POROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKI CENTRALNI BANKI, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Uvedba eura v Latviji

1. Uvod

Svet je 9. julija 2013 sklenil, da je Latvija izpolnila potrebne pogoje za uvedbo eura in da se odstopanje od uporabe enotne valute, ki je veljalo zanjo, razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014[1].

Latvija je ravnala kot vse države članice, ki so euro uvedle po prvem valu prehodov na euro (1999–2002), ter je uporabila t. i. scenarij „velikega poka“, pri katerem so eurobankovci in eurokovanci postali zakonito plačilno sredstvo na dan sprejetja eura[2]. Dvotedensko obdobje dvojnega obtoka, v katerem so se hkrati uporabljali bankovci in kovanci v eurih in latvijskih latsih, je omogočilo postopno opuščanje gotovine v latsih. Ta uspešen prehod ponovno dokazuje, da kratko obdobje dvojnega obtoka zadostuje, če je prehod dobro pripravljen[3]. Velika večina Latvijcev (79 %) meni, da je prehod potekal brez težav in učinkovito[4].

Po dveh poročilih Komisije o praktičnih pripravah na prehod na euro v Latviji[5] to poročilo zajema naknadno oceno najpomembnejših vidikov postopka prehoda, ki je osredotočena na priprave na menjavo gotovine, obdobje dvojnega obtoka, ukrepe, sprejete za preprečevanje zlorab pri cenah in napačnega zaznavanja cen, gibanje cen in zaznavanje cen ter obveščanje o euru. Poročilo po potrebi določa tudi priporočila Komisije o morebitnih nadaljnjih ukrepih, ki jih morajo sprejeti latvijski organi, in vsebuje zaključke, ki bi bili lahko koristni za prihodnje prehode.

2. Prehod 2.1. Priprave na menjavo gotovine

Menjava gotovine je verjetno najopaznejši del menjave valute, saj zadeva skoraj vse finančne institucije, podjetja in državljane. Nemotena in učinkovita izvedba tega projekta je odvisna od ustrezne dobave eurogotovine vsem vključenim ter dobre priprave bank in podjetij na veliko dodatno obremenitev.

Na podlagi javnega razpisa je bilo v kovnici Staatliche Münzen Baden-Württemberg (Stuttgart, Nemčija) izdelanih 400 milijonov eurokovancev z latvijsko nacionalno stranjo. Približno 110 milijonov eurobankovcev različnih apoenov je bilo izposojenih pri banki Deutsche Bundesbank.

Bankam in podjetjem se je uspešno zagotovila eurogotovina pred koncem leta 2013. Preddobava kreditnim institucijam se je začela 1. novembra 2013. Redna posredna preddobava večjim strankam poslovnih bank se je začela 10. decembra 2013, manjšim podjetjem, za katera se uporablja poenostavljena posredna preddobava, pa se je eurogotovina začela dobavljati 27. decembra 2013. Poštnim uradom je eurogotovino prek posredne preddobave zagotovila banka Citadele. Skupna vrednost preddobavljenih eurobankovcev in eurokovancev je bila 283,2 milijona EUR.

Od 10. decembra 2013 je bilo za širšo javnost pri poslovnih bankah, poštnih uradih in podružnicah latvijske centralne banke, tj. Banke Latvije, na voljo 800 000 začetnih paketov, ki vsebujejo komplet latvijskih eurokovancev vseh apoenov (vrednost: 14,23 EUR na komplet), kar je približno en komplet na gospodinjstvo. Do 1. januarja 2014 je bilo prodanih približno 644 000 začetnih paketov. V primeru Latvije se je standardno pravilo euroobmočja, da približno en začetni paket na gospodinjstvo praviloma zadostuje, izkazalo za preveč optimistično. Od 1. januarja 2014 lahko preostale začetne pakete kupujejo zbiratelji in podjetja za prodajo kovancev. Od 10. decembra 2013 je bilo na voljo 95 000 posebnih paketov za trgovce na drobno (vsak v skupni vrednosti 200 EUR), od katerih je bilo približno 70 000 paketov prodanih do 1. januarja 2014. Več poslovnih bank je pripravilo tudi individualne začetne pakete, prilagojene povprečnemu povpraševanju njihovih poslovnih strank.

Zaradi večjega varnostnega tveganja je bil pripravljen akcijski načrt za varnost, v katerem so bili predvideni ukrepi za povečanje varnosti prevoza gotovine, ki ga je izvajal sektor prevoza gotovine, med postopkom prehoda. Vzpostavljen je bil poseben akcijski načrt za primer morebitnih slabih vremenskih razmer. Nekaj tednov pred prehodom in po njem je državna policija zagotavljala brezplačno spremstvo vozilom za prevoz gotovine Banke Latvije, poslovnih bank in družb za prevoz gotovine.

Zlasti v zadnjih dneh decembra 2013 so morali v poslovnih bankah in poštnih uradih rokovati z izredno velikimi količinami gotovine. Da bi olajšali logistiko umika kovancev valute lats, so bile družbam za prevoz gotovine in poslovnim bankam zagotovljene standardne premične posode za zbiranje, hrambo in prevoz kovancev.

Latvijski bančni sektor zajema 25 bank s 371 podružnicami, od katerih 19 bank s 321 podružnicami izvaja gotovinsko poslovanje. Za olajšanje postopka prehoda so nekatere banke zadnje tedne v letu podaljšale svoj delovni čas. Poslovne banke bodo do 30. junija 2014 brezplačno opravljale storitve neomejene menjave gotovine.

Banka Latvije skupaj z Združenjem delodajalcev Latvije je od konca septembra 2013 ponujala usposabljanja o varnostnih elementih eurogotovine in eurogotovini na splošno za zaposlene, ki rokujejo z gotovino, in računovodje. Teh usposabljanj so se udeleževali zlasti trgovci na drobno in uslužbenci poštnih uradov. Za bančne uslužbence so posebno usposabljanje o splošnih načelih uvedbe eura in njenih posledicah za bančne storitve ter razpoložljivosti bančnih storitev pred 1. januarjem 2014 in po njem izvedli njihovi nadrejeni.

Da bi se zlasti na podeželskih območjih zagotovil boljši dostop do storitev menjave gotovine, je imela Pošta Latvije (Latvijas Pasts) dejavno vlogo pri prehodu na eurogotovino. Do 31. marca 2014 (obdobje se lahko podaljša za največ tri mesece) bodo na 302 poštnih uradih za širšo javnost na voljo menjalnice.

Glede na anketo Komisije, ki je bila izvedena konec decembra 2013[6], je velik delež Latvijcev pred prehodom že imel nekaj eurogotovine: 43 % jih je imelo eurobankovce (56 % s potovanja v tujino, 46 % po menjavi v eni od latvijskih bank) in 60 % eurokovance (57 % s potovanja v tujino in 48 % iz začetnega paketa).

Prehod na eurogotovino v Latviji je bil dobro pripravljen in organiziran. Banke, podjetja in državljani so bili pred prehodom z eurogotovino dobro oskrbljeni. Glede na izkušnje v Latviji bi bilo treba standardno oceno glede števila kompletov kovancev, pripravljenih za širšo javnost, popraviti navzdol.

2.2. Obdobje dvojnega obtoka

Dvotedensko obdobje dvojnega obtoka, v katerem sta se hkrati uporabljala euro in latvijski lats, se je končalo 14. januarja 2014.

Na vseh 1 061 bankomatih v Latviji je mogoče gotovino v eurih dvigovati od 1. januarja 2014, in sicer od 1:00 zjutraj. Bankomati so bili z eurogotovino (zlasti z apoeni 10, 20 in 50 EUR) v večini primerov napolnjeni v zadnjih dneh decembra 2013. Bankovci z apoenom 5 EUR so v 242 bankomatih na voljo od 1. januarja 2014 in v 460 dodatnih bankomatih od 14. januarja 2014. Sredi januarja 2014 bankovci z apoenom 5 EUR predstavljajo eno tretjino izdanih eurobankovcev. Terminali prodajnih mest so 1. januarja 2014 takoj prešli na eure. Z enotnim območjem plačil v eurih (SEPA) je skladnih že 99,3 % prodajnih mest. Stranke bank se je spodbujalo k pogostejši uporabi elektronskega plačevanja, zlasti v prvih dneh po 1. januarju 2014. V obdobju dvojnega obtoka so bile plačilne kartice uporabljene pri 6,6 milijona transakcijah v skupni vrednosti 122 milijonov EUR. V primerjavi z januarjem 2013 se je uporaba elektronskega plačevanja januarja 2014 povečala za 20–30 %.

Nekatere bančne podružnice in vseh šest okenc za gotovinsko poslovanje pri Banki Latvije je bilo 1. januarja 2014 odprtih za gotovinsko poslovanje. Poštni uradi, ki so običajno ob sobotah zaprti, so bili v soboto 4. januarja odprti, da se je prebivalstvu olajšala menjava gotovine, zlasti na odročnih in podeželskih območjih.

Zaradi temeljitih priprav so banke in poštni uradi dobro vzdržali dodatno delovno obremenitev v obdobju dvojnega obtoka. Več bank je v podružnice razporedilo dodatno osebje za gotovinske transakcije. Maloprodajnim strankam in drugim poslovnim strankam so se proaktivno zagotavljale storitve zbiranja gotovine. Prostori za štetje in hrambo v podružnicah so bili prilagojeni.

Do 9. januarja 2014 je bilo zamenjanih približno 120,15 milijona EUR, in sicer pri največjih poslovnih bankah, ki pokrivajo 77 % celotne baze strank (skupaj je bilo zamenjanih 98,9 milijona EUR), poštnih uradih (16,1 milijona EUR) in Banki Latvije (5,15 milijona EUR). Število in vrednost dvigov na bankomatih sta v prvih dneh januarja ostala na enaki ravni kot v obdobju latsov. 98 odstotkov prodajnih avtomatov je prešlo na eure do 6. januarja 2014.

Glede na anketo Komisije, ki je bila izvedena med 16. in 18. januarjem 2014 v Latviji[7], v prvem tednu januarja 88 % vprašanih ni imelo nobenih težav pri menjavi gotovine v latsih ali dvigu eurogotovine v bankah. To je manj kot pri prehodu na euro v Estoniji (95 %), vendar je na splošno v skladu s prejšnjimi prehodi[8].

Diagram 1 spodaj prikazuje razvoj plačil z gotovino izključno v eurih v obdobju dvojnega obtoka v Latviji v primerjavi z Estonijo, Slovaško in Slovenijo.

Že prvi delovni dan po prehodu (2. januar 2014) je razmeroma velik odstotek ljudi, ki so uporabili gotovino (30 %), plačeval izključno z eurogotovino. Dne 4. januarja sta izključno z eurogotovino plačevali že dve tretjini anketiranih državljanov. Nato se je delež plačil z gotovino izključno v eurih povečeval proti koncu obdobja dvojnega obtoka, razen v petek, 10. januarja 2014, ko se je znižal z 91 % na 87 %, nato pa se je naslednji ponedeljek hitro ponovno povečal na 91 %. Na splošno je bil razvoj plačil z gotovino izključno v eurih hitrejši kot v Estoniji in na Slovaškem, vendar manj enakomeren kot v Sloveniji.

Tudi sektor trgovine na drobno se je uspešno spopadel z izzivi prehoda in sočasne uporabe dveh valut. Trgovci na drobno so bili dobro oskrbljeni z eurogotovino, tako da se o večjih težavah s čakalnimi vrstami ni poročalo. Kot je razvidno iz diagrama 2 spodaj, je 94 % državljanov že 2. januarja prejelo drobiž izključno v eurih. Ta delež se je 7. januarja povečal na 100 % in je ostal na tej ravni do 14. januarja 2014.

Glede na anketo Komisije, ki je bila izvedena takoj po koncu obdobja dvojnega obtoka, velika večina Latvijcev (79 %) meni, da je prehod potekal brez težav in učinkovito[9].

2.3. Umik stare valute

Čeprav se količina gotovine v latsih v obtoku zmanjšuje že od začetka leta 2013, je umik gotovine v latsih iz obtoka poseben izziv.

Precejšen del gotovine v latvijskih latsih je bil iz obtoka umaknjen že pred prehodom. V primerjavi z januarjem 2013 se je vrednost latsov v obtoku do 31. decembra 2013 zmanjšala za približno 50 % (z 1,2 milijarde LVL na 630,8 milijona LVL).

Skupaj je bilo treba umakniti 293 milijonov kovancev (757 ton). Demonetizacija kovancev latsa se je začela 5. septembra 2013. Do 31. decembra 2013 je bilo uničenih 33 % ocenjenega števila kovancev latsa. Da bi se zmanjšala količina latsov (gotovine) v obtoku že pred 1. januarjem 2014, je več bank svojim strankam od oktobra 2013 ponujalo možnost brezplačnega pologa kovancev latsa na varčevalni račun. Poleg tega Banka Latvije ponuja neomejeno in brezplačno menjavo kovancev latsa v bankovce latsa. Poslovne banke so povečale spodbujanje negotovinskih plačil pri strankah. Za zmanjšanje števila bankovcev visokih apoenov latsa v obtoku do 1. januarja 2014 se je družbe in podjetja za prevoz gotovine spodbujalo, naj ne naročajo bankovcev visokih apoenov.

Prehod v Latviji je bil dobro pripravljen in izveden brez težav. Bančni avtomati in prodajni terminali so bili pravočasno prilagojeni, banke in poštni uradi pa so dobro vzdržali dodatno delovno obremenitev med obdobjem dvojnega obtoka. Trgovci na drobno so se uspešno spopadli z izzivi postopka prehoda in sočasne uporabe dveh valut. Dobro so bili oskrbljeni z eurogotovino in glede na anketo Komisije je že 2. januarja 2014 94 % anketiranih državljanov prejelo drobiž izključno v eurih[10].

3. Preprečevanje zlorab glede cen in napačnega zaznavanja cen

Splošna javnost je zaskrbljena zaradi vpliva, ki bi ga lahko imela uvedba eura na cene. Zato je zlasti pomembno, da latvijski organi sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje zlorab in odpravijo napačno zaznavanje gibanja cen.

Od januarja 2013 se spremljajo cene 120 izdelkov in storitev, ki se pogosto kupujejo, na najbolj priljubljenih prodajnih mestih v sedmih največjih mestih v Latviji. Med storitvami, ki se spremljajo, so različne storitve, ki se bodo na podlagi izkušenj pri prejšnjih prehodih na euro najverjetneje podražile zaradi prehoda, kot so storitve, ki jih opravljajo frizerski saloni, restavracije/kavarne ter avtomehanične delavnice. Rezultati spremljanja se redno objavljajo na spletnem mestu ministrstva za gospodarstvo in spletnem mestu o prehodu na euro.

Skladnost z zahtevami glede označevanja in pretvorbe cen (npr. pravila za zaokroževanje) v obdobju dvojnega označevanja ter izvajanje memoranduma „Poštena uvedba eura“ spremljajo Center za varstvo pravic potrošnikov (CRPC), nevladne organizacije, ki varujejo pravice potrošnikov, Državna živilska in veterinarska služba ter Služba za davčne prihodke. Okrepljen nadzor se je začel izvajati 1. oktobra 2013. Po prvem posebnem poročilu Evropske komisije o praktičnih pripravah Latvije na uvedbo eura se je število vseh vključenih inšpektorjev znatno povečalo (zdaj 346 inšpektorjev).

Obvezno dvojno označevanje cen v latsih in eurih se je začelo 1. oktobra 2013 in bo trajalo do 30. junija 2014. Od oktobra 2013 je bilo izvedenih 14 849 inšpekcijskih nadzorov (skupno število načrtovanih inšpekcijskih nadzorov je 28 000). CRPC in Združenje za zaščito interesov potrošnikov sta izvedla 14 849 inšpekcijskih nadzorov in ugotovila kršitve na 5 486 prodajnih mestih. Najpogostejša ugotovljena pomanjkljivost, in sicer v 4 245 primerih, je bila nepravilna pretvorba. Druga najpogostejša pomanjkljivost je bila povezana z dvojnim označevanjem cen (1 720 primerov). Do konca januarja 2014 so bile kršitve odpravljene na 4 231 prodajnih mestih. Pri 2 453 prodajnih mestih so bile odpravljene na kraju samem ob prisotnosti inšpektorja CRPC. V 39 primerih je bila naložena globa v višini do 500 LVL (711,44 EUR). Do zdaj so bili upravni postopki sproženi v 83 primerih. Državna živilska in veterinarska služba je izvedla 4 454 inšpekcijskih nadzorov v zvezi s cenami (kršitve so bile ugotovljene na 186 prodajnih mestih), služba za davčne prihodke pa je izvedla 79 inšpekcijskih nadzorov (kršitve so bile ugotovljene na 22 prodajnih mestih). Število kršitev zahtev glede dvojnega označevanja se je sčasoma zmanjšalo.

Na splošno so Latvijci menili, da je dvojno označevanje cen uporabno orodje, ki pomaga pri primerjanju cen in navajanju na razmišljanje v svoji novi valuti. Glede na anketo Komisije, ki je bila izvedena januarja[11], so skoraj trije od štirih anketiranih Latvijcev (74 %) menili, da je dvojno označevanje cen zelo ali dokaj uporabno. Poleg tega jih je 84 % menilo, da je bilo vedno (44 %) ali v večini primerov (40 %) pravilno uporabljeno, kar je v skladu z rezultati pri nedavnih prehodih.

Glede pretvorb cen je 46 % Latvijcev imelo vtis, da so bile pretvorbe cen v eure včasih (33 %), pogosto (10 %) ali zelo pogosto (3 %) nepravilne. Ta rezultat se uvršča nekje na sredino rezultatov pri prejšnjih prehodih.

Dne 12. julija 2013 se je začela izvajati kampanja „Poštena uvedba eura“, ki spodbuja podjetja, da se zavežejo, da ne bodo zlorabljala prehoda sebi v prid, da bodo upoštevala pravila glede prehoda in nudila potrebno pomoč svojim strankam. Temelji na načelu prostovoljnih pobud, ki so bile uspešno uporabljene pri prejšnjih prehodih. Kampanjo vodi ministrstvo za gospodarstvo. Sodelujoči v kampanji so upravičeni do uporabe etikete s posebnim logotipom „Poštena uvedba eura“, ki dokazuje njihovo vključenost v kampanjo, navedeni pa bodo tudi na „belem seznamu“, ki je na voljo na spletnem mestu projekta euro. Do konca januarja 2014 se je kampanji „Poštena uvedba eura“ pridružilo približno 1 224 podjetij (več kot 11 000 prodajnih mest), ki prodajajo blago ali opravljajo storitve. V kampanjo je vključenih tudi pet največjih maloprodajnih verig. Sporazum o poštenih cenah je zelo pomembna pobuda v smislu preprečevanja morebitnih zlorab glede cen in odpravljanja napačnega zaznavanja cen. V primerjavi s skupnim številom podjetij v Latviji ter glede na prvotno načrtovani cilj (vsaj približno 10 000 podjetij ali 30 000 prodajnih mest) in izkušnje iz prejšnjih prehodov[12] se vseeno zdi, da bi bilo mogoče obseg sheme še razširiti.

Od 1. oktobra 2013 lahko potrošniki CRPC predložijo pritožbe v zvezi s kršitvami pravil za označevanje cen prek posebne telefonske linije za pritožbe, splošne telefonske linije za informacije o euru ter elektronske in običajne pošte. Pritožbo v največ 48 urah po njeni vložitvi razišče CRPC ali sodelujoča nevladna organizacija. Zaskrbljenost, ki so jo izrazili državljani, je bila povezana zlasti z vprašanji, kot sta označevanje cen in uporaba pravil za zaokroževanje. Pritožbe glede možnih povišanj cen zaradi uvedbe eura preuči latvijski svet za konkurenco.

Latvija je uvedla dvojno označevanje cen in sprejela pobudo o poštenih cenah v skladu s priporočili Komisije[13]. Latvijski organi morajo še naprej zagotavljati, da so vse pritožbe državljanov ustrezno raziskane, in spremljati pravilno izvajanje memoranduma „Poštena uvedba eura“ do konca trajanja kampanje.

Sodelovanje v pobudi o poštenih cenah je bilo precej nezadovoljivo v primerjavi s prejšnjimi prehodi na euro. Države, ki uvajajo euro, bi si morale prizadevati za doseganje vsaj 75-odstotne stopnje vključitve v sporazum.

4. Gibanja cen in zaznavanje cen 4.1. Gibanja cen

Prehod na euro je sledil obdobju zelo nizke in občasno negativne inflacije v Latviji. Na zmanjševanje inflacije je vplivala zlasti poraba energije in v manjšem obsegu neenergetski industrijski izdelki, bolj nedavno pa tudi nepredelana hrana. Ta gibanja so podobna gibanjem glede na združene podatke za države euroobmočja in v sosednjih državah Latvije.

V skladu z uveljavljeno prakso po sprejetju eura v drugih državah članicah namerava Eurostat pripraviti oceno razvoja cen po prehodu na euro v Latviji, potem ko bo na voljo dovolj podatkov. Zadevno oceno naj bi Eurostat objavil maja 2014.

4.2. Zaznavanje cen

Glede na nedavno anketo Komisije[14] je večina Latvijcev (57 %) menila, da bo euro zvišal inflacijo v njihovi državi (v primerjavi s 55 % Estoncev, 19 % Slovakov, 66 % Ciprčanov, 37 % Maltežanov in 52 % Slovencev takoj po prevzemu eura v njihovih državah), medtem ko jih je samo 19 % verjelo, da bo pridružitev euroobmočju Latviji pomagala pri ohranjanju stabilnosti cen.

Do sredine leta 2013 se je zaznana inflacija v Latviji z najvišje vrednosti, ki je bila dosežena spomladi leta 2011, stalno zmanjševala, kar je natančno odražalo gibanje dejanske inflacije. Od julija do novembra 2013 pa se je zaznana inflacija zvišala, medtem ko se je letna inflacija glede na HICP znižala na stopnje, nižje od nič. Čeprav je to zvišanje zaznane inflacije v okviru padajoče dejanske inflacije lahko posledica nedavnega prehoda na euro, je težko opredeliti natančen vpliv prehoda na zaznano inflacijo. V času prehoda, tj. decembra 2013 in januarja 2014, se je zaznana inflacija znižala. Po podatkih skupne ankete o mnenju potrošnikov se je brez sezonske prilagoditve s 24,6 v decembru znižala na 21,9 v januarju.

5. Obveščanje o euru

Po Sklepu Sveta z dne 9. julija 2013 so latvijski organi začeli intenzivno izvajati dejavnosti obveščanja v zvezi s prehodom na euro.

V končni različici „Strategije obveščanja za prehod na euro v Latviji“, ki jo je 22. oktobra 2012 odobrila delovna skupina za ozaveščanje in obveščanje javnosti o projektu euro, so bile določene smernice za kampanjo obveščanja o uvedbi eura. Kvantitativni cilj kampanje je bil zagotoviti, da bi 90 % prebivalstva menilo, da so dobro obveščeni o vseh praktičnih vidikih prehoda na euro.

Kampanja obveščanja, ki jo je usklajevalo ministrstvo za finance, je vključevala kombinacijo orodij in instrumentov za obveščanje (neposredno pošiljanje pošte gospodinjstvom, seminarje in usposabljanja, družbene medije, kampanje po televiziji in prek tiskanih medijev) ter je bila usmerjena v različne skupine (npr. širšo javnost, šolarje, ranljive skupine prebivalstva, podjetja). Dodatne dejavnosti obveščanja so izvajali Urad predsednika vlade, ministrstvo za gospodarstvo, latvijska centralna banka, ministrstvo za šolstvo in znanost, latvijsko Združenje poslovnih bank ter druge javne in zasebne institucije.

Od leta 2012 so se v posameznih regijah izvajali redni seminarji, regionalni dogodki in regionalni forumi za podjetja, ljudi, ki delajo z gotovino, in ranljive skupine prebivalstva. Konfederacija delodajalcev Latvije, Gospodarska zbornica Latvije in Združenje trgovcev Latvije so organizirali delavnice za podjetja, na katerih so jih obveščali o kampanji „Poštena uvedba eura“ ter jim omogočili tudi srečanja z vladnimi uradniki in ekonomisti.

V Rigi je 12. septembra 2013 potekala konferenca o prehodu na euro, ki so jo skupaj organizirali Banka Latvije, Evropska centralna banka, Evropska komisija in ministrstvo za finance.

Septembra 2013 se je začela kampanja v sredstvih javnega obveščanja s televizijskimi oglasi, s katerimi se želi vključiti javnost na emocionalni ravni in hkrati pojasniti praktične vidike postopka prehoda na euro. Kampanjo je dopolnjevalo oglaševanje prek tiskanih medijev, radia, spleta in zunanjih medijev. Pri izbiri medijev je bila posebna pozornost namenjena doseganju ranljivih skupin prebivalstva na odročnih območjih in rusko govorečega prebivalstva.

Za informiranje učiteljev in šolarjev je ministrstvo za šolstvo in znanost vsem šolam razdelilo informativne brošure za učitelje ter pripravilo ilustrirano gradivo, ki bo vključeno v učne načrte šol.

Več dejavnosti je bilo namenjenih slepim in slabovidnim ter naglušnim osebam, pri čemer so te dejavnosti vključevale usposabljanja o oblikovnih značilnostih novih bankovcev in kovancev, varnostnih elementih in splošnih podrobnostih prehoda na euro.

V neposredno pošiljanje petih regionalno prilagojenih različic pošte, vključno z rusko različico, ki jih je pripravilo ministrstvo za finance skupaj z Evropsko komisijo, so bila konec leta 2013 zajeta vsa gospodinjstva. Kmalu zatem sta Evropska centralna banka in Banka Latvije skupaj pripravili letak z informacijami o oblikovnih značilnostih bankovcev in kovancev ter varnostnih elementih.

V okviru sporazuma o partnerstvu, ki sta ga 10. julija 2012 podpisala latvijsko ministrstvo za finance in Komisija, ter poznejšega sporazuma o dodelitvi sredstev, ki je bil podpisan 30. aprila 2013, je Evropska komisija prispevala k izvajanju strategije obveščanj, tako da je financirala do 50 % upravičenih stroškov dejavnosti obveščanja. Poleg tega je Komisija financirala potujočo razstavo o euru v Rigi in štirih drugih večjih latvijskih mestih, ki je potekala od septembra 2013 do januarja 2014, organizirala seminar za latvijske novinarje ter septembra 2013 sodelovala na konferenci o prehodu na euro. Komisija je zagotovila tudi različne publikacije in izvedla javnomnenjske raziskave Eurobarometra pred obdobjem dvojnega obtoka ter med njim in po njem.

Evropska centralna banka je sodelovala z Banko Latvije, da bi se uporabile sinergije in čim bolj povečal učinek kampanje. Evropska centralna banka je zagotovila publikacije, pripravila razstavo ECB o euru, sodelovala pri organizaciji konference o prehodu na euro septembra 2013 ter izvedla kampanjo obveščanja v sredstvih javnega obveščanja, ki je bila osredotočena na videz ter varnostne elemente eurobankovcev in eurokovancev, ključna dejstva ter datume v zvezi s prehodom.

Kampanja obveščanja in ozaveščanja javnosti je prispevala k nemotenemu prehodu na euro. Kljub nekoliko poznemu začetku so bile različne ciljne skupine ustrezno obveščene o praktičnih vidikih prehoda na euro, vključno s posebnimi skupinami, kot so manjšine, prebivalstvo na odročnih območjih ter mladi in starejši. Cilj, da bi 90 % prebivalcev Latvije menilo, da so dobro obveščeni, se lahko šteje za izpolnjenega, saj 89 % Latvijcev meni, da so dobro obveščeni o euru[15]. Poleg tega je na splošno 80 % ljudi zadovoljnih z informacijami, ki so jih zagotovili latvijski organi. Podpora euru je dosegla 52 % (anketa v Latviji, januar 2014), pri čemer je bila na začetku leta 2013 na razmeroma nizki ravni (33 %, anketa v Latviji, januar 2013). Da bi se ta podpora dodatno povečala, se priporočajo nadaljnja prizadevanja za obveščanje in nadaljnje spremljanje javnega mnenja o vidikih, povezanih z eurom. Latvijci so zlasti zaskrbljeni zaradi vpliva eura na cene in določanja nepoštenih cen[16]. Zato se priporoča podaljšanje nadzora dvojnega označevanja cen, pravilne pretvorbe in pravil za zaokroževanje ter gibanja cen na splošno za nekaj dodatnih mesecev.

[1] Sklep Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (UL L 195, 18.7.2013, str. 24).

[2] Države članice iz prvega vala so uvedle euro po „madridskem scenariju“, ki je vseboval prehodno obdobje treh let (eno leto za Grčijo).

[3] V Estoniji, na Slovaškem in v Sloveniji je obdobje dvojnega obtoka trajalo dva tedna, medtem ko je na Malti in Cipru trajalo en mesec.

[4] Hitra anketa Eurobarometra 393, anketiranje na terenu, ki je potekalo od 16. do 18. januarja 2014, dostopna na: [http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm].

[5] Evropska komisija, Dvanajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja – COM(2013) 540 final z dne 23. julija 2013; http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/twelfth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf; http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/thirteenth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf; in Trinajsto poročilo o praktičnih pripravah na prihodnjo širitev euroobmočja – COM(2013) 855 final z dne 3. decembra 2013 – http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/thirteenth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf.

[6] Hitra anketa Eurobarometra 390, anketiranje na terenu, ki je potekalo 28. in 30. decembra 2013, dostopno na: http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm.

[7] Hitra anketa Eurobarometra 393 (glej opombo 4).

[8] Primerljive številke so bile 90 % na Slovaškem, 88 % na Cipru, 85 % na Malti in 96 % v Sloveniji.

[9] Hitra anketa Eurobarometra 393 (glej opombo 4).

[10] Hitra anketa Eurobarometra 393 (glej opombo 4).

[11] Hitra anketa Eurobarometra 393 (glej opombo 4).

[12] V Estoniji je primerljiva shema zajela 526 podjetij, na Cipru približno 7 600 podjetij, na Malti približno 7 900 in na Slovaškem približno 20 000 prodajnih mest.

[13] Priporočilo Komisije z dne 10. januarja 2008 o ukrepih za lažje prehode na euro v prihodnosti (UL L 23, 26.1.2008, str. 30).

[14] Hitra anketa Eurobarometra 393 (glej opombo 4).

[15] Hitra anketa Eurobarometra 393 (glej opombo 4).

[16] Hitra anketa Eurobarometra 393 (glej opombo 4).