različnih kategorij medsebojno konkurirajo. Na podl agi tega je bilo sklenjeno, da vse 
kategorije predstavljajo en sam proizvod. 
(23) Preiskava je prav tako pokazala, da imajo kolesa,  ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti 
na trgu Skupnosti, tista, ki jih pr oizvajajo in prodajajo mehiški pr oizvajalci na mehiškem trgu, in 
tista, ki so uvožena na trg Skupnosti iz LRK in  Vietnama, enake temeljne fizikalne in tehni čne 
značilnosti in enako uporabo. Zato se ti proi zvodi obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) 
osnovne uredbe. 
(24) Ena zainteresirana stranka je v okviru preiskav e v zvezi s pregledom zah tevala, da bi širitev 
obsega zadevnega proizvoda z Uredbo Sveta (ES)  št. 71/97 z dne 10. ja nuarja 1997 kot rezultat 
preiskave proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe morali omejiti na tiste dele, za 
katere obstaja veliko možnosti, da bodo vklju čeni v postopke izogibanja, npr. okvirji in vilice. V 
zvezi s tem je treba opozoriti,  da se je ta pregled za čel, da bi se preverilo, ali obstoje či ukrepi ne 
zadoščajo več za prepre čevanje škodljivega dampinga. Obseg zadevnega proizvoda, tj. koles iz 
LRK, kot je razširjen z zgoraj omenjeno uredbo,  torej ostaja enak možen pregled ukrepov proti 
izogibanju mora biti izveden v smislu lo čene preiskave v zvezi s pregledom, če so pogoji 
izpolnjeni. 
(25) Med preiskavo je en uvoznik v Skupnosti zahteval, da je treba enokolesnike izvzeti iz obsega 
zadevnega proizvoda, ker imajo domnevno druga čne temeljne fizikalne in tehni čne značilnosti in 
drugačne uporabe. Komisija je preiskala zahtevek in ugotovila, da o čitno obstajajo temeljne 
fizikalne in tehni čne razlike. Za razliko od dvokoles enokoles niki nimajo drugega kolesa, krmila 
za upravljanje in zavornega sistema. Prav tako obstaja jasna lo čnica med uporabami 
enokolesnikov in drugih kol es. Enokolesniki se obi čajno ne uporabljajo za prevoz ali šport, 
običajno se uporabljajo v akrobatske namene. Zato je bilo sklenjeno, da je zahtevek ustrezno 
utemeljen in da je treba v skladu s tem pr ilagoditi definicijo zadevnega proizvoda.  
 
SL 10   SL C. DAMPING  
1. Obravnava po na čelih tržnega gospodarstva (OTG) 
(26) V protidampinški preiskavi v zvezi z uvozom s por eklom iz LRK in/ali Vietnama je v skladu s 
členom 2(7)(b) osnovne uredbe treba normalno vrednost dolo čiti v skladu z odstavki 1 do 6 
navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, ki lahko dokažejo, da izpolnjujejo merila, 
določena v členu 2(7)(c) iste uredbe, tj., da v zvezi s proizvodnjo in prodajo podobnega 
proizvoda prevladujejo p ogoji tržnega gospodarstva. 
(27) Merila OTG so na kratko in samo za lažje sklicevanje povzeta spodaj: 
1. poslovne odlo čitve in stroški so izvedeni kot odgovor na tržne signale in brez ve čjega 
vmešavanja države;  
2. podjetja imajo eno jasno ra čunovodsko evidenco, ki je neodvisno vodena v skladu z 
mednarodnimi ra čunovodskimi standardi (IAS) in se uporablja v vse namene; 
3. ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; 
4. pravno varnost in stabilnost zagotavljajo zakoni o ste čaju in pravo lastninskih razmerij; 
5. izmenjava valut poteka po tržnem te čaju. 
(28) Zahtevke za OTG v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe je poslalo deset družb iz LRK in 
sedem iz Vietnama: 
Proizvajalci izvozniki v LRK 
– Giant China Co. Ltd; 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd; 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited; 
– Komda Industrial Co. Ltd.; 
– Universal Cycle Corporation; 
– Liyang Machinery (Shenzen) Co Ltd; 
– Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation; 
– Merida Bicycle Co. Ltd; 
– Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd; 
– Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd. 
Proizvajalci izvozniki v Vietnamu 
– Always Co., Ltd. („Always“); 
 
SL 11   SL – Asama Yu Jiun Intl.; Co., Ltd. („Asama“); 
– Dragon Bicycles Co., Ltd („Dragon“); 
– High Ride Bicycle Co., Ltd („High Ride“); 
– Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. („Liyang“); 
– Vietnam Sheng Fa Co., Ltd („Sheng Fa“); 
– Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd. 
(29) Eno izmed teh podjetij (Komda Industrial Co. Ltd) je pozneje v preiskavi umaknilo svoj zahtevek 
za OTG, vendar ohranilo svoj zahtevek za posami čno obravnavanje v skladu s členom 9(5) 
osnovne uredbe. V primeru druge družbe (Oly mpic Pro Manufacturing Co., Ltd) je bilo 
ugotovljeno, da med OP ni izvažala zadevnega proizvoda v Skupnost. Njen zahtevek za OTG in 
posamično obravnavanje je torej postal nepomemben. 
(30) Zahtevki preostalih petnajstih družb so bi li analizirani na podlagi petih meril, dolo čenih v členu 
2(7)(c) osnovne uredbe. 
1.1. Določanje OTG v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK 
(31) Za vse proizvajalce izvoznike ko les v LRK je bilo ugotovljeno, da  zanje velja sistem izvoznih 
kvot, v skladu z Uredbo o upravljanju z izvoznim i dovoljenji z dne 20/12/2001, ki so ga odobrili 
Ministrstvo za zunanjo trgovino in  gospodarsko sodelovanje („MOF TEC“) in carinski organi. 
Dodelitev kvot je opravil odbor, sestavljen iz članov MOFTEC-a, zadevne trgovinske zbornice in 
Združenja podjetij s tuji m kapitalom, na podlagi meril, ki jih je dolo čil MOFTEC. Sistem je 
vključil tudi dolo čitev najnižjih izvoznih cen za tip pr oizvoda in nadzor nad cenami in koli činami 
izvoznikovih prodajnih pogodb s strani vlade, preden je lahko izdano izvozno potrdilo.  
(32) Glede na zgoraj napisano je bilo jasno dokazano, da  družbe, ki so vložile zahtevke za OTG, niso 
mogle dokazati, da so  bile njihove odlo čitve v zvezi s prodajnimi cenami in koli činami prinesene 
do tržnih signalov in brez ve čjega vmešavanja države, kot zahteva prvo merilo člena 2(7)(c) 
osnovne uredbe. Posledi čno je bilo po posvetovanju s Svetovalnim odborom odlo čeno, da se 
OTG družbam vlagateljicam ne odobri, saj niso izpolnjevale meril, dolo čenih v členu 2(7)(c) 
osnovne uredbe. 
(33) Nekateri proizvajalci izvozniki in kitajska trgovinska zbornica za uvoz in izvoz strojnih in 
elektronskih proizvodov (CCCME) so trdili, da  sistem izvoznih dovolje nj ne vpliva na odlo čanje 
uvoznikov o izvoznih koli činah in cenah, ki tudi niso predmet ve čjega vmešavanja države v 
smislu člena 2(7)(c) osnovne uredbe. V tem pogledu je treba najprej opozoriti,  da sistem izvoznih 
dovoljenj družbe omejuje pri izvažanju koles preko najve čje dovoljene koli čine in pod najnižjo 
ceno, ki jo je dolo čila država. Omejitev jasno kaže, da izvozniki niso svobodni pri dolo čanju 
svojih izvoznih de javnosti brez ve čjega vmešavanja države. V resnici morajo predložiti letno 
količino, ki se lahko sprejme kot taka ali se spremeni na nedolo čeni podlagi ali pa jo prej omejeni 
odbor celo zavrne. Poleg tega je družba, ki je  v prejšnjem letu uvozil a manj kot 5 000 koles, 
lahko popolnoma izklju čena iz razpisnih postopkov, kar tako  vodi do tega, da o nadaljevanju 
izvoznih dejavnosti te družbe absolutno odlo či omenjeni odbor. Nadalje država, vklju čno z 
MOFTEC in carinskimi organi, natan čno nadzoruje koli čine in cene, in sicer s potrjevanjem 
sedanjih izvoznih prodajnih pogodb, na osnovi česar se lahko izda izvozno dovoljenje. To se 
 
SL 12   SL razume kot nedvomno vmešavanje države v poslovne odlo čitve družbe v smislu člena 2(7)(c) 
osnovne uredbe. Zato je bil ta argument zavrnjen. 
1.2. Določanje OTG v zvezi s proizvaj alci izvozniki v Vietnamu 
(34) Ugotovljeno je bilo, da se pet zad evnih družb nahaja v t. i. indust rijskih conah („IC“), ena družba 
pa se nahaja v t. i. izvozni  predelovalni coni („IPC“). 
(35) V zvezi z družbami v IC je bilo ugotovljeno, da  je Uredba Vlade 24/2000ND-CP z 31. julija 2000 
za izvajanje Zakona o tujih naložbah Vietnama dolo čila splošno obveznost družbam, za katere 
velja ta zakon, da izvozijo vsaj 80 % svoje proi zvodnje („izvozna obveznost“), da bi pridobile 
naložbeno dovoljenje. Prav tako je bilo ugotovl jeno, da je izvozna obvez nost zajeta v naložbena 
dovoljenja vseh petih družb, ki se nahajajo v IC. 
(36) Preiskava je tudi pokazala, da na ložbeno dovoljenje družbe, ki se na haja v IPC, ne vsebuje zgoraj 
navedene izvozne obveznosti. 
(37) Pet družb, ki so im ele izvozno obveznost vklju čeno v svoje naložbeno dovoljenje, je zatrjevalo, 
da je zaradi naknadnih sprememb  v veljavni vietnamski zakonodaji, ki so bile izvedene z Uredbo 
Vlade 27/2003ND-CP („spreminjajo ča uredba“), izvozna obveznost prenehala obstajati po 7. 
maju 2003. 
(38) V tej zvezi je treba opozoriti, da je v skladu s spreminjajo čo uredbo izvozno obveznost možno 
umakniti samo pod pogojem, da so izpolnjene druge nujne zahteve, vklju čene v spreminjajo či 
uredbi. Zato spreminjajo ča uredba izvozne obveznosti ni umaknila, ampak raje spremenila 
zahteve, ki jih morajo izpolniti družbe za razveljavitev svojih izvoznih obveznosti. 
(39) Družbe so tudi zatrjevale, da bi bile upravi čene do umika svoje izvozne obveznosti iz svojih 
naložbenih dovoljenj, če bi ravnale v skladu z dodatnimi pogoji, navedenimi v spreminjajo či 
uredbi. Vendar mora vlagatelj v skladu z us trezno zakonodajo najprej od organa, ki izdaja 
naložbena dovoljenja, zahtevati spremembo v s vojem dovoljenju in nato bo organ, ki izdaja 
naložbena dovoljenja, spremenil naložbeno dovoljenj e vlagatelja, tako da se vlagatelju razveljavi 
izvozna obveznost. 
(40) Organ, ki izdaja naložbena dovoljenja, ni v času med OP nobeni izmed petih družb razveljavil 
izvoznih obveznosti v naložbenih dovoljenjih. Družbe  torej prav tako niso uspele dokazati, da bi 
ravnale v skladu z dodatnimi pogoji. 
(41) Iste družbe so tudi zatrjevale, da so bile, četudi bi bila izvozna obveznost med OP v veljavi, 
odločitve družb izvedene kot odgovor na tržne si gnale. A ne samo, da je bila ta izvozna 
obveznost med OP v veljavi, ampak je b ila ta izvozna obveznost celo vklju čena v naložbena 
dovoljenja in v statute družbe vseh petih družb v vsem preiskovalnem obdobju. Posledi čno je 
sklenjeno, da izvozna obveznost predstavlja ve čje vmešavanje države take narave, da u činkovito 
preprečuje družbam, da bi sprejemale svoje odlo čitve v skladu s tržnimi signali. 
(42) Prav tako je bilo sklenjeno, da družba, za ka tero je bilo ugotovljeno, da ne njeno naložbeno 
dovoljenje ne njen statut družbe ne vsebujeta navedene izvozne obveznosti, lahko prosto prodaja 
zadevni proizvod na doma čem in izvoznem trgu in da ni podvržena ve čjemu vmešavanju države. 
(43) Nadalje je treba opozoriti, da v primeru štirih od petih družb iz zgornje uvodne izjave (34), za 
katere velja izvozna obveznost, ni bilo mogo če ugotoviti, da imajo eno jasno neodvisno vodeno 
računovodsko evidenco v skladu z mednarodnimi ra čunovodskimi standardi in jo uporabljajo v 
 
SL 13   SL vse namene. Ugotovljeno je bilo, da je v zvezi z izstavljanjem ra čunov za zadevni proizvod v 
Skupnost veljala nepregledna ureditev o izstavljanju ra čunov. Ta ureditev je vklju čevala 
posredovalne družbe v „dav čnem pristanu“ in na drugih loka cijah izven Vietnama in ni dopuš čala 
sledenja revizijski poti. Zaradi tega ra čunovodske evidence družb v Vietnamu niso to čno 
prikazovale predloženega poslovanja izvoznih prodaj. 
(44) Posledično je bilo po posvetovanj u s Svetovalnim odborom odlo čeno, da se OTG odobri družbi 
Always, saj je izpolnjevala vsa merila, dolo čena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, in zavrne 
zahtevke družb Asama, Dragon, High Ride, Liyang in  Sheng Fa, saj te druž be niso izpolnjevale 
vseh zgoraj navedenih meril. 
2. Posamično obravnavanje 
(45) V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki spadajo v okvir člena 2(7)(a) osnovne 
uredbe, vzpostavi daja tev na ravni države, če sploh, razen v primerih, ko družbe lahko dokažejo, 
da izpolnjujejo vsa merila za posami čno obravnavanje, dolo čena v členu 9(5) osnovne uredbe. 
(46) Isti proizvajalci izvozniki iz LRK in Vietnama, ki niso izpolnjevali meril OT G, kot tudi družbe iz 
uvodne izjave (29) so kot dr ugo možnost zahtevali posami čno obravnavanje (PO) v skladu s 
členom 9(5) osnovne uredbe. Komisija je nato pr everila, ali so imele družbe vlagateljice, 
dejansko in po zakonu, potrebno stopnjo neodvisnosti od države za dolo čitev svojih izvoznih cen 
in izvoznih koli čin zadevnega proizvoda v skladu s členom 9(5)(b) osnovne uredbe.  
(47) V zvezi s tem je bilo ugotovlje no, da so bili vsi proizvajalci  izvozniki LRK podvrženi nadzoru 
države glede dolo čitve svojih izvoznih cen in koli čin zadevnega proizvoda , kot je pojasnjeno v 
uvodni izjavi (31) zgoraj. Zato je bilo ugotovljeno, da kitajski proizvajal ci izvozniki, ki so 
zaprosili za PO, niso izpolnjev ali potrebnih zahtev za posami čno obravnavanje, kot jih dolo ča 
člen 9(5) osnovne uredbe. 
(48) V zvezi z vietnamskimi družbami je bilo ugot ovljeno, da je bilo vseh pet družb podvrženih 
večjemu nadzoru države glede dolo čitve svojih koli čin zadevnega proizvoda , kot je pojasnjeno v 
uvodnih izjavah (34) do (41) zgor aj. Zato je bilo ugotovljeno, da  nobena izmed petih družb ne 
izpolnjuje potrebnih zahtev za posami čno obravnavanje. 
3. Normalna vrednost 
3.1. Primerljiva država  
(49) V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normaln a vrednost za proizvajalce izvoznike v 
LRK in Vietnamu, ki jim obravnava po na čelih tržnega gospodarstva ni bila odobrena, dolo či na 
podlagi cen ali konstruirane vr ednosti primerljive države. 
(50) V ta namen je Komisija v obvestilih o za četku predlagala Mehiko, ki je bila uporabljena kot 
primerljiva država tudi v predhodni  preiskavi v zvezi z LRK.  
(51) Vse zainteresirane stranke so imele možnost dati pripombe na izbiro predvidene primerljive 
države. Prejete so bile pripombe s strani sodelujo čih proizvajalcev izvoznikov, ki so predlagali 
Tajvan ali Indijo kot bolj primerni primerljivi državi, kot je Mehika. 
 
SL 14   SL Tajvan 
(52) Nekateri proizvajalci izvozniki so trdili, da je Tajvan bolj primerna primerljiva država, ker je bila 
Mehika uporabljena v prvot ni preiskavi. Prav tako so trdili , da je Tajvan eden izmed najve čjih 
proizvajalcev koles na svet u in da ima razvit doma či trg, kjer si mnogi doma či proizvajalci 
aktivno konkurirajo. Poleg tega ni nobenih omejitev na uvoz koles ali delov v Tajvan. Nadalje so 
mnogi proizvajalci v LRK in Vietnamu v lasti ta jvanskih družb in zato so proizvodni postopki in 
končni proizvodi zelo podobni tistim, ki jih izde lujejo proizvajalci LRK in vietnamski 
proizvajalci. Prav tako je bilo predloženo, da je ve č tajvanskih družb v ta namen pripravljenih 
sodelovati s Komisijo. 
(53) Glede na zgornje argumente je treba najprej opozoriti, da je Tajvan res tretji najve čji proizvajalec 
koles na svetu, vendar je industrija zelo izvoz no naravnana, navadno izvaža okrog 90 % svoje 
proizvodnje.  
(54) Na drugi strani pa je njegov doma či trg razmeroma majhen in pr ecej stabilen, ocenjen na 
približno 700 000 - 800 000 enot, medtem ko je mehiški doma či trg ocenjen na približno 2,3 
milijona enot, tj. trikratni tajvanski trg. Poleg tega tajvanski trg v veliki meri oskrbujejo kitajski izvozniki. Za primerjavo, Tajvan je v 2003 uvoz il okrog 470 000 koles iz LRK, kar predstavlja 
več kot polovico njegovega trga. V zvezi s tem je treba opozoriti, da pred letom 2001 skoraj ni 
bilo uvoza koles v Tajvan. Medtem ko so tore j pred letom 2001 tajvanski trg v glavnem, če ne 
izključno, oskrbovali lokalni proizvajal ci, sedaj na tem trgu vse bolj prevladujejo kolesa iz LRK 
nad lokalnimi proizvajalci, katerih delež se bliskovito manjša. Posledi čno na doma či trg močno 
vplivajo uvozne cene koles iz LRK, ki so predmet sedanje preiskave.  
(55) Vprašalniki so bili kljub temu poslani vsem znan im tajvanskim proizvajalcem. Nekatere družbe 
so odgovorile, da bi bile pripravljene  sodelovati, vendar da nimajo doma če prodaje, saj vso svojo 
proizvodnjo izvozijo. Dve družbi sta odgovorili na vprašalnik. Vendar ena od teh ni poslala 
smiselnih odgovorov na vprašalnik in je  bila obravnavana kot nesodelujo ča. Druga družba je 
sodelovala v celoti, vendar je bilo vp rašljivo, ali je majhen obseg njene doma če prodaje možno 
obravnavati kot dovolj reprezentativen v zvezi s ta jskim trgom, celotnim kitajskim izvozom v 
Skupnost in celotnim vietnamskim izvozom v Skupnost. Poleg tega, glede na prevladujo če tržne 
pogoje na tajvanskem trgu, pojasnjene v uvodni izjavi (54), prodaja ene same družbe ne more biti 
obravnavana kot ustrezna podlaga za namene dolo čanja normalne vrednosti. 
Indija 
(56) En kitajski proizvajalec izvoznik je za primerljivo državo predlagal Indijo. Trdil je, da so stroški 
dela podobni tistim v LRK. V tej zv ezi je treba opozoriti, da je za Indijo bilo ugotovljeno, da je 
neprimerna izbira, ker bi bilo težko primerjati kole sa, ki jih prodajajo v I ndiji (preprosta kolesa, 
prodana v delih trgovcem na drobno), in tista, ki jih izvažajo kitajski proizvajalci v Skupnost, in 
bi v vsakem primeru potrebovali veliko prilagoditev. Zato in spri čo obstoja primernejše 
primerljive države, tj. Mehike, Indija ni bila  obravnava kot ustrezna primerljiva država. 
(57) Na podlagi razkritja je vietnamski  proizvajalec izvoznik predložil,  da Komisija ni priskrbela 
sprejemljive obrazložitve, podprte z dokazi, zakaj Indije ne bi mogli uporabiti za primerljivo 
državo. Trdil je, da Komisija proizvaj alcem v Indiji ni poslala vprašalnikov, čeprav ta država 
izvozi v Skupnost velike koli čine koles dobre kakovosti, ki so podobni proizvodi, kljub 
ugotovitvam Komisije, da gre za „preprosta ko lesa, prodana v delih trgovcem na drobno“. 
 
SL 15   SL (58) S tem v zvezi je najprej treba opozoriti, da je kmalu po za četku postopka samo en proizvajalec 
izvoznik v LRK predlagal Indijo za primerlji vo državo, vendar ta zahtevek ni bil dovolj 
utemeljen in edini predloženi argument so bili  podobni stroški dela v LRK in Indiji. Nadalje, 
indijski izvoz koles v Skupnost ni relevanten dejavnik za dolo čanje ustreznosti Indije kot 
primerljive države. Ni dvoma o tem, da so kolesa, ki se prodajajo na doma čem indijskem trgu, 
podobni proizvodi, kot tisti, ki jih zadevne države izvažajo v Skupnost. Vendar pa so razpoložljivi podatki pokazali, da bi tipi koles, ki se prodajajo na doma čem indijskem trgu, 
potrebovali ve č prilagoditev, kar bi torej onemogo čilo verodostojno primerjavo. Glede na 
povedano in v odsotnosti bolj utemeljenih poda tkov se možnosti Indi je ni nadalje preu čevalo, ker 
so bili na razpolago podatki o bolj primerni prim erljivi državi, tj. o Mehiki . Na tej podlagi je bil 
zgornji argument zavrnjen. 
Mehika 
(59) Vprašalniki so bili poslani vsem znanim mehi škim proizvajalcem. Dve družbi sta v celoti 
sodelovali z odgovori na vprašalnik in s spre jetjem preverjanja njunih odgovorov v njunih 
prostorih. Doma ča prodaja teh dveh proizvajalcev je predstavljala približno eno tretjino 
mehiškega trga, ocenjenega na približno 2,3 milij ona enot. Ugotovljeno je bilo, da veliko število 
proizvajalcev in približno dvajset  pomembnih izvoznikov deluje v konkuren čnem okolju. Kolesa 
so v letu 2003 uvažali zlasti iz Tajvana (ve č kot 50 %), Urugvaja (20 %), Združenih držav in 
Južne Koreje. Ta uvoz je predstavljal približno 5 % doma čega trga. Temu odstotku je treba 
dodati kolesa, prodana na doma čem trgu s strani uvoznikov, ki se stavljajo dele za kolesa.  
(60) V tej zvezi je treba opozoriti, da je bilo v letu 2003 v Mehiko uvoženih približno 465 000 delov 
za kolesa v vrednosti 79 milijonov EUR, kateri h tretjino po vrednosti je uvozilo dvanajst 
pomembnejših uvoznikov/sest avljavcev (vir: letno poro čilo ANAFABI-ja, mehiškega združenja 
proizvajalcev koles). Na drugi stra ni je v letu 2003 uvoz koles iz Mehike predstavljal približno 60 
% vrednosti uvoza v Mehiko (vir: uradna mehišk a statistika), tj., po oceni je predstavljal 
približno 50 do 70 tiso č enot. Zato izgleda, kot da je b il velik del uvoženih delov za kolesa 
uporabljen za ponovno prodajo (popravila) al i za sestavo in prodajo koles na doma čem trgu. 
(61) Nekateri proizvajalci izvozniki so predložili, da so nekateri postopki regi stracije uvoza v Mehiki 
oviralni in zvišujejo stroške v to državo uvoženega bl aga. Trdili so tudi, da ta sistem registracije 
povzroča izkrivljanja trga v mehiškem sektorju  koles. Nadalje so trdili, da je doma ča 
konkuren čnost v Mehiki omejena, glede na t o, da osem pomembnejših proizvajalcev, članov 
ANAFABI-ja, mehiškega združenja proizvajalcev koles, predstavlja ve č kot 75 % lokalne 
proizvodnje in ima s tem ob čutno moč za določitev doma čih cen. Poleg tega so trdili, da so 
mehiški proizvajalci koles omejeni glede koli čin, ki jih lahko prodajo na doma čem trgu, saj 
mehiški zakon o tako imenovanih programih Maquiladora domnevno zahteva od doma čih 
proizvajalcev, naj izpolnjujejo dolo čene zahteve zmogljivosti. V skladu s tem programom mora 
družba, če želi pridobiti dajatev prost uvoz surovin za ka snejši izvoz, izvoziti vsaj 30 % celotne 
proizvodnje na letni ravni.  
(62) Glede postopkov registracije uvoza je treba najp rej opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da čeprav so 
lahko takšni postopki neugodni in zahtevajo čas, v vsakem primeru obstaja znaten uvoz koles in 
delov za kolesa na mehiški tr g, ki zagotavlja stanje konkuren čnega trga. Zato morebiten vpliv 
takšnih postopkov na trg, ki v nobenem primeru ni merljiv, če sploh obstaja, v tem pogledu ne 
more biti obravnavan kot pomemben. V nasprotju s tem je glede na doma čo konkuren čnost treba 
opozoriti, da obstaja približno dvanajst pomem bnejših proizvajalcev, veliko število manjših 
proizvajalcev in/ali sestavljav cev in veliko število uvoznikov/se stavljavcev koles in delov za 
kolesa. Vsi ti gospodarski subjekti tekmujejo med sabo in potrjujejo mo čno konkuren čno okolje, 
 
SL 16   SL ki prevladuje na mehiškem trgu. Kar zadeva mo č velikih proizvajalcev, članov ANAFABI-ja, pri 
določitvi doma čih cen ta ni bila dokazana in preiskava ni razkrila nobenih elementov, ki bi 
podpirali to obtožbo. Dejstvo, da število velikih proizvajalce v ohranja pomemben del doma čega 
trga, ne pomeni dokaza za mo č pri določitvi cen. V tej zvezi je treba nadalje opozoriti, da je bilo 
za dva preiskana mehiška proizvajalca, ki pred stavljata približno tretjino celotne mehiške 
proizvodnje, ugotovljeno, da v povpre čju ustvarjata nizek dobi ček (nižji, kot je normalen dobi ček 
vlagatelja na trgu Skupnosti brez škodljivega damp inga iz zadevnih držav) iz svoje dejavnosti v 
sektorju koles, in ne visokega, kar bi bilo pri čakovano, če bi nadzirala mehiški trg.  
(63) V zvezi z programi Maquiladora je tr eba opozoriti, da za ta dva sodelujo ča mehiška proizvajalca 
ni bilo ugotovljeno pla čevanje kakšnih protidampinških daja tev za uvoze delov za kolesa, ki 
predstavljajo do 60 % njunih celotnih potreb za proizvodnjo koles in ve činoma izvirajo iz LRK in 
Tajvana. Oba pa sta prodala ve čji del svoje proizvodnje na doma čem trgu. Samo pri enem 
mehiškem proizvajalcu je izvoz predstavljal najve č 10 % njegove celotne prodaje. Pravzaprav je 
od leta 2000 sektor koles vklju čen v tako imenovane „progr ame za promocijo mehiških 
sektorjev“ (PROSEC), ustanovljene  z uredbo, ki jo je 30. oktobra 2000 objavila mehiška vlada. 
PROSEC je veljaven za podj etja, ki proizvajajo kon čno blago, zajeto v programu promocije 
določenega sektorja in uvoženih vložkih, navedenih v tem program u. Uredba izrecno ne povezuje 
oprostitve/znižanja tarif z izvozom. Vsi odobreni proizvajalci lahko uvažajo surovine in stroje, 
navedene v uredbi, dokler se ti uporabljajo v proizvodnji dolo čenih navedenih izdelkov. Glede na 
končno destinacijo uvoženega blaga (doma či ali izvozni trg) ni razlik. V tej zvezi je treba 
opozoriti, da za dva sodelujo ča proizvajalca ni bilo ugotovljenega pla čevanja drugih dajatev, 
razen carine, za uvoz surovin, ki se uporabljajo pri kon čnih izdelkih za doma či trg . 
(64) En sodelujo či uvoznik je predložil, da so  stroški dela v Mehiki trik rat višji kot stroški dela v 
Vietnamu. Kot rezultat tega so st roški proizvodnje in prodajne cene kon čnega proizvoda v 
Mehiki višji kot v Vietnamu. Zato Mehika ni pr imerna primerljiva država. V zvezi s tem je treba 
opozoriti, da se Vietnam šteje za državo z gos podarstvom v prehodu. Stroški dela vietnamskih 
proizvajalcev, ki jim ni bil dodeljen  status tržnega gospodarstva, niso  proste tržne cene, tj. te cene 
niso rezultat igre tržnih mo či. Osnovni namen uporabe primerljive države je odprava u činka takih 
netržnih cen na stroške družb. Na te j podlagi je bil ta argument zavrnjen. 
(65) Končno je bilo predloženo, da obstajajo znatne raz like med mehiškim sektorjem koles in tistim v 
LRK, ki nastanejo zlasti zarad i uporabljenih surovin in pogojev  za dostop do le-teh. V zvezi z 
uporabljenimi surovinami se je zatrjevalo, da mehi ški proizvajalci proizvaj ajo samo toge okvirje, 
medtem ko kitajski proizvajalci proizvajajo tu di okvirje z blažilci. Gl ede pogojev za dostop do 
surovin se je zatrjevalo, da jih  ni možno primerjati s tistimi v LRK, saj so deli za kolesa, 
dobavljeni na doma či trg, proizvedeni z zasta relo tehnologijo. Nadalje za dele za kolesa, uvožene 
iz LRK, velja protidampinška dajatev v višini  144 %, zaradi katere se zvišajo stroški. 
(66) Glede razlik v uporabljenih surovinah in pogojih  za dostop do njih je treba opozoriti, da 
preiskava ni pokazala, da obstajajo razlike med kolesi, ki jih proizvajajo mehiški, kitajski ali vietnamski proizvajalci. Mehiški proizvajalci prav tako proizvajaj o kolesa z okvirji z blažilci in 
so po večini oskrbovani z deli za kolesa iz LRK in Ta jvana. Kar zadeva protidampinško dajatev 
na uvoz delov za kolesa, kot je navedeno v uvodni izjavi (63) z goraj, se takšna dajatev ne 
obračuna na uvoz delov za kolesa. Zato  je bil ta argument zavrnjen. 
(67) Glede na zgoraj navedeno je mehiški trg lahko obravnavan kot reprezentativen in konkuren čen. 
Zato je bilo sklenjeno, da je Mehika ustrezna primerljiva država.  
 
SL 17   SL 3.2. Določitev normalne vrednosti v primerljivi državi  
(68) Po izbiri Mehike kot primerljive dr žave je bila normalna vrednost izra čunana na podlagi 
podatkov, preverjenih v pr ostorih dveh sodelujo čih mehiških proizvajalcev. V skladu s členom 
2(7)(a) osnovne uredbe se normaln a vrednost za kitajske in vietnams ke proizvajalce, ki jim ni bil 
odobren OTG, dolo či na podlagi preverjenih podatkov, prejetih od proizvajalcev iz primerljivih 
držav, tj. na podlagi cen, ki so se pla čevale ali se pla čujejo na doma čem trgu Mehike za 
primerljiv tip proizvoda, ali konstruirane vrednos ti v Mehiki za primerljive tipe proizvoda.  
(69) Domače prodaje podobnega proizvoda dveh mehiških  proizvajalcev so bile priznane za 
reprezentativne, saj predstavljajo pomemben od stotek v zvezi z zadevnim proizvodom, ki ga 
proizvajalci izvozniki v LRK in  Vietnamu izvažajo v Skupnost. 
(70) Preučilo se je, ali se lahko doma čo prodajo vseh tipov proizvodov lahko šteje za redno trgovanje, 
in sicer z ugotavljanjem deleža rentabilne pr odaje zadevnega tipa neodvisnim odjemalcem. V 
primerih, kjer je obseg prodaje tipa proizvoda, ki se je prodajal po neto cenah, ki so bile enake ali 
večje kot stroški enote, predstavljal ve č kot 80 % skupnega obsega prodaj  tistega tipa in kjer je 
bila tehtana povpre čna cena tistega tipa enaka ali ve čja kot stroški enote, je normalna vrednost 
temeljila na dejanski doma či ceni, izra čunani kot tehtano povpre čje cen celotne doma če prodaje 
tistega tipa izdelka v času OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobi čkonosna ali ne.  
(71) V primeru, kjer je obseg dobi čkonosnih prodaj tipa proizvoda pred stavljal 80 % ali manj, vendar 
vsaj 10 % celotnega obsega prodaj tega tipa, ali kjer  je bila tehtana povpre čna cena takih prodaj 
nižja od stroškov enote, je normalna  vrednost temeljila na dejanski doma či ceni, izra čunani kot 
tehtano povpre čje dobičkonosnih prodaj samo teh tipov.  
(72) Za tiste tipe proiz vodov, kjer je obseg dobi čkonosnih prodaj pr edstavljal manj kot 10% celotnega 
obsega prodaj tega tipa na doma čem trgu, se je upoštevalo, kot da  se zadevni tip proizvoda ne 
prodaja v obi čajnem poteku trgovine in zato normalna vrednost ne more temeljiti na doma čih 
cenah v Mehiki. 
(73) Za izvažane tipe proizvoda, ki niso bili narejeni v obi čajnem poteku trgovine v Mehiki ali jih niso 
prodajali mehiški proizvajalci na svojem doma čem trgu, so bile uporabljene konstruirane 
normalne vrednosti. 
(74) Za izvažane tipe proizvoda, ki nimajo ustreznega tipa, ki bi se prodajal v obi čajnem poteku 
trgovine na doma čem trgu v Mehiki, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 
2(3) osnovne uredbe na podlagi tehtanega povpre čja proizvodnih stroškov vsakega proizvajalca, 
ki se mu je prištel razumen znesek za prodajne, splošni in upravni („PS&U“) stroški ter dobi ček. 
Stroški PS&U in dobi ček so bili dolo čeni na podlagi tehtanega povpre čja nastalih stroškov PS&U 
in dobička, ki ga je ustvaril vsak izmed sodelujo čih mehiških proizvajalcev pri doma čih prodajah 
podobnega proizvoda v obi čajnem poteku trgovine. Za izvažan e tipe proizvoda brez prodaj na 
domačem trgu v Mehiki so bili za konstruiranj e normalne vrednosti uporabljeni proizvodni 
stroški podobnega proizvoda, primerno prilagojeni, da so se upoštevale razlike v fizikalnih 
značilnostih izvažanih tipov. 
3.3. Določitev normalne vrednosti za proizvajalce iz voznike, ki jim je bil odobren OTG 
(75) V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preu čila, ali so bile Alwaysove 
domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativne, tj. ali je bil celoten 
 
SL 18   SL obseg takih prodaj enak ali ve čji kot 50 % celotnega obsega ustreznih izvoznih prodaj v 
Skupnost. 
(76) Ugotovljeno je bilo, da Always podobne ga proizvoda ni prodajal na doma čem trgu v Vietnamu. 
Ker ni bilo doma čih prodaj, je bila normalna vrednost dolo čena v skladu s členom 2(3) osnovne 
uredbe na podlagi proizvodnih st roškov v državi porekla, ki se ji m prišteje razumen znesek za 
stroške PS&U in za dobi ček. 
(77) Ker Always na doma čem trgu ni prodajal zadevnega proiz voda ne iste kategorije proizvoda v 
Vietnamu, so bili zneski PS&U in dobi ček, ki se dodajo Alwaysovim proizvodnim stroškom, 
določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. Ti zneski so bili dolo čeni na podlagi 
tehtanega povpre čja stroškov PS&U in tehtanega povpre čja dobičkov proizvajalcev Mehike, 
nastalih v obi čajnem poteku trgovine. Ta met oda se je štela za razumno v tem položaju, saj je bil 
mehiški trg obravnavan kot reprezentativen in konkuren čen. 
(78) Always je zahteval, naj bodo nor malne vrednosti v odsotnosti doma če prodaje dolo čene na 
podlagi podatkov, ki zadevajo izvozne prodaje v tretje države. V zvez i s tem je treba opozoriti, da 
je izračun normalnih vrednosti na podlagi stroškov proi zvodnje v državi porekla  prva možnost na 
seznamu v členu 2(3) osnovne uredbe za primere, kjer ni doma čih prodaj. Uporaba konstruirane 
normalne vrednosti namesto izvoznih cen  v tretje države kot osnove za dolo čitev normalne 
vrednosti je tudi stalna praksa S kupnosti v odsotnosti reprezentativne doma če prodaje. Opozoriti 
je tudi treba, da so lahko tudi  izvozne prodaje v tretje države dampinške Poleg tega družba ni 
priskrbela popolnih podatkov o svoj ih prodajah v tretje države na nobeni stopnji preiskave, kar je 
privedlo do tega, da za dolo čitev normalnih vrednosti na tej osnovi  ni bilo nobenih razpoložljivih 
podatkov. Posledi čno je bil zahtevek zavrnjen, normal ne vrednosti pa so bile dolo čene v skladu s 
prvo možnostjo, dolo čeno v členu 2(3) osnovne uredbe. 
(79) Nadalje je Always zahteval, da prodaje, ki niso izvedene v obi čajnem poteku trgovine v 
primerljivi državi, ne bi bile izklju čene pri dolo čitvi razumnega dobi čka za dolo čitev normalne 
vrednosti. Vendar pa ta zahtevek ni mogel biti ugoden, kajti če bi družba po analogiji s členom 
2(6) izvajala prodajo na doma čem trgu, bi konstruirane normalne vrednosti temelji le na podatkih 
družbe o proizvodnji in prodaji v obi čajnem poteku trgovine. Zato je bilo za institucije edino 
razumno, da uporabijo dobi čke mehiških proizvajalce v, ki jih imajo ti z doma čo prodajo v 
običajnem poteku trgovine ob uporabi člena 2(6)(c) osnovne uredbe. 
Izvozna cena 
3.4. LRK 
(80) Preiskava je pokazala, da so vzor čeni proizvajalci izvozniki iz LRK izvažali tako povezanim kot 
nepovezanim strankam v Skupnosti.  
(81) Za izvoze s strani vzor čenih proizvajalcev izvoznikov ne posredno neodvisnim strankam v 
Skupnosti so bile izvozne cene dolo čene na podlagi cen, ki so se pla čevale ali se pla čujejo za 
zadevni proizvod v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. 
(82) Za prodaje preko njihovih povezanih uvoznikov v S kupnosti je bila izvozna cena konstruirana na 
podlagi cen pri nadaljnji prodaji neodvisnim stranka m. Izvedene so bile prilagoditve za vse 
stroške, ki so jih ti uvozniki imeli med uvozom in nadaljnjo prodajo, vklju čno s stroški PS&U in 
dajatvami ter predvideno razumno stopnjo dobi čka, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. 
 
SL 19   SL Stopnja dobi čka 5 % je veljala za razum no za ta tip trga in zanjo je bilo ugotovljeno, da je v 
skladu z dobi čkom nepovezanih uvoznikov. 
(83) En sodelujo č proizvajalec izvoznik je zahteval, da sedanja protdaminška dajatev ne bi smela biti 
odšteta kot strošek med uvažanjem in nadaljnjo prodajo pri izra čunu izvozne cene, v skladu s 
členom 11(10) osnovne uredbe. Trdil je, da so pri odštevanju od cene nadaljnje prodaje vsi 
stroški, nastali med uvažanjem in nadaljnjo prodajo, drugi kot protidampinška dajatev, 
rekonstruirane izvozne cene ostale ob čutno nad normalno vrednostjo in  zato je protidampinška 
dajatev ustrezno vplivala na ceno nadaljnje prodaj e. Poleg tega se o ce nah nadaljnjih prodaj 
pogaja na podlagi priporo čenih maloprodajnih cen, od česar se odšteje veljaven pribitek trgovca 
in zato protidampinška dajatev ustrez no vpliva na nadaljn je prodajne cene. 
(84) V tej zvezi je treba opozoriti, da se zahtevka druž be glede vpliva protidampinške dajatve na cene 
njene nadaljnje prodaje s sklicevanjem na normalno vrednost ne upošteva kot relevantnega, saj v 
zvezi z uporabo člena 11(10) v izvoznih cenah ni spreme mb v primerjavi z normalno vrednostjo, 
vendar je dajatev vplivala na povišanj e cen nadaljnje prodaje in posledi čno prodajnih cen v 
Skupnosti. Ker družba ni priskrbela dokazov o spremembah v nadaljnji prodaji ali v posledi čnih 
cenah v zvezi z izvoznimi cenami, dolo čenimi v prejšnjih preiskavah, ki bi dejansko dokazali, da 
je znesek pla čanih protdampinških dajatev dejansko vpliv al na cene nadaljnje  prodaje, je bil 
zahtevek zavrnjen.  
3.5. Vietnam 
(85) Vse izvozne prodaje izvoza družbe, ki ji je bi l odobren OTG, so se izvedle preko povezanih 
trgovcev v tretjih državah neodvisnim strankam v Skupnosti. Zato je bila izvozna cena dolo čena 
na podlagi cen za nadaljnjo prodajo  neodvisnim strankam v Skupnosti. 
(86) Za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren OTG, je morala biti izvozna cena dolo čena na 
podlagi dejstev, ki so b ila na voljo, saj izvozne cene nekate rih proizvajalcev niso veljale za 
zanesljive. Izvozne cene proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave (43) zgoraj torej niso bile 
upoštevane pri dolo čitvi izvozne cene in samo izvozne ce ne proizvajalcev, ka terih izvozne cene 
so veljale za zanesljive, so bile upoštevane v ta namen. 
4. Primerjava 
(87) Za zagotavljanje pravi čne primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene 
prilagoditve za razlike, ki so vpliv ale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne 
uredbe. Na tej podlagi so bile izvedene prilagod itve, kjer je bilo primerno, glede na posredne 
davke, popuste, trgovinsko raven, prevoz (vklju čno s stroški pretovarjanj a), morski prevoz in 
stroške zavarovanja, stroške pakiranja in posoj ila. Prilagoditve izvoznih ce n v zvezi z notranjim 
prevozom v državi izvoznici in s stroški posojila so bile izvedene na podlagi stroškov v primerljivi državi glede na družbe, ki jim ni bil odobren OTG. Prilagoditve so bile izvedene tudi, 
kjer se je izvozna prodaja izva jala preko povezane družbe s se dežem v državi, ki ni zadevna 
država ali Skupnost, v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe. 
(88) CCCME in proizvajalci izvozniki v LRK so trdili, da prilagoditve, narejene za kopenski transport 
in obrestna mera, povezana s posojili, dolo čene v primerljivi državi, niso bile upravi čene, saj se v 
preiskavi ni pokazala odsotnost pogojev tržnega gospodarstva za te stroške, ki so jih imeli 
sodelujoči proizvajalci izvozniki. V tej zvezi je treba opozoriti, da so bili zavrnjeni vsi zahtevki 
sodelujočih proizvajalcev izvoznikov po OTG, tj. odkrilo se je, da te  družbe niso delovale pod 
pogoji tržnega gospodarstva. Zato stroškov, ki so jih imele te družbe, ni mogo če uporabiti, ker 
 
SL 20   SL niso posledica položaja, v katerem bi prevladovali tržni gos podarski pogoji. Na tej podlagi je bil 
ta argument zavrnjen. 
(89) Vietnamske družbe so trdile, da so bile prilagoditve, narejene za provizije na podlagi člena 
2(10)(i), neupravi čene. Družbe so razložile, da so pov ezani trgovci s sedežem v tretjih državah 
prave „papirnate družbe“ (tj. družbe brez osebja, ki  ne izvajajo nalog ali dejavnosti) in naj bi se 
jih štelo kot posamezne gospodarske subjekte s proi zvajalci izvozniki v Vi etnamu. V tej zvezi je 
treba opozoriti, da so ti trgovci izstavili ra čune strankam v Skupnosti in pla čila so ti trgovci 
prejeli od strank v Skupnosti. Nadalje je treba opozoriti, da so prodaje teh povezanih trgovcev vsebovale pribitek. Kjer so povezani trgovci imeli vodene ra čune, bi sel lahko dolo čilo, daje bil ta 
pribitek celo višji kot znesek prilagoditve. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen in prilagoditev se je ohranila na stopnji 5 %, saj se je ta stopnja  štela za razumno za prikaz provizij, pla čanih 
neodvisnim agentom, vklju čenim v trgovino zadevnega proizvoda.  
5. Stopnja dampinga 
5.1. LRK 
(90) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga dolo čena na podlagi 
primerjave med tehtanim povpre čjem normalne vrednosti in tehtanim povpre čjem izvoznih cen 
za tip izdelka. Primerjava norma lne vrednosti in izvozne cene vzor čenih proizvajalcev 
izvoznikov LRK je pokazala stopnjo dampinga 36,8 % med OP. Ta stopnja dampinga je bila 
pripisana vsem sodelujo čim družbam, tj. vzor čenim in nevzor čenim.  
(91) Primerjava podatkov v zvezi z izvozom v S kupnost, ki so jih priskrbeli sodelujo či proizvajalci 
izvozniki LRK (vzor čeni in nevzor čeni), in celotnega obsega uvoza,  ki izhaja iz Eurostatove 
uvozne statistike, je pokazala, da je stopnja sodelova nja nizka, saj je ta iz voz med OP predstavljal 
54 % celotnega uvoza Skupnosti iz LRK. Zato je bila za obseg izvoza nesodelujo čih kitajskih 
proizvajalcev izvozniko v stopnja dampinga dolo čena na podlagi dveh kategorij zadevnega 
izdelka (glej uvodno iz javo 20) z najvišjimi stopnjami, dolo čenimi za vzor čene proizvajalce 
izvoznike. Ta pristop je veljal za primernega, sa j ni bilo nobenih znakov, da bi kateri izmed 
nesodelujo čih proizvajalcev izvajal damping izdelka na nižji stopnji kot vzor čeni proizvajalci 
izvozniki.  
(92) Na koncu je bila povpre čna stopnja dampinga na ravni države izra čunana z uporabo vrednosti 
CIF za vsako skupino izvoznikov, tj. sodelujo čih in nesodelujo čih, kot faktorja tehtanja. 
Ugotovljena stopnja dampinga na  ravni države, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, 
dajatev nepla čana, je bila 48,5 %. 
(93) CCCME je trdil, da ta pristop za dolo čitev stopnje dampinga nesodelujo čih proizvajalcev 
izvoznikov ni v skladu z metodolog ijo, ki jo je uporabila Komisija v prejšnji preiskavi v zvezi s 
pregledom o uvozu koles s Kitajske, in da bi  to lahko privedlo do nerazumno izumetni čenih 
rezultatov v okviru enega samega post opka. Metodologija, uporabljena za izra čun stopnje 
dampinga nesodelujo čih proizvajalcev izvoznik ov v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom, je 
bila povpre čna izvozna cena za vse transakcije na podlagi podatkov iz Eurostata, po odbitku 
izvoza sodelujo čih proizvajalcev. Nadalje je trdil, da pri dolo čanju splošnega dampinga na 
podlagi predpostavke, da nesodelujo če družbe zadevnega proizvoda niso izvažale na nižji stopnji 
kot sodelujo či proizvajalci izvozniki, Ko misija ni upoštevala specifi čnih tipov, ki so jih izvozili 
nesodelujo či proizvajalci izvozni ki, medtem ko bi se morali  razpoložljivi podatki uporabiti 
posebno zadržano, v skladu s členoma 18(6) in 6(8) osnovne ure dbe in odstavkom 7 Priloge II k 
Protidampinškemu sporazumu STO. 
 
SL 21   SL (94) V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da se je metodologija, uporabljena v prejšnji preiskavi v 
zvezi s pregledom, štela za primerno za dolo čanje, ali se damping lahko zopet pojavi. V zvezi s 
tem so institucije menile, da bi bila stopnja dampinga lahko dolo čena brez absolutne natan čnosti, 
saj se je ta stopnja uporabljala  v praksi. V okviru sedanje r aziskave je bilo potrebno izra čunati 
stopnjo dampinga na bolj natan čen način. V ta namen je bil obseg izvoza nesodelujo čih kitajskih 
izvoznikov dolo čen z uporabo podatkov iz Eurostata. Za izvozno ceno podatki iz Eurostata niso 
bili ocenjeni kot primeren vir informacij, saj dolo čeni tipi, ki so jih izvažale nesodelujo če družbe, 
niso bili znani in zato primerjava  s tehtano normal no vrednostjo, dolo čeno v primerljivi državi, 
morda ne bi realno odražala teh izvoznikov. Poleg tega bi bila splošna stopnja dampinga z 
uporabo metodologije, ki jo je predlagal CCCME, ob čutno višja, tj. ve č kot dvakrat višja. 
Uporaba dveh kategorij zadevnega izdelka z najvišjimi stopnjami, dolo čenimi za vzor čene 
proizvajalce izvoznike se je  zdela primernejša v skladu s členoma 18(6) in 6( 8) osnovne uredbe 
ter z odstavkom 7 Priloge II k Protidampinškemu sporazumu STO. Na tej podlagi je bil argument zavrnjen.  
5.2. Vietnam  
(95) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga dolo čena na podlagi 
primerjave med tehtanim povpre čjem normalne vrednosti in tehtanim povpre čjem izvoznih cen 
za tip izdelka. Primerjava normalne vr ednosti in izvozne cene vietnamskih vzor čenih 
proizvajalcev izvoznikov z OTG je pok azala stopnjo dampinga 15,8 % med OP. 
(96) Primerjava podatkov v zvezi z izvozom v Skupnost, ki so jih priskrbeli vi etnamski proizvajalci 
izvozniki, in celotnega obsega uvoza s poreklo m iz Vietnama je pokazala, da je stopnja 
sodelovanja visoka, saj so ti iz vozniki med OP predstavljali ve č kot 95 % vsega uvoza Skupnosti 
iz Vietnama. 
(97) Ker je bila stopnja sodelovanja visoka, kot je  opisano v uvodni izjavi  (96), je bila povpre čna 
stopnja dampinga na ravni države dolo čena na podlagi tehtane povpre čne stopnje dampinga 
sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki mu ni bil odobren OTG ali PO in katerega podatki o 
izvoznih cenah so lahko veljali za zanesljive, kot je navedeno v uvodni  izjavi (85). Zato je bila 
stopnja dampinga 34,5 % na ravni države, izr ažena kot odstotek cene meje Skupnosti CIF, 
dajatev nepla čana, pripisana vsem ostalim proizvajalcem izvoznikom v Vietnamu. 
D. ŠKODA  
1. Vpliv protikonkuren čnega ravnanja 
(98) Med preiskavo je bilo ugotovlje no, da so nizozemski organi za  konkurenco dve odvisni družbi, 
Batvus B. V. in Koga B. V, enega izmed vzor čenih proizvajalcev Skupnosti, Accell Group N.V., 
kaznovali zaradi vpletenosti v protikonkuren čno obnašanje
7. Kršitev je zadevala dogovor dveh 
odvisnih družb z dvema drugima pr oizvajalcema Skupnosti (nevzor čenima) in Giant Europe 
B.V., družbo, povezano s kitajskim izvozniko m Giant China Co. Ltd., v zvezi s skupnim 
seznamom najnižjih cen (cenovni kartel) za kole sa, ki se uporablja v prodajnih kanalih na 
nizozemskem trgu koles. Treba je o pozoriti, da se je Accell Gr oup N.V. pri nizozemskih organih 
za konkurenco vložila pritožbo v zvezi z nji hovim sklepom v zvezi s cenovnim kartelom. 
                                                 
7 Sklep Nederlandse Mededingingsautoritet št. 1615/691, 21. april 2004. 
 
SL 22   SL (99) Cenovni kartel je obstajal v sezoni koles 2001 (od 1. se ptembra 2000 do 31. avgusta 2001). 
Obdobje preu čitve dampinga in škode v sedanji preisk avi je od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004, 
medtem ko preu čitev trendov, pomembnih za oceno, zaj ema obdobje od januarja 2000 do konca 
OP. Zato se pojav protikonkuren čnega ravnanja in obravna vano obdobje prekrivata.  
(100)  Glede na zgoraj povedano ni mogo če izključiti, da je med obravnavanim obdobjem 
protikonkuren čno ravnanje delno vplivalo na del trga Skupnosti, tj. nizozemski trg, in posledi čno 
na kazalce škode proizvajal cev Skupnosti, ki so vklju čeni v kartel. Splošna praksa je, da se v 
primerih, kjer so sklepe glede cenovnih kartelov sprejele javne oblasti, sprejme posebno previden 
pristop, še posebej, kadar bila  za tak sklep vložena pritožba.  Da bi se izognili  vsakršnim dvomom 
o skupni storilnosti vzor čenega proizvajalca Skupnosti, Accell Group N. V., v zvezi s 
protikonkuren čnim ravnanjem njegovih odvisnih družb, je bilo odlo čeno, da se ta proizvajalec 
izključi iz analize škode, čeprav je bilo ugotovljeno, da je bi l samo del podjetij v skupini vpleten 
v protikonkuren čno ravnanje. Glede protikonkuren čnega ravnanja drugih dveh proizvajalcev 
Skupnosti, prav tako udeleženih v kartelu, je tr eba opozoriti, da ni sta bila del vzorca 
proizvajalcev Skupnosti. Za ta dva pr oizvajalca bi se, glede na to, da  je kartel temeljil na skupnih 
seznamih najnižjih cen, možen vpliv kartela na storilnost teh podjetij odra žal v cenah in stopnjah 
dobička. Ker ni bila izvedena ocena sm ernic cen in donosnosti za nevzor čene proizvajalce 
Skupnosti, udeležba teh dveh družb v kartel u nima na analizo škode nobenega u činka. Nadalje se 
je proučilo, ali je protikonkuren čno obnašanje v delu trga Skupnosti vplivalo tudi na rezultate 
drugih vzor čenih proizvajalcev Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da je bilo poslovanje teh 
proizvajalcev na nizozemskem trgu v obravnava nem obdobju zelo omejeno (prodan manj kot 1 
% vseh enot). Nadalje poraba na nizozemskem trgu predstavlja samo 7 % celotne porabe v Skupnosti in tudi delova nje kartela je bilo časovno zelo omejeno. Zato se ne zdi potrebno 
prilagajati ugotovitev o škodi glede rezultatov te h drugih proizvajalcev.  
(101)  Prav tako se je prou čilo, ali bi bila slika škode bistveno druga čna, če bi bil Accell Group vklju čen 
v analizo škode. Vendar bi tudi ob upoštevanju podatkov družbe Accell Group N.V. trendi škode 
v splošnem ostali isti, kot je zaklju čeno spodaj. 
(102)  Ker je kartel obstajal v sezoni  koles 2001, udeležba Giant Europe B.V. v njem ni vplivala na 
ugotovitve o tem izvozniku za preiskovalno obdobj e sedanjega protidampinškega postopka. 
2. Proizvodnja Skupnosti 
(103)  V teku sedanje preiskave je bilo ugo tovljeno, da je kol esa proizvajalo: 
– 8 vzorčenih proizvajalcev; 
– 12 drugih proizvajalcev  Skupnosti pritožnikov; 
– 39 drugih proizvajalcev Skupnos ti, ki podpirajo pritožbo. 
3. Opredelitev industrije Skupnosti 
(104)  Proizvajalci Skupnosti pritožniki (vzor čeni in nevzor čeni) skupaj z drugimi proizvajalci 
Skupnosti, ki so podpirali pritožbo (vzor čeni in nevzor čeni), ki so se odzvali na vzor čenje in se 
opredelili kot pripravljeni za sodelovanje v preiskavi, so predstavljali ve č kot 80 % proizvodnje 
Skupnosti zadevnega izdelka. Zato se je štelo,  da predstavljajo industrijo Skupnosti v okviru 
pomena člena 4(1) osnovne uredbe. Preostali pr oizvajalci Skupnosti nepritožniki niso 
nasprotovali preiskavi. Vzor čeni proizvajalci Skupnosti v prei skavi (v nadaljnjem besedilu 
 
SL 23   SL „vzorčeni proizvajalci“) so po izklju čitvi enega izmed proizvajalcev (kot je razloženo v uvodnih 
izjavah (98) do (101) zgoraj) med OP predst avljali približno 37 % ce lotne proizvodnje koles 
Skupnosti. 
4. Poraba Skupnosti 
(105)  Prodaje proizvajalcev skupnosti so bile ocenje ne na podlagi podatkov, zbranih od proizvajalcev 
kot odgovor na vzor čni vprašalnik, in podatkov, na vedenih v pritožbi , ki jo je vlož il vlagatelj. 
Podatke v pritožbi so zbrala razli čna združenja v Skupnosti, ki  proizvajajo kolesa.  
(106)  Očitna poraba Skupnosti je bila dolo čena na podlagi prodaj vseh pr oizvajalcev Skupnosti na trgu 
Skupnosti, kot je ocenjeno zgoraj, ki se jim  je prištel uvoz iz vseh držav po poro čilu Eurostata.  
(107)  Poraba Skupnosti se je zmanjšala za 10 % v za četku obravnavanega obdobja, s 17 348 000 enot v 
letu 2000 na 15 695 000 enot v letu 2002. Nato se je poraba postopoma pove čala, v času OP na 
18 037 000 enot. Skozi vse obrav navano obdobje se je poraba pove čala za 4 %. Podrobni 
podatki, izraženi v enotah, so naslednji: 
Poraba  2000 2001 2002 2003  OP  
Enote 17 348 000 15 236 000 15 695 000 17 336 00 18 037 000 
Indeks  100 87 90 100 104 
5. Uvoz koles iz LRK in Vietnama 
5.1. Kumulacija  
(108)  Komisija je nadalje preu čila, ali naj se u činki uvoza koles s poreklom iz LRK in Vietnama 
(„obravnavani državi“) ocenijo kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. 
(109)  Ta določba določa, da se u činki uvoza iz dveh ali ve č držav, ki sta hkrati predmet iste preiskave, 
ocenijo kumulativno, če (i) je stopnja dampinga, ugotovlje na v povezavi z uvozom iz vsake 
države, ve č kot de minimis , kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe ; (ii) obseg uvoza iz 
vsake države ni zanemarljiv; in če (iii) je zaradi konkuren čnih pogojev med uvoženimi proizvodi 
in konkuren čnih pogojev med uvoženimi proizvodi in  podobnim proizvodom Skupnosti takšna 
ocena ustrezna. 
(110)  Kot je navedeno zgoraj, so sedanje preisk ave pokazale, da sta stopnji dampinga, dolo čeni za LRK 
in Vietnam, ob čutno višji od stopnje de minimis  in da obseg uvoza iz teh držav ni zanemarljiv v 
smislu člena 5(7) osnovne uredbe (njegov tržni de lež je v OP dosegel 4,07 % in 8,70 %). 
(111)  Da bi dolo čila ustreznost kumulativne ocene ob upoštevanju konkuren čnih pogojev med 
uvoženimi izdelki in podobnim izdelkom Skupnosti,  je Komisija analizirala tržno obnašanje 
izvoznikov glede izvoznih cen in obsega izvoza na podlagi Eurostatovih podatkov. 
(112)  Ugotovljeno je bilo, da so se proizvajalci LRK in Vietnama glede izvoznih cen obnašali podobno. 
Omenjeni državi sta v času obravnavanega obdobja znižali svoje povpre čne prodajne cene na 
enoto kolesa za 22 % oz. 52 %.  
(113)  Kot je navedeno v uvodni izjavi (110), imata obe  državi pomemben tržni delež na trgu Skupnosti. 
 
SL 24   SL (114)  Nadalje, kot je razloženo zgoraj (glej uvodne izjave od (19) naprej),  je bilo ugotovljeno tudi, da 
je zadevni izdelek, ki se uvaža iz LRK in Viet nama, ter izdelek, ki se proizvaja v Skupnosti, 
mogoče obravnavati kot enaka glede na zamenlji vost in nadomestljivost, zato drug drugemu 
konkurirata na podlagi tipov. 
(115)  Ugotovljeno je bilo, da uvoz zadevnega izdelk a iz zadevnih držav konkurira kolesom, ki jih 
proizvaja industrija Skupnosti. 
(116)  Na podlagi razkritja dokon čnih ugotovitev so nekatere zainteresir ane strani trdile, da kumulacija 
ni bila upravi čena, ker se modeli uvoza koles iz LRK in Vi etnama razlikujejo. Vendar je bilo ob 
primerjavi uvoza modela z osnovnimi modeli ugotovl jeno, da ni precejšnje usklajenosti samo 
med uvozom kitajskih in vietnamskih koles ter med tistimi, ki jih proizvajajo vzor čeni 
proizvajalci Skupnosti, ampak ta obs taja tudi med modeli, uvoženimi iz LRK in Vietnama. Trdilo 
se je tudi, da so segmenti trga, na katerih so  vietnamski izvozniki pr odajali svoja kolesa, druga čni 
kot tisti, ki jih uporabljajo izvozniki LRK in proizvajalci Skupnosti, kar upravi čuje različne cene. 
Te obtožbe ni podpiral noben dokaz. Pole g tega se pojavlja, da se v dolo čenih državah članicah, 
kjer ima vietnamski uvoz pomemben del tr ga, vietnamska kolesa najde na razli čnih segmentih 
trga. Zato se oba zahtevka zavrneta.  
(117)  Na podlagi zgornjega je bilo sklenjeno, da so izpolnjeni vsi pogoji, ki so upravi čevali kumulacijo 
uvoza koles s poreklom iz LRK in Vietnama. 
5.2. Obseg dampinškega uvoza in tržni delež koles s poreklom iz LRK in Vietnama 
(118)  Obseg uvoza obravnavanega izdelka je bil dolo čen na podlagi statisti čnih podatkov Eurostata. 
Število koles, ki izvirajo iz LRK in so od ta m uvožena, se je med letom 2000 in preiskovalnim 
obdobjem pove čalo za 472 %. Uvoz koles  iz LRK med OP je ve č kot 55-krat ve čji od količine 13 
651 koles, uvoženih med OP predhodne preisk ave (od 1. septembra 1997 do 31. avgusta 1998). 
Med letom 2000 in OP se je uvoz koles s poreklom iz Vietnama pove čal za 413 %. Na skupni 
ravni se je uvoz obeh držav med letom 2000 in OP pove čal s 435 373 enot na 2 311 638, 
povečanje za 431 %. 
(119)  Ker se je poraba med obravnavanim obdobjem pove čala za samo 4 %, se je tržni delež uvoza 
zadevnega izdelka s poreklom iz LRK pove čal z 0,73 % v letu 2000 na 4,07 % v OP, vietnamski 
delež pa se je pove čal z 1,77 % v letu 2000 na 8,70 % v OP. Posledi čno se je skupni tržni delež 
povečal z 2,50 % v letu 2000 na 12,77 % v OP.  
(120)  Razvoj uvoza in tržnega deleža koles s porek lom iz LRK in Vietnama med obravnavanim 
obdobjem je prikazan v spodnjih tabelah: 
Uvoz 
LRK  2000 2001 2002 2003  OP  
Obseg (enote) 128 091 257 728 561 706 707 351 733.901 
Indeks  100 201 438 552 572  
Tržni delež % 0,73 1,68 3,58 4,08 4,07 
Uvoz 2000 2001 2002 2003  OP  
 
SL 25   SL Vietnam  
Obseg (enote) 307 282 586 051 766 680 1 457 245 1 577 737 
Indeks  100 191 250 474 513 
Tržni delež % 1,77 3,84 4,88 8,40 8,70 
 
Uvoz 
Skupno  2000 2001 2002 2003  OP  
Obseg (enote) 435 373 843 779 1 328 386 2 164 596 2 311 638 
Indeks  100 194 305 497 531 
Tržni delež % 2,50 5,52 8,46 12,48 12,77 
Indeks  100 220 338 499 510 
6. Cene zadevnega uvoza 
a) Razvoj cen 
(121)  Podatke Eurostata je bilo  možno uporabiti za dolo čitev cenovnih trendov dampinškega uvoza za 
obdobje med letom 2000 in OP samo v omejenem obsegu iz naslednjih razlogov: 
Ugotovljeno je bilo, da uvozne cene, ki teme ljijo na Eurostatovih podatkih, ne upoštevajo 
različnih tipov izdelkov in bistve nih razlik v cenah med razli čnimi tipi zadevnega izdelka. Na 
povprečno ceno na državo mo čno vpliva ponudba izdelkov vsake države. Pri primerjanju 
modelov iz uvoza sodelujo čih izvoznikov je preiskava pokazala,  da celo znotraj enakega tipa 
izdelka in modela obstajajo bistve ne razlike v ceni, ki so odvisne od delov kol es. Nadalje je bilo 
ugotovljeno, da uvozne cene, ki temeljijo na tipih koles, ki so jih opredelili sodelujo či izvozniki, 
resnično odražajo razlike v ceni med kolesi s porek lom iz LRK in Vietnama in industrijo 
Skupnosti. Posledi čno cene iz Eurostata ne dopuš čajo sklepanja za name ne te preiskave. 
Uvozne cene Eurostata za LRK in Vietnam la hko služijo samo kot kazalec cenovnih trendov 
različnih držav, vendar niso uporabne pri pr imerjanju prodajnih cen med razli čnimi državami in 
Skupnostjo.  
(122)  Po podatkih Eurostata se je me d letom 2000 in OP tehtano povpre čje uvoznih cen, v nadaljnjem 
besedilu navedenih z indeksom, iz LRK in Vietnama  znižalo za 22 % in 52 %.  Na skupni ravni se 
je povprečna prodajna cena znižala za 50 %. Podrobni podatki so naslednji: 
 
SL 26   SL Uvozne cene  2000 2001 2002 2003  OP  
 (LRK)      
Indeks  100 83 70 75 78
 (Vietnam)      
Indeks  100 82 71 49 48
 (skupno)      
Indeks  100 81 62 50 50
b) Nelojalno nižanje cen 
(123)  Za določitev nelojalnega nižanja cen koles s poreklo m iz LRK in Vietnama  je Komisija oprla 
svojo analizo na podatke, ki so ji h v teku preiskave predložili vzor čeni proizvajalci izvozniki in 
vzorčeni proizvajalci Skupnosti. Ta analiza je upoštevala dejanske  izvozne cene proizvajalcev 
izvoznikov (CIF meja Skupnosti), za LRK s protidampi nško dajatvijo in brez nje. Upoštevale so 
se zadevne prodajne cene industr ije Skupnosti za neodvisne stranke , po potrebi prilagojene na 
raven franko tovarna. Med OP je bila raven nelo jalnega znižanja cen, ki je temeljila na razli čnih 
tipih izdelka, opredeljenih v vprašalniku, 53 % brez protidampinške dajatve za LRK in 39 % z 
njo. Raven nelojalnega znižanja cen za Vietnam je bila med 25 in 60 %. S tem v zvezi je treba 
opozoriti, da so tehtane povpre čne prodajne cene iz LRK in Vi etnama, ki temeljijo na tipu 
izdelka, bistveno višje kot uvozne cene, ki temelji jo na podatkih Eurostat a. To potrjuje zgornji 
sklep v uvodni izjavi (121), da ponudba jas no vpliva na prodajne cene med državami.  
7. Položaj industrije Skupnosti 
(124)  Po členu 3(5) osnovne uredbe je Komisija pregleda la vse relevantne gospodarske faktorje in 
indekse, ki zadevajo industrijo Skupnosti.  Ta analiza se je opravila za vzor čene družbe, kot je 
omenjeno v uvodni izjavi (15) z izjemo družbe, ki  je omenjena v uvodni izjavi (100) zgoraj. 
Vendar so bili za priskrbo popolne s like položaja industrije Skupnosti, za tiste kazalce, za katere 
so bili na voljo zanesljivi poda tki za vso industrijo Skupnosti, pod atki zagotovljeni tudi spodaj. 
Na tej podlagi je bila dejavnost industrije,  izmerjena z dejavniki, kot so cene, pla če, naložbe, 
dobiček, donosnost naložb, denarni tok in  zmožnost zbiranja kapitala, dolo čena na podlagi 
podatkov vzor čenih družb. Dejavniki škode, kot so tržni delež, obseg prodaje in proizvodnja, so 
bili določeni za celotno industrijo Skupnosti.  
(125)  Nekatere zainteresirane strani so  trdile, da so bile v analizi indika torjev škode upoštevane samo 
vzorčene družbe. Obi čajna praksa v protidampinških postopkih  je analiza faktorjev škode za vso 
industrijo Skupnosti. Vendar pa se v primerih, kjer industr ijo sestavlja veliko število 
proizvajalcev, lahko uporabi vzorec. Namen vzor čenja je pridobitev podrobnih podatkov, ki se 
jih lahko zbere in preveri od omejenega št evila proizvajalcev v razpoložljivem času. Ti podatki 
zadevajo faktorje, kot so cene, pla če, naložbe, dobi ček, donosnost naložb, denarni tok in 
zmožnost zbiranja kapitala, kjer bi bi lo preverjanje podatkov v razpoložljivem času neizvedljivo 
za vso industrijo. Za druge dejavnik e, kot so tržni delež, obseg pr odaje in proizvodnja, so podatki 
običajno na voljo za celotno i ndustrijo Skupnosti. Osnovanje an alize škode samo na podlagi 
podatkov vzor čenih proizvajalcev ne bi upoštevalo upor abljivih podatkov drugih proizvajalcev, 
 
SL 27   SL kar bi imelo za posledico nepopolno oceno. Zato so bili v namen pridobitve kolikor je le mogo če 
popolne ocene v razpoložljivem času v tem primeru, prejete in preverjene podatke o trendih vseh 
dejavnikov škode za vzor čene proizvajalce dopolnili podatki, ki zajemajo vso industrijo. 
a) Proizvodnja, proizvodne zmogljivosti in izkoriš čenost zmogljivosti  
(126)  Med letom 2000 in OP se je proiz vodnja podobnega izdelka s strani vzor čenih proizvajalcev 
povečala za 17 %. Proizvodna zmogljivost se je med obravnavanim obdobjem pove čala za 
skupno 18 %.  
(127)  Izkoriščenost zmogljivosti je bila med obravnavani m obdobjem stabilna. Podrobni podatki so 
naslednji: 
Proizvodnja  2000 2001 2002 2003  OP  
Proizvodnja 3 231 842 3 193 497 3 222 858 3 718 918 3 788 660 
Indeks  100 99 100 115 117 
Proizvodna 
zmogljivost 4 033 737 4 125 649  4 339 273 4 613 939 4 779 632 
Indeks  100 102 108 114 118 
Izkoriščenost 
zmogljivosti 80,1 % 77,4 % 74,3 % 80,6 % 79,3 % 
Indeks  100 97 93 101 99 
(128)  Preiskava je pokazala, da je do splošnega zvišan ja proizvodne zmogljivosti prišlo zaradi naložb v 
nove proizvodne linije in prestrukturiranj znotraj skupin družb. Dejstvo, da so vzor čeni 
proizvajalci v splošnem pove čali svojo proizvodnjo, je prav tako posledica tega, da je ve č drugih 
proizvajalcev Skupnosti prenehalo poslovati al i zmanjšalo svojo zmogljivost. Vendar je pri 
zgornjih trendih pove čanja proizvodnje in proizvodne zmogljivosti vzor čenih družb treba 
upoštevati rezultate vseh pr oizvajalcev Skupnosti. Glede na skupno proizvodnjo vseh 
proizvajalcev Skupnosti trend nakazuje zmanjšanje  proizvodnje. Podrobni podatki so naslednji: 
 
Proizvodnja  2000 2001 2002 2003  OP  
Proizvodnja 12 700 000 11 028 000 10 083 000 10 165 000 10 160 00 
Indeks  100 87 79 80 80 
b) Zaloge 
(129)  En proizvajalec zaradi notranje reorganizacije  ni mogel predložiti konsistentnih podatkov o 
zalogah za leti 2000 in 2001. Zato  ti podatki ni so bili vklju čeni v izvajanje analize zalog za 
obravnavano obdobje. 
 
SL 28   SL (130)  Zaloge koles so se pove čale med obdobjem analize z 219 370 enot v letu 2000 na 362 095 enot v 
OP, povečanje za 65 %. Glavno pove čanje je nastopilo med letom 2003 in OP, ker je eden izmed 
vzorčenih proizvajalcev moral dobaviti zelo veliko pošiljko neposre dno po koncu OP. Zato 
povečanje stopnje zalog ne pomeni nujno poslabšanja stanja vzor čenih proizvajalcev v tem 
pogledu. Podrobni podatki so navedeni spodaj: 
Zaloge 2000 2001 2002 2003  OP  
Enote 219 370 206 854 210 968 317 345 362 095 
Indeks  100 94 96 145 165
c) Obseg prodaje in tržni delež 
(131)  Prodaja koles, ki so jih proizvedli vzor čeni proizvajalci, se je na trgu Skupnosti med zadevnim 
obdobjem postopoma ve čala s 3 156 451 enot v letu 200 0 na 3 683 176 enot v OP, skupno 
povečanje za 17 %. Podobno so vzor čeni proizvajalci pove čali svoj tržni delež z 18 % v letu 2000 
na 20 % v OP. Podrobni podatki so navedeni spodaj: 
 2000 2001 2002 2003 OP  
Prodaja vzor čenih 
proizvajalcev 
(enote) 3 156 451 3 241 830 3 203 020 3 600 670 3 683 176 
Indeks  100 103 101 114 117 
Tržni delež 
vzorčenih 
proizvajalcev 18 % 21 % 20 % 20 % 20 % 
(132)  Vendar je pri tem trendu treba upoštevati rezultate vseh proizvajalcev Skupnosti. Če upoštevamo 
prodajo vseh proizvajalcev Skupnosti, se je pr odaja zmanjšala. Podrobni podatki so naslednji: 
 2000 2001 2002 2003 IP 
Prodaja vseh 
proizvajalce
v Skupnosti 11 718 000 10 035 000 9 175 000 9 100 000 9 300 000 
Indeks  100 86 78 78 79 
Tržni delež 67 % 66 % 58 % 52 % 51 % 
d) Prodajne cene in stroški 
(133)  Preiskava je pokazala, da so vzor čeni proizvajalci ohranili svoj o ponudbo, zlasti v kategorijah A, 
B in C. Nadalje so razširili svoje prodajne dejavnosti na diskontne prodajalne z mešanim blagom in supermarkete, manj pa na trgovce/prod ajalce na drobno, kj e r  s o  ž e  b i l i  m o čno prisotni s 
svojimi izdelki visokega cenovnega razr eda. Diskonti z mešanim blagom so pove čali svojo 
 
SL 29   SL prisotnost na trgu koles. To je vplivalo na kon čnega uporabnika, saj prodaja v diskontih z 
mešanim blagom obi čajno poteka po nižji ceni kot prod aja preko trgovcev. Da bi vzor čeni 
proizvajalci obdržali svojo udelež bo na diskontnem trgu, so morali izravnati nižje cene z višjim 
obsegom.  
(134)  Tehtano povpre čje prodajnih cen koles, izraženo na e noto, je s 124 EUR v letu 2000 padlo na 115 
EUR v letu 2003, zmanjšanje za 7 %. Vendar pa je povpre čna cena v OP narasla na 122 EUR. V 
obravnavanem obdobju je prišlo do zmanjšanja za 2 %. 
Prodajna cena  2000 2001 2002 2003 OP  
Prodajna cena 
(EUR na enoto)  124 127 120 115 122 
Indeks  100 103 97 93 98 
(135)  Proizvodni stroški so bili izra čunani na podlagi tehtanega povpre čja vseh tipov podobnega 
izdelka, ki so jih proizvedli vzor čeni proizvajalci. 
(136)  Med 2000 in 2001 so se pr oizvodni stroški pove čali s 119 EUR na 122 EUR, skupno pove čanje 
za 2 %. Po tem so se proizvodni stroški zmanjšal i na 110 EUR v letu 2003, zmanjšanje za 9 % od 
2001. Vendar pa je povpre čna cena v OP narasla na 117 EUR. Posledi čno se je strošek 
proizvodnje v tem obdobju zmanjšal za 2 %. To  zmanjšanje je zlasti posledica bolj u činkovitih 
linij za montažo in dejstva, da so dele, ki so jih proizvajali vzor čeni proizvajalci sami, npr. 
okvirje, nadomestili s cenejšimi uvoženimi.  
Stroški  2000 2001 2002 2003  OP  
Proizvodni stroški 
(EUR na enoto)  119 122 115 110 117 
Indeks  100 102 97 92 98 
e) Donosnost 
(137)  Skupna donosnost vzor čenih proizvajalcev glede zadevne ga izdelka je v prvem letu 
obravnavanega obdobja znašala 3,26 % in se je v 2003 pove čala na 4,08 %. Po tem se je 
donosnost med OP zmanjšala na 3,58 %.  Na skupni ravni se je dobi ček med obravnavanim 
obdobjem pove čal za samo 0,32 odstotne to čke.  
(138)  Čeprav zgornji trendi nakazujejo, da se je med obravnavanim obdobjem finan čno stanje 
industrije delno izboljšalo, je treba pri doseženi donosnosti upoštevati najnižjo stopnjo, ki bi jo 
lahko industrija dosegla brez dampinškega uvo za s poreklom iz LRK in Vietnama, tj. 8 % 
prihodka od prodaje koles, ki je bila tudi uporabljena v predhodni preiskavi. Ker so zna čilnosti 
trga ostale po ve čini enake, kot so bile v predhodni prei skavi, se šteje, da 8 % še vedno 
predstavlja najmanjšo donosnost, ki bi jo lahko dosegli proizvajalci na trgu Skupnosti. 
 
SL 30   SL Donosnost  2000 2001 2002 2003 OP  
Donosnost 
(prodaja ES) 3,26% 3,89% 3,50% 4,08% 3,58% 
Indeks  100 119 107 125 110 
(139)  Več strank v LRK je trdilo, da je industrija Skupnosti izboljšala svoje stanje od OP predhodne 
preiskave, ko je bila izguba industrije Skupnosti – 0,6 %, in da bi bilo  zato treba industrijo 
Skupnosti v sedanji preiskavi obravnavati, kot da ni v škodljivem položaju. Kot je pojasnjeno zgoraj v uvodni izjavi (137), se je dobi ček od prejšnje preiskave izbol jšal, vendar je še vedno zelo 
daleč od tistega, kar bi veljalo za obi čajno stopnjo donosnosti. 
(140)  Na podlagi razkritja dokon čnih ugotovitev so nekatere zainteresi rane strani trdile, da je stopnja 
dobička 8 %, navedena v uvodni izjavi (138), previsoka in da imajo vzor čeni proizvajalci dovolj 
dobro proizvodnjo s stabilno stopnjo dobi čka. Vendar te stranke niso priskrbele nobenih 
utemeljitev, zakaj stopnja 8 % ne bi bila razumna, in nobenih znakov, katera stopnja dobi čka bi 
bila primerna namesto te in zakaj. Kot je b ilo ugotovljeno v uvodni izjavi (195), je stopnja 
dobička 8 % najnižji dobi ček, ki ga industrija Skupnosti lahko doseže v odsotnosti dampinškega 
uvoza. Čeprav je stopnja dobi čka vzorčenih proizvajalcev do dolo čene mere narasla, je še vedno 
daleč od zadostne za celotno obnovite v od škodljivega dampinga. 
f) Naložbe in donosnost naložb 
(141)  Naložbe v posel z obravnavanim izdelkom so se med zadevnim obdobjem bistveno pove čale, z 1 
938 556 EUR v 2000 na 3 950 636 EUR med OP. Treb a je opozoriti, da je to znatno pove čanje 
naložb zlasti posledica pove čanja proizvodne zmogljivosti enega izmed vzor čenih proizvajalcev, 
ki predstavlja ve č kot 60 % vseh naložb v tem obdobju. Podrobni podatki so navedeni spodaj: 
Naložbe  2000 2001 2002 2003  OP  
Naložbe (v 1 000 
EUR) 1 938 4 820 1 645 3 901 3 950 
Indeks  100 249 85 201 204 
Donosnost naložb 15% 30% 12% 23% 24% 
(142)  Donosnost naložb se je od leta 2000 do leta 2001 pove čala za 15 odstotnih to čk. Od leta 2002 se 
je donosnost naložb manjšala, vendar se je spet pove čala med letom 2003 in med OP ostala 
pozitivna na stopnji 24 %.  
g) Denarni tok in možnost pove čanja kapitala 
(143)  Denarni tok vzor čenih proizvajalcev se je sk ozi obravnavano obdobje bistveno pove čal, tako v 
absolutnih vrednostih kot tudi izraže n v odstotkih prihodka od prodaje.  
 
SL 31   SL Denarni tok  2000 2001 2002 2003  OP  
Denarni tok (v 1 
000 EUR) 10 005 000 20 557 000 13 425 000 20 541 000 20 541 000 
Indeks  100 205 134 205 205
Denarni tok, 
izražen v odstotkih prihodka 2,5% 4,9% 3,5% 4,9% 4,6%
(144)  Vzorčeni proizvajalci zbirajo kapital notranje, če pripadajo skupini družb, ali z ban čnimi posojili. 
V drugih primerih se kot vir fina nciranja uporabi denarni tok, ki ga ustvari družba. Noben izmed 
vzorčenih proizvajalcev ni pokazal ve čjih težav pri zbiranju kapitala. 
h) Zaposlovanje, produktivnost in pla če 
(145)  V obravnavanem obdobju se je zaposlovanje zmanjšalo za 6 %. Glede na bistveno pove čanje 
proizvodnje skozi obravna vano obdobje se zmanjšanje zaposlovanj a pojasni z dejstvom, da se je 
produktivnost, merjena po proizvodnji na dela vca, med obravnavanim obdobjem znatno 
povečala, za 24 %. 
Zaposlenost  2000 2001 2002 2003 OP  
Število zaposlenih 1 981 1 871 1 784 1 838 1 871 
Indeks  100 94 90 93 94 
Stroški pla če na 
zaposlenega (v 
EUR) 23 575   25 846 27 130 27 593 28 153 
Indeks  100 110 115 117 119 
Proizvodnja na 
zaposlenega 
(enote/leto) 1 631 1 707 1 807 2 023 2 025 
Indeks  100 105 111 124 124 
(146)  Ob upoštevanju zaposlovanja vseh proizvaj alcev Skupnosti je trend podoben zgornjemu, tj., 
obstaja zmanjšanje, vendar na bolj izraziti ravni. Podrobni podatki so naslednji: 
Zaposlenost  2000 2001 2002 2003 OP  
Število zaposlenih 14 300 12 670 11 860 11 500 11 500 
Indeks  100 88 83 80 80 
i) Rast 
 
SL 32   SL (147)  V splošnem je treba opozoriti, da je tržn i delež vseh proizvajalcev Skupnosti padel za 16 
odstotnih to čk, medtem ko se je stopnja porabe pove čala za 4 %, kar jasno nakazuje, da niso 
imeli možnosti rasti. 
j) Višina stopnje dampinga in obnovitev po preteklem dampingu 
(148)  Kar zadeva vpliv višine dejanske stopnje damp inga, odkrite v OP (48,7 % za LRK in med 16,1 in 
34,5 % za Vietnam) na industrijo Skupnosti, tega vpliva ni mogo če šteti za zanemarljivega glede 
na obseg in cene uvoza iz teh dveh držav. Treba je opozoriti, da je stopnja za LRK višja kot tista, 
ugotovljena v prvotni preiskavi. Pr av tako je treba opozoriti, da se je od prejšnje preiskave obseg 
dampinškega uvoza iz LRK pove čal.  
(149)  Predvidena obnovitev industrije Skupnosti po vplivih dampinga v preteklos ti se ni zgodila v 
pričakovani meri, kar se posebej kaže v znižanju  prodajnih cen, nizki do nosnosti in zmanjšanju 
izkoriščenosti zmogljivosti. V preteklih letih je bila industrija izpostavljena pove čanemu 
dampinškemu uvozu iz LRK in Vietnama, kar je oviralo njeno predvideno obnovitev. 
8. Končna ocena škode 
(150)  Treba je opozoriti, da so že v veljavi ukrepi v zvezi z eno izmed obra vnavanih držav. Ti ukrepi 
imajo jasen vpliv na kazalce škode, zlasti za vzor čene proizvajalce. Navkljub skupnemu 
zmanjšanju proizvodnje Skupnosti je vzor čenim proizvajalcem uspelo ohraniti in celo pove čati 
svojo proizvodnjo. Vzor čeni proizvajalci so do neke mere uspeli izkoristiti obstoj teh ukrepov, 
vendar je vsaka možnost za nadaljnjo rast oslab ljena zaradi dampinškega uvoza. Poleg tega je 
uvoz iz Vietnama od uvedbe ukrepov o uvozu iz LRK postal bistven negativni dejavnik za 
industrijo Skupnosti, V obdobju, ki je sledilo uvedbi obstoje čih ukrepov o uvozu iz LRK, se je 
gospodarsko stanje vzor čenih proizvajalcev izboljšalo v smislu produktivnosti, proizvodnje, 
proizvodne zmogljivosti, prodaje in tržnega del eža. Pri tem je treba upoštevati obstoj ukrepov. 
Navkljub pove čanju prodaje pa so se prodajn e cene zmanjšale in stopnja dobi čka je ostala na 
nizki stopnji. Poleg tega se je pove čalo stanje zalog in zmanjšalo zaposlovanje. Vendar pozitiven 
razvoj, kot je prikazan zgoraj, ne postavlja p od vprašaj skupne slike škode, ki bi bila brez 
obstoječih ukrepov še slabša. Dejstvo, da je skupna  uspešnost proizvajal cev Skupnosti negativna, 
to potrjuje. Skupna proizvodnja Skupnosti se je zmanjšala za 20 %, skupna prodaja se je 
zmanjšala za 21 % in tržni delež indust rije Skupnosti se je znižal za 16 %. 
(151)  Obseg uvoza iz LRK in Vietnama se je ob čutno pove čal, tako v absolutnem smislu kot v smislu 
tržnega deleža. V obravnavanem obdobju je v tržnem deležu pridobil 10,3 odstotnih to čk. Poleg 
tega so se tehtane povpre čne cene uvoza v obravnavanem obdobju ob čutno znižale, kar je imelo 
za posledico ob čutno nelojalno nižanje cen v OP. 
(152)  Na podlagi tega je ugotovljeno, da i ndustrija Skupnosti kot celota ostaja v ob čutljivem 
gospodarskem položaju in je utrpela materialno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.  
(153)  Kot je bilo ugotovljeno zgoraj, se  slika škode do neke mere razli kuje od slike škode proizvajalcev 
Skupnosti kot celote. Vendar je ob tem treba upošte vati dejstvo, da so proi zvajalci, izbrani za 
vzorec, tisti proizvajalci, ki imajo najvišji ob seg proizvodnje in prodaje koles, in da so ti 
proizvajalci zaradi ekonomije obsega uspeli deln o okrevati od dampinškega uvoza. Navkljub tem 
prednostim so vzor čeni proizvajalci še vedno v ob čutljivem položaju, ki odraža položaj industrije 
Skupnosti kot celote.  
 
SL 33   SL E. TRAJNA NARAVA SPREMENJ ENIH RAZMER IN VERJETNOST NADALJEVANJA 
DAMPINGA IN ŠKODE  
(154)  V zvezi z uvozom iz LRK je bilo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe analizirano, ali so se 
razmere v zvezi z dampinško škodo bistveno sp remenile in ali je o tej spremembi mogo če 
razumno trditi, da je trajne narave. 
(155)  S primerjanjem normalnih vrednosti in izvoznih cen, ugotovljenih med predhodno in sedanjo 
preiskavo, je bilo ob upoštevanju primerljivih modelov ugotovljeno, da se je povpre čna normalna 
vrednost rahlo pove čala, medtem ko se je povpre čna izvozna cena bistveno zmanjšala, kar vodi 
do povišane stopnje dampinga. Kar zadeva kitajs ke izvozne cene na os tale trge, je bilo 
ugotovljeno, da so v splošnem enake kot tiste za izvoz na trg EU. Nobenega dokaza ni bilo za 
navedbo, da se uvoz iz LRK ne bi nadaljeval pr i teh nizkih dampinških cenah. Ob upoštevanju 
zgoraj napisanega se obravnava, da ni vzroka za dvom, da bi bila ugotovljena nova , višja stopnja 
dampinga trajne narave.Navk ljub dejstvu, da so si vzor čeni proizvajalci do neke mere opomogli 
od preteklega dampinškega uvoza s poreklom iz LRK, je bilo tudi ugotovljeno, da so vzor čeni 
proizvajalci utrpeli ma terialno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. Ta  sklep se še potrdi ob 
ogledu slike industrije Skupnosti ko t celote (glej uvodne izjave (150)  do (153)). Stopnja škode, 
ugotovljena v tej preiskavi, se je v primerjavi s prvotno preiskavo pove čala, saj je dampinški 
uvoz nadaljeval z ob čutnim nelojalnim spuš čanjem cen industrije Skupnosti. S podrobno analizo 
distribucijske mreže je bilo ugotovljeno, da ve čina vzorčenih proizvajalcev proizvaja ve činoma 
za prodajo diskontom z mešanim blagom. Priti sk na industrijo Skupnosti je na tem podro čju 
močan, saj si proizvajalci izvoz niki iz LRK v glavnem konkuriraj o v istih proda jnih kanalih 
velikega obsega. Nobenega dokaza ni bilo za dokaz, da izvozni ki v LRK ne bi nadaljevali s 
prodajo skozi te prodajne kanale, če bi dovolili iztek ukr epov, in manj preko 
trgovcev/prodajalcev na drobno (ki predstav ljajo približno 22 % celotne prodaje vzor čenih 
proizvajalcev). Ob upoštevanju trajne narave  ugotovitev o dampingu in vplivov dampinškega 
uvoza na donosnost je ugotovljeno, da so razmere, ki  vodijo v škodo, trajne narave in da bi iztek 
prvotnih ukrepov verjetno vodil v nadaljevanje škode. 
(157)  Preučilo se je tudi, kako velika bi bila verjetnost za nadaljevanje dampinga, če bi ukrepi o uvozu 
iz LRK iztekli. Na podlagi pritožb e in podatkov, ki so jih predloži li izvozniki v LRK, je bilo 
ugotovljeno, da je proizvodna zmogljivost v LRK ve č kot 80 000 000 koles na leto. Proizvajalci 
LRK proizvedejo okrog 66 000 000 koles na leto, n jihovo notranje povpraševan je pa je okrog 22 
000 000 koles. Kolesa s poreklom iz LRK so prisot na na glavnih trgih po vsem svetu in okrog 96 
% porabe ZDA sestoji iz koles, k i  i z v i r a j o  i z  L R K .  T o  dokazuje izvozno naravnano naravo 
industrije koles v LRK in posledi čno verjetnost nadaljevanja izvoza v Skupnost. 
(158)  Ugotovljeno je bilo, da se je zadevni izde lek med OP še vedno dampinško uvažal na trg 
Skupnosti (uvodne izjave 90 do 97). V tej zvezi so bile stopnje da mpinga za zadevni izdelek 
bistveno višje kot stopnje damp inga, ugotovljene v prvotni preisk avi. Od uvedbe ukrepov, ki so 
sledili predhodni preiskavi, je LRK nadaljeval a s prodajo koles po dampinških cenah v Skupnost. 
Med obravnavanim obdobjem se je obseg dampinškega uvoza pove čal za 472 % in cene 
dampinškega uvoza iz LRK zmanjšale za 22 %. Kot je vidno zgoraj (uvodna izjava 157), imajo 
izvozniki v LRK neizkoriš čene proizvodne zmogljivosti, ki so skoraj na enaki ravni, kot je 
celotna poraba Skupnosti. Treba je opomniti tu di, da je bila pred uvedbo prvotnih 
protidampinških dajatev stopnja dampinškega uvoza iz LRK okrog 2,5 milijona koles, kar je v tistem času predstavljalo okrog 15 % tržn i delež v Skupnosti. To kaže na verjetnost, da bi se brez 
protidampinških ukrepov uvoz iz LRK spet vrnil na trg s tako ali celo vi šjo stopnjo. Ta uvoz bi 
 
SL 34   SL bil verjetno po dampinških cenah, glede na t o, da se visoke stopnje dampinga, odkrite med 
sedanjo raziskavo, obravnava, kot da so trajne narave. 
F. VZROČNA POVEZAVA 
1. Uvod 
(159)  V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preu čeno, ali je materialno škodo, ki jo je 
utrpela industrija Skupnosti, povzro čil zadevni dampinški uvoz. Preu čeni so bili tudi drugi znani 
dejavniki poleg dampinškega uvoza, ki bi lahko v istem času prizadeli industri jo Skupnosti, da bi 
se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzro čili ti dejavniki, ni bila  pripisana dampinškemu 
uvozu. 
2. Učinek dampinškega uvoza 
(160)  Navkljub veljavnim ukrepom za uvoz iz LRK so  proizvajalci izvozniki v LRK bistveno pove čali 
svoj tržni delež iz 0.73 % na 4.07 %. Kombinir an tržni delež uvoza iz LRK in Vietnama v 
Skupnost se je v obravnavanem obdobju pove čal z 2,50 % na 12,77 %. Tudi ob v splošnem 
stabilni porabi med letom 2000 in OP  se je njihov tržni delež pove čal za več kot 10 odstotnih 
točk.  
(161)  V istem času so vzor čni proizvajalci uspeli pove čati svojo proizvodnjo, me dtem ko se je skupna 
proizvodnja Skupnosti v istem časovnem obdobju zmanjšala za 20 %. Kot je navedeno v uvodni 
izjavi (128), je to pos ledica tega, da je ve č proizvajalcev Skupnosti prenehalo delovati ali 
zmanjšalo svojo proizvodnjo. Skupn a prodaja vseh proizvajalcev Skupnosti se je med letom 2000 
in OP zmanjšala za 21 % (ali 16 odstotnih to čk), čeprav so vzor čni proizvajalci nekako uspeli 
povečati svoj tržni delež za 2 odstotni to čki. Poleg tega, kot je razv idno iz preglednice v uvodni 
izjavi (166), je tržni delež uvoz a iz drugih držav, kot sta LRK in  Vietnam, narasel, vendar za 
samo 7 odstotnih to čk.  
(162)  Zato so, čeprav so vzor čeni proizvajalci Skupnosti uspeli nadalje vati s svojim delovanjem in celo 
rahlo pove čali svoj tržni delež, preostali proizvajal ci Skupnosti svoj tržn i delež izgubili ali v 
preteklih letih prenehali delovati ali pa so bili prisiljeni drasti čno zmanjšati svojo proizvodnjo 
zaradi pritiska dampinškega uvoza. Ta  pritisk je bil dvojen: (i) s stališ ča obsega, kjer se je, kot je 
bilo že re čeno v uvodni izjavi (160), dampinškemu uvozu pove čal tržni delež za ve č kot 10 
odstotnih to čk; ker (ii) so se prodajne cene stalno zniževale in ob čutno nelojalno nižale cene 
industrije Skupnosti. 
(163)  Dobiček vzorčenih proizvajalcev se je rahlo pove čal zaradi razmeroma stabilnih cen (ki so se 
skladno s stroški rahlo znižale), ve ndar ne v meri, ki je bila pri čakovana po uvedbi ukrepov. 
Dobiček, ki bi ga lahko dosegli, če ne bi bilo dampinšk ega uvoza, zaradi pove čanih dampinškega 
uvoza iz LRK in pojava dampinškega uvoza iz Vietnama ni bil dosežen, 
(164)  Zato se sklepa, da je pritisk zaradi zadevnega izvoza, ki je od leta 2000 pove čeval svoj obseg in 
tržni delež in ki se je izvajal z zelo nizkimi in dampinškimi cenami, igral klju čno vlogo v 
ranljivem gospodarskem položaju, v katerem se je znašla sedanja industrija Skupnosti. 
 
SL 35   SL 3. Učinek drugih dejavnikov 
Uvoz iz drugih držav  
(165)  Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav je prav tako lahko pripomogel k škodi, ki jo je utrpela 
industrija Skupnosti. Ve č strank v LRK in Vietnamu je trdilo tudi, da se je uvoz  iz drugih tretjih 
držav občutno pove čal, in sicer po cenah, ki so nelojal no nižale cene industrije Skupnosti.  
(166)  Na podlagi podatkov Eurostata se je  uvoz iz drugih tretjih držav pove čal s 5 193 000 enot v letu 
2000 na 6 423 000 enot v OP, skupno pove čanje za 24 %. Tržni delež tega uvoza se je med 
obravnavanim obdobjem pove čal z 29 % na 36 %. Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi (121), 
cene v Eurostatu ne upoštevajo razli čnih ponudb iz vsake države in  zato so za nakazovanje 
cenovnih trendov uporabljeni samo i ndeksi. Ker ponudba uvoza iz drug ih tretjih držav ni znana, 
ni smiselno primerjati cen spodnjega uvoza s tis tim industrije Skupnosti. Kljub temu so se 
poiskali in zbrali dodatni podatki o uvozu iz tistih držav, ki uvozijo najve č preostalih koles. 
Podrobni podatki so navedeni spodaj: 
 
SL 36  
 SL  2000 2001 2002  2003  OP 
Vsi tipi  Enote (v 
1 000) Tržni delež Cena 
EUR/enot
o Enote (v 
1 000) Tržni delež  Cena 
EUR/enot
o Enote 
(v 1 
000) Tržni 
delež Cena 
EUR/enoto  Enote 
(v 1 
000) Tržni 
delež Cena 
EUR/enot
o Enote 
(v 1 1 
000) Market 
share Price  
EUR/unit  
Tajvan 2 520 14,5%  1 894 12,4%  2 106 13,4%  2 052 11,8%  2 106 11,6%  
Indeksno  100 100 100 75 86 100 84 92 79 81 81 74 84 80 73 
Indija 309 1,8%  210 1,4%  169 1,1%  130 0,7%  130 0,7%  
Indeksno  100 100 100 68 77 97 55 61 78 42 38 68 42 38 65 
Tajska 41 0,2%  43 0,3%  181 1,2%  333 1,9%  375 2,0%  
Indeksno  100 100 100 103 150 114 434 600 93 800 950 86 900 1000 85 
Indonezija 104 0,6%  82 0,5%  87 0,5%  222 1,3%  241 1,3%  
Indeksno  100 100 100 79 83 97 83 83 91 213 216 69 231 216 68 
Filipini 470 2,7%  399 2,6%  539 3,4%  631 3,6%  662 3,7%  
Indeksno  100 100 100 85 96 88 115 126 73 134 133 63 141 137 62 
Poljska 540 3,1%  522 3,4%  620 3,9%  772 4,4%  830 4,6%  
Indeksno  100 100 100 97 109 109 115 125 122 143 142 111 154 148 113 
Bangladeš 157 0,9%  189 1,2%  273 1,7%  382 2,2%  423 2,3%  
Indeksno  100 100 100 120 133 92 174 188 73 243 244 58 270 255 59 
Litva 237 1,3%  284 1,8%  298 1,9%  336 1,9%  336 1,8%  
Indeksno  100 100 100 120 138 103 126 146 101 142 146 86 142 138 86 
Češka 297 1,7%  253 1,6%  189 1,2%  235 1,3%  220 1,2%  
Indeksno  100 100 100 85 94 98 64 70 112 79 76 139 74 70 145 
Turčija 67 0,4%  77 0,5%  97 0,6%  160 0,9%  203 1,1%  
Indeksno 100 100 100 114 125 100 145 150 94 237 225 76 301 275 74 
 
SL 37  
 SL Drugi 450 2,6%  402 2,6%  630 4,0%  815 4,7%  906 5,0%  
Indeksno  100 100 100 89 100 98 140 154 83 181 181 51 201 192 51 
SKUPAJ 5 193 29%  4 354 28%  5 194 33%  6 073 35%  6 423 36%  
Indeksno  100 100 100 84 97 98 100 114 84 117 121 70 124 124 70 
 
SL 38   SL Tajvan 
(167)  Uvoz iz Tajvana predstavlja 11,6 % tržnega deleža med OP, kar je ve č kot 2 000 000 
enot. Po obsegu je uvoz iz Tajvana dale č večji kot iz katerega koli drugega uvoznega 
vira. Vendar se je njegov tržni delež me d obravnavanim obdobjem znižal za 20 %. 
Nadalje je uvoz koles iz Ta jvana namenjen trgu koles vis okega cenovnega razreda. Na 
podlagi dokazov, ki jih je pred ložil vlagatelj, je bilo s primerjavo modelov pokazano, 
da se uvoz iz Tajvana prodaja po višjih cenah kot podobni modeli, ki jih proizvede 
industrija Skupnosti.  
Tajska 
(168)  Uvoz s poreklom iz Tajske se je med obravnavanim obdobjem pove čal in njegov tržni 
delež se je v IP pove čal na 2,0 %. Vendar je ob upoštevanju, da je (i) za čel z zelo 
nizko stopnjo uvoza in (ii) da njegov tržni delež še ve dno ostaja zelo nizek v 
primerjavi s tistim LRK in Vietnama, sklenj eno, da ta uvoz ne more biti obravnavan 
kot vzrok za škodo industrije Skupnosti.  
Filipini 
(169)  Uvoz s poreklom iz Filipinov se  je med obravnavanim obdobjem pove čal za 41 %. 
Njegov tržni delež med OP je bil 3,7 %. Vendar uvoz iz Filipinov trenutno preiskuje 
OLAF (Evropski urad za boj proti golju fijam), ki raziskuje morebitne napa čne 
deklaracije porekla blaga. V teh okoliš činah ni možno sklepati, ali uvoz, ki bi naj 
izviral iz Filipinov, prispeva k škodi, ki  jo je utrpela industrija Skupnosti.  
Bangladeš 
(170)  Uvoz s poreklom iz Bangladeša se  je med obravnavanim obdobjem pove čal za 17 %, 
njegov tržni delež med OP pa je bil 2,3 %. Vendar je ob  upoštevanju, da je (i) za čel z 
zelo nizko stopnjo uvoza in (ii) da njegov tr žni delež še vedno ostaja zelo nizek v 
primerjavi z LRK in Vietnamom, sklenje no, da ta uvoz ne more biti obravnavan kot 
vzrok za škodo industrije Skupnosti.  
(171)  Na podlagi razkritja dokon čnih ugotovitev so nekatere zain teresirane stranke trdile, da 
uvoz iz nekaterih tretjih držav (namre č iz Bangladeša, Fi lipinov in Tajske) ob čutno 
narasel, kar naj bi bilo podobno pove čanju uvoza iz Vietnama, in da njihov tržni delež 
ni zanemarljiv. Trdile so, da bi morale bi ti iz teh razlogov tudi te države predmet 
postopka in če niso, Svet deluje na diskriminatoren na čin. V zvezi s tem je treba poleg 
že omenjenega v uvodnih izjavah (168) do (170) zgoraj opozoriti, da se je uvoz iz teh 
treh držav pove čal na veliko nižji stopnji kot uvoz  s poreklom iz LRK in Vietnama. 
Zato in zaradi že omenjenih razlogov v uvodni h izjavah (168) do ( 170) je bil zahtevek 
zavrnjen. 
Trgovina z državami pristopnicami 
(172)  Uvoz s poreklom iz Poljske in  Litve, ki sta od 1. maja 2004 članici Evropske unije, se 
je med obravnavanim obdobjem pove čal za 54 % oz. 42  %. Vendar je treba upoštevati, 
da so se v obravnavanem obdobju cene uvoza iz Poljske pove čale za 13 %. Poljska je 
bila ena izmed dveh držav (druga je Češka republika), kjer so se cene pove čale. Uvoz 
iz Litve je v primerjavi s tisti mi LRK in Vietnama ostal na zelo nizki stopnji. Glede na 
 
SL 39   SL cene in obseg tega uvoza je sklenjeno, da ta ne more biti obravnavan, kot da ima 
pomemben negativen vpliv na škodljive razmere industrije Skupnosti. 
4. Razvoj porabe  
(173)  Kot je omenjeno v uvodni izjavi (107), se je od leta 2000 do OP poraba pove čala za 4 
%. To torej ne more biti vir škode. 
5. 5. Nevzor čeni proizvajalci Skupnosti 
(174)  Kot je bilo vidno iz uvodnih izjav (128) in (132) zgoraj, sta se skupna proizvodnja in 
prodaja proizvajalcev Skupnosti zmanjšali. To nakazuje, da so v podobnem ali celo slabšem položaju, kot vzor čeni proizvajalci, tj., da so  zaradi dampinškega uvoza 
utrpeli škodo. Zato ni mogo če sklepati, da so drugi proizvajalci Skupnosti vzor čenim 
proizvajalcem povzro čili znatno škodo. 
6. Nihanje te čaja 
(175)  En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala biti po razkritju dokon čnih 
ugotovitev izvedena prilagoditev za razvoj menjalnega te čaja, saj je CNY vezan na 
stopnjo USD in slednjemu je v OP vre dnost v primerjavi z vrednostjo eura ob čutno 
padla. Vendar čeprav prima facie  ni mogo če izključiti, da je razmerje eura do 
ameriškega dolarja morda spodbudilo boljši uvoz zadevnega proizvoda, dejstvo, da 
denarni tokovi niso vplivali na uvoz iz drugih držav v Skupnost kaže, da položaj evra 
v tem primeru ni klju čni dejavnik. Opozoriti je treba t udi, da je merilo uspešnosti za 
analizo vzro čne povezave vprašanje, ali je dampinšk i uvoz, tj. obseg in cene tega 
uvoza, povzro čil škodo. Argument ki tajskih izvoznikov skuša razložiti, zakaj je 
dampinški uvoz na dolo čeni cenovni ravni. Vendar pa je v zvezi z vzro čno povezavo 
vprašanje, zakaj so cene dampinškega uvoza na tej ravni, nepomembno.  
7. Sklep 
(176)  Za dampinški uvoz iz LRK in Vietnama  je bilo ugotovljeno, da je med OP ob čutno 
nelojalno zniževal cene industriji Skupnosti. Pove čana prisotnost tega uvoza na trgu, 
kot se kaže v njegovem tržnem deležu, sovpada z obdobjem kontinuirane gospodarske 
ranljivosti industrije Skupnosti (g lej uvodne izjave (150) do (153) zgoraj). Zato je 
sklenjeno, da obstaja vzro čna povezava med uvozom iz teh dveh držav in škodo, ki jo 
je utrpela industrija Skupnos ti. Kar zadeva uvoz iz drug ih držav, je prav tako pove čal 
svojo prisotnost na trgu, vendar v veliko ma njši meri kot uvoz iz LRK in Vietnama. 
Izmed teh drugih držav, ki uvažajo kolesa v Skupnost, je bil med OP najve čji uvoz iz 
Tajvana. Vendar se je njegov tržni delež zmanjševal in za cene med OP ni bilo ugotovljeno, da bi nelojalno zn iževale cene industrije Skupnos ti. Uvoz iz Tajvana torej 
ni mogel prispevati k škodi, ki jo je utrp ela industrija Skupnosti.  Kar zadeva uvoz iz 
vseh drugih držav, razen Tajvana, je nje gov tržni delež prav tako rasel, vendar v 
manjši meri kot uvoz iz LRK in Viet nama. Medtem ko ni bilo možno dolo čiti, ali so 
cene teh uvoza nelojalno zn iževale cene industrije Skupn osti, kot je pojasnjeno v 
uvodni izjavi (166) zgoraj, je bilo ugotovl jeno, da vpliv tega uvo za iz drugih tretjih 
držav, zlasti glede na njegov obseg in tržni delež, ni ob čutno prispeval k škodi, ki jo je 
utrpela industrija Skupnosti. 
 
SL 40   SL G. INTERES SKUPNOSTI  
1. Splošni premisleki 
(177)  V skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bilo preu čeno, ali navkljub sklepnim 
ugotovitvam o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do 
sklepa, da ohranitev protidampinških ukrepov proti uvozu iz LRK ali uvedba 
protidampinških ukrepov za uvoz iz Vietnama ne bi bili v interesu Skupnosti. Upoštevali so se vpliv morebitnih ukr epov na stranke, vpletene v postopek, in 
posledice neuvedbe ali neohranitve ukrepov. V te j zvezi je treba tudi pripomniti, da v 
predhodni preiskavi, ki je zadevala uvoz iz  LRK, uvedba ukrepov ni bila obravnavana 
kot nasprotujo ča interesu Skupnosti. 
(178)  Komisija je izvoznikom poslala  vprašalnike, vendar v vrnjen ih vprašalnikih ni prejela 
odgovorov v zvezi z za četkom pregleda ukrepov, veljavnih za uvoz iz LRK. Glede 
postopkov v zvezi z Vietnamom je Komisija prejela odgovore od 3 uvoznikov.  
2. Interes industrije Skupnosti 
(179)  Spomniti je treba, da je industrija Skupnosti utrpela zn atno škodo, kot je navedeno v 
uvodnih izjavah od (150) naprej . Po uvedbi ukrepov o uvozu iz  LRK si je industrija 
Skupnosti lahko delno opomogla. Vendar sta nadaljevanje dampinškega uvoza iz LRK skupaj z dodatnim pove čanjem dampinškega uvoza iz Vietnama, ki v predhodni 
preiskavi ni bil vzrok za škodo, prepre čila, da bi industrija Skupnosti dosegla 
zadovoljiv finan čni položaj in si popolnoma opomogla od škodljivih razmer. 
(180)  Uvedba protidampinških ukrepov bi omogo čila, da industrija Skupnosti pove ča svojo 
prodajo, tržne deleže in v dolo čenih segmentih trga tudi cene. Na ta na čin bi lahko 
pričakovali, da bo industrij a Skupnosti dosegla stopnjo donosnosti, ki bi bila 
dosegljiva, če ne bi bilo dampinškega uvoza. Gl ede na to, da nove modele koles v 
veliki meri razvija industrija  v Skupnosti, bi prav tako, če bi pritisk dampinškega 
uvoza prenehal, lahko v celoti prejeli ugodnosti tega razvoja, v smislu prodajnega 
obsega in cen. Industrija koles Skupnosti je pokazala, da je v poštenih tržnih pogojih 
sposobna preživetja in konkuren čna. Torej je na trgu Skupnosti treba obnoviti 
učinkovite konkuren čne pogoje.Brez ukrepov o uvozu iz LRK in Vietnama pa se bo 
izkrivljanje trgovine nadaljevalo, kar bo ne izogibno pripeljalo do zastoja v postopku 
obnovitve industrije Skupnosti. Čeprav se ukrepi proti LRK izvajajo, se je uvoz 
postopoma pove čal, cene pa zmanjšale. Ob upoštevanju proizvodne zmogljivosti LRK, 
visokega obsega uvoza, ki je obstajal pr ed uvedbo prvotnih protidampinških ukrepov, 
znatnega pove čanja uvoza in pridobitve znatnih tržnih deležev za uvoz iz Vietnama je 
jasno, da bi bilo brez nadaljevanja ukrepov o uvozu iz LRK in uvedbe ukrepov o uvozu iz Vietnama zelo težko, če ne nemogo če, da se industri ja Skupnosti obnovi. V 
nasprotnem primeru je verjetno, da se bo st anje industrije Skupnosti še poslabšalo, kar 
lahko pripelje do tega, da bo še ve č proizvajalcev Skupnosti prenehalo delovati ali 
zmanjšalo svoje zmogljivosti. Kot prim ere nedavnega prenehanja delovanja 
proizvajalcev koles lahko navedemo  naslednje družbe: Kynast (Nem čija), Merkers-
Rad (Nem čija), Confersil (Portugals ka) in Ceasare Rizzato (Italija). Torej je jasno, da 
so protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti. 
 
SL 41   SL 3. Interes nepovezanih uvoznikov 
(182)  Od nepovezanih uvoznikov v zvezi z uvozom  iz LRK ni prispel noben odgovor na 
vprašalnik ali pripomba. V zvezi z Vietnamo m je en uvoznik (ki pr edstavlja približno 
14 % celotnega uvoza) trdil, da bi kakršne ko li dajatve na kolesa iz Vietnama bile v 
škodo strank v EU, saj bi povzro čile veliko zmanjšanje vietnamskega uvoza. Drug 
uvoznik je trdil, da so uvožena kolesa po ve čini otroška kolesa, ki  jih proizvajalci 
Skupnosti ne proizvajajo. 
(183)  Najprej je treba opozoriti, da je bilo glede na nizko stopnjo sodelovanja uvoznikov 
nemogoče ustvariti ustrezno oceno možnih u činkov uvedbe ali neuvedbe ukrepov. 
Prav tako je treba spomniti, da na men protidampinških ukrepov ni onemogo čiti uvoz, 
ampak obnoviti pošteno trgovino in zagot oviti, da uvoz ne poteka po škodljivo 
dampinških cenah. Ker bo uvozu s pošteno  ceno vstop na trg Skupnosti še vedno 
omogočen, prav tako pa se bo nadaljeval uvoz iz tretjih držav, je verjetno, da na 
tradicionalno poslova nje uvoznikov ne bo ob čutnega vpliva. Prav tako je jasno, da 
imajo proizvajalci Skupnosti zadostno zmogljivost, da zadostijo možno pove čanje 
povpraševanja po kolesih. Kot je vidno iz tabe le v uvodni izjavi ( 166), uvoz iz drugih 
tretjih držav kaže, da obstaja precejšnja zmogljivost proizvodnje koles v teh državah. Torej je malo verjetno, da bi prišlo do pomanjkanja koles. Pri analizi uvoza iz 
Vietnama je bilo ugotovljeno tudi, da uvoz zajema vse kategorije koles in ne samo otroška kolesa. Prav tako je  treba dodati, da del vzor čenih proizvajalcev v resnici 
proizvaja tudi otroška kolesa. 
(184)  Ker bo uvozu s pošteno ceno še vedno omogo čen vstop na trg Skupnosti, je verjetno, 
da se bo tradicionalno pos lovanje uvoznikov nadaljevalo, četudi bodo ohranjeni 
protidampinški ukrepi proti dampinškem u uvozu za LRK in uvedeni za uvoz iz 
Vietnama. Nizka stopnja sodelovanja nepovezanih uvoznikov in dejstvo, da po uvedbi 
ukrepov za LRK uvozniki niso imeli posebni h težav, ta sklep dodatno potrjujeta. 
4. Interes prodajalcev na drobno 
(185)  En uvoznik koles iz Vietnama deluje tudi  kot organizacija prodajalcev s kolesi na 
drobno, ki po letnem obra čunu za leto 2003 šteje 720 članov. Ti člani oblikujejo del 
trgovske mreže prodaje na drobno pod okriljem uvoznika, le-ta pa dobavlja, med drugim, kolesa, uvožena iz Vietnama. 720 članov bi naj v letu 2003 zaposlovalo 4 900 
ljudi. Komisija je prejela tudi podpisane iz jave od 1 287 prodajalcev na drobno (torej 
ne samo članov mreže prodajalcev na drobno), da podpirajo predloge, ki jih je vložil 
uvoznik. Kot je navedeno v uvodni izjavi (182),  so trdili, da se bo ob uvedbi ukrepov 
proti kolesom iz Vietnama zmanjšal uvoz in prodaja koles in posledi čno bo prišlo do 
izgube delovnih mest med prodaja lci na drobno. V tej zvezi je  treba opozoriti, kot je 
navedeno v uvodni izjavi (183), da ni tvegan ja za pomanjkanje koles ali zmanjšanje 
prodaje, saj lahko prodaj alci na drobno po potrebi koles a dobavljajo iz drugih virov, 
kot je Vietnam. 
(186)  Na podlagi razkritja dokon čnih ugotovitev so nekatere zain teresirane strani trdile, da 
razpoložljivost koles s pošteno ceno ni poglav itno vprašanje interesa prodajalcev na 
drobno v zvezi s kolesi s poreklom iz Vietnama. Te zainteresirane stra ni so tudi trdile, 
da se ne morejo zlahka preusmeriti iz en e blagovne znamke na drugo iz kakovostnih 
razlogov. Vendar ni bilo predloženega nobenega dodatnega dokaza v tem oziru, da so kolesa, uvožena iz Vietnama, posebnega tipa  ali kakovosti, ki se  ne proizvaja kje 
 
SL 42   SL drugje. Nasprotno, ob primerjavi vietnams kega uvoza s kolesi, ki  so jih proizvedli 
vzorčeni proizvajalci S kupnosti za namene izra čuna nelojalnega nižanja cen (glej 
uvodno izjavo (123) zgoraj), je bilo ugotovljeno, da med razli čnimi modeli obstaja 
precejšnja usklajenost. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni. 
(187)  Komisija je prejela pripombe tudi od dr ugega združenja proda jalcev na drobno, ki 
predstavlja ve č kot 6 000 prodajalcev na drobno, ki podpirajo ukrepe proti uvozu iz 
LRK, vendar nasprotujejo trenutnim postopkom  glede Vietnama, saj trdijo, da uvoz iz 
Vietnama ni dampinški in da ne povzro ča nobene škode. Venda r je bilo, kot je 
navedeno v uvodnih izjavah (95)  do (97), za uvoz iz Viet nama ugotovljeno, da je 
dampinški in da povzro ča škodo industriji Skupnosti. 
(188)  Ob upoštevanju zgornjega je bilo ugotovl jeno, da protidampinš ki ukrepi proti uvozu 
koles iz LRK in Vietnama niso v nasp rotju z interesi prodajalcev na drobno. 
5. Interesi dobaviteljev 
(189)  Med preiskavo se je prijavil en italijanski dobav itelj (in njegovo združe nje). Trdili so, 
da v Italiji obstaja ve č kot 200 tovarn, ki proizvajalce m koles dobavljajo komponente, 
in da je nadaljnji obstoj dobavne industrije zato neizogibno odvise n od nadaljevanja 
proizvodnje koles v Evropi. V tej zvezi je bilo ugotovljeno, da je brez obstoja ukrepov 
pričakovati nadaljnja zapiranja v proizvodnji koles, kar bi  imelo negativne posledice 
za industrijo z deli Skupnosti in bi ogrozilo zaposlovanje v dobavni industriji. Zato je 
sklenjeno, da bi bila uvedba protidam pinških ukrepov v interesu dobaviteljev.  
6. Učinek na potrošnike 
(190)  Komisija v zvezi z ukrepi za LRK ali mož nostjo uvedbe ukrepov o izvozu iz Vietnama 
ni prejela nobenih pripomb od Združenja potrošnikov Skupnosti. V vsakem primeru je 
treba opozoriti, da imajo potrošniki širok izbor v vseh segmenti h, tudi brez koles s 
poreklom iz LRK in Vietnama. Industrija S kupnosti znatno prispeva  k široki izbiri 
prodajanih izdelkov. Preiskava ni pokazala nobenih težav z dobavo. V tej zvezi je 
treba opozoriti, da je Komisija prejela pripombe od istega združenja, kot je omenjeno v uvodni izjavi (185) zgoraj. Trgovci, ki jih predstavlja združenje, kupijo velik del 
svojih koles od evropskih proizvajalcev in so izgubili precejšen del svojega tržnega 
deleža zaradi drugih distri bucijskih kanalov, zlasti trga diskontov z mešanim blagom. 
Čeprav trdijo, da se uvožena ko lesa iz LRK ne pojavljajo v trgovskih verigah, nizke 
cene na trgu diskontov z mešani m blagom vplivajo na izbiro kon čnega potrošnika 
navkljub razlikam v kakovosti med kolesi, ki so na voljo pri trgovcih, v primerjavi s 
tistimi iz diskontov z mešanim blagom. Na podlagi naštetih razlogov je bilo 
ugotovljeno, da noben izmed ukrepov proti LRK in Vietnamu ni v nasprotju z interesi 
potrošnikov. 
7. Sklep o interesu Skupnosti 
(191)  Nadaljevanje ukrepov o uvozu koles s porek lom iz LRK in uvedba ukrepov o uvozu 
koles s poreklom iz Vietnama bi bila jasno v interesu industrije Skupnosti in v interesu 
dobaviteljev delov za kolesa  Skupnosti. To bo omogo čilo industriji Skupnosti, da raste 
in se v celoti obnovi po škodi, ki jo je povzro čil dampinški uvoz. Če pa ukrepi ne bodo 
uvedeni, je verjetno, da se bo proizvodnj a Skupnosti še naprej zmanjševala in ve č 
gospodarskih subjektov bo prenehalo delovati.  Nadalje, uvozniki in trgovci ne bodo 
bistveno prizadeti, saj b odo kolesa s pošteno ceno še ve dno na voljo na trgu. Kar 
zadeva potrošnike, Komisija od teh strank ni prejel a nobenih pripomb. 
 
SL 43   SL (192)  Ob upoštevanju zgornjega se sklepa, da  ni utemeljenih razlogov proti uvedbi 
protidampinških dajatev na izvoz ko les s poreklom iz LRK in Vietnama. 
H. PREDLAGANE DAJATVE  
(193)  Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledi čno škodo in interesom 
Skupnosti bi bilo treba uvesti ukrepe o uvozu iz Vietnama, da se prepre či, da bi 
dampinški uvoz še naprej povzro čal škodo industriji Skupnos ti. Glede uvoza iz LRK 
bi se morali obstoje či ukrepi, kot jih ohranja Ur edba Sveta (ES) 1524/2000, 
spremeniti, da bi upoštevali ugotovitve tega vmesnega pregleda. V skladu s členom 
11(2) osnovne uredbe bi spremenjeni ukrepi morali biti uvedeni za novo obdobje petih 
let. 
(194)  Ukrepi morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogo ča odpravljanje škode, ki jo ta uvoz 
povzroča, ne da bi ta stopnja presegla  ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izra čunu 
zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo u činkov škodljivega dampinga, je bilo 
sklenjeno, da bi morali ukrep i industriji Skupnosti omogo čati, da pokrije svoje 
proizvodne stroške in doseže v splošnem dobi ček pred obdav čitvijo, ki bi ga industrija 
tega tipa v sektorju lahko razumno dosegla v okviru normalnih konkuren čnih pogojev, 
tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Za ta izra čun 
uporabljena stopnja dobi čka pred obdav čitvijo je bila 8 % od prometa od prodaje 
koles. Bila je enaka kot v predhodni preiskavi,  saj ni bilo nobenih kazalcev, da bi bilo 
treba to stopnjo spremeniti.  
(195)  Več sodelujočih izvoznikov v LRK in Vietnamu je trdilo, da je 8 % zelo veliko, in se 
je sklicevalo na odstotek, naveden v pritožbi, 3,3 %, kot dobi ček, ki bi ga lahko 
pripisali zdravi industriji. Prav tako so se sklicevali na pre dhodno preiskavo, kjer je 
bilo ugotovljeno, da je industr ija Skupnosti utrpela izgube v vi šini – 0,6 %. Štelo se je, 
da donosnost (3,5 %), ugotovljena med OP te preiskave, samo nakazuje, da si je 
industrija Skupnosti delno opomogla od dampinga  v preteklosti, in da ne more biti 
upoštevana kot stopnja dobi čka, ki bi lahko bila dosežena, če ne bi bilo dampinškega 
uvoza. V tej zvezi je treba opozoriti, da se je skozi obravnavano obdobje uvoz iz LRK 
znatno pove čal navkljub obstoju ukrepov o uvozu iz LRK, medtem ko se je uvoz iz 
Vietnama po dampinških cenah zelo pove čal. V teh okoliš činah je 8 % stopnja 
dobička, kot je bila uporabljena v predhodni pr eiskavi, obravnavana kot primerna, saj 
ni bilo nobenih kazalcev, da bi bilo treba to stopnjo spremeniti. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za podobe n izdelek industrije Skupnosti.  
(196)  Potrebno povišanje cen je nato bilo dolo čeno na podlagi primerjave tehtane povpre čne 
uvozne cene, kot je bila ugotovljena za izra čun nelojalnega znižanja cen, in tehtanih 
povprečnih celotnih proiz vodnih stroškov zadevnega izdelka, pove čanega za stopnjo 
dobička 8 %.  
(197)  Ker so stopnje škode višje kot ugotovl jene stopnje dampinga, bi morale 
protidampinške dajatve temeljiti na stopnjah dampinga v skladu z dolo čbami člena 
7(2) osnovne uredbe. 
(198)  CCCME je izrazil pripra vljenost, da ponudi podjet je skupaj s sodelujo čimi 
proizvajalci izvozniki v LRK. V tej zvezi je  treba opozoriti, da se sprejem podjetij za 
porabnikove proizvode zgodovinsko nava dno ni sprejel zaradi med drugim 
kompleksnosti modelov, števila razli čnih tipov in raznolikosti ter reda, v katerem so 
 
SL 44   SL bili modeli posodobljeni ali druga če spremenjeni. To prakti čno onemogo ča določitev 
pomenskih najnižjih uvoznih cen. Poleg tega te ugotovitve vod ijo do navidezno 
nepremostljivih težav pri vodenju, zaradi česar postane sprejem podjetij neprakti čen. 
Splošni premisleki veljajo tudi za ta prim er. Zato je Komisija sklenila, da v tej 
preiskavi sprejem podjetij ni primeren in da se to ponudbo zavrne. O tem je Komisija 
obvestila CCCME. 
(199)  Stopnje protidampinških dajatev za posamezna podjetja, navedene v tej uredbi, so bile 
določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskav e. Zatorej odražajo stanje, ki se je 
med preiskavo nanašalo na ti dve družbi. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na 
ravni države, ki velja za „vse dr uge družbe“) veljajo torej izklju čno za uvoz izdelkov 
iz zadevne države, ki jih proizvajajo om enjene družbe, torej omenjene specifi čne 
pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki v 
operativnem delu te uredbe ni izrecno omenjena z nazivom in naslovom, vklju čno s 
subjekti, ki so povezani s kate rim koli izrecno omenjenim subjektom, ne morejo imeti 
koristi od teh stopenj in so predmet stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“. 
(200)  Vsi zahtevki po uporabi teh st openj protidampinških da jatev za posamezne družbe 
(npr. po spremembi naziva subjekta ali po ustanovitvi novih proizvodnih ali prodajnih 
subjektov) se takoj naslovijo na Komisijo8 z vsemi potrebnimi podatki, zlasti glede 
kakršne koli spremembe dejavnosti dr užbe v zvezi s proizvodnjo, doma čo in izvozno 
prodajo, povezano z, na primer, to spreme mbo naziva ali spremembo proizvodnih in 
prodajnih subjektov. Če bo to primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s 
posodobljenim seznamom družb, ki so upravi čene do individualnih stopenj dajatev. 
(201)  Ob upoštevanju zgornjih ugotovitev so protidampinške dajatve naslednje: 
Država Družba Protidampinška dajatev (%) 
Ljudska republika Kitajska Vse družbe 48,5 
Always Co., Ltd. 
Izvozna predelovalna cona 
Tan Thuan, 
Okrožje 7, Ho Chi Minh City, Vietnam Vietnam 
Vse druge družbe 15,8 
   34,5 
(202)  V skladu s členom 20 osnovne uredbe so bile vse zadevne stranke obveš čene o 
bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava predlagati 
sprememba stopnje obstoje čih ukrepov v LRK in uvesti ukrepe o uvozu koles iz 
                                                 
8 European Commission 
 Directorate-General for Trade  Direction B 
 Office J-79 5/16 
 B-1049 Brussels. 
 
SL 45   SL Vietnama. Imele so priložnost, da izrazijo pripombe in zahtevajo zaslišanje. Prejete so 
bile pripombe in bile so upošte vane, kjer je bilo primerno – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
1. Uvede se dokon čna protidampinška dajatev na uvoz  dvokoles in drugih koles (vklju čno z 
dostavnimi tricikli, a brez enokolesnikov), brez motornega pogona, ki sodijo v oznako KN ex 
8712 00 10 (oznaka TARIC 8712 00 10 90), 8712 00 30 in ex 8712 00 80 (oznaka TARIC 
8712 00 80 90), s poreklom iz Vietnama.  
2. Stopnja dajatve na neto ceno franko meja S kupnosti, neocarinjeno, je za proizvode, ki jih 
proizvedejo spodaj navede ne družbe, naslednja: 
Država Družba Protidampinška 
dajatev (%) Dodatna oznaka 
Taric 
Always Co., Ltd., Ho Chi Minh City; 15,8 A667 
Vietnam 
Vse druge družbe 34,5 A999 
3. Če ni druga če določeno, se uporabljajo ve ljavne carinske dolo čbe. 
Člen 2 
Člen 1(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1524/2000 o uvedbi dokon čnih protidampinških dajatev na 
uvoze koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se nadomesti z naslednjim: 
„Uvede se dokon čna protidampinška dajatev na uvo ze dvokoles in drug ih koles (vklju čno z 
dostavnimi tricikli, a brez enokolesnikov), brez motornega pogona, ki sodijo v oznako KN ex 
8712 00 10 (oznaka TARIC 8712 00 10 90), 8712 00 30 in ex 8712 00 80 (oznaka TARIC 
8712 00 80 90), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.“  
Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1524/2000 o uvedbi dokon čnih protidampinških dajatev pri uvozu 
koles po poreklu iz Ljudske republike Kitajske se nadom esti, kot sledi:„Stopnja dokon čne 
dajatve, ki velja za neto ceno franko me ja Skupnosti, neocarinjeno, je 48,5 %.“ 
Člen 3 
Ta uredba za čne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.  
V Bruslju, […] 
 Za Svet 
 Predsednik