(2)Pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so bila uspešno sklenjena.

(9)Celovito in povsem novo poglavje o malih in srednjih podjetjih, da bodo lahko v celoti izkoristila priložnosti, ki jih ponuja sporazum o gospodarskem partnerstvu.

(8)Obsežno poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, katerega cilj je zagotoviti, da bo trgovina podpirala varstvo okolja in družbeni razvoj ter spodbujala trajnostno gospodarjenje z gozdovi in trajnostno upravljanje ribištva. To poglavje določa tudi, kako bo v njegovo izvajanje in spremljanje vključena civilna družba, ter vsebuje zavezo za izvajanje Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in posebni mehanizem pregleda.

(5)Sporazum o gospodarskem partnerstvu bo prvi sporazum EU, ki bo vseboval določbe o upravljanju podjetij, vključene v posebno poglavje. Te določbe temeljijo na kodeksu OECD o upravljanju podjetij ter odražajo najboljše prakse in predpise EU in Japonske na tem področju.

(4)Na področju storitev sporazum o gospodarskem partnerstvu vsebuje poglavje o trgovini s storitvami, liberalizaciji naložb in elektronskem poslovanju ter z njim povezane sezname zavez, ki bistveno presegajo zaveze obeh pogodbenic v okviru STO. To poglavje vključuje horizontalna pravila o domači ureditvi in vzajemnem priznavanju ter sektorska pravila, ki bodo zagotovila enake konkurenčne pogoje za podjetja v EU. EU kot v vseh svojih trgovinskih sporazumih tudi tokrat ščiti javne službe. Kar zadeva elektronsko poslovanje, vsebuje zadevno poglavje najbolj ambiciozne določbe, ki jih je EU kadar koli doslej vključila v trgovinski sporazum in ki zajemajo vso trgovino z elektronskimi sredstvi. Odraža interese evropskih in japonskih podjetij in potrošnikov na področju digitalne trgovine, hkrati pa v celoti ščiti legitimne cilje politik.

(3)Odprava tehničnih in regulativnih trgovinskih ovir v blagovni menjavi, kot so podvajanje preskusov, zlasti s spodbujanjem uporabe tehničnih in regulativnih standardov, ki se uporabljajo v EU v sektorjih motornih vozil, elektronike, farmacevtskih izdelkov in medicinskih pripomočkov ter zelene tehnologije. Sporazum bo vključeval tudi posebno prilogo o motornih vozilih z zaščitno klavzulo, ki bo EU omogočala ponovno uvedbo tarif, če bo Japonska prenehala uporabljati pravilnike UN/ECE ali ponovno začela uporabljati odpravljene netarifne ukrepe (oziroma uvedla nove).

(2)Nove priložnosti za ponudnike EU za oddajo ponudb v razpisih, pri čemer nam Japonska prvič omogoča dostop do 48 večjih mest z več kot 300 000 prebivalci na ravni pod osrednjo upravo, kar pomeni približno 15 % japonskega prebivalstva, in dogovor o odpravi „klavzule o operativni varnosti“ za podjetja EU, ki delujejo na železniškem trgu eno leto po začetku veljavnosti sporazuma.

(1)Japonska bo ob začetku veljavnosti sporazuma liberalizirala 91 % svojega uvoza iz EU. Ob koncu obdobja postopnega zniževanja carin bo liberaliziranega 99 % uvoza iz EU, medtem ko bo preostali uvoz (1 %) delno liberaliziran prek kvot in tarifnih znižanj (na področju kmetijstva). V smislu tarifnih postavk bo Japonska ob začetku veljavnosti v celoti liberalizirala 86 % svojih tarifnih postavk, po 15 letih pa se bo ta delež povečal na 97 %. Pomembni pozitivni dosežki EU vključujejo popolno liberalizacijo za vina in peneča vina ob začetku veljavnosti, popolno liberalizacijo za preostali večji izvoz agroživilskih proizvodov (zorjenih trdih sirov, testenin, čokolade, slaščic) v prehodnem obdobju; zelo pomembno koncesijo, ki bo omogočila postopno skoraj popolno liberalizacijo za svinjino; znatno izboljšanje pogojev dostopa do trga za izvoz govedine in vseh drugih sirov iz EU; ter liberalizacijo vsega evropskega izvoza industrijskih izdelkov, vključno z dolgoročnimi prednostnimi področji, kakršni sta obutev in usnjeni izdelki.

Ta cilj je bil v celoti izpolnjen: sporazum presega veljavne zaveze v okviru STO na številnih področjih, kot so storitve, javna naročila, netarifne ovire in zaščita pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami. Na vseh teh področjih se je Japonska strinjala z novimi zavezami, ki bistveno presegajo tisto, kar je bila Japonska pripravljena sprejeti doslej.

Ob zaključku pogajanj sta predsednik Komisije Jean-Claude Juncker in predsednik vlade Japonske Šinzo Abe napovedala: „Sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko je eden najobsežnejših in najcelovitejših gospodarskih sporazumov, kar jih je doslej sklenila katera koli od njiju. Ustvaril bo ogromno ekonomsko cono s 600 milijoni prebivalcev in okrog 30 % svetovnega BDP. Prinesel bo izjemne priložnosti na področjih trgovine in naložb ter prispeval h krepitvi naših gospodarstev in družb. Poleg tega se bo z njim okrepilo gospodarsko sodelovanje med Japonsko in EU in še povečala konkurenčnost naših zrelih a inovativnih gospodarstev.“

Kakor je bilo poudarjeno v sporočilu „Trgovina za vse“, Komisija namenja vse več virov učinkovitemu izvajanju in izvrševanju trgovinskih in naložbenih sporazumov. Leta 2017 je Komisija objavila prvo letno poročilo o izvajanju sporazumov o prosti trgovini. Glavni namen poročila je posredovati objektivno sliko o izvajanju sporazumov EU o prosti trgovini, s poudarkom na napredku in pomanjkljivostih, ki jih je treba odpraviti. Namen poročila je, da bi služil kot osnova za odprto razpravo in sodelovanje z državami članicami, Evropskim parlamentom in civilno družbo na splošno glede delovanja sporazumov o prosti trgovini in njihovega izvajanja. Vsakoletna objava poročila bo omogočila redno spremljanje razvoja sporazumov o prosti trgovini ter poročanje o tem, kako so bila obravnavana opredeljena prednostna vprašanja. Poročilo bo zajemalo tudi sporazum o gospodarskem partnerstvu od njegovega začetka veljavnosti.

Skupni odbor bo zadolžen za nadzorovanje dela vseh specializiranih odborov in delovnih skupin, ustanovljenih na podlagi sporazuma (Odbor za blagovno menjavo; Odbor za trgovino s storitvami, liberalizacijo naložb in elektronsko poslovanje; Odbor za javna naročila; Odbor za trgovino in trajnostni razvoj; Odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe; Odbor za pravila o poreklu in carinske zadeve; Odbor za intelektualno lastnino; Odbor za regulativno sodelovanje; Odbor za tehnične ovire v trgovini ter Odbor za sodelovanje na področju kmetijstva).

Poglavje o institucionalnih določbah sporazuma o gospodarskem partnerstvu ustanavlja Skupni odbor, katerega glavna naloga je nadzorovanje ter olajševanje izvajanja in uporabe sporazuma. Skupni odbor sestavljajo predstavniki EU in Japonske, ki se bodo sestajali enkrat letno ali v nujnih primerih na zahtevo katere koli strani. Sopredsedovala mu bosta predstavnik Japonske na ministrski ravni in član Evropske komisije ali njuna predstavnika.

Sporazum o gospodarskem partnerstvu ni predmet postopkov programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT). Kljub temu vsebuje številne določbe, ki bodo poenostavile trgovinske in naložbene postopke ter zmanjšale stroške, povezane z izvozom in naložbami, in bo tako več malim podjetjem omogočil poslovanje na obeh trgih. Med pričakovanimi koristmi so večja preglednost, manj obremenjujoča tehnična pravila, zahteve glede skladnosti, carinski postopki in pravila o poreklu, okrepljeno varstvo pravic intelektualne lastnine in zaščita geografskih označb, boljši dostop do postopkov oddaje javnih naročil ter posebno poglavje, ki malim in srednjim podjetjem omogoča čim večje možne koristi od sporazuma o gospodarskem partnerstvu.

V oceni učinka na trajnostni razvoj, ki jo je izvedel zunanji izvajalec in je bila dokončana aprila 2016, je bilo ugotovljeno, da bi sporazum o gospodarskem partnerstvu prinesel pomembne pozitivne učinke (v smislu BDP, dohodka, trgovine in zaposlovanja) tako za EU kot za Japonsko.

Poleg tega so bile pred pogajanji in med njimi države članice EU redno obveščane in z njimi so prek Odbora Sveta za trgovinsko politiko v ustni in pisni obliki potekala posvetovanja o različnih vidikih pogajanj. Evropski parlament je bil prav tako redno obveščan in z njim so potekala posvetovanja prek njegovega Odbora za mednarodno trgovino (INTA) ter zlasti njegove skupine za spremljanje sporazuma o prosti trgovini med EU in Japonsko. Besedila, nastala na podlagi pogajanj, so se ves čas postopka pošiljala obema institucijama.

Poročilo o oceni učinka na trajnostni razvoj in posvetovanja v okviru njegove priprave so Komisiji dali na voljo zelo pomembne informacije.

V okviru ocene učinka na trajnostni razvoj se je izvajalec posvetoval z notranjimi in zunanjimi strokovnjaki, organiziral javna posvetovanja in dvostranske sestanke ter intervjuje s civilno družbo. Posvetovanja v okviru ocene učinka na trajnostni razvoj so zagotovila platformo za vključevanje ključnih zainteresiranih strani in civilne družbe v dialog o trgovinski politiki.

Pred zaključkom pogajanj z Japonsko je zunanji izvajalec pripravil oceno učinka trgovine iz sporazuma o gospodarskem partnerstvu na trajnostni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ocena učinka na trajnostni razvoj), v kateri je preučil morebitne gospodarske, socialne in okoljske učinke tesnejšega gospodarskega partnerstva med EU in Japonsko.

Sporazum o gospodarskem partnerstvu mora podpisati Evropska unija v skladu s sklepom Sveta na podlagi člena 218(5) PDEU in skleniti Evropska unija v skladu s sklepom Sveta na podlagi člena 218(6) PDEU, in sicer po odobritvi Evropskega parlamenta.

V svojem Mnenju 2/15 z dne 16. maja 2017 je Sodišče potrdilo izključno pristojnost EU v zvezi z vsemi področji, ki jih zajema sporazum, dogovorjen s Singapurjem, razen v zvezi s posrednimi naložbami ter reševanjem sporov med vlagatelji in državo, v katerih so tožene stranke države članice, glede katerih je Sodišče menilo, da si pristojnost delijo Evropska unija in države članice. Sodišče je o izključni pristojnosti EU sklepalo na podlagi področja uporabe skupne trgovinske politike v okviru člena 207(1) PDEU in na podlagi člena 3(2) PDEU (na podlagi vpliva obstoječih skupnih pravil iz sekundarne zakonodaje).

Poleg tega tudi sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko kot vsi drugi sporazumi o prosti trgovini, o katerih se je pogajala Komisija, v celoti ščiti javne službe in zagotavlja, da se pravica vlad do zakonskega urejanja v javnem interesu v sporazumu v celoti ohrani.

Sporazum o gospodarskem partnerstvu je v celoti skladen s politikami Evropske unije in od EU ne bo zahteval spremembe pravil, predpisov ali standardov na katerem koli reguliranem področju, npr. tehničnih pravil ali standardov o izdelkih, sanitarnih ali fitosanitarnih pravil, predpisov v zvezi z varnostjo živil, standardov o zdravju in varnosti, pravil glede GSO, varstva okolja ali varstva potrošnikov, razen odstopanja v zvezi z velikostjo steklenic iz uredbe o žganih pijačah, da se olajša japonski izvoz tradicionalnega žganja šoču, ki ga Japonska izvaža v tradicionalnih steklenicah za štiri goje（合） ali en šo（升).

Poleg pogajanj o sporazumu o gospodarskem partnerstvu so vzporedno potekala pogajanja Evropske službe za zunanje delovanje o sporazumu o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani. Pogajanja o sporazumu o strateškem partnerstvu zdaj vstopajo v zaključno fazo. Sporazum o strateškem partnerstvu je skupaj s sporazumom o gospodarskem partnerstvu del enotnega pogajalskega okvira. Ko bo sporazum o strateškem partnerstvu začel veljati, bo zagotavljal pravni okvir za nadaljnji razvoj že dolgoletnega in trdnega partnerstva med EU in njenimi državami članicami ter Japonsko na številnih področjih, ki med drugim obsegajo politični dialog, energetiko, promet, človekove pravice, izobraževanje, znanost in tehnologijo, pravosodje, azil in migracije. Poleg tega sporazum o strateškem partnerstvu določa možnost začasne prekinitve njegove uporabe zaradi kršitve njegovih bistvenih elementov, tj. klavzule o človekovih pravicah in klavzule o neširjenju orožja. Pogodbenice sporazuma o strateškem partnerstvu prav tako opozarjajo, da lahko v takem primeru pogodbenica sprejme druge ustrezne ukrepe zunaj okvira sporazuma o strateškem partnerstvu v skladu z mednarodnim pravom.

Sporazum o gospodarskem partnerstvu ne vključuje standardov za zaščito naložb in reševanja sporov glede zaščite naložb, saj pogajanja v zvezi s tema zadevama še vedno potekajo in ne bi mogla biti zaključena hkrati s sklenitvijo pogajanj o sporazumu o gospodarskem partnerstvu. Obe strani sta odločno zavezani k čim prejšnjemu zaključku pogajanj o zaščiti naložb ob upoštevanju skupne zavezanosti stabilnemu in varnemu naložbenemu okolju v Uniji in na Japonskem. Ko bo dosežen dogovor o zaščiti naložb, bo torej v obliki ločenega dvostranskega sporazuma o naložbah.

Na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je Svet sprejel leta 2012, je Komisija z Japonsko izoblikovala ambiciozen in celovit sporazum o gospodarskem partnerstvu, in sicer z namenom ustvarjanja novih priložnosti ter pravne varnosti za trgovino in naložbe med obema partnericama. Besedila sporazuma o gospodarskem partnerstvu po zaključku pogajanj so bila objavljena decembra 2017.

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 18.4.2018 COM(2018) 193 final PRILOGA

k predlogu sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko



SPORAZUM O GOSPODARSKEM PARTNERSTVU MED EVROPSKO UNIJO IN JAPONSKO KAZALO PREAMBULA POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE (členi 1.1 do 1.9) POGLAVJE 2 BLAGOVNA MENJAVA ODDELEK A Splošne določbe (členi 2.1 do 2.5) ODDELEK B Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago (členi 2.6 do 2.22) ODDELEK C Olajševanje izvoza vinskih proizvodov (členi 2.23 do 2.31) ODDELEK D Druge določbe (členi 2.32 do 2.35)

POGLAVJE 3 PRAVILA O POREKLU IN POSTOPKI GLEDE POREKLA ODDELEK A Pravila o poreklu (členi 3.1 do 3.15) ODDELEK B Postopki glede porekla (členi 3.16 do 3.26) ODDELEK C Razno (členi 3.27 do 3.29)



POGLAVJE 4 CARINSKE ZADEVE IN OLAJŠEVANJE TRGOVINE (členi 4.1 do 4.14) POGLAVJE 5 TRGOVINSKA SREDSTVA ODDELEK A Splošne določbe (člen 5.1) ODDELEK B Dvostranski zaščitni ukrepi (členi 5.2 do 5.8) ODDELEK C Globalni zaščitni ukrepi (člena 5.9 in 5.10) ODDELEK D Protidampinški in izravnalni ukrepi (členi 5.11 do 5.14)

POGLAVJE 6 SANITARNI IN FITOSANITARNI UKREPI (členi 6.1 do 6.16) POGLAVJE 7 TEHNIČNE OVIRE V TRGOVINI (členi 7.1 do 7.14) POGLAVJE 8 TRGOVINA S STORITVAMI, LIBERALIZACIJA NALOŽB IN ELEKTRONSKO POSLOVANJE ODDELEK A Splošne določbe (členi 8.1 do 8.5) ODDELEK B Liberalizacija naložb (členi 8.6 do 8.13)



ODDELEK C Čezmejna trgovina s storitvami (členi 8.14 do 8.19) ODDELEK D Vstop in začasno bivanje fizičnih oseb (členi 8.20 do 8.28) ODDELEK E Regulativni okvir PODODDELEK 1 Domača ureditev (členi 8.29 do 8.32) PODODDELEK 2 DOLOČBE SPLOŠNE UPORABE (členi 8.33 do 8.35)

PODODDELEK 3 Poštne in kurirske storitve (členi 8.36 do 8.40) PODODDELEK 4 Telekomunikacijske storitve (členi 8.41 do 8.57) PODODDELEK 5 Finančne storitve (členi 8.58 do 8.67) PODODDELEK 6 Storitve mednarodnega pomorskega prevoza (člena 8.68 in 8.69) ODDELEK F Elektronsko poslovanje (členi 8.70 do 8.81)



POGLAVJE 9 PRETOK KAPITALA, PLAČILA IN NAKAZILA TER ZAČASNI ZAŠČITNI UKREPI (členi 9.1 do 9.4) POGLAVJE 10 JAVNA NAROČILA (členi 10.1 do 10.17) POGLAVJE 11 POLITIKA KONKURENCE (členi 11.1 do 11.9) POGLAVJE 12 SUBVENCIJE (členi 12.1 do 12.10) POGLAVJE 13 PODJETJA V DRŽAVNI LASTI, PODJETJA, KI SO JIM DODELJENE POSEBNE PRAVICE ALI PRIVILEGIJI, TER PRAVNI MONOPOLI (členi 13.1 do 13.8)

POGLAVJE 14 INTELEKTUALNA LASTNINA ODDELEK A Splošne določbe (členi 14.1 do 14.7) ODDELEK B Standardi glede intelektualne lastnine PODODDELEK 1 Avtorske in sorodne pravice (členi 14.8 do 14.17) PODODDELEK 2 ZNAMKE (členi 14.18 do 14.21)

PODODDELEK 3 Geografske označbe (členi 14.22 do 14.30) PODODDELEK 4 Industrijski modeli (člen 14.31) PODODDELEK 5 Neregistrirane pojavne oblike izdelkov (člen 14.32) PODODDELEK 6 PATENTI (členi 14.33 do 14.35) PODODDELEK 7 Poslovne skrivnosti in nerazkriti podatki o preskusih ali drugi podatki (člena 14.36 in 14.37)

PODODDELEK 8 Nove sorte rastlin (člen 14.38) PODODDELEK 9 Nepoštena konkurenca (člen 14.39) ODDELEK C Izvrševanje PODODDELEK 1 Splošne določbe (člena 14.40 in 14.41) PODODDELEK 2 Izvrševanje – civilna pravna sredstva (členi 14.42 do 14.49)

PODODDELEK 3 Izvrševanje varstva pred protipravno prilastitvijo poslovnih skrivnosti (člen 14.50) PODODDELEK 4 Izvrševanje – mejni ukrepi (člen 14.51) ODDELEK D Sodelovanje in institucionalne ureditve (členi 14.52 do 14.55) POGLAVJE 15 UPRAVLJANJE PODJETIJ (členi 15.1 do 15.7) POGLAVJE 16 TRGOVINA IN TRAJNOSTNI RAZVOJ (členi 16.1 do 16.19)

POGLAVJE 17 PREGLEDNOST (členi 17.1 do 17.8) POGLAVJE 18 DOBRE REGULATIVNE PRAKSE IN REGULATIVNO SODELOVANJE ODDELEK A Dobre regulativne prakse in regulativno sodelovanje PODODDELEK 1 Splošne določbe (členi 18.1 do 18.3) PODODDELEK 2 Dobre regulativne prakse (členi 18.4 do 18.11) PODODDELEK 3 Regulativno sodelovanje (člena 18.12 in 18.13)

PODODDELEK 4 Institucionalne določbe (členi 18.14 do 18.16) ODDELEK B Dobrobit živali (člen 18.17) ODDELEK C Končne določbe (člena 18.18 in 18.19) POGLAVJE 19 SODELOVANJE NA PODROČJU KMETIJSTVA (členi 19.1 do 19.8)

POGLAVJE 20 MALA IN SREDNJA PODJETJA (členi 20.1 do 20.4) POGLAVJE 21 REŠEVANJE SPOROV ODDELEK A Cilj, področje uporabe in opredelitve pojmov (členi 21.1 do 21.3) ODDELEK B Posvetovanja in mediacija (členi 21.4 do 21.6) ODDELEK C Postopek sveta (členi 21.7 do 21.24) ODDELEK D Splošne določbe (členi 21.25 do 21.30) POGLAVJE 22 INSTITUCIONALNE DOLOČBE (členi 22.1 do 22.6) POGLAVJE 23 KONČNE DOLOČBE (členi 23.1 do 23.8)

PRILOGE (navedene so samo obstoječe priloge): PRILOGA 2-A ODPRAVA IN ZNIŽANJE TARIF

PRILOGA 2-B SEZNAM BLAGA IZ ČLENOV 2.15 IN 2.17 PRILOGA 2-C MOTORNA VOZILA IN NJIHOVI DELI Dodatek 2-C-1 Pravilniki ZN, ki jih uporabljata obe pogodbenici Dodatek 2-C-2 Pravilniki ZN, ki jih uporablja ena od pogodbenic, a jih druga pogodbenica še ne upošteva PRILOGA 2-D OLAJŠEVANJE IZVOZA SHOCHU PRILOGA 2-E OLAJŠEVANJE IZVOZA VINSKIH PROIZVODOV PRILOGA 3-A UVODNE OPOMBE K PRAVILOM O POREKLU ZA DOLOČENE IZDELKE PRILOGA 3-B PRAVILA O POREKLU ZA DOLOČENE IZDELKE Dodatek 3-B-1 Določbe v zvezi z nekaterimi vozili in deli vozil

PRILOGA 3-C INFORMACIJE IZ ČLENA 3.5

PRILOGA 3-D BESEDILO NAVEDBE O POREKLU PRILOGA 3-E O KNEŽEVINI ANDORI PRILOGA 3-F O REPUBLIKI SAN MARINO PRILOGA 6 ADITIVI ZA ŽIVILA PRILOGA 8-A REGULATIVNO SODELOVANJE NA PODROČJU FINANČNE REGULACIJE PRILOGA 8-B SEZNAMI ZA POGLAVJE 8 PRILOGA I PRIDRŽKI ZA OBSTOJEČE UKREPE PRILOGA II PRIDRŽKI ZA PRIHODNJE UKREPE

PRILOGA III POSLOVNI OBISKOVALCI, PRISTOJNI ZA USTANOVITEV POSLOVNE ENOTE, OSEBE, PREMEŠČENE ZNOTRAJ PODJETJA, VLAGATELJI IN KRATKOTRAJNI POSLOVNI OBISKOVALCI PRILOGA IV PONUDNIKI POGODBENIH STORITEV IN NEODVISNI STROKOVNJAKI

Dodatek IV Omejitve poslovnih dejavnosti ponudnikov pogodbenih storitev in neodvisnih strokovnjakov na Japonskem PRILOGA 8-C DOGOVOR O GIBANJU FIZIČNIH OSEB IZ POSLOVNIH RAZLOGOV PRILOGA 10 JAVNA NAROČILA PRILOGA 14-A ZAKONI IN DRUGI PREDPISI POGODBENIC V ZVEZI Z GEOGRAFSKIMI OZNAČBAMI PRILOGA 14-B SEZNAM GEOGRAFSKIH OZNAČB PRILOGA 23 SKUPNA IZJAVA

PREAMBULA EVROPSKA UNIJA in JAPONSKA (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) sta se – OB ZAVEDANJU svojega dolgoletnega in trdnega partnerstva, ki temelji na skupnih načelih in vrednotah, ter svojih pomembnih gospodarskih, trgovinskih in naložbenih odnosov; OB PRIZNAVANJU pomena krepitve svojih gospodarskih, trgovinskih in naložbenih odnosov v skladu s ciljem trajnostnega razvoja v okviru gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnosti, ter spodbujanja medsebojnih trgovine in naložb, upoštevajoč potrebe poslovnih skupnosti vsake pogodbenice, zlasti malih in srednjih podjetij, ter visoke ravni varstva okolja in zaščite delovnih mest na podlagi ustreznih mednarodno priznanih standardov in mednarodnih sporazumov, katerih podpisnici sta obe pogodbenici;

OB PRIZNAVANJU, da ta sporazum prispeva h krepitvi blaginje potrošnikov s politikami, ki zagotavljajo visoko raven varstva potrošnikov in gospodarske blaginje; OB ZAVEDANJU, da dinamično in hitro spreminjajoče se globalno okolje, ki je posledica globalizacije in tesnejše povezanosti gospodarstev po svetu, predstavlja mnoge nove gospodarske izzive in priložnosti za pogodbenici;

OB PRIZNAVANJU, da imata njuni gospodarstvi pogoje za medsebojno dopolnjevanje in da bi moralo to dopolnjevanje prispevati k nadaljnjemu spodbujanju razvoja trgovine in naložb med pogodbenicama, tako da bi se izkoristile gospodarske prednosti vsake pogodbenice v okviru dvostranske trgovine in naložbenih dejavnosti; V PREPRIČANJU, da bi vzpostavitev jasno določenega trgovinskega in naložbenega okvira, ki je zagotovljen na podlagi vzajemno koristnih pravil za urejanje trgovine in naložb med pogodbenicama, okrepila konkurenčnost njunih gospodarstev, prispevala k večji učinkovitosti in živahnosti njunih trgov ter zagotovila predvidljivo poslovno okolje za nadaljnjo širitev trgovine in naložb med njima; OB PONOVNI POTRDITVI svoje zavezanosti Ustanovni listini Združenih narodov in ob upoštevanju načel, opredeljenih v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah; OB PRIZNAVANJU pomembnosti preglednosti za mednarodno trgovino in naložbe v korist vseh zainteresiranih strani; OB PRIZADEVANJU, da vzpostavita jasna in vzajemno koristna pravila, ki urejajo trgovino in naložbe med pogodbenicama, ter zmanjšata ali odpravita ovire za vzajemno trgovino in naložbe;

ODLOČENI, da prispevata k skladnemu razvoju in širitvi mednarodne trgovine in naložb z odpravo ovir za trgovino prek tega sporazuma ter preprečita nastanek novih ovir za trgovino ali naložbe med njima, ki bi lahko zmanjšale koristi tega sporazuma; OB NADGRADNJI svojih pravic in obveznosti iz Sporazuma o STO in drugih večstranskih, regionalnih in dvostranskih sporazumov ter dogovorov, katerih podpisnici sta obe pogodbenici, ter ODLOČENI, da določita pravni okvir za krepitev svojega gospodarskega partnerstva –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE ČLEN 1.1 Cilji Cilji tega sporazuma so liberalizirati in olajšati trgovino in naložbe ter spodbujati tesnejše gospodarske odnose med pogodbenicama. ČLEN 1.2 Splošne opredelitve pojmov

Če ni določeno drugače, imajo izrazi v tem sporazumu naslednji pomen: (a) „Sporazum o kmetijstvu“ pomeni Sporazum o kmetijstvu iz Priloge 1A k Sporazumu o STO;

(b) „Protidampinški sporazum“ pomeni Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (1994) iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (c) „Sporazum o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj“ pomeni Sporazum o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (d) „Sporazum o zaščitnih ukrepih“ pomeni Sporazum o zaščitnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (e) „CPC“ pomeni začasno Osrednjo klasifikacijo proizvodov (Statistične listine serije M, št. 77, Oddelek za mednarodne ekonomske in socialne zadeve, Statistični urad Združenih narodov, New York, 1991); (f) „carinski organ“ pomeni: (i) za Evropsko unijo: službe Evropske komisije, pristojne za carinske zadeve, in carinske uprave ter katere koli druge organe, ki so v državah članicah Evropske unije pooblaščeni za uporabo in izvrševanje carinske zakonodaje; ter (ii) za Japonsko: ministrstvo za finance;

(g) „carinska zakonodaja“ pomeni vse zakone in druge predpise Evropske unije ali Japonske, ki urejajo uvoz, izvoz in tranzit blaga ter dajanje blaga v kateri koli drug carinski postopek, vključno z ukrepi o prepovedi, omejevanju in nadzoru, ki so v pristojnosti carinskih organov;

(h) „carinsko območje“ pomeni: (i) za Evropsko unijo: carinsko območje, kot je opredeljeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije; ter (ii) za Japonsko: ozemlje, na katerem velja carinska zakonodaja Japonske; (i) „dnevi“ pomeni koledarske dneve; (j) „dogovor o reševanju sporov“ pomeni dogovor o pravilih in postopkih za reševanje sporov iz Priloge 2 k Sporazumu o STO; (k) „GATS“ pomeni Splošni sporazum o trgovini s storitvami iz Priloge 1B k Sporazumu o STO;

(l) „GATT 1994“ pomeni Splošni sporazum o carinah in trgovini (1994) iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; za namene tega sporazuma sklici na člene iz GATT 1994 vključujejo pojasnjevalne opombe; (m) „Sporazum o vladnih naročilih“ pomeni Sporazum o vladnih naročilih iz Priloge 4 k Sporazumu o STO; (n) „harmonizirani sistem“ ali „HS“ pomeni harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga, vključno z njegovimi splošnimi pravili razlage, opombami k oddelkom, opombami k poglavjem in opombami k tarifnim podštevilkam; (o) „MDS“ pomeni Mednarodni denarni sklad;

(p) „ukrep“ pomeni kakršen koli ukrep v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, prakse, upravnega ukrepa ali v kateri koli drugi obliki;

(q) „fizična oseba pogodbenice“ pomeni, za Evropsko unijo, državljana države članice Evropske unije in, za Japonsko, državljana Japonske, v skladu z ustreznimi veljavnimi zakoni in drugimi predpisi pogodbenic; (r) „oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo; (s) „Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih“ pomeni Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (t) „Sporazum SPS“ pomeni Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (u) „Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini“ pomeni Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini iz Priloge 1A k Sporazumu o STO; (v) „ozemlje“ pomeni ozemlje, za katerega se ta sporazum uporablja v skladu s členom 1.3; (w) „PDEU“ pomeni Pogodba o delovanju Evropske unije;

(x) „Sporazum TRIPS“ pomeni Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz Priloge 1C k Sporazumu o STO; (y) „WIPO“ pomeni Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino;

(z) „STO“ pomeni Svetovno trgovinsko organizacijo; ter (aa) „Sporazum o STO“ pomeni Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, sklenjen v Marakešu dne 15. aprila 1994. ČLEN 1.3 Ozemeljska uporaba 1. Ta sporazum se uporablja: (a) za Evropsko unijo: za območja, na katerih se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, in sicer v skladu s pogoji iz navedenih pogodb; ter (b) za Japonsko: za njeno ozemlje.

2. Če ni drugače določeno, se ta sporazum uporablja tudi za vsa območja zunaj teritorialnega morja posamezne pogodbenice, vključno z morskim dnom in podtaljem, na katerih ta pogodbenica izvršuje suverene pravice ali izvaja svojo jurisdikcijo v skladu z mednarodnim pravom, vključno s Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, sklenjeno 10. decembra 1982 v Montego Bayu, ter svojimi zakoni in drugimi predpisi, ki so skladni z mednarodnim pravom. 3. Kar zadeva določbe tega sporazuma v zvezi z uporabo preferencialne tarifne obravnave za blago ter členov 2.9 in 2.10, se ta sporazum uporablja tudi za tista območja carinskega ozemlja Evropske unije, ki niso zajeta s pododstavkom 1(a) in za tista območja, ki so določena v prilogah 3-E in 3-F. 4. Vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico v primeru, da se obseg njene ozemeljske uporabe tega sporazuma, kakor je naveden v odstavkih 1 do 3, spremeni, in na zahtevo druge pogodbenice nemudoma zagotovi dodatne informacije ali pojasnila v zvezi s tem.



ČLEN 1.4 Obdavčitev 1. Za namene tega člena: (a) „rezidentstvo“ pomeni davčno rezidentstvo; (b) „davčni sporazum“ pomeni sporazum o izogibanju dvojnega obdavčevanja ali kateri koli drug mednarodni dogovor ali ureditev, ki se v celoti ali pretežno nanaša na obdavčitev, pri čemer so pogodbenice tega dogovora ali ureditve Evropska unija ali njene države članice ali Japonska; ter (c) „davčni ukrep“ pomeni ukrep pri uporabi davčne zakonodaje Evropske unije, njenih držav članic ali Japonske. 2. Ta sporazum se uporablja za davčne ukrepe samo, če je taka uporaba potrebna za uveljavitev določb tega sporazuma.

3. Nobena določba tega sporazuma ne vpliva na pravice in obveznosti Evropske unije, njenih držav članic ali Japonske, ki izhajajo iz katerega koli davčnega sporazuma. V primeru neskladnosti med tem sporazumom in katerim koli takim davčnim sporazumom prevlada davčni sporazum v obsegu neskladnosti. Kar zadeva davčni sporazum med Evropsko unijo ali njenimi državami članicami in Japonsko, ustrezni pristojni organi v okviru tega sporazuma in navedenega davčnega sporazuma skupaj ugotavljajo, ali obstajajo neskladnosti med tem sporazumom in davčnim sporazumom. 4. Nobena obveznost obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi iz tega sporazuma se ne bo uporabljala v povezavi s prednostjo, ki jo Evropska unija, njene države članice ali Japonska dodelijo v skladu z davčnim sporazumom.

5. Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 22.1, se lahko odloči za drugačno področje uporabe reševanja sporov iz poglavja 21, kar zadeva davčne ukrepe.

6. Ob upoštevanju zahteve, da se davčni ukrepi ne uporabljajo kot sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med pogodbenicama, kadar prevladujejo enaki pogoji, ali prikrito omejevanje trgovine in naložb, se nobena določba tega sporazuma ne razlaga tako, da bi se Evropski uniji, njenim državam članicam ali Japonski preprečilo sprejetje, ohranitev ali izvrševanje kakršnih koli davčnih ukrepov, katerih namen je zagotavljanje pravične ali učinkovite uvedbe ali pobiranja davkov, pri čemer so taki davčni ukrepi na primer: (a) razlikovanje med davkoplačevalci, ki niso v enakem položaju, zlasti glede na njihov kraj prebivališča ali kraj, kjer so vložili svoj kapital; ali (b) preprečitev izogibanja plačevanju davkov ali davčne utaje na podlagi določb davčnih sporazumov ali domače davčne zakonodaje. ČLEN 1.5 Varnostne izjeme 1. Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga tako, da: (a) bi se od pogodbenice zahtevala zagotovitev informacij, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi;

(b) bi pogodbenici preprečevala uvedbo kakršnih koli ukrepov, za katere ta presodi, da so potrebni za zavarovanje njenih bistvenih varnostnih interesov: (i) v zvezi s fisijskimi in fuzijskimi materiali ali z materiali, iz katerih so ti pridobljeni;

(ii) v zvezi s proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom in vojaškim materialom ter v zvezi s proizvodnjo ali trgovino z drugim blagom in materialom, ki se izvajata neposredno ali posredno z namenom oskrbe vojaških struktur; (iii) v zvezi z opravljanjem storitev, ki se izvajajo neposredno ali posredno z namenom oskrbe vojaških struktur; ali (iv) sprejetih med vojno ali v drugih izrednih razmerah v mednarodnih odnosih; ali (c) bi pogodbenici preprečevala sprejetje ukrepov za izpolnjevanje obveznosti v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov za ohranjanje miru in mednarodne varnosti. 2. Ne glede na odstavek 1: (a) se za namene poglavja 10 uporablja člen III Sporazuma o vladnih naročilih; ter (b) za namene poglavja 14 pa člen 14.54.

ČLEN 1.6 Zaupne informacije

1. Če ta sporazum ne določa drugače, se od pogodbenice na podlagi tega sporazuma v ničemer ne zahteva, da bi predložila zaupne informacije, katerih razkritje bi oviralo izvrševanje njenih zakonov in drugih predpisov ali bilo kako drugače v nasprotju z javnimi interesi ali bi posegalo v legitimne poslovne interese posameznih javnih ali zasebnih podjetij. 2. Kadar ena od pogodbenic v skladu s tem sporazumom drugi pogodbenici predloži informacije, ki se štejejo za zaupne v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, druga pogodbenica te informacije obravnava kot zaupne, razen če se s pogodbenico, ki je informacije predložila, dogovori drugače. ČLEN 1.7 Izpolnjevanje obveznosti in prenesena pooblastila 1. Vsaka pogodbenica zagotovi, da so sprejeti vsi ukrepi, potrebni za izvrševanje določb tega sporazuma.

2. Če ni v tem sporazumu navedeno drugače, mora vsaka pogodbenica zagotoviti, da katera koli oseba ali subjekt, na katera je pogodbenica prenesla regulativna ali upravna pooblastila za izpolnjevanje obveznosti pogodbenice v skladu s tem sporazumom, pri izvajanju teh pooblastil ravna v skladu s temi obveznostmi. 3. Pojasniti je treba, da nobena od pogodbenic ne bo oproščena svojih obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma, če kateri koli organ upravljanja ali organ, ki ni organ upravljanja, pri izvrševanju pooblastil, ki jih je nanj prenesla ta pogodbenica, ne deluje v skladu z določbami tega sporazuma. ČLEN 1.8 Zakoni in drugi predpisi ter njihove spremembe

Kadar se ta sporazum sklicuje na zakone in druge predpise pogodbenice, se razume, da so s tem zajete tudi spremembe teh zakonov in drugih predpisov, razen če je določeno drugače. ČLEN 1.9 Razmerje do drugih sporazumov 1. Ta sporazum ne nadomesti ali povzroči prenehanja veljavnosti obstoječih sporazumov med Evropsko unijo ali njenimi državami članicami in Japonsko.

2. Nobena določba tega sporazuma od pogodbenice ne zahteva, da ravna na način, ki bi bil v neskladju z njenimi obveznostmi iz Sporazuma o STO. 3. V primeru morebitnega neskladja med tem sporazumom in katerim koli drugim sporazumom, ki ni Sporazum o STO, pri čemer sta obe pogodbenici podpisnici zadevnega sporazuma, se pogodbenici nemudoma posvetujeta med seboj, da bi poiskali obojestransko zadovoljivo rešitev. 4. Kadar se ta sporazum sklicuje na mednarodne sporazume ali jih vključuje deloma ali v celoti, se razume, da so s tem zajete tudi njihove spremembe ali sporazumi, ki jih bodo nasledili, če začnejo veljati za obe pogodbenici na datum podpisa tega sporazuma ali pozneje. Če se pojavi kakršno koli vprašanje v zvezi z izvajanjem ali uporabo določb tega sporazuma, ki je posledica takih sprememb ali sporazumov, ki nasledijo zadevne sporazume, se pogodbenici lahko na zahtevo katere koli pogodbenice, posvetujeta med seboj, da bi po potrebi poiskali obojestransko zadovoljivo rešitev za to vprašanje.

POGLAVJE 2 BLAGOVNA MENJAVA

ODDELEK A Splošne določbe ČLEN 2.1 Cilj Cilj tega poglavja je olajšati blagovno menjavo med pogodbenicama in postopno liberalizirati blagovno menjavo v skladu z določbami tega sporazuma. ČLEN 2.2 Področje uporabe Če v tem sporazumu ni določeno drugače, se to poglavje uporablja za blagovno menjavo med pogodbenicama.



ČLEN 2.3 Opredelitve pojmov V tem poglavju: (a) „postopki za izdajanje izvoznih dovoljenj“ pomeni upravne postopke, ne glede na to, ali se imenujejo postopki za izdajanje dovoljenj, ki jih pogodbenica uporablja za delovanje režimov izdajanja izvoznih dovoljenj in v katerih se zahteva vložitev vloge ali druge dokumentacije, poleg dokumentacije, ki se zahteva v carinskih postopkih, pri ustreznem upravnem organu kot predpogoj za izvoz iz te pogodbenice; (b) „neavtomatični postopki za izdajanje uvoznih ali izvoznih dovoljenj“ pomeni postopke za izdajanje dovoljenj, pri katerih vloga ni odobrena vsem osebam, ki izpolnjujejo zahteve zadevne pogodbenice za opravljanje uvoznih ali izvoznih operacij, ki vključujejo blago, za katero veljajo postopki za izdajanje dovoljenj; ter (c) „s poreklom“ pomeni, da se opredeljuje kot blago s poreklom v pogodbenici v skladu z določbami iz poglavja 3.

ČLEN 2.4 Carinske dajatve Vsaka pogodbenica zmanjša ali odpravi carinske dajatve v skladu z odstavkom 1 člena 2.8. V tem poglavju „carinske dajatve“ pomeni vsakršno dajatev ali takso, ki se uvede za uvoz blaga ali v zvezi z njim, vključno z vsemi oblikami dodatnih davkov ali taks, ki se uvedejo za tak uvoz ali v zvezi z njim, vendar s tem niso zajete: (a) takse, enakovredne notranjim davkom, naloženim v skladu s členom III GATT 1994;

(b) dajatve, ki se uporabljajo v skladu s členoma VI in XIX GATT 1994, Protidampinškim sporazumom, Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih, Sporazumom o zaščitnih ukrepih in členom 22 dogovora o reševanju sporov; ter (c) pristojbine ali druge takse, naložene v skladu s členom 2.16.

ČLEN 2.5 Kmetijski zaščitni ukrepi 1. Kmetijski proizvodi, ki se opredeljujejo kot blago s poreklom iz pogodbenice (v nadaljnjem besedilu: kmetijski proizvodi s poreklom) niso predmet dajatev, ki jih druga pogodbenica uporablja v skladu s posebnim zaščitnim ukrepom, sprejetim v skladu s Sporazumom o kmetijstvu. 2. Kmetijski zaščitni ukrepi za kmetijske proizvode s poreklom v skladu s tem sporazumom se lahko uporabljajo v skladu z oddelkom C dela 3 Priloge 2-A. ODDELEK B Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago

ČLEN 2.6 Uvrstitev blaga 1. Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama je usklajena s harmoniziranim sistemom.

2. Vsaka pogodbenica zagotavlja doslednost pri uporabi svojih zakonov in drugih predpisov o tarifni uvrstitvi za blago s poreklom iz druge pogodbenice. ČLEN 2.7 Nacionalna obravnava Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III GATT 1994. V ta namen se člen III GATT 1994 smiselno vključi v ta sporazum in postane njegov sestavni del. ČLEN 2.8 Znižanje in odprava carinskih dajatev na uvoz

1. Če v tem sporazumu ni določeno drugače, vsaka pogodbenica zniža ali odpravi carinske dajatve na blago s poreklom iz druge pogodbenice v skladu s Prilogo 2-A.

2. Če pogodbenica zniža uporabljeno carinsko stopnjo za državo z največjimi ugodnostmi, se ta stopnja dajatve uporablja za blago s poreklom iz druge pogodbenice, če in dokler je nižja od carinske stopnje za isto blago, izračunane v skladu s Prilogo 2-A. 3. Obravnavo blaga s poreklom iz pogodbenice, ki je uvrščeno pod tarifne postavke, ki so v stolpcu „Opomba“ na seznamu Evropske unije v oddelku B dela 2 Priloge 2-A in na seznamu Japonske v oddelku D dela 3 Priloge 2-A označene s „S“, pogodbenici pregledata v petem letu po začetku veljavnosti tega sporazuma ali v letu, za katerega se dogovorita, kar nastopi prej. Pregled se opravi z namenom izboljšanja pogojev za dostop do trga s pomočjo ukrepov, kot so na primer ukrepi za hitrejše znižanje ali odpravo carinskih dajatev, poenostavitev razpisnih postopkov in povečanje količin iz kvot ter obravnavanje vprašanj v zvezi z dajatvami. 4. Kadar pogodbenica za blago iz odstavka 3 tretji državi na podlagi mednarodnega sporazuma odobri večje ali hitrejše znižanje tarif, večjo kvoto ali katero koli ugodnejšo obravnavo od tiste, ki je določena v tem sporazumu, pri čemer to vpliva na ravnovesje trga takega blaga v Evropski uniji ali na Japonskem, pogodbenici začneta pregled z namenom, da se drugi pogodbenici zagotovi pridobitev vsaj enake prednosti, in sicer v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti mednarodnega sporazuma med Evropsko unijo in to tretjo državo ali med Japonsko in to tretjo državo, ter pregled opravita s ciljem, da bo zaključen v šestih mesecih od istega datuma.

ČLEN 2.9 Blago, ki ponovno vstopi po popravilu in spremembi 1. Pogodbenica ne uporablja carinske dajatve za blago, ne glede na njegovo poreklo, ki ponovno vstopi na njeno carinsko območje, po tem ko je bilo z njenega carinskega območja začasno izvoženo na carinsko območje druge pogodbenice zaradi popravila ali spremembe, ne glede na to, ali bi se tako popravilo ali sprememba lahko izvedla na carinskem območju prve pogodbenice, pod pogojem, da zadevno blago ponovno vstopi na carinsko območje prve pogodbenice v obdobju, ki je določeno v njenih zakonih in drugih predpisih. 2. Odstavek 1 se ne uporablja za blago na carinskem območju pogodbenice pod carinskim nadzorom brez plačila uvoznih dajatev in davkov, ki se izvozi zaradi popravila ali spremembe in ki ne vstopi ponovno na carinsko območje pod carinskim nadzorom brez plačila uvoznih dajatev in davkov.

3. Pogodbenica ne uporablja carinske dajatve za blago, ne glede na njegovo poreklo, ki je bilo s carinskega območja druge pogodbenice začasno uvoženo zaradi popravila ali spremembe, pod pogojem, da je blago ponovno izvoženo s carinskega območja pogodbenice uvoznice v obdobju, ki je določeno v njenih zakonih in drugih predpisih. 4. V tem členu „popravilo“ ali „sprememba“ pomeni kakršno koli operacijo ali postopek, ki se opravi na blagu za odpravo operativnih okvar ali materialne škode, vključno z obnovitvijo prvotne funkcije blaga, ali za zagotovitev usklajenosti blaga s tehničnimi zahtevami glede njegove uporabe. Popravilo ali sprememba blaga vključujeta obnovo in vzdrževanje, ne glede na morebitno povečanje vrednosti tega blaga, ne vključujeta pa operacije ali postopka, ki:

(a) uniči osnovne značilnosti blaga ali ustvari novo ali komercialno drugačno blago; (b) nedokončano blago spremeni v dokončano blago; ali (c) spremeni funkcijo blaga.

ČLEN 2.10 Začasni uvoz blaga Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi odobri carin prost začasni uvoz naslednjega blaga na svoje carinsko območje pod pogojem, da na takem blagu niso bile opravljene nobene spremembe razen običajne amortizacije, ki je posledica njegove uporabe, in da se to blago izvozi v časovnem obdobju, ki ga določi vsaka pogodbenica: (a) blago, ki se razstavlja ali uporablja na razstavah, sejmih, sestankih ali podobnih dogodkih; (b) profesionalna oprema, vključno z opremo za tisk ali zvok ali televizijsko radiodifuzijo, kinematografsko opremo, pomožnimi napravami za tako opremo in ustreznimi pripomočki; (c) tržni vzorci ter reklamni filmi in posnetki;

(d) kontejnerji in palete, ki so v uporabi ali bodo v uporabi pri odpremi blaga v mednarodnem prevozu ter ustrezni pripomočki in oprema;

(e) material za razvedrilo pomorščakov; (f) blago, uvoženo izključno za znanstvene namene; (g) blago, uvoženo za mednarodna športna tekmovanja, demonstracije ali usposabljanja; (h) osebni predmeti v lasti obiskovalcev na začasnem obisku; ter (i) turistično reklamni material. ČLEN 2.11 Carinsko vrednotenje Pri določitvi carinske vrednosti blaga, s katerim se trguje med pogodbenicama, se smiselno uporabljajo določbe dela I Sporazuma o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (1994) in Priloga 1A k Sporazumu o STO.



ČLEN 2.12 Izvozne dajatve Pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobenih dajatev, davkov, pristojbin ali kakršnih koli drugih taks, uvedenih za blago, ki se izvozi iz te pogodbenice v drugo pogodbenico, ali kakršnih koli notranjih davkov ali drugih taks za blago, izvoženo v drugo pogodbenico, ki presegajo tiste, ki bi se uvedli za podobno blago, namenjeno za domačo potrošnjo. V tem členu pristojbine ali kakršne koli druge takse ne vključujejo pristojbin ali drugih taks, naloženih v skladu s členom 2.16, ki so omejene na znesek približnih stroškov za opravljene storitve. ČLEN 2.13 Mirovanje 1. Če v tem sporazumu ni določeno drugače, nobena pogodbenica ne poveča carinske dajatve na blago s poreklom iz druge pogodbenice glede na stopnjo, ki se uporablja v skladu s Prilogo 2-A. 2. Pojasniti je treba, da pogodbenica lahko poveča carinsko dajatev na raven s seznama Evropske unije v oddelku B dela 2 Priloge 2-A in s seznama Japonske v oddelku D dela 3 Priloge 2-A za ustrezno leto, ki sledi enostranskemu znižanju carinske dajatve.

ČLEN 2.14 Izvozna konkurenca

1. V tem členu „izvozne subvencije“ pomeni subvencije iz pododstavka (e) člen 1 Sporazuma o kmetijstvu in druge subvencije iz Priloge I k Sporazumu o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ki se lahko uporabljajo za kmetijske proizvode, navedene v Prilogi 1 k Sporazumu o kmetijstvu. 2. Pogodbenici potrjujeta svojo zavezo, izraženo v sklepu ministrov članic STO z dne 19. decembra 2015 o izvozni konkurenci (WT/MIN(15)/45, WT/L/980), da bosta v zvezi z izvoznimi subvencijami in izvoznimi ukrepi, ki imajo enakovreden učinek tistemu, ki je opisan v sklepu, ravnali čim bolj zadržano. ČLEN 2.15 Uvozne in izvozne omejitve 1. Pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobene prepovedi ali omejitve razen carinskih dajatev za uvoz katerega koli blaga iz druge pogodbenice ali za izvoz ali prodajo za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na carinsko območje druge pogodbenice, razen če je to v skladu s členom XI GATT 1994. V ta namen se člen XI GATT 1994 smiselno vključi v ta sporazum in postane njegov sestavni del.

2. Če namerava pogodbenica sprejeti prepoved ali omejitev na izvoz ali prodajo za izvoz katerega koli blaga, navedenega v Prilogi 2-B v skladu z odstavkom 2 člena XI ali s členom XX GATT 1994, ta pogodbenica: (a) poskusi omejiti obseg te prepovedi ali omejitve na to, kar je potrebno, pri čemer ustrezno upošteva morebitne negativne učinke na drugo pogodbenico; (b) drugi pogodbenici o tem predloži uradno obvestilo v pisni obliki še pred uvedbo take prepovedi ali omejitve, kadar koli je to mogoče, in čim bolj vnaprej, kolikor je to praktično izvedljivo, ali, če to ni mogoče, najpozneje v 15 dneh po datumu uvedbe, pri čemer pisno uradno obvestilo vsebuje opis zadevnega blaga, uvedeno prepoved ali omejitev, vključno z njeno naravo, obrazložitvijo in datumom uvedbe take prepovedi ali omejitve ter njenim predvidenim trajanjem; ter (c) na zahtevo drugi pogodbenici zagotovi priložnost za posvetovanje v razumnem času, kar zadeva kakršno koli vprašanje v povezavi s tako prepovedjo ali omejitvijo.



ČLEN 2.16 Pristojbine in formalnosti v zvezi z uvozom in izvozom 1. Vsaka pogodbenica v skladu s členom VIII GATT 1994 zagotovi, da se vse pristojbine in takse vseh vrst, z izjemo carinskih dajatev, izvoznih dajatev in davkov v skladu s členom III GATT 1994, ki jih ta pogodbenica uvede na uvoz ali izvoz ali v povezavi z njima, omejijo na znesek približnih stroškov za opravljene storitve, ki se ne izračuna na podlagi ad valorem, in ne predstavljajo posredne zaščite za domače blago ali obdavčitve uvoza za davčne namene. 2. Nobena pogodbenica ne zahteva transakcij v okviru diplomatskih in konzularnih odnosov, vključno s povezanimi pristojbinami in taksami. V tem odstavku „transakcije v okviru diplomatskih in konzularnih odnosov“ pomeni zahteve s strani konzula pogodbenice uvoznice, ki se nahaja v pogodbenici izvoznici, za namene pridobitve konzularnih računov ali konzularnih vizumov za trgovinske račune, potrdil o poreklu, manifestov, izvoznih deklaracij odpremnika ali druge carinske dokumentacije, ki se zahteva za uvoz ali v povezavi z njim.

ČLEN 2.17 Postopki za izdajanje uvoznih in izvoznih dovoljenj 1. Pogodbenici potrjujeta svoje obstoječe pravice in obveznosti iz Sporazuma o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj. 2. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke za izdajanje izvoznih dovoljenj v skladu z odstavki 1 do 9 člena 1 in členom 3 Sporazuma o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj. V ta namen se te določbe Sporazuma o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj smiselno vključijo v ta sporazum in postanejo njegov sestavni del ter se uporabljajo za postopke za izdajanje izvoznih dovoljenj med pogodbenicama. Pogodbenica lahko sprejme ali ohrani postopke za izdajanje izvoznih dovoljenj v skladu s členom 2 Sporazuma o postopkih za izdajanje uvoznih dovoljenj. Odstavki 2 do 8 se uporabljajo za kakršno koli blago iz Priloge 2-B. 3. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vsi postopki za izdajanje izvoznih dovoljenj uporabljajo nevtralno in izvajajo pošteno, pravično, enakopravno, nediskriminatorno in pregledno. 4. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke za izdajanje uvoznih ali izvoznih dovoljenje zgolj v primeru, če ostali ustrezni postopki za dosego upravnega namena niso na voljo pod razumnimi pogoji.



5. Pogodbenica ne sprejme ali ohrani neavtomatičnih postopkov za izdajanje uvoznih ali izvoznih dovoljenj, razen če je to potrebno za izvajanje ukrepa, ki je v skladu s tem sporazumom. Pogodbenica, ki sprejme neavtomatične postopke za izdajanje dovoljenj, jasno navede ukrep, ki se izvaja s takim postopkom za izdajanje dovoljenj. 6. Vsaka pogodbenica v 60 dneh odgovori na kakršna koli vprašanja druge pogodbenice o postopkih za izdajanje uvoznih ali izvoznih dovoljenj, ki jih pogodbenica, na katero je naslovljena zahteva, namerava sprejeti oziroma jih je sprejela ali ohranila, kakor tudi o merilih za odobritev ali dodelitev uvoznih ali izvoznih dovoljenj. 7. Pri uporabi izvoznih omejitev v obliki kvote na blago si pogodbenica prizadeva doseči distribucijo trgovine s tem blagom, ki se čim bolj približa deležem, ki bi jih bilo mogoče pričakovati, če te omejitve ne bi bilo. 8. Če pogodbenica sprejme ali ohrani postopke za izdajanje izvoznih dovoljenj, pogodbenici na zahtevo druge pogodbenice organizirata posvetovanja o kakršnih koli vprašanjih v zvezi z izvajanjem teh postopkov ter ustrezno preučita rezultate teh posvetovanj.

ČLEN 2.18 Predelano blago 1. Če v tem sporazumu ni določeno drugače, vsaka pogodbenica določi, da se predelano blago obravnava kot novo blago. Vsaka pogodbenica lahko zahteva, da se predelano blago opredeli kot tako za namene distribucije ali prodaje. 2. V tem členu „predelano blago“ pomeni blago, uvrščeno pod tarifno številko 40.12, poglavja 84 do 90 ali tarifno številko 94.02 harmoniziranega sistema, ki: (a) je v celoti ali delno sestavljeno iz delov, pridobljenih iz blaga, ki je bilo že uporabljeno;

(b) ima podobno življenjsko dobo in funkcije kot tovrstno blago, ko je novo; ter (c) ima tovarniško garancijo, podobno tisti, ki se uporablja za tovrstno blago, ko je novo.

ČLEN 2.19 Netarifni ukrepi 1. Specifične zaveze vsake pogodbenice v zvezi z netarifnimi ukrepi za blago so določene v prilogah 2-C in 2-D. 2. Pogodbenici po 10 letih od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma ali na zahtevo ene od pogodbenic ocenita, ali je mogoče v okviru tega sporazuma učinkovito obravnavati vprašanja, ki izhajajo iz netarifnih ukrepov za blago. Na podlagi te ocene pogodbenici začneta posvetovanja, da bi preučili razširitev področja uporabe za obstoječe zaveze ali prevzem dodatnih zavez v skupnem interesu na področju netarifnih ukrepov za blago, vključno s sodelovanjem. Pogodbenici se na podlagi teh posvetovanj lahko dogovorita o začetku pogajanj v skupnem interesu. Pri izvajanju tega odstavka pogodbenici upoštevata izkušnje, pridobljene v predhodnem obdobju izvajanja tega sporazuma.

ČLEN 2.20 Omejitve za zaščito plačilne bilance 1. Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga tako, da pogodbenici preprečuje sprejetje kakršnih koli ukrepov za namene plačilne bilance. Pogodbenica, ki sprejme take ukrepe, to stori v skladu s pogoji iz člena XII GATT 1994 in Dogovorom o plačilnobilančnih določbah Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (1994) iz Priloge 1A k Sporazumu o STO.

2. Nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne preprečuje uporabe deviznega nadzora ali deviznih omejitev v skladu s Statutom Mednarodnega denarnega sklada. ČLEN 2.21 Označevanje porekla Če v tem sporazumu ni določeno drugače, se, če se v pogodbenici uporabljajo obvezne zahteve za označevanje države porekla pri blagu, ki ni hrana, kmetijski ali ribiški proizvod, šteje, da oznaka „Narejeno na Japonskem“ ali podobna oznaka v lokalnem jeziku države uvoznice, za Evropsko unijo, in oznaka „Narejeno v EU“ ali podobna oznaka v japonskem jeziku, za Japonsko, izpolnjujeta zahteve, opredeljene v zakonih in drugih predpisih te pogodbenice. Poglavje 3 se ne uporablja za ta člen.

ČLEN 2.22 Splošne izjeme 1. Za namene tega poglavja se člen XX GATT 1994 smiselno vključi v ta sporazum in postane njegov sestavni del. 2. Če namerava pogodbenica sprejeti kakršne koli ukrepe v skladu s pododstavkoma (i) in (j) člena XX GATT 1994, pogodbenica: (a) drugi pogodbenici predloži vse zadevne informacije; ter

(b) na zahtevo drugi pogodbenici zagotovi priložnost za posvetovanje v razumnem času, kar zadeva kakršno koli vprašanje v povezavi s takim ukrepom, da bi se poiskala vzajemno sprejemljiva rešitev. 3. Pogodbenici se lahko dogovorita o kakršnih koli sredstvih, potrebnih za reševanje vprašanj, ki so predmet posvetovanja iz pododstavka 2(b).

4. Kadar je zaradi izjemnih in kritičnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, predhodno zagotavljanje informacij ali pregleda onemogočeno, lahko pogodbenica, ki namerava uvesti zadevne ukrepe, nemudoma uporabi ukrepe, ki so potrebni za obravnavo okoliščin, in o njih takoj obvesti drugo pogodbenico. ODDELEK C Olajševanje izvoza vinskih proizvodov ČLEN 2.23 Področje uporabe Določbe iz tega oddelka se ne uporabljajo za nobeno blago razen za vinske proizvode, uvrščene pod tarifno številko 22.04 harmoniziranega sistema. ČLEN 2.24

Splošno načelo Če v členih 2.25 do 2.28 ni določeno drugače, se uvoz in prodaja vinskih proizvodov, s katerimi se trguje med pogodbenicama in so zajeti v tem oddelku, izvaja v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice uvoznice.

ČLEN 2.25 Odobritev enoloških postopkov – prva faza 1. Evropska unija od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma odobri uvoz in prodajo vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske za prehrano ljudi v Evropski uniji, ki so proizvedeni v skladu: (a) z odobrenimi opredelitvami proizvodov in enološkimi postopki ter omejitvami, ki se uporabljajo na Japonskem za prodajo japonskega vina, kakor so navedeni v oddelku A dela 2 Priloge 2-E, če so skladni z opredelitvami pojmov in enološkimi postopki ter omejitvami, kakor so navedeni v oddelku A dela 1 Priloge 2-E; ter (b) z enološkimi postopki, kakor so navedeni v oddelku B dela 2 Priloge 2-E. 2. Japonska od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma odobri uvoz in prodajo vinskih proizvodov s poreklom iz Evropske unije za prehrano ljudi na Japonskem, ki so proizvedeni v skladu: (a) z odobrenimi opredelitvami proizvodov in enološkimi postopki ter omejitvami, ki se uporabljajo v Evropski uniji, kakor so navedeni v oddelku A dela 1 Priloge 2-E, če so skladni z opredelitvami pojmov in enološkimi postopki ter omejitvami, kakor so navedeni v oddelku A dela 2 Priloge 2-E; ter

(b) z enološkimi postopki, kakor so navedeni v oddelku B dela 1 Priloge 2-E.

3. Pogodbenici na datum začetka veljavnosti tega sporazuma izmenjata uradni obvestili, ki potrjujeta, da so bili njuni postopki za odobritev enoloških postopkov, kakor so navedeni v oddelku B dela 1 in oddelku B dela 2 Priloge 2-E, zaključeni. ČLEN 2.26 Odobritev enoloških postopkov – druga faza 1. Evropska unija pospešeno sprejme potrebne ukrepe za odobritev enoloških postopkov, kakor so navedeni v oddelku C dela 2 Priloge 2-E, ter uradno obvesti Japonsko, da so bili njeni postopki v zvezi s to odobritvijo zaključeni. 2. Japonska pospešeno sprejme potrebne ukrepe za odobritev enoloških postopkov, kakor so navedeni v oddelku C dela 1 Priloge 2-E, ter uradno obvesti Evropsko unijo, da so bili njeni postopki v zvezi s to odobritvijo zaključeni. 3. Odobritev iz odstavkov 1 in 2 začne veljati na datum predložitve uradnega obvestila, ki ga katera koli od pogodbenic predloži nazadnje.

ČLEN 2.27 Odobritev enoloških postopkov – tretja faza 1. Evropska unija sprejme potrebne ukrepe za odobritev enoloških postopkov, kakor so navedeni v oddelku D dela 2 Priloge 2-E, ter uradno obvesti Japonsko, da so bili njeni postopki v zvezi s to odobritvijo zaključeni.

2. Japonska sprejme potrebne ukrepe za odobritev enoloških postopkov, kakor so navedeni v oddelku D dela 1 Priloge 2-E, ter uradno obvesti Evropsko unijo, da so bili njeni postopki v zvezi s to odobritvijo zaključeni. 3. Odobritev iz odstavkov 1 in 2 začne veljati na datum predložitve uradnega obvestila, ki ga katera koli od pogodbenic predloži nazadnje. ČLEN 2.28 Samopotrjevanje 1. Potrdilo, overjeno v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske, vključno s samopotrdilom, ki ga pripravi proizvajalec, pooblaščen s strani pristojnega organa Japonske, zadostuje kot dokumentacija v smislu dokazila, da so bile izpolnjene zahteve za uvoz in prodajo vinskih proizvodov s poreklom iz Japonske v Evropski uniji, kakor so navedene v členih 2.25, 2.26 ali 2.27.

2. Delovna skupina za vino, ustanovljena v skladu s členom 22.4, z začetkom veljavnosti tega sporazuma s sklepom sprejme postopke: (a) za izvajanje odstavka 1, zlasti za obrazce, ki se morajo uporabiti in informacije, ki se morajo predložiti v zvezi s potrdilom; ter (b) za sodelovanje med kontaktnimi točkami, ki jih imenujeta Evropska unija za vsako od držav članic in Japonska. 3. Nobeno potrdilo ali druga enakovredna dokumentacija se ne zahteva kot dokazilo, da so bile izpolnjene zahteve za uvoz in prodajo vinskih proizvodov s poreklom iz Evropske unije na Japonskem, kakor so bile navedene v členih 2.25, 2.26 ali 2.27.

ČLEN 2.29 Pregled, posvetovanja in začasna opustitev samopotrjevanja 1. Pogodbenici pregledujeta izvajanje: (a) člena 2.26 redno in vsaj enkrat na leto v obdobju dveh let po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma; ter

(b) člena 2.27 najpozneje tri leta po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma. 2. Če pogodbenici v postopku pregleda izvajanja člena 2.26 ugotovita, da uradna obvestila iz člena 2.26 niso bila izmenjana v roku dveh let od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, začneta posvetovanja z namenom dogovora o praktičnih rešitvah. 3. Kadar uradno obvestilo iz odstavka 2 člena 2.26 ni bilo poslano v roku dveh let od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma in je bilo uradno obvestilo iz odstavka 1 člena 2.26 poslano, lahko Evropska unija začasno opusti dopuščanje samopotrjevanja vinskih proizvodov iz člena 2.28, če v roku treh mesecev od začetka posvetovanj iz odstavka 2 ni sklenjen dogovor o praktični rešitvi, kakor je navedena v odstavku 2. 4. Začasna opustitev dopuščanja samopotrjevanja iz odstavka 3 se nemudoma zaključi, ko Japonska Evropski uniji pošlje uradno obvestilo iz odstavka 2 člena 2.26. 5. Če pogodbenici v postopku pregleda izvajanja člena 2.27 iz odstavka 1 ugotovita, da uradna obvestila iz člena 2.27 niso bila izmenjana v roku petih let od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, začneta posvetovanja.

6. Nobena določba tega člena ne vpliva na pravice in obveznosti pogodbenice v okviru Sporazuma SPS.

ČLEN 2.30 Mirovanje 1. Pogodbenica za zadeve, zajete s členi 2.25 do 2.28, ne uvede manj ugodnih pogojev od tistih, ki so določeni v tem oddelku ali v njenih zakonih in drugih predpisih, veljavnih na datum podpisa tega sporazuma. 2. Odstavek 1 ne posega v pravico pogodbenic, da sprejmeta sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki so potrebni za zaščito življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin, pod pogojem, da taki ukrepi niso neskladni z določbami Sporazuma SPS. ČLEN 2.31 Spremembe Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 22.1, lahko v skladu z odstavkom 3 člena 23.2 sprejme sklepe o spremembi Priloge 2-E, da se dodajo, črtajo ali spremenijo sklici na enološke postopke, omejitve in druge elemente.

ODDELEK D

Druge določbe ČLEN 2.32 Izmenjava informacij 1. Pogodbenici za namene spremljanja delovanja tega sporazuma in v obdobju 10 let po začetku veljavnosti tega sporazuma vsako leto izmenjata statistične podatke o uvozu, ki so na voljo za zadnje koledarsko leto. To obdobje lahko Odbor za blagovno menjavo, ustanovljen v skladu s členom 22.3, podaljša za nadaljnjih pet let. 2. Izmenjava statističnih podatkov o uvozu iz odstavka 1 v čim večjem obsegu zajema podatke, ki so na voljo za zadnje koledarsko leto, vključno z vrednostjo in količino, določenima na podlagi nomenklature pogodbenice, o uvozu blaga druge pogodbenice, ki je upravičen do preferencialne tarifne obravnave v skladu s tem sporazumom, in tistem uvozu, ki do preferencialne tarifne obravnave ni upravičen.

ČLEN 2.33 Posebni ukrepi v zvezi z upravljanjem preferencialne tarifne obravnave 1. Pogodbenici priznavata, da bi lahko kršitve njune carinske zakonodaje v zvezi s preferencialno tarifno obravnavo, ki je v skladu s tem sporazumom, škodljivo vplivale na domačo industrijo, in se strinjata, da bosta sodelovali pri preprečevanju in odkrivanju takih kršitev ter boju proti njim v skladu z zadevnimi določbami poglavja 3 in Sporazumom med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah, sklenjenim 30. januarja 2008 v Bruslju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o medsebojni upravni pomoči). 2. Pogodbenica lahko v skladu s postopkom iz odstavkov 4 do 7 začasno opusti preferencialno tarifno obravnavo v skladu s tem sporazumom za zadevno blago, ki je povezano s sistematskimi kršitvami iz pododstavka (a), če je pogodbenica na podlagi objektivnih, prepričljivih in preverljivih informacij ugotovila, da:

(a) so bile storjene sistematske kršitve njene carinske zakonodaje v zvezi s preferencialno tarifno obravnavo v skladu s tem sporazumom za nekatero blago; ter (b) je druga pogodbenica sistematsko in neutemeljeno zavračala sodelovanje iz odstavka 1 v zvezi s sistematskimi kršitvami iz pododstavka (a) ali tega sodelovanja ni omogočila.

3. Ne glede na odstavek 2 se začasna opustitev ne uporablja za trgovce, ki izpolnjujejo merila skladnosti, o katerih sta se pogodbenici dogovorili v okviru posvetovanj iz odstavka 4. 4. Pogodbenica, ki je sprejela ugotovitev iz odstavka 2, brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti drugo pogodbenico o tej ugotovitvi z zadostnimi informacijami, da se utemelji začetek posvetovanj, vključno s povzetkom bistvenih dejstev v zvezi s pododstavkoma 2(a) in (b), ter začnejo posvetovanja z drugo pogodbenico v okviru Odbora za blagovno menjavo, da bi se našla rešitev, ki bi bila sprejemljiva za obe pogodbenici, in sklenil dogovor o merilih skladnosti v zvezi z zahtevami iz tega sporazuma in zadevne carinske zakonodaje. 5. Pogodbenica, ki je sprejela ugotovitev iz odstavka 2, pred sprejetjem dokončne odločitve obvesti vse zainteresirane strani o svoji nameri v zvezi z začasno opustitvijo ter jim zagotovi priložnost, da zagovarjajo svoje interese. Začasna opustitev se za zainteresirane strani ne uporablja, če lahko objektivno in zadovoljivo dokažejo pogodbenici, ki je sprejela ugotovitev, da niso udeležene pri sistematskih kršitvah iz pododstavka 2(a).

6. Če pogodbenici po postopkih iz odstavkov 4 in 5 ne dosežeta dogovora o sprejemljivi rešitvi v šestih mesecih od uradnega obvestila, se lahko pogodbenica, ki je sprejela ugotovitev, odloči, da začasno opusti preferencialno tarifno obravnavo v skladu s tem sporazumom za zadevno blago, pri čemer ustrezno upošteva izjemo iz odstavka 3. O začasni opustitvi se brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti druga pogodbenica. 7. Začasna opustitev se uporabi samo za obdobje, ki je potrebno za izničenje učinkov kršitev in ne presega šest mesecev. Če je pogodbenica sprejela ugotovitev, da so razmere, ki so privedle do začasne opustitve, v času izteka začasne opustitve še prisotne, se lahko ta pogodbenica odloči za obnovitev začasne opustitve, potem ko drugo pogodbenico uradno obvesti o taki ugotovitvi z zadostnimi informacijami za utemeljitev take obnovitve. Vsaka začasna opustitev se zaključi najpozneje v dveh letih po začetni opustitvi, razen če je bilo Odboru za blagovno menjavo dokazano, da so razmere, ki so privedle do začasne opustitve, še vedno prisotne ob izteku obdobja vsake obnovitve. 8. Začasne opustitve v uporabi so predmet periodičnih posvetovanj v okviru Odbora za blagovno menjavo. 9. Pogodbenica, ki je sprejela ugotovitev iz odstavka 2 ali 7, v skladu s svojimi notranjimi postopki objavi uradna obvestila za uvoznike o kakršnem koli uradnem obvestilu in odločitvi v zvezi z začasnimi opustitvami iz odstavkov 4 do 7.

10. Začasna opustitev se za trgovce, z izjemo trgovcev iz odstavka 3 in zainteresiranih strani iz odstavka 5, ne uporablja, če lahko objektivno in zadovoljivo dokažejo pogodbenici, ki je sprejela ugotovitev iz odstavka 2 ali 7, da niso udeleženi pri sistematskih kršitvah iz pododstavka 2(a).

11. Pojasniti je treba, da se nobena določba tega člena ne razlaga tako, da trgovcem ali zainteresiranem stranem preprečuje uveljavljanje odškodnine od pogodbenice, ki je sprejela ugotovitev iz odstavka 2 ali 7, v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, in sicer za škodo, ki so jo nezakonito povzročili ukrepi iz odstavka 6. ČLEN 2.34 Odbor za blagovno menjavo 1. Odbor za blagovno menjavo, ustanovljen v skladu s členom 22.3 (v nadaljnjem besedilu v tem členu: Odbor), je odgovoren za učinkovito izvajanje in delovanje tega poglavja. 2. Naloge Odbora so: (a) pregledovanje in spremljanje izvajanja in delovanja tega poglavja;

(b) poročanje o ugotovitvah Odbora Skupnemu odboru; ter (c) izvajanje drugih nalog, ki jih lahko nanj prenese Skupni odbor v skladu s pododstavkom 5(b) člena 22.1. 3. Odbor organizira srečanja glede na termine, lokacijo ali sredstva, o katerih se lahko dogovorijo predstavniki pogodbenic.

ČLEN 2.35 Delovna skupina za vina 1. Delovna skupina za vina, ustanovljena v skladu z odstavkom 1 člena 22.4, je odgovorna za učinkovito izvajanje in delovanje oddelka C in Priloge 2-E. 2. Naloge delovne skupine za vina so: (a) sprejemanje postopkov v zvezi s samopotrjevanjem iz odstavka 2 člena 2.28;

(b) spremljanje izvajanja členov 2.25 do 2.29, vključno s pregledi in posvetovanji iz člena 2.29; ter (c) preučevanje sprememb Priloge 2-E in priprava priporočil za Skupni odbor v zvezi s sprejetjem sklepa o teh spremembah. 3. Delovna skupina za vina organizira svoj prvi sestanek na datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

POGLAVJE 3 PRAVILA O POREKLU IN POSTOPKI GLEDE POREKLA

ODDELEK A Pravila o poreklu ČLEN 3.1 Opredelitve pojmov V tem poglavju: (a) „akvakultura“ pomeni pridelavo vodnih rastlin iz semenskega materiala ali prirejo vodnih organizmov, vključno z ribami, mehkužci, raki in drugimi vodnimi nevretenčarji iz reproduktivnega materiala, kot so ikre, zarod, mladice, paglavci, marogaste mladice lososa in srebrne mladice lososa ali druge nedorasle ribe, ki niso več zarod, tako da se z namenom povečanja prireje ali pridelave posega v postopke vzreje ali rasti z rednim obnavljanjem staleža, hranjenjem ali varovanjem pred plenilci;

(b) „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik hkrati pošlje enemu prejemniku, ali izdelke, ki so zajeti v enotni prevozni listini, s katero izvoznik pošlje te izdelke prejemniku, ali, če takega dokumenta ni, izdelke, ki so zajeti na enem računu; (c) „izvoznik“ pomeni osebo, ki se nahaja v pogodbenici in ki v skladu z zahtevami iz zakonov in drugih predpisov te pogodbenice izvaža ali proizvaja izdelek s poreklom in pripravi navedbo o poreklu; (d) „uvoznik“ pomeni osebo, ki uvaža izdelek s poreklom in uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo zanj;

(e) „material“ pomeni kakršno koli snov ali substanco, ki se uporablja v proizvodnji izdelka, vključno z njenimi komponentami, sestavinami, surovinami ali deli; (f) „material brez porekla“ pomeni material, ki se v skladu s tem poglavjem ne opredeljuje kot material s poreklom, vključno z materialom, za katerega status porekla ne more biti določen; (g) „preferencialna tarifna obravnava“ pomeni stopnjo carinskih dajatev, ki se uporablja za blago s poreklom v skladu z odstavkom 1 člena 2.8;

(h) „izdelek“ pomeni kakršno koli snov ali substanco, ki je rezultat proizvodnje, čeprav je predvidena za uporabo kot material v proizvodnji drugega izdelka, in se šteje za blago, kakor je navedeno v poglavju 2; ter (i) „proizvodnja“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem. ČLEN 3.2 Zahteve za izdelke s poreklom 1. Za namene uporabe preferencialne tarifne obravnave, ki jo pogodbenica uporabi za blago s poreklom iz druge pogodbenice v skladu z odstavkom 1 člena 2.8, se naslednji izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz druge pogodbenice, če izpolnjujejo vse druge veljavne zahteve iz tega poglavja: (a) v celoti pridobljeni ali proizvedeni izdelki, kakor so določeni v členu 3.3; (b) izdelki, proizvedeni izključno iz materialov s poreklom v tej pogodbenici; ali

(c) izdelki, proizvedeni z uporabo materialov brez porekla, če izpolnjujejo vse veljavne zahteve iz Priloge 3-B.

2. V tem poglavju ozemeljska uporaba pogodbenice ne vključuje morja, morskega dna in podtalja zunaj njenega teritorialnega morja. 3. Če je izdelek pridobil status porekla, se materiali brez porekla, ki se uporabljajo v proizvodnji izdelka, ne štejejo za materiale brez porekla, kadar je ta izdelek kot material vgrajen v drug izdelek. 4. Zahteve iz tega poglavja v zvezi s pridobitvijo statusa porekla se v pogodbenici izpolnjujejo brez prekinitve. ČLEN 3.3 V celoti pridobljeni izdelki 1. Za namene člena 3.2 je izdelek v celoti pridobljen v pogodbenici, če je: (a) rastlina ali rastlinski proizvod, tam gojen, kultiviran, požet, pobran ali nabran; (b) živa žival, tam skotena ali izvaljena in vzrejena;

(c) izdelek, pridobljen iz živih, tam vzrejenih živali;

(d) izdelek, pridobljen iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in vzrejenih živali; (e) žival, tam pridobljena z lovom, nastavljanjem pasti, ribolovom, pobiranjem ali ujetjem; (f) izdelek, tam pridobljen iz akvakulture; (g) mineral ali druga substanca, ki se pojavlja v naravi in ki ni zajeta v pododstavkih (a) do (f), tam pridobljena ali pobrana; (h) riba, školjka ali drug morski organizem, ki ga plovilo pogodbenice pobere iz morja, z morskega dna ali iz podtalja zunaj teritorialnega morja obeh pogodbenic in, v skladu z mednarodnim pravom, zunaj teritorialnega morja tretjih držav; (i) izdelek, proizveden izključno iz izdelkov iz pododstavka (h) na krovu predelovalnega plovila pogodbenice zunaj teritorialnega morja obeh pogodbenic in, v skladu z mednarodnim pravom, zunaj teritorialnega morja tretjih držav; (j) izdelek, ki ni riba, školjka ali drug morski organizem in ga pogodbenica ali oseba iz pogodbenice pobere z morskega dna ali podtalja zunaj teritorialnega morja obeh pogodbenic ter zunaj območij, na katerih izvajajo jurisdikcijo tretje države, če ima ta pogodbenica ali oseba te pogodbenice pravico do izkoriščanja tega morskega dna ali podtalja v skladu z mednarodnim pravom;

(k) izdelek, ki je: (i) odpadek ali ostanek tamkajšnje proizvodnje; ali

(ii) odpadek ali ostanek tam zbranih rabljenih izdelkov pod pogojem, da so ti izdelki primerni le za obnavljanje surovin; ali (l) izdelek, tam proizveden izključno iz izdelkov, kakor so navedeni v pododstavkih (a) do (k), ali iz njihovih derivatov. 2. „Plovilo pogodbenice“ v pododstavku 1(h) ali „predelovalno plovilo pogodbenice“ v pododstavku 1(i) pomeni plovilo ali predelovalno plovilo, ki: (a) je registrirano v državi članici Evropske unije ali na Japonskem; (b) pluje pod zastavo države članice Evropske unije ali Japonske; ter (c) izpolnjuje eno od naslednjih zahtev: (i) je v vsaj 50-odstotni lasti ene ali več fizičnih oseb iz pogodbenice; ali

(ii) je v lasti ene ali več pravnih oseb: (A) ki imajo svoj sedež in glavno poslovno enoto v pogodbenici; ter (B) ki so v vsaj 50-odstotni lasti fizičnih ali pravnih oseb pogodbenice.

ČLEN 3.4 Nezadostna obdelava ali predelava 1. Ne glede na pododstavek 1(c) člena 3.2 se izdelek ne šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice, če se pri proizvodnji tega izdelka v tej pogodbenici na materialih brez porekla izvaja zgolj eden ali več naslednjih postopkov: (a) postopki za ohranitev, kot so sušenje, zamrzovanje, vlaganje v slanico in drugi podobni postopki, katerih edini namen je zagotoviti, da se izdelek ohrani v dobrem stanju med prevozom in shranjevanjem;

(b) prepakiranje; (c) razstavljanje ali sestavljanje tovorkov; (d) pranje, čiščenje ali odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje; (e) likanje ali likanje s paro tekstila in tekstilnih izdelkov; (f) preprosti postopki barvanja ali loščenja; (g) luščenje, delno ali popolno beljenje, poliranje ali glaziranje žit in riža;

(h) postopki barvanja sladkorja ali dodajanja arome sladkorju ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje sladkorja v trdi obliki; (i) lupljenje, razkoščičevanje ali luščenje sadja, oreščkov ali zelenjave; (j) ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; (k) presejanje, prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, razvrščanje po stopnjah ali usklajevanje, vključno s sestavljanjem kompletov izdelkov;

(l) preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje ali škatle, preprosto pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; (m) pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke in njihovo embalažo; (n) preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; (o) preprosto dodajanje vode, redčenje, dehidracija ali denaturacija izdelkov; (p) preprosto zbiranje ali sestavljanje delov, da se sestavi celovit ali dokončan izdelek ali izdelek, ki se uvršča med celovite ali dokončane v skladu s pravilom 2(a) Splošnih pravil za razlaganje harmoniziranega sistema; razstavljanje izdelkov na dele; ali (q) zakol živali.



2. V odstavku 1 se postopki štejejo za preproste, kadar ne zahtevajo posebnih znanj niti strojev, naprav ali opreme, ki bi bili posebej izdelani ali nameščeni za izvajanje navedenih postopkov. ČLEN 3.5 Akumulacija 1. Izdelek, ki se opredeljuje kot izdelek s poreklom v pogodbenici, se šteje za izdelek s poreklom iz druge pogodbenice, kadar se uporablja kot material za proizvodnjo drugega izdelka v tej drugi pogodbenici. 2. Proizvodnja, ki se izvaja z materialom brez porekla v eni pogodbenici, se lahko upošteva za namene določanja, ali ima izdelek poreklo v drugi pogodbenici. 3. Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata, če proizvodnja, ki se izvaja v drugi pogodbenici, ne presega enega ali več postopkov iz pododstavkov 1(a) do (q) člena 3.4. 4. Da lahko izvoznik pripravi navedbo o poreklu, kakor je navedena v pododstavku 2(a) člena 3.16 za izdelek iz odstavka 2, pridobi od svojega dobavitelja informacije, kakor so določene v Prilogi 3-C.

5. Informacije iz odstavka 4 se uporabijo za eno samo ali več pošiljk za isti material, ki se dobavi v roku, ki ne presega 12 mesecev od datuma, na katerega so bile informacije predložene. ČLEN 3.6

Dovoljena odstopanja 1. Če material brez porekla, ki se uporablja pri proizvodnji izdelka, ne izpolnjuje zahtev iz Priloge 3-B, se izdelek šteje za izdelek s poreklom iz pogodbenice pod naslednjimi pogoji: (a) za izdelek, uvrščen pod poglavja 1 do 49 ali poglavja 64 do 97 harmoniziranega sistema, vrednost vseh teh materialov brez porekla ne presega 10 odstotkov cene franko tovarna ali franko ladja za izdelek; (b) za izdelek, uvrščen pod poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, se dovoljena odstopanja uporabljajo, kot je določeno v opombah 6 do 8 Priloge 3-A.

2. Odstavek 1 se ne uporablja, če vrednost materialov brez porekla, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka, presega kateri koli delež najvišje vrednosti materialov brez porekla, kakor je podrobno določen v zahtevah iz Priloge 3-B. 3. Odstavek 1 se ne uporablja za izdelke, v celoti pridobljene v pogodbenici v smislu člena 3.3. Če se v skladu s Prilogo 3-B zahteva, da so materiali, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka, v celoti pridobljeni, se uporabljata odstavka 1 in 2. ČLEN 3.7 Enota kvalifikacije 1. Enota kvalifikacije za uporabo določb tega poglavja je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto pri uvrstitvi izdelka v okviru harmoniziranega sistema.

2. Kadar je pošiljka sestavljena iz več enakih izdelkov, ki se uvrščajo pod isto tarifno številko harmoniziranega sistema, se pri uporabi določb tega poglavja upošteva vsak posamezni izdelek.

ČLEN 3.8 Ločeno knjigovodsko izkazovanje 1. Zamenljivi materiali s poreklom in brez porekla so fizično ločeni med shranjevanjem, da se ohrani njihov status porekla. 2. V tem členu „zamenljivi materiali“ pomeni materiale, ki so enake vrste in tržne kakovosti z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki jih ni mogoče ločiti med seboj, ko so enkrat vključeni v končan izdelek. 3. Ne glede na odstavek 1 se zamenljivi materiali s poreklom in brez porekla lahko uporabijo pri proizvodnji izdelka, ne da bi bili fizično ločeni med shranjevanjem, pod pogojem, da se uporabi metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja. 4. Metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja iz odstavka 3 se uporabi v skladu z metodo upravljanja inventarja v okviru računovodskih načel, ki so v pogodbenici splošno sprejeta.

5. Pogodbenica lahko pod pogoji, navedenimi v njenih zakonih in drugih predpisih, zahteva, da je uporaba metode ločenega knjigovodskega izkazovanja predmet predhodne odobritve s strani carinskega organa te pogodbenice. Carinski organ pogodbenice spremlja, kako se ta odobritev uporablja, in lahko odobritev prekliče, če njen imetnik metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja neprimerno uporablja ali ne izpolnjuje katerega koli drugega pogoja iz tega poglavja. 6. Metoda ločenega knjigovodskega izkazovanja je katera koli metoda, ki zagotavlja, da v nobenem trenutku statusa porekla ne pridobi več materialov kot v primeru, če bi bili materiali fizično ločeni.

ČLEN 3.9 Kompleti Komplet, uvrščen v skladu s praviloma 3(b) in (c) Splošnih pravil za razlaganje harmoniziranega sistema, se šteje za komplet s poreklom iz pogodbenice, kadar imajo v skladu s tem poglavjem poreklo vse njegove komponente. Kadar je komplet sestavljen iz komponent s poreklom in brez njega, se šteje, da ima kot celota poreklo iz pogodbenice, če vrednost komponent brez porekla ne presega 15 odstotkov cene franko tovarna ali cene franko ladja za komplet.

ČLEN 3.10 Nespreminjanje izdelkov 1. Izdelek s poreklom, deklariran za domačo uporabo v pogodbenici uvoznici, po izvozu in pred deklaracijo za domačo uporabo ne sme biti spremenjen ali preoblikovan na kakršen koli način, poleg tega na njem ne smejo biti opravljeni nobeni postopki, razen postopkov za ohranitev izdelka v dobrem stanju ali dodajanja ali nameščanja oznak, nalepk in pečatov ali priložitvijo druge dokumentacije, da se zagotovi skladnost s specifičnimi domačimi zahtevami pogodbenice uvoznice. 2. Skladiščenje ali razstavljanje izdelka lahko poteka v tretji državi pod pogojem, da izdelek v tej tretji državi ostane pod carinskim nadzorom. 3. Brez poseganja v oddelek B lahko delitev pošiljk poteka v tretji državi, če jo izvede izvoznik ali je ta odgovoren zanjo ter pod pogojem, da pošiljke v tej tretji državi ostanejo pod carinskim nadzorom. 4. V primeru dvoma, ali so zahteve iz odstavkov 1 do 3 izpolnjene, lahko carinski organ pogodbenice uvoznice od uvoznika zahteva, da predloži dokazila o skladnosti, ki se lahko predložijo v kakršni koli obliki, vključno s pogodbenimi prevoznimi listinami, kot so nakladnice ali dejanska oziroma konkretna dokazila na podlagi oznak ali oštevilčenja tovorkov ali kakršna koli dokazila v zvezi s samim izdelkom.



ČLEN 3.11 Vrnjeni izdelki Če se izdelek pogodbenice s poreklom, izvožen iz te pogodbenice v tretjo državo, vrne v to pogodbenico, se mora šteti za izdelek brez porekla, razen če se carinskim organom te pogodbenice lahko zadovoljivo dokaže: (a) da je vrnjeni izdelek isti kot izvoženi; ter (b) da na njem niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so bili potrebni, da se je ohranil v dobrem stanju, medtem ko se je nahajal v tretji državi ali med izvozom. ČLEN 3.12 Dodatki, nadomestni deli, orodja ter gradivo z navodili ali drugo informativno gradivo 1. V tem členu so zajeti dodatki, nadomestni deli, orodja ter gradivo z navodili ali drugo informativno gradivo, če: (a) se dodatki, nadomestni deli, orodja ter gradivo z navodili ali drugo informativno gradivo uvrščajo in dostavljajo skupaj z izdelkom, račun zanje pa ni izstavljen ločeno od izdelka; ter



(b) so vrste, količine in vrednost dodatkov, nadomestnih delov, orodij ter gradiva z navodili ali drugega informativnega gradiva običajne za ta izdelek. 2. Pri ugotavljanju, ali je izdelek pridobljen v celoti ali izpolnjuje zahtevo v zvezi s proizvodnim postopkom ali spremembo v tarifni uvrstitvi, kakor je določena v Prilogi 3-B, se dodatki, nadomestni deli, orodja ter gradivo z navodili ali drugo informativno gradivo ne upoštevajo. 3. Pri ugotavljanju, ali izdelek izpolnjuje zahtevo v zvezi z vrednostjo, določeno v Prilogi 3-B, se vrednost dodatkov, nadomestnih delov, orodij ter gradiva z navodili ali drugega informativnega gradiva pri izračunu, katerega namen je uporaba zahteve v zvezi z vrednostjo za izdelek, za vsak primer posebej upošteva bodisi kot vrednost materialov s poreklom bodisi kot vrednost materialov brez porekla. 4. Dodatki, nadomestni deli in orodja izdelka ter gradivo z navodili ali drugo informativno gradivo v zvezi z izdelkom imajo status porekla izdelka, s katerim so bili dostavljeni.

ČLEN 3.13 Nevtralni elementi Pri ugotavljanju, ali ima izdelek poreklo iz pogodbenice, ni treba ugotavljati statusa porekla naslednjih elementov: (a) gorivo, energija, katalizatorji in topila; (b) oprema, naprave in potrebščine za preskušanje ali pregled izdelka; (c) rokavice, očala, obuvala, oblačila, varnostna oprema in zaloge;

(d) stroji, orodja, barvila in kalupi; (e) nadomestni deli in materiali, ki se uporabljajo za vzdrževanje opreme in stavb; (f) maziva, maščobe, polnila in drugi materiali, ki se uporabljajo v proizvodnji ali za upravljanje opreme in stavb; ter (g) kakršen koli drug material, ki ni vgrajen v izdelek, vendar je mogoče utemeljeno dokazati, da je njegova uporaba pri proizvodnji izdelka del te proizvodnje.

ČLEN 3.14 Embalažni materiali in kontejnerji za odpremo Embalažni materiali in kontejnerji za odpremo, ki se uporabljajo za zaščito izdelka med prevozom, se ne upoštevajo pri določanju statusa porekla izdelka. ČLEN 3.15 Embalažni materiali in kontejnerji za maloprodajo

1. Če so embalažni materiali in kontejnerji, v katerih je izdelek pakiran za maloprodajo, uvrščeni skupaj z izdelkom, se ne upoštevajo pri ugotavljanju, ali so bili vsi materiali brez porekla, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelka, bodisi predmet ustrezne spremembe v tarifni uvrstitvi bodisi proizvodnega postopka iz Priloge 3-B, ali je bil izdelek pridobljen v celoti. 2. Če je izdelek predmet zahteve v zvezi z vrednostjo, določene v Prilogi 3-B, se vrednost embalažnih materialov in kontejnerjev, v katerih je izdelek pakiran za maloprodajo, če so uvrščeni skupaj z izdelkom, pri izračunu, katerega namen je uporaba zahteve v zvezi z vrednostjo za izdelek, za vsak primer posebej upošteva bodisi kot vrednost materialov s poreklom bodisi kot vrednost materialov brez porekla.

ODDELEK B Postopki glede porekla ČLEN 3.16 Zahtevki za preferencialno tarifno obravnavo 1. Pogodbenica uvoznica ob uvozu odobri preferencialno tarifno obravnavo za izdelek s poreklom iz druge pogodbenice na podlagi zahtevka uvoznika za preferencialno tarifno obravnavo. Uvoznik je odgovoren za pravilnost zahtevka za preferencialno tarifno obravnavo in skladnost z zahtevami iz tega poglavja. 2. Zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temelji na: (a) navedbi o poreklu, tj. navedbi, da ima izdelek poreklo, ki jo sestavi izvoznik; ali

(b) seznanjenosti uvoznika s tem, da ima izdelek poreklo.

3. Zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo in podlaga zanj, kakor je navedena v pododstavkih 2(a) ali (b), se vključi v uvozno carinsko deklaracijo v skladu z zakoni in drugimi predpisi pogodbenice uvoznice. Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko od uvoznika zahteva, da ta predloži razlago, ki je del uvozne carinske deklaracije ali ji je priložena, in sicer v obsegu, v katerem uvoznik lahko tako razlago predloži, da izdelek izpolnjuje zahteve iz tega poglavja. 4. Uvoznik, ki uveljavlja zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo na podlagi navedbe o poreklu iz pododstavka 2(a), hrani navedbo o poreklu in, kadar to zahteva carinski organ pogodbenice uvoznice, predloži izvod te navedbe temu organu. 5. Odstavki 2 do 4 se ne uporabljajo v primerih, ki so podrobno določeni v členu 3.20.

ČLEN 3.17 Navedba o poreklu 1. Navedbo o poreklu lahko sestavi izvoznik izdelka na podlagi informacij, ki dokazujejo, da ima izdelek poreklo, vključno z informacijami o statusu porekla materialov, uporabljenih pri proizvodnji izdelka. Izvoznik je odgovoren za pravilnost navedbe o poreklu in predloženih informacij. 2. Pri pripravi navedbe o poreklu se uporabi ena od jezikovnih različic besedila, določenega v Prilogi 3-D, na računu ali na katerem koli drugem trgovinskem dokumentu, ki dovolj podrobno opisuje izdelek s poreklom, da ga je mogoče identificirati. Pogodbenica uvoznica od uvoznika ne zahteva, da predloži prevod navedbe o poreklu. 3. Carinski organ pogodbenice uvoznice ne zavrne zahtevka za preferencialno tarifno obravnavo zaradi manjših napak ali neskladnosti v navedbi o poreklu ali zgolj zaradi tega, ker je bil račun izdan v tretji državi.

4. Navedba o poreklu je veljavna 12 mesecev od datuma, ko je bila sestavljena.

5. Navedba o poreklu se lahko uporablja za: (a) enotno odpremo enega ali več izdelkov, uvoženih v pogodbenico; ali (b) več odprem identičnih izdelkov, uvoženih v pogodbenico v obdobju, podrobno določenem v navedbi o poreklu, ki ne presega 12 mesecev. 6. Če se na zahtevo uvoznika nesestavljeni ali razstavljeni izdelki v smislu pravila 2(a) Splošnih pravil za razlago harmoniziranega sistema, ki spadajo pod oddelke XV do XXI harmoniziranega sistema, uvažajo po delih, se lahko za take izdelke uporabi enotna navedba o poreklu v skladu z zahtevami, ki jih določi carinski organ pogodbenice uvoznice. ČLEN 3.18 Seznanjenost uvoznika Seznanjenost uvoznika s tem, da ima izdelek poreklo v pogodbenici izvoznici, temelji na informacijah, ki dokazujejo, da ima izdelek poreklo in izpolnjuje zahteve iz tega poglavja.

ČLEN 3.19

Zahteve o vodenju evidenc 1. Uvoznik, ki uveljavlja zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo za izdelek, uvožen v pogodbenico uvoznico, najmanj tri leta po datumu uvoza hrani: (a) navedbo o poreklu, ki jo sestavi izvoznik, če zahtevek temelji na navedbi o poreklu; ali (b) vse evidence, ki dokazujejo, da izdelek izpolnjuje zahteve za pridobitev statusa porekla, če zahtevek temelji na seznanjenosti uvoznika. 2. Izvoznik, ki sestavi navedbo o poreklu, najmanj štiri leta po pripravi te navedbe o poreklu hrani izvod navedbe o poreklu in vse druge evidence, ki dokazujejo, da izdelek izpolnjuje zahteve za pridobitev statusa porekla. 3. Evidence, ki se vodijo v skladu s tem členom, se lahko hranijo v elektronski obliki. 4. Odstavki 1 do 3 se ne uporabljajo v primerih, ki so podrobno določeni v členu 3.20.

ČLEN 3.20 Majhne pošiljke in oprostitve 1. Izdelki, ki jih fizične osebe pošiljajo drugim fizičnim osebam v obliki manjših tovorkov ali so del osebne prtljage potnikov, se sprejmejo kot izdelki s poreklom, če se taki izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in če se zanje predloži izjava, da izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja, ter kadar ni dvoma o resničnosti takšne izjave.

2. Če uvoz ni del uvoza, za katerega se lahko utemeljeno šteje, da je bil razdeljen za namene izogibanja zahtevi za navedbo o poreklu, skupna vrednost izdelkov iz odstavka 1 ne sme preseči: (a) za Evropsko unijo, 500 EUR v primeru majhnih tovorkov ali 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del potnikove osebne prtljage. Zneski, ki se uporabljajo v drugi valuti države članice Evropske unije, so v navedeni nacionalni valuti enakovredni zneskom, izraženim v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra vsako leto. Ti zneski so enaki tistim, ki jih za ta dan objavi Evropska centralna banka, razen če se Evropski komisiji vsako leto do 15. oktobra sporoči drugačen znesek, in se začnejo uporabljati v naslednjem letu od 1. januarja dalje. Evropska komisija uradno obvesti Japonsko o zadevnih zneskih.

(b) za Japonsko, 100 000 jenov ali zneska, kot ga določi Japonska. 3. Vsaka pogodbenica lahko določi, da se podlaga za zahtevek, kakor je navedena v odstavku 2 člena 3.16, ne zahteva za uvoz izdelka, za katerega je pogodbenica uvoznica odpravila zahteve. ČLEN 3.21 Preverjanje 1. Za namene preverjanja, ali ima izdelek, uvožen v pogodbenico, poreklo iz druge pogodbenice in ali so druge zahteve iz tega poglavja izpolnjene, lahko carinski organ pogodbenice uvoznice opravi preverjanje na podlagi metod ocene tveganja, ki lahko vključuje naključni izbor, tako da zahteva informacije od uvoznika, ki je vložil zahtevek iz člena 3.16. Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko opravi preverjanje bodisi ob predložitvi uvozne carinske deklaracije pred sprostitvijo izdelkov bodisi po sprostitvi izdelkov.

2. V informacijah, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom 1, so zajeti samo naslednji elementi: (a) zadevna navedba o poreklu, če je bila navedba o poreklu podlaga za zahtevek iz pododstavka 2(a) člena 3.16;

(b) številka tarifne uvrstitve izdelka v okviru harmoniziranega sistema ter merila za ugotavljanje porekla; (c) kratek opis proizvodnega postopka; (d) podroben opis tega postopka, če je merilo za ugotavljanje porekla temeljilo na specifičnem proizvodnem postopku; (e) po potrebi opis materialov s poreklom in brez porekla, ki se uporabljajo v proizvodnem postopku; (f) zadevna kategorija (na primer žetev, rudarjenje, ribolov in kraj proizvodnje ), če je merilo za ugotavljanje porekla „pridobljen v celoti“; (g) vrednost izdelka in vrednost vseh materialov brez porekla ali, če je to primerno za ugotavljanje skladnosti z zahtevo v zvezi z vrednostjo, materialov s poreklom, ki se uporabljajo v proizvodnji, če je merilo za ugotavljanje porekla temeljilo na metodi vrednotenja;

(h) teža izdelka in teža zadevnih materialov brez porekla ali, če je to primerno za ugotavljanje skladnosti z zahtevo v zvezi s težo, materialov s poreklom, uporabljenih v izdelku, če je merilo za ugotavljanje porekla temeljilo na teži; (i) seznam vseh materialov brez porekla, vključno z njihovimi številkami tarifne uvrstitve v okviru harmoniziranega sistema (v formatu z dvema, štirimi ali šestimi števkami glede na merilo za ugotavljanje porekla), če je merilo za ugotavljanje porekla temeljilo na spremembi tarifne uvrstitve; ali (j) informacije o skladnosti z določbo o nespreminjanju iz člena 3.10. 3. Uvoznik lahko ob predložitvi zahtevanih informacij doda kakršne koli druge informacije, za katere meni, da so pomembne za namene preverjanja.

4. Če je zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temeljil na navedbi o poreklu iz pododstavka 2(a) člena 3.16, uvoznik obvesti carinski organ pogodbenice uvoznice, kadar lahko zahtevane informacije v celoti ali v zvezi z enim ali več podatkovnimi elementi neposredno predloži izvoznik.

5. Če je zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temeljil na seznanjenosti uvoznika iz pododstavka 2(b) člena 3.16, lahko carinski organ pogodbenice uvoznice, ki opravlja preverjanje, zahteva informacije od uvoznika, potem ko je najprej zahteval informacije v skladu z odstavkom 1 tega člena, če ta carinski organ meni, da so potrebne dodatne informacije za preverjanje statusa porekla izdelka. Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko od uvoznika zahteva specifično dokumentacijo in informacije, če je ustrezno. 6. Če se carinski organ pogodbenice uvoznice odloči, da bo začasno opustil preferencialno obravnavo za zadevne izdelke, medtem ko čaka na izide preverjanja, mora uvozniku ponuditi sprostitev izdelkov ob upoštevanju potrebnih previdnostnih ukrepov, vključno z garancijami. Začasna opustitev preferencialne tarifne obravnave se zaključi čim prej, potem ko so carinski organi pogodbenice uvoznice potrdili status porekla zadevnega izdelka oziroma izpolnitev drugih zahtev iz tega poglavja.

ČLEN 3.22 Upravno sodelovanje 1. Da se zagotovi ustrezna uporaba tega poglavja, pogodbenici prek svojih carinskih organov sodelujeta pri preverjanju, ali ima izdelek poreklo in je skladen z drugimi zahtevami iz tega poglavja. 2. Če je zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temeljil na navedbi o poreklu iz pododstavka 2(a) člena 3.16, lahko carinski organ pogodbenice uvoznice, ki opravlja preverjanje, potem ko je najprej zahteval informacije v skladu z odstavkom 1 člena 3.21, zahteva informacije tudi od carinskega organa pogodbenice izvoznice v obdobju dveh let po uvozu izdelka, če carinski organ pogodbenice uvoznice, ki opravlja preverjanje, meni, da so potrebne dodatne informacije za preverjanje statusa porekla izdelka. Zahteva po informacijah bi morala vključevati naslednje informacije: (a) navedbo o poreklu; (b) identiteto carinskega organa, ki izda zahtevo; (c) ime izvoznika;



(d) predmet in obseg preverjanja; ter (e) če je ustrezno, kakršno koli ustrezno dokumentacijo. Poleg teh informacij lahko carinski organ pogodbenice uvoznice od carinskega organa pogodbenice izvoznice zahteva specifično dokumentacijo in informacije, če je ustrezno. 3. Carinski organ pogodbenice izvoznice lahko v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi zahteva dokumentacijo ali pregled, tako da pozove k predložitvi dokazil ali obišče prostore izvoznika z namenom pregleda evidenc ter pregleda zmogljivosti, ki se uporabljajo v proizvodnji izdelka. 4. Brez poseganja v odstavek 5 carinski organ pogodbenice izvoznice, ki prejme zahtevo iz odstavka 2, carinskemu organu pogodbenice uvoznice predloži naslednje informacije: (a) zahtevano dokumentacijo, če je na voljo; (b) mnenje o statusu porekla izdelka; (c) opis izdelka, ki se preverja, in tarifno uvrstitev, ki je pomembna za uporabo tega poglavja; (d) opis in razlago proizvodnega postopka, ki zadostujeta za utemeljitev statusa porekla izdelka;

(e) informacije o tem, kako je bilo preverjanje izvedeno; ter

(f) podporno dokumentacijo, če je ustrezno. 5. Carinski organ pogodbenice izvoznice ne predloži informacij iz odstavka 4 carinskemu organu pogodbenice uvoznice, če izvoznik meni, da so te informacije zaupne. 6. Vsaka pogodbenica uradno obvesti drugo pogodbenico o kontaktnih podatkih, vključno s poštnim in elektronskim naslovom ter telefonsko številko in številko telefaksa carinskih organov, in poleg tega uradno obvesti drugo pogodbenico o kakršnih koli spremembah v zvezi s takimi informacijami v 30 dneh po datumu spremembe. ČLEN 3.23 Vzajemna pomoč v boju proti goljufijam V primeru domnevne kršitve določb tega poglavja si pogodbenici zagotovita vzajemno pomoč v skladu s Sporazumom o medsebojni upravni pomoči.

ČLEN 3.24 Zavrnitev preferencialne tarifne obravnave 1. Brez poseganja v odstavek 3 lahko carinski organ pogodbenice uvoznice zavrne preferencialno tarifno obravnavo, če:

(a) v treh mesecih po datumu zahteve po informacijah v skladu z odstavkom 1 člena 3.21: (i) odgovor ni predložen; ali (ii) so predložene informacije neustrezne, kar zadeva potrditev, da ima izdelek poreklo, če je zahtevek za preferencialno tarifno obravnavo temeljil na seznanjenosti uvoznika, kakor je navedeno v pododstavku 2(b) člena 3.16; (b) v treh mesecih po datumu zahteve po informacijah v skladu z odstavkom 5 člena 3.21: (i) odgovor ni predložen; ali (ii) so predložene informacije neustrezne, kar zadeva potrditev, da ima izdelek poreklo;

(c) v 10 mesecih po datumu zahteve po informacijah v skladu z odstavkom 2 člena 3.22: (i) odgovor ni predložen; ali (ii) so predložene informacije neustrezne, kar zadeva potrditev, da ima izdelek poreklo; ali (d) po predhodni zahtevi za pomoč v skladu s členom 3.23 in znotraj vzajemno dogovorjenega obdobja, kar zadeva izdelke, ki so predmet zahtevka, kakor je naveden v odstavku 1 člena 3.16:

(i) carinski organ pogodbenice izvoznice ni zagotovil pomoči; ali (ii) je rezultat te pomoči neustrezen z vidika potrditve, da ima izdelek poreklo. 2. Carinski organ pogodbenice uvoznice lahko zavrne preferencialno tarifno obravnavo za izdelek, za katerega uvoznik uveljavlja preferencialno tarifno obravnavo, če uvoznik ne izpolni zahtev iz tega poglavja, z izjemo tistih, ki se nanašajo na status porekla izdelkov.

3. Če lahko carinski organ pogodbenice uvoznice zadostno utemelji zavrnitev preferencialne tarifne obravnave iz odstavka 1 v primerih, ko je carinski organ pogodbenice izvoznice predložil mnenje v skladu s pododstavkom 4(b) člena 3.22, ki potrjuje status porekla izdelkov, carinski organ pogodbenice uvoznice uradno obvesti carinski organ pogodbenice izvoznice o svoji nameri, da bo zavrnil preferencialno tarifno obravnavo v dveh mesecih po datumu prejetja tega mnenja. Če je tako uradno obvestilo predloženo, se na zahtevo pogodbenice organizirajo posvetovanja v treh mesecih po datumu uradnega obvestila. Obdobje za posvetovanja se lahko na podlagi vzajemnega dogovora pogodbenic podaljša glede na posamezen primer. Posvetovanja lahko potekajo v skladu s postopkom, ki ga določi Odbor za pravila o poreklu in carinske zadeve, ustanovljen v skladu s členom 22.3. Ob izteku obdobja za posvetovanje lahko carinski organ pogodbenice uvoznice zavrne preferencialno tarifno obravnavo izključno na podlagi zadostne utemeljitve in potem, ko je uvozniku omogočil, da izrazi svoja stališča. ČLEN 3.25 Zaupnost 1. Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ohrani zaupnost informacij, ki ji jih predloži druga pogodbenica v skladu s tem poglavjem ter te informacije varuje pred razkritjem.

2. Informacije, ki jih pridobijo organi pogodbenice uvoznice v skladu s tem poglavjem, lahko uporabijo le ti organi za namene tega poglavja. 3. Zaupne poslovne informacije, ki jih od izvoznika pridobi carinski organ pogodbenice izvoznice ali pogodbenice uvoznice z uporabo členov 3.21 in 3.22, se ne razkrijejo, razen če je v tem poglavju določeno drugače.

4. Informacij, ki jih pridobi carinski organ pogodbenice uvoznice v skladu s tem poglavjem, pogodbenica uvoznica ne sme uporabiti v nobenem kazenskem postopku, ki ga vodi sodišče ali sodnik, razen če pogodbenica izvoznica odobri uporabo takih informacij v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi. ČLEN 3.26 Upravni ukrepi in sankcije Vsaka pogodbenica naloži upravne ukrepe in, če je ustrezno, sankcije v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi vsaki osebi, ki pripravi dokument ali povzroči pripravo dokumenta, ki vsebuje nepravilne informacije, predložene za namene pridobitve preferencialne tarifne obravnave za izdelek, ki ni usklajen z zahtevami iz člena 3.19, ali ne predloži dokazil ali zavrne obisk iz odstavka 3 člena 3.22.

ODDELEK C Razno ČLEN 3.27 Uporaba tega poglavja za Ceuto in Melillo 1. V tem poglavju „pogodbenica“ v primeru Evropske unije ne vključuje Ceute in Melille.

2. Za proizvode s poreklom iz Japonske se ob uvozu v Ceuto in Melillo uporablja enaka carinska obravnava v okviru tega sporazuma, kot se uporablja za izdelke s poreklom iz carinskega območja Evropske unije na podlagi Protokola 2 k Aktu o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Evropski uniji. Japonska za uvoz izdelkov, ki so zajeti s tem sporazumom in so po poreklu iz Ceute in Melille, uporablja enako carinsko obravnavo na podlagi tega sporazuma, kot se uporablja za izdelke, ki se uvozijo iz Evropske unije in so po poreklu iz Evropske unije. 3. Pravila o poreklu in postopki glede porekla iz tega poglavja se smiselno uporabljajo za izdelke, izvožene iz Japonske v Ceuto in Mellilo, in za izdelke, izvožene iz Ceute in Melille na Japonsko.

4. Člen 3.5 se uporablja za uvoz in izvoz izdelkov med Evropsko unijo, Japonsko ter Ceuto in Melillo. 5. Ceuta in Melilla se štejeta za enotno ozemlje. 6. Carinski organ Kraljevine Španije je odgovoren za uporabo tega člena v Ceuti in Melilli. ČLEN 3.28 Odbor za pravila o poreklu in carinske zadeve 1. Odbor za pravila o poreklu in carinske zadeve, ustanovljen v skladu s členom 22.3 (v nadaljnjem besedilu v tem poglavju: Odbor), je odgovoren za učinkovito izvajanje in delovanje tega poglavja, poleg drugih odgovornosti, podrobno določenih v odstavku 1 člena 4.14.

2. V tem poglavju ima Odbor naslednje naloge:

(a) pregledovanje in po potrebi priprava ustreznih priporočil za Skupni odbor, ustanovljen v skladu s členom 22.1, o: (i) izvajanju in delovanju tega poglavja; ter (ii) kakršnih koli spremembah določb tega poglavja, ki jih predlaga pogodbenica; (b) sprejetje razlagalnih opomb, da se olajša izvajanje določb iz tega poglavja; (c) določitev postopka posvetovanja iz odstavka 3 člena 3.24; ter (d) preučitev katerih koli drugih zadev v zvezi s tem poglavjem po dogovoru predstavnikov pogodbenic.

ČLEN 3.29 Prehodne določbe za izdelke v tranzitu ali med skladiščenjem Določbe tega sporazuma se lahko uporabljajo za izdelke, ki so skladni z določbami iz tega poglavja in ki so na datum začetka veljavnosti tega sporazuma bodisi v tranzitu iz pogodbenice izvoznice v pogodbenico uvoznico bodisi pod carinskim nadzorom v pogodbenici uvoznici brez plačila uvoznih dajatev in davkov, pri čemer so predmet zahtevka za preferencialno tarifno obravnavo iz člena 3.16, ki se predloži carinskemu organu pogodbenice uvoznice v 12 mesecih od tega datuma.

POGLAVJE 4 CARINSKE ZADEVE IN OLAJŠEVANJE TRGOVINE ČLEN 4.1 Cilji Cilji tega poglavja so: (a) spodbujanje olajševanja trgovine za blag