[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.10.2007

COM(2007) 592 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest. Vmesni pregled sodobne politike MSP

KAZALO

1. Uvod 3

2. Dosežki Sodobne Evropske Politike Msp 3

2.1. Odpravljanje birokracije 5

2.2. Izboljšanje dostopa MSP na trge 6

2.3. Spodbujanje podjetništva 8

2.4. Izboljšanje potenciala rasti MSP na trajnostni način 9

2.5. Krepitev politike SMP za komunikacijo in posvetovanja z zainteresiranimi stranmi 10

3. pot naprej 11

UVOD

Mala in srednja velika podjetja (MSP) so hrbtenica gospodarstva EU. Njihova uspešnost je ključna za doseganje večje rasti ter več in boljših delovnih mest v EU. Zato je politika MSP postala ključni element prenovljenega lizbonskega partnerstva za rast in delovna mesta vse od njegovega ponovnega zagona leta 2005.

Glavni cilj sodobne politike Komisije o MSP[1] je vključiti vprašanja MSP v nacionalno politiko in politiko Skupnosti, in sicer z uporabo načela „Najprej razmišljaj v malem“. Poleg tega se je Evropski Svet marca 2006 strinjal z vrsto prednostnih ukrepov, ki jih je treba izvesti do konca leta 2007 za sprostitev poslovnega potenciala evropskih MSP.

To sporočilo navaja, kaj je bilo doseženega v dveh letih od uvedbe sodobne politike za MSP, in ponazarja primere, kako se uporablja načelo „Najprej razmišljaj v malem“. V sporočilu je navedeno, da je usmeritev nove evropske politike MSP pravilna, obenem pa, da je treba bistveno okrepiti politike za podporo MSP na ravni EU in nacionalni ravni, ob upoštevanju njihovega gospodarskega in družbenega pomena.

DOSEžKI SODOBNE EVROPSKE POLITIKE MSP

Sodobna politika MSP Komisije je bila izvedena v smislu povečevanja gospodarske rasti: leta 2006 je BDP EU znašal 3,0 %, kar je skoraj dvakrat več kot leta 2005, oblikovanih pa je bilo okoli 3,5 milijona novih delovnih mest[2]. MSP so dejansko glavna gonilna sila rasti zaposlovanja, zlasti na področjih gradbeništva, transporta, komunikacij in v turizmu[3].

Evropska komisija je svoje ukrepe oblikovala na podlagi političnih zavez na vseh petih ključnih področjih :

- odpravljanje birokracije,

- izboljšanje dostopa MSP do trgov,

- spodbujanje podjetništva in podjetniških sposobnosti,

- izboljšanje potenciala rasti MSP,

- okrepitev dialoga in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi MSP.

Posledično so MSP zdaj v celoti vključena v politike Skupnosti, kot je spodbujanje konkurence, raziskave, kohezija in razvoj podeželja. Interesi MSP so vključeni tudi v nedavne pobude na področju inovacij[4] in industrijskih politik[5].

Komisija je povečala osredotočenost na MSP v okviru programov porabe Skupnosti za obdobje 2007─2013. Strukturni skladi ostajajo največji finančni instrument za financiranje MSP[6]. Okoli 16─18 % skupnih dodeljenih sredstev za kohezijsko politiko v višini 347,4 milijarde EUR je namenjenih za MSP. Poleg tega bo Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSPR )[7] namenil do 10 milijard EUR za financiranje oblikovanja in razvoja nekmetijskih podjetij na podeželju, usposabljanju in učenju spretnosti ter tudi v podporo MSP v kmetijstvu, živilski industriji in gozdarstvu.

Sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (FP 7) vključuje številne pobude za sodelovanje MSP, vključno z večjo zgornjo stopnjo povračil za dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, in sicer od 50 % do 70 %. Okvirni program za konkurenčnost in inovacije[8], s proračunom okoli 3,6 milijarde EUR, zagotavlja boljši dostop MSP do sredstev in podpore za podjetništvo, inovacije, IKT ter širšo uporabo novih in obnovljivih energetskih virov ter izboljšanje energetske učinkovitosti. Komisija odločno podpira tudi pobude za vsem dostopno izobraževanje in usposabljanje v okviru programa vseživljenjskega učenja.

Poleg tega je bila sodobna politika MSP dopolnjena in okrepljena na podlagi sklepov Evropskega sveta spomladi leta 2006 , v okviru katerih so bile države članice pozvane k sprostitvi poslovnega potenciala EU, pri čemer pa morajo upoštevati naslednjih pet prednostnih ukrepov:

1. vzpostavitev storitve „vse na enem mestu“ za hitro in enostavno ustanovitev podjetja ter zmanjšanje povprečnega časa za ustanovitev podjetja na en teden;

2. spodbujanje podjetništva, vključno z izobraževanjem in usposabljanjem na tem področju;

3. zaposlitev prve osebe ne sme zahtevati obiska več kot enega javnega upravnega mesta;

4. naj načelo „Najprej razmišljaj v malem“ postane vodilno načelo v vsej zadevni zakonodaji in naj se uporablja sistematično;

5. olajšanje dostopa MSP do javnega naročanja.

Usklajen evropski načrt reform, vzpostavljen v okviru prenovljenega lizbonskega partnerstva za rast in delovna mesta, je spodbudil veliko držav članic k vključitvi interesov MSP v svoje procese oblikovanja politike . To so države dosegle na različne načine, kot z ustanovitvijo posebnega organa za zastopanje interesov MSP, bolj razumljivo oceno vpliva zakonodaje na MSP, sistematičnim posvetovanjem z MSP ter postopnim izboljšanjem poslovnega okolja.

Redni dialog z državami članicami o politiki MSP je vodil k boljšemu medsebojnem dopolnjevanju nacionalnih ukrepov in ukrepov EU. Komisija je podprla ta proces z omogočanjem vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks. V okviru procesa za Evropsko listino za mala podjetja je zbrala in na spletu objavila več kot 250 dobrih praks držav članic, npr. na področju izboljšanja spletnega dostopa, obdavčitve in boljše zakonodajne ureditve[9].

Vendar pa še vedno obstaja potreba po nadaljnjem vključevanju vidikov MSP v politike držav članic in EU .

V naslednjih odstavkih je podrobneje predstavljen napredek na vsakem od petih ključnih področij sodobne politike MSP, vključno s prednostnimi ukrepi, h katerim je pozval Evropski svet spomladi leta 2006.

Odpravljanje birokracije

Komisija je sprejela pomembne ukrepe za oblikovanje prijaznejšega zakonodajnega okolja za MSP.

Revizija predpisov Skupnosti o državni pomoči je na primer prag de minimis , do katerega pomoči ni treba prijaviti, povečala na 200 000 EUR [10]. Novi predpisi vključujejo tudi predloge za povečanje intenzivnosti pomoči MSP, zlasti malim podjetjem. Poleg tega nov okvir Skupnosti za državno pomoč za raziskave in inovacije[11] uvaja prožnejša pravila za stroške MSP glede pravic intelektualne lastnine, zaposlovanja visoko kvalificiranega osebja in dostopa do podpornih storitev za inovacije. To MSP omogoča, da lažje pridobijo sredstva za raziskave, razvoj in inovacije ter imajo koristi od prenosa tehnologije.

Komisija je objavila predlog za Direktivo Sveta, ki bi podjetjem v državah članicah omogočala, da so izvzeti od plačila DDV, če je njihov letni promet manjši od 100 000 EUR, ter za uvedbo sistema „ vse na enem mestu“ za plačilo DDV , da se poenostavijo obveznosti DDV za podjetja, ki trgujejo v državi članici, kjer nimajo sedeža. Poleg tega predlog vključuje poenostavljena pravila glede zahtevkov za vračila DDV v drugih državah članicah, pri čemer se zmanjšujejo bremena podjetij, ki se jih spodbuja k povečanju trgovine znotraj EU. Komisija se zavzema za hitro sprejetje te direktive, pri čemer bodo nekateri deli predloga verjetno sprejeti do 31. decembra 2007.

Komisija redno ocenjuje vpliv novih zakonodajnih aktov Skupnosti v zvezi z zmanjševanjem upravnega bremena podjetij in nedavno ustanovljeni odbor za presojo vplivov je znatno izboljšal splošno kakovost presoj vplivov Komisije.

Kljub bistvenim izboljšavam je treba še veliko storiti za odpravo nepotrebnega upravnega bremena MSP in še naprej poenostavljati zakonodajne zahteve. Zato si bo Komisija še naprej prizadevala, da bo izvajala prednostni ukrep, ki ga je opredelil Evropski svet spomladi 2006, torej načelo „Najprej razmišljaj v malem“ kot vodilno načelo pri oblikovanju vseh ustreznih zakonodajnih aktov, ter ga sistematično uporabljala.

Program boljše ureditve EU že določa cilj za zmanjševanje upravnega bremena zaradi zakonodaje Skupnosti za 25 % do leta 2012 na številnih prednostnih področjih. Kot prvi korak k temu cilju je Komisija že oblikovala 10 predlogov za „hitro ukrepanje“ na področjih, na katerih bodo imeli ti predlogi verjetno največji vpliv, kot sta pravo gospodarskih družb in delovna razmerja. Teh 10 predlogov za „hitro ukrepanje“, ki so bili sprejeti na zasedanju Evropskega sveta spomladi leta 2007, bodo MSP omogočili lažje poslovanje in verjetno omogočili prihranek do 1,3 milijarde upravnih stroškov.

Komisija se zaveda, da mala in srednje velika podjetja nosijo nesorazmerno zakonodajno in upravno breme v primerjavi z večjimi podjetji, ocenjeno pa je bilo, da zakonodajna obveznost veliko podjetje na zaposlenega stane en euro, malo podjetje pa morda do deset eurov[12]. Za zmanjšanje tega nesorazmernega bremena MSP je Komisija začela dajati predloge za oblikovanje posebnih predpisov za mikro in mala podjetja. Komisijo in države članice se še naprej spodbuja, naj MSP ne predpisujejo podrobnih upravnih zahtev na evropski ravni, kjer se jim zdi primerno, da se državam članicam omogoči, da skupne politične cilje dosežejo bolj učinkovito s svojimi lastnimi sredstvi, kar bolje odraža posebne potrebe MSP v danih lokalnih, regionalnih ali nacionalnih okoliščinah.

Komisija nazadnje pozdravlja zavezanost držav članic s spomladanskega zasedanja Evropskega sveta leta 2007, da bodo sodelovale pri zmanjšanju zahtev po poročanju in dokumentaciji za MSP na nacionalni ravni, zlasti za mikro podjetja.

Izboljšanje dostopa MSP na trge

Sedaj 18 % MSP opravlja mednarodne dejavnosti, še manj pa jih svoje izdelke izvaža zunaj svoje matične države[13]. MSP se soočajo z ovirami tudi pri dostopu na trge javnega naročanja, pri čezmejni trgovini ali pri uporabi standardov. Zato bistveno ostaja olajšanje dostopa MSP do trgov , zlati do enotnega trga.

Kljub temeljnemu načelu o prostem pretoku blaga se številna podjetja še vedno soočajo s tehničnimi ovirami pri izvozu v drugo državo članico, saj državni organi za blago iz druge države članice zahtevajo, da je prilagojeno njihovim nacionalnim tehničnih predpisom. Komisija je zato predložila predlog za uredbo, ki za nacionalne organe, ki zavrnejo dostop na trg, zahteva ustrezno utemeljitev njihove odločitve[14]. Tako se bo breme s podjetij, ki se soočajo s takšnimi ovirami, preneslo na nacionalne organe.

Leta 2007 je bilo vzpostavljeno celovito podporno omrežje za poslovanje in inovacije , ki bo v celoti delujoče leta 2008 in bo MSP v pomoč pri boljšem izkoriščanju možnosti enotnega trga. To omrežje spodbuja prireditve, v okviru katerih se sklepajo partnerstva med MSP, tehnološke borze ter iskanje partnerjev, zagotavlja povratne informacije MSP o zakonodaji EU in standardih ter podpira internacionalizacijo MSP Omrežje je na voljo 2 milijona MSP preko 600 evropskih podjetij in organizacij za podporo inovacijam.

Nova Direktiva o storitvah[15] bo omogočila zagotavljanje storitev , ki predstavljajo 70 % dodane vrednosti EU in imajo bistven potencial za spodbujanje rasti in zaposlovanja. Podjetjem bo omogočila lažje zagotavljanje storitev in ustanovitev sedeža v drugih državah EU z odpravljanjem birokracije in zagotavljanjem pomoči tujim podjetjem, ki bi to rada storila. Podobno bi lahko določena stopnja usklajevanja zakonodaje o varstvu potrošnikov tudi pomagala MSP pri prodaji njihovih izdelkov zunaj matične države.

Standardizacija ima ključno vlogo pri spodbujanju konkurenčnosti in rasti MSP z izboljšanjem kakovosti njihovih izdelkov in zaupanja potrošnikov. Komisija zato povečuje svoje sofinanciranje, da podpre strokovnjake, ki zastopajo interes MSP v procesu vzpostavitve evropskih standardov. Komisija tudi v celoti podpira pobude evropske organizacije za standardizacijo, katerih dejavnost je ciljno usmerjena na MSP. Komisija v smislu svojih prizadevanj v zvezi s standardi in inovacijami proučuje načine za okrepitev potenciala standardov, da se spodbudijo inovacije MSP.

Direktive o javnem naročanju zagotavlja okvir za spodbujanje konkurenčnih trgov javnih naročil v korist MSP. Kot odziv na zasedanje Evropskega sveta spomladi leta 2006 je Komisija proučila, kako bi se trge javnih naročil , ki obsegajo približno 16 % BDP EU, bolje izkoristilo za spodbujanje rasti in konkurenčnosti MSP. Nedavne ugotovitve kažejo rahlo izboljšanje udeležbe MSP na trgih javnih naročil v preteklih letih, čeprav razvoj po vsej EU ni enak.

Komisija je objavila tudi praktične smernice o spodbujanju inovacij[16] . Države članice uvajajo ukrepe za povečanje ozaveščenosti podjetij glede možnosti naročanja in izboljšanja dostopa do informacij o javnih razpisih. Vendar pa je le malo držav, kot so Združeno kraljestvo, Italija in Francija, že sprejelo posebno strategijo, ki bo MSP pomagala, da sodelujejo pri javnih naročilih.

Končno pa prenovljena strategija EU za dostop na trge poudarja večstranska in dvostranska prizadevanja za pomoč evropskim podjetjem, vključno z MSP, pri odpravljanju ovir, s katerimi se soočajo pri dostopu na trge tretjih držav [17]. Ukrepi vključujejo oblikovanje določb o olajšanju trgovine v okviru prihodnjih sporazumov o prosti trgovini (SPT) in v STO ter dialogih o ureditveni in industrijski politiki s tretjimi državami za odpravo zakonodajnih ovir trgovini. Poleg tega so se posebni ukrepi, kot so informativne kampanje in kampanje za povečanje ozaveščenosti ter prireditve za olajšanje dostopa MPS na trge tretjih držav, kot so AL-INVEST, MEDINVEST in PROINVEST, izkazali za učinkovite in se bodo nadaljevali.

Spodbujanje podjetništva

Države članice so si bistveno prizadevale, da do konca leta 2007 oblikujejo prednostne ukrepe za podjetništvo , kot je bilo določeno na zasedanju Evropskega sveta spomladi 2006.

Večina držav je vzpostavila sistem „ vse na enem mestu “ ali ustrezno ureditev za ustanovitev podjetja, čeprav ta sistem v nekaterih primerih ne zajema vseh vrst podjetij. Na splošno se je čas za registracijo podjetja skrajšal in v številnih državah članicah in regijah je podjetje zdaj možno registrirati v enem tednu. Vendar pa še vedno ostajajo možnosti in potrebe po večji poenostavitvi. Nenazadnje Direktiva o storitvah nalaga državam članicam, da vzpostavijo „enotne kontaktne točke“, pri katerih lahko ponudniki storitev opravijo vse formalnosti v zvezi s svojimi dejavnostmi.

Večina držav članic je na področju razvijanja podjetniških sposobnosti v okviru šolskega izobraževanja že sprejela nekatere ukrepe. Vendar pa vključevanje podjetništva kot ključnega znanja v okviru nacionalnih (ali regionalnih) okvirnih učnih načrtov za splošno sekundarno izobraževanje počasi napreduje. To so dosegle nekatere države članice, druge pa začenjajo z izvajanjem ali načrtovanjem reform v isti smeri.

Komisija je februarja 2006 sprejela Sporočilo o spodbujanje podjetniške miselnosti v okviru izobraževanja [18], ki navaja primere dobrih praks, o katerih so razpravljali v Oslu na konferenci o podjetniškem izobraževanju. Poleg tega se ocenjuje, da več kot 200 000 učencev srednjih šol sodeluje v shemah praktičnega usposabljanja, ki jih je uvedla Komisija in v okviru katerega učenci vodijo mini podjetja, da bi spoznali osnovne koncepte in znanje, ki so potrebni za poslovanje. Možnost, da ti učenci ustanovijo svoje lastno podjetje, je štirikrat večja v primerjavi z drugimi učenci, ki take izkušnje nimajo.

Do danes je približno tretjina držav članic vzpostavila sistem „vse na enem mestu“ za zaposlovanje (npr. v povezavi s sistemom „vse na enem mestu“ za ustanovitev podjetja) ali ima postopke zaposlovanja, ki so tako enostavni, da jih lahko štejemo za sistem „vse na enem mestu“). Število postopkov se tako zmanjšuje.

Nenazadnje Komisija za zagotovitev približno 2,8 milijona delovnih mest preko vsakoletnega prenosa podjetij spodbuja dobre prakse o tem, kako oblikovati storitve za vzpostavitev stikov med prodajalci in kupci prenosljivih podjetij. Poleg Sporočila Komisije[19] pilotni projekt spodbuja sheme mentorstva v državah članicah EU za povečanje znanja in ključnih sposobnosti, ki so bistvene za uspešen prenos lastništva podjetja.

Podoba podjetnikov in zlasti odprava zaznamovanosti zaradi poslovnega neuspeha ostajata odprti vprašanji. Le majhno število neuspešnih podjetnikov ponovno poskusi ustanoviti podjetje, kljub temu da pogosto ohranijo podjetniško miselnost. Vendar pa imajo tisti, ki ponovno poskusijo, več možnosti, da jim prejšnja izkušnja koristi in bodo verjetneje uspešni. Nekatera področja za olajšanje novega začetka neuspešnih podjetnikov so zato predstavljena v Sporočilu Komisije „Premagovanje posledic poslovnega neuspeha – za politiko nove priložnosti“[20].

Velik potencial podjetnic, starejših podjetnikov in podjetnikov iz vrst narodnostnih manjšin še ni v celoti izkoriščen.

Izboljšanje potenciala rasti MSP na trajnostni način

Za izboljšanje dostopa MSP do finančnih sredstev je bila v okviru Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije za obdobje 2007–2013 za finančne instrumente namenjena 1 milijarda EUR. Ta znesek bo finančnim institucijam omogočil, da zagotovijo približno 30 milijard EUR novih finančnih sredstev za MSP, ker se vsak euro iz proračuna EU dopolni z denarjem iz zasebnih investicij, kar ustvari bistveno ravnovesje. Od teh finančnih sredstev bo imelo korist približno 400 000 MSP v EU, večinoma mikro ali mala podjetja.

Bistven delež strukturnih skladov (2007–2013) bo porabljen v podporo oblikovanju in rasti MSP, zlasti za izboljšanje njihove zmogljivosti za inovacije, naložbe v raziskave za tehnološki razvoj in zmožnosti. Za izboljšanje razpoložljivosti vzdržnih finančnih sredstev za mikro podjetja in MSP na regionalni ravni je Komisija z Evropsko investicijsko banko in Evropskim investicijskim skladom oblikovala pobudo JEREMIE[21] . Ta državam članicam omogoča, da denar iz strukturnih skladov uporabijo za finančne storitve, kot so tvegani kapital, jamstva in mikrofinanciranje. Komisija spodbuja države članice, naj dejavno izkoristijo te možnosti financiranja.

Komisija spodbuja tudi aktivni dialog in sodelovanje med bankirji in MSP , kar vodi k boljšemu vzajemnemu razumevanju in večji preglednosti. Na peti okrogli mizi bankirjev in MSP[22] so udeleženci razpravljali o vprašanjih preglednosti ter inovativnih sredstvih financiranja, kot je dolžniško-lastniško financiranje in listninjenje MSP, kar za MSP pomeni dodatne vire za dostop do finančnih sredstev. Končno je Komisija skupaj z državami članicami in industrijo opredelila glavne ovire za razvoj trga čezmejnega kapitala, da se spodbudi razvoj resnično evropskega trga tveganega kapitala .

Politika Komisije o inovacijah in posebni podporni ukrepi so prispevali k večjemu sodelovanju MSP pri inovacijah z odpravljanjem neuspehov na trgu in spodbujanjem sodelovanja med zainteresiranimi stranmi. Vzpostavitev nove, široko zastavljene strategije za inovacije z akcijskim načrtom z desetimi točkami obravnava številna ključna vprašanja MSP, vključno z zmožnostmi, standardizacijo in pravicami intelektualne lastnine. Komisija dejavno spodbuja politike grozdov v državah članicah in zagotavlja usklajenost grozdov na ravni EU, da pomaga pri nastanku evropskih grozdov svetovnega razreda.

Za nadaljnje olajšanje dostopa do finančnih sredstev za zelo majhna ali obrtna podjetja Komisija spodbuja zagotavljanje mikrokreditov v Evropi. Več pozornosti je bilo namenjene tudi izboljšanju dostopa MSP do lastniškega kapitala, zlasti v njihovem obdobju rasti. Naložbe v lastniški kapital v MSP ne bi smele biti v manj ugodnem položaju, na primer zaradi manj ugodnega obdavčenja v nasprotju z drugimi viri kapitala.

Komisija je za preprečitev negativnega vpliva na MSP, zlasti obrtna podjetja, zaradi pomanjkanje kvalificirane delovne sile in sile z vodstvenimi sposobnostmi, začela pilotni projekt za program izmenjave vrste ERASMUS za pripravnike, da bi jih spodbudila k pridobivanju poklicnih izkušenj v drugi državi članici. Ta projekt je trenutno v preskusni fazi.

Spretnosti in znanja so ključni za MSP, zlasti za obrtni sektor. Boljše predvidevanje zahtev po bodočih spretnostih ostaja izziv, saj bodo nastajajoče potrebe po strokovnem kadru, gonilne sile za ustvarjanje delovnih mest z novimi poklicnimi orientacijami in potrebne izboljšave strateškega načrtovanja v izobraževanju ter usposabljanju vplivale na številne industrijske dejavnosti. Za olajšanje pridobitve e-znanja, nenazadnje MSP, je Komisija predlagala nov načrt za e-znanja[23].

Drzni okoljski cilji za povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za vsaj 20 % do leta 2020 in spodbujanje obnovljivih energetskih virov zahtevajo novo poslovno paradigmo. Zlasti je treba pomagati MSP, da sprejmejo trajnostno proizvodnjo in poslovne modele ter tako dejavno sodelujejo pri preoblikovanju evropskega gospodarstva do okolja prijaznejši proizvodnji in porabi, obenem pa MSP omogočiti, da imajo od tega tudi gospodarske koristi . To bo MSP prineslo izkušnje podpiranja socialno odgovornih praks. Kot prvi korak Komisija predlaga program v pomoč MSP za vključitev okoljskih vprašanj v proizvodne procese in izdelke, začenja pa z boljšo usklajenostjo z okoljsko zakonodajo[24]. Poleg tega bodo prihodnji akcijski načrti o trajnostni industrijski politiki ter trajnostni porabi in proizvodnji prispevali k povečanju konkurenčnosti in trajnosti MSP.

Krepitev politike SMP za komunikacijo in posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Redna informativna srečanja in razprave z evropskimi poslovnimi združenji, ki jim predseduje odposlanec MSP[25], zagotavljajo forum za redno izmenjavo informacij o glavnih zakonodajnih in političnih pobudah Komisije ter njihovem vplivu na MSP. To je prispevalo h krepitvi funkcije odposlanca MSP kot „čuvaja“, ki vprašanja MSP že v zgodnji fazi vključuje v evropski politični proces in proces oblikovanja zakonodaje ter zainteresiranim stranem omogoča, da sodelujejo pri oblikovanju evropske politike o MSP.

Poleg tega so številne konference zainteresiranih strani na visoki ravni združile številne predstavnike Evropskega parlamenta, držav članic in podjetnikov ter razširile zavezanost vseh ključnih akterjev k izvajanju sodobne politike MSP. Komisija spodbuja tudi nov dialog med visokošolskimi predstavniki in predstavniki poslovne skupnosti, v okviru katerega se bo razpravljalo o posebnih vprašanjih MSP.

Evropske nagrade za podjetništvo , ki so bile prvič podeljene leta 2006, so prispevale k ozaveščanju o podjetništvu in politiki MSP ter k različnim in ustvarjalnim načinom regij, kako spodbuditi in podpreti mala podjetja in pomagati, da dosežejo uspeh. Te nagrade bodo drugič podeljene decembra 2007 v času portugalskega predsedovanja Svetu. Nenazadnje je Komisija bistveno olajšala dostop do spletnih informacij o MSP na novem spletnem portalu o MSP (http://ec.europa.eu/enterprise/sme/).

POT NAPREJ

Sodobna politika MSP iz leta 2005 že kaže prve rezultate . Usklajena, vključujoča in dejavna politika MSP je MSP umestila v sam vrh nacionalnih in evropskih načrtov za reforme in povečala zavezanost zainteresiranih strani k uresničevanju skupnih ciljev. Države članice in Komisija so bistveno napredovale pri izvajanju ukrepov za oblikovanje boljšega poslovnega okolja, vključitev vprašanj MSP v glavna področja politike in spodbuditev več ljudi k temu, da postanejo podjetniki.

Rezultat tega je enostavnejša ustanovitev podjetja, podjetniško izobraževanje je vse bolj vključeno v šolski učni načrt, ozaveščenost o podjetništvu in vprašanjih MSP je v EU vse večja, načelo „Najprej razmišljaj v malem“ pa se vključuje v nacionalne politike in politike Skupnosti. Vendar pa so potrebne nadaljnje izboljšave na ravni Skupnosti in v državah članicah.

Koncept boljše ureditve se je po vsej EU začel prijemati , institucije pa morajo utirati pot. Komisija je uvedla večje spremembe v načinu oblikovanja novih predlogov in spremljanja izvajanja obstoječe zakonodaje. Tudi Evropski parlament je začel uporabljati presoje vpliva, Svet pa jih kot delovni instrument še namerava uvesti.

Vendar pa morajo biti koristi boljše ureditve vidne na vseh ravneh. Vse države članice so se dogovorile za določitev cilja, in sicer zmanjšanja upravnih stroškov za 25 % do leta 2012. Za zmanjšanje bremena MSP, ki je nesorazmerno, za MSP ne bi smele veljati upravne zahteve iz zakonodaje EU, razen če za to obstaja jasna potreba in se vprašanja ne da bolje rešiti na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. Kadar so MSP zajeta v zakonodajo EU, je treba oblikovati posebne ukrepe za pomoč MSP. Na splošno pa mora EU ugotoviti, kako zmanjšati obstoječa bremena, kolikor dovoljujejo okoliščine. V naslednji fazi naj bi se posodobile javne uprave, tako da bodo lahko zagotavljale pregledne, predvidljive storitve ter učinkovit dostop do pravnih sredstev.

Komisija je prisluhnila pomembnim zainteresiranim stranem v zvezi z nadaljnjim razvojem in oblikovanjem sodobne politike MSP. Analizirala je rezultate nedavnih konferenc na visoki ravni, zlasti četrte evropske konference o obrtnih in malih podjetjih[26] in konferenci na visoki ravni o politiki MSP[27], upoštevala pobude, ki so jih predlagale ali izvedle države članice in pobude iz nedavnih poročil drugih institucij EU.

Sedaj je treba v celoti sprostiti potencial za rast in delovna mesta MSP ter v celoti izrabiti njihove zmožnosti za inovacije. Komisija je prepričana, da je treba v naslednjem obdobju lizbonske strategije 2008–2010 še več pozornosti nameniti MSP . Ker Komisija proučuje možnost za oblikovanje posebne ureditve o malih podjetjih za Evropo, da bi oblikovala konkretne predloge za nadaljnjo podporo MSP, bo prisluhnila mnenjem malih podjetij in njihovih predstavnikov.

Komisija bo v svojem novem sklopu predlogov v smislu naslednjega obdobja lizbonske strategije upoštevala raznovrstnost skupnosti MSP : obrtna in mala podjetja, socialno podjetništvo in družinska MSP imajo potencial za krepitev evropske rasti in delujejo kot gonilna sila za inovacije, lokalni razvoj, usposabljanje in zaposlovanje, obenem pa včasih kažejo posebne težave in potrebe.

Pomembno je, da države članice pospešijo svoja prizadevanja in vključijo svoje politike MSP med prednostne naloge v svojih načrtih nacionalnih reform.

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sme_policy.htm.

[2] Gospodarske napovedi Evropske Komisije spomladi 2007–2008.

[3] Statistika na kratko, 24/2006, Eurostat.

[4] Sporočilo Komisije „ Vmesni pregled industrijske politike: prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ , COM(2007) 374.

[5] Sporočilo Komisije: „Prenos znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU“, COM (2006) 502.

[6] http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm.

[7] Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm.

[9] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/gp/.

[10] V nekaterih sektorjih, kot na primer v ribiškem, se uporabljajo različni pragovi de minimis .

[11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/c_323/c_32320061230en00010026.pdf.

[12] „Modeli za zmanjševanje nesorazmernega zakonodajnega bremena MSP. Poročilo skupine izvedencev“, Evropska komisija, maj 2007.

[13] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/doc/smes_observatory_2003_report4_en.pdf).

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/goods/mutrec_en.htm.

[15] Direktiva 2006/123/ES z dne 12. decembra 2006.

[16] http://ec.europa.eu/enterprise/innovation/documents_en.htm.

[17] „Globalna Evropa: konkurenca v svetu, COM (2006) 567.

[18] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/commplan.htm.

[19] „Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti za rast in delovna mesta: Prenos podjetij – nadaljevanje skozi nov začetek“, COM (2006)117.

[20] COM(2007) 584.

[21] http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/2007/jjj/jeremie_en.htm.

[22] Končno poročilo je na voljo nahttp://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/financing/round_table.htm.

[23] E-znanja za 21. stoletje: Spodbujanje konkurenčnosti, rasti in oblikovanje delovnih mest (2007–2010).

[24] COM(2007) 379.

[25] http://ec.europa.eu/enterprise/sme/envoy_en.htm.

[26] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm.

[27] Bruselj, 14. septembra 2007.