Posebno poročilo Ali finančna podpora 
EU ustreza potrebam 
mikropodjetnikov?SL 2015  št. 08
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Print ISBN 978-92-872-2581-8 ISSN 1831-094X doi:10.2865/842321 QJ-AB-15-008-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-2608-2 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/880336 QJ-AB-15-008-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-2562-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/726090 QJ-AB-15-008-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Ali finančna podpora 
EU ustreza potrebam 
mikropodjetnikov?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 08
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere tako, da imajo 
kar največji učinek, in sicer z upoštevanjem tveganj za smotrnost poslovanja ali skladnost, raven zadevnih prihodkov ali 
porabe, bližajoče se spremembe ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat II, ki ga vodi član Sodišča Henri Grethen. Ta senat se ukvarja 
s področji porabe strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodila članica Sodišča Iliana Ivanova, pri tem pa 
so ji pomagali vodja kabineta Tony Murphy, ataše kabineta Mihail Stefanov, vodja enote Emmanuel Rauch, vodja ekipe 
Dennis Wernerus, vodja ekipe Romuald Kayibanda ter revizorji Piotr Senator in Christian Wieser.
Od leve proti desni: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, 
D. Wernerus, P . Senator, M. Stefanov.

03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
 Glosar  
I – VI Povzetek
1 – 16 Uvod
17 – 18 Obseg revizije in revizijski pristop
19 – 63 Opažanja
19 – 37 Načrtovanje in zasnova podpore EU za mikropodjetnike
21 – 30 Ni posebne ocene potreb in ustreznih sistemov za obvladovanje tveganja za podporo za mikropodjetnike  
iz Evropskega socialnega sklada
31 – 33 Na splošno zadovoljiva ureditev strukture evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress
34 – 36 Večina finančnih instrumentov Evropskega socialnega sklada ni pritegnila zasebnega financiranja
37 Finančni instrumenti evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress so pritegnili nekaj zasebnega 
financiranja 
38 – 54 Sistemi za spremljanje in poročanje o smotrnosti poslovanja
41 – 44 Omejene informacije o dosegu in stopnji preživetja za operativne programe Evropskega socialnega sklada
45 – 47 Popolnejše informacije o dosegu in stopnji preživetja za projekte evropskega mikrofinančnega instrumenta 
Progress
48 – 54 Podpora je dosegla mikropodjetnike, od katerih jih je bila približno polovica predhodno brezposelnih
55 – 63 Informacije o stroških za izvajanje podpore EU za mikropodjetnike
56 – 58 Nepopolne informacije o administrativnih stroških za izvajanje operativnih programov ESS
59 – 63 Razlike v stroških, zaračunanih za finančne instrumente Evropskega socialnega sklada
64 – 72 Zaključki in priporočila
 Odgovori Komisije
04
 Kratice
BND : bruto nacionalni dohodek
CGAP : posvetovalna skupina za pomoč revnim
EaSI : Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije
EIB: Evropska investicijska banka ali skupina Evropske investicijske banke, kadar sta mišljena EIB in EIF skupaj
EIF: Evropski investicijski sklad
EPMF : evropski mikrofinančni instrument Progress
ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj
ESS : Evropski socialni sklad
EU: Evropska unija
MSP : mala in srednja podjetja
OP: operativni program
05
 Glosar
Doseg : Doseg je stopnja, do katere projekti dosežejo načrtovano ciljno skupino (npr. mikropodjetnike).
EaSI : Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije je instrument financiranja na ravni EU za 
spodbujanje visoke stopnje zaposlenosti s kakovostnimi in trajnimi delovnimi mesti, zagotavljanje ustrezne in 
dostojne socialne zaščite, boj proti socialni izključenosti in revščini ter izboljšanje delovnih pogojev.
Program neposredno upravlja Komisija. Združuje evropski mikrofinančni instrument Progress in dva druga 
programa EU, ki sta se med letoma 2007 in 2013 upravljala ločeno.
Evropski investicijski sklad : EIF je specializiran ponudnik financiranja tveganja za mala in srednja podjetja (MSP) 
po vsej Evropi. Je del skupine EIB in njegovi deležniki so Evropska investicijska banka (EIB), Evropska komisija ter 
mnogo različnih javnih in zasebnih bank in finančnih institucij.
Evropski kodeks pravilnega ravnanja za ponudnike mikrokreditov : Sklop smernic in priporočil „dobre prakse” 
za ponudnike mikrokreditov, ki ga je Komisija izdala decembra 2011.
Evropski mikrofinančni instrument Progress (EPMF) : V okviru evropskega mikrofinančnega instrumenta 
Progress (EPMF) v imenu Komisije Evropski investicijski sklad (EIF) izvaja jamstva za mikrokredite, posojila bankam 
in drugim finančnim posrednikom.
Za zadnja je EIB sovlagatelj v EPMF.
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) : Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) je namenjen krepitvi 
ekonomske in socialne kohezije v Evropski uniji, tako da odpravlja glavna regionalna neravnovesja s finančno 
podporo za ustvarjanje infrastrukturnih in produktivnih naložb za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za podjetja.
Evropski socialni sklad (ESS) : Evropski socialni sklad (ESS) je namenjen krepitvi ekonomske in socialne kohezije 
v Evropski uniji, in sicer z izboljšanjem zaposlovanja in zaposlitvenih možnosti (predvsem z ukrepi usposabljanja), 
s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem več in boljših delovnih mest.
Finančni instrument : Finančni instrument je splošen izraz za pogodbe, na podlagi katerih ima imetnik terjatev 
do dolžnika. EU zagotavlja podporo za tri mogoče vrste finančnih instrumentov: lastniške, posojilne in jamstvene 
instrumente. Lastniški ali posojilni instrumenti so pogodbe med vlagateljem in podjetjem, v katero se vloži, ali 
med posojilodajalcem in posojilojemalcem. Jamstva so pogodbe, pri katerih garant jamči za pravice vlagatelja ali 
posojilodajalca.
Mala in srednja podjetja : Mala in srednja podjetja so podjetja z manj kot 250 zaposlenimi, katerih letni promet ne 
presega 50 milijonov EUR in/ali letna bilančna vsota ne presega 43 milijonov EUR. V kategoriji MSP je malo podjetje 
opredeljeno kot tisto, ki ima manj kot 50 zaposlenih ter letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega 
10 milijonov EUR.
Mikrofinanciranje : V tem poročilu mikrofinanciranje pomeni posojila mikropodjetnikom in jamstva bankam in 
drugim finančnim posrednikom, ki zagotavljajo taka posojila.
Mikrokredit : Komisija je mikrokredit opredelila kot posojilo v višini do 25 000 EUR za mikropodjetnike (glej delovni 
dokument služb Komisije: Mikrokrediti za mala evropska podjetja, SEC(2004) 1156).
06 Glosar
Mikropodjetje : Kot je določeno v priporočilu Komisije 2003/361, je mikropodjetje podjetje, v katerem je zaposlenih 
manj kot 10 oseb in katerega letni promet in/ali bilančna vsota ne presega dveh milijonov EUR.
Mikropodjetnik : V tem poročilu se izraz mikropodjetnik uporablja za samozaposlene osebe in mikropodjetja (tj. za 
tiste, ki so registrirani kot pravna oseba).
Operativni program (OP) : V operativnem programu so določene prednostne naloge in posebni cilji držav članic 
ter način porabe sredstev (sofinanciranje EU ter nacionalno javno in zasebno sofinanciranje) v danem obdobju 
(običajno sedem let) za financiranje projektov. Ti projekti morajo prispevati k doseganju nekega števila ciljev, 
določenih na ravni prednostne osi operativnega programa. Za vsak sklad na področju kohezije (tj. ESRR in ESS) 
obstajajo posebni operativni programi. Pripravijo jih države članice, preden so mogoča kakršna koli plačila iz 
proračuna EU, pa jih mora potrditi Komisija. V obdobju, ki ga zajemajo, jih je mogoče spremeniti le, če se strinjata 
obe strani.
Organ upravljanja : Nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ (ali kateri koli drug javni ali zasebni organ), ki ga 
država članica imenuje za upravljanje operativnega programa. To vključuje zlasti izbiro projektov za financiranje, 
spremljanje tega, kako se ti projekti izvajajo, in poročanje Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih.
Politika izstopa : Politika izstopa je politika/strategija za likvidacijo holdingov s finančnim instrumentom v skladu 
z načrtom za dosego najvišjega donosa.
Posvetovalna skupina za pomoč revnim (CGAP) : Posvetovalna skupina za pomoč revnim (CGAP) je center za 
politiko in raziskave, ki ga podpira približno 30 razvojnih agencij in zasebnih fundacij, namenjenih spodbujanju 
dostopa do financiranja za revne po svetu. Sedež ima na Svetovni banki.
Prevelik finančni instrument : Za finančni instrument šteje, da je prevelik, kadar njegova skupna sredstva znatno 
presegajo financiranje, potrebno za pokritje dejanskih potreb ciljne populacije (pri tej reviziji so to mikropodjetniki).
Stopnja preživetja : Stopnja preživetja je kazalnik za uspešnost finančne podpore mikropodjetnikom. Izračuna 
se tako, da se število subjektov, ki so prejeli podporo in še poslujejo ob koncu nekega obdobja („obdobje zajema 
podatkov”), deli s skupnim številom subjektov, ki so prejeli podporo.
Tvegani portfelj : Vrednost vseh neodplačanih posojil, pri katerih se zamuja več kot določeno število dni (običajno 
30 dni) s plačilom enega ali več obrokov glavnice.
Učinek finančnega vzvoda : V zvezi s finančnimi instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU in nacionalnih javnih 
sredstev, učinek finančnega vzvoda pomeni, koliko evrov (javnega in zasebnega) financiranja je bilo dejansko 
na voljo za zagotavljanje finančne podpore končnim prejemnikom za vsak evro javnega financiranja (EU in držav 
članic), dodeljen instrumentu.
Učinek obnavljanja sredstev : Učinek, ki ga imajo sredstva, dodeljena finančnemu instrumentu, in sicer, da so vsaj 
enkrat ponovno uporabljena (z uporabo posojil ali jamstev).
Ukinitev : Ukinitev je postopek, ki vključuje prodajo vseh sredstev sklada, poplačilo upnikov, razdelitev vseh 
preostalih sredstev med lastnike kapitala in nato razpustitev sklada. Razumeti jo je treba kot postopek za 
prenehanje sklada, ki izvaja finančni instrument.
07
 Povzetek
I
Mikropodjetniki imajo težave pri dostopu do konven -
cionalnega kreditnega trga, kar ovira ustanavljanje 
novih mikropodjetij in samozaposlovanje. Podpora EU 
naj bi z zagotavljanjem nepovratnih sredstev mikro -
podjetnikom (v okviru Evropskega socialnega sklada) 
ali lajšanjem dostopa do posojil s pomočjo finančnih 
instrumentov za ponudnike mikrokreditov, in sicer 
posojil ali jamstev, nekoliko zmanjšala obstoječo 
finančno vrzel.
II
Podporo EU v glavnem zagotavljata dva instrumenta: 
Evropski socialni sklad (ESS) in evropski mikrofinančni 
instrument Progress (EPMF). ESS vključuje ukrepe, ki 
se v glavnem izvajajo z nepovratnimi sredstvi, pa tudi 
s finančnimi instrumenti (posojila ali jamstva), vklju -
čenimi v operativne programe, ki jih pripravijo države 
članice in odobri Komisija. EPMF pa v imenu Komisije 
izvaja Evropski investicijski sklad.
III
Sodišče je ocenilo, ali je bila podpora EU načrtovana 
in zasnovana tako, da je obravnavala dejanske pot -
rebe mikropodjetnikov, in ali so obstajali dobri sistemi 
za poročanje o smotrnosti poslovanja. Poleg tega je 
preučilo, ali je na voljo dovolj informacij o stroških 
za izvajanje različnih mehanizmov financiranja EU, ki 
podpirajo mikropodjetnike.
IV
Prišlo je do zaključka, da so pri finančni podpori Evrop -
skega socialnega sklada za mikropodjetnike slabosti 
v njenem načrtovanju in zasnovi ter da ni dovolj zanes -
ljivih informacij o spremljanju smotrnosti poslovanja. 
Poleg tega Komisija in države članice nimajo na voljo 
dovolj informacij o administrativnih stroških za vsako 
državo članico in za vsak mehanizem financiranja (tj. 
nepovratna sredstva ali finančne instrumente, kot so 
posojila ali jamstva).V
Sodišče na splošno meni, da bi lahko te zadeve nega -
tivno vplivale na uspešnost finančne podpore EU za 
obravnavo potreb mikropodjetnikov.
VI
Za obravnavo zadev, ugotovljenih v tem poročilu, 
Sodišče priporoča:
(a) naj države članice za programsko obdobje 2014–
2020 pri snovanju instrumentov financiranja in 
pripravi operativnih programov, ki vključujejo 
finančno podporo EU za mikropodjetnike, dosle -
dno opravljajo ocene potreb. To bi pomagalo tudi 
pri tem, da se dodeli ustrezna raven financiranja za 
alternativne mehanizme financiranja, tj. nepovrat -
na sredstva ali instrumente financiranja (posojila 
ali jamstva). Komisija naj v zvezi s tem zagotovi 
navodila;
(b) naj Komisija kot pogoj za to, da države članice 
lahko uporabljajo finančne instrumente ESS, 
določi ne le skladnost z regulativnimi zahtevami, 
temveč tudi obstoj dobrega sistema za obvladova -
nje tveganja, da se prepreči ustvarjanje prevelikih 
skladov;
(c) naj Komisija z državami članicami za izboljšanje 
dosega zasnuje ukrepe finančne podpore Evrop -
skega socialnega sklada za mikropodjetnike in 
opredeli merila za upravičenost, ki bodo usmerje -
na v doseganje brezposelnih in ranljivih oseb, ki so 
v slabšem položaju glede dostopa do konvencio -
nalnega kreditnega trga;
(d) naj Komisija za programsko obdobje 2014–2020 
izvede primerjalno analizo stroškov za izvajanje 
nepovratnih sredstev ESS, finančnih instrumentov 
ESS in finančnih instrumentov Programa Evropske 
unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI), 
da bi ugotovila njihove dejanske ravni. Ta ocena bi 
morala omogočiti ugotovitev dobrih praks o tem, 
kako bi bilo mogoče majhne zneske nepovratnih 
sredstev, posojil in jamstev izplačevati z razumnimi 
stroški.
08
 Uvod
01 
Mikropodjetniki pogosto nimajo 
dovolj dostopa do konvencionalnega 
kreditnega trga. Celotno povpraše -
vanje po mikrofinanciranju v državah 
članicah EU, ki je po ocenah leta 2013 
znašalo več kot 12  milijard  EUR1, de -
jansko presega ponudbo posojil bank 
in drugih finančnih institucij. Finančna 
podpora EU za mikropodjetnike je 
namenjena nekolikšnemu zmanjšanju 
te finančne vrzeli, s katero se srečujejo 
mikropodjetniki.
02 
Finančna podpora za mikropodjetnike 
naj bi z zagotavljanjem možnosti za 
ustanovitev ali razvoj novih podjetij 
obravnavala tudi izključenost in po -
večala zaposlenost, zlasti predhodno 
brezposelnih oseb. EU s tem prispeva 
k doseganju ciljev strategije Evropa 
2020, in sicer pametne, trajnostne in 
vključujoče rasti s povečanjem za -
poslenosti, produktivnosti in socialne 
kohezije.
03 
Komisija mikrofinanciranje oprede -
ljuje kot finančno podporo v višini do 
25 000 EUR, ki jo v okviru evropskega 
mikrofinančnega instrumenta Progress 
lahko prejmejo mikropodjetniki. Izbolj -
šanje njegove dostopnosti in razpo -
ložljivosti se zagotavlja s finančnimi 
instrumenti v obliki posojil in jamstev. 
V okviru te revizije pa kot finančna 
podpora za mikropodjetnike štejejo 
tudi nepovratna sredstva za ustanovi -
tev ali razvoj novih podjetij do praga 
25 000 EUR.Podpora EU za 
mikropodjetnike iz ESS 
in EPMF
04 
Finančna podpora EU za mikropod -
jetnike se je zagotavljala predvsem iz 
Evropskega socialnega sklada (ESS) 
v programskem obdobju 2007–2013 in 
iz evropskega mikrofinančnega instru -
menta Progress (EPMF) od leta 2010 do 
leta 2013.
05 
Mikrofinanciranje za mikropodjetja 
zagotavljajo tudi drugi instrumenti 
EU, kot so finančni instrumenti za MSP 
v okviru operativnih programov ESRR 
(3 136 milijonov EUR v programskem 
obdobju 2007–20132) in Jamstvenega 
sklada za MSP v okviru programa za 
konkurenčnost in inovativnost (CIP), ki 
ga v imenu Komisije upravlja Evropski 
investicijski sklad (550 milijonov EUR3 
v programskem obdobju 2007–2013). 
Ti niso zajeti v to revizijo, saj niso del 
proračuna EU (posojila EIB) ali pa niso 
usmerjeni posebej v mikropodjetnike.
06 
Primeri projektov, ki jih je preučilo 
Sodišče, so opisani v  okviru 1 .1 Evropska komisija, Ocena 
pilotne faze tehnične pomoči 
JASMINE, ICF GHK v imenu GD 
za regionalno in mestno 
politiko, 14. november 2013, 
str. 20–22.
2 Vir: Povzetek podatkov 
o napredku pri financiranju in 
izvajanju instrumentov 
finančnega inženiringa, 
o katerih so poročali organi 
upravljanja v skladu 
s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006 z dne 
11. julija 2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1260/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 25), programsko 
obdobje 2007–2013, 
september 2014, Evropska 
komisija, stanje na dan 
31. decembra 2013, str. 26.
3 Vir: Podatki za finančni 
prispevek v obdobju 
2007–2013, EIF, november 2011 
(http://www.eif.org/
news_centre/publications/
corporate_brochure/
fei_brochure_new/files/
assets/seo/page14.html ).
09 Uvod
Evropski socialni sklad
07 
ESS je namenjen lajšanju zaposlovanja 
delavcev (tudi samozaposlovanja), 
večanju njihove geografske in poklicne 
mobilnosti ter lajšanju njihovega pri -
lagajanja spremembam v industriji in 
proizvodnih sistemih4. V programskem 
obdobju 2007–2013 je Komisija menila, 
da bi moral ESS podpirati ukrepe za 
izboljšanje finančne in socialne vklju -
čenosti oseb z manj priložnostmi in 
omogočati dostop do zaposlitve5.
08 
Podpora za mikropodjetnike, ki se 
financira iz ESS, vključuje ukrepe, ki 
se izvajajo s pomočjo nepovratnih 
sredstev in finančnih instrumentov, in 
je opredeljena v operativnih progra -
mih, ki jih pripravijo države članice in 
odobri Komisija.09 
V programskem obdobju 2007–2013 so 
države članice vzpostavile 117 opera -
tivnih programov ESS, od katerih jih je 
96 financiralo ukrepe, razvrščene pod 
oznako „podpora za samozaposlovanje 
in ustanavljanje podjetij”6, v vrednosti 
približno 2,4 milijarde EUR, večinoma 
v obliki nepovratnih sredstev. Toda 
podatki o tem, koliko teh nepovratnih 
sredstev je bilo dodeljenih za mikro -
podjetnike, niso na voljo. Po drugi stra -
ni pa so imeli finančni instrumenti ESS, 
ki zagotavljajo podporo za mikropod -
jetnike, do konca leta 2013 sredstva 
v višini 680 milijonov EUR7.4 Člen 162 Pogodbe o delovanju 
EU.
5 Priporočilo Komisije 2008/867/
ES z dne 3. oktobra 2008 
o dejavnem vključevanju oseb, 
izključenih s trga dela 
(UL L 307, 18.11.2008, str. 11); 
SEC(2010) 1564 final z dne 
16. decembra 2010, Seznam 
ključnih pobud.
6 Ta ocena temelji na analizi 
porabe za 86 oznak, ki jih je 
Komisija določila za poročanje 
držav članic v skladu 
s Prilogo II k Uredbi Komisije 
(ES) št. 1828/2006 z dne 
8. decembra 2006 o pravilih za 
izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu ter 
Uredbe (ES) št. 1080/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj (UL L 371, 
27.12.2006, str. 1), zlasti 
odhodkov pod oznako 68 
„podpora za 
samozaposlovanje in 
ustanavljanje podjetij”.
7 680 milijonov EUR podpore 
v obliki mikrokreditov je 
delno, vendar ne izključno, 
vključenih v 2,4 milijarde EUR 
porabe ESS za podpiranje 
samozaposlovanja.Katere vrste mikropodjetnikov so izkoristile podporo EU?
V majhnem mestu v Opoljskem vojvodstvu (Poljska) je mikropodjetnica prejela nepovratna sredstva  v  
višini 40 000 PLN (približno 9 500 EUR) v okviru projekta ESS za pomoč pri odprtju otroške igralnice in trgovine 
z oblačili.
Na Bavarskem (Nemčija) je mikropodjetnik prejel mikrokredit v višini 7 000 EUR za financiranje nove glasbene 
opreme, da bi privabil več strank v svoj bar ob jezeru. Posojilo  je zagotovil finančni posrednik, ki ga podpira ESS.
Na Kreti (Grčija) je mikropodjetnik za širitev svojega mestnega kioska porabil pomoč v obliki obratnih sredstev 
v višini 5 000 EUR. Ta mikrokredit je zagotovila lokalna banka z  jamstvom  EPMF.Okvir 1
10 Uvod
8 Sklep št. 283/2010/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. marca 2010 
o ustanovitvi Evropskega 
mikrofinančnega instrumenta 
Progress za zaposlovanje in 
socialno vključenost (UL L 87, 
7.4.2010, str. 1).
9 SEC(2009) 907, 2. julij 2009.
10 Belgija, Bolgarija, Danska, 
Irska, Grčija, Španija, Francija, 
Hrvaška, Italija, Ciper, Litva, 
Nizozemska, Avstrija, Poljska, 
Portugalska, Romunija, 
Slovenija, Slovaška, Španija, 
Švedska in Združeno 
kraljestvo.
11 COM(2014) 639 final z dne 
20. oktobra 2014 „Izvajanje 
evropskega mikrofinančnega 
instrumenta Progress 
v letu 2013”.
12 Uredba (EU) št. 1296/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. decembra 2013 
o Programu Evropske unije za 
zaposlovanje in socialne 
inovacije („EaSI”) in 
spremembi Sklepa 
št. 283/2010/EU o ustanovitvi 
Evropskega mikrofinančnega 
instrumenta Progress za 
zaposlovanje in socialno 
vključenost (UL L 347, 
20.12.2013, str. 238).Evropski mikrofinančni 
instrument Progress
10 
Cilj EPMF je povečati dostop do mikro -
financiranja za brezposelne in druge 
ranljive osebe, ki so v slabšem položaju 
glede dostopa do konvencionalnega 
kreditnega trga8, ter za mikropodjetja. 
EPMF v imenu Komisije izvaja Evropski 
investicijski sklad (EIF), ki deluje kot 
upravljavec skladov za financirane 
instrumente in kot pooblaščeni subjekt 
za jamstva.
11 
Sklep Evropskega parlamenta in Sveta 
o ustanovitvi EPMF je temeljil na pred -
hodnem vrednotenju, ki jo je izvedla 
Komisija. V tem dokumentu je ugoto -
vljeno, da je treba poleg že obstoje -
čih orodij EU ustvariti mikrofinančni 
instrument v proračunu EU9.
12 
V obdobju 2010–2013 je imel EPMF 
203 milijone EUR sredstev (103 mili -
jone EUR iz proračuna EU in 100 mi -
lijonov EUR od EIB): 25 milijonov EUR 
(12 % skupnega zneska) je bilo name -
njenih za jamstva, 178 milijonov EUR 
(88 %) pa za financiranje posojil. 
Finančni instrumenti EPMF ne zago -
tavljajo neposredne finančne pomoči 
mikropodjetnikom, temveč podporo 
posrednikom s posojili in/ali jamstvi.13 
EIF izbere banke ali druge finančne 
posrednike, ki se zanimajo za zago -
tavljanje podpore mikropodjetnikom 
pod pogoji, ki so, kolikor je mogoče, 
blizu tržnim pogojem. Ti posredniki 
dajo posojila upravičenim končnim 
prejemnikom po preferencialnih pogo -
jih glede na tiste, ki na trgu veljajo za 
posojilojemalce s podobnim kreditnim 
tveganjem.
14 
Na dan 30. junija 2014 je bilo izbranih 
55 bank ali drugih finančnih posredni -
kov v 20 državah članicah10, mikro -
podjetnikom pa je bilo izplačanih 
več kot 23 000 mikrokreditov v višini 
208 milijonov EUR11.
15 
V programskem obdobju 2014–2020 
bo eden od treh sklopov Programa 
Evropske unije za zaposlovanje in 
socialne inovacije (EaSI)12 postopoma 
nadomestil EPMF.
16 
Na sliki 1  je ponazorjeno, kako se pod -
pora EU za mikropodjetnike zagotavlja 
v obliki nepovratnih sredstev ESS, 
finančnih instrumentov ESS in EPMF.
11 Uvod Slika 1Podpora EU za mikropodjetnike v obliki nepovratnih sredstev ESS, finančnih 
instrumentov ESS in EPMF (shematičen prikaz)
Vir: Evropsko računsko sodišče.Mikropodjetniki
(končni prejemniki)Nacionalni proračuni Proračun EU Proračun EIB
Operativne programe Evropskega socialnega sklada 
izvajajo Komisija in organi upravljanja držav članic
        
Nepovratna sredstva Finančni instrumenti Finančni instrumenti
Finančni posredniki 
(vključno z bankami) Finančni posredniki
(vključno z bankami)Vodje projektovESS EPMF
Evropski mikroﬁnančni instrument Progress
v imenu Komisije izvaja EIFza jamstva za posojila
12
 Obseg revizije in 
revizijski pristop
13 Projekti so bili preučeni na 
ravni organa upravljanja ali 
posredniškega telesa 
(v primeru nepovratnih 
sredstev) ali finančnega 
posrednika (v primeru 
finančnih instrumentov).
14 Nemčija (pet projektov), Grčija 
(šest projektov), Italija (štirje 
projekti), Poljska (osem 
projektov) in Romunija (štirje 
projekti).
15 Belgija, Bolgarija, Češka, 
Estonija, Španija, Francija, 
Latvija, Litva, Malta, 
Portugalska, Slovenija, 
Slovaška, Finska in Združeno 
kraljestvo.
16 Odgovore smo prejeli od 16 
organov upravljanja v 14 
državah članicah, zadevali pa 
so 19 operativnih programov.17 
S to revizijo je Sodišče ocenilo, ali 
je finančna podpora iz Evropskega 
socialnega sklada (ESS) in evropskega 
mikrofinančnega instrumenta Progress 
(EPMF) obravnavala potrebe mikro -
podjetnikov. Sodišče je preučilo zlasti, 
ali:
 – sta načrtovanje in zasnova pod -
pore EU obravnavala dejanske 
potrebe mikropodjetnikov,
 – so obstajali dobri sistemi za poro -
čanje o smotrnosti poslovanja,
 – je na voljo dovolj informacij o stro -
ških za izvajanje različnih mehaniz -
mov financiranja EU, ki podpirajo 
mikropodjetnike.
18 
Revizijski rezultati temeljijo na:
 – preučitvi dokumentov na ravni 
Komisije in držav članic (za ESS) ter 
EIF (za EPMF),
 – preučitvi vzorca 27 projektov13, 
ki zagotavljajo finančno podpo -
ro za mikropodjetnike: za šest 
operativnih programov ESS – 14 
primerov nepovratnih sredstev in 
šest finančnih instrumentov (trije 
posojilni in trije jamstveni skladi)  – 
ter sedem finančnih instrumentov 
EPMF (dva instrumenta za zago -
tavljanje posojil in pet instrumen -
tov za zagotavljanje jamstev). Ti 
projekti, ki pomenijo za približno 
1,6 milijarde EUR prevzetih obve -
znosti (od tega izplačano 1,2 mi -
lijarde EUR), so se izvajali v petih 
državah članicah14 (Nemčija, Grčija, 
Italija, Poljska in Romunija) in so 
bili delno ali v celoti končani do 
konca leta 2013 (glej tabelo 1 ), – razgovorih s strokovnjaki na tem 
področju,
 – analizi spisov o strankah (prejemni -
ki nepovratnih sredstev in posoji -
lojemalci) na ravni bank in drugih 
finančnih posrednikov,
 – anketi, izvedeni v 18 dodatnih 
organih upravljanja v 14 državah 
članicah15, zadolženih za 22 opera -
tivnih programov ESS s porabo za 
samozaposlovanje in ustanavljanje 
podjetij. Na anketo se je odzvalo 
89 % vprašanih16, ki so zagotovi -
li povratne informacije o svojih 
izkušnjah v zvezi z ukrepi finanč -
ne podpore za mikropodjetnike. 
Sodišče je analiziralo odgovore 
11 organov upravljanja v 10 drža -
vah članicah, ki so izjavili, da njihov 
operativni program vključuje ukre -
pe za mikropodjetnike.
13 Obseg revizije in revizijski pristop Tabela 1Javna sredstva, porabljena (do konca leta 2013) za podporo dostopa do financiranja 
za mikropodjetnike pri projektih, ki jih je preučilo Sodišče, v milijonih EUR
Država članicaESS EPMF
Skupaj Nepovratna 
sredstvaJamstva Posojila Jamstva Posojila
Nemčija 665,8 100,0 765,8
Grčija 368,9 0,8 369,7
Italija 9,1 13,9 9,5 32,5
Poljska 21,0 11,6 7,9 40,5
Romunija 1,7 6,2 18,9 26,8
Skupaj 1 066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1 235,3
Vir: Analiza Evropskega računskega sodišča, december 2013.
14
 Opažanja
17 Bolgarija, Češka, Estonija, 
Francija (celinska, Martinik), 
Latvija, Litva, Portugalska 
(Madeira), Slovenija, Slovaška 
in Finska.Načrtovanje in  
zasnova podpore EU  
za mikropodjetnike
19 
Zasnova instrumentov financiranja 
za doseganje nekega cilja politike je 
zahtevna naloga. Pri njej je pomembno 
zagotoviti, da narava in vrsta podpore 
(nepovratna sredstva ali finančni instru -
menti) ter razpoložljivi zneski obrav -
navajo dejanske potrebe morebitnih 
upravičencev.
20 
Sodišče je zato ocenilo, ali:
 – so bile za ESS izvedene ocene 
potreb za ugotovitev skupne ravni 
in vrste podpornih ukrepov za 
mikropodjetnike, ali so za finančne 
instrumente obstajale ustrezne 
naložbene strategije in postopki za 
obvladovanje tveganja za prepre -
čevanje oblikovanja prevelikih ali 
premajhnih skladov ter ali je bila 
opredeljena politika izstopa in/ali 
določbe za ukinitev,
 – je bil za finančne instrumente, fi -
nancirane v okviru EPMF, vzpostav -
ljen dober sistem za obvladovanje 
tveganja in zlasti, ali je bila izve -
dena zahtevana ocena tveganega 
portfelja,
 – je finančnim instrumentom, ki se 
financirajo iz ESS ali EPMF, uspelo 
pritegniti dodatno zasebno finan -
ciranje z izračunom doseženega 
razmerja finančnega vzvoda.Ni posebne ocene potreb in 
ustreznih sistemov za obvla -
dovanje tveganja za podporo 
za mikropodjetnike iz Evrop -
skega socialnega sklada
Organi v fazi zasnove 
pregledanih operativnih 
programov ESS upravljanja niso 
posebej obravnavali potreb 
mikropodjetnikov
21 
Revizija Sodišča je pokazala, da organi 
upravljanja ESS pri pregledanih ope -
rativnih programih niso izvedli ocene 
posebnih potreb mikropodjetnikov, 
preden so dodelili sredstva in ugoto -
vili najprimernejši način porabe teh 
sredstev.
22 
V odgovorih na anketo Sodišča je 11 
organov upravljanja v 10 državah člani -
cah17 navedlo, da so njihovi operativni 
programi ESS vključevali podporne 
ukrepe za mikropodjetnike. Analiza 
Sodišča je pokazala, da noben od teh 
11 organov upravljanja ni ocenil po -
sebnih potreb mikropodjetnikov pred 
odobritvijo operativnega programa. To 
velja tudi za vse operativne programe 
v petih državah članicah, kjer je Sodiš -
če preučilo posebne projekte. Sodišče 
ugotavlja, da v programskem obdobju 
2007–2013 ni bilo regulativne zahte -
ve, v skladu s katero bi morale države 
članice izvajati ocene potreb.
15 Opažanja
19 Člen 43 Uredbe Komisije (ES) 
št. 1828/2006.23 
V okviru 2  je primer, ki ni zajet v revidi -
ran vzorec, v katerem je bila izvedena 
dobra ocena potreb za ugotovitev potre -
be po usmerjenih podpornih ukrepih za 
mikropodjetnike.
Za šest preučenih finančnih 
instrumentov ESS ni bilo 
naložbenih strategij
24 
Na splošno finančni instrumenti ESS 
prejmejo prispevek iz operativne -
ga programa v svoja sredstva, ko je 
vzpostavljena njihova pravna struktu -
ra. Ta denar nato porabijo za podporo 
projektom, ki sodijo v obseg opera -
tivnega programa (tj. zagotavljanje 
posojil in jamstev za končne prejemni -
ke). V skladu z regulativnimi zahtevami 
za finančne instrumente ESS je treba 
zato za vsak sklad pripraviti naložbe -
no strategijo. Naložbene strategije za finančne instrumente ESS19 vključujejo 
tudi analizo mogoče ciljne populacije 
za preprečevanje ustvarjanja prevelike 
ali premajhne količine sredstev sklada.Primer študije o potrebi po posebnem podpornem ukrepu, usmerjenem 
v mikropodjetnike
V nemški zvezni deželi Brandenburg je bila leta 2006 izvedena študija za ugotovitev posebnih potreb pri usta -
navljanju podjetij18, zlasti o ustreznosti finančnih storitev, ki jih mikropodjetnikom zagotavljajo banke.
Ta študija je temeljila na kvalitativni in kvantitativni oceni ponudbe mikrofinanciranja in povpraševanja po 
njem v tej regiji.
Ugotovljeno je bilo, da (i) za tradicionalne banke zagotavljanje finančnih storitev za mikropodjetnike ni bilo 
privlačno, zlasti za majhna posojila do 10 000 EUR, in da (ii) obstoječe pobude finančne podpore (npr. posojila, 
ki jih subvencionira država) ne zagotavljajo ustrezne alternative za mikropodjetnike.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ , prej GTZ GmbH), Microfinance in Europe – Regional Case Studies from France, Germany 
and Greece , str. 13–15 (poročilo je sofinanciral ESS).Okvir 2
16 Opažanja
20 Navodila za instrumente 
finančnega inženiringa 
v skladu s členom 44 Uredbe 
Sveta (ES) št. 1083/2006, 
COCOF_10-0014-04-EN, z dne 
21. februarja 2011, člen 4.1.6.25 
Sodišče je pri treh od šestih revidiranih 
finančnih instrumentov ESS na Polj -
skem in v Italiji (Kalabrija) ugotovilo, 
da naložbena strategija ni bila razvita 
(glej tabelo 2 ).
Pet od šestih preučenih 
finančnih instrumentov ESS je 
imelo neustrezne sisteme za 
obvladovanje tveganja
26 
Poleg predhodne ocene potreb bi 
morali upravljavci skladov vzpostaviti 
ustrezne postopke za obvladovanje 
tveganja. To vključuje zlasti anali -
zo tveganega portfelja finančne -
ga instrumenta, da se oceni, ali so 
sredstva sklada ustrezna, predvsem 
pa, da se ugotovi, ali je mogoče pokriti morebitne izgube zaradi posojil in 
jamstev. V skladu z navodili Komisije20 
državam članicam za programsko ob -
dobje 2007 -2013 izvedba take analize 
pomeni upoštevanje načel dobrega 
finančnega poslovodenja.Tabela 2Obstoj naložbenih strategij, sistemov za obvladovanje tveganja ter politik izstopa/
določb o ukinitvi pri revidiranih finančnih instrumentih ESS
Revidirani finančni instrumenti 
ESS (država članica)Naložbena strategija Sistemi za obvladovanje 
tveganja (analiza tveganega 
portfelja)Politika izstopa/določbe 
o ukinitvi
Finančni instrument A  
(Nemčija)da ne da 
Finančni instrument B  
(Italija)ne ne ne
Finančni instrument C  
(Italija)ne ne ne
Finančni instrument D  
(Italija)da ne ne
Finančni instrument E  
(Poljska)da da da
Finančni instrument F  
(Poljska)ne ne da
Vir: Analiza, ki jo je izvedlo Evropsko računsko sodišče (2014).
17 Opažanja
21 Člen 43(2) Uredbe Komisije 
(ES) št. 1828/2006.
23 Člen 43(2) Uredbe Komisije 
(ES) št. 1828/2006.27 
Sodišče je ugotovilo, da je bila analiza 
tveganega portfelja izvedena le za en 
finančni instrument ESS od šestih, ki jih 
je preučilo Sodišče (glej tabelo 2 ), za 
Italijo pa meni, da so bili trije revidira -
ni finančni instrumenti ESS bistveno 
preveliki (glej okvir 3 ).28 
V skladu z uredbo je treba neporablje -
na sredstva finančnega instrumenta ob 
zaključku vrniti v proračun EU21.
Slabosti v zvezi s politiko 
izstopa in določbami o ukinitvi 
za finančne instrumente ESS
29 
Sodišče je ocenilo tudi, ali so organi 
upravljanja pripravili politiko izsto -
pa in/ali določbe o ukinitvi v skladu 
z veljavnimi pravili23 za finančne 
instrumente ESS. Namen teh politik in 
določb je zagotovitev dobre in ure -
jene likvidacije sklada ob njegovem 
zaključku.30 
Sodišče je ugotovilo, da za tri od šestih 
preučenih finančnih instrumentov ESS 
(dva v Kampaniji in eden v Kalabriji) 
ni bilo politike izstopa in/ali določb 
o ukinitvi.Primer prevelikega finančnega instrumenta ESS
Do konca leta 2013 so izplačila mikropodjetnikom znašala 9,5 % skupnih sredstev posojilnega sklada v Kampa -
niji (ki je bil ustanovljen decembra 2009), za jamstvena sklada v Kalabriji (ki sta bila ustanovljena septembra in 
novembra 2012) pa 0 % in 26,7 %.
Zaradi upoštevanja pravila o upravičenosti odhodkov je treba podporo plačati do 31. decembra 201522.  
Za preostala sredstva ni verjetno, da bodo mikropodjetnike dosegla do konca leta 2015.
22 Konec obdobja upravičenosti, kot je opredeljeno v Uredbi 1083/2006, je trenutno v obravnavi.Okvir 3
18 Opažanja
24 Razmerje finančnega vzvoda 
pod 1,0 je mogoče, kadar se 
del sredstev porabi za 
pristojbine za upravljanje.Na splošno zadovoljiva ure -
ditev strukture evropskega 
mikrofinančnega instru -
menta Progress
31 
Struktura finančnih instrumentov 
EPMF se razlikuje od strukture fi -
nančnih instrumentov ESS. Finančni 
posredniki EPMF (npr. banke) morajo 
zaprositi EIF, da dobijo sredstva za 
svoje finančne instrumente. Če pri fi -
nančnih posrednikih ni povpraševanja 
po posojilih ali jamstvih, preprosto ne 
zaprosijo za sredstva EIF. Zato posebna 
regionalna ocena potreb ni potrebna.
32 
Poleg tega mora EIF v skladu s pravili 
EPMF za vsakega finančnega pos -
rednika izvesti standardni postopek 
potrebne skrbnosti. To vključuje oceno 
sistemov za obvladovanje tveganja, 
vključno s postopki za tvegani port -
felj. Portfelj in stopnjo neplačila nato 
spremlja finančni posrednik, ki redno 
poroča EIF. Posebna pravila o teh 
ureditvah za spremljanje in poročanje 
so sestavni del pogodbe med EIF in 
finančnim posrednikom.
33 
Sodišče je ugotovilo, da je bila zah -
tevana analiza tveganega portfelja 
izvedena za vseh sedem preučenih 
finančnih instrumentov EPMF. Medtem 
ko so dejavnosti mikrofinanciranja 
po definiciji zelo tvegane, je analiza 
Sodišča je pokazala, da je bil tvegani 
portfelj posojilnega sklada v Romuniji 
majhen v primerjavi s podobnimi skla -
di. Sklad, ki je deloval od marca 2012, 
je imel 30. septembra 2013 za svoj 
portfelj 0,3-odstotno stopnjo tveganja 
neplačila in nobenega odpisa.Večina finančnih instrumen -
tov Evropskega socialnega 
sklada ni pritegnila zaseb -
nega financiranja
34 
Ena od prednosti uporabe finančnih 
instrumentov v primerjavi z nepovra -
tnimi sredstvi je, da bi lahko poleg 
javnega financiranja (iz proračuna EU 
in nacionalnih proračunov) pritegnili 
zasebno financiranje. To se imenuje 
tudi učinek finančnega vzvoda, ki je 
razmerje med skupnim financiranjem 
in javnim financiranjem. Razmerje 
finančnega vzvoda nad 1 pomeni, da 
se je pritegnilo zasebno financiranje. 
Sodišče je preučilo, ali so finančni in -
štrumenti, ki so se uporabljali v okviru 
ESS ali EPMF za podporo mikropodje -
tnikom, uspešno privabljali zasebno 
financiranje poleg javnega.
35 
Analiza, ki jo je izvedlo Sodišče, je 
pokazala, da je samo eden od šestih 
revidiranih finančnih instrumentov ESS 
pritegnil dodatno zasebno financiranje 
z razmerjem finančnega vzvoda 1,2 za 
jamstveni sklad v Italiji (Kalabrija). Pri 
štirih od šestih instrumentov sploh ni 
prišlo do učinka finančnega vzvoda, saj 
je bilo razmerje finančnega vzvoda 1 
ali manj24. Pri zadnjem, nekem drugem 
jamstvenem skladu v Italiji (Kalabrija), 
organ upravljanja ni mogel zagoto -
viti informacij o razmerju finančnega 
vzvoda.
19 Opažanja
36 
V zvezi s kvantitativnimi cilji Sodišče 
opaža, da določitev ciljnega razmerja 
finančnega vzvoda v programskem 
obdobju 2007–2013 ni bila regulativna 
zahteva. Toda ugotavlja, da so bila 
pri vzpostavitvi sklada ciljna razmerja 
finančnega vzvoda nad 1,0 določena 
samo pri dveh italijanskih jamstvenih 
skladih (1,25, kar je treba doseči do 
zaključka skladov leta 2015). V vseh 
ostalih primerih bodisi ni bilo na voljo 
nobenih informacij bodisi s ciljnim 
razmerjem finančnega vzvoda ni bila 
predvidena pritegnitev zasebnega 
financiranja.Finančni instrumenti evrop -
skega mikrofinančnega 
instrumenta Progress so 
pritegnili nekaj zasebnega 
financiranja
37 
Sodišče je ugotovilo, da je vseh sedem 
finančnih instrumentov EPMF, ki so 
se izvajali v času revizije, pritegnilo 
dodatno zasebno financiranje (glej 
tabelo 3 ). V zvezi z jamstvi je bilo 
ciljno razmerje finančnega vzvoda 
popolnoma enako ciljnemu pri enem 
od sedmih primerov, v dveh primerih 
pa ni bilo doseženo. Pri dveh drugih ni 
verjetno, da bodo prvotni cilji dose -
ženi, saj je razlika med sedanjim in 
ciljnim razmerjem prepomembna, da 
bi jo bilo mogoče nadoknaditi do cilj -
nega datuma sredi leta 2015. Pri dveh 
primerih portfelja za mikrokredite cilj 
ni bil določen. Po navedbah Komisije 
bo končna ocena doseganja ciljnega 
razmerja finančnega vzvoda za celotni 
EPMF izvedena po njegovem zaključ -
ku, najprej torej leta 2020.Tabela 3Finančni vzvod preučenih finančnih instrumentov EPMF
Subjekt (država 
članica)Opis projektaRazmerje finančnega vzvoda
Ciljni datumZasebna sredstva 
(v milijonih EUR )ciljnodejansko 
(31. 12. 2013)
Subjekt 1 (Grčija) jamstveni mikrokreditni portfelj 7, 47 1,33 18. 2. 2014 0,3
Subjekt 2 (Romunija) mikrokreditni portfelj ni navedeno 1,25120. 3. 2014 2,4
Subjekt 3 (Romunija) mikrokreditni portfelj ni navedeno 1,18 26. 5. 2013 1,7
Subjekt 4 (Romunija) jamstveni mikrokreditni portfelj 8,33 1,38 29. 12. 2013 2,4
Subjekt 5 (Poljska) jamstveni mikrokreditni portfelj 9,13 9,13 30. 3. 2013 55,2
Subjekt 6 (Poljska) jamstveni mikrokreditni portfelj 6,67 1,33 27. 6. 2015 0,3
Subjekt 7 (Poljska) jamstveni mikrokreditni portfelj 7, 5 8 1,33 27. 6. 2015 0,1
1 Datum dejanskega razmerja finančnega vzvoda je 30. september 2013.
Vir: Analiza, ki jo je izvedlo Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov EIF (2013).
20 Opažanja
25 Člen 20(2) Uredbe Komisije 
(ES) št. 1828/2006.
26 Evropski kodeks pravilnega 
ravnanja za ponudnike 
mikrokreditov; CGAP; The 
Smart Campaign (Center for 
Financial Inclusion), Universal 
Standards for Social 
Performance Management 
(projektna skupina za socialno 
smotrnost).Sistemi za spremljanje in 
poročanje o smotrnosti 
poslovanja
38 
Sodišče je ocenilo ustreznost sistema 
za poročanje o smotrnosti poslova -
nja, ki so ga vzpostavili države članice 
in EPMF, in to, ali je bilo za projekte, 
vključene v vzorec, verjetno, da bodo 
zagotovili podporo za mikropodjetni -
ke, zlasti tiste, ki so bili brezposelni. 
Sodišče opaža, da se je spremljanje ESS 
v programskem obdobju 2007–2013 
izvajalo na ravni prednostne osi in ne 
na ravni projektov25.
39 
Končni cilj finančne podpore EU za 
mikropodjetnike je ustvarjanje ali na -
daljnje razvijanje trajnostnih podjetij 
in delovnih mest ter preprečevanje 
ali odprava brezposelnosti. Sodišče 
je zato ocenilo, ali sta ESS ali EPMF 
poročala o naslednjih informacijah, 
saj te kazalnike smotrnosti poslovanja 
priporočajo Komisija v svojem kodeksu 
pravilnega ravnanja in strokovne orga -
nizacije na področju mikrofinanc26:
 – informacije o socialnem profilu 
(npr. izobrazba, starost, lokacija ali 
pripadnost posebej ranljivim sku -
pinam, kot so brezposelni, invalidi, 
etnične manjšine ali priseljenci) 
prejemnikov finančne podpore za 
mikropodjetnike in – informacije o stopnji preživetja 
mikropodjetij po nekem obdobju 
po izteku podpore (npr. po dveh 
letih).
40 
Ta ocena je bila izvedena na podlagi 
preučitve projektov na kraju samem, 
odgovorov na anketo Sodišča ter 
pregleda letnih poročil o izvajanju, ki 
so jih za 17 operativnih programov ESS 
Komisiji predložili organi upravljanja, ki 
so zajeti v revizijo.
Omejene informacije o dosegu 
in stopnji preživetja za opera -
tivne programe Evropskega 
socialnega sklada
41 
Pri analizi, ki jo je opravilo Sodišče, se 
je pokazalo, da:
 – informacije o tem, ali so prejemniki 
finančne podpore za mikropod -
jetnike pripadali ranljivi skupini, 
niso bile na voljo za 11 od 17 (65 %) 
preučenih operativnih programov 
ESS. Za preostalih šest programov 
šteje, da so bile informacije delno 
na voljo, saj so bile zagotovljene le 
za projekte, ki so posebej usmerje -
ni v brezposelne. Poleg tega se pri 
revidiranih operativnih programih 
ESS informacije o profilu preje -
mnikov, kadar so bile na voljo, niso 
sistematično spremljale,
 – so bile informacije o stopnji 
preživetja na voljo za tri (Nemčija, 
Bolgarija in Finska) od 17 opera -
tivnih programov ESS (18 %). Brez 
dobrih in zanesljivih podatkov 
o smotrnosti poslovanja in zlasti 
stopnji preživetja za ostalih 14 
operativnih programov ni mogoče 
oceniti trajnosti projektov.
21 Opažanja
27 Člen 8 Sklepa št. 283/2010/EU.42 
To analizo potrjuje pregled letnih 
poročil o izvajanju operativnih pro -
gramov, ki so jih organi upravljanja 
predložili Komisiji. Poročila poleg tega 
ne vsebujejo podatkov v zvezi s pod -
poro EU za mikropodjetnike, ali pa jih 
vsebujejo zelo malo.
43 
Ker so podatki, ki jih zagotovijo države 
članice, omejeni, Komisija ne more 
zbrati doslednih, smiselnih in zaneslji -
vih informacij za spremljanje dosežkov 
podpore iz ESS za mikropodjetnike, 
zlasti z vidika vključenosti.
44 
Sodišče zato meni, da ni mogoče priti 
do splošnega zaključka o tem, koli -
ko so končni cilji finančne podpore 
iz ESS za mikropodjetnike doseženi, 
ker ni dovolj zanesljivih informacij 
o smotrnosti poslovanja.Popolnejše informacije 
o dosegu in stopnji  
preživetja za projekte  
evropskega mikrofinančnega 
instrumenta Progress
45 
Za vseh sedem projektov EPMF, zajetih 
v revizijo Sodišča, so bile zagotovljene 
informacije o tem, ali je podpora do -
segla mikropodjetnike. V večini prime -
rov je poročanje o EPMF zagotavljalo 
tudi informacije o profilu prejemnikov 
finančne podpore za mikropodjetnike 
(kot so spol, izobrazba, starost in regi -
ja). Podatki o preteklem zaposlitvenem 
statusu končnih prejemnikov pa so 
bili na voljo le za enega od sedmih pre -
učenih finančnih instrumentov EPMF 
(v Grčiji).
46 
Kar zadeva stopnjo preživetja, so trije 
projekti EPMF poročali o 100-odstotni 
stopnji preživetja, eden pa o povprečni 
stopnji preživetja 70 %. Pri ostalih treh 
projektih EPMF zaradi statusa izvajanja 
tak izračun še ni mogoč.
47 
Sodišče je na splošno ugotovilo, da je 
bilo poročanje za vseh sedem preu -
čenih projektov v skladu z zahtevami 
sklepa o EPMF27 in da so informacije, ki 
jih je zagotovilo, boljše od razpoložlji -
vih za finančne instrumente, za katere 
se uporablja deljeno upravljanje.
22 Opažanja
28 Priporočilo Komisije 
2003/361/ES z dne 
6. maja 2003 o opredelitvi 
mikro, malih in srednjih 
podjetij (UL L 124, 20.5.2003, 
str. 36).Podpora je dosegla mikro -
podjetnike, od katerih jih je 
bila približno polovica pred -
hodno brezposelnih
48 
Sodišče je ocenilo, ali je bilo za pro -
jekte, vključene v vzorec, verjetno, da 
so podprli mikropodjetnike in zlasti 
brezposelne. Ta ocena je bila izvede -
na s preverjanjem, ali je bil povprečni 
znesek podpore sorazmeren s potre -
bami mikropodjetnikov, in s preučitvijo 
profilov prejemnikov nepovratnih 
sredstev ali upravičencev do finančnih 
instrumentov.Povprečna finančna podpora 
EU je sorazmerna s potrebami 
mikropodjetnikov
49 
Sodišče je ugotovilo, da je bil povpreč -
ni znesek podpore pod zgornjo mejo 
25 000 EUR, ki jo priporoča EU28, ali 
malo nad njo za vse razen enega od 
20 preučenih projektov ESS. Pri vseh 
sedmih preučenih projektih EPMF je 
bil upoštevan obvezni prag v višini 
25 000 EUR, določen v pravni podlagi 
za EPMF (glej sliko 2 ). Po navedbah Ko -
misije je bil na dan 30. septembra 2014 
povprečen znesek posojila EPMF 
9 825 EUR za jamstvene in 6 717 EUR za 
posojilne instrumente.Slika 2Povprečna finančna podpora za mikropodjetnike po projektih  
v primerjavi z izbranima pragovoma
Vir: Analiza, ki jo je izvedlo Evropsko računsko sodišče (2013), na podlagi podatkov, ki so jih zagotovili organi upravljanja (2013) in Svetovna banka (2012).
90
80
70
60
50
40
3020
10
-
Nemčija Italija Grčija Poljska Romunija„Tveganje revščine“ CGAP
„Mikroﬁnanciranje“ EU
projekti ESS
projekti EPMFv 1 000 EUR
23 Opažanja
29 Prag CGAP je BND na 
prebivalca v USD, pomnožen 
z 2,5.50 
Sodišče ugotavlja, da se pri zgornji 
meji 25 000 EUR, ki se uporablja v vseh 
28 državah članicah, ne upoštevajo 
znatne razlike v prihodkih in pre -
možnosti med njimi. Zato je Sodišče 
preverilo, ali je bila podpora pod z BND 
ponderiranim pragom, pri katerem se 
upošteva, v kolikšnem obsegu je bilo 
uporabljeno merilo o doseganju pre -
bivalstva, ki mu grozi revščina, (CGAP 
„tveganje revščine”29). Ta dodatna 
analiza je pokazala, da je bilo vseh 
27 preučenih projektov pod zgornjo 
mejo CGAP .
51 
To kaže, da za velikost posameznih 
ukrepov finančne podpore lahko šteje, 
da so bili sorazmerni s potrebami 
mikropodjetnikov.
Vsi projekti v vzorcu niso bili 
usmerjeni v brezposelne
52 
Sodišče je pregledalo tudi profile 
prejemnikov nepovratnih sredstev (na 
ravni organov upravljanja) ali profile 
strank, ki so prejele finančno podpo -
ro iz finančnih instrumentov ESS in 
EPMF (na ravni upravljavcev skladov), 
da bi ocenilo, koliko je bila usmerjena 
v mikropodjetnike, ki so bili predhodno 
brezposelni.53 
Pri 11 od 20 preučenih projektov ESS 
(55 %) je bila podpora usmerjena 
v mikropodjetnike, ki so bili predhodno 
brezposelni. To vključuje devet projek -
tov (45 %), ki so bili usmerjeni izključno 
v brezposelne (pet v Grčiji, dva na 
Poljskem, eden v Italiji (Kampanija) in 
eden v Nemčiji).
54 
V okviru EPMF je bil eden od sedmih 
preučenih projektov usmerjen posebej 
v končne prejemnike, ki so bili pred -
hodno brezposelni. Toda po navedbah 
Komisije skupni zbirni podatki EPMF 
s konca septembra 2014 kažejo, da 
je bilo 58 % samozaposlenih, ki so se 
financirali v okviru EPMF, predhod -
no brezposelnih in da je bilo več kot 
60 % mikropodjetij, ki jih je podprl 
EPMF, zagonskih podjetij, kar pomeni 
dober doseg predhodno brezposelnih 
mikropodjetnikov.
24 Opažanja
30 Belgija, Češka, Italija, Malta, 
Poljska, Finska in Združeno 
kraljestvo.
31 GD za zaposlovanje, socialne 
zadeve in vključevanje, Letno 
poročilo o dejavnostih za leto 
2013, str. 61 ( http://ec.europa.
eu/atwork/synthesis/aar/doc/
empl_aar_2013.pdf ).Informacije o stroških  
za izvajanje podpore EU 
za mikropodjetnike
55 
V zvezi s stroški za izvajanje podpore 
EU za mikropodjetnike je treba upošte -
vati dva elementa: javne administrativ -
ne stroške in stroške, ki se zaračunajo 
za finančne instrumente. Zato je Sodiš -
če ocenilo, ali imajo Komisija in države 
članice na voljo dovolj informacij o teh 
stroških.  
Nepopolne informacije 
o administrativnih stroških 
za izvajanje operativnih  
programov ESS
56 
Komisija je leta 2011 ocenila, da so 
administrativni stroški za izvajanje 
operativnih programov za programsko 
obdobje 2007–2013 znašali 3,2 % vseh 
sredstev ESRR/Kohezijskega sklada 
in ESS. To vključuje stroške kontrole, 
ocenjene na 0,9 %, ki se nanašajo na 
dejavnosti preverjanja, potrjevanja in 
revidiranja, ki jih izvajajo nacionalni 
organi. Ta ocena temelji na podatkih, 
ki so jih za operativne programe ESRR/
Kohezijskega sklada in ESS predložile 
nekatere države članice30 za prva leta 
programskega obdobja 2007–2013.57 
Na podlagi tega31 je Generalni direkto -
rat za zaposlovanje, socialne zadeve in 
vključevanje v svojem letnem poročilu 
o dejavnostih za leto 2013 stroške na 
ravni držav članic ocenil na približno 
4,8 % proračuna ESS za program -
sko obdobje 2007–2013 (za organe 
upravljanja, organe za potrjevanje in 
revizijske organe). To temelji na pov -
prečnih stroških držav članic, ki so zna -
šali od 2 % do 13 %. Poleg tega skupni 
letni administrativni stroški, ki jih je 
imela Komisija, znašajo približno 0,2 % 
vseh odobrenih proračunskih sredstev. 
Celotni ocenjeni skupni upravni stroški 
za upravljanje in kontrolo ESS znašajo 
približno 5 % skupnega letnega prora -
čuna. Glavni elementi administrativnih 
stroškov so opisani v  okviru 4 .
58 
Nazadnje Sodišče poudarja, da Komisi -
ja nima na voljo nobenih primerjalnih 
informacij o administrativnih stroških 
za vsako državo članico ali za vsak me -
hanizem financiranja (tj. nepovratna 
sredstva ali finančni instrumenti, kot 
so posojila ali jamstva). Poleg tega so 
bili razpoložljivi podatki posodobljeni 
samo za finančne instrumente. Za ope -
rativne programe ESS, ki jih je preučilo 
Sodišče v petih državah članicah, na 
ravni različnih organov upravljanja ni 
bilo na voljo informacij o dejanskih 
upravnih stroških.
25 Opažanja
32 V skladu s členom 43 Uredbe 
Komisije (ES) št. 1828/2006 so 
stroški upravljanja za finančne 
instrumente ESS v letnem 
povprečju omejeni na največ 
4 % skupnih sredstev sklada, 
razen če je bil upravljavec 
sklada izbran na podlagi 
konkurenčnega postopka 
oddaje javnega naročila, kar je 
veljalo za en sklad v Nemčiji.Razlike v stroških, zaračuna -
nih za finančne instrumente 
Evropskega socialnega 
sklada
59 
Visoki stroški privedejo do tega, da 
je mikropodjetnikom sčasoma na 
voljo manj sredstev, in lahko ogro -
žajo trajnost sklada, zlasti v primeru 
majhnih skladov za mikrofinanciranje. 
Najobičajnejši stroški, zaračunani za 
finančne instrumente, so stroški za 
upravljanje, ki lahko vključujejo različne 
podelemente (npr. stroški za uslužben -
ce, stroški oglaševanja in trženja, potni 
stroški in stroški svetovanja).60 
Pri analizi, ki jo je opravilo Sodišče, se 
je pokazalo, da so stroški upravljanja 
za pet od šestih preučenih finančnih 
instrumentov ESS znašali med 2,3 % 
in 4,2 %32. En jamstveni sklad v Italiji 
(Kalabrija) pa ni mogel zagotoviti infor -
macij o svojih stroških upravljanja, za 
katere je prosilo Sodišče.Glavni elementi javnih administrativnih stroškov za operativne programe ESS
Za države članice administrativni stroški vključujejo stroške, ki jih imajo nacionalni organi z upravljanjem, 
kontrolo, spremljanjem in vrednotenjem operativnih programov. Ti stroški so lahko prejemki uslužbencev, 
operativni stroški, potni stroški in stroški usposabljanja. Za zagotovitev, da država dejansko izkoristi podporo, 
lahko administrativni stroški pokrijejo tudi stroške, ki se nanašajo na dejavnosti informiranja in komuniciranja 
o možnostih financiranja v okviru operativnih programov ESS, ali stroške za krepitev upravne zmogljivosti 
upravičencev (npr. z usposabljanjem).
V primeru finančnih instrumentov del upravne dejavnosti opravlja upravljavec sklada (npr. izbor končnih pre -
jemnikov), zaradi česar so administrativni stroški na ravni držav članic nižji. Za te dejavnosti upravljavci skladov 
stroške upravljanja neposredno zaračunajo operativnim programom.
Na ravni Komisije so administrativni stroški povezani s stroški za pripravo regulativnega okvira ESS, finančno 
poslovodenje, kontrolo, revizije, tehnično usklajevanje z državami članicami ter dejavnosti ocenjevanja in 
informiranja.
Ti administrativni stroški ne vključujejo stroškov, ki jih nosijo upravičenci do finančne podpore EU.Okvir 4
26 Opažanja
61 
Sodišče ugotavlja, da so bili v njegovem 
vzorcu pri dveh finančnih instrumentih 
ESS v Italiji (Kalabrija) operativnemu 
programu poleg stroškov upravljanja 
zaračunani še dodatni stroški, in sicer 
plačilo obresti zajamčenih posojil (glej 
okvir 5 ). To povečuje stroške za izva -
janje enega od dveh finančnih instru -
mentov na 7,8 %, kar pomeni približno 
4 milijone EUR na leto.62 
Struktura stroškov, ki se za finančne 
instrumente ESS zaračunavajo prora -
čunu EU, se je razlikovala zaradi različnih 
podelementov. Čeprav Sodišče priznava, 
da morda obstajajo utemeljeni razlogi 
za te razlike, Komisija nima celotnega 
pregleda nad osnovo za izračun stroškov 
upravljanja in izvajanja finančnih instru -
mentov ESS ter nad tem, ali so ti stroški 
upravičeni.
63 
Po drugi strani pa Komisija za EPMF 
(posojilne in jamstvene instrumente 
skupaj) ocenjuje, da povprečni letni 
strošek, ki se plača iz proračuna EU, 
znaša največ od 0,5 % do 0,7 % 
sredstev.
Visoki stroški, ki jih zaračunava finančni instrument v Kalabriji
Komisiji je bilo sporočeno, da so stroški upravljanja, ki jih zaračunava jamstveni sklad za mikrokredite v Kalab -
riji, znašali 2,23 % skupnih sredstev, kar pomeni, da so bili formalno pod 4-odstotno regulativno zgornjo mejo.
Toda organi upravljanja so se z lokalnimi bankami dogovorili o strukturi stroškov upravljanja, pri kateri ESS 
plača obresti za mikrokredite v imenu posojilojemalcev. Če se plačila obresti v višini 5,6 % zajamčenih posojil 
prištejejo stroškom upravljanja, skupni stroški, ki se zaračunajo operativnemu programu, presegajo 7,8 %. 
Poleg tega so iste zasebne banke, ki so prejele plačila obresti, hkrati služile tudi obresti na položena sredstva 
ESS, ki so služila kot jamstvo.Okvir 5
27
 Zaključki in priporočila
64 
Sodišče je prišlo do zaključka, da so 
pri finančni podpori ESS za mikropod -
jetnike slabosti v njenem načrtovanju 
in zasnovi ter da ni dovolj zanesljivih 
informacij o smotrnosti poslovanja. 
Poleg tega Komisija in države članice 
nimajo na voljo primerjalnih informacij 
o administrativnih stroških za vsako 
državo članico in za vsak mehanizem 
financiranja (tj. nepovratna sredstva ali 
finančne instrumente, kot so posojila 
ali jamstva).
65 
Sodišče na splošno meni, da bi lahko te 
zadeve negativno vplivale na uspeš -
nost finančne podpore EU za obravna -
vo potreb mikropodjetnikov.
Slabosti v načrtovanju in 
zasnovi finančne podpore ESS 
za mikropodjetnike
66 
Države članice pri zasnovi operativ -
nih programov ESS na splošno niso 
ustrezno ocenile posebnih potreb 
mikropodjetnikov, vendar je Komi -
sija te operativne programe vseeno 
odobrila. V programskem obdobju 
2007–2013 ni bilo regulativne obve -
znosti po obravnavi posebnih potreb 
mikropodjetnikov na evropski ravni. 
V obdobju, ki je zajeto v revizijo, so 
bila nepovratna sredstva glavni pod -
porni mehanizem ESS, ki se uporablja 
za mikropodjetnike.67 
Finančna podpora EU za mikropod -
jetnike iz ESS se je na splošno zago -
tavljala brez kakršne koli utemeljene 
ocene potreb. Pri nekaterih preučenih 
finančnih instrumentih ESS je to, da 
niso imeli naložbene strategije, skupaj 
z neustreznimi sistemi za obvladovanje 
tveganja privedlo do vlaganja preveč 
sredstev v sklade. Sodišče je ugotovilo 
tudi, da polovica preučenih finančnih 
instrumentov ESS ni imela politike 
izstopa in določb o ukinitvi, čeprav se 
to zahteva v zadevnih uredbah.
68 
Za EPMF, finančni instrument Komisi -
je, šteje, da ima na splošno zadovoljivo 
ureditev strukture, kar zadeva sisteme za 
obvladovanje tveganja. EPMF je uspelo 
pritegniti nekaj dodatnega zasebnega 
financiranja, kar pa ni veljalo za finančne 
instrumente ESS. Toda zneski, ki so bili 
do sedaj iz proračuna EU dodeljeni 
EPMF (v primerjavi s finančni instru -
menti ESS), so bili omejeni.
Priporočilo 1
Države članice naj za programsko 
obdobje 2014–2020 pri snovanju 
instrumentov financiranja in pripravi 
operativnih programov, ki vključujejo 
finančno podporo EU za mikropod -
jetnike, dosledno opravljajo ocene po -
treb. To bi pomagalo tudi pri tem, da 
se dodeli ustrezna raven financiranja 
za alternativne mehanizme financira -
nja, tj. nepovratna sredstva ali finanč -
ne instrumente (posojila ali jamstva). 
Komisija naj v zvezi s tem zagotovi 
navodila.
28 Zaključki in priporočila
Priporočilo 2
Komisija naj kot pogoj za to, da države 
članice lahko uporabljajo finančne 
instrumente ESS, določi ne le skladnost 
z regulativnimi zahtevami, temveč tudi 
obstoj dobrega sistema za obvladova -
nje tveganja, da se prepreči ustvarjanje 
prevelikih skladov.
Pomanjkanje zadostnih 
in zanesljivih informacij 
o spremljanju smotrnosti 
poslovanja
69 
Sistemi EPMF za poročanje 
o smotrnosti poslovanja so zagotavljali 
popolnejše informacije kot sistemi ESS, 
ki so bili ocenjeni kot neustrezni. Na 
podlagi podatkov, ki jih zagotovijo dr -
žave članice, Komisija ne more združiti 
doslednih, smiselnih in zanesljivih in -
formacij (npr. stopnja preživetja mikro -
podjetnikov in doseg) za spremljanje 
dosežkov podpore mikrofinanciranja 
ESS za mikropodjetnike. Sodišče meni, 
da zato ni mogoče priti do splošnega 
zaključka o uspešnosti podpore, ki jo 
ESS zagotavlja za mikropodjetnike.
70 
Na podlagi pregledanega vzorca so ne -
povratna sredstva ESS, finančni instru -
menti ESS in EPMF zagotovili finančno 
podporo za mikropodjetnike. Mikro -
podjetniki, ki so bili predhodno brez -
poselni, so bili doseženi le pri približno 
polovici projektov.Priporočilo 3
Za izboljšanje dosega v prihodnosti naj 
Komisija z državami članicami zasnu -
je ukrepe finančne podpore ESS za 
mikropodjetnike in opredeli merila za 
upravičenost, ki bodo usmerjena v do -
seganje brezposelnih in ranljivih oseb, 
ki so v slabšem položaju glede dostopa 
do konvencionalnega kreditnega trga.
Nezadostne informacije 
o stroških za izvajanje 
nepovratnih sredstev ESS  
in finančnih instrumentov
71 
Za preučene operativne programe ESS 
organi upravljanja niso imeli informacij 
o dejanskih upravnih stroških. Komisija 
in države članice nimajo na voljo pri -
merjalnih informacij o javnih admini -
strativnih stroških na državo članico ali 
na mehanizem financiranja (tj. nepo -
vratna sredstva ali finančne instrumen -
te, kot so posojila ali jamstva). Zato ne 
morejo ugotoviti najbolj stroškovno 
učinkovitega načina za zagotavljanje 
podpore EU za mikropodjetnike.
72 
Pri preučenih finančnih instrumentih 
je Sodišče opazilo različne stroškovne 
strukture in deleže stroškov upravlja -
nja, ki so se zaračunavali proračunu EU. 
Komisija nima celotnega pregleda nad 
osnovo za izračun stroškov izvajanja 
finančnih instrumentov ESS, zato ne 
more oceniti, ali so razlike v stroških 
med instrumenti upravičene.
29 Zaključki in priporočila
Priporočilo 4
Komisija naj za programsko obdobje 
2014–2020 izvede primerjalno anali -
zo stroškov za izvajanje nepovratnih 
sredstev ESS, finančnih instrumentov 
ESS in finančnih instrumentov Progra -
ma Evropske unije za zaposlovanje in 
socialne inovacije (EaSI), da bi ugoto -
vila njihove dejanske ravni. Ta ocena bi 
morala omogočiti ugotovitev dobrih 
praks o tem, kako bi bilo mogoče 
majhne zneske nepovratnih sredstev, 
posojil in jamstev razdeljevati z razum -
nimi stroški.
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Henri GRETHEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 10. junija 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsednik

30
VI (d) 
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija meni, da bi bilo treba za analizo izolirati 
stroške upravljanja nepovratnih sredstev ali finanč -
nega instrumenta, ki jih krije organ upravljanja. 
Poleg tega bi bilo težko izvesti primerjavo stroškov 
in provizij med nepovratnimi sredstvi in finančnimi 
instrumenti ESS ter med finančnimi instrumenti ESS 
in EPMF (npr. stroški finančnih instrumentov ESS 
vključujejo bančne provizije, vendar ne vključujejo 
stroškov organov upravljanja in posredniških orga -
nov), prav tako pa se struktura stroškov finančnih 
instrumentov EPMF razlikuje od strukture stroškov 
finančnih instrumentov ESS, saj organi upravljanja 
ne posredujejo.
Analiza morda ne bi dosegla svojega namena, kar 
pomeni, da se morda ne bi ugotovile dobre prakse 
za novo programsko obdobje, saj regulativni okvir 
določa nova pravila o stroških upravljanja in pro -
vizijah za upravljanje, ki temeljijo na uspešnosti in 
vključujejo prage (glej Delegirano uredbo Komi -
sije (EU) št. 480/2014).
Uvod
09
Med programskim obdobjem 2007–2013 organom 
upravljanja ni bilo treba poročati Komisiji o ciljni 
skupini mikropodjetnikov na ravni projekta.Povzetek
VI (a) 
Komisija sprejema to priporočilo.
Za programsko obdobje 2014–2020 se bo v skladu 
z regulativnim okvirom zagotovilo, da vsak finančni 
instrument temelji na predhodni oceni, s katero so 
se ugotovila nedelovanja trga ali naložbeni polo -
žaji, ki niso optimalni, in na potrebah po naložbah. 
Zahteve glede predhodne ocene so predvidene tudi 
za nadaljnje izvajanje finančnih instrumentov, ki 
so bili vzpostavljeni v predhodnem programskem 
obdobju.
Pri odobritvi operativnih programov je Komisija 
zagotovila usklajenost s strateškimi prednostnimi 
nalogami, določitev/izpolnjevanje predhodnih pogo -
jenosti in vrednotenje utemeljitve oblike predlagane 
podpore.
Komisija se je zavezala tudi, da bo svetovala pri 
predhodni oceni in zagotovila navodila o izvajanju 
finančnih instrumentov.
Za novo programsko obdobje je že zagotovila navo -
dila in praktično metodologijo za pripravo obvezne 
predhodne ocene.
VI (b) 
Komisija sprejema to priporočilo, ki ga že obravnava 
nov regulativni okvir Evropskega socialnega sklada, 
ki določa obveznost izvajanja predhodnih ocen za 
finančne instrumente.
VI (c) 
Komisija sprejema to priporočilo.
Nov regulativni okvir bo omogočil ugotavljanje 
najustreznejših ciljnih skupin mikrofinančnega 
instrumenta za vsak upoštevni trg. To bi se lahko 
doseglo s predhodnimi ocenami.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 31
27
Glej skupni odgovor na odstavka 21 in 22.
V programskem obdobju 2014–2020 je izvajanje 
predhodne ocene predhodna zahteva, pravila o pla -
čilu pa predvidevajo postopno potrjevanje plačil. 
To bo prispevalo k optimizaciji velikosti finančnih 
instrumentov.
Okvir 3
Kot je ugotovilo Sodišče v zvezi s Kampanijo, je bil 
prevelik finančni instrument posledica prevelikega 
vpisa enega cilja osi v škodo drugih, ki so ostali 
nevpisani. Naslednji razpis za zbiranje predlogov je 
bil spremenjen tako, da se je obravnavalo to vpraša -
nje. Konec maja 2015 so izplačila mikropodjetnikom 
znašala 37,4 % skupnih sredstev sklada.
33
Komisija meni, da je prezgodaj za ocenjevanje tve -
ganega portfelja, saj je portfelj EPMF novejši in prvi 
krog izplačil še ni bil izveden.
Skupni odgovor na odstavka 35 in 36
Finančni vzvod ni bil zakonska zahteva v pro -
gramskem obdobju 2007–2013. Vendar je vključen 
v pravni okvir za obdobje 2014–20201.
Lahko pa imajo finančni instrumenti, ki jih finan -
cira ESS, tudi brez finančnega vzvoda za dodatno 
zasebno financiranje multiplikativen učinek zaradi 
svoje narave obnavljanja sredstev.
1 Uvodna izjava (34), člen 37(2)(c) in člen 46(2)(h)  
Uredbe (EU) št. 1303/2013.Opažanja
Skupni odgovor na odstavka 21 in 22
Za finančne instrumente, ki se deljeno upravljajo, 
je Uredba (EU) št. 1303/2013 (v nadaljnjem bese -
dilu: uredba o skupnih določbah) za programsko 
obdobje 2014–2020 uvedla obvezno predhodno 
oceno, ki bi med drugim morala zajemati tudi ute -
meljitev oblike predlagane podpore.
Skupni odgovor na odstavka 24 in 25
V okviru deljenega upravljanja in v skladu z načelom 
subsidiarnosti so za zagotavljanje, da se posamezne 
operacije izvajajo v skladu z veljavnimi pravnimi 
določbami, odgovorni nacionalni organi.
Komisija priznava, da naložbena strategija ni bila 
razvita pri vzpostavitvi treh od šestih finančnih 
instrumentov.
Ta zadeva izhaja iz programskega obdobja 2007–
2013 in je verjetno posledica pomanjkanja pravne 
varnosti Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006, ki je 
bila v letih 2010 in 2011 v delih, ki se nanašajo na 
finančne instrumente, večkrat spremenjena.
26
V programskem obdobju 2007–2013 je ta zahteva 
izhajala iz navedenega obvestila COCOF. Presega 
pristojnost organov upravljanja in je v pristojno -
sti upravljavca skladov v skladu z načeli dobrega 
finančnega poslovodenja.
Za programsko obdobje 2014–2020 so te zahteve 
jasno določene v členu 37(2) uredbe o skupnih 
določbah, ki določa obvezno izvedbo predhodne 
ocene.
Odgovori Komisije 32
45
V skladu s pravili EPMF so se podatki o preteklem 
zaposlitvenem statusu zbirali za fizične osebe, ne 
pa za mikropodjetja. To vprašanje je bilo upošte -
vano pri zasnovi finančnih instrumentov Programa 
Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije 
(v nadaljnjem besedilu: EaSI).
Skupni odgovor na odstavke 52 do 54
Komisija ugotavlja, da so revidirani mikrofinančni 
instrumenti orodja za doseganje zadevnih ciljev 
delov operativnih programov ESS in EPMF, v okviru 
katerih se izvajajo, kar lahko presega vključevanje 
brezposelnih oseb.
V skladu s sklepom o EPMF so ciljne skupine opre -
deljene kot posamezniki, zlasti iz ranljivih skupin, in 
mikropodjetja.
S sodelovanjem z nebančnimi mikrofinančnimi 
ustanovami, kadar obstajajo na upoštevnem trgu, se 
zagotovi dober doseg jemalcev mikrokreditov, ki so 
v slabšem položaju v primerjavi s konvencionalnim 
kreditnim trgom. Poslovni model nebančnih mikro -
finančnih ustanov temelji na obstoječem položaju, 
pri katerem so ranljive osebe v slabšem položaju 
glede dostopa do konvencionalnega kreditnega 
trga, saj jih običajne banke obravnavajo kot dražje 
in/ali bolj tvegane.
58
Komisija meni, da bi bilo zagotavljanje teh infor -
macij nesorazmerno breme v primerjavi s priča -
kovanimi rezultati. To bi zlasti zahtevalo izoliranje 
stroškov upravljanja nepovratnih sredstev ali 
finančnega instrumenta, ki jih krije organ upravlja -
nja. Poleg tega bi bilo težko izvesti primerjavo 
stroškov in provizij med nepovratnimi sredstvi in 
finančnimi instrumenti ESS (npr. stroški finančnih 
instrumentov ESS vključujejo bančne provizije, 
vendar ne vključujejo stroškov organov upravljanja 
in posredniških organov).37
V zvezi s ciljnim finančnim vzvodom želi Komisija 
poudariti, da dejstvo, da nekatere transakcije ne 
dosegajo pričakovanega finančnega vzvoda, ni 
vprašanje smotrnosti poslovanja, temveč sprejem -
ljive poslovne stvarnosti nerazvitega mikrofinanč -
nega trga in instrumenta, ki si ne prizadeva doseči 
le najuspešnejših posrednikov, temveč tudi novo 
ustanovljene in tiste, ki se osredotočajo na ranljive 
skupine. Da se čim bolj izkoristi razpoložljiv pro -
račun EU, Evropski investicijski sklad v pogodbah 
o jamstvih, ki ne dosegajo ciljnega finančnega 
vzvoda, ustrezno prilagaja zadevne mejne zneske 
in ponovno uporablja sproščene mejne zneske za 
nove transakcije. Poleg tega morajo posredniki pla -
čati provizije za prevzete obveznosti, če ne izpolnijo 
dogovorjenih obsegov portfeljev.
Skupni odgovor na odstavke 41 do 44
Spremljanje ESS kot tako se izvaja na ravni prednostne 
osi in ne na ravni projekta. Kazalniki učinka in rezulta -
tov so bili oblikovani na ravni prednostne osi v skladu 
z njenimi cilji. V programskem obdobju 2014–2020 je 
to izboljšano, saj so kazalniki učinka in rezultatov dolo -
čeni na ravni prednostne naložbe in izražajo posebne 
cilje navedene prednostne naložbe.
Poročanja o stopnji preživetja ni mogoče pričako -
vati, saj se v skladu z Uredbo ne zahteva.
Poleg tega Komisija meni, da stopnja preživetja sama 
po sebi ni ustrezno merilo za ocenjevanje uspešnosti 
mikrofinančnega instrumenta. Če bi brezposelna 
oseba na primer poskušala ustanoviti svoje podjetje 
in ji to ne bi uspelo, bi vseeno pridobila strokovno 
znanje in spretnosti na področju upravljanja, ki bi ji 
omogočili, da v prihodnosti najde službo. Rezultat 
posredovanja bi se zato moral šteti za pozitivnega.
Stopnjo preživetja mikropodjetnikov, ki prejmejo 
podporo, bi lahko na primer dopolnjevalo merje -
nje položaja končnega prejemnika na trgu dela po 
zaključku ukrepa.
Odgovori Komisije 33
Zaključki in priporočila
Skupni odgovor na odstavka 64 in 65
Komisija meni, da bi bilo zbiranje teh informacij 
nesorazmerno breme. Poleg tega bi bilo težko izvesti 
primerjavo stroškov in provizij med nepovratnimi 
sredstvi in finančnimi instrumenti ESS ter med drža -
vami članicami.
Poleg tega administrativni stroški kot taki ne bi 
smeli biti glavni dejavnik za izbiro najustreznejšega 
mehanizma financiranja.
67
Glej odgovore Komisije na odstavke 21, 22 in 27.
68
EPMF se kot pilotna pobuda izvaja od leta 2010. 
Dodatna proračunska sredstva so se programu, ki jo 
je nasledil, dodelila v okviru EaSI.
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo.
Za programsko obdobje 2014–2020 se bo v skladu 
z regulativnim okvirom zagotovilo, da vsak finančni 
instrument temelji na predhodni oceni, s katero so 
se ugotovila nedelovanja trga ali naložbeni polo -
žaji, ki niso optimalni, in na potrebah po naložbah. 
Zahteve glede predhodne ocene so predvidene tudi 
za nadaljnje izvajanje finančnih instrumentov, ki 
so bili vzpostavljeni v predhodnem programskem 
obdobju.
Pri odobritvi operativnih programov je Komisija 
zagotovila usklajenost s strateškimi prednostnimi 
nalogami, določitev/izpolnjevanje predhodnih pogo -
jenosti in vrednotenje utemeljitve oblike predlagane 
podpore.59
Stroški upravljanja mikrokreditnih ukrepov so že 
po naravi višji od stroškov pri običajnem posojanju 
zaradi posebne ciljne populacije, majhnega zneska 
in velikega števila posojil, ki jih dodelijo mikrofi -
nančne ustanove.
62
V okviru deljenega upravljanja in v skladu z načelom 
subsidiarnosti so za zagotavljanje, da se posamezne 
operacije izvajajo v skladu z veljavnimi pravnimi 
določbami, odgovorni nacionalni organi.
Od leta 2011 morajo države članice v letnem poro -
čilu o izvajanju navesti podatke o stroških upravlja -
nja in provizijah za upravljanje, povezanih z izvaja -
njem finančnih instrumentov.
Ti podatki so na voljo institucijam in vsako leto 
decembra javno objavljeni v „Povzetku podatkov 
o napredku pri financiranju in izvajanju instrumen -
tov finančnega inženiringa, o katerih so poročali 
organi upravljanja“.
Prav tako je treba poudariti, da se upravljavec skla -
dov opredeli s postopkom oddaje javnega naročila, 
raven stroškov upravljanja in provizij za upravljanje 
pa določi trg.
Na področju izračuna stroškov pravni okvir za 
obdobje 2014–2020 vključuje omejitev stroškov 
upravljanja in provizij za upravljanje, kot je veljala 
za obdobje 2007–2013. Poleg tega je uspešnost zdaj 
obvezni sestavni del navedenih provizij2.
Komisija je v Delegirani uredbi Komisije (EU) 
št. 480/2014 določila merila za določitev stroškov 
upravljanja in provizij za upravljanje finančnih 
instrumentov na podlagi uspešnosti in prage za 
stroške upravljanja in provizije za upravljanje na 
podlagi dobrih tržnih praks.
2 Glej člen 42(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Odgovori Komisije 34
Skupni odgovor na odstavka 71 in 72
V zvezi s finančnimi instrumenti ESS morajo države 
članice od leta 2011 v letnem poročilu o izvajanju 
navesti podatke o stroških upravljanja in provizijah 
za upravljanje, povezanih z izvajanjem finančnih 
instrumentov.
Za programsko obdobje 2014–2020 je Komisija 
v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 480/2014 dolo -
čila merila za določitev stroškov upravljanja in pro -
vizij za upravljanje na podlagi uspešnosti in prage 
za stroške upravljanja in provizije za upravljanje na 
podlagi dobrih tržnih praks.
Priporočilo 4
Komisija ne sprejema tega priporočila.
Komisija meni, da bi analiza zahtevala izoliranje 
stroškov upravljanja nepovratnih sredstev ali finanč -
nega instrumenta, ki jih krije organ upravljanja. 
Poleg tega bi bilo težko izvesti primerjavo stroškov 
in provizij med nepovratnimi sredstvi in finančnimi 
instrumenti ESS ter med finančnimi instrumenti ESS 
in EPMF (npr. stroški finančnih instrumentov ESS 
vključujejo bančne provizije, vendar ne vključujejo 
stroškov upravljalnih organov in posredniških orga -
nov), prav tako pa se struktura stroškov finančnih 
instrumentov EPMF razlikuje od strukture stroškov 
finančnih instrumentov ESS, saj organi upravljanja 
ne posredujejo.
Analiza morda ne bi dosegla svojega namena, kar 
pomeni, da se morda ne bi ugotovile dobre prakse 
za novo programsko obdobje, saj regulativni okvir 
določa nova pravila o stroških upravljanja in pro -
vizijah za upravljanje, ki temeljijo na uspešnosti in 
vključujejo prage (glej Delegirano uredbo Komi -
sije (EU) št. 480/2014).Komisija se je zavezala tudi, da bo svetovala pri 
predhodni oceni in zagotovila navodila o izvajanju 
finančnih instrumentov.
Za novo programsko obdobje je že zagotovila navo -
dila in praktično metodologijo za pripravo obvezne 
predhodne ocene.
Priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo, ki ga že obrav -
nava novi regulativni okvir ESS, ki določa obvezno 
izvedbo predhodnih ocen za finančne instrumente.
69
Zdi se, da EPMF nima težav z nezadostnimi ali neza -
nesljivimi informacijami o spremljanju uspešnosti.
Komisija za programsko obdobje 2014–2020 ugo -
tavlja, da razen stopnje preživetja ESS pomagajo 
meriti uspešnost podpore ESS za mikropodjetnike 
tudi posebni kazalniki, kot sta število mikropodjetij, 
ki prejemajo podporo, in zaposlitveni status udele -
žencev ob vstopu in izstopu.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo.
Nov regulativni okvir bo omogočil ugotavljanje 
najustreznejših ciljnih skupin mikrofinančnega 
instrumenta za vsak upoštevni trg. To bi se lahko 
doseglo s predhodnimi ocenami.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Mikropodjetniki po vsej EU imajo težave pri dostopu do 
konvencionalnega kreditnega trga. EU zagotavlja finančno 
podporo v  obliki nepovratnih sredstev in finančnih 
instrumentov, da bi izboljšala to stanje.
Sodišče je s tem poročilom ocenilo, ali je bila podpora EU 
načrtovana in zasnovana tako, da je obravnavala dejanske 
potrebe mikropodjetnikov, in ali so obstajali dobri sistemi za 
poročanje o smotrnosti poslovanja. Poleg tega je preučilo, 
ali je na voljo dovolj informacij o stroških za izvajanje 
različnih mehanizmov financiranja EU, ki podpirajo 
mikropodjetnike.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE