SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 17.11.2010 
SEC(2010) 1396 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k dokumentu 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
  
Prednostne naloge glede energetske infr astrukture za leto 2020 in pozneje –  
Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje 
  
Povzetek PRESOJE VPLIVA 
 
{COM(2010) 675 kon č.} 
{SEC(2010) 1395 kon č.} 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k dokumentu 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARL AMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
  
Prednostne naloge glede energetske infr astrukture za leto 2020 in pozneje –  
Načrt za integrirano evropsko energetsko omrežje 
  
Povzetek PRESOJE VPLIVA 
 
 
1. O
PREDELITEV PROBLEMA  
Energetska politika EU1in njena izvedbena zakonodaja opredeljujejo ambiciozne in 
obvezujoče cilje za leto 2020 na podro čju emisij toplogrednih plinov2 (–20 %), energije iz 
obnovljivih virov3 (20 % kon čne porabe energije) in energetske u činkovitosti (20 %). Za 
izpolnitev vseh teh ciljev so pot rebna ustrezna in zanesljiva ener getska omrežja. Obenem se 
evropska omrežja starajo ter jih je treba nuj no prenoviti in posodobiti. Razširjena EU je 
podedovala slabe povezave med vzhodom in zahodom ter jugom in severom, saj so bila v 
središču nacionalna tržiš ča, medsebojne povezave pa so se uporabljale le za omejen namen 
varnosti oskrbe, brez upoštevanja možnosti iz ravnave in trgovanja na pravem notranjem 
energetskem trgu ali po treb po varnosti oskrbe  z evropskega stališ ča. To otežko ča prost pretok 
energije v EU in povzro ča večjo ranljivost nekaterih re gij za motnje oskrbe. Politika  TEN-E 
je bila razvita in oblikovana v devetdesetih le tih dvajsetega stoletja z zaporednimi smernicami 
TEN-E in ustrezno finan čno uredbo4. Cilji politike TEN-E so (1) podpora pri dokon čni 
vzpostavitvi notranjega energetskega trga EU, (2) zmanjševanje osamitve regij z omejenimi možnostmi ter otoških regij, (3 ) zagotavljanje in raznolikost oskrbe EU z energijo tudi s 
sodelovanjem s tretjimi državami, (4) pris pevanje k trajnostnemu razvoju in zaš čiti okolja 
(vključno s pove čano rabo obnovljivih virov energije in  zmanjšanjem okoljskih tveganj, 
povezanih s prevozom energije). Vklju čuje prenosna omrežja elektri čne energije, plina in 
olefina. Prvotni cilji ve činoma še veljajo, toda pol itika ne zagotavlja dovolj u činkovito 
                                                
 
1 COM(2007) 1, ki ga je Svet potrdil 15. februarja 2007 (C/07/24). 
2 Direktiva 2009/29/ES o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema 
Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov, Odlo čba št. 406/2009/ES o 
prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo 
Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. 
3 Direktiva 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. 
4 Odlo čba št. 1364/2006/ES o dolo čitvi smernic za vseevropska energe tska omrežja in razveljavitvi 
Odločbe 96/391/ES in Odlo čbe št. 1229/2003/ES; Uredba (ES) št. 680/2007 o dolo čitvi splošnih pravil 
za dodelitev finan čne pomoči Skupnosti na podro čju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij. 
SL 3   SL zadostne infrastrukture, ki je po trebna za izpolnitev ambicioznih ciljev energetske politike in 
podnebnih ciljev EU. 
Ovire ustreznega razvoja infrastrukture je mogo če podrobno opisati, kot sledi:  
1)-Velika negotovost  glede tehnologij prihodnosti, ka r zadeva razpoložljivost, možna 
tveganja in stroškovno konkuren čnost, standarde (predvsem za obnovljive vire energije in 
tehnologije omrežij, pa tudi  za zajemanje in skladiš čenje ogljika), mešanico energetskih virov 
ter geografsko porazdelitev prihodnjih obratov (elektroenergetskih) in nove vire 
(nekonvencionalni pli n, zeleni plin, uteko činjeni zemeljski plin/stisn jeni zemeljski plin, nova 
uvozna infrastruktura in razvoj predhodnih členov v verigi („upstream development“) v tretjih 
državah), lahko privede do neoptimal nih tržnih rešitev (s stališ ča EU). 
2)-Nepopoln notranji trg : V nekaterih državah članicah, kjer na naci onalnih trgih še vedno 
prevladujejo prvotni ponudniki, je konkurenca šibka ali pa je sploh ni. Pomanjkanje tržnega 
razvoja upravljavcem pre nosnega omrežja prepre čuje sklepanje pogodb za zadostno 
zagotovljeno zmogljivost, da bi lahko vložil i v povezovalni vod med dvema trgoma. Obenem 
je malo verjetno, da se bo trg lahko razvijal, če povezovalni vod ne obstaja. 
3)-Tarifna ureditev in financiranje: Prenos je reguliran posel , razporeditev stroškov 
končnim upravi čencem pa je težavna ali nemogo ča pri veliki vseevropski infrastrukturi. Da bi 
bile tarife za prenos čim nižje, je tarifna ureditev v ve čini držav članic osnovana na na čelu 
stroškovne u činkovitosti, ki omogo ča povračilo stroškov samo pri projektih, temelje čih na 
realnih potrebah trga ali najcenej ših razpoložljivih rešitvah. Gre zlasti za tri vrste projektov, 
katerih realizacijo lahko ta pristop ovira: 
(a) Projekti, ki imajo ve čjo regionalno kot nacionalno korist:  Čim večja je 
regionalna korist projekta a li njegova korist v EU, tj. čim več držav članic 
sodeluje, tem bolj je verjetno, da bo zapleten ( čezmejna vprašanja, razli čni 
ureditveni režimi in postopki izdaje dovo ljenj itd.), in toliko težja je poštena 
razporeditev stroškov kon čnim upravi čencem.  
(b) Projekti, ki uporabljajo  inovativne tehnologije  (npr. tehnologija omrežja na 
morju z napetostnim pretvornikom DC VSC (Voltage Sour ce Converter), 
shranjevanje, oblike pametnega omrežja, zajem in skladiš čenje ogljika), so 
ponavadi bolj tvegani, saj so izkušnje iz poslovnih primerov v industriji redke ali pa jih sploh ni. Tveganje se pogosto ne odraža v predpisani stopnji donosa.  
(c) Infrastruktur, namenjenih ve čji varnosti oskrbe,
 pogosto ne opravi čujeta 
povpraševanje na trgu in obseg prenos a, saj se lahko uporabljajo samo v 
primeru motnje oskrbe (majhna  verjetnost/dogodki z velikim u činkom), ne pa 
tudi v obi čajnih tržnih razmerah. V mnogih državah članicah ne obstaja 
predpisana rešitev za povrnitev stroškov teh naložb. 
Poleg tega pa je zaradi finan čne krize in zdajšnjega hitrega oblikovanja pravil v finan čnem 
sektorju od leta 2008 dostop do kapitala težji. 
4)-Izdaja dovoljenj in družbena sprejemljivost: Industrija je dolge in negotove postopke 
izdaje dovoljenj navedla kot enega od gl avnih razlogov za zamude pri izvajanju 
infrastrukturnih projektov. V ve č državah članicah se javno mnenje postopoma obra ča proti 
novim projektom, zlasti nadzemnim elek troenergetskim vodom, kar še dodatno upo časnjuje 
SL 4   SL že tako neustrezne postopke odobravanja. Zaradi tega lahko dokon čanje nekaterih projektov 
traja do 20 let.  
5)-Infrastrukture zunaj EU.  Pri energetskih infrastruktu rah zunaj EU, ki bodo morale 
izpolniti naraš čajočo potrebo EU po uvoženem plinu ali uvo ziti „zeleno elektriko“, obstajajo 
dodatna politi čna tveganja. Poleg potrebe po politi čnem sodelovanju s tretjimi državami z 
namenom opredelitve in zagotavljanja skupne  koristi iz naslova novih energetskih 
infrastruktur se lahko pojavij o tveganja zaradi neprivla čnega ali nepreglednega naložbenega 
okvira v tretjih državah ali tveg anje sprememb fiskalnega/dav čnega ali pravnega okolja, ko se 
naložba izvede. 
6)-Neustreznost obstoje čega okvira TEN-E 
V Evropi se v nekaterih geografskih regijah kopi čijo te ovire, kar povzro ča posebna 
infrastrukturna ozka grla. Ta podro čja so predvsem baltska regija, omrežje na morju v 
Severnem morju, obnovljivi viri v južni Evropi in  Sredozemlju, razvoj Južnega koridorja za 
plin in nafto, boljša povezljivos t in raznolikost v sre dnji in jugovzhodni Evr opi (elektrika, plin 
in nafta) ter, kar zadeva celotno Evropo, zasno va in razvoj prenosnega omrežja za CO2 v 
celotni EU ter izvajanje in uve dba tehnologij pametnega omrežja. 
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Infrastruktura za prenos energije (vklju čno s povezanim omrežjem na morju) ima vseevropski, 
regionalni ali vsaj čezmejni zna čaj ali vplive. Posamezne naciona lne uprave in predpisi na 
ravni držav članic niso ustrezni ali pristojni za ob ravnavo teh infrastruktur kot celote. V členu 
194 Pogodbe o delovanju Evropske unije je dolo čeno, da so cilji energetske politike Unije 
naslednji: (a) zagotoviti delovanje energetskega trga; (b) zagotoviti zanesljivost oskrbe z energijo v Uniji; (c) spodbujati energetsko u činkovitost in var čevanje z energijo ter razvijanje 
novih in obnovljivih virov energije; in (d) spodbujati medsebojno povezovanje energetskih 
omrežij. V členu 170 Pogodbe o delovanju Evropske unije  je zapisano, da „Unija prispeva k 
vzpostavitvi in razvoju vseevropskih omrežij na podro čju prometne, telekomunikacijske in 
energetske infrastrukture“. V členu 171 pa je opredeljena obvez nost Unije, da „pripravi vrsto 
smernic, ki zajemajo cilje, prednostne nal oge in splošno zasnovo ukrepov, predvidenih na 
področju vseevropskih omrežij; v teh smernicah se  opredelijo projekti skupnega interesa“.  
3. C
ILJI POBUDE EU 
Splošni cilj je zagotoviti zadosten in pravo časen infrastrukturni razvoj v celotni EU in 
zunaj nje, da bi zagotovili razvoj notranjega energetskega trga, zanesljivost oskrbe z energijo ter izpolnili energetske in podnebne cilje EU. 
Da bomo kos infrastrukturnemu razvoju, je treba odpraviti glavne ovire. Cilj na črtovanega 
sporočila o infrastrukturnih prednostnih nalogah je  torej predlagati jasne prednostne naloge, 
ukrepanje EU bolj osredoto čiti na vso pomembno energetsko infrastrukturo, okrepiti 
regionalno sodelovanje in usklajevanje, poudariti  težave, povezane s postopki izdaje dovoljenj, 
ter doseči javno odobravanje, kar bo pripomoglo k zmanjšanju negotovosti glede na črtovanja 
in izdaje dovoljenj. Jasne infr astrukturne prednostne naloge  bodo predstavljale tudi politi čno 
sporočilo tretjim državam.  
SL 5   SL 4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Zaradi boljše analize rešitev za številne ugotov ljene ovire je bila analiza razdeljena na 
področja politike z lo čenimi možnostmi za vsako posamezno podro čje. Možnosti so bile 
ocenjene glede na u činkovitost, subsidiarnost in sorazmernost. Glavno merilo u činkovitosti je, 
kakšna bo verjetna naložba v infrastrukturo pr i posamezni možnosti. Vse naštete možnosti so 
skladne s splošnimi cilji, strategijami in prednostnimi nalogami EU. Skupek prednostnih 
možnosti z vsakega podro čja politike predstavlja pr ednostno izbiro politike. 
Področje politike A: Podro čje uporabe instrumenta politike  
1. možnost: Obi čajni scenarij (elektrika in plin)  
2. možnost: Razširjena upor aba elektrike in plina 
3. možnost: Razširjena uporab a elektrike in plina, vklju čitev omrežij CO2 in naftovodov  
Področje politike B: Oblikovanje instrumenta politike  
1. možnost: Obi čajni scenarij (obstoje či seznami projektov) 
2. možnost: Posodobljeni seznam projektov 3. možnost: Omejeno število prednostih projek tov/regionalni koridorji in merila pametne 
izbire 
Področje politike C: Usklajevanje  
1. možnost: Obi čajni scenarij (nacionalni pristop, koor dinatorji EU), pros tovoljne regionalne 
strukture 2. možnost: Koordinatorji EU ter obvezne regi onalne ali tematske prednostne strukture 
3. možnost: upravljavec prenosnega omrežja EU (opuš čeno, glej spodnjo razlago) 
Področje politike D: Izdaja dovoljenj  
1. možnost: Obi čajni scenarij (nacionalna pristojnost), izmenjava najboljših praks  
2. možnost: Vklju čitev projektov evropskega interesa v nacionalne prednostne naloge in 
uporaba najhitrejšega nacionalneg a postopka (kjer je na voljo) 
3. možnost: Nacionalna dovoljenja na enem mestu z racionaliziranimi časovnimi roki (5 let) 
4. možnost: Nova usklajena shema iz daje dovoljenj na ravni EU (opuš čeno, glej spodnjo 
razlago) 
Možnosti C3 (upravljavec prenosnega omrežja EU ) in D4 (usklajena shema izdaje dovoljenj 
na ravni EU) sta bili izklju čeni iz nadaljnje anali ze, ker ne upoštevata na čel sorazmernosti in 
subsidiarnosti.  
5. 
PRESOJA VPLIVOV  
Osnovni scenarij  (možnost obi čajnega scenarija na vsakem podro čju politike) bo verjetno 
privedel do nezadostnega infrastr ukturnega razvoja. Najslabši socialni in gospodarski vplivi 
izhajajo iz nezadostne infrastrukture in vklju čujejo izpade elektrike, motnje oskrbe s plinom 
in pomanjkanje energije, ki povzro ča skokovito naraš čanje cen. Kar zadeva prenos CO2, bi 
običajni scenarij prepre čil morebitne velike naložbe v omrežja in privedel do 
nesistemati čnega razvoja (na projektni ali nacionalni  ravni) ob velikem tveganju za presežke 
energije v prihodnosti ali ozka grla v preto čni zmogljivosti (podobno kot pri elektri čnih in 
plinskih omrežjih) in omejenega povezovanja tr gov ob tveganju višjih cen energije na dolgi 
rok.  
Najpomembnejši okoljski vpliv pomanjkanja infrastrukture je lahko neizpolnjevanje 
energetskih in podnebnih ciljev EU in s tem ve čje emisije toplogrednih plinov. Gradbena dela 
lahko povzro čijo začasne okoljske vplive, vendar so ti omejeni ob upoštevanju zadevne 
okoljske zakonodaje. Motnje oskrbe vzhodne Evr ope z nafto, daljše od 90 dni, bi imele ve čje 
SL 6   SL okoljske vpliv e v obliki pove čanega tankerskega prometa na okoljsko ob čutljivih obmo čjih, ki 
bi se uporabljal namesto prenosa po naftovodih. 
Področje politike A: Podro čje uporabe instrumenta politike  
Glavni pozitivni vplivi so pred videni na gospodarski in soci alni ravni zaradi razširitve 
področja uporabe instrumenta politike  na nove sektorje na podro čju elektrike (pametna 
omrežja, vklju čno s shranjevanjem) in plina (stisnjen zemeljski plin), pa tudi prenosa CO2, 
kar spodbuja nadaljnje inovacije na teh podro čjih. Tudi razširitev na nafto bi imela pozitivne 
vplive na okolje, saj bi zagotovila raznolik e poti oskrbe vzhodne EU z nafto, zaradi česar bi se 
zmanjšalo okoljsko tveganje, povezano z ve čjim tankerskim prometom v Baltskem morju in 
Bosporju. Vklju čitev vseh teh novih sektorjev v podro čje uporabe instrumenta politike 
(možnost A3) je torej prednostna možnost. 
Področje politike B: Oblikovanje instrumenta politike  
V primerjavi z obi čajnim scenarijem z dolo čenim in togim seznamom projektov iz leta 2006 
bi posodobitev tega seznama (možnost B2) glede na pove čan obseg (možnost A3) omogo čila 
upoštevanje novih ali spremenjenih  prednostnih nalog na podro čju infrastrukturnega razvoja. 
Ta večja osredoto čenost bi imela na splošno pozitiven vpliv, vendar bi seznam projektov ostal 
tog in bi ga bilo v prihodnosti morda ponovno treba prilagoditi v prihodnosti do leta 2020 in kasneje.  
Nasprotno pa bi popolna prenova obstoje čega pristopa (možnost B3) z zelo omejenim 
številom širokih prednostnih nalog evrops kega interesa in brez predhodnega seznama 
prednostnih projektov ter z merili pametn e in pregledne izbire namesto obstoje če tritirne 
kategorizacije projektov prinesla mnogo ve čje pozitivne gospodarske , socialne in okoljske 
vplive. Ta možnost bi dejansko omogo čila, da se vsa pozornost posveti tem prednostnim 
nalogam, ki so zelo pomembne za evropski in teres in za katere bi bilo posredovanje EU 
najbolj koristno, ali podro čjem z močnimi inovacijami in pomembnimi pozitivnimi okoljskimi 
vplivi, kot so vklju čitev obnovljivih virov energije v omr ežje, pametna omrežja, skladiš čenje 
in prenos CO2. V širšem smislu pa bi ta pristop na podlagi evropskih prednostnih nalog 
usmeril pozornost v gos podarske in okoljske čezmejne in regionalne u činke, medtem ko bi na 
možnost B2 bolj vplivali nacionalni ali celo lokalni u činki. Oblikovanje meril pametne in 
pregledne izbire bi ob oblikovanju pravil, skladnih z obstoje čo zakonodajo in predpisi, v 
največji možni meri zmanjšalo možnost u činkov izkrivljanja not ranjega trga. Omogo čilo bi 
tudi postopen razvoj konkretne podpore proj ektom in s tem optimalno uporabo instrumenta 
politike celo dolgoro čno. Zato velja za prednostno možnost. 
Področje politike C: Usklajevanje  
Možnost C2 z obveznimi regionalnimi strukturam i in po potrebi koordinatorji EU bi imela 
velike pozitivne vplive v smislu infrastrukturneg a razvoja, zato šteje za prednostno nalogo v 
primerjavi z osnovnim scenarijem. Te regionalne st rukture bi bile pozitiv ne zlasti za projekte 
z jasno regionalno razmejitvijo, kot  je omrežje na morju v severn i Evropi ali razvoj plinskega 
koridorja v jugovzhodni Evropi. Pozitivno bi vp livale tudi na povezovanje trgov in boljše 
delovanje regionalnih trgov. Uporaba obstoje čih regionalnih struktur (kot so revidirane 
regionalne pobude) bi v najve čji možni meri zmanjšala vplive v smislu administrativnega 
bremena. 
Področje politike D: Izdaja dovoljenj  
SL 7   SL Tako možnost D2 kot D3 bi uvedli ve č učinkovitosti v postopek odlo čanja, tako da bi 
razjasnili obstoje ča pravila in na čine ali sredstva, optimizirali število korakov, potrebnih za 
sprejem dolo čene odločitve, in čim bolj zmanjšali možne zamude pri vsakem izmed teh 
korakov. Možnost D2 bi omogo čila pospešeno obravnavo evropskih prednostnih projektov v 
tistih državah, kjer so bile prednostne naloge opredeljene ali kj er obstajajo hitri postopki. To 
naj bi omogo čilo bistveno boljšo u činkovitost infrastrukture zlas ti v elektrogospodarstvu in s 
tem povečanje infrastrukturnih vlaganj v obdobju  2010–2020.  
Pristop po na čelu „na enem mestu“ (možnost D3) bi  še dodatno olajšal administrativne 
postopke in, v povezavi z dolo čenim časovnim okvirom, pospešil izdajo dovoljenj in pove čal 
rezultate projektov v primerjavi z naložbenimi potrebami. 
Bolj poglobljena analiza obsežnejšega nabora možnosti za podro čje politike izdaje dovoljenj 
bo izvedena v lo čeni presoji vpliva (predvideni  za leto 2011), ki bo omogo čila boljšo presojo 
skladnosti z nacionalnimi pravnimi sistemi, njihove u činkovitosti in oce no o tem, v kolikšni 
meri bi možnosti zmanjšale administrativna bremena. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Vplivi vseh upoštevanih možnosti politike so b ili ocenjeni z gospodarskega, socialnega in 
okoljskega vidika. 
Največ pozitivnih vplivov ima kombinacija možnos ti A3, B3, C2 in D 3, toda upoštevati je 
treba, da bo podro čje politike izdaje dovoljenj treba anal izirati bolj poglobljeno. Ta novi sklop 
politike bi znatno pove čal učinkovitost delovanja infrastru kture in prinesel pozitivne 
gospodarske, socialne in okoljske vplive. Omeniti pa je treba, da bo celo ta sklop politike 
predvidoma zagotovil 62,5 mrd EUR manj od zneska 215,5 mr d EUR, kot je predvidoma 
potrebno za naložbe. Zgolj razširitev obsega in predlagane reforme oblikovanja instrumenta politike, struktur regionalnega sode lovanja in izdaje dovoljenj ne bodo, ceteris paribus , 
zapolnili ogromne preostale naložbene vrzeli in naredili teh projektov unov čljivih, saj ne 
morejo biti poslovno uspešni v obi čajnih razmerah na trgu, v katerih se ne bi ni č spremenilo, 
v regulativno in nacionalno osredoto čenih tarifnih pogojih. Pri čakovali bi bistveno ve čje 
pozitivne vplive sklopa politike, ki za izvaja nje vseh projektov evr opskega interesa, vklju čno 
s tistimi, ki so – trenutno – poslovno neuspešni, uporablja javna sredstva ali namenske ureditvene ukrepe. Komisija namerava le ta 2011 predložiti predlog ali smernice za 
razporejanje stroškov pomem bnih tehnološko zapletenih ali čezmejnih projektov na podlagi 
tarifnih in naložbenih pravil. V primerih, ko je zaradi projektnih tveganj potreben ve čji donos, 
da bi bil projekt unov čljiv, bi lahko bil predvi den tudi regulativni pris top. Javna sredstva bi 
morda lahko prišla v poštev za tista podro čja, kjer bi bili zgoraj na vedeni ukrepi neuspešni. 
Toda za to je potrebna dodatna podrobna analiza, ki jo bo vklju čevala presoja vpliva, 
pripravljena za pravni pred log, predviden v letu 2011. 
SL 8   SL 7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Glede spremljanja in ocenjevanja se predlaga, da Komisija, kot v preteklosti, dvakrat letno 
oceni napredek na podlagi poro čila o izvajanju, vklju čno s posebnimi kazalniki, kot so število 
projektov, ki so bili zgrajeni ali so v gradnji, pove čanje raznolikosti uvoza plina, delež 
elektrike, proizvedene iz obnovljivih virov, stopnje povezanosti med državami članicami, 
delež elektri čnega omrežja, ki je opremljeno s pametnimi tehnologijami, in povpre čno trajanje 
postopkov odobritve za projekte  evropskega interesa.