o prenehanju izvajanja celotnega Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo o poenostavitvi izdajanja vizumov državljanom Evropske unije in Ruske federacije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo o poenostavitvi izdajanja vizumov državljanom Evropske unije in Ruske federacije (v nadaljnjem besedilu: sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov) je začel veljati 1. junija 2007. Namen sporazuma o poenostavitvi izdajanja vizumov je na podlagi vzajemnosti poenostaviti izdajanje vizumov za načrtovano bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni za državljane Evropske unije in Ruske federacije. Evropska unija je sklenila sporazume o poenostavitvi izdajanja vizumov le z izbranim in omejenim številom tretjih držav. Taki sporazumi so dokaz vzajemnega partnerstva med EU in zadevno državo ter temeljijo na vzajemnem spoštovanju skupnih vrednot.

Leta 2011 so se začela pogajanja o reviziji sporazuma o poenostavitvi izdajanja vizumov, da bi se upoštevale spremembe pravnega okvira EU in izkušnje, pridobljene pri izvajanju sporazuma. Vzporedno s tem se je začel dialog o „skupnih ukrepih za liberalizacijo vizumskega režima“. Tako pogajanja kot dialog so bili leta 2014 zamrznjeni zaradi nezakonite priključitve Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Rusiji.

V odziv na navedeno nezakonito priključitev leta 2014 ter na nadaljnje destabilizacijske ukrepe v vzhodni Ukrajini je Evropska unija uvedla (i) gospodarske sankcije zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini, povezane z izvajanjem sporazumov iz Minska; (ii) sankcije v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine; (iii) sankcije v odziv na nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji.

Odločitev Ruske federacije, da prizna območji ukrajinskih pokrajin Doneck in Lugansk, ki nista pod vladnim nadzorom, kot neodvisni entiteti, in odločitev o napotitvi ruskih vojakov v Ukrajino ter neupravičeni in neizzvani vojaški napad zoper njeno ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost predstavljajo resno kršitev mednarodnega prava in mednarodnih sporazumov, vključno z Ustanovno listino ZN, Helsinško sklepno listino, Pariško listino in memorandumom iz Budimpešte.

Rusija ima kot podpisnica sporazumov iz Minska jasno in neposredno odgovornost, da si prizadeva za mirno rešitev. Rusija z odločitvijo, da prizna območji vzhodne Ukrajine, ki nista pod vladnim nadzorom, kot neodvisni entiteti, očitno krši sporazume iz Minska, ki določajo popolno vrnitev teh območij pod nadzor ukrajinske vlade.

EU se je 23. februarja 2022 soglasno dogovorila o prvem svežnju sankcij, ki so Rusiji povzročile dodatne stroške, v odziv na njena dejanja. To je vključevalo posamezne sankcije, finančne omejitve in omejitve gospodarskih odnosov med EU in območjema ukrajinskih pokrajin Doneck in Lugansk, ki nista pod vladnim nadzorom.

Evropski svet je 24. februarja 2022 najostreje obsodil neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo Rusije proti Ukrajini ter skupaj s svojimi mednarodnimi partnerji izrazil popolno solidarnost Unije z Ukrajino in njenim prebivalstvom. Rusija s svojo nezakonito vojaško agresijo od takrat še naprej grobo krši mednarodno pravo, izvaja grozodejstva nad ukrajinskim prebivalstvom ter ogroža evropsko in svetovno varnost in stabilnost. Evropski svet je tudi zahteval, da Rusija nemudoma preneha z vojaškimi akcijami, brezpogojno umakne vse sile in vojaško opremo s celotnega ozemlja Ukrajine ter v celoti spoštuje ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja.

Unija se je nato odzvala z nadaljnjimi svežnji sankcij, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo potovanja za posameznike. Poleg tega je sprejela omejevalne ukrepe v zvezi s finančnim, energetskim, prometnim in tehnološkim sektorjem. Sprejela je tudi dodatne ukrepe, zlasti začasno prenehanje uporabe dela sporazuma o poenostavitvi izdajanja vizumov. S tem ukrepom so se začasno prenehale izvajati poenostavitve v zvezi s spremnimi dokumenti, vizumsko takso, izdajo vizumov za večkratni vstop in trajanjem postopkov obravnave prošenj za izdajo vizuma. Usmerjen je bil v ruske imetnike diplomatskih potnih listov, vladne uradnike, poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij.

Od začetka celovite agresije Rusije proti Ukrajini so se razmere znatno poslabšale, kar ima tragične humanitarne posledice za civilno prebivalstvo in infrastrukturo, Rusija pa je še dodatno razširila svojo polno ali delno zasedbo v vzhodnih in južnih območjih Ukrajine. Več milijonov Ukrajincev je bilo prisiljenih zbežati, in sicer prek kopenskih meja, saj zračne poti niso na voljo. Neposredna posledica obsežne invazije je stalno naraščanje števila prehodov ukrajinske meje v smeri sosednjih držav. Po podatkih UNHCR je to število 23. avgusta preseglo 11 milijonov, od česar je bilo približno 10 milijonov vstopov v EU.

Države članice so na neformalnem srečanju ministrov za zunanje zadeve 31. avgusta menile, da je treba celotni sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov začasno prenehati uporabljati, da bi se znatno zmanjšalo število novih vizumov, ki jih ruskim državljanom izdajo države članice EU, in preprečilo morebitno trgovanje ruskih državljanov z vizumi.

EU ne more obravnavati Rusije kot partnerice v okviru sporazuma o poenostavitvi izdajanja vizumov, dokler izvaja destruktivno zunanjo politiko in vojaško agresijo proti državi kandidatki za članstvo v EU ter popolnoma zanemarja mednarodni red, ki temelji na pravilih.

2. PREDLAGANI UKREPI

Vojaška agresija proti državi, ki meji na Evropsko unijo, upravičuje ukrepe za zaščito bistvenih varnostnih interesov Evropske unije in njenih držav članic.

Ruska federacija ne ogroža le odnosov z Evropsko unijo in njenimi državami članicami, ampak s spodkopavanjem ozemeljske nedotakljivosti, suverenosti in neodvisnosti Ukrajine krši tudi sporazume iz Minska, kar je v nasprotju z njenimi mednarodnimi obveznostmi.