Posebno poročilo Ali je bilo upravljanje 
podpore EU za 
preprečevanje in 
obnavljanje škode 
v gozdovih, ki so jo 
povzročili požari in 
naravne nesreče, dobro?SL 2014  št. 24
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
ISBN 978-92-872-1566-6
doi: 10.2865/492951
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Ali je bilo upravljanje 
podpore EU za 
preprečevanje in 
obnavljanje škode 
v gozdovih, ki so jo 
povzročili požari in 
naravne nesreče, dobro?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2014  št. 24
02
 Vsebina
Odstavek
 Kratice in glosar
I – IX Povzetek
1 – 16 Uvod
1 – 2 Varovalna funkcija gozdov
3 – 7 Požari in naravne nesreče
4 – 5 Požari
6 – 7 Druge vrste nesreč
8 – 10 Politika razvoja podeželja: ključni instrument za varovanje gozdov EU
11 – 16 Podpora v okviru razvoja podeželja za obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov in uvajanje 
preprečevalnih dejavnosti (ukrep 226)
17 – 20 Obseg revizije in revizijski pristop
21 – 74 Opažanja
21 – 42 Del I – Preprečevalne dejavnosti niso bile dovolj ciljno usmerjene
22 – 29 Komisija pri odobritvi programov za razvoj podeželja ni imela popolnega pregleda nad potrebami
30 – 35 Pomanjkljivosti izbirnega postopka na ravni držav članic
36 – 42 Financiranje ni bilo usklajeno z ugotovljenimi tveganji in potrebami
43 – 54 Del II – Nekatere dejavnosti niso bile ustrezne za doseganje ciljev ukrepa
43 Revidirane dejavnosti so po svoji naravi so na splošno prispevale k uresničevanju ciljev ukrepa 226, vendar...
44 – 47 ... je bila podpora dodeljena nekaterim gozdarskim dejavnostim, ki niso povezane z naravnimi nesrečami
48 – 49 Ključnih zahtev za upravičenost pri nekaterih vrstah izvedenih operacij ni bilo mogoče preveriti
50 – 52 Podpora je bila dodeljena za gozdne ceste tam, kjer ni bila dokazana posebna korist za preprečevanje 
požarov...
53 – 54 ... možni pa so tudi negativni stranski vplivi na okolje brez ustreznega upoštevanja lokalnih razmer
03 Vsebina
55 – 64 Del III – Stroškovna učinkovitost financiranih dejavnosti ni bila ustrezno zagotovljena
55 – 60 Razumnost stroškov ni bila vedno dokazana
61 – 64 Specifični primeri, ki pomenijo tveganje čezmerne javne podpore
65 – 74 Del IV – Orodja za spremljanje Komisiji in državam članicam ne omogočajo, da bi ustrezno ocenile 
učinkovitost in uspešnost ukrepa
66 – 67 Razpoložljiva orodja za spremljanje
68 – 70 Nezadostni kazalniki za merjenje doseganja ciljev
71 – 72 Omejena uporabnost vmesnih vrednotenj
73 – 74 Uspešnost preprečevalnih dejavnosti ni bila ustrezno izmerjena
75 – 81 Zaključki in priporočila
 Priloga I – Dodeljena finančna sredstva za ukrep 226
 Priloga II – Seznam pregledanih operacij
 Odgovori Komisije
04
 Kratice  
in glosar
CMEF : skupni okvir spremljanja in vrednotenja.
Drugo gozdnato zemljišče : zemljišče, ki zajema več kot 0,5 hektara in 
ni opredeljeno kot gozd, s krošnjami, ki prekrivajo 5 do 10 % površine, ali 
kombinacijo dreves, grmičevja in grmovja, ki prekriva vsaj 10 % površine. Sem ne 
spadajo zemljišča, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi.
EFFIS : evropski informacijski sistem za gozdne požare. Podatkovna zbirka, ki jo 
je vzpostavila Komisija in vsebuje informacije, potrebne za spremljanje pojava 
in posledic gozdnih požarov na ravni EU. Podatki so namenjeni pripravi letnega 
poročila o gozdnih požarih v Evropi in sosednjih državah.
EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja. EKSRP je glavni finančni 
instrument politike razvoja podeželja. EKSRP je skupaj z EKJS (Evropski kmetijski 
jamstveni sklad) eden izmed dveh finančnih instrumentov skupne kmetijske 
politike.
EU: Evropska unija.
Gozd : zemljišče, ki zajema več kot 0,5 hektara, z drevesi, višjimi od 5 metrov, pri 
čemer krošnje pokrivajo več kot 10 % zemljišča, ali drevesi, ki lahko te pragove 
dosežejo  in situ . Ne vključuje pa zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani 
rabi1.
Naravna nesreča : naravni dogodek biotske ali abiotske narave, ki povzroči 
pomembne motnje gozdnih struktur, zaradi česar dolgoročno nastane 
pomembna okoljska in gospodarska škoda.
Operacija : projekt, ki je bil izbran v skladu z merili in ki ga izvaja upravičenec, 
vključno z več dejavnostmi, povezanimi s cilji podpore.
Os: usklajena skupina ukrepov s specifičnimi cilji, ki prispevajo k doseganju 
enega ali več ciljev podpore za razvoj podeželja. V obdobju 2007–2013 je bil 
ukrep 226 del osi 2, katere namen je izboljšati okolje in podeželje.
Potreba : priložnost ali težava, ki zadeva določene skupine ali regije in ki jo 
želimo obravnavati z javnim posredovanjem.1  Člen 30 Uredbe Komisije (ES) 
št. 1974/2006 z dne 
15. decembra 2006 
o podrobnih pravilih glede 
uporabe Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 o podpori za 
razvoj podeželja iz Evropskega 
kmetijskega sklada za razvoj 
podeželja (EKSRP) (UL L 368, 
23.12.2006, str. 15).
05 Kratice in glosar 
PRP : program za razvoj podeželja. Dokument, ki ga pripravi država članica ali 
regija, odobri pa Komisija, in je namenjen izvajanju politike razvoja podeželja.
RP: razvoj podeželja.
SKP : skupna kmetijska politika.
Ukrep : osnovna enota upravljanja programa, sestavljena iz niza podobnih 
operacij, ki se financirajo iz natančno opredeljenega proračuna.
Ukrep 226 : podpora EKSRP za obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov in 
uvajanje preprečevalnih dejavnosti2. 2 Člen 48 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005 z dne 
20. septembra 2005 o podpori 
za razvoj podeželja iz 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, 
str. 1).
06
I
Evropske gozdove ogrožajo požari, ki jih običajno – 
namerno ali iz malomarnosti – povzročijo ljudje in 
naravne nesreče abiotskega (npr. viharji, suše, poplave, 
snežni plazovi itd.) ali biotskega (škodljivci, bolezni) 
značaja.
II
Sodišče je preučilo, ali je bilo upravljanje podpore iz 
EKSRP za obnavljanje proizvodnega potenciala goz ‑
dov, poškodovanih v naravnih nesrečah in požarih, ter 
za uvajanje preprečevalnih dejavnosti („ukrep 226“) 
dobro in ali je doseglo zastavljene rezultate na stro ‑
škovno učinkovit način. Ta ukrep je bil na voljo v pro ‑
gramskem obdobju 2007–2013 v okviru osi 2, ki je 
bila ciljno usmerjena v trajnostno uporabo gozdnih 
zemljišč z namenom izboljšati okolje in podeželje 
v EU. Konec leta 2012 je skupna podpora iz EKSRP za 
ukrep 226, predvidena za obdobje 2007–2013, znašala 
1,55  milijarde  EUR.
III
Revizija Sodišča je zajela Komisijo in izbrane države 
članice (Avstrijo, Francijo (Akvitanija), Italijo (Bazili ‑
kata), Španijo (Andaluzija) in Slovaško). Odhodki v teh 
državah članicah skupaj pomenijo več kot 85 % sku ‑
pnih prijavljenih odhodkov na dan 31. decembra 2012. 
Večina podpore (80  %) je bila dodeljena preprečeval ‑
nim dejavnostim, zlasti preprečevanju požarov.
IV
Sodišče zaključuje, da upravljanje podpore ni bilo 
dovolj dobro ter da Komisija in države članice ne 
morejo dokazati, da so bili zastavljeni rezultati dose ‑
ženi na stroškovno učinkovit način.V
Preprečevalne dejavnosti niso bile dovolj ciljno 
usmerjene. Sodišče je ugotovilo, da je ukrep 226 ciljno 
usmerjen v gozdove s srednjo ali veliko požarno ogro ‑
ženostjo, vendar na ravni EU ni skupne opredelitve ali 
meril, s katerimi bi lahko ta območja določili. Izbirni 
postopki v državah članicah so bili pomanjkljivi z raz ‑
ličnih vidikov, saj ni bilo izrecno navedenih izbirnih 
meril in uspešnega vrednotenja predlaganih dejavno ‑
sti ali pa so bila nekatera območja tveganja zanemar ‑
jena. Okoljski cilji se v fazi izbire niso v zadostni meri 
prednostno razvrščali, med izvajanjem pa so bili včasih 
spregledani.
VI
Sodišče je ugotovilo, da nekatere dejavnosti niso bile 
ustrezne za doseganje ciljev ukrepa. Čeprav so šte ‑
vilne od pregledanih sofinanciranih dejavnosti zaradi 
svoje narave (požarne preseke, redčenje, čiščenje itd.) 
v splošnem prispevale k uresničevanju ciljev podpore, 
je Sodišče ugotovilo primere, ki niso bili povezani 
z naravnimi nesrečami ali požari, temveč so imeli 
druge gospodarske ali okoljske cilje. Pri nekaterih 
vrstah izvedenih operacij ključnih zahtev za upravi ‑
čenost ni bilo mogoče preveriti zaradi pomanjkanja 
dokumentacije. Sodišče je prav tako ugotovilo, da so 
se v nekaterih primerih gozdne ceste uporabljale za 
gospodarsko izkoriščanje gozdov, pri čemer ni bila 
dokazana nobena posebna korist za preprečevanje 
požarov. Visoka gostota zgrajenih cest bi prav tako 
lahko imela negativen vpliv na okolje.
VII
Stroškovna učinkovitost financiranih dejavnosti ni bila 
ustrezno zagotovljena. Sodišče je ugotovilo primere, 
ko se je zgornja meja javne podpore pogosto ne  ute‑
meljeno spreminjala, ko so bile standardne cene 
podobnih dejavnosti v določeni deželi bistveno višje 
kot v drugi in ko je fizično delo imelo prednost pred 
uporabo strojev, zaradi česar so nastali višji stroški. 
Tveganje čezmerne javne podpore je bilo prisotno tudi 
v primerih, ko so bili izbrani že zaključeni projekti, ko 
so bili upravičenci zmožni sami financirati operacije in 
ko je bila podpora izplačana za kmetijska zemljišča.Povzetek
Povzetek 07
VIII
Uvedena orodja za spremljanje Komisiji in državam 
članicam niso omogočala, da bi ustrezno ocenile 
učinkovitost in uspešnost ukrepa. Kazalniki uspešnosti, 
določeni v skupnem okviru spremljanja in vredno ‑
tenja, so bili pomanjkljivi, razpoložljiva vrednotenja 
pa so bila uporabna le do določene mere. Zaključkov 
glede uspešnosti preprečevalnih dejavnosti ni bilo 
mogoče oblikovati, saj ta ni bila izmerjena. Ugoto ‑
vljene slabosti bodo verjetno prisotne tudi v obdobju 
2014–2020, saj se z novimi predlaganimi orodji za spre ‑
mljanje okvir za spremljanje te podpore ni izboljšal.
IX
Glede na navedene zaključke in ob upoštevanju, da 
se revidirana podpora ohranja tudi v programskem 
obdobju 2014–2020, Sodišče priporoča:
 – naj države članice:
(a) izberejo preprečevalne dejavnosti na podlagi 
izrecno navedenih meril, usklajenih s potrebami, 
ter po temeljitem in dokumentiranem postopku 
vrednotenja;
(b) povečajo vpliv podpore na varstvo okolja, in sicer 
s prednostno obravnavo dejavnosti v okoljsko naj ‑
pomembnejših gozdovih, kot so gozdna območja 
Natura 2000;
(c) zagotovijo, da se podpirajo le dejavnosti, poveza ‑
ne z naravnimi nesrečami ali požari;
(d) vzpostavijo kontrolni sistem, ki bi zagotavljal 
uspešno preverjanje skladnosti s pogoji, pod 
katerimi se dodeli podpora, ter hrambo ustreznih 
dokumentov ali informacij;
(e) večjo pozornost namenijo okoljskim pomislekom 
v zvezi s podprtimi dejavnostmi, zlasti z določitvijo 
ustreznih varoval, ki bi preprečevala negativne 
stranske učinke za okolje;(f) zagotovijo, da so standardni stroški, določeni za 
podprte dejavnosti, razumni;
(g) utemeljijo zgornjo mejo podpore – in kakršno koli 
spremembo v zvezi s tem – na podlagi stroškov, ki 
jih običajno imajo upravičenci;
(h) od upravičencev zahtevajo, da jasno dokažejo 
svojo potrebo po podpori v okviru ukrepa 226;
(i) poročajo o učinkih izvedenih dejavnosti, kar zade ‑
va zmanjšanje števila požarov / naravnih nesreč ter 
poškodovanih površin;
 – naj Komisija:
(a) pri odobritvi programov držav članic za razvoj 
podeželja za obdobje 2014–2020 preveri, ali so 
potrebe po preprečevalnih dejavnostih na gozdnih 
območjih, na katerih je predvidena javna podpora, 
ustrezno opisane in utemeljene;
(b) določi skupna osnovna merila za razvrščanje 
gozdnih površin med območja z nizko, srednjo in 
visoko požarno ogroženostjo;
(c) preveri, ali so države vzpostavile ustrezen kontrol ‑
ni sistem;
(d) pojasni zahteve za dejavnosti, ki bodo prejele 
podporo v okviru ukrepa 226 za zagotovitev, da 
te znatno prispevajo k preprečevanju požarov in 
naravnih nesreč, zlasti če so del pridobitne gospo ‑
darske dejavnosti in bi kot take lahko prejele tudi 
sredstva iz osi 1;
(e) izboljša svoje spremljanje ukrepa za zagotovitev, 
da ga države članice izvajajo v skladu s specifični ‑
mi zastavljenimi cilji.
08
 Uvod
Varovalna funkcija 
gozdov
01 
V EU gozdovi in druga gozdnata 
zemljišča skupaj pokrivajo približno 
180 milijonov hektarov, kar je približ ‑
no 42,4 % skupne površine zemljišč 
v EU in več od površine zemljišč, ki 
se uporabljajo za kmetijske namene 
(približno 174 milijonov hektarov).3 
Gozdovi imajo več funkcij, saj izpolnju ‑
jejo gospodarske, socialne in okoljske 
namene. Družbeno‑gospodarski 
pomen gozdov je velik: proizvodnja 
in predelava lesa prispevata k razvoju 
podeželja ter zagotavljata na milijone 
delovnih mest, pogosto v srednjih in 
majhnih podjetjih na podeželju.4
02 
Zadnja desetletja se okoljskim funk ‑
cijam gozdov namenja vedno več 
pozornosti, zlasti v zvezi z varstvom 
biotske raznovrstnosti, v zadnjem času 
pa tudi v okviru podnebnih sprememb. 
Gozdovi imajo pomembno varovalno 
funkcijo5:
(a) Gozdovi ščitijo naselbine in infra -
strukturo . Mnoga gorska območja 
Evrope ne bi bila primerna za 
bivanje brez gozdov, ki ceste, žele ‑
znice, obdelovalne površine in celo 
celotne naselbine varujejo pred 
zemeljskimi in snežnimi plazovi, 
tokovi blata ter skalnimi podori.(b) Gozdovi ščitijo tla . Gozdne površi ‑
ne so pomembne za ohranjanje 
krajin in rodovitnosti tal. Gozdovi 
predvsem z omejevanjem površin ‑
skega odtekanja vode in hitrosti 
vetra zlasti v gorskih in polsušnih 
območjih preprečujejo erozijo tal 
in širjenje puščav.
(c) Gozdovi regulirajo oskrbo s sladko 
vodo . Gozdovi so zelo pomembni 
za hranjenje, čiščenje in izpust 
vode v vodna telesa površinskih 
voda in podtalne vodonosnike. 
Njihova funkcija čiščenja vključuje 
razgradnjo ali absorpcijo večine 
onesnaževal zraka iz dežja.
(d) Gozdovi ohranjajo  biotsko raznovr ‑
stnost. Gozdovi so pomemben del 
evropske naravne dediščine. V njih 
živi največ vretenčarjev na stari 
celini. Na gozdne habitate je ve ‑
zanih tudi na tisoče vrst žuželk in 
nevretenčarjev ter številne rastline.
(e) Gozdovi kot ponor ogljika . Gozdovi 
so bistven člen v globalnem ciklu 
ogljika, saj so zmožni vsrkati oglji ‑
kov dioksid iz ozračja in ga shraniti 
v svoji biomasi in tleh.3  Agriculture, forestry and fishery 
statistics  (statistični podatki 
o kmetijstvu, gozdarstvu in 
ribištvu), Eurostat 
Pocketbooks, 2013. Če ni 
navedeno drugače, pomeni 
izraz „gozd“ v tem posebnem 
poročilu tudi druge gozdnate 
površine.
4  COM(2013) 659 final z dne 
20. septembra 2013 – Nova 
gozdarska strategija EU: za 
gozdove in gozdarski sektor.
5  COM(2010) 66 final z dne 
1. marca 2010 – Zelena knjiga 
o varstvu gozdov in 
informacijah o stanju gozdov 
v EU: Kako pripraviti gozdove 
na podnebne spremembe.
09 Uvod
Požari in naravne nesreče
03 
Evropske gozdove ogrožajo požari, 
ki jih običajno – namerno ali iz malo ‑
marnosti – povzročijo ljudje in narav ‑
ne nesreče abiotskega (viharji, suše, 
poplave, snežni plazovi itd.) ali biotske ‑
ga (škodljivci, bolezni) značaja.Požari
04 
V obdobju 1983–2012 je v EU v povpre ‑
čju letno zgorelo 480 000 ha6 gozdnih 
površin. Povprečna površina pogorišč 
je bila v obdobju 1983–1992 veliko 
večja kot v naslednjih desetletjih, ko so 
države članice več pozornosti name ‑
nile izboljšanju sredstev za boj proti 
gozdnim požarom (glej diagram 1 )7. 6 Statistika EFFIS o površinah 
pogorišč za obdobje 
1980–2012. Povprečna 
vrednost temelji na 
informacijah iz 20 držav članic 
EU. Informacije za naslednje 
države niso bile na voljo: BE, 
DK, IE, LU, MT, NL, UK.
7  Skupno poročilo Skupnega 
raziskovalnega središča in 
Generalnega direktorata za 
okolje Forest Fires in Europe, 
Middle East and North Africa 
2012 (gozdni požari v Evropi, 
na Bližnjem vzhodu in 
v severni Afriki). Sporočeni 
statistični podatki zajemajo 
19 držav članic. Podatki se 
nanašajo na obdobje 
1980–2012 za južne države 
članice (Grčijo, Španijo, 
Francijo, Italijo in Portugalsko). 
Pri vseh ostalih (Bolgariji, 
Češki, Nemčiji, Estoniji, Cipru, 
Latviji, Madžarski, Avstriji, 
Poljski, Romuniji, Slovaški, 
Finski in Švedski) se sporočeni 
podatki nanašajo na obdobje 
1990–2012.
Povprečna površina pogorišč (ha) na leto od 1983 do 2012
Vir: Skupno poročilo Skupnega raziskovalnega središča in Generalnega direktorata za okolje Forest 
Fires in Europe, Middle East and North Africa  (Gozdni požari v Evropi, na Bližnjem vzhodu in v severni 
Afriki), 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
1983–1992 1993–2002 2003–2012Diagram 1
10 Uvod
 8 Poročilo Evropske agencije za 
okolje št. 3/2008 – European 
forests – ecosystem conditions 
and sustainable use  (evropski 
gozdovi – ekosistemski pogoji 
in trajnostna raba), str. 51.
9  COM(2010) 66 final, str. 12 – 
Tehnično poročilo Evropske 
agencije za okolje št. 13/2010 – 
Mapping the impacts of natural 
hazards and technological 
accidents in Europe  
(opredelitev posledic naravnih 
in tehnoloških nesreč 
v Evropi), str. 25.
10  Tehnično poročilo Evropske 
agencije za okolje št. 13/2010 – 
Mapping the impacts of natural 
hazards and technological 
accidents in Europe  
(opredelitev posledic naravnih 
in tehnoloških nesreč 
v Evropi), str. 33–40.  
Poročilo Evropskega inštituta 
za gozdove z delavnice 
STORMS z naslovom Policies 
for Forest Storm Damages 
Mitigation and Restoration  
(politike za ublažitev škode in 
obnovo gozdov po viharjih), 
1. julij 2010, Bruselj, str. 20.
11  COM(2010) 66 final, str. 12.
12  Tehnično poročilo Evropske 
agencije za okolje št. 3/2008 – 
European forests – ecosystem 
conditions and sustainable use  
(evropski gozdovi – 
ekosistemski pogoji in 
trajnostna raba), str. 53–54: 
leta 2005 je los ( Alces alces ), ki 
se prehranjuje z listjem in 
lubjem dreves, na Švedskem 
povzročil škodo na 
2 900 000 hektarih gozdov, 
zlasti na mladem rdečem boru 
(Pinus sylvestris ), v Italiji pa bilo 
zaradi obširne paše živine 
poškodovanih skoraj 
500 000 hektarov v južnem 
delu države.
13  Uredba Sveta (EGS) št. 3529/86 
z dne 17. novembra 1986 
o varstvu gozdov Skupnosti 
pred požari (UL L 326, 
21.11.1986, str. 5) in Uredba 
Sveta (EGS) št. 2158/92 z dne 
23. julija 1992 o varstvu 
gozdov Skupnosti pred požari 
(UL L 217, 31.7.1992, str. 3).
14  Člen 30 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1257/99 z dne 17. maja 1999 
o podpori za razvoj podeželja 
iz Evropskega kmetijskega 
usmerjevalnega in 
jamstvenega sklada (EKUJS) 
ter o spremembi in 
razveljavitvi določenih uredb 
(UL L 160, 26.6.1999, str. 80).05 
Več kot 95 % teh požarov povzročijo 
ljudje, bodisi namerno ali iz malo ‑
marnosti (na primer s kmetijskimi 
praksami, kot so sežiganje slame ali 
grmičevja, sežiganje gozdnih odpad ‑
kov in obnova pašnikov, ali z odvrženi ‑
mi cigaretami). Približno 85 % skupne 
površine, pogorele v gozdnih požarih, 
je v sredozemski regiji in na Portugal ‑
skem. V nedavnih gozdnih požarih so 
v letih 2003 in 2005 pogorele velike 
površine na Portugalskem, leta 2007 
v Grčiji in leta 2006 v Španiji. V zelo 
prizadetih gozdovih bo težko obnoviti 
stanje, kakršno je bilo pred požari, 
zlasti kar zadeva biotsko raznovrstnost. 
Okoljski vpliv gozdnih požarov ni ome ‑
jen na izgubo biotske raznovrstnosti 
in škodo za ekosisteme, ampak zajema 
tudi emisije delcev in plinov (vključno 
s CO2) v ozračje, odtekanje mineralnih 
hranilnih snovi, uničenje organske pla ‑
sti tal in spremembe stopenj infiltracije 
vode v tla, zaradi česar so pogorele po ‑
vršine dovzetne za erozijo, izgubo prsti 
in zemeljske plazove. Ponavljajoči se 
gozdni požari v povezavi s sušo lahko 
povzročijo tudi širjenje puščav.8
Druge vrste nesreč
06 
V obdobju med letoma 1950 in 2009 
so v Evropi največ škode povzročili 
viharji. Povzročili so več kot 50 % škode 
abiotske narave v gozdovih.9 Najbolj 
uničujoči v zadnjem času so pustošili 
v letih 1999, 2005, 2007 in 2009. Viharja 
leta 1999 (Lothar in Martin) sta v Franci ‑
ji in srednji Evropi povzročila katastrofo 
največjih razsežnosti, saj je bilo poško ‑
dovanih skoraj 200 milijonov m³ lesa.Januarja 2005 je vihar Gudrun zajel jug 
Švedske in poškodoval 66 milijonov m³ 
lesa (kar približno ustreza letni sečnji 
lesa na Švedskem). Januarja 2007 je 
vihar Kyrill povzročil obsežno škodo 
v srednji Evropi, vključno z izgubo 
gozda v obsegu 45 milijonov m³ lesa 
na panju (od tega 16 milijonov m³ 
v Nemčiji). Januarja 2009 je vihar Klaus 
zravnal ogromna območja gozdnih 
nasadov v Franciji (37 milijonov m³, 
zlasti obmorskega bora), Španiji in Itali ‑
ji10. Poleg negativnih vplivov na okolje 
je treba pri tem omeniti tudi socialne 
(smrti) in gospodarske (nižje cene lesa) 
posledice, povezane s sprostitvijo 
ogromnih količin poškodovanega lesa 
na trg11.
07 
Velika območja v Evropi prizadenejo 
tudi vedno pogostejše in hujše suše, ki 
povzročajo pomanjkanje vode in po ‑
večujejo pritisk na vodne vire. Po drugi 
strani je bilo v zadnjih letih v Evropi 
več velikih poplav. Takšne nesreče prav 
tako poškodujejo gozdove, čeprav 
v manjši meri kot požari, viharji in 
biotski dejavniki, kot so žuželke (npr. 
zalubniki), bolezni ali divjad in nenad ‑
zorovana paša12.
11 Uvod
Politika razvoja 
podeželja: ključni 
instrument za varovanje 
gozdov EU
08 
V EU se varovanju gozdov že dolgo 
daje velik pomen, zlasti kar zadeva 
preprečevanje požarov. V obdobju 
med letoma 1986 in 2002 sta bili na 
tem področju sprejeti dve uredbi, 
namenjeni preprečevanju gozdnih 
požarov13, od leta 2000 pa je varovanje 
gozdov vključeno v politiko razvoja 
podeželja14.
09 
Politika razvoja podeželja za program ‑
sko obdobje 2007–2013 se je osredo ‑
točala na tri osrednje cilje15, ki naj bi jih 
dosegli z vrsto ukrepov, za posamezne 
cilje združenih v „tematske osi“, ki pre ‑
jemajo finančno podporo iz EKSRP16:
(a) izboljšanje konkurenčnosti kme ‑
tijskega in gozdarskega sektorja 
(os 1);
(b) izboljšanje okolja in podeželja 
(os 2);
(c) izboljšanje kakovosti življenja na 
podeželskih območjih in spodbu ‑
janje diverzifikacije podeželskega 
gospodarstva (os 3).
10 
V obdobju 2007–2013 je bil en poseben 
gozdarski ukrep (ukrep 122: povečanje 
gospodarske vrednosti gozdov) zajet 
v osi 117, številni drugi pa v osi 218.Podpora v okviru razvoja 
podeželja za obnavljanje 
proizvodnega potenciala 
gozdov in uvajanje 
preprečevalnih dejavnosti 
(ukrep 226)
11 
V obdobju 2007–2013 je bila podpora 
iz EKSRP za obnavljanje gozdov, ki so 
bili poškodovani v naravnih nesrečah 
in požarih, ter za uvajanje prepreče ‑
valnih dejavnosti na voljo v okviru 
ukrepa 226 „obnavljanje proizvodnega 
potenciala gozdov in uvajanje prepre ‑
čevalnih ukrepov“ iz osi 2. Ta ukrep je 
bil vključen v 58 programov za razvoj 
podeželja (PRP), ki jih je oblikovalo 16 
držav članic19.
12 
Skupna podpora iz EKSRP , načrtovana 
za dejavnosti iz ukrepa 226, je konec 
leta 2012 znašala približno 1,55 mili ‑
jarde EUR. Podpora EKSRP zajema del 
skupne javne podpore, ki jo upravi ‑
čencem izplačajo pristojne nacionalne 
uprave. V vsakem programu za razvoj 
podeželja je določena stopnja sofinan ‑
ciranja EKSRP . Skupna javna podpora 
lahko krije do 100  % upravičenih stro ‑
škov, ki jih ima upravičenec ukrepa.15  Člen 4 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1698/2005.
16  Za obdobje 2014–20 je bilo 
združevanje ukrepov v osi 
ukinjeno. V tem obdobju bo 
moral biti vsak ukrep, 
financiran iz EKSRP, 
programiran tako, da bo 
prispeval k doseganju ene ali 
več od naslednjih šestih 
„prednostnih nalog Unije“ 
(člen 5 Uredbe (EU) 
št. 1305/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 o podpori 
za razvoj podeželja iz 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) in razveljavitvi Uredbe 
Sveta (ES) št. 1698/2005 
(UL L 347, 20.12.2013, str. 487)):
(1) pospeševanje prenosa 
znanja in inovacij,
(2) konkurenčnost vseh vrst 
kmetijstva in sposobnost 
preživetja kmetij,
(3) organiziranje živilske 
verige in obvladovanje 
tveganj,
(4) obnova, ohranjanje in 
izboljševanje 
ekosistemov,
(5) učinkovita raba virov in 
prehod na nizkoogljično 
gospodarstvo, odporno 
na podnebne 
spremembe,
(6) socialna vključenost, 
zmanjševanje revščine in 
gospodarski razvoj.
17  Ta ukrep obravnava Posebno 
poročilo Evropskega 
računskega sodišča 
št. 8/2013 – Podpora 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja za 
povečanje gospodarske 
vrednosti gozdov ( http://eca.
europa.eu ).
18  Gozdarski ukrepi v okviru osi 2: 
221 – prvo pogozdovanje 
kmetijskih površin; 222 – prva 
vzpostavitev 
kmetijsko‑gozdarskih 
sistemov na kmetijskih 
zemljiščih; 223 – prvo 
pogozdovanje nekmetijskih 
površin; 224 – plačila v okviru 
Nature 2000; 225 – gozdno 
okoljska plačila; 226 – 
obnavljanje proizvodnega 
potenciala gozdov in uvajanje 
preprečevalnih ukrepov; 
227 – neproduktivne naložbe.
19  Bolgarija, Češka, Danska, 
Nemčija (5), Grčija, Španija (17), 
Francija (3), Italija (20), Ciper, 
Latvija, Litva, Madžarska, 
Avstrija, Poljska, Portugalska (3) 
in Slovaška.
12 Uvod
13 
Plačila iz EKSRP v okviru tega ukrepa 
so na dan 31. decembra 2012 znašala 
približno 860 milijonov EUR. Večina 
podpore (80 %) je bila izplačana za 
preprečevalne dejavnosti, zlasti de ‑
javnosti za preprečevanje požarov (za 
podrobnosti o dodeljenih finančnih 
sredstvih za ukrep 226 glej Prilogo I ).
14 
Javna finančna podpora je na voljo 
tako za zasebne kot za javne gozdove, 
saj za ukrep 226 uredbe EU ne izključu ‑
jejo nobene vrste lastništva. Podpora 
v okviru razvoja podeželja za dejavno ‑
sti za preprečevanje požarov se lahko dodeli le za gozdove, ki jih države 
članice v skladu s svojim načrtom za 
varovanje gozdov uvrščajo med obmo ‑
čja z veliko ali srednjo požarno ogro ‑
ženostjo, in lahko krije vzpostavitev 
zaščitne infrastrukture (npr. gozdnih 
poti, stez, mest za preskrbo z vodo, 
izkrčenih površin in posek ter požarnih 
presek), preventivne gozdarske prakse 
(npr. nadzor vegetacije, redčenje, 
uvajanje raznovrstnosti v strukturo ve ‑
getacije) ter vzpostavitev ali izboljšavo 
stalnih zmogljivosti za nadzor gozdnih 
požarov.20 V primeru gozdnih požarnih 
presek lahko upravičeni stroški poleg 
stroškov vzpostavitve zajemajo tudi 
nadaljnje stroške vzdrževanja zadevne ‑
ga območja.20  Člen 48 Uredbe (ES) 
št. 1698/2005 in člen 33 
Uredbe (ES) št. 1974/2006.Načrtovana podpora EKSRP v okviru ukrepa 226  
za obdobje 2007–2013 (v milijonih EUR)
Vir: Evropska komisija.Diagram 2
0100200300400500600700
ŠpanijaItalijaFrancija SlovaškaPoljska
PortugalskaAvstrijaCiper ČeškaBolgarija NemčijaLatvijaLitva
MadžarskaDanska
13 Uvod
15 
Za druge preprečevalne dejavnosti ter 
za dejavnosti, namenjene obnavljanju 
proizvodnega potenciala gozdov, ki so 
bili poškodovani v naravni nesreči ali 
požaru, uredbe EU določajo, da morajo 
biti povezane z nesrečo, se pravi s po ‑
javom ali tveganjem naravne nesreče 
ali požara, vendar ne opredeljujejo 
posebnih pogojev za upravičenost, kot 
je najnižja stopnja tveganja.16 
Podpora v okviru razvoja podeželja za 
obnavljanje proizvodnega potenciala 
gozdov in uvajanje preprečevalnih 
dejavnosti je del deljenega upravljanja 
med Komisijo in državami članicami. 
Slednje na nacionalni ali regionalni 
ravni pripravijo programe za razvoj 
podeželja. Ko jih Komisija odobri, 
jih začnejo države članice izvajati. 
Vzpostavljen je bil skupni okvir spre ‑
mljanja in vrednotenja, ki temelji na 
skupnih kazalnikih, letnih poročilih 
držav članic o izvajanju in različnih 
vrstah vrednotenja.
14
 Obseg revizije 
in revizijski pristop
17 
Glavni cilj revizije je bil oceniti, ali je 
bilo upravljanje ukrepa podpore iz 
EKSRP za obnavljanje proizvodnega 
potenciala gozdov in uvajanje prepre ‑
čevalnih dejavnosti dobro ter ali lahko 
Komisija in države članice dokažejo, da 
je podpora dosegla zastavljene cilje na 
stroškovno učinkovit način.
18 
Revizija se je osredotočila na naslednja 
vprašanja:
(a) Ali je bila podpora ustrezno ciljno 
usmerjena v potrebe po prepreče ‑
vanju tveganj naravnih nesreč in 
požarov?
(b) Ali so bile financirane operaci ‑
je ustrezne za doseganje ciljev 
ukrepa?
(c) Ali so bile financirane operacije 
stroškovno učinkovite?
(d) Ali so orodja za spremljanje ustre ‑
zna za ocenjevanje učinkovitosti in 
uspešnosti ukrepa?19 
V revizijo so bile zajete Komisija in 
izbrane države članice. Na ravni Komi ‑
sije so bile revidirane zasnova ukrepa 
in upravljavske dejavnosti Komisije, 
vključno z odobritvijo programov 
za razvoj podeželja, ki so jih predlo ‑
žile države članice, in spremljanjem 
izvajanja ukrepa. Na ravni držav članic 
je Sodišče v okviru revizije obiskalo 
Avstrijo, Francijo (Akvitanija), Italijo 
(Bazilikata), Slovaško in Španijo (Anda ‑
luzija). Odhodki v teh državah članicah 
so skupaj znašali več kot 85 % skupnih 
prijavljenih odhodkov za ukrep 226 na 
dan 31. decembra 2012.
20 
Revizijsko delo je zajemalo pregled 
programov za razvoj podeželja, nacio ‑
nalne in regionalne zakonodaje ter 
upravnih postopkov kot tudi razgovo ‑
re z odgovornimi organi upravljanja 
v obiskanih državah članicah. Poleg 
tega je bilo revidiranih 68 operacij, 
ki so prejele podporo v okviru ukre ‑
pa 226, od tega 45 na kraju samem, da 
bi preverili učinke različnih vrst upravi ‑
čenih dejavnosti, izvedenih na zadev ‑
nih gozdnih območjih (za podrobnosti 
glej Prilogo II ).
15
 Opažanja
Del I  
Preprečevalne dejavnosti 
niso bile dovolj ciljno 
usmerjene
21 
Ustrezna ciljna usmerjenost prepreče ‑
valnih dejavnosti21 zahteva, da:
 ο ima Komisija pregled nad tveganji 
naravnih nesreč in požarov, ko 
ocenjuje programe za razvoj po ‑
deželja, ki so jih predložile države 
članice;
 ο je izbirni postopek na ravni držav 
članic usklajen s potrebami, opre ‑
deljenimi v programih za razvoj 
podeželja;
 ο se zato financiranje ujema z obmo ‑
čji tveganja.
Komisija pri odobritvi  
programov za razvoj  
podeželja ni imela  
popolnega pregleda  
nad potrebami
Ni splošne opredelitve gozdov, 
ki jih ogrožajo požari
22 
Uredba Sveta (EGS) št. 2158/92 
o varstvu gozdov Skupnosti pred 
požari je do izteka veljavnosti leta 
2001 je določala merila za razvrščanje 
gozdov kot območij z nizko, srednjo ali 
visoko požarno ogroženostjo. V skladu 
s to uredbo so morale države članice 
oblikovati sezname območij, razvršče ‑
nih po stopnji požarne ogroženosti, 
in jih posredovati Komisiji v odobri ‑
tev.22 Sklep Komisije, ki določa seznam 
gozdnih območij z visoko in srednjo 
požarno ogroženostjo v Grčiji, Španiji, 
Italiji in na Portugalskem23, od leta 
2001 ni bil posodobljen, zaradi česar  
 
 za države članice, ki so k Uniji pristo ‑
pile leta 2004 in kasneje, ta praksa ni 
veljala. 
23 
Po izteku veljavnosti navedene uredbe 
je člen 48 Uredbe (ES) št. 1698/2005 
določal, da morajo biti dejavnosti za 
preprečevanje požarov namenjene 
gozdovom, ki so jih države članice 
v skladu s svojim načrtom za varovanje 
gozdov uvrstile med območja z veliko 
ali srednjo požarno ogroženostjo.24
24 
Ker ni skupnih meril za ocenjevanje 
požarne ogroženosti, države članice iz ‑
vedejo lastno analizo požarne ogrože ‑
nosti na podlagi lastne metodologije. 
Zaradi tega se merila, ki se uporabljajo 
za uvrščanje gozdov med območja 
s srednjo ali visoko ogroženostjo, med 
državami članicami razlikujejo.
25 
Evropski informacijski sistem za 
gozdne požare (EFFIS) je podatkovna 
zbirka, ki jo je vzpostavila Komisija in 
vsebuje informacije, potrebne za spre ‑
mljanje pojavov in posledic gozdnih 
požarov na ravni EU.25 Ti podatki so 
namenjeni pripravi letnega poročila 
o gozdnih požarih v Evropi in sosed ‑
njih državah.26 Ne uporabljajo se za 
ocenjevanje analiz požarne ogrože ‑
nosti držav članic v okviru odobritve 
programov za razvoj podeželja. 
Komisija ne izdaja posebnih smernic27 
za določanje požarne ogroženosti, 
s katerimi bi spodbujala najboljše 
prakse ter zagotovila primerljivost in 
zanesljivost analiz požarne ogroženos ‑
ti, ki jih pripravijo države članice.21  Ta del se osredotoča na 
preprečevalne dejavnosti, pri 
katerih je ustrezna ciljna 
usmerjenost ključna za njihovo 
uspešnost. Te pomenijo približno 
80 % financiranih dejavnosti.
22  Kot navaja člen 2(2) in 2(3) 
Uredbe (EGS) št. 2158/92, se med 
območja z visokim tveganjem 
lahko uvrstijo le območja na 
Portugalskem, v Španiji, Grčiji in 
določenih francoskih in 
italijanskih regijah, kjer stalno ali 
ciklično tveganje gozdnih 
požarov resno ogroža ekološko 
ravnovesje ter varnost oseb in 
blaga ali pomeni dejavnik, ki 
pospešuje proces dezertifikacije 
podeželskih območij. Druga 
območja so se lahko priznala kot 
območja z velikim tveganjem, če 
je država članica predložila 
utemeljeno zahtevo. Območja, 
kjer tveganje gozdnih požarov ni 
stalno ali ciklično, vendar 
pomeni znatno grožnjo za 
gozdne ekosisteme, se lahko 
uvrstijo med območja s srednjim 
tveganjem.
23  Sklep Komisije št. 1619/1993 
z dne 24. junija 1993: v tem času 
(EU‑12) je bilo 60 milijonov 
hektarov gozda, kar je znašalo 
42 % takratnih skupnih gozdnih 
površin, uvrščenih med območja 
s požarnim tveganjem, 
predvsem v Sredozemlju.
24  Ta zahteva ostaja v veljavi tudi za 
obdobje 2014–2020 (glej 
odstavek 3 člena 24(2) Uredbe 
(EU) št. 1305/2013).
25  Informacije o gozdovih v EU, 
ki jih ogrožajo požari, so 
pripravljene na podlagi 
podatkovnih nizov v EFFIS, 
kot so meteorološka nevarnost 
požarov, pojavnost požarov, 
površine pogorišč, ter 
podatkovnih nizov o požarih, 
ki jih posredujejo države, ti pa 
se nato dopolnijo z dodatnimi 
informacijami o obsegu gozdnih 
virov, kot so gozdni načrti 
Skupnega raziskovalnega 
središča ali evropska podatkovna 
zbirka Corine Land Cover. 
Do 22 evropskih držav vsako leto 
prostovoljno zagotovi podatke, 
saj tega po letu 2006 ne zahteva 
nobena uredba EU (po izteku 
veljavnosti Uredbe (ES) 
št. 2152/2003 (uredbe Forest 
Focus )).
26  Skupno poročilo JRC in 
Generalnega direktorata za 
okolje Forest Fires in Europe, 
Middle East and North Africa 
(gozdni požari v Evropi, na 
Bližnjem vzhodu in v severni 
Afriki), 2012.
16 Opažanja
27  Svet je v svojem sklepu 
o preprečevanju gozdnih 
požarov v Evropski uniji 
(3010. zasedanje Sveta za 
splošne zadeve z dne 
26. aprila 2010) pozval 
Komisijo, naj „uvrsti gozdne 
požare med prednostne 
naloge, ki bodo obravnavane 
v okviru prihodnjega dela 
v zvezi z izmenjavo dobrih 
praks in oblikovanjem smernic 
o oceni tveganj in določanju 
ogroženih območij ter smernic 
o najnižjih standardih za 
preprečevanje nesreč glede na 
posamezne nevarnosti“. 
Komisija v svojem delovnem 
dokumentu o smernicah za 
ocenjevanje in prikaz tveganj 
na področju obvladovanja 
nesreč (z dne 
21. decembra 2010) požarov 
ne obravnava posebej in ne 
zagovarja nobenih posebnih 
meril, referenčnih vrednosti ali 
standardov za določanje 
tveganja, poudarja pa 
obstoječe vrzeli 
v metodologijah in pojasni, da 
bo katalog priporočenih 
metod in standardov za 
ocenjevanje tveganja na voljo 
v prihodnji različici teh 
smernic.
28  COM(2013) 659 final.26 
Primer Slovaške prikazuje potencialna 
razhajanja, ki jih je mogoče ugotoviti 
ob uporabi podatkov, ki so na voljo 
v EFFIS. Glede na nacionalni sistem 
za razvrščanje gozdnih območij po 
požarni ogroženosti je kar 1,8 mili ‑
jona hektarov od skupaj 2 milijonov 
hektarov gozdnih površin uvrščenih 
med območja s srednjo ali visoko 
požarno ogroženostjo v državi. Vendar 
pa niti zgodovinski podatki o gozdnih 
požarih niti podatkovna zbirka EFFIS 
(glej diagram 3 ) ne podpirajo tako 
visokega odstotka območij s srednjo in 
visoko požarno ogroženostjo v državi. 
Slovaški organi revizorjem Sodišča niso 
posredovali svoje metode za razvr ‑
ščanje ali meril, ki so jih uporabili za 
določanje različnih stopenj požarne 
ogroženosti gozdnih območij.
Komisija nima celovitih 
informacij o drugih naravnih 
nesrečah, ki prizadenejo 
gozdove
27 
V reviziji je bilo ugotovljeno, da Komi ‑
sija nima celovitih informacij o pojav ‑
nosti naravnih in drugih hudih nesreč 
v preteklosti (z izjemo požarov). Na 
voljo nima nikakršne analize o obse ‑
gu škode, ki jo na gozdnih območjih 
povzročajo drugi dogodki abiotske 
(npr. suše, viharji ali snežni plazovi) ali 
biotske narave (škodljivci in bolezni).28 
Komisija v svojem sporočilu „Nova 
gozdarska strategija EU: za gozdove in 
gozdarski sektor“28 kot strateške usme ‑
ritve priznava (a) vzpostavitev evrop ‑
skega informacijskega sistema za goz ‑
dove z zbiranjem usklajenih informacij 
iz vse Evrope ter združevanjem različ ‑
nih informacijskih sistemov (npr. EFFIS) 
in podatkovnih platform, (b) potrebo 
po uskladitvi informacij o gozdovih 
EU, (c) potrebo po izboljšanju informa ‑
cij o gozdovih ter spremljanja ter po 
zagotavljanju njihove primerljivosti in 
deljenju ter (d) potrebo po razvoju več 
modelov, npr. za gozdove in naravne 
motnje, kot so požari in škodljivci.
29 
Komisija nima celovitih informacij 
o drugih vrstah naravnih nesreč, ki pri ‑
zadenejo gozdove, zato nima popol ‑
nega pregleda nad potrebami v zvezi 
s preprečevanjem nesreč, ko ocenjuje 
načrte za ukrep 226, predlagane v pro ‑
gramih za razvoj podeželja, ki so jih 
predložile države članice.
Pomanjkljivosti izbirnega 
postopka na ravni držav 
članic
30 
Organi upravljanja bi morali določiti 
prednostne naloge za ukrepanje na 
najpomembnejših gozdnih območjih 
(ob upoštevanju večfunkcijske narave 
gozdov, kakor je opisana v odstav ‑
kih 1 in 2), za katera so bila predhodno 
ugotovljena velika potencialna tvega ‑
nja. To bi se moralo odražati v izbirnem 
postopku.
17 Opažanja
29  Razen v Andaluziji, in sicer 
v primeru, ko je bila podpora 
dodeljena na podlagi 
konkurenčnega razpisa za 
zbiranje predlogov naložb.
30  Poročilo Evropske agencije za 
okolje št. 5/2012 – Protected 
areas in Europe – an overview  
(pregled zaščitenih območij 
v Evropi), str. 70–79. Kopenska 
komponenta omrežja 
Natura 2000 (768 000 km2) – 
od katere 46 % zajemajo 
gozdna območja – pokriva 
približno 17,9 % kopenskega 
dela EU ‑27. Skupne gozdne 
površine v EU ‑27 obsegajo 
približno 1,8 milijona km2.
31  Sestavljeno je iz posebnih 
ohranitvenih območij, ki so jih 
določile države članice 
v skladu z direktivo o habitatih, 
vključuje pa tudi posebna 
območja varstva, določena 
v okviru direktive o pticah . 
Natura 2000 ni sistem strogih 
naravnih rezervatov, kjer bi 
bile izključene vse človeške 
dejavnosti. Omrežje bo sicer 
vključevalo tudi naravne 
rezervate, vendar bo večina 
območij verjetno še naprej 
v zasebni lasti in poudarek bo 
na zagotavljanju trajnostnega 
upravljanja v prihodnosti.Uspešnih izbirnih postopkov  
ni bilo ...
31 
V Italiji (Bazilikata) so si sredstva, na 
voljo za izvajanje ukrepa, najprej raz ‑
delile zveze občin, in sicer sorazmerno 
s številom gozdarskih delavcev, ki naj 
bi jih zaposlili v občinah, vključenih 
v posamezno zvezo. Po porazdelitvi 
sredstev so zveze predložile vloge 
za projekte in pomoč, ki so ustrezale 
sredstvom, ki so jim bila že dodelje ‑
na. Vloge za projekte in pomoč so 
bile nato obravnavane v uradnem 
postopku izbiranja in razvrščanja, kar 
pa ni imelo praktičnega vpliva, saj 
so bile vse vloge sprejete s potrditvi ‑
jo zneskov pomoči, ki jim je bila že 
dodeljena.
32 
Poleg tega v zvezi z izbiranjem goz ‑
dnih območij, ki so prejela podporo, 
ni bila na voljo nikakršna dokumenta ‑
cija, ki bi navajala razloge za sprejete 
odločitve ali se sklicevala na določene 
stopnje ogroženosti ali druge tehnič ‑
ne prednostne cilje (npr. načrtovano 
delo z določenimi roki v občinskem 
načrtu za upravljanje gozdov, potreba 
po uresničitvi ali dokončanju operacij, 
ki se že izvajajo v drugih občinskih 
gozdovih).
33 
V Španiji (Andaluzija) je bilo za 
ukrep 226 opredeljenih več izbirnih 
meril. Izbirni postopek je bil upo ‑
rabljen in dokumentiran v primeru 
konkurenčnih razpisov za zbiranje 
predlogov naložb. Nasprotno pa 
v primeru dejavnosti, ki so jih nepos ‑
redno spodbujali regionalni organi in 
so pomenili več kot tri četrtine pora ‑
be, merila niso prednostno razvrščala 
dejavnosti na podlagi posebne analize 
tveganja, izbirni postopek pa ni bil 
dokumentiran.34 
Avstrija je vzpostavila sistem pomoči 
gozdarstvu. Območje v pristojnosti 
lokalnega urada za gozdarstvo je 
razdeljeno med strokovne gozdarske 
svetovalce, ki so odgovorni za nepo ‑
sreden stik z lastniki in upravljavci 
gozdov. Svetovalci odločijo, ali je 
mogoče podpreti dejavnosti, ki so jih 
predlagali upravljavci gozdov. Ta odlo ‑
čitev ne temelji na izrecno navedenih 
izbirnih merilih in na pisnem vredno ‑
tenju pred lagane gozdarske dejavnosti 
(ocena tehničnih specifikacij, pomen, 
nujnost, vpliv na okolje itd.).
... ali pa izbirna merila niso 
dajala prednosti okoljskim 
potrebam
35 
Ukrepanje v okoljsko najpomemb ‑
nejših gozdnih območjih EU, kot so 
območja Natura 2000, ni vedno imelo 
prednosti29 (glej okvir 1 ). Ocenjeno 
je, da gozdna območja v omrežju 
Natura 2000 zajemajo približno 20 % 
vseh gozdnih površin v EU.30 Namen 
omrežja Natura 2000 je zagotoviti dol ‑
goročno preživetje najpomembnejših 
in najbolj ogroženih vrst in habitatov 
v Evropi.31
18 Opažanja
33  Po navedbah iz letnega 
poročila za leto 2012 o pojavu 
dejavnikov škode v gozdovih 
in napovedi za naslednje leto, 
ki ga je izdal slovaški državni 
center za gozdove.Financiranje ni bilo usklajeno 
z ugotovljenimi tveganji  
in potrebami
36 
Financiranje bi moralo biti usklajeno 
z ugotovljenimi tveganji in usmerje ‑
no v območja, ki ta sredstva najbolj 
potrebujejo.
Na Slovaškem in v Avstriji 
financiranje ni bilo usklajeno 
z ugotovljenimi tveganji...
37 
Na Slovaškem dodeljevanje finančne 
podpore v okviru ukrepa 226 ni bilo 
usklajeno z glavnimi potencialnimi 
dejavniki za uničenje gozdov. Kljub 
temu, da so bili viharji najpomembnej ‑
ši dejavnik pri povzročanju škode 
v gozdovih v državi (80 %), sledila pa 
sta mu sneg (12 %) in suša z vročinskim 
valom (7 %)33, je bil največji delež javne podpore v okviru ukrepa 226 pora ‑
bljen za dejavnosti za preprečevanje 
gozdnih požarov (61 %), v glavnem za 
financiranje izgradnje in vzdrževanja 
gozdnih cest, ki so se uporabljale pred ‑
vsem za izkoriščanje gozdov, ne da 
bi bilo utemeljeno, kakšna je njihova 
povezava s preprečevanjem požarov.
38 
V Avstriji je – kljub obstoju podrobnih 
načrtov za upravljanje gozdov in načr ‑
tov območij nevarnosti – tekoča ocena 
ogroženosti gozdov, ki so jo izvajali av ‑
strijski organi, imela le omejeno vlogo 
pri usmerjevanju pomoči. Ni bilo jasne 
povezave med osnovno ogroženostjo 
gozda in porabo proračuna. Zvezni 
državi Salzburg, ki ima 376 000 ha 
gozdov, uvrščenih v območja z zelo 
nizko do srednjo stopnjo ogroženosti, 
je bilo na primer dodeljenih nekaj več 
sredstev kot Koroški, ki ima 584 000 ha 
gozdov, uvrščenih v območja s srednjo 
do zelo visoko stopnjo ogroženosti.Prednostno obravnavanje okoljskih potreb na ravni držav članic
Čeprav je znaten delež slovaških gozdov uvrščen med zaščitene gozdove (vključno z omrežjem Natura 2000), 
ki imajo veliko okoljsko vrednost, pa ti v izbirnem postopku niso bili prednostno obravnavani, zato je bil po ‑
tencialni okoljski vpliv ukrepa 226 omejen.
V Franciji (Akvitanija) so bile dejavnosti obnavljanja zasnovane tako, da je podpora zajela kar največjo po ‑
vršino gozdov, ki jih je razdejal vihar, ne da bi bili pri tem prednostno obravnavani gozdovi z višjo okoljsko 
vrednostjo. Regionalna pravila prav tako niso vključevala okoljskih vidikov odstranjevanja lesa ter čiščenja in 
obnavljanja poškodovanih območij.32 Niso na primer zahtevala ekoloških študij za občutljiva območja na pro ‑
jektni ravni in niso prepovedovala določenih operacij, ki vplivajo na varstvo tal, kot je čiščenje velikih površin 
z buldožerjem.
32 V primerjavi z regijo Akvitanija je regija Lorena, ki je prav tako financirala naložbe za obnovo gozdne flore, poškodovane v viharju leta 1999, 
določila pravila, ki so upoštevala okoljske vidike.Okvir 1
19 Opažanja
... v Italiji (Bazilikata) in 
Španiji (Andaluzija) pa so bila 
sredstva v glavnem namenjena 
podpiranju delovno intenzivnih 
dejavnosti v javnih gozdovih
39 
Z revizijo sta bili ugotovljeni dodelitev 
nesorazmerno visoke podpore neka ‑
terim javnim organom (regionalnim 
in občinskim) za operacije v javnih goz ‑
dovih in tudi koncentracija sredstev za 
drage, delovno intenzivne dejavnosti.
40 
V Italiji (Bazilikata) je bil ukrep 226 
uporabljen izključno za občinske 
gozdove, ki pa pomenijo le 30 % vseh 
gozdnih površin v regiji. Dejstvo, da 
je neko gozdno območje v občinski 
lasti, ne pomeni, da je tudi bolj požar ‑
no ogroženo. Leta 2012 so se gozdna 
območja v Bazilikati, ki jih je prizadel 
požar, povečala za 93 % v primerjavi 
z letom 2011 in za 231 % v primerjavi 
z obdobjem 2009–2011. Ti požari so 
v glavnem zajeli gozdove v zasebni 
lasti. Podpora je bila omejena na ob ‑
činske gozdove, da bi zagotovili zapo ‑
slitev gozdarskih delavcev, ki so vsako 
leto opravljali sezonsko delo v občin ‑
skih gozdovih (glej odstavek 31).41 
V Španiji (Andaluzija), kjer je v zaseb ‑
ni lasti več kot 70 % gozdov, so bili 
odhodki v okviru danega ukrepa za 
javne gozdove trikrat večji od tistih za 
zasebne. Niti program za razvoj pode ‑
želja niti predhodno vrednotenje nista 
zagotovila informacij, ki bi utemeljile 
neenako razdelitev finančnih sredstev, 
obrazložitev španskih organov o neza ‑
dostni donosnosti zasebnega gozdar ‑
skega sektorja pa opozarja na potrebo 
po podpori javnih gozdov.
42 
Poleg tega je bila v isti regiji v prime ‑
ru konkurenčnih razpisov za zbiranje 
predlogov naložb leta 2008 javna pod ‑
pora za čiščenje območij, poraščenih 
z grmovjem in grmičevjem, dodeljena 
v okviru ukrepa 226, šestkrat večja 
od skupnega zneska, ki so ga v regiji 
porabili za druge posebne dejavnosti, 
namenjene preprečevanju požarov, kot 
so vzpostavitev in vzdrževanje požar ‑
nih presek ali vzpostavitev in vzdrževa ‑
nje mest za preskrbo z vodo. Čiščenje 
območij, poraščenih z grmovjem in 
grmičevjem, ima sicer pozitiven vpliv 
na preprečevanje širjenja požarov, 
vendar je to draga delovno‑intenzivna 
dejavnost. Španski organi so potrdili, 
da sta bila čiščenje in redčenje upora ‑
bljena na mnogih območij, kjer bi bilo 
z gospodarskega in ekološkega vidika 
priporočljivo nadzorovano požiganje. 
Svojo izbiro so utemeljili s pomanjka ‑
njem usposobljenega osebja ter ob ‑
stojem pravnih (potrebne so podrobne 
upravne odredbe za požig) in družbe ‑
nih ovir, vendar načrtujejo, da bodo 
nadzorovane požige začeli uporabljati 
v bližnji prihodnosti.
20 Opažanja
34  Poročilo GD za kmetijstvo in 
razvoj podeželja iz marca 2009 
o izvajanju gozdarskih 
ukrepov v skladu z Uredbo (ES) 
št. 1698/2005 navaja, da so 
lahko dejavnosti za 
obvladovanje škodljivcev 
upravičene do podpore iz tega 
ukrepa, če so povezane 
z naravno nesrečo, npr. 
viharjem, poplavami ali 
gozdnimi požari.Del II  
Nekatere dejavnosti  
niso bile ustrezne za 
doseganje ciljev ukrepa
Revidirane dejavnosti so  
po svoji naravi na splošno 
prispevale k uresničevanju 
ciljev ukrepa 226, vendar ...
43 
Podpora v okviru ukrepa 226 se je lah ‑
ko dodelila le za obnavljanje proizvod ‑
nega potenciala gozdov, poškodova ‑
nih v naravnih nesrečah in požarih, ter 
za uvajanje preprečevalnih dejavnosti. 
Zaradi svoje narave (požarne prese ‑
ke, redčenje, čiščenje itd.) je veliko 
sofinanciranih dejavnosti, pregledanih 
v okviru revizije, v splošnem prispe ‑
valo k uresničevanju ciljev podpore. 
Nekateri projekti so bili še posebej 
pomembni zaradi svoje visoko varoval ‑
ne narave (glej okvir 2 ).... je bila podpora dodeljena 
nekaterim gozdarskim dejav -
nostim, ki niso povezane 
z naravnimi nesrečami
Obvladovanje škodljivcev in 
bolezni
44 
Dejavnosti obnavljanja in prepreče ‑
vanja v okviru ukrepa 226 morajo biti 
povezane z nesrečami, torej s pojavom 
ali tveganjem naravne nesreče. Škoda, 
ki jo povzročijo žuželke/škodljivci ali 
bolezni, se kot taka ne uvršča med 
naravne nesreče.34 Iz tega razloga 
dejavnosti, povezane z običajnim 
obvladovanjem škodljivcev, ne bi smele 
biti upravičene do financiranja, razen 
če je njihov izbruh posledica naravne 
nesreče. V Španiji (Andaluzija) in na Slo ‑
vaškem so preprečevalne dejavnosti, 
povezane z obvladovanjem škodljivcev, 
prejele podporo v okviru ukrepa 226, 
čeprav niso bile povezane z nobeno 
naravno nesrečo. Za upravičene so bile 
ocenjene, ker so se na tem območju že 
spopadali z izbruhom škodljivcev. Vsee ‑
no pa omejen obseg izbruha ni uteme ‑
ljil obstoja tveganja naravne nesreče.
Primer dobre prakse (projekti z visoko okoljsko vrednostjo)
V Avstriji je bilo financiranih več projektov za preprečevanje snežnih plazov v zaščitenih gozdovih, v okviru ka ‑
terih so bili opravljeni horizontalni poseki dreves, kar znatno prispeva tudi k zaščiti vodnih izvirov, ki napajajo 
bližnje občinske vodovodne sisteme.Okvir 2
21 Opažanja
Dejavnosti, prenesene  
iz drugih ukrepov
45 
V Avstriji so bile vse dejavnosti, ki so 
se začele izvajati v okviru ukrepa 224 
(plačila v okviru Nature 2000) in 225 
(gozdno okoljska plačila), pravza ‑
prav financirane v okviru ukrepa 226. 
Ukrepa 224 in 225 sicer zadevata 
dejavnosti, namenjene ohranjanju in 
izboljšanju okoljskih funkcij gozdnih 
območij in sestavov, ki niso povezani 
s preprečevanjem nesreč, ukrep 226 pa 
dopušča le podporo, povezano z ne ‑
srečami. Podobno so bili nekateri pro ‑
jekti sajenja sprva predloženi v okviru 
ukrepa 122, namenjenega povečanju 
gospodarske vrednosti gozda, kasneje 
odobreni v okviru ukrepa 226, ne da 
bi jasno opredelili njihovo povezavo 
s katero koli naravno nesrečo.
Povečanje števila drevesnih vrst
46 
Podpora v okviru ukrepa 226 v An ‑
daluziji je vključevala dejavnosti, 
namenjene ohranjanju in izboljšanju 
ekosistemov gozdnih območij, in sicer 
s povečanjem števila drevesnih vrst na 
določenem območju, kjer ni prišlo do 
zmanjšanja ali izgube zastrtosti z drev ‑
jem zaradi naravne nesreče ali požara. 
Zaradi tega v Andaluziji glavni cilj 
teh dejavnosti ni bil povezan s ciljem 
ukrepa 226.Infrastruktura je bila zgrajena 
veliko po naravni nesreči
47 
Mokro skladiščenje lesa je tehnika, 
ki pomaga pri vzdrževanju kakovosti 
lesa po sečnji in tako zvišuje njegovo 
prodajno ceno. V Avstriji so podporo 
prejela skladišča za les, da bi preprečili 
izbruhe zalubnikov na območjih bora, 
ki so jih prizadele naravne nesreče 
(viharji). V reviziji je bilo ugotovljeno, 
da so se ta skladišča, ki so bila zgrajena 
veliko po nesreči, pravzaprav upora ‑
bljala za spravilo bukve, ki jo zalubniki 
prizadenejo le v zanemarljivi meri.
Ključnih zahtev za  
upravičenost pri nekaterih 
vrstah izvedenih operacij  
ni bilo mogoče preveriti
48 
Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 65/2011 
v okviru splošnih načel kontrole 
določa, da države članice vzpostavijo 
kontrolni sistem, ki zagotavlja izvajanje 
vseh potrebnih pregledov za učinko ‑
vito preverjanje skladnosti s pogoji 
za dodelitev podpore. Člen 33(2) iste 
uredbe določa, da je treba ohranjati 
zadostno revizijsko sled.
22 Opažanja
49 
V reviziji Sodišča so bile ugotovljene 
sistemske slabosti, prikazane v  okvi -
ru 3 . Zaradi teh slabosti ni bilo mogo ‑
če preveriti skladnosti s pogoji, pod 
katerimi je bila dodeljena podpora, saj 
ustrezna dokumentacija ali informaci ‑
je, ki bi podpirale ključne zahteve za 
upravičenost, niso bile na voljo.
Podpora je bila dodeljena za 
gozdne ceste tam, kjer ni bila 
dokazana posebna korist za 
preprečevanje požarov ...
50 
V okviru ukrepa 226 sta bila podprta 
obnova in vzdrževanje gozdnih cest in 
poti v Franciji (Akvitanija), Avstriji, na 
Slovaškem in v Španiji (Andaluzija), ki 
so se uporabljale za pridobivanje lesa 
in drugih gozdnih proizvodov (plute) 
iz produktivnih zasebnih gozdov (glej 
okvir 4 ).51 
Gradnja in vzdrževanje gozdnih cest, 
ki se uporabljajo v glavnem za prido ‑
bivanje lesa in drugih gozdnih proi ‑
zvodov, nista namen ukrepa 226. Za te 
operacije zagotavlja EKSRP ustrezno 
podporo iz osi 1 (ukrepa 122 in 125), ki 
je namenjena povečanju konkurenč ‑
nosti gozdarstva. Gozdne ceste so sicer 
nujne za gašenje požarov, vendar se 
v okviru ukrepa 226 ne bi smeli podpi ‑
rati projekti, ki imajo v glavnem gospo ‑
darske cilje, ne prinašajo pa posebne 
koristi za preprečevanje požarov. Pri 
več revidiranih projektih (od tega jih je 5 
od  8 vključevalo ceste v zasebnih goz ‑
dovih) je manjkala utemeljitev koristi 
v zvezi s cilji preprečevanja požarov, ki 
bi zagotavljala, da podpora uspešno 
prispeva k okoljskim ciljem.
Primeri nezadostnih informacij ali dokumentacije, povezanih z dodelitvijo podpore 
v okviru ukrepa 226
V Akvitaniji (Francija) je bilo pomembno merilo za upravičenost, ki so ga morale izpolnjevati vse vloge za 
pomoč, doseganje minimalnega praga škode, ki so ga določili regionalni organi (najmanj 40 %). V reviziji je 
bilo ugotovljeno, da ni bil vzpostavljen nikakršen upravni informacijski sistem, s pomočjo katerega bi ugoto ‑
vili, katere gozdne sestave so prizadeli viharji leta 1999 in kakšna je bila raven škode. Posledično ni bilo možno 
preveriti točnosti izjav prosilcev.
Na Slovaškem je bila dokumentacija v spisih postopka javnega naročila nepopolna, saj je bila v spisu o upravi ‑
čencih ohranjena le izbrana ponudba, ostale ponudbe pa ne. Zaradi tega ni dokazov o dejanskem vrednotenju 
ponudb.Okvir 3
23 Opažanja
52 
V Avstriji na primer je določen projekt 
zadeval izgradnjo gozdne ceste, ki bi 
zagotovila dostop do 25 ha gozda. 
Glavni namen projekta je bil odpreti 
gozd in njegovim lastnikom omogo ‑
čiti odvoz lesa. Utemeljitev, navedena 
v projektnih spisih, vključuje mobili ‑
zacijo neizkoriščenih gozdnih rezerv, 
povečanje donosnosti mobilizacije lesa 
in dobavo lesa lokalnim žagam.
... možni pa so tudi negativni 
stranski učinki za okolje brez 
ustreznega upoštevanja 
lokalnih razmer
53 
Pogoji za podpiranje gradnje in 
vzdrževanja gozdnih cest v okviru 
ukrepa 226 bi morali biti jasni, da bi 
zagotovili uspešen prispevek podpo ‑
re k okoljskim ciljem. V uredbah EU niso opredeljene najmanjše zahteve, 
kot so omejenost dostopa, gostota, 
ki ne ogroža varstva ekosistemov, 
ali obvezno potrjevanje projektov 
s strani lokalnih gasilskih enot, da bi 
zagotovili ustrezno zaščito okolja. 
Decembra 2007 je bilo za GD za okolje 
pripravljeno tehnično poročilo z naslo ‑
vom Feasibility Study on means of com -
bating forest dieback in the European 
Union  (študija izvedljivosti na področju 
sredstev za preprečevanje propadanja 
gozdov v Evropski uniji), ki navaja, da 
izgradnja cest lahko prispeva k varstvu 
gozdov, lahko pa ima tudi nasproten 
učinek. Omrežja gozdnih cest zago ‑
tavljajo dostop do gozdnih požarov 
in tako pomagajo pri njihovem gaše ‑
nju. Gozdne ceste pa lahko povečajo 
razdrobljenost gozdov in ogrozijo 
stabilnost ekosistemskih funkcij ter 
tako povečajo ranljivost gozdov.Primer gospodarske uporabe gozdnih cest, ki je prejela podporo v okviru 
ukrepa 226 (Akvitanija, Francija)Okvir 4

24 Opažanja
54 
Na Slovaškem je bila za gozdne ceste, 
zajete v operacijah, ki so se financi ‑
rale v okviru ukrepa 226, v programu 
za razvoj podeželja, ki ga je odobrila 
Komisija, določena optimalna gostota 
20–25 m/ha. V reviziji je bilo ugoto ‑
vljeno, da se je pravzaprav podpirala 
nesorazmerno visoka gostota gozdnih 
cest, kar lahko neugodno vpliva na 
ekološki status zadevnih gozdov. En 
zasebni upravičenec je na primer leta 
2008 zaprosil za podporo za 4 projek ‑
te, povezane z gradnjo novih gozdnih 
cest na svojem gozdnem posestvu35. 
Pred infrastrukturno naložbo je bila 
dolžina gozdnih cest na njegovem 
posestvu zanemarljiva. V okviru 
naložbe je bilo zgrajenih približno 40 
km novih gozdnih cest, zaradi česar se 
je njihova gostota povišala na 36 m/
ha, kar je več od optimalne gostote 
20–25 m/ha, določene v programu za 
razvoj podeželja. Drug upravičenec 
je zgradil 3 619 m gozdnih cest na 
svojem gozdnem posestvu obsega 
24,96 ha in tako dosegel gostoto goz ‑
dnih cest v višini 145 m/ha, kar je zelo 
veliko v primerjavi tako s slovaškim 
povprečjem (približno 10,6 m/ha) kot 
tudi z optimalno gostoto 20–25 m/
ha, navedeno v programu za razvoj 
podeželja.Del III  
Stroškovna učinkovitost 
financiranih dejavnosti  
ni bila ustrezno 
zagotovljena
Razumnost stroškov ni bila 
vedno dokazana
55 
Člen 24(2)(d) Uredbe Komisije (EU) 
št. 65/2011 o izvajanju Uredbe (ES) 
št. 1698/2005 glede izvajanja kon ‑
trolnih postopkov določa, da admi ‑
nistrativni pregledi vlog za podporo 
vključujejo preverjanje razumnosti 
predloženih stroškov, ki se oceni na 
podlagi ustreznega ocenjevalnega sis ‑
tema, kot so referenčni stroški, primer ‑
java različnih ponudb ali ocenjevalni 
odbor.
56 
Pomanjkljivosti postopkov, vzpostav ‑
ljenih v Avstriji, na Slovaškem in v Italiji 
(Bazilikata), so vplivale na razumnost 
stroškov dejavnosti, ki so prejele pod ‑
poro (glej okvir 5 ).35  Ves gozd je uvrščen med 
območja z visoko požarno 
ogroženostjo.
25 Opažanja
Primeri nezadostne utemeljitve standardnih stroškov
Primer 1
V Avstriji so bile vrste posredovanja in njihove zgornje meje (fiksne zgornje meje ali pavšalni zneski na hektar 
ali drevo) opredeljeni vsako leto. Vendar določevanje nekaterih zgornjih meja, ki so se iz leta v leto znatno 
spreminjale, ni bilo utemeljeno ali se ni opiralo na jasno razvidne predpostavke:
Pogozdovanje po naravnih nesrečah
Na Koroškem je zgornja meja za pogozdovanje listnatega gozda (>75 % listavcev) na začetku, tj. leta 2008, 
znašala 1 800 EUR/ha, leta 2009 pa se je povečala na 2 500 EUR/ha. Leta 2010 je podpora za pogozdovanje 
znašala do 6 000 EUR/ha.
Redčenje
Prav tako na Koroškem se je zgornja meja za redčenje zvišala s 300 EUR/ha leta 2008 na 400 EUR/ha leta 2009, 
za pavšalna izplačila za zaščitne gozdove pa s 420 EUR/ha na 560 EUR/ha.
V Spodnji Avstriji je javna podpora za redčenje od leta 2007 do 2009 znašala 350 EUR/ha. Leta 2010 se je po ‑
večala na največ 750 EUR/ha (ob predložitvi računov) ali 500 EUR/ha za pavšalna izplačila. Oba zneska so leta 
2011 ponovno znižali na 350 EUR/ha.
Primer 2
Standardni stroški, določeni v deželi Bazilikata, so bili za enake ali podobne preprečevalne dejavnosti znatno 
višji kot v sosednjih italijanskih regijah, kot je prikazano v nadaljevanju.
Ročno čiščenje
V Bazilikati je standardna cena ročnega čiščenja, v okviru katerega so bile oblikovane 1,2 metra široke poti, 
znašala 7,81 EUR na meter, v Apuliji pa je standardna cena za primerljivo dejavnost – oblikovanje 1 meter širo ‑
ke poti na kakršnem koli terenu – znašala le 3,58 EUR na meter.
Obnova servisnih poti
Kar zadeva obnovo servisnih poti, je v Bazilikati standardni delovni čas znašal 35 minut na meter, standardna 
cena pa 6,89 EUR na meter. Pri podobni dejavnosti v Apuliji je standardni delovni čas znašal 9 minut (vključno 
s tremi minutami z obrezovalnikom), standardna cena pa 2,15 EUR na meter. Podobna dejavnost je v Kampaniji 
znašala 2,77 EUR na meter.Okvir 5
26 Opažanja
59 
V Andaluziji nekatere dejavnosti, ki 
pomenijo približno 13,5 % skupne po ‑
godbene cene za izvedbo gozdarskih 
del v okviru projekta v zvezi z javnimi 
gozdovi, niso bile izvedene. Po drugi 
strani je nekatere druge dejavnosti iz ‑
vajalec izvedel po veliko višji ceni, kot 
je bila načrtovana v tehničnem projek ‑
tu. Ker skupna odobrena cena projekta 
ni bila presežena, upravičenec ni bil 
obvezan obrazložiti, zakaj nekatere 
dejavnosti niso bile izvedene ali zakaj 
so druge dejavnosti stale več, kot je 
bilo predvideno.60 
V Franciji so morali upravičenci za 
nekatera obnovitvena in vzdrževalna 
dela svoji vlogi priložiti le eno ponud ‑
bo. Zahteva po predložitvi več ponudb 
bi prispevala k zagotovitvi, da je bila 
izbrana ekonomsko najugodnejša 
ponudba.Primer drage dejavnosti zaradi uporabe fizičnega dela
Vzdrževanje gozdnih cest
Skupni stroški za vzdrževanje 7 253,82 metra gozdne ceste v Bazilikati so znašali 337 665,32 EUR36 pri standar ‑
dni ceni 46,55 na meter.
Za podobno gozdno cesto enake dolžine v Toskani bi vzdrževanje, opravljeno tako s fizičnim delom kot z me ‑
hanskimi sredstvi, stalo le 37 828,67 EUR, saj standardna cena v tej deželi znaša 5,21 EUR na meter.
36 46,55 EUR na meter.Okvir 657 
V Bazilikati bi lahko dejavnosti izvedli 
bolj gospodarno in uspešno, če bi 
namesto delovne sile v večji meri izko ‑
ristili naprave, kot so to storili v drugih 
deželah. Zaradi obširnejše uporabe 
fizičnega dela so standardne cene 
v Bazilikati v več primerih znatno pre ‑
segale tiste v drugih deželah za enake 
ali podobne dejavnosti (glej okvir 6 ).58 
Na Slovaškem so za vse projekte veljala 
pravila o javnem naročanju, ki bi mora ‑
la zagotoviti učinkovito porabo javnih 
sredstev. Revizorji so ugotovili, da ni 
bila ovrednotena razumnost nobenih 
naložbenih stroškov, ki so jih prijavili 
upravičenci, čeprav so bili projekti 
v celoti financirani z javnimi sredstvi. 
Edini uraden pregled je bil izveden, 
da bi potrdili, da odhodki, ki jih je 
prijavil prosilec, ne presegajo zgornje 
meje, določene v postopku javnega 
naročanja.
27 Opažanja
Specifični primeri,  
ki pomenijo tveganje  
čezmerne javne podpore
61 
Dodeljevanje podpore v primerih, 
v katerih upravičenec ni jasno dokazal 
svoje potrebe (mrtve izgube), zmanjšu ‑
je učinkovitost podpore.
62 
V Avstriji so se v okviru danega ukrepa 
financirali projekti, ki so bili že izve ‑
deni. Nacionalna izvedbena uredba je 
začela veljati v začetku leta 2008, zato 
so bili prvi sklepi o dodelitvi podpore 
izdani šele aprila 2008. Kljub temu 
pa so potencialne upravičence od 
januarja 2007 spodbujali, naj oddajo 
vloge za dodelitev podpore in projekte 
izvedejo na lastno pest. Leta 2007 je 
bilo predloženih skupaj 3 671 vlog za 
podporo, pri čemer je bilo vsaj 444 
projektov dokončanih pred datumom 
sklepa o dodelitvi podpore. Kar zadeva 
vloge, predložene od leta 2008 naprej, 
je bilo vsaj 147 projektov izvedenih 
pred odobritvijo sredstev, čeprav je 
v izvedbeni uredbi, veljavni od leta 
2008, navedeno, da so stroški projek ‑
tov, izvedenih v okviru ukrepa 226, 
upravičeni šele od datuma sklepa 
o podpori. V teh primerih je vprašljivo, 
ali so upravičenci dejansko potrebovali 
javno podporo, glede na to, da so se 
za izvajanje projektov odločili že pred 
dodelitvijo sredstev.63 
Na Slovaškem sta dva revidirana 
upravičenca, ki sta prejela podporo za 
izgradnjo gozdnih cest, med revizij ‑
skim obiskom na kraju samem potrdila, 
da bi dejavnosti izvedla tudi brez javne 
podpore.
64 
V Španiji so bile do dodelitve podpo ‑
re za gozdarstvo v okviru ukrepa 226 
upravičene tudi pretežno kmetijske 
površine (pašniki z drevesi, pašniki 
z grmičevjem in običajni pašniki), ki so 
bile označene za „upravičene hektare“ 
zaradi aktiviranja pravice do plačila37, 
in kot take opredeljene v španskem 
identifikacijskem sistemu zemljiških 
parcel. Nekateri upravičenci so iz ukre ‑
pa 226 v okviru dejavnosti za prepre ‑
čevanje požarov prejeli podporo za 
čiščenje grmičevja in grmovja, čeprav 
so bili že tako zavezani k vzdrževanju 
svoje parcele kot kmetijskega zemljišča 
v skladu z dobrimi kmetijskimi in okolj ‑
skimi pogoji (kamor sodi odstranjeva ‑
nje grmičevja in grmovja).37  Člen 34 Uredbe Sveta 
(ES) št. 73/2009 z dne 
19. januarja 2009 o skupnih 
pravilih za sheme neposrednih 
podpor za kmete v okviru 
skupne kmetijske politike in 
o uvedbi nekaterih shem 
podpor za kmete, spremembi 
uredb (ES) št. 1290/2005, 
(ES) št. 247/2006, 
(ES) št. 378/2007 in 
razveljavitvi Uredbe 
(ES) št. 1782/2003 
(UL L 30, 31.1.2009, str. 16) 
določa, da se podpora dodeli 
po aktiviranju pravice 
do plačila na upravičeni 
hektar. „Upravičeni hektar“ 
je v istem členu opredeljen 
kot „kmetijske površine 
kmetijskega gospodarstva [...] 
ki se, če se površine prav tako 
uporabljajo za nekmetijske 
dejavnosti, pretežno 
uporabljajo za kmetijske 
dejavnosti“.
28 Opažanja
Del IV  
Orodja za spremljanje 
Komisiji in državam 
članicam ne omogočajo, 
da bi ustrezno ocenile 
učinkovitost in uspešnost 
ukrepa
65 
Ocenjevanje, ali je bil ukrep 226 
uspešen, zahteva uporabo ustreznih 
orodij za spremljanje in vrednotenje, 
ki omogočajo opredelitev potrebnih 
izboljšav, da bi kar najbolj povečali 
učinek podpore EU.
Razpoložljiva orodja  
za spremljanje
66 
Za obdobje 2007–2013 je bil v sode ‑
lovanju med Komisijo in državami 
članicami oblikovan skupni okvir 
spremljanja in vrednotenja. Napredek, 
učinkovitost in uspešnost izvajanja 
programov za razvoj podeželja glede 
na njihove cilje se meri s pomočjo ka ‑
zalnikov, ki se nanašajo na izhodiščno 
stanje ter na finančno izvajanje, izlož ‑
ke, rezultate in učinek programov38.67 
Komisija je izdala smernice, ki opre ‑
deljujejo naslednje skupne kazalni ‑
ke izložkov, povezane z izvajanjem 
ukrepa 226: (a) število dejavnosti 
preprečevanja/obnavljanja, (b) ob ‑
močja poškodovanega gozda, ki so 
prejela podporo, in (c) skupni obseg 
naložb. Poleg teh kazalnikov izložkov 
je bil v skupnem okviru spremljanja in 
vrednotenja za ukrep 226 opredeljen 
naslednji kazalnik rezultatov: površi ‑
na, s katero se uspešno upravlja, kar 
prispeva k izboljšanju biotske razno ‑
vrstnosti in kakovosti vode in tal ter 
k blaženju podnebnih sprememb.
Nezadostni kazalniki za 
 merjenje doseganja ciljev
68 
Čeprav je bila večina financiranih 
dejavnosti preprečevalne narave, pa 
kazalnik izložkov (število preprečeval ‑
nih dejavnosti), ki je bil določen za te 
dejavnosti, ni bil zadosten. Kazalnik 
izložkov, opredeljen kot „območja 
poškodovanega gozda, ki so prejela 
podporo“, se nanaša le na gozd, ki je 
bil dejansko poškodovan v nesrečah, 
tako da je ta kazalnik mogoče uporabi ‑
ti le pri dejavnostih obnavljanja.
69 
Kar zadeva kazalnik rezultatov na po ‑
dročju izboljšanja biotske raznovrstno ‑
sti in kakovosti vode in tal ter blažitve 
podnebnih sprememb, je bilo v reviziji 
ugotovljeno, da noben od obiskanih 
organov upravljanja ni bil zmožen pri ‑
pisati rezultat posamezne dejavnosti 
enemu od vidikov kazalnika, nekateri 
pa so kot rezultat, dosežen pri vsakem 
vidiku kazalnika, navedli enako skupno 
površino.38  Člena 80 in 81 Uredbe (ES) 
št. 1698/2005.
29 Opažanja
70 
Kazalnik rezultatov, določen za novo 
programsko obdobje 2014–202039 
(število kmetijskih gospodarstev, ki 
sodelujejo v shemah za obvladovanje 
tveganja), ne pomeni izboljšave pri 
ocenjevanju uspešnosti podpore, tako 
da bodo slabosti verjetno prisotne tudi 
v prihodnje.
Omejena uporabnost 
 vmesnih vrednotenj
71 
Pri programih za razvoj podeželja se 
vrednotijo njihova priprava, izvajanje 
in dokončanje (predhodno, vmesno 
in naknadno vrednotenje). Namen 
predhodnega vrednotenja je optimi ‑
zacija dodelitve proračunskih virov in 
izboljšanje kakovosti programskega 
načrtovanja, vmesno in naknadno 
vrednotenje preučujeta stopnjo upora ‑
be sredstev, uspešnost in učinkovitost 
programskega načrtovanja EKSRP , 
njegov družbeno‑gospodarski uči ‑
nek ter njegov učinek na prednostne 
naloge Unije. Kar zadeva ukrep 226, 
se štiri vprašanja v zvezi z vrednote ‑
njem, opredeljena v skupnem okviru 
spremljanja in vrednotenja za obdobje 
2007–2013, nanašajo na obseg, v ka ‑
terem so podprte dejavnosti prispe ‑
vale k: (a) obnavljanju proizvodnega 
potenciala gozdov (v poškodovanih 
gozdovih); (b) vzdrževanju gozdov 
(preprečevalne dejavnosti); (c) poveča ‑
nju trajnostnega upravljanja gozdnih 
zemljišč in (d) izboljšanju okolja.72 
V reviziji je bilo ugotovljeno, da so bile 
informacije v zvezi z ukrepom 226, 
pridobljene z vmesnim vrednotenjem, 
nepovezane in nepopolne. Za Bazilika ‑
to in Akvitanijo izvajalci vrednotenja 
na primer niso zagotovili odgovorov 
na nobeno vprašanje, za razliko od 
Andaluzije. Čeprav so bili za Andaluzijo 
podani odgovori na vsa vprašanja, pa 
ti niso bili vedno koristni za ocenjeva ‑
nje napredka pri izvajanju, saj so bili 
pri vprašanjih o vzdrževanju gozdov in 
pri vprašanjih o trajnostnem upravlja ‑
nju gozdnih območij navedeni isti 
podatki (tj. isto število operacij in isto 
število hektarov).
Uspešnost preprečevalnih 
dejavnosti ni bila ustrezno 
izmerjena
73 
Največjo škodo zaradi požarov je utr ‑
pelo nekaj držav članic v Sredozemlju. 
Statistični podatki na ravni EU kažejo, 
da se je velikost skupnih površin pogo ‑
rišč v zadnjih letih nekoliko zmanjšala 
(glej odstavek 4), vendar je na ravni 
držav članic opaziti drugačen trend 
(glej diagram 3 ).39  Izvedbena uredba Komisije 
(EU) št. 808/2014 z dne 
17. julija 2014 o določitvi pravil 
za uporabo Uredbe (EU) 
št. 1305/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta o podpori 
za razvoj podeželja iz 
Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) (UL L 227, 31.7.2014, 
str. 18).
30 Opažanja Diagram 3Hektari pogorelega gozda v državah s podporo v okviru ukrepa 226
74 
Večina podpore iz EKSRP v okviru 
ukrepa 226 je bila namenjena uvaja ‑
nju preprečevalnih dejavnosti, zlasti 
za preprečevanje gozdnih poža ‑
rov (glej  Prilogo I ). Čeprav se 80 % 
sredstev EU porabi za financiranje 
preprečevalnih operacij, pa se us ‑
pešnost takih operacij ne meri. Ko ‑
misija tako nima na voljo statističnih 
podatkov, ki bi potrjevali uspešnost 
dejavnosti za preprečevanje požarov, 
ki so jih izvedle države članice v okviru 
ukrepa 226, in ne zahteva nikakršnih 
geografskih informacij o območjih, 
na katerih so bile podprte dejavnosti 
izvedene.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993–1999 2000–2006 2007–2012v tisočih hektarov
Španija
PortugalskaItalijaFrancija BolgarijaPoljskaMadžarskaCiperLatvijaNemčija SlovaškaČeška LitvaAvstrija Danska
Vir: EFFIS.
31
 Zaključki in priporočila
75 
V obdobju 2007–2013 je bila podpora 
EU iz programa za razvoj podeže ‑
lja v okviru ukrepa 226 namenjena 
obnavljanju proizvodnega potenciala 
gozdov, poškodovanih v naravnih 
nesrečah in požarih, ter uvajanju 
ustreznih preprečevalnih dejavnosti. 
Večina podpore (80 %) je bila dodelje ‑
na pre  prečevalnim dejavnostim, zlasti 
preprečevanju požarov. Sodišče je pre ‑
učilo, ali je bilo upravljanje podpore 
dobro ter ali lahko Komisija in države 
članice dokažejo, da je podpora doseg ‑
la zastavljene cilje na stroškovno učin ‑
kovit način. Revizija je bila opravljena 
na vzorcu 68 dejavnosti, od tega je 
bilo 45 pregledov opravljenih na kraju 
samem s končnim upravičencem.
76 
Sodišče zaključuje, da upravljanje 
podpore ni bilo dovolj dobro ter da 
Komisija in države članice ne morejo 
dokazati, da so bili zastavljeni rezul ‑
tati doseženi na stroškovno učinkovit 
način.
77 
Ob posebnem upoštevanju dejstva, da 
je taka podpora na voljo v sedanjem 
programskem obdobju 2014–202040, 
izreka Sodišče naslednja priporočila:Preprečevalne dejavnosti 
niso bile dovolj ciljno 
usmerjene
78 
Sodišče je ugotovilo, da je ukrep 226 
ciljno usmerjen v gozdove s srednjo ali 
veliko požarno ogroženostjo, vendar 
na ravni EU ni skupne opredelitve ali 
meril, s katerimi bi lahko ta območja 
določili. Izbirni postopki v državah 
članicah so bili pomanjkljivi z različnih 
vidikov, saj ni bilo izrecno navedenih 
izbirnih meril in uspešnega vredno ‑
tenja predlaganih dejavnosti ali pa 
so bila nekatera območja tveganja 
zanemarjena. Okoljski cilji se v fazi 
izbire niso v zadostni meri prednostno 
razvrščali, med izvajanjem pa so bili 
včasih spregledani (glej odstavke od 21 
do 42).
Priporočilo 1
Države članice naj:
– izberejo preprečevalne dejavno ‑
sti na podlagi izrecno navedenih 
meril, usklajenih s potrebami, ter 
po temeljitem in dokumentiranem 
postopku vrednotenja;
– povečajo vpliv podpore na varstvo 
okolja, in sicer s prednostno 
obravnavo dejavnosti v okoljsko 
najpomembnejših gozdovih, kot so 
gozdna območja Natura 2000.
Komisija naj:
– pri odobritvi programov držav čla ‑
nic za razvoj podeželja za obdobje 
2014–2020 preveri, ali so potrebe 
po preprečevalnih dejavnostih na 
gozdnih območjih, na katerih je 
predvidena javna podpora, ustre ‑
zno opisane in utemeljene;
– določi skupna osnovna merila za 
razvrščanje gozdnih površin med 
območja z nizko, srednjo in visoko 
požarno ogroženostjo.40  Člen 24 Uredbe 
(ES) št. 1305/2013.
32 Zaključki in priporočila
Nekatere dejavnosti  
niso bile ustrezne za 
doseganje ciljev ukrepa
79 
Čeprav so številne od pregledanih 
sofinanciranih dejavnosti zaradi svoje 
narave (požarne preseke, redčenje, 
čiščenje itd.) v splošnem prispevale 
k uresničevanju ciljev podpore, je So ‑
dišče ugotovilo primere, ki niso bili po ‑
vezani z naravnimi nesrečami ali poža ‑
ri, temveč so imeli druge gospodarske 
ali okoljske cilje. Pri nekaterih vrstah 
izvedenih operacij ključnih zahtev za 
upravičenost ni bilo mogoče preveriti 
zaradi pomanjkanja dokumentacije. 
Sodišče je prav tako ugotovilo, da so 
se v nekaterih primerih gozdne ceste 
uporabljale za gospodarsko izkorišča ‑
nje gozdov, pri čemer ni bila dokazana 
nobena posebna korist za preprečeva ‑
nje požarov. Visoka gostota zgrajenih 
cest bi prav tako lahko imela negativen 
vpliv na okolje (glej odstavke od 43 
do 54).
Priporočilo 2
Države članice naj:
– zagotovijo, da se podpirajo le 
dejavnosti, povezane z naravnimi 
nesrečami ali požari:
– vzpostavijo kontrolni sistem, ki bi 
zagotavljal uspešno preverjanje 
skladnosti s pogoji, pod katerimi se 
dodeli podpora, ter hrambo ustrez ‑
nih dokumentov ali informacij;– večjo pozornost namenijo okolj ‑
skim pomislekom v zvezi s podprti ‑
mi dejavnostmi, zlasti z določitvijo 
ustreznih varoval, ki bi prepreče ‑
vala negativne stranske učinke za 
okolje.
Komisija naj:
– preveri, ali so države vzpostavile 
tak sistem;
– pojasni zahteve za dejavnosti, ki 
bodo prejele podporo v okviru 
ukrepa 226 za zagotovitev, da te 
znatno prispevajo k preprečevanju 
požarov in naravnih nesreč, zlasti 
če so del pridobitne gospodarske 
dejavnosti in bi kot take lahko 
prejele tudi sredstva iz osi 1.
Stroškovna učinkovitost 
financiranih dejavnosti  
ni bila ustrezno 
zagotovljena
80 
Kar zadeva stroške podprtih dejav ‑
nosti, je Sodišče ugotovilo primere, 
ko se je zgornja meja javne podpore 
pogosto neutemeljeno spreminjala, 
ko so bile standardne cene podobnih 
dejavnosti v določeni deželi bistveno 
višje kot v drugi in ko je fizično delo 
imelo prednost pred uporabo strojev, 
zaradi česar so nastali višji stroški. 
Tveganje čezmerne javne podpore je 
bilo prisotno tudi v primerih, ko so bili 
izbrani že zaključeni projekti, ko so bili 
upravičenci zmožni sami financirati 
operacije in ko je bila podpora izplača ‑
na za kmetijska zemljišča (glej odstav ‑
ke od 55 do 64).
33 Zaključki in priporočila
Priporočilo 3
Države članice naj:
– zagotovijo, da so standardni stro ‑
ški, določeni za podprte dejavno ‑
sti, razumni;
– utemeljijo zgornjo mejo podpore – 
in kakršno koli spremembo v zvezi 
s tem – na podlagi stroškov, ki jih 
običajno imajo upravičenci;
– od upravičencev zahtevajo, da 
jasno dokažejo svojo potrebo po 
podpori v okviru ukrepa 226.
Orodja za spremljanje 
Komisiji in državam 
članicam ne omogočajo, 
da bi ustrezno ocenile 
učinkovitost in uspešnost 
ukrepa
81 
Kazalniki uspešnosti, določeni v sku ‑
pnem okviru spremljanja in vrednote ‑
nja, so bili pomanjkljivi, razpoložljiva 
vrednotenja pa so bila uporabna le 
do določene mere. Zaključkov glede 
uspešnosti preprečevalnih dejavnosti ni bilo mogoče oblikovati, saj ta ni bila 
izmerjena (glej odstavke od 65 do 74). 
Ugotovljene slabosti bodo verjetno 
prisotne tudi v obdobju 2014–2020, 
saj se z novimi predlaganimi orodji 
za spremljanje okvir za spremljanje te 
podpore ni izboljšal.
Priporočilo 4
Države članice naj:
– poročajo o učinkih izvedenih 
dejavnosti, kar zadeva zmanjšanje 
števila požarov / naravnih nesreč 
ter poškodovanih površin.
Komisija naj:
– izboljša svoje spremljanje ukrepa 
za zagotovitev, da ga države člani ‑
ce izvajajo v skladu s specifičnimi 
zastavljenimi cilji.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi ga. Rasa BUDBERGYTĖ, članica Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 17. decembra 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

34
 Priloge Priloga IDodeljena finančna sredstva za ukrep 226
(v EUR)
Javni odhodki,  
načrtovani v obdobju 
2007–2013 (prvi PRP)Finančna izvršitev 
javnih odhodkov na dan 
31. 12.  2012Število podprtih 
dejavnostiFinančna izvršitev EKSRP  
(za NOVE vloge v programskem  
obdobju 2007–2013)
Država 
članicaPrispevek 
k U226 iz 
EKSRPSkupni jav -
ni odhodki 
za U226Plačila iz 
EKSRPSkupna 
javna 
plačilaPrepreče -
vanjeObnavljanjePrepre -
čevanje – 
plačilaObnavlja -
nje – pla -
čilaSkupna 
plačila iz 
EKSRP
Bolgarija 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Češka 22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Danska 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Nemčija 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Grčija 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Španija 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Francija 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Italija 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Ciper 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Latvija 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Litva 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Madžarska 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Avstrija 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Poljska 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugalska 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovaška 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
SKUPAJ 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Priloge Priloga IISeznam pregledanih operacij
Država 
članicaŠt. 
operacijeNarava operacije Vrsta operacijeJavni odhodki 
skupaj (v EUR)Prispevek iz 
EKSRP skupaj 
(v EUR)Obisk 
na kraju 
samem
ES 1 preprečevanje požarne preseke, požarni načrt 4 464,30 3 348,23 da
ES 2 preprečevanje redčenje, vzdrževanje stez 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 da
ES 3 obnavljanje čiščenje, pogozdovanje 13 013,61 9 782,18 da
ES 4 obnavljanje čiščenje, redčenje 499 443,40 374 582,55 da
ES 5 obnavljanje redčenje, vzdrževanje stez 951 688,65 713 766,49 da
ES 6 preprečevanje preprečevalne dejavnosti 51 488,59 38 871,67 ne
ES 7preprečevanje  
in obnavljanjeredčenje, čiščenje, vzdrževanje gozdnih 
poti, gostitev2 262 163,20 1 741 226,39 ne
ES 8preprečevanje  
in obnavljanjeredčenje, čiščenje, pogozdovanje, 
vzpostavitev in vzdrževanje stez1 038  834,14 784 763,11 ne
ES 9 preprečevanje redčenje, čiščenje 1 750  955,95 1 313 216,96 ne
ES 10 obnavljanje redčenje, čiščenje 60 236,19 45 17 7,14 ne
ES 11 obnavljanje čiščenje 209 115,15 165 631,35 ne
ES 12 preprečevanje gradnja in vzdrževanje požarnih presek 278,78 225,00 ne
ES 13 preprečevanje požarne preseke, požarni načrt 34 323,01 33 750,00 ne
ES 14 obnavljanje vzdrževanje gozdnih cest in stez 297 550,92 276 095,98 ne
ES 15preprečevanje  
in obnavljanjeredčenje, čiščenje in pogozdovanje 1 712  450,99 1 314  688,73 ne
FR 1 preprečevanje tveganj čiščenje, obnavljanje 5 368,00 9 760,00 ne
FR 2 preprečevanje tveganj dostop 44 791,12 81 438,40 ne
FR 3 preprečevanje tveganj infrastruktura 140 768,62 255 942,96 da
FR 4 odpravljanje škode čiščenje, obnavljanje 113 979,04 207 234,62 da
FR 5 odpravljanje škode čiščenje, obnavljanje 178 750,88 325 001,60 da
FR 6 odpravljanje škode obnavljanje 4 121,85 7 494,28 da
FR 7 odpravljanje škode čiščenje, obnavljanje 11 035,20 20 064,00 da
FR 8 odpravljanje škode čiščenje, obnavljanje 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 da
FR 9 odpravljanje škode čiščenje 63 490,90 115 438,00 ne
FR 10 odpravljanje škode čiščenje, obnavljanje 34 342,00 62 440,00 ne
FR 11 odpravljanje škode čiščenje, obnavljanje 18 182,15 33 058,46 ne
36 Priloge Priloga IIDržava 
članicaŠt. 
operacijeNarava operacije Vrsta operacijeJavni odhodki 
skupaj (v EUR)Prispevek iz 
EKSRP skupaj 
(v EUR)Obisk 
na kraju 
samem
IT 1 preprečevanje požarne preseke, steze, čiščenje 1 192 999,59 685 974,76 da
IT 2 preprečevanje požarne preseke, steze 1 034 691,15 594 947 ,41 da
IT 3 preprečevanje požarne preseke, steze 1 042 459,99 599 414,50 da
IT 4 preprečevanje požarne preseke, steze, čiščenje 816 808,12 469 664,67 da
IT 5 preprečevanje požarne preseke, steze 407 399,34 234 254,62 da
IT 6 preprečevanje požarne preseke, steze 394 524,99 226 851,87 da
IT 7 preprečevanje požarne preseke, steze 405 571,49 233 203,61 da
IT 8 preprečevanje požarne preseke, steze, čiščenje 1 244 483,70 715 578,13 da
IT 9 preprečevanje požarne preseke, steze 62 5 927,12 359 908,09 da
IT 10 preprečevanje požarne preseke, steze, čiščenje 616 179,62 354 303,28 da
IT 11 preprečevanje požarne preseke, steze, čiščenje 1 378  702,24 792 753,79 da
IT 12 preprečevanje požarne preseke, steze 706 745,31 406  378,55 da
IT 13 preprečevanje požarne preseke, steze 1 002 850,95 576 639,30 da
IT 14 preprečevanje požarne preseke, steze 900 440,30 517 753,17 da
IT 15 preprečevanje požarne preseke, steze, čiščenje 998 533,36 574 156,68 da
IT 16 preprečevanje požarne preseke, steze, čiščenje 499 266,68 287 078,34 da
IT 17 preprečevanje požarne preseke, steze 608 695,65 350 000,00 da
IT 18 preprečevanje požarne preseke, steze, čiščenje 583 960,24 335 777 ,14 da
AT 1 obnavljanje čiščenje gozda po nesreči 33 800,00 16 413,00 da
AT 2 preprečevanje redčenje 5 840,00 3 041,00 da
AT 3 obnavljanje zasajevanje 9 001,00 4 371,00 da
AT 4 Natura 2000 okoljsko pomembna drevesa 5 080,00 2 646,00 da
AT 5 preprečevanje horizontalni poseki, vleka lesa iz gozda 29 029,00 15 118,00 da
AT 6 obnavljanje vleka lesa iz gozda 17 058,00 8 283,00 da
AT 7 obnavljanje vleka lesa iz gozda 18 500,00 9 008,00 da
AT 8 obnavljanje vleka lesa iz gozda 115 883,00 56 273,00 da
AT 9 preprečevanjevleka lesa iz gozda, priprave, zasajeva -
nje, redčenje123 698,00 61 994,00 da
AT 10 preprečevanjevleka lesa iz gozda, priprave, zasajeva -
nje, redčenje98 538,00 48 250,00 da
AT 11 preprečevanje obvladovanje zalubnikov 684  810,00 333 434,00 ne
AT 12 preprečevanje gozdna cesta 142 415,00 69 342,00 ne
AT 13 preprečevanjeobnova zaščitnega gozda, preprečeva -
nje snežnih plazov, vleka lesa iz gozda, 
zasajevanje itd.128 062,00 62 250,00 ne
37 Priloge Priloga IIDržava 
članicaŠt. 
operacijeNarava operacije Vrsta operacijeJavni odhodki 
skupaj (v EUR)Prispevek iz 
EKSRP skupaj 
(v EUR)Obisk 
na kraju 
samem
SK 1 preprečevanjeinfrastruktura, gozdna cesta, zbiralnik 
vode, spremljanje503 619,00 402 895,00 da
SK 2 preprečevanje infrastruktura, gozdna cesta 404  885,00 222 687 ,00 da
SK 3 preprečevanjeinfrastruktura, gozdna cesta, zbiralnik 
vode903 141,00 722 513,00 da
SK 4 obnavljanje zračno apnenje in gnojenje 633 904,00 507 123,00 da
SK 5 obnavljanje pogozdovanje 204 132,00 163 305,00 da
SK 6 preprečevanje infrastruktura, gozdna cesta 778 136,00 622 509,00 da
SK 7 preprečevanje infrastruktura, gozdna cesta 79 689,00 63 751,00 ne
SK 8 preprečevanječiščenje in vzdrževanje protipožarnega 
pasu371 433,00 297 146,00 ne
SK 9 preprečevanjeinfrastruktura, gozdna cesta; drugi 
kurativni ukrepi5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 ne
SK 10 obnavljanje pogozdovanje, gozdna cesta 1 495 292,00 1 196 234,00 ne
SK 11 obnavljanje pogozdovanje 153 271,00 12 2 617, 0 0 ne
38
Kar zadeva novo programsko obdobje, je Komisija 
proučila razmere v gozdarskem sektorju v delov ‑
nem dokumentu služb Komisije iz leta 2013, prilo ‑
ženem Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, 
Svetu, Evropskemu ekonomsko‑socialnemu odboru 
in Odboru regij: „Nova gozdarska strategija EU: za 
gozdove in gozdarski sektor“3.
VI
V okviru praks za trajnostno gospodarjenje z goz ‑
dovi se lahko gozdne ceste (ali druge naložbe), zgra ‑
jene predvsem za preprečevanje požarov, upora ‑
bljajo tudi za preventivne ukrepe v zvezi z drugimi 
tveganji ter za obnovo, odpravo škode, rekreacijske 
in gospodarske namene. Ustvarjanje ustrezne mreže 
gozdnih cest ne prispeva samo k boljšemu varstvu 
gozdov pred požari, ampak tudi k trajnostnemu 
gospodarskemu vrednotenju gozdnih virov v mno ‑
gih regijah. Te ukrepe je pogosto treba izvesti, da 
se prepreči popolna izguba družbeno‑gospodar ‑
ske vrednosti gozdnih območij, ki lahko vodi do 
opustitve teh območij in navsezadnje do večjega 
tveganja požara.
Kar zadeva novo programsko obdobje, so bili pri ‑
pravljeni podatkovni listi z navodili, da bi se zago ‑
tovila pravilna uporaba ukrepa v državah članicah/
regijah. Poleg tega bodo morale države članice/
regije bolje opredeliti svoje potrebe in razloge, 
če bodo želele povečati gostoto svojih cestnih 
sistemov.
3  COM(2013) 659 final: http://eur‑lex.europa.eu/legal‑content/SL/
TXT/PDF/?uri=CELEX:52013DC0659 .Povzetek
IV
Komisija meni, da so ukrepi za preprečevanje nesreč 
v gozdovih na splošno prispevali k izpolnjevanju 
ciljev programov za razvoj podeželja. Doseženi so 
bili konkretni rezultati, poleg tega je bilo tudi manj 
požarov. Prav tako je bilo pridobljeno novo zna ‑
nje, ki se bo uporabilo v obdobju 2014–2020, zlasti 
v zvezi z obsegom ukrepa in boljšimi navodili.
V
Uredba o razvoju podeželja1 določa, da morajo pre ‑
ventivni ukrepi varstva pred požarom zajeti obmo ‑
čja, ki jih države članice v svojih načrtih za varstvo 
gozdov uvrščajo med območja z veliko ali srednjo 
požarno ogroženostjo. Ti načrti za varstvo gozdov 
in nacionalni ali podnacionalni programi držav 
članic za gozdove ali enakovredni instrumenti so bili 
ustrezna podlaga za ciljno usmerjenost in določanje 
prednostnih nalog med izborom.
Komisija je proučila razmere v gozdarskem sek ‑
torju, vključno z vidiki preprečevanja in spremljanja 
nesreč v gozdovih, v delovnem dokumentu služb 
Komisije iz leta 2005, priloženem Sporočilu o izva ‑
janju gozdarske strategije EU2. V uredbi o razvoju 
podeželja se zahteva, da morajo gozdarski ukrepi 
prispevati k izvedbi gozdarske strategije Skup ‑
nosti. Ta gozdarska strategija zajema gospodarske, 
okoljske in družbene vidike trajnostnega gospodar ‑
jenja z gozdovi.
1  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005.
2  Delovni dokument služb Komisije – Priloga 
k Sporočilu o izvajanju gozdarske strategije EU 
(COM(2005) 84 final) /* SEC/2005/0333*/ (http://ec.europa.
eu/agriculture/forest/1998-strategy-2006-action -plan/
sec-2005-333_en.pdf ).Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 39
IX Prva alinea (c)
Komisija meni, da je v novo uredbo o razvoju 
podeželja zajet spremenjen ukrep o varstvu in 
obnovi gozdov. Novi ukrep lahko zagotovi pod ‑
poro za ukrepe, povezane s preprečevanjem in 
odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, 
naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov, ter za 
preventivne ukrepe v zvezi s škodljivci in boleznimi, 
če je tveganje zadevnega pojava podprto z znan ‑
stvenimi dokazi in so ga potrdile javne znanstvene 
organizacije.
IX Prva alinea (e)
V zvezi s podprtimi ukrepi so že na voljo številni 
okoljski zaščitni ukrepi. V omrežju Natura 2000 ure ‑
ditev varstva v skladu s členom 6(2) in (3) direktive 
o habitatih4 na primer določa, da je treba preprečiti 
kakršno koli večje slabšanje stanja teh območij. 
Presoje vplivov na okolje na drugih območjih bodo 
tudi prispevale k preprečevanju nasprotnih učinkov 
na okolje. Za vse ukrepe, ki naj bi se sofinancirali 
s sredstvi EU, pa bi se od pristojnih nacionalnih 
organov lahko zahtevalo potrdilo o dobri okoljski 
praksi ali trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, ki bi 
bil predpogoj za sofinanciranje EU.
V novem programskem obdobju bo okoljska učinko ‑
vitost upravičencev v ospredju izvajanja različnih 
ukrepov.
IX Prva alinea (f)
Komisija meni, da v zvezi s standardnimi stroški 
v programih države članice/regije zagotovijo, da so 
zadevni izračuni ustrezni in natančni ter priprav ‑
ljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in 
preverljivega izračuna. Določiti bi bilo treba neod ‑
visen organ za izračun vseh standardnih stroškov ali 
potrditev ustreznosti izračunov.
4  Direktiva Sveta 92/43/EGS.VII
Komisija v okviru deljenega upravljanja sprejme 
nacionalne ali regionalne programe za razvoj pode ‑
želja, države članice in njihovi organi upravljanja pa 
so odgovorni za izvajanje ter zagotavljanje stro ‑
škovne učinkovitosti in učinkovite podpore.
Kar zadeva uporabo ročnega dela namesto strojev, 
so take izbire včasih lahko povezane z značilnostmi 
zemljišča (orografija, okoljski vidiki itd.) in bi jih bilo 
treba obravnavati v širšem okviru razvoja podeželja.
VIII
Doseči je treba pravo ravnotežje med stroški spre ‑
mljanja in vrednotenja ter njunimi morebitnimi 
koristmi. Zlasti pri vrednotenju preventivnih ukre ‑
pov je težko in zato tudi drago vzpostaviti vzročno 
verigo. Poleg tega je učinkovitost določenih posre ‑
dovanj na področju gozdarstva mogoče oceniti 
samo po več letih ali celo desetletjih.
Za obdobje 2014–2020 so že bile uvedene izbolj ‑
šave. V skupni sistem spremljanja in vrednotenja bo 
na primer vključen nov kazalnik „območje podprto“ 
za preventivne ukrepe. Poleg tega je za leto 2019 
predvideno izboljšano letno poročilo o izvajanju za 
pridobivanje dragocenih rezultatov vrednotenja. 
V okviru tega poročila se bo izvedlo vrednotenje 
programa za razvoj podeželja in zagotovili se bodo 
prvi rezultati glede njegove učinkovitosti.
IX Prva alinea (b)
Komisija meni, da imajo gozdovi Natura 2000 visoko 
okoljsko vrednost ter zagotavljajo pomembne 
in raznolike ekosistemske storitve. Poleg tega se 
nekatere določbe omrežja Natura 2000 uporabljajo 
za vse gozdove v EU, tako za tiste na območju 
Natura 2000 kot za tiste zunaj njega, zato je v zvezi 
s tem vloga slednjih tudi zelo pomembna.
Odgovori Komisije 40
Ukrepi in plačilne agencije, ki se revidirajo, se 
določijo na podlagi analize tveganja. Pri količinskem 
opredeljevanju izpostavljenosti tveganju ima veliko 
vlogo finančni vidik. To pomeni, da za območje 
revizije z visokimi odhodki obstaja večja verjetnost 
visoke uvrstitve in izvedbe revizije. Leta 2014 se je 
izvedla revizija za ukrep 226 in je zanj predvidena 
tudi v letu 2015.
IX Druga alinea (d)
Komisija trenutno izvaja to priporočilo na podlagi 
pravnega okvira programov za razvoj podeželja in 
dodatnih smernic.
Novi ukrep zajema širši obseg tveganj in škode. 
Zadevni podatkovni list z navodili za obdobje 2014–
2020 zajema podrobne zahteve in pojasnila, države 
članice pa ga lahko uporabijo kot orodje za ustrezno 
zasnovo ukrepa.
Države članice/regije so bile opozorjene, da so v pri ‑
meru negotovosti glede namena ukrepov na voljo 
tudi drugi ukrepi, ki so ciljno usmerjeni predvsem 
v povečanje gospodarske vrednosti gozdov.
IX Druga alinea (e)
Komisija sprejema to priporočilo.
Nekatere prilagoditve so že bile uvedene, in sicer 
bo v skupni sistem spremljanja in vrednotenja za 
obdobje 2014–2020 na primer vključen kazalnik 
„območje podprto“ za preventivne ukrepe.
Leta 2019 se bo uvedlo izboljšano letno poročilo 
o izvajanju, da bi se hitreje pridobili dragoceni 
rezultati vrednotenja. To izboljšano letno poročilo 
o izvajanju zagotavlja oceno rezultatov programa 
in, kadar je to mogoče, presojo vpliva.IX Prva alinea (g)
Trenutno se pripravljajo smernice o nadzoru in 
kaznih na področju razvoja podeželja, o katerih 
se razpravlja z državami članicami. V Prilogi I tega 
dokumenta je kontrolni seznam, ki ga države članice 
lahko uporabijo za oceno razumnosti stroškov.
IX Druga alinea (a)
Komisija trenutno izvaja to priporočilo.
Potreba po ustreznem opisu preventivnih ukrepov 
je zajeta v razdelek o analizi potreb v strategiji iz 
programa za razvoj podeželja za obdobje 2014–
2020, v nekaterih primerih pa tudi na ravni partner ‑
skih sporazumov.
Komisija prouči predložene programe za razvoj 
podeželja, preveri intervencijsko logiko in potrebe 
po preventivnih ukrepih v obdobju odobritve pro ‑
grama ter zahteva, da preventivni ukrepi temeljijo 
na načrtu za varstvo zadevnega območja.
IX Druga alinea (b)
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo z nacionalnimi organi proučila mož ‑
nost ustrezne ravni ukrepov na področju skupnih 
osnovnih meril za uvrščanje gozdnih območij 
med območja z majhno, srednjo ali veliko požarno 
ogroženostjo.
IX Druga alinea (c)
Komisija trenutno izvaja to priporočilo.
Komisija v državah članicah izvaja revizije skla ‑
dnosti, da bi preverila, ali so plačani odhodki 
v skladu s pravili. Če se med revizijo ugotovijo nep ‑
ravilnosti, se sprejmejo finančni popravki.
Odgovori Komisije 41
Opažanja
21 Prva alinea
Komisija meni, da trenutno delo strokovne skupine 
Evropske komisije za gozdne požare in Stalnega 
odbora za gozdarstvo, ki deluje kot platforma za 
posvetovanje in izmenjavo informacij z državami 
članicami, zanjo zagotavlja ustrezne informacije 
o gozdnih požarih in drugih nesrečah, vključno 
s škodljivci in boleznimi. Predloženi programi za 
razvoj podeželja vključujejo poglavje z opisom goz ‑
dov in okoljskih razmer, te informacije pa se upošte ‑
vajo pri oceni predlogov programa.
Poleg tega bo vzpostavitev modula o motnjah 
v gozdovih v okviru evropskega informacijskega 
sistema za gozdove (FISE) na podlagi nedavnega 
sporočila o gozdarski strategiji EU okrepila pregled 
naravnih nesreč, povezanih z gozdovi.
21 Druga alinea
Programi za razvoj podeželja vključujejo analizo 
SWOT, ki je vodilo držav članic in regij pri strate ‑
škem odločanju glede prednostnih nalog, ciljev in 
ukrepov, ki naj bi se vključili v program, morala pa 
bi tudi postaviti izhodišče za spremljanje in vredno ‑
tenje programa.
Skupni odgovor na točke 22–24
Za države članice od nordijskih držav do Indijskega 
oceana (otok Reunion, francosko čezmorsko ozem ‑
lje) so značilne velike bio‑geografske in podnebne 
razlike, zato bi klasifikacija gozdnih požarov morala 
upoštevati značilnosti regije, ki je izpostavljena 
tveganju požara.
Uredba št. 2158/92 je zahtevala, da bi to klasifika ‑
cijo morale predlagati države članice, odobriti pa 
Komisija.Uvod
01
Komisija meni, da funkcij gozdov ni mogoče pov ‑
sem ločiti, saj so večnamenski in imajo na pod ‑
lagi zagotavljanja ključnih ekosistemskih storitev 
gospodarsko, družbeno in okoljsko funkcijo. 
Gozdarski ukrepi, ki so ciljno usmerjeni predvsem 
v gospodarske namene, lahko torej prispevajo tudi 
k družbenim ali okoljskim ciljem. Posredovanja, 
ki so namenjena predvsem varstvu gozdov, imajo 
lahko tudi družbene, gospodarske in druge okoljske 
koristi. Posebno naravo gozdarskih procesov bi bilo 
treba upoštevati pri zasnovi, upravljanju in nadzoru 
gozdarskih ukrepov.
04
Dobro izvajanje sistemov za preprečevanje gozdnih 
požarov, ki jih je spodbudil ukrep, je morda prispe ‑
valo k manjši površini pogorišč.
Statistike morda kažejo, da je velikost površine 
pogorišč zdaj bolj ali manj stabilna, kar pa ne 
pomeni, da ne obstaja vedno večja nevarnost 
gozdnega požara ali drugih nesreč.
05
Gozdni požari imajo lahko tudi pomemben družbe ‑
no‑gospodarski učinek, saj vplivajo na gospodar ‑
stva, odvisna od gozdov, izkrivljajo trge z lesom in 
povzročajo smrtne žrtve.
Odgovori Komisije 42
27
Komisija meni, da ima na voljo obsežne informa ‑
cije o zgodovinskem razvoju in napovedih razvoja 
naravnih nesreč in drugih katastrofičnih dogodkov, 
morebitnem razvoju škodljivcev in bolezni v okviru 
evropskega informacijskega sistema za gozdove in 
na podlagi študij (npr. študije o prilagajanju gozdov 
na podnebne spremembe5 ali druge študije o nesre ‑
čah6). Te informacije še niso usklajene v okviru držav 
članic. Komisija upošteva tudi zahteve držav članic 
za sprostitev sredstev iz Solidarnostnega sklada 
Evropske unije po večjih nesrečah in njihove zah ‑
teve po spremembah programov za razvoj podeže ‑
lja. Poleg tega države članice redno obveščajo Stalni 
odbor za gozdarstvo o večjih izrednih dogodkih.
28
Komisija trenutno vzpostavlja evropski informacij ‑
ski sistem za gozdove (FISE). Model sistema bo na 
voljo decembra 2014 in bo takrat tudi predstavljen 
Stalnemu odboru za gozdarstvo.
29
Komisija meni, da ima ustrezno raven znanja 
o vrstah naravnih nesreč, ki vplivajo na gozdove, in 
tudi o potrebah po preprečevanju nesreč za analizo 
programov za razvoj podeželja na podlagi neposre ‑
dnega sodelovanja z državami članicami in regijami, 
rednih srečanj direktorjev EU s področja gozdov ter 
trenutnega dela Stalnega odbora za gozdarstvo in 
evropskega informacijskega sistema za gozdove 
(FISE).
30
Glede na to, da ni skupne opredelitve za „najdra ‑
gocenejša gozdna območja“, želi Komisija podpreti 
vzpostavitev neke vrste „okvira prednostih ukre ‑
pov“ za sofinanciranje EU, ki bi bil podoben tistemu, 
ki v vseh državah članicah že obstaja za financiranje 
Nature 2000 z različnimi sredstvi EU. Prednostne 
naloge držav članic iz tega okvira bi bile potem 
upoštevane v izboru.
5  Impacts of Climate Change on European Forests and Options for 
Adaptation (vpliv podnebnih sprememb na evropske gozdove in 
možnosti prilagajanja): http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/
external/euro_forests/index_en.htm .
6  http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htm .V okviru trenutnega Evropskega kmetijskega sklada 
za razvoj podeželja (EKSRP) se od držav članic ne 
zahteva, da Komisiji predlagajo uvrstitev območij 
v različne ravni požarne ogroženosti. Za tako uvr ‑
stitev območij so pristojne države članice. Vse nove 
države članice so del strokovne skupine za gozdne 
požare in sodelujejo v dejavnostih evropskega 
informacijskega sistema za gozdne požare (EFFIS). 
Informacije o gozdnih požarih so torej na voljo. Te 
določbe izražajo skupne namene Komisije in držav 
članic, da bi bili ukrepi za preprečevanje gozdnih 
požarov še nadalje čim bolj ciljno usmerjeni in 
usklajeni ter pri tem upoštevali precejšnje razlike 
v bio‑geografskih pogojih med državami članicami.
Eden od ciljev vzpostavitve evropskega informa ‑
cijskega sistema za gozdne požare je pridobiti 
usklajene informacije o gozdnih požarih po Evropi. 
Te informacije so ključnega pomena za dejavnosti 
vzajemnega sodelovanja pri preprečevanju gozdnih 
požarov in odzivanju nanje.
25
Službe Komisije se zavedajo splošnega tveganja 
gozdnega požara v državah članicah ali regijah na 
podlagi analize programa za razvoj podeželja.
Komisija je predlagala metodologijo za oceno tve ‑
ganja gozdnega požara v okviru dejavnosti evrop ‑
skega informacijskega sistema za gozdne požare. 
Vendar je za pripravo usklajenega zemljevida tve ‑
ganj gozdnega požara v Evropi potrebno dodatno 
delo v sodelovanju z državami članicami.
26
Komisija je med pogajanji o programu za razvoj 
podeželja za obdobje 2014–2020 v pismu z opa ‑
žanji pozvala slovaške organe, naj temeljito pro ‑
učijo metodologijo klasifikacije gozdnih območij, 
izpostavljenih tveganju požara. Komisija bo s slo ‑
vaškimi organi skrbno proučila opredelitev potreb 
za obdobje 2014–2020, pri čemer bo upoštevala dol ‑
goročne podatke o pojavu požarov in sorazmernost 
financiranja in preprečevanja.
Odgovori Komisije 43
35
Države članice od leta 2012 vzpostavljajo okvire 
prednostnih ukrepov za financiranje svojih omrežij 
Natura 2000. Ti okviri bodo v novem finančnem 
obdobju najuporabnejše orodje za določanje 
prednostnih ukrepov na območjih Natura 2000. 
Komisija bo zagotovila, da so ukrepi, predlagani za 
območja Natura 2000, v skladu z okviri prednostnih 
ukrepov zadevnih držav članic, prednostno pa bodo 
obravnavani tudi ukrepi na drugih območjih, ki so 
dragocena za okolje, na primer v nacionalnih parkih.
Komisija meni, da so gozdovi večnamenski in da bi 
bilo treba njihovo okoljsko vrednost obravnavati 
v pravem okviru. Merila za izbor, oblikovana v pro ‑
gramih, bi torej morala zajemati tudi druge vidike 
trajnostnega gospodarjenja z gozdovi.
Poleg tega se nekatere določbe omrežja 
Natura 2000 uporabljajo za vse gozdove v EU, bodisi 
znotraj območja Natura 2000 ali zunaj njega.
Okvir 1
Slovaški organi so predlagali vključitev okolj ‑
skih meril v merila za izbor podukrepov 8.3 in 
8.4 (preprečevanje in odprava škode v gozdo ‑
vih) v okviru programa za razvoj podeželja za 
obdobje 2014–2020.
Kar zadeva določena posredovanja v Franciji, bi jih 
bilo treba izbrati v skladu z lokalnimi pogoji. V pri ‑
meru suhe peščene prsti z zelo nizko vsebnostjo 
organskih snovi v zgornjem sloju je uporaba buldo ‑
žerjev morda primerna in hitra rešitev za odpravo 
škode na območju. Na nekaterih območjih je glede 
na posebne bio‑geografske pogoje potreben hiter 
odziv, da se prepreči širjenje škodljivcev in bolezni 
(kar bi lahko negativno vplivalo na nepoškodovane 
ali zaščitene gozdove), pomembna prednostna 
naloga pa bi morala biti zmanjševanje tveganja 
gozdnega požara in preprečevanje širjenja puščav.Skupni odgovor na točke 31–33
Eno od meril, ki ga je za izbiro operacij določil 
organ upravljanja, je usklajenost z regionalnim 
gozdarskim načrtom in drugimi instrumenti načrto ‑
vanja za gozdove. To zagotavlja določeno kakovost 
izbranih operacij, prednost pa imajo posredovanja 
na območjih z višjim tveganjem gozdnega požara.
Kar zadeva programe preprečevanja gozdnih 
požarov, ki so od leta 1992 podprti s sredstvi EU, 
pa so države članice pridobile precejšnje strokovno 
znanje v zvezi z določanjem prednostnih projektov.
Na ravni regij/držav članic načrti za varstvo goz ‑
dov vsebujejo informacije o obravnavanju gozdnih 
požarov in drugih nesreč. Informacije o lokaciji, veli ‑
kosti in vzroku gozdnega požara so na voljo tudi na 
upravni ravni pokrajin (raven NUTS 3). Za novo pro ‑
gramsko obdobje je Komisija zahtevala, da je treba 
preprečevanje in varstvo v programih za razvoj 
podeželja izvajati z načrtom za varstvo gozdov.
34
Avstrija je vzpostavila sistem za izbiro projektov, ki 
ga je 19. junija 2014 odobril odbor za spremljanje. 
Sistem temelji na tristopenjskem pristopu, in sicer 
na pogojih za upravičenost, opisanih v ukrepih, 
dodatnih nacionalnih pravnih določbah in, če je to 
potrebno, podrobnejših merilih. Ta novi sistem naj 
bi zagotovil visoko kakovost operacij, izbranih za 
programsko obdobje 2014–2020.
Odgovori Komisije 44
Skupni odgovor na točke 39–41
Proračun ukrepa 226 je na voljo za vse vrste javnih 
in zasebnih gozdov. Čeprav so med izvajanjem pro ‑
grama javni gozdovi prejeli višjo finančno podporo, 
je bilo to nevtralizirano v smislu podprtih hektarov. 
Iz letnega poročila o napredku za leto 2013 za Anda ‑
luzijo je razvidno, da je bilo 78 % podprtih gozdnih 
območij zasebnih.
Komisija meni, da so države članice in organi 
upravljanja pristojni za to, da izberejo najboljše pro ‑
jekte, pri čemer upoštevajo družbeno‑gospodarske 
in geografske pogoje, ter da utemeljijo ustreznost 
izračuna uporabljenih stroškov.
Podporo za delovno intenzivne dejavnosti je 
mogoče povezati z značilnostmi zemljišča (orogra ‑
fija, okoljski vidiki itd.) in treba jo je obravnavati 
v širšem okviru razvoja podeželja.
42
Komisija meni, da je požig, ki se uporablja kot 
metoda čiščenja območij, zelo tvegana operacija. 
Zanjo veljajo zelo strogi upravni pogoji in ni druž ‑
beno sprejemljiva.
44
Komisija meni, da so se zaradi pogostejših in moč ‑
nejših vročinskih valov in dolgotrajnih suš („glavni 
vzrok“), ki jih je pod določenimi pogoji mogoče 
razglasiti tudi za naravne nesreče, v nekaterih 
programih uvedli ukrepi v zvezi s „sekundarno 
škodo“,(škodljivci in boleznimi), za preprečevanje 
obsežnejšega širjenja škode s hudimi okoljskimi 
in družbeno‑gospodarskimi posledicami. Zato je 
mogoče predvidevati, da so posredovanja, pod ‑
prta z ukrepi za razvoj podeželja, uspešno pri ‑
spevala k izpolnjevanju ciljev ukrepa in zadevnih 
programov.37
Gozdne ceste, namenjene preprečevanju požarov, 
se lahko uporabijo tudi za druge namene. Imajo 
pomembno vlogo pri obnovi in preprečevanju 
negativnih vplivov nesreč. Poleg tega bi bila grad ‑
nja dve vrst cest, ene za preprečevanje gozdnih 
požarov in druge za preostale namene, neučinko ‑
vita naložba z visokimi stroški.
Gozdne ceste na Slovaškem, ki so bile zgrajene za 
preprečevanje gozdnih požarov v okviru programov 
za razvoj podeželja, so bile učinkovito uporabljene 
za hitre ukrepe obnove po nedavnih nevihtah 
in viharjih. Boljši in ustrezen dostop je prispeval 
k zmanjšanju tveganja za nadaljnje nesreče (požare 
in izbruhe škodljivcev) ter čim manjšemu mešanju 
prsti, kar je ohranilo organske snovi v prsti in blago ‑
dejno vplivalo na rastline in talne živali.
Učinkoviti mehanizmi za varstvo gozdov pred 
nesrečami, ki jih povzroča veter ali sneg, ne obsta ‑
jajo. Zato so ukrepi usmerjeni predvsem v prepre ‑
čevanje gozdnih požarov. Preventivni ukrepi niso 
nikoli povezani z nastalo abiotsko škodo, ampak 
s preprečevanjem te škode. Zato deleža javne pod ‑
pore ukrepom za preprečevanje požarov ni mogoče 
neposredno povezati s škodo zaradi požara.
Glej tudi odgovor na točko 50.
38
Ocene tveganj za gozdove se financirajo s sredstvi 
EU in nacionalnih skladov. Avstrija prispeva dolo ‑
čeno količino (kvot) sredstev EU za različne regije. 
Preostalo se financira iz nacionalnih skladov.
Odgovori Komisije 45
Okvir 3
To stanje je odpravljeno. V Akvitaniji se zdaj za opa ‑
zovanje poškodovanih območij uporabljajo satelit ‑
ski posnetki. Vsako poškodovano zemljišče preveri 
strokovnjak, ki ugotovi obseg škode, preden se 
zahteva nadomestilo. Nato državne službe obravna ‑
vajo vloge in pred izplačilom nadomestila izvedejo 
preglede na kraju samem na podlagi vzorčenja.
Slovaški organi so priznali upravno napako in 
obvestili Komisijo, da so zadevni notranji postopki 
že posodobljeni.
50
Gozdne ceste so lahko večnamenske, in sicer lahko 
olajšajo dostop v primeru gozdnih požarov, zago ‑
tovijo dostop v primeru operacij za preprečevanje 
požarov ter omogočajo pridobivanje lesa in drugih 
gozdnih proizvodov.
Komisija meni, da se lahko gozdne ceste, zgrajene 
za preprečevanje požarov, uporabljajo tudi za druge 
namene, če taka uporaba ne ovira njihove prvotne 
funkcije.
Glej tudi odgovor na točko 51.
51
Uporaba gozdnih cest za gospodarske namene 
ne ovira njihove vloge pri preprečevanju gozdnih 
požarov. Redčenje in odstranjevanje biomase je 
pomemben del ukrepov za preprečevanje gozdnih 
požarov. Ceste se uporabljajo tudi za prevoz lesa 
v okviru potrebnih preventivnih dejavnosti. Na 
splošno večnamenska uporaba teh cest krepi stro ‑
škovno učinkovitost naložbe.45
Komisija je ugotovila, da je imela Avstrija v pro ‑
gramskem obdobju težave z izvajanjem ukre ‑
pov 224 in 225. Kljub stalnim spodbudam ta dva 
ukrepa nista bila uspešno izvedena. Zato je Avstrija 
odobrila projekte, katerih cilj je izboljšanje proizvo ‑
dnega potenciala gozdov tudi v okviru ukrepa 226.
46
Komisija na podlagi znanja, ki je na voljo o vzaje ‑
mnem delovanju gozdov in podnebja, meni, da bi 
lahko diverzifikacija gozdov in uvedba raznolikih 
drevesnih vrst izboljšala odpornost gozdov na 
številne nesreče in požare, morda pa tudi prilago ‑
dljivost na podnebne spremembe. Te diverzifikacije 
bi bilo treba izvesti pred nesrečami na podlagi 
strokovnih mnenj, načrtov za varstvo gozdov in 
dolgoročnih strategij za gozdove ali prilagajanje 
podnebnih spremembam.
47
V poročilu Medvladnega foruma za podnebne spre ‑
membe (IPCC)7 je predvidena večja pogostost ali 
moč izrednih meteoroloških dogodkov, zato Komi ‑
sija meni, da je to ustrezen ukrep za zagotavljanje 
hitrega odziva na prihodnje nesreče.
Kar zadeva bukov les, ga lahko poškodujejo žuželke 
in tudi razne glive ter s tem povzročijo precejšnje 
izgube vrednosti in širjenje tveganja škodljivcev in 
bolezni v nepoškodovane gozdove, kar škodi doslej 
zdravim ekosistemom.
Primer, ki ga je navedlo Sodišče, bo Komisija 
proučila.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special‑reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf .
Odgovori Komisije 46
57
Podporo za delovno intenzivne dejavnosti je 
mogoče povezati z značilnostmi zemljišča (orogra ‑
fija, okoljski vidiki itd.) in treba jo je obravnavati 
v širšem okviru razvoja podeželja. Uporaba delovne 
sile bi lahko pomenila bolj okolju prijazne metode 
in pomembne družbeno‑gospodarske koristi, kar je 
tudi eden od ciljev politike za razvoj podeželja.
Okvir 6
Ravni stroškov se lahko razlikujejo glede na različne 
ekološko‑geografske in geološke pogoje ter druge 
dejavnike. Zaradi določenih razlogov morda tudi 
sploh ni mogoče uporabiti strojev ali pa se lahko 
uporabijo samo dražji stroji, na primer zaradi pobo ‑
čij, težkega dostopa, okoljskih pravil itd.
58
Komisija je pozvala slovaške organe, naj v programe 
za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 vključijo 
preverjanje razumnosti stroškov.
60
Na nekaterih območjih je število ponudnikov stori ‑
tev za nekatere posebne naloge omejeno.
61
Komisija meni, da so organi upravljanja odgovorni 
za zagotavljanje učinkovite podpore na ravni 
projektov.
Mrtve izgube bi bilo treba preprečiti z zagotavlja ‑
njem, da se naložbe izvedejo samo po vložitvi vloge 
za podporo ali dodelitvi podpore. V nasprotnem 
primeru lahko ocena mrtve izgube postane zelo 
pristranska in vodi do neenake obravnave vložnikov.52
Uporaba gozdnih cest za gospodarske namene ne 
ovira njihove zmogljivosti za preprečevanje nesreč 
v gozdovih.
53
Komisija meni, da bi bila vzpostavitev meril v zvezi 
z minimalnimi zahtevami na ravni EU lahko težavna, 
saj se lokalni gozdovi ter bio‑geografski, geološki 
in ekološki pogoji v EU med seboj zelo razlikujejo. 
Take minimalne zahteve bi bilo treba vzpostaviti na 
najustreznejši ravni.
Poleg tega ustvarjanje ustrezne mreže gozdnih cest 
ne prispeva samo k boljšemu varstvu gozdov pred 
požari, ampak tudi k trajnostnemu gospodarskemu 
vrednotenju gozdnih virov v mnogih regijah. To je 
pogosto potrebno, da se prepreči popolna izguba 
družbeno‑gospodarske vrednosti gozdnih območij, 
kar lahko vodi do opustitve teh območij in navse ‑
zadnje do večjega tveganja požara.
54
Komisija meni, da je gostota gozdnih cesta lahko 
višja ali nižja glede na lokalne bio‑geografske in 
geološke pogoje. Poleg tega se lahko gozdne ceste 
uporabljajo za več območij in posestev ter lahko 
se zgodi, da so nekateri odseki gozdne ceste na 
območjih, kjer je raven gostote cest že ustrezna. 
Komisija je pozvala slovaške organe, naj v programe 
za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 kot eno 
od meril za izbor vključijo gostoto cest na določe ‑
nem območju.
Okvir 5
Spremenljive stopnje pomoči niso bile izključene iz 
preteklega programskega obdobja. V novem pro ‑
gramskem obdobju pa niso dovoljene.
Okvir 5, Primer 2
Glej odgovor na točko 57.
Odgovori Komisije 47
68
Zaradi sorazmernosti je skupni okvir spremljanja in 
vrednotenja za obdobje 2007–2013 vključeval sklop 
skupnih kazalnikov učinka, ki zagotavljajo združe ‑
vanje in primerjanje v programu za razvoj podeželja 
ter so zasnovani tako, da jih je mogoče uporabiti 
v veliki večini primerov. Države članice lahko za opis 
posebnosti po potrebi uporabijo dodatne kazalnike.
V skupni sistem spremljanja in vrednotenja za 
obdobje 2014–2020 bo na primer vključen kazal ‑
nik „območje podprto“ za preventivne ukrepe. 
To bo odpravilo pomanjkljivost, opredeljeno 
v skupnem okviru spremljanja in vrednotenja za 
obdobje 2007–2013.
69
Iz opažanj je razvidno, da kazalnikov rezultatov 
zaradi zapletenosti in obstoječe medsebojne 
povezanosti različnih ukrepov v mnogih primerih 
ni smiselno preveč podrobno razčleniti. Komisija 
se je zato odločila, da bo v okviru za spremljanje 
in vrednotenje za programsko obdobje 2014–2020 
rezultate ocenila na ravni prednostnih področij.
70
Ta kazalnik je eden od elementov sistema vrednote ‑
nja. Novi sistem vrednotenja bi bilo treba obravna ‑
vati na svetovni ravni.
71
Komisija je priznala, da ima v okviru programov 
za razvoj podeželja vmesno vrednotenje ome ‑
jeno dodano vrednost. Zato se v programskem 
obdobju 2014–2020 izvedba vmesnega vrednotenja 
ne zahteva.
72
Glej odgovore na točki 69 in 71.62
V obdobju 2014–2020 se v skladu s členom 60(2) 
Uredbe št. 1305/2013 v zvezi z naložbenimi projekti 
za upravičene štejejo samo izdatki, ki so nastali po 
predložitvi vloge upravičenca. Države članice lahko 
celo določijo poznejši datum za upravičenost, na 
primer datum sklepa o nepovratnih sredstvih.
63
Komisija meni, da bi bilo treba nadalje proučiti 
odgovor upravičenca, da se pojasni, pod kakšnimi 
pogoji in kako učinkovito bi bilo mogoče izvesti 
tako naložbo in ali bi bilo brez podpore v okviru 
tega ukrepa sploh mogoče doseči prvotni cilj.
64
V določenih mejah je lahko na „upravičenem hek ‑
tarju“ za aktiviranje pravice do plačila nekaj dreves 
in grmovja.
Omejitev pretiranega razraščanja takih dreves, 
grmičevja ali grmovja lahko zmanjša tveganje 
gozdnih požarov na posestvu na okoliških gozdnih 
območjih.
Skupni odgovor na točke 65–67
Komisija meni, da bi bilo treba ukrepe za prepre ‑
čevanje nesreč v gozdovih obravnavati v širšem 
in dolgoročnem okviru razvoja podeželja, saj so 
naravni procesi v gozdovih zapleteni, vplive dolo ‑
čenih posredovanj pa je mogoče ovrednotiti samo 
po več letih ali desetletjih. Popisi gozdov v drža ‑
vah članicah, ki bi se lahko znova izvedli čez 10 do 
20 let, in drugi programi za spremljanje gozdov bi 
lahko zagotovili informacije o spremembah. Goz ‑
darski ukrepi so zasnovani in se izvajajo na podlagi 
informacij in spoznanj, pridobljenih z modeli za 
gospodarjenje z gozdovi, ki so vzpostavljeni že 
100–150 let in jih upravljajo gozdarski inštituti in 
univerze v državah članicah.
Odgovori Komisije 48
Zaključki in priporočila
76
Komisija meni, da so ukrepi za preprečevanje nesreč 
v gozdovih na splošno uspešno prispevali k izpol ‑
njevanju ciljev programov za razvoj podeželja. 
Doseženi so bili konkretni rezultati, poleg tega je 
bilo tudi manj požarov. Prav tako so bila pridobljena 
znanja, ki se bodo uporabila v obdobju 2014–2020, 
zlasti v zvezi z obsegom ukrepa in boljšimi navodili.
78
Uredba o razvoju podeželja9 določa, da morajo pre ‑
ventivni ukrepi varstva pred požarom zajeti obmo ‑
čja, ki jih države članice v svojih načrtih za varstvo 
gozdov uvrščajo med območja z veliko ali srednjo 
požarno ogroženostjo. Ti načrti za varstvo gozdov 
in nacionalni ali podnacionalni programi držav 
članic za gozdove ali enakovredni instrumenti so bili 
ustrezna podlaga za ciljno usmerjenost in določanje 
prednostnih nalog med izborom.
Komisija je proučila razmere v gozdarskem sek ‑
torju, vključno z vidiki preprečevanja in spremljanja 
nesreč v gozdovih, v delovnem dokumentu služb 
Komisije iz leta 2005, priloženem Sporočilu o izva ‑
janju gozdarske strategije EU. Uredba o razvoju 
podeželja zahteva, da morajo gozdarski ukrepi pri ‑
spevati k izvedbi gozdarske strategije Skupnosti. Ta 
gozdarska strategija zajema gospodarske, okoljske 
in družbene vidike trajnostnega gospodarjenja 
z gozdovi.
9  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005.73
Čeprav se povprečna velikost pogorišč v EU ne 
povečuje, so letne škode zaradi požara pogosto 
zgoščene samo v nekaterih državah. To so vsako 
leto druge države (npr. Portugalska in Španija 
leta 2003, Portugalska leta 2005, Italija in Grčija 
leta 2007, Španija leta 2012 itd.). Vsako leto se lahko 
v določenih regijah pojavi izredna nevarnost požara 
zaradi lokalnega vročega in suhega vremena ter 
močnih vetrov. Določene države se torej v zadev ‑
nem letu morda soočajo z izredno požarno dejavno ‑
stjo, ki nastane zaradi prevladujočih meteoroloških 
pogojev za nevarnost požarov na območjih v Sredo ‑
zemlju ali drugod po Evropi.
Vzrok opaženih razlik v gibanjih na ravni držav 
članic je pogosto izredna nevarnost požara, ki se 
je pojavila v letih v okviru proučenega časovnega 
obdobja, kot je razvidno iz analize podatkov na 
letni osnovi v primerjavi z meteorološkimi kazalniki 
nevarnosti požara8.
74
Komisija meni, da obstajajo precejšnje izkušnje 
v zvezi z naravo preventivnih ukrepov, vključno 
z znanjem o njihovi učinkovitosti in uspešnosti 
v posameznih programskih področjih. V zadnjih 
20 letih so bili s sredstvi EU podprti številni projekti 
in programi za preprečevanje nesreč v gozdovih 
ter izvedene so bile številne študije in raziskovalni 
projekti.
8  San‑Miguel‑Ayanz, J., Moreno, J. M., Camia, A. (2013): „Analysis 
of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons 
learned and perspectives“ (analiza velikih požarov v evropskih 
sredozemskih pokrajinah: pridobljena spoznanja in pogledi), 
Forest Ecology and Management , 294, str. 11–22.
Odgovori Komisije 49
Priporočilo 1, Komisija bi morala, 
Druga alinea
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo s pristojnimi nacionalnimi organi 
proučila možnost ustrezne ravni ukrepov na podro ‑
čju skupnih osnovnih meril za uvrščanje gozdnih 
območij med območja z majhno, srednjo ali veliko 
požarno ogroženostjo.
79
V okviru praks za trajnostno gospodarjenje z goz ‑
dovi se lahko gozdne ceste (ali druge naložbe), zgra ‑
jene predvsem za preprečevanje požarov, upora ‑
bljajo tudi za preventivne ukrepe v zvezi z drugimi 
tveganji ter za obnovo, odpravo škode, rekreacijske 
in gospodarske namene. Ustvarjanje ustrezne mreže 
gozdnih cest ne prispeva samo k boljšemu varstvu 
gozdov pred požari, ampak tudi k trajnostnemu 
gospodarskemu vrednotenju gozdnih virov v mno ‑
gih regijah. Te ukrepe je pogosto treba izvesti, da 
se prepreči popolna izguba družbeno‑gospodar ‑
ske vrednosti gozdnih območij, ki lahko vodi do 
opustitve teh območij in navsezadnje do večjega 
tveganja požara.
Kar zadeva novo programsko obdobje, so bili prip ‑
ravljeni podatkovni listi z navodili, da bi se zagoto ‑
vila pravilna uporaba ukrepa v državah članicah/
regijah. Poleg tega bodo morale države članice/
regije bolje opredeliti svoje potrebe in razloge, 
če bodo želele povečati gostoto svojih cestnih 
sistemov.Kar zadeva novo programsko obdobje, je Komisija 
proučila razmere v gozdarskem sektorju v delov ‑
nem dokumentu služb Komisije iz leta 2013, prilo ‑
ženem Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, 
Svetu, Evropskemu ekonomsko‑socialnemu odboru 
in Odboru regij: „Nova gozdarska strategija EU: za 
gozdove in gozdarski sektor“10.
Priporočilo 1, Države članice bi morale, 
Druga alinea
Komisija meni, da imajo gozdovi Natura 2000 visoko 
okoljsko vrednost ter zagotavljajo pomembne 
in raznolike ekosistemske storitve. Poleg tega se 
nekatere določbe omrežja Nature 2000 uporabljajo 
za vse gozdove v EU, tako za tiste na območju 
Natura 2000 kot za tiste zunaj njega, zato je v tem 
okviru vloga slednjih tudi zelo pomembna.
Priporočilo 1, Komisija bi morala, Prva 
alinea
Komisija trenutno izvaja to priporočilo.
Potreba po ustreznem opisu preventivnih ukrepov 
je zajeta v razdelek o analizi potreb v strategiji iz 
programa za razvoj podeželja za obdobje 2014–
2020, v nekaterih primerih pa tudi na ravni partner ‑
skih sporazumov.
Komisija prouči predložene programe za razvoj 
podeželja, preveri intervencijsko logiko in potrebe 
po preventivnih ukrepih v obdobju odobritve pro ‑
grama ter zahteva, da preventivni ukrepi temeljijo 
na načrtu za varstvo zadevnega območja.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm .
Odgovori Komisije 50
Komisija v državah članicah izvaja revizije skla ‑
dnosti, da bi preverila, ali so plačani odhodki 
v skladu s pravili. Če se med revizijo ugotovijo nep ‑
ravilnosti, se sprejmejo finančni popravki.
Ukrepi in plačilne agencije, ki se revidirajo, se 
določijo na podlagi analize tveganja. Pri količinskem 
opredeljevanju izpostavljenosti tveganju ima veliko 
vlogo finančni vidik. To pomeni, da za območje 
revizije z visokimi odhodki obstaja večja verjetnost 
visoke uvrstitve in izvedbe revizije. Leta 2014 se je 
izvedla revizija za ukrep 226 in je zanj predvidena 
tudi v letu 2015.
Priporočilo 2, Komisija bi morala, 
Druga alinea
Komisija trenutno izvaja to priporočilo na podlagi 
pravnega okvira programov za razvoj podeželja in 
dodatnih smernic.
Novi ukrep zajema širši obseg tveganj in škode. 
Zadevni podatkovni list z navodili za obdobje 2014–
2020 zajema podrobne zahteve in pojasnila, države 
članice pa ga lahko uporabijo kot orodje za ustrezno 
zasnovo ukrepa.
Države članice/regije so bile opozorjene, da so v pri ‑
meru negotovosti glede namena ukrepov na voljo 
tudi drugi ukrepi, ki so ciljno usmerjeni predvsem 
v povečanje gospodarske vrednosti gozdov.
80
Komisija v okviru deljenega upravljanja sprejme 
nacionalne ali regionalne programe za razvoj pode ‑
želja, države članice in njihovi organi upravljanja pa 
so odgovorni za izvajanje ter zagotavljanje stro ‑
škovne učinkovitosti in učinkovite podpore.Priporočilo 2, Države članice bi morale, 
Prva alinea
Komisija meni, da je v novo uredbo o razvoju 
podeželja zajet spremenjen ukrep o varstvu in 
obnovi gozdov. Novi ukrep lahko zagotovi pod ‑
poro za ukrepe, povezane s preprečevanjem in 
odpravo škode v gozdovih zaradi gozdnih požarov, 
naravnih nesreč in katastrofičnih dogodkov, ter za 
preventivne ukrepe v zvezi s škodljivci in boleznimi, 
če je tveganje zadevnega pojava podprto z znan ‑
stvenimi dokazi in so ga potrdile javne znanstvene 
organizacije.
Priporočilo 2, Države članice bi morale, 
Tretja alinea
Komisija meni, da so v zvezi s podprtimi ukrepi na 
voljo že številni okoljski zaščitni ukrepi. V omrežju 
Natura 2000 ureditev varstva v skladu s členom 6(2) 
in (3) direktive o habitatih na primer določa, da je 
treba preprečiti kakršno koli večje slabšanje stanja 
teh območij. Presoje vplivov na okolje na drugih 
območjih bodo tudi prispevale k preprečevanju 
nasprotnih učinkov na okolje. Za vse ukrepe, ki 
naj bi se sofinancirali s sredstvi EU, pa bi se od 
pristojnih nacionalnih organov lahko zahtevalo 
potrdilo o dobri okoljski praksi ali trajnostnem 
gospodarjenju z gozdovi, ki bi bilo predpogoj za 
sofinanciranje EU.
V novem programskem obdobju bo v ospredju 
izvajanja različnih ukrepov okoljska učinkovitost 
upravičencev.
Priporočilo 2, Komisija bi morala, 
Prva alinea
Komisija trenutno izvaja to priporočilo.
Odgovori Komisije 51
Priporočilo 4, Komisija bi morala
Komisija sprejema to priporočilo.
Nekatere prilagoditve so že bile uvedene, in sicer 
bo v skupni sistem spremljanja in vrednotenja 
za obdobje 2014–2020 na primer vključen kazal ‑
nik „območje podprto“ za preventivne ukrepe. 
To bo odpravilo pomanjkljivost, opredeljeno 
v skupnem okviru spremljanja in vrednotenja za 
obdobje 2007–2013.
Leta 2019 se bo uvedlo izboljšano letno poročilo 
o izvajanju, da bi se hitreje pridobili dragoceni 
rezultati vrednotenja. To izboljšano letno poročilo 
o izvajanju zagotavlja oceno rezultatov programa 
in, kadar je to mogoče, presojo vpliva.Kar zadeva uporabo ročnega dela namesto strojev, 
so take izbire včasih povezane z značilnostmi zem ‑
ljišča (orografija, okoljski vidiki itd.) in jih je treba 
obravnavati v širšem okviru razvoja podeželja.
Priporočilo 3, Države članice bi morale, 
Prva alinea
Komisija meni, da v zvezi s standardnimi stroški 
v programih države članice/regije zagotovijo, da so 
zadevni izračuni ustrezni in natančni ter priprav ‑
ljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in 
preverljivega izračuna. Določiti bi bilo treba neod ‑
visen organ za izračun vseh standardnih stroškov ali 
potrditev ustreznosti izračunov.
Priporočilo 3, Države članice bi morale, 
Druga alinea
Trenutno se pripravljajo smernice o nadzoru in 
kaznih na področju razvoja podeželja, o katerih 
se razpravlja z državami članicami. V Prilogi I tega 
dokumenta je kontrolni seznam, ki ga države članice 
lahko uporabijo za oceno razumnosti stroškov.
81
Doseči je treba pravo ravnotežje med stroški spre ‑
mljanja in vrednotenja ter njunimi morebitnimi 
koristmi. Zlasti pri vrednotenju preventivnih ukre ‑
pov je težko vzpostaviti vzročno verigo. Poleg tega 
je učinkovitost določenih posredovanj na področju 
gozdarstva mogoče oceniti samo po več letih ali 
celo desetletjih.
Za obdobje 2014–2020 so že bile uvedene izbolj ‑
šave. V skupni sistem spremljanja in vrednotenja bo 
na primer vključen nov kazalnik „območje podprto“ 
za preventivne ukrepe. Poleg tega je za leto 2019 
predvideno izboljšano letno poročilo o izvajanju za 
pridobivanje dragocenih rezultatov vrednotenja. 
V okviru tega poročila se bo izvedlo vrednotenje 
programa za razvoj podeželja in zagotovili se bodo 
prvi rezultati glede njegove učinkovitosti.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ‑AB‑14‑023‑SL‑N ISSN 1977 ‑5784
V programskem obdobju 2007–2013 je Evropski kmetijski 
sklad za razvoj podeželja (EKSRP) zagotovil podporo  
za obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov, 
poškodovanih v  naravnih nesrečah in požarih, ter za 
uvajanje preprečevalnih dejavnosti. Z revizijo Sodišča je bilo 
ugotovljeno, da upravljanje podpore ni bilo dovolj dobro ter 
da Komisija in države članice ne morejo dokazati, da so bili 
zastavljeni rezultati doseženi na stroškovno učinkovit način.
Preprečevalne dejavnosti niso bile ustrezno ciljno 
usmerjene. Z revizijo je bilo ugotovljeno, da nekatere 
dejavnosti niso bile ustrezne za doseganje ciljev ukrepa. 
Zagotavljanje stroškovne učinkovitosti financiranih 
dejavnosti ni bilo ustrezno. Uvedena orodja za spremljanje 
Komisiji in državam članicam niso omogočala, da bi ustrezno 
ocenile učinkovitost in uspešnost ukrepa.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE