1. Sklepi in priporočila 1.1 Odgovor na vprašanje češkega predsedstva je na kratko ta, da pri sedanji zasnovi trga z električno energijo jedrska energija ne more vplivati na stabilnost cen. To je zato, ker se v sedanji zasnovi trga uporablja vrstni red gospodarnosti (glej točko 2.8). Cene je mogoče stabilizirati z jedrsko energijo le, če se zasnova trga prilagodi z znatno finančno državno pomočjo in zasebnim financiranjem. 1.2 Ekonomsko-socialni odbor (EESO) češkemu predsedstvu svetuje, naj začne strukturiran dialog na ravni EU, da bi se dogovorili o novi zasnovi trga z električno energijo, ki bi zagotavljala stabilnost cen. 2. Uvodne opombe 2.1 Češko predsedstvo Sveta EU je pred začetkom svojega mandata (druga polovica leta 2022) zaprosilo EESO, naj pripravi raziskovalno mnenje o vlogi jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU. 2.2 EESO pozdravlja zaprosilo češkega predsedstva, saj mu ponuja priložnost, da to vlogo opiše na stvaren in nedvoumen način. 2.3 Doseganje stabilnosti cen je eden od osnovnih pogojev, da se odjemalcem električne energije, tako podjetjem kot posameznikom, kratkoročno in srednjeročno zagotovi gotovost glede njihovih stroškov. Stabilne cene energije imajo zato ključno vlogo pri uspešnosti evropskih podjetij ter ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest. 2.4 Stabilnost cen je potrebna tudi zato, da lahko vsa podjetja, zlasti mala in srednja, pravočasno pripravijo realne cenovne ponudbe in realne napovedi. 2.5 Da bi češkemu predsedstvu odgovorili čim bolj stvarno in nedvoumno, v tem raziskovalnem mnenju ne bomo obravnavali drugih vidikov, ki so prav tako zanimivi, vendar glede na vprašanje, ki ga obravnava to mnenje, niso pomembni. To pomeni, prvič, da ne bomo posegali v pravico držav članic, da same odločajo o načinu proizvodnje električne energije v svoji državi, in drugič, da NE bomo izrazili mnenja o dejanskih in možnih prednostih in slabostih jedrske energije. 2.6 Vprašanje zanesljivosti oskrbe prav tako ne sodi v področje tega raziskovalnega mnenja in bi ga bilo treba obravnavati v posebnem mnenju. Seveda pa ni sporno, da je v sedanjih razmerah, ko je v Evropi vojna, v katerih se plin in nafta uporabljata kot geopolitično orožje, pomembno, da elektrarne še naprej čim bolj obratujejo in da se zagotovi prožnost pri začasni uporabi fosilnih goriv in goriv z nizkimi emisijami. Kot smo že omenili, EESO ne bo posegal v pravico držav članic, da same odločajo o načinu proizvodnje električne energije v svoji državi. EESO ponovno poudarja, da odločno podpira to, kar je Evropska komisija zapisala v svojem načrtu REPowerEU, in sicer da je izziv hitro zmanjšati našo odvisnost od ruskih fosilnih goriv s pospešitvijo čistega prehoda in združitvijo moči za odpornejši energetski sistem in pravo energetsko unijo. 2.7 Čeprav bi zelo lahko razpravljali tudi o ravni cen energije, tega vprašanja ne bomo obravnavali, saj stabilnost cen ni odvisna od ravni cene. Stabilnost lahko obstaja ali ne, ne glede na raven cen. 2.8 Pojasnitev nekaterih tehničnih pojmov: zasnova trga: način določanja cene električne energije na trgu; mejni stroški: znesek, za katerega se skupni stroški povečajo, če podjetje proizvede še eno enoto proizvodnje; promptni trg: trg za izmenjavo blaga, kot je električna energija, na katerem se izvajajo transakcije za takojšnje plačilo in hitro dobavo; vrstni red gospodarnosti: razvrstitev elektrarn na podlagi višine njihovih mejnih stroškov, in sicer od najnižjih do najvišjih. Tako se postopoma dodajajo elektrarne z vedno višjimi mejnimi stroški, dokler povpraševanje ni zadovoljeno. Vrstni red je naslednji: energija iz obnovljivih virov, jedrska energija, premog, nafta in plin. Pri današnji zasnovi trga z električno energijo se cena na trgu električne energije določa glede na mejne stroške zadnje elektrarne v vrstnem redu gospodarnosti (večinoma plin). 3. Odgovor na vprašanje 3.1 Vsaka elektrarna ima seveda pomembno vlogo na trgu z električno energijo. Jasno je na primer, da se nedavni izpad številnih jedrskih elektrarn v Franciji in posledično potreba po uvozu več električne energije odražata v gibanju cen. Vendar v tem raziskovalnem mnenju ne obravnavamo teh bolj ali manj začasnih razmer, temveč strukturni vidik delovanja trga z električno energijo. 3.2 Osredotočamo se na promptni trg, saj ta v glavnem določa ceno, ki jo morajo plačati odjemalci. Kot smo že omenili, na promptnem trgu zasnova trga temelji na vrstnem redu gospodarnosti. 3.3 Vloga jedrske energije pri stabilnosti cen energije v EU je odvisna od dveh spremenljivk, in sicer ali gre za stare ali nove jedrske elektrarne in ali gre za sedanjo ali novo zasnovo trga? S kombiniranjem teh spremenljivk dobimo štiri različne situacije. 3.4 Da bi dali čim jasnejši odgovor, je treba za te štiri različne situacije razlikovati med štirimi različnimi scenariji, in sicer: A : sedanje jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga; B : sedanje jedrske elektrarne in nova zasnova trga; C : nove jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga; D : nove jedrske elektrarne in nova zasnova trga. 3.5 A: sedanje jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga 3.5.1 V skoraj vseh državah članicah električna energija, proizvedena v sedanjih jedrskih elektrarnah, ne vpliva in ne more vplivati na stabilnost cen električne energije. Razlog za to je sedanja zasnova trga, ki temelji na vrstnem redu gospodarnosti, pri kateri ceno določa elektrarna z najvišjimi mejnimi stroški (skoraj vedno plin, tudi v Franciji). V EU obstaja izjema: Švedska zaradi mešanice električne energije (skoraj 60 % obnovljivih virov energije – predvsem hidroelektrarn – in približno 30 % jedrske energije) (1). 3.6 B: sedanje jedrske elektrarne in nova zasnova trga 3.6.1 Načeloma je mogoče, da bodo jedrske elektrarne v tem primeru vplivale na stabilizacijo cen – denimo pri zasnovi trga, kjer oblikovanje cen temelji na povprečnih stroških in/ali kjer jedrska energija ni zajeta v vrstnem redu gospodarnosti. Vendar je vprašljivo, kakšen naj bi bil tak trg in kako naj bi deloval. V Združenem kraljestvu na primer se zdaj uvaja nov model, in sicer razdelitev trga na dva segmenta: energijo, ki jo je mogoče dispečirati, in energijo, ki je ni mogoče dispečirati. Segment, ki ga je mogoče dispečirati (večinoma plin z ostanki premoga in majhnim delom biomase), bi se urejal z modelom mejnega oblikovanja cen, segment, ki ga ni mogoče dispečirati, pa bi se plačeval na podlagi celotnih stroškov (nekakšna vrsta reguliranega donosa kapitala v obliki pogodbe na razliko). Združeno kraljestvo je ta pristop že sprejelo za svojo novo jedrsko elektrarno Hinkley Point C (2). To pomeni, da bo morala država subvencionirati zadevne jedrske elektrarne, če bo cena električne energije na trgu nižja od dogovorjenega zneska, ki temelji na reguliranem donosu kapitala. Taka nova zasnova trga je torej sestavljena iz dveh elementov: tržnega segmenta, kjer se uporablja prejšnja zasnova trga (tj. vrstni red gospodarnosti na podlagi mejnih stroškov), in drugega segmenta, kjer dejansko obstajajo samo pogodbe na razliko. Zato ima električna energija, proizvedena na podlagi pogodb na razliko, stabilno ceno, kar se odraža v stabilnejši ceni za odjemalce. Vendar bo cena za odjemalce še vedno nihala, saj se del cene električne energije še vedno določa v skladu z vrstnim redom gospodarnosti. 3.7 C: nove jedrske elektrarne v sedanji zasnovi trga 3.7.1 Jedrske elektrarne imajo lahko stabilizacijski učinek na cene, če je zgrajenih dovolj jedrskih elektrarn, tako da so te redno zadnje elektrarne v vrstnem redu gospodarnosti. To bi pomenilo, da bi bilo treba elektrarne na fosilna goriva nadomestiti z jedrskimi elektrarnami; Evropa bi imela tako vsaj nekaj sto novih jedrskih elektrarn. Jedrske elektrarne bi nato določale ceno, ki bi bila – kot v primeru jedrske elektrarne Hinkley C – približno dvakrat višja od cene električne energije iz obnovljivih virov. Neizogibna posledica tega pa bi bila, da se nove jedrske elektrarne zaradi mejnega oblikovanja cen ne bi mogle financirati na trgu, zato bi potrebovale subvencije. 3.8 D: nove jedrske elektrarne in nova zasnova trga 3.8.1 Jedrske elektrarne ne bi smele biti zajete v vrstnem redu gospodarnosti, temveč bi se morala zanje uporabljati metoda dodatka na stroške. Dodatek izhaja iz dejstva, da je treba poleg javnih finančnih naložb vključiti tudi zasebni sektor in mu zagotoviti pošteno donosnost naložb (tarifa na podlagi stroškov z dodatkom). (Glej tudi točko 3.5.1.) 4. Povzetek 4.1 Odgovor na vprašanje češkega predsedstva je na kratko ta, da pri sedanji zasnovi trga z električno energijo jedrska energija ne more vplivati na stabilnost cen. Cene je mogoče stabilizirati z jedrsko energijo le, če se zasnova trga prilagodi z znatno državno pomočjo in zasebnim financiranjem. 4.2 Zato EESO češkemu predsedstvu svetuje, naj začne strukturiran dialog na ravni EU, da bi se dogovorili o novi zasnovi trga z električno energijo, ki bi zagotavljala stabilnost cen.